EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26 07.1996 
KOM(96) 245 slutlig 
RAPPORT OM DE SYSTEM 
FÖR 
FÖRSÄLJNINGSKONTROLL 
SOM TILLÄMPAS AV 
MEDLEMSSTATERNA 
(framlagt av kommissionen) 

INNEHALLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 5 
KAPITEL 1 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING VID RESOR INOM 
GEMENSKAPEN - BAKGRUND 8 
Avsnitt 1. Situationen före 1993 8 
Avsnitt 2. Avskaffande av tullkontroller och begränsningar för resan-des 
skattebefrielse 9 
Avsnitt 3. Rådets beslut att bibehålla skattefri försäljning vid resor inom 
gemenskapen till 30 juni 1999 9 
Avsnitt 4. Kontrollaspekter 11 
Avsnitt 5. Höjning av värdebegränsningen för skattebefrielsen r.. 11 
KAPITEL 2 SYSTEMET FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL OCH 
DESS TILLÄMPNING I MEDLEMSSTATERNA 14 
Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 14 
Avsnitt 2. Rådets riktlinjer 14 
Avsnitt 3. Säljarens kontroll i de olika medlemsstaterna 16 
• Flygplatser 16 
• Ombord på flygplan 17 
• Ombord på fartyg 17 
Avsnitt 4. Beskrivning av kontrollåtgärder i medlemsstaterna 18 
1 
• Flygplatser 18 
• Ombord på flygplan 18 
• Ombord på fartyg 19 
• Allmänna iakttagelser 19 
Avsnitt 5. Utvärdering 19 
• Flygplatser 19 
• Ombord på flygplan 21 
• Ombord på fartyg 22 
• Allmanna iakttagelser 23 
KAPITEL 3 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING INOM GEMENSKAPEN 
SEDAN 1993 26 
Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 26 
Avsnitt 2. Allmän utveckling: Den skattefria försäljningen under 1992 och 
1993, i ECU 27 
Avsnitt 3. Ekonomisk utvärdering: Den skattefria försäljningen under 
1992 och 1993 i nationell valuta och i ECU 28 
Avsnitt 4. Utvärdering 31 
SLUTORD 32 
BILAGA 1 FRÅGEFORMULÄR ANGÅENDE NATIONELLA 
KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI 
FÖRSÄLJNING I SAMBAND MED RESOR MELLAN 
MEDLEMSSTATERNA 35 
BILAGA 2 ARTIKLAR I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE 
SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 41 
BILAGA 3 "RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI 
FÖRSÄLJNING I GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS 
OM DEN 14 DECEMBER 1992 47 
BILAGA 4 BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA 
UPPGIFTER OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 53 
BILAGA 5 DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR 
FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA 
KOMMISSIONENS FRÅGEFORMULÄR 69 
BILAGA 6 SYSTEMEN FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I 
MEDLEMSSTATERNA ENLIGT KOMMISSIONENS 
UPPDRAGSRESOR 83 
BILAGA 7 RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDE­
RINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR 103 

INLEDNING 
1. Samtidigt som den inre marknaden infördes den 1 januari 1993 avskaffades alla 
skattekontroller vid Europeiska gemenskapens inre gränser. Varor som transporteras 
mellan medlemsstaterna är inte längre föremål för något skattemässigt förfarande enbart 
på grund av det faktum att de förs in på en annan medlemsstats territorium. Följaktligen 
har alla slags begränsningar för resande avskaffats utom när det gäller vissa undantag för 
varor som är belagda med punktskatter och som förs in i Danmark, Finland och Sverige. 
I princip har varje medborgare i Europeiska unionen rätt att köpa vilken vara som helst 
för personligt bruk var som helst i gemenskapen. Moms och punktskatter betalas 
normalt i det land där varorna införskaffas (även om särskilda regler fortfarande gäller 
för distansköp, t. ex. postorderförsäljning, då skatten normalt betalas i köparens 
medlemsstat). 
2. Skattefri försäljning är inte förenlig med dessa grundläggande förutsättningar för en inre 
marknad. I synnerhet kan den skattefria försäljningen medföra en snedvridning av 
konkurrensen mellan butiker som säljer skattefria varor och sådana som säljer varor 
belagda med skatt. Följaktligen har medlemsstaterna inte tillåtit skattefri försäljning inom 
sina egna territorier om det inte lämnats garantier för att de inköpta varorna lämnar detta 
territorium. Det är därför de skattefria butikerna vanligen ligger vid gränsen eller på en 
plats för avfärd med ett transportmedel som direkt lämnar landet. 
3. Under dessa omständigheter ansågs varorna köpta för export, och en skattebefrielse var 
förenlig med den allmänna skattebefrielse som beviljas för export. Man måste dock 
komina ihåg att importmedlemsstaten hade rätt att beskatta varor som köpts skattefritt 
om deras värde eller kvantitet översteg vissa begränsningar. Genom avskaffandet av 
gränskontroller, vilket utgör ett av de viktigaste inslagen i den inre marknaden, har 
möjligheten av beskatta varor vid import försvunnit; gränskontroller kan därför inte 
längre genomföras för att kontrollera värde- eller kvantitetsbegränsningarna. 
4. Rådet bedömde det inte desto mindre som olämpligt att omedelbart avbryta den 
skattefria försäljningen inom gemenskapen den 1 januari 1993. Det fanns ett antal skäl 
för detta beslut, däribland behovet av att finansiera nödvändiga förändringar på 
flygplatserna för att göra det möjligt att skilja internationella flygningar från inhemska 
flygningar eller flygningar inom gemenskapen och behovet av att bidra till finansieringen 
av färjeföretag som gick på viktiga rutter. Rådet beviljade därför en övergångsperiod 
fram till den 30 juni 1999, då alla affärssektorer som sysslade med skattefri försäljning 
skulle ha förberett sig för den nya situationen. Rent tekniskt var rådet tvunget att 
fastställa vilka som hade rätt att dra fördel av den skattefria försäljningen, hur denna 
skulle gå till i avsaknad av gränskontroller och slutligen vilka kontrollåtgärder som 
skulle vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. 
5. Eftersom avsikten var att endast bevilja en övergångsperiod och inte att skapa nya 
möjligheter till skattefri försäljning, eftersträvade rådet helt enkelt att förlänga de 
befintliga arrangemangen. Det lät därför medlemsstaterna undanta varor som skattefria 
butiker försett resande med och som dessa hade med sig på flygningar inom 
gemenskapen eller på överfarter till sjöss till andra medlemsstater. För att säkerställa 
likabehandling med färjor lät rådet också undanta tillhandahållande av varor i de båda 
kanaltunnelterminalema. De exakta bestämmelserna om moms och punktskatter anges i 
direktiven 91/680/EEG (som införlivar artikel 28k i direktiv 77/388/EEG) respektive 
92/12/EEG (artikel 28). 
När det gäller kontrollen måste, i avsaknad av någon som helst möjlighet att kontrollera 
passagerarna vid ankomsten till medlemsstaten, ett helt nytt system utformas. Den enda 
person som skulle kunna kontrollera den korrekta tillämpningen av skattebefrielsen är 
faktiskt säljaren, även om man måste medge att säljaren också har ett intresse av att sälja 
så mycket som möjligt. Åtgärder för skattekontroll har i princip alltid i stor utsträckning 
lämnats till medlemsstaterna själva att vidta. Rådet slöt därför bara en politisk 
överenskommelse om en viss minimikontroll som medlemsstaterna skulle iaktta och som 
bygger på den kontroll som säljaren själv utför och på en senare kontroll av säljaren som 
skattemyndigheten utför. Kontrollåtgärderna måste under alla omständigheter säkerställa 
att de värde- och kvantitetsbegränsningar som gäller följs i fråga om den totala befrielsen 
per resa och passagerare. Rådet begärde att kommissionen skulle framlägga en rapport 
om hur detta så kallade försäljningskontrollsystem egentligen fungerar i 
medlemsstaterna. Denna rapport utgör svaret på denna begäran. 
Rådet återkom till frågan om skattefri försäljning under 1994 i samband med en ändring 
av värdebegränsningen för skattebefrielse för resande från tredje land. Dessa 
begränsningar hade i själva verket tjänat som en referensram vid fastställandet av 
gränserna för skattebefrielsen vid skattefria inköp inom gemenskapen. Genom en höjning 
av begränsningen för resande från tredje land från 45 ECU till 175 ECU, skulle 
begränsningen inom gemenskapen också ha höjts automatiskt. Med hänsyn till att 
avsikten var att endast bibehålla men inte främja den skattefria försäljningen men också 
med tanke på att en gräns på 45 ECU kanske inte var tillräcklig för att i realiteten 
upprätthålla den nivå på de skattefria inköpen som förelåg före 1993 beslöt man att höja 
gränsen till 90 ECU. Denna höjning trädde i kraft den 1 april 1994. PJtuet begärde också 
att kommissionen skulle lämna en rapport om genomförandet av den nya begränsningen 
och om eventuella behov av att anpassa den i framtiden. Eftersom denna begäran har ett 
klart samband med frågan om hur medlemsstaternas kontrollåtgärder fungerar tar 
kommissionen upp båda dessa frågor till granskning i denna rapport. 
Vid utarbetandet av rapporten har kommissionen använt sig av följande informations­
källor: 
• Medlemsstaternas svar på kommissionens frågeformulär (bilaga 1). 
• De undersökningsuppdrag som kommissionens tjänstemän har genomfört i medlems­
staterna i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna. 
• De statistiska uppgifter om den skattefria försäljningen som medlemsstaterna lämnat 
på kommissionens begäran. 
• Synpunkter från de sammanslutningar som representerar dem som bedriver skattefri 
försäljning. 
Det mesta av detta underlag har diskuterats vid åtskilliga tillfällen med delegationer från 
medlemsstaterna i kommissionens särskilda arbetsgrupp. 
10. Eftersom största delen av de berörda uppgifterna samlades in före 1995, behandlas inte 
de tre nya medlemsstaterna i rapporten, men de kommer att fa tillfälle att yttra sig om 
innehållet i rapporten. 
KAPITEL 1 
SKATTEFRI FÖRSÄLJNING VID RESOR INOM GEMENSKAPEN -
BAKGRUND 
Avsnitt 1. Situationen före 1993 
11. Före 1993 var ramarna för resandes skattefria inköp fastställda i rådets direktiv 
69/169/EEG om harmonisering av lagstiftningen om befrielse från omsättningsskatter 
och punktskatter på varor som införs av resande. En åtskillnad gjordes mellan resande 
från tredje land och resande från en annan medlemsstat. 
12. Större skattelättnader beviljades resande inom gemenskapen som köpt fullt beskattade 
varor i en annan medlemsstat. Mindre lättnader infördes för varor som införskaffats i 
tredje land. Denna skillnad återspeglade den högre graden av integration mellan 
gemenskapens medlemsstater och tog särskilt fasta på det faktum att medlemsstaterna i 
stort sett tillämpar likartade indirekta skatter, vilket inte kan antas vara fallet när det 
gäller tredje land. 
13. Inköp i så kallade skattefria butiker i en annan medlemsstat faller (definitionsmässigt) 
inte inom någon av dessa kategorier. I det fallet har varorna införskaffats utan att någon 
skatt betalats, men inte i ett tredje land. För att inte missgynna en resande från en annan 
medlemsstat jämfört med en resande från ett tredje land som också skulle kunna ha köpt 
varor skattefritt har domstolen i flera avgöranden slagit fast att begränsningen för 
skattebefrielse för resande från tredje land också skall tillämpas på varor som köpts 
skattefritt i gemenskapen. 
14. För skatteändamål byggde den skattefria handeln på begreppen "import" och "export". 
Försäljningen var befriad från skatt om varorna verkligen var avsedda för export. Denna 
befrielse behövde inte styrkas av handlingar eftersom omständigheterna vid inköpet (p| 
flygplatsernas internationella område, ombord på färjor osv.) ju visade att köparen höll 
på att lämna landet med varorna. Detta begrepp var dock i grund och botten detsamma 
som det som gällde (och fortfarande gäller i fråga om tredje land) för skattefri försäljning 
i butiker inom landet, som sålde till resande som skulle lämna landet. Den enda 
skillnaden var den att den resande i det senare fallet var tvungen att lämna skriftligt bevis 
på exporten, i allmänhet försedd med tullmyndighetens stämpel. Vid inresa i en annan 
medlemsstat måste den resande deklarera alla varor som han avsåg att importera och i 
princip betala skatt för alla importerade varor. Vid den tidpunkten tillämpades 
begränsningen för skattebefrielse för resande och man tillät skattefri import inom de 
fastställda gränserna. 
15. För att systemet skulle fungera krävdes ett skattemässigt förfarande vid importen och 
möjlighet för tullmyndigheterna att utföra kontroller för att förvissa sig om att den 
resandes importdeklaration var korrekt. 
Avsnitt 2. Avskaffande av tullkontroller och begränsningar för 
resan-des skattebefrielse 
16. Ett av de grundläggande mål som uppnåtts genom den inre marknaden var avskaffandet 
av kontroller vid gemenskapens inre gränser. På skatteområdet innebär det slutet för 
begreppen "import" och "export" mellan medlemsstaterna. Den fria rörligheten av varor 
mellan två medlemsstater får inte längre automatiskt följder på skatteområdet. 
17. Ett viktigt mål har sålunda uppnåtts: privatpersoner far köpa varor för personligt bruk i 
vilken medlemsstat som helst och ta med sig de inköpta varorna till vilken annan 
medlemsstat som helst utan att vara tvungen att deklarera dessa varor vid gränsen eller 
betala skatt. I det avseendet har principen om beskattning i ursprungslandet omsatts i 
praktiken. Det kan inte förnekas att det finns vissa undantag, t. ex. 
övergångsbestämmelser för Danmark, Sverige och Finland och bestämmelser om 
beskattning av nya bilar eller vissa distansköp, men de ställer inte principen som sådan i 
fråga. Endast om inköpen görs av kommersiella och inte av personliga skäl föreskriver 
skattebestämmelserna även i fortsättningen beskattning i den medlemsstat där den 
slutliga konsumtionen äger rum. 
18. I denna nya situation, där beskattning av import inte längre kan förekomma inom 
gemenskapen, är det inte längre relevant att tillämpa begränsningar för resandes 
skattebefrielse. Följaktligen skulle den skattefria handeln inom gemenskapen ha upphört. 
Avsnitt 3. Rådets beslut att bibehålla skattefri försäljning vid resor 
inom gemenskapen till 30 juni 1999. 
19. Skattefri försäljning är inte bara en extravinst för resande inom gemenskapen. Den kan 
också ha andra konsekvenser. Skattefria butiker på flygplatser är en viktig inkomstkälla 
för flygplatsmyndigheterna och sköts i vissa fall av eller i samarbete med dessa 
myndigheter. Detta gör det möjligt att till en viss del indirekt finansiera flygplatsernas 
infrastruktur utanför ramen för den nationella budgeten. Detgör det också möjligt att 
hålla flyplatsavgifterna på en låg nivå och därmed främja turismen. Färjeföretagen får en 
stor del av sina inkomster från den skattefria försäljningen och kan därför hålla lägre 
biljettpriser än vad som annars skulle vara fallet. Alla dessa finansieringsfördelar beror på 
medlemsstaternas beslut att inte ta ut indirekta skatter på butikernas skattefria 
försäljning. 
20. Även om medlemsstaterna anpassade sina bestämmelser om indirekt beskattning till den 
inre marknadens grundläggande krav på att avskaffa gränskontroller, var de inte beredda 
att på samma gång förändra situationen för de skattefria butikerna. Rådet beslutade 
därför om en temporär förlängning till slutet av juni 1999. Detta beslut motiverades av 
att det var angeläget "att mildra både de sociala återverkningarna inom den berörda 
sektorn och de regionala svårigheter, särskilt i gränsområden, som kan uppstå till följd 
av avskaffandet av skatter vid import och befrielse vid export i handeln mellan 
medlemsstaterna"1. Överväganden rörande de ovan angivna finansieringsfördelarna som 
butiker med skattefri försäljning ger kan också ha spelat en roll. 
21. Efter detta beslut var det nödvändigt att anpassa den rättsliga ramen till det nya 
skattebegrepp som infördes 1993. Eftersom en resande inte importerade kunde 
skattelättnaden inte längre tillämpas på den resande själv, dvs. köparen. Samma resultat 
som vid en definitiv skattelättnad till dennes fördel skulle dock kunna uppnås genom att 
låta säljaren i fortsättningen ta hand om skattebefrielsen. Denna befrielse skulle å andra 
sidan inte längre kunna bygga på export av varor till en annan medlemsstat eftersom 
sådan export inte längre existerar som ett skattemässigt förfarande. De krav som skulle 
gälla för befrielsen måste därför omdefinieras. 
22. Enligt artikel 28k i det sjätte momsdirektivet (direktiv 77/388/EEG), som förts in genom 
artikel 1.22 i direktiv 91/680/EEG, och artikel 28 i direktiv 92/12/EEG (för 
punktskatter) far medlemsstaterna bevilja skattebefrielse för skattefria butiker som 
tillhandahåller varor som ingår i den resandes personliga bagage vid flyg- eller sjöresor 
till andra medlemsstater inom gemenskapen och som ligger inom de värdegränser som 
också tillämpas på resande från ett tredje land vid inresa till gemenskapen (se artikel 1 i 
direktiv 69/169/EEG). Befrielsen omfattar också tillhandahållande av varor i skattefria 
butiker i de båda kanaltunnelterminalerna till passagerare som har giltiga biljetter för 
resan mellan de båda terminalerna. De berörda artiklarnas exakta ordalydelse återfinns i 
bilaga 2. 
23. Även om rådet har försökt återskapa den situation som rådde före 1993 så exakt som 
möjligt kan två större förändringar konstateras. Den första är att bestämmelserna 
utvidgats till att omfatta butiker för skattefri försäljning i kanaltunnelterminalerna. Denna 
ändring var motiverad av att det var angeläget att ta hänsyn till danna nya förbindelse 
mellan Frankrike och Förenade kungariket i förhållande till de färjor som sörjer för 
sjöförbindelsen. Den andra förändringen hänger samman med den kvantitet skattefria 
varor som den resande har rätt att köpa. Med importbegreppet gällde att kvantiteten 
fastställdes av de värde- och kvantitetsgränser som gällde vid importtillfället. Även om 
rådet inte har ändrat dessa gränser medger de nya bestämmelserna att de resande även 
för med sig hem skattefria varor som inköpts under den första etappen av en resa, vilka 
enligt de gamla bestämmelserna måste konsumeras i den andra medlemsstaten eller ingå 
bland de varor för vilka begränsningen för den resandes skattebefrielse gällde. Särskilt i 
fråga om resor över dagen kan detta få till följd att den importbegränsning som tidigare 
gällde fördubblas. Varje försök att undvika detta skulle dock ha krävt ett antal 
komplicerade och svårhanterliga bestämmelser. 
24. Beslutet att bevilja en övergångsperiod fram till 1999 ger de berörda sektorerna 
(flygplatsmyndigheter, flyglinjer, färjeföretag, producenter av varor som vanligen säljs i 
de skattefria butikerna och butiksägarna själva) tillräckligt med tid för att förbereda sig 
för en situation utan skattefri försäljning inom gemenskapen. Alla medlemsstater 
utnyttjar denna möjlighet, men två av dem begränsar tillämpningen av undantaget till 
varor som är belagda med punktskatter. 
De berörda direktivens ingresser. 
10 
Avsnitt 4. Kontrollaspekter 
25. I enlighet med subsidiaritetsprincipen har tillämpningen av gemenskapens lagstiftning 
och införandet av lämpliga kontrollåtgärder i allmänhet överlämnats till medlemsstaterna. 
Enligt artikel 28k i direktiv 77/388/EEG och artikel 28 i direktiv 92/12/EEG skall 
medlemsstaterna endast vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de 
undantag som föreskrivs i dessa artiklar tillämpas korrekt och utan krångel och för att 
förebygga skattefusk, skatteflykt eller missbruk. 
26. Eftersom effektiviteten i kontrollerna av undantagen inte nödvändigtvis påverkar det 
kontrollerande landets intressen men kan ha större betydelse för inresemedlemsstaten där 
de skattefria varor som inköpts skall konsumeras, har rådet och kommissionen enats om 
ett uttalande i protokollet, nämligen att en viss kontrollnivå måste garanteras i hela 
gemenskapen. För att förhindra att varje form av gränskontroll återinförs beslutade man 
att kontrollåtgärderna främst skulle inriktas på säljaren. 
27. Skattebefrielsen skall tillämpas av säljaren, som ju är den enda person som kan intyga att 
en försäljning inte överstiger de gällande värde- och kvantitetsgränserna. Detta är dock 
fallet endast i fråga om de varor som han själv tillhandahåller - det utgör ingen garanti 
mot flera inköp av samma passagerare under samma resa. Därför måste man i varje 
kontrollprogram angripa problemet med hur man skall förhindra upprepade inköp av en 
passagerare inom områdena för skattefria butiker, kanske också på olika ställen (t.ex. på 
flygplatsen och ombord på flygplanet). Det är uppenbart att säljaren inte kan känna till 
alla uppgifter av intresse i sammanhanget om han inte förses med dessa uppgifter genom 
någon ytterligare åtgärd. Vidare försätter detta system säljaren i en mycket svår 
situation: att följa begränsningarna för den skattefria försäljningen står i konflikt med 
hans kommersiella intresse av att främja sådan försäljning. 
28. För att undvika denna intressekonflikt antog rådet den 14 december 1992 ett dokument 
med titeln "Av medlemsstaterna antagna riktlinjer för kontroll av skattefri försäljning i 
gemenskapen". Dessa riktlinjer fastställer en lägsta nivå på kontrollen och bygger på ett 
kontrollsystem i två steg. Det första steget gäller den kontroll som säljaren själv skall 
utföra, medan det andra steget avser eventuella kontrollåtgärder som vidtas av 
skattemyndigheterna beträffande säljaren. 
29. Även om dessa riktlinjer inte är rättsligt bindande är det klart att de utgör en 
utgångspunkt för denna rapport när det gäller utvärderingen av de kontrollåtgärder som 
medlemsstaterna vidtagit. Texten till riktlinjerna ingår i bilaga 3. 
Avsnitt 5. Höjning av värdebegränsningen för skattebefrielsen 
30. Fram till den 31 mars 1994 hade medlemsstaterna rätt att medge skattefri försäljning av 
varor inom följande gränser, som också var de gränser som tillämpades för resande från 
tredje land: 
31. Av tabellen nedan framgår begränsningarna i fråga om kvantitet. 
11 
Tobaksvaror Alkoholhaltiga drycker Parfym och eau-de-toilette 
„Aft . 1 liter spritdrycker eller destillerade „ _ 
200 cigaretter drycker över 22 volymprocent 50 gram parfym 
eller eller och 
100 cigarillos 2 Uler spàsûxyaaa med en 250 ml eau-de-toilette 
alkoholhalt av högst 22 eller . 
volymprocent 
50 cigarrer ^ 
eller 
2 liter starkvin och mousserande vin 
250 gram röktobak 
och 
2 liter icke-mousserande vin 
32. Värdegränsen sattes från början till 45 ECU. Den gäller alla varor som inte omfattas av 
en-kvantitativ begränsning. 
33. Genom direktiv 94/4/EG höjde rådet värdegränsen för resande från tredje land från 45 
ECU till 175 ECU och fastställde en särskild värdegräns på 90 ECU för den skattefria 
försäljningen inom gemenskapen. 
34. Detta var första gången som olika värdegränser fastställdes för resande från tredje land 
och för den skattefria försäljningen inom gemenskapen. Differentieringen var berättigad 
eftersom olika begrepp gällde.- När det gäller resande från tredje land tillämpas 
fortfarande befrielse från importtullar, medan den skattefria försäljningen inom 
gemenskapen drar fördel av en skattebefrielse för säljarens tillhandahållna varor. Detta är 
en effekt av införandet av den inre marknaden med ett gemensamt skattesystem som 
tillämpas på alla köpare inom gemenskapen, även om de kommer från en annan 
medlemsstat. 
35. Vid en första anblick är beslutet att höja värdegränsen inom gemenskapen inte förenligt 
med den inriktning som rådet från början hade, nämligen att endast under en 
övergångsperiod medge skattefri försäljning men inte att främja den. Ett antal objektiva 
skäl framfördes dock för att motivera en höjning: 
• Begränsningen till 45 ECU skulle göra det omöjligt för dem som bedrev skattefri 
försäljning att i reala termer bibehålla denna på den nivå som rådde före 1993. 
• Eftersom medlemsstaternas importkontroller inom gemenskapen markant minskade 
före 1993 iakttogs den värdegräns som skulle tillämpas allt mera sällan av de resande, 
och att återgå till en strikt tillämpning av denna skulle ha skapat missnöje bland 
passagare och dem som bedrev skattefri försäljning. 
• De administrativa kostnader och besvär som säljaren måste kämpa med vid 
genomförandet av systemet för försäljningskontroll stod inte i proportion till de 
berörda varornas mycket låga värde. 
12 
36. Efter en helhetsbedömning av alla dessa skäl begärde rådet att kommissionen skulle 
undersöka om en ytterligare ändring av värdegränsen borde övervägas. 
13 
KAPITEL 2 
SYSTEMET FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL OCH DESS 
TILLÄMPNING I MEDLEMSSTATERNA 
Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 
37. I den mån skattefri försäljning är tillåten endast på speciella villkor och under särskilda 
omständigheter utgår dessa begränsningar från den gemenskaplige lagstiftning och utgör 
därmed en gemensam ram för samtliga medlemsstater. I praktiken är dock tillämpningen 
av detta ramverk i hög grad beroende på geografiska och lokala förutsättningar. 
Skattefri försäljning är tillåten endast på flygplatser och i hamn, ombord på flygplan eller 
fartyg under flygningar eller under överfarter till sjöss samt i knaltunneln, vilken utgör 
ett specialfall. Alla dessa platser har sina speciella särdrag och varje kategori har sina 
egna praktiska problem. Dessutom kan överfarter till sjöss förekomma endast mellan 
vissa av medlemsstaterna, och de skiljer sig avsevärt i fråga om längd. 
38. Medlemsstaterna har slutligen gjort olika val vad beträffar genomförandet av den 
skattefria försäljningen. Vissa medlemsstater tillåter försäljning som överstiger gränsen 
för skattebefrielse så länge skatten redovisas på ett korrekt sätt, medan andra förbjuder 
sådan försäljning. Vissa medlemsstater tillåter att det förekommer skattefria och 
skattebelagda butiker inom samma område, medan andra inte erbjuder en sådan 
möjlighet. I vissa fall drivs de skattefria butikerna av ett enda företag som antingen kan 
vara privatägt eller helt eller delvis statsägt, inom andra områden ägs varje butik 
individuellt. 
39. Alla dessa skillnader talar för att medlemsstaterna själva bör besluta om nödvändiga 
kontrollåtgärder för de skattefria butikerna på samma sätt som normalt gäller i fråga om 
andra inhemska skattebefrielser. Men det är annorlunda i detta fall, eftersom undantaget 
för skattefri försäljning per definition gäller varor som skall transporteras till en annan 
medlemsstat och som, om de inte kontrolleras effektivt, kan förorsaka störningar som 
kan skada återförsäljare i den medlemsstaten. Detta har lett till att rådet i sina riktlinjer 
enades om en miniminivå för kontrollen utan att dock därvid göra medlemsstaterna 
rättsligt förpliktade att följa den. Innehållet i riktlinjerna ger dessutom medlemsstaterna 
tillräcklig frihet att anpassa sina kontrollsystem till varje enskild situation. 
Avsnitt 2. Rådets riktlinjer 
40. Riktlinjerna, som är återgivna i bilaga 3, utgör utgångspunkten för varje form av 
kontrollsystem som medlemsstaterna inför och därmed också för utvärderingen av dessa 
system i denna rapport. 
41. I riktlinjerna fastslås först en sjävklar princip: säljaren måste iaktta alla de villkor som 
gäller för den skattefria försäljningen och därmed de begränsningar i fråga om kvantitet 
och värde som tillämpas. 
14 
42. Problemet är då hur det skall vara möjligt för säljaren att ta reda på alla faktorer i 
sammanhanget som bestämmer skattebefrielsen och särskilt dess storlek. Han kan i 
princip ha två källor till information: passageraren och andra säljare. 
43. Passageraren är den enda person som kan informera honom om omständigheterna kring 
resan: han har en giltig biljett för resan, det omedelbara målet för hans resa är en plats i 
en annan medlemsstat osv. Om passageraren inte redan är ombord på transportmedelet 
och om dessa omständigheter inte är uppenbara är det vanliga sättet att lämna denna 
information att visa biljetten eller ombordstigningskortet i butiken. 
44. Situationen är mer komplicerad när det gäller uppgifter om en passagerares tidigare 
inköp till vilka hänsyn måste tas vid beräkningen av den återstående ransonen. 
Passageraren kan visa upp en faktura, men vad kan tvinga honom till detta? Det lättaste 
sättet är återigen att låta dessa uppgifter framgå av biljetten eller ombordstigningskortet 
som han under alla omständigheter måste visa upp. I riktlinjerna förordas därför denna 
metod och det anges att biljetten eller ombordstigningskortet i förekommande fall kan 
ersättas med en särskild kupong. Ett alternativ skulle kunna vara att se till att uppgifter 
om en enskild passagerares skattefria inköp lagras på ett sådant sätt att det är möjligt för 
alla skattefria butiker att ta del av denna information. Det skulle i så fall räcka med att 
nästa butik kan identifiera passageraren, t. ex. genom hans platsnummer i flygplanet. 
45. Vilken metod som än väljs måste medlemsstaterna åtminstone välja en typ av system 
som säkerställer att säljaren har tillgång till den information som behövs i 
sammanhanget. 
46. En annan aspekt gäller den kontroll som myndigheterna i medlemsstaterna utövar 
beträffande säljaren. Denna kontroll kräver i första hand att säljaren har korrekta 
räkenskaper och redovisning för all försäljning. I praktiken kommer det dock att vara 
omöjligt för säljaren att ha kvar något som helst bevis på omständigheterna kring en 
enskild försäljning, eftersom detta skulle kräva att de behöll kopior av biljetter eller 
andra dokument, vilket skulle vara omöjligt att hantera utan att avsevärt öka 
tidsåtgången vid försäljningen. Därför angavs en annan metod i riktlinjerna, den så 
kallade totalredovisningsmetoden, enligt vilken skattemyndigheterna skall jämföra den 
sammanlagda skattefria försäljningen med det totala antalet passagerare på en viss resa 
eller på resor som gjorts under en viss period. Under inga omständigheter får den totala 
försäljningen överstiga de tillåtna gränserna multiplicerat med antalet passagerare. Med 
tanke på att inte alla passagerare väljer att handla skattefria varor bör denna siffra kunna 
justeras. På så sätt skulle myndigheterna åtminstone kunna kontrollera hur tillförlitligt 
säljarens eget kontrollsystem fungerar. 
47. När det gäller sjötrafiken mellan två medlemsstater kan vissa särskilda problem uppstå, 
t.ex. kan en färja vara ansvarig inför myndigheterna i bägge länderna. Därför skulle detta 
område komma att omfattas av bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna där 
kontrollsystemet och dess praktiska genomförande fastställs. 
48. I de fall då två medlemsstater berörs skall enligt ett uttalande i riktlinjerna dessa så långt 
som möjligt utnyttja gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och 
ömsesidigt bistånd. 
15 
Avsnitt 3. Säljarens kontroll i de olika medlemsstaterna 
49. En förklaring har redan lämnats till varför den faktiska situationen kraftigt skiljer sig åt 
beroende på var den skattefria butiken är belägen. För att ta hänsyn till dessa viktiga 
skillnader görs i rapporten en åtskillnad mellan följande tre huvudsakliga kategorier: 
• Försäljning på flygplatser. 
• Försäljning ombord på flygplan. 
• Försäljmng ombord på fartyg. 
50. I detta avsnitt beskrivs endast medlemsstaternas allmänna inriktning på kontrollen. 
Närmare uppgifter om situationen i de enskilda medlemsstaterna återfinns i bilaga 6, där 
framför allt resultaten av kontrollbesöken på plats i medlemsstaterna är sammanfattade 
• Flygplatser 
51. Olika situationer kan förekomma: passagerare kan handla skattefria varor mer än en 
gång i samma butik, de kan handla i olika butiker på flygplatsen och de kan till och med 
-handla först på flygplatsen och sedan ombord på flygplanet. Vid alla dessa tänkbara 
möjligheter till skattefria inköp måste de begränsningar som gäller för en enskild 
passagerare under en och samma resa iakttas. Därför bör det system som en säljare 
tillämpar i princip kunna ta hänsyn till alla dessa möjligheter som passageraren har att 
handla skattefritt. Ett system som innebär att en säljare enbart kontrollerar varje enskild 
försäljning är otillräckligt för att uppfylla de kriterier som anges ovan.. Säljarna är 
normalt medvetna om de begränsningar som gäller och ger information och råd till 
potentiella köpare om dessa begränsningar. Vid varje enskilt försäljningstillfälle iakttas 
därför normalt begränsningarna. 
52. För att förhindra senare skattefri försäljning som överstiger begränsningarna för en och 
samma passagerare och resa använder säljarna på flygplatserna normalt 
ombordstigningskort eller motsvarande resehandlingar för att kontrollera dessa 
försäljningar. När en försäljning gjorts stämplas kortet av säljaren för att förhindra 
upprepad försäljning på samma försäljningsställe eller flera försäljningar (på andra 
försäljningsställen på flygplatsen). 
53. Hur detta stämplingsförfarande utformas varierar mellan medlemsstaterna. I de flesta 
medlemsstaterna anger stämpeln på ombordstigningskortet endast att en skattefri 
försäljning ägt rum. I några medlemsstater anger stämpeln även värdet på eller 
kvantiteten av de varor som sålts. I en medlemsstat fästs kvittot vid 
ombordstigningskortet för att det skall vara möjligt för säljare att senare kontrollera om 
passageraren har rätt att göra ytterligare skattefria inköp (på samma försäljningsställe 
eller på andra försäljningsställen). En medlemsstat tillämpar över huvud taget inte 
stämpling av ombordstigningskorten. I den medlemsstaten bygger försäljningskontrollen 
enbart på säljarens kontroll av varje enskild försäljning. Med detta system förefaller man 
inte kunna förhindra otillåten skattefri försäljning. I vissa medlemsstater registreras varje 
försäljning i kassaregistret och kombineras där med uppgifter om varje enskild 
passagerare, t.ex. flight- och platsnummer. Senare försäljning på samma 
försäljningsställe eller andra försäljningsställen som är knutna till detta 
16 
registreringssystem kan då jämföras med tidigare inköp. I vissa medlemsstater har 
program- och maskinvara utvecklats (antingen av företagarna eller av tullen) i syfte att 
säkerställa att systemet för försäljningskontroll tillämpas korrekt, medan andra helt litar 
på "traditionella " kontroller. Där datasystem har installerats för handlarna är dessa i 
vissa länder knutna till tullens nät. 
• Ombord på flygplan 
54. Vid kontrollen av den skattefria försäljningen ombord på flygplan använder 
medlemsstaterna i allmänhet inte ombordstigningskort eller motsvarande handlingar 
Enligt medlemsstaterna skulle användningen av sådana handlingar stöta på praktiska 
problem, eftersom passagerarna när de väl kommit ombord inte alltid behåller sina 
ombordstigningskort. 
55. Skillnaden mellan den skattefria försäljningen på skattefria försäljningsställen på en 
flygplats och den ombord är ett ytterligare skäl för medlemsstaterna att acceptera en 
mera begränsad form av kontroll vid försäljning ombord. Den skattefria försäljningens 
volym ombord begränsas av själva förutsättningarna för denna försäljning. Kontrollen 
sker genom att försäljningen övervakas av besättningen och att begränsningarna i fråga 
om varornas värde och kvantitet vid varje enskild försäljning iakttas. 
56. Nästan ingen av medlemsstaterna tillämpar ett system med vars hjälp det skulle gå att 
inrätta en koppling mellan de skattefria inköpen på flygplatsen och de eventuella senare 
inköpen under flygningen (detta gäller även för den skattefria försäljningen i hamnar och 
eventuell senare försäljning ombord på färjor). Vissa medlemsstater tillämpar dock ett 
kontrollsystem för dessa senare skattefria inköp genom att använda ett system med 
förhandsbeställning eller genom att använda kuponger som skall visas upp och stämplas 
vid varje skattefri försäljning. I systemet med förhandsbeställning är 
ombordstigningskortet stämplat redan vid utfärdandet. 
• Ombord på fartyg 
57. Bilden av de kontrollsystem som tillämpas av säljarna är otydligare. I allmänhet utfärdas 
en kupong tillsammans med ombordstigningskortet. Denna kupong innehåller 
information om vilka kvantitativa begränsningar som gäller för varor belagda med 
punktskatt. Den markeras vid försäljningen av sådana varor. Ytterligare inköp av dessa 
varor kan göras bara om köparen med hänvisning till kvittot från det första inköpet kan 
visa att den tillåtna gränsen inte har uppnåtts. För varor vilkas begränsning är 
värdemässig är kontrollen ofta mindre strikt, eftersom det vid sådana inköp inte 
förekommer någon markering alls. I dessa fall består kontrollen helt enkelt av att inget 
enskilt inköp överstiger värdegränsen. 
58. På korta farjerutter tillämpas kupongsystemet sällan. Den enda kontrollåtgärden är att 
allmänheten upplyses om de tillåtna gränserna för skattefria inköp av varor, och att 
säljarna iakttar självdisciplin och begränsar varje enskild skattefri försäljning till gällande 
belopp eller kvantitet. Skälen till att man inte tillämpar ett kupongsystem i dessa 
sammanhang tycks vara att resan tar så kort tid och att antalet passagerare är mycket 
stort. Ett annat skäl är att en kupong kan överlåtas mellan passagerarna, varvid syftet 
med att begränsa de skattefria inköpen per passagerare lätt förfelas. 
17 
59. Såvitt kommissionen vet tycks hittills endast en bilateral överenskommelse om skattefri 
försäljning ombord på färjor ha slutits. 
Avsnitt 4. Beskrivning av kontrollåtgärder i medlemsstaterna 
• Flygplatser 
60. I princip kontrollerar medlemsstaterna säljarna på de skattefria försäljningsställena på 
flygplatserna genom att granska deras bokföring. Denna allmänna princip omfattar i 
praktiken olika former av kontroll. Men medlemsstaterna begränsar sig överlag till 
kontroll av varor som köps och säljs av det skattefria försäljningsstället eller företaget. 
Denna form av kontroll överensstämmer med och är en följd av den normala kontrollen 
av momsredovisningen. Uppgifter om försäljningen till enskilda kunder, vilket utgör ett 
särskilt inslag i kontrollen av den skattefria försäljningen, finns sällan att tillgå. Ibland 
föreligger uppgifter om försäljningen per period, ibland per dag eller per flygning, och de 
ger då en något mer ingående insikt om den individuella försäljningen. I en del 
medlemsstater måste säljarna av skattefria varor arbeta inom ett system för tull- eller 
punktskattebefriade lager. Ett sådant system ger möjlighet till en viss grad av kontroll 
över säljarens ställning och kompetens för att säkerställa att de iakttar de gällande 
reglerna för skattefri försäljning. Härvid tillämpas vissa bokföringsregler, som vanligtvis 
gör det möjligt att följa varornas rörelser till och från lagren. 
61. I några medlemsstater görs kontroller på platsen (stickprov) av både säljare och kunder. 
Detta innebär kontroller i och i närheten av de butiker som har rätt att sälja skattefria 
varor. 
62. I mer än hälften av medlemsstaterna tillämpas system för totalredovisning vad gäller 
förutsättningarna för den skattefria försäljningen. Dessa utgår från en daglig eller 
månatlig sammanfattning av försäljningen, och de kan ge information om 
försäljningsdatum, flightnummer, varornas kod, kvantitet och värde, som ibland är 
möjlig att hänföra till enskilda passagerare. I några medlemsstater får man denna 
information genom ett datanät, men ibland helt enkelt manuellt. 
• Ombord på flygplan 
63. Vad gäller den skattefria försäljningen ombord på flygplan tillämpar medlemsstaterna i 
princip samma system för försäljningskontroll som på flygplatserna. Detta innebär att de 
koncentrerar sig på bokföringen, men att kontrollen även innefattar godkända tullager 
och punktskattebefriade lager, stickprovs- och efterhandskontroller samt ett system för 
totalredovisning. Flertalet medlemsstater vidtar även åtgärder för kontroll av 
flygbolagens egna lager och av de företag som levererar till dessa lager. Systemen för 
totalredovisning är utformade så att de lämnar data om den totala försäljningen ombord. 
Dessa data kan i princip jämföras med uttagen ur lagren. Men det är ju egentligen inte 
den totala försäljningen jämförd med det totala antalet passagerare som är av intresse, 
utan det faktum att de skattefria inköpen för varje enskild passagerare skall ligga inom 
de tillåtna gränserna. Det kan dock nämnas att det inom ett system görs upp listor där de 
passagerare som gjort skattefria inköp anges. 
18 
• Ombord på fartyg 
64. Även här tillämpar medlemsstaterna samma åtgärder som vid försäljning på flygplatser 
och ombord på flygplan. En medlemsstat anger att den gör stickprovskontroller 
(slumpvisa kontroller av resenärer) vid avresan eller ankomsten. Ibland görs jämförelser 
mellan sammanfattningslistor över försäljningen per resa, försäljningskuponger som 
lämnats till enskilda passagerare och antalet passagerare. 
• Allmänna iakttagelser 
65. Det måste beaktas att vissa straffar stipulerade i alla medlemsstater för säljare som inte 
iakttar reglerna för försäljningskontrollen, och i vissa fall kan de företag som säljer 
varorna bötfallas. 
Avsnitt 5. Utvärdering 
66. I detta avsnitt redovisas en analys av den nuvarande situationen som är relevant för 
kommissionens slutsatser beträffande programmet för skattefrihet och hur detta, sett i ett 
större sammanhang, sköts av medlemsstaterna. 
Här visas också att det finns en rad (andra) problem som lägger hinder i vägen för en 
effektiv kontroll av den skattefria försäljningen vid passagerartrafik inom gemenskapen 
eller pekar på dess bristande effektivitet, om man utgår från att den skattefria 
försäljningen inom ramen för den gemensamma marknaden skall bestå. 
• Flygplatser 
67. Flertalet medlemsstater har lagt användningen av ombordstigningskort till grund för 
systemet för försäljningskontroll - åtminstone när det gäller skattefri försäljning på 
flygplatser. Såtillvida har de uppfyllt kravet på att "införa ett system" i syfte att 
kontrollera den skattefria försäljningen. Detta är emellertid det enda gemensamma för 
hur förhållandena gestaltar sig i medlemsstaterna, och en mer kritisk granskning måste 
göras av hur användningen av ombordstigningskorten har utformats och hur effektiv den 
är som kontrollmedel. 
68. Fullt klart är att ombordstigningskortet skulle kunna vara ett bra kontrollmedel, 
nämligen om det - eller något annat dokument - måste användas vid alla slags skattefria 
inköp och om alla inköp markerades på kortet, så att alla skattefria inköp utöver de 
tillåtna gränserna förhindrades. 
69. Sätten att använda kortet varierar mellan medlemsstaterna, men i ingen medlemsstat 
används det på det teoretiskt optimala sättet eller utnyttjas dess möjligheter fullt ut. Det 
är praktiska hänsyn som förefaller vara orsaken till att kortet utnyttjas i så begränsad 
utsträckning. Givetvis har alla system som bygger på ett kort som inte anger inköpta 
varors värde eller kvantitet sina begränsningar i fråga om möjligheterna att förhindra 
upprepade eller senare inköp. En enkel markering på kortet, vilket tycks vara den 
vanliga metoden i de flesta medlemsstaterna, anger ju bara att någonting har köpts 
skattefritt, men utgör ingen som helst garanti för att inga ytterligare försäljningar kan 
ske, som tillsammans innebär att de tillåtna gränserna överskrids. På det hela taget tycks 
19 
dock säljarna och deras personal iaktta en viss självdisciplin när det gäller att sätta stopp 
för skattefri försäljning utöver de tillåtna gränserna. Men detta är, vilket redan påpekats, 
inte tillräckligt för att förhindra senare eller upprepade inköp. Kommissionen anser att 
dessa förfaranden inte är ändamålsenliga när det gäller att uppnå de mål som fastställts 
av rådet i dess riktlinjer. 
70. Vad beträffar de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att kontrollera säljarna 
måste man komma ihåg att dessa kontrollåtgärder rent teoretiskt inte kan uppfylla 
samma mål som den kontroll säljarna själva utövar. De sistnämnda kontrollerna skulle i 
sin egenskap av direktmetoder för kontroll kunna förhindra varje form av skattefria 
inköp av passagerare utöver tillåtna gränser. Om de inte fyller denna uppgift kan man 
knappast förvänta sig att medlemsstatens kontrollsystem kan rätta till detta. Därför är 
det medlemsstatens mest angelägna uppgift att först ta ställning till om ett visst 
kontrollsystem som tillämpas av säljarna kan godtas eller om det måste avfärdas som 
otillräckligt, innan man prövar om detta system verkligen tillämpas så som det är tänkt, 
och innan man till sist gör en mer genomgripande kontroll av om detta 
säljarkontrollsystem kan sägas ha uppfyllt de förväntningar som fästs vid det. Denna 
sistnämnda kontroll är definitionsmässigt en efterhandskontroll, och den kan därför 
aldrig ersätta säljarens kontrollsystem, som har till uppgift att få grepp om passagerarnas 
individuella inköp. 
71. Många synpunkter kan framföras beträffande dessa system. Det har hänt att en 
medlemsstat har fört fram tanken på kontroller på platsen (stickprovskontroller) av 
säljare och resenärer. Sådana kontroller skulle kunna vara mycket effektiva, men de 
måste i så fall givetvis utföras på ett korrekt sätt inom medlemsstatens territorium och på 
ett sätt som inte påverkar de fördelar som den inre marknaden medför. När det gäller 
kontroller av säljaren, som är kontrollsystemets nyckelperson, k?.r.3ke redan hotet om 
möjligheten av i förväg aviserade kontroller från de behöriga myndigheternas sida kan 
visa sig vara ytterst effektivt. Denna typ av fysiska kontroller skulle kunna bidra till att 
försäljningkontrollerna fungerade ännu bättre, till exempel genom att onormalt stora 
kvantiteter av varor som sålts av skattefria butiker i andra medlemsstater skulle kunna 
upptäckas vid ankomsten av vissa flygturer inom gemenskapen. När det gäller kontrollen 
av de resande vill kommissionen ännu en gång betona att den enskilda resenären inte är 
ansvarig för hur effektivt säljarens kontrollsystem är, och att han inte är skyldig att 
betala skatt även om han har överskridit de tillåtna gränserna. 
72. I allmänhet tillämpar medlemsstaterna ett system enligt vilket företagarna måste ha 
tillstånd innan de får sälja skattefria varor (i enlighet med bestämmelserna om 
tullbefriade lager). De utövar någon form av bokföringskontroll som vanligtvis är knuten 
till systemen med tullbefriade lager och med de kontrollbestämmelser som hänger 
samman med dessa. Den svaga punkten i dessa system är att de i regel inte medger eller 
bara nödtorftigt medger jämförelser mellan försäljningsdata och enskilda passagerares 
inköp. Hela systemet är beroende av vilken kvalitet data har i försäljarledet. Det är 
därför som dessa system bara kan ge mycket allmänna antydningar om sambandet mellan 
den totala skattefria försäljningen under en viss period och den faktiska försäljningen till 
passagerare som har rätt att handla skattefritt. Så länge det förhåller sig på detta sätt bör 
redovisningssystemen förbättras så att de kan skapa denna koppling mellan enskilda 
passagerares skattefria inköp och den totala försäljningen av skattefria varor. 
20 
• Ombord på flygplan 
73. Den allmänna uppfattningen på detta område tycks grunda sig på föreställningen att en 
onödigt sträng kontroll av försäljningen ombord skulle kunna skapa en snedvridning av 
konkurrensen i förhållande till butikerna på flygplatserna, som har den första kontakten 
med passagerarna. Detta argument kan inte godkännas eftersom det strider mot själva 
syftet med kontrollen. 
74. Man kan dra slutsatsen att användningen av ombordstigningskort för kontroll av 
försäljningen ombord på flygplan på de flesta håll betraktas som olämplig. Skälen för 
detta förefaller vara snarare av praktisk än av teoretisk art. Att använda 
ombordstigningskort vid denna försäljning anses meningslöst eftersom passagerarna 
ibland inte har kvar sina kort eller därför att enbart en markering på kortet utan 
angivande av värde eller kvantitet skulle göra begränsad nytta. Ett annat argument pekar 
på det med nödvändighet begränsade utrymmet för skattefri försäljning ombord på 
flygplan. 
75. Detta är ganska besynnerliga synpunkter. Om en passagerare inte bryr sig om att behålla 
sitt kort för att göra skattefria inköp är det tvivelaktigt om han verkligen har för avsikt 
att utnyttja sin rätt att göra inköp. Att ett kontrollsystem tillämpas på ett olämpligt sätt 
kan inte tas till intäkt för att avskaffa varje form av kontroll, utan borde snarare vara ett 
skäl att förbättra systemet genom att ta med fler uppgifter på kortet. Det argument som 
utgår från det begränsade utrymmet för skattefria inköp ombord på flygplan har mer fog 
för sig, åtminstone vid vissa typer av försäljning, men förvisso inte vid alla. 
76. I ett avseende skiljer ,sig försäljningen ombord på flygplan från den på andra 
försäljningsställen. Det ligger i sakens natur att den utgör sista tillfället för passagerarna 
att göra skattefria inköp. Om det skapades en betryggande koppling (se nedan) till den 
skattefria försäljningen på flygplatserna, och om alla ombord fick göra endast ett 
skattefritt inköp, skulle besättningen kunna kontrollera den medgivna skattefria 
försäljningen, eftersom det då inte skulle finnas något tillfälle att göra upprepade eller 
senare inköp. 
77. En allvarlig brist i praktiskt taget alla medlemsstater är den till synes totala avsaknaden 
av system som kopplar samman den skattefria försäljningen på flygplatserna med den 
ombord på planen. Vad gäller problemet med upprepad försäljning på flygplatserna 
förefaller, som påpekats ovan, den enda verkliga lösningen vara att man korrekt utnyttjar 
ombordstigningskortet eller något annat dokument, och att man inför ett system som 
registrerar alla skattefria inköp för varje passagerare och på varje skattefritt 
försäljningsställe. Om ombordstigningskortet används på detta sätt skulle det samtidigt 
innebära lösningen på problemet med senare försäljningar. I en del medlemsstater har 
man ett system som bygger på förhandsbeställningar från passagerarna. Om ett sådant 
kort markeras korrekt när det utfärdas och om det krävs att det uppvisas vid 
(ytterligare) skattefria inköp - förutsatt att det innehåller korrekta uppgifter - vare sig de 
görs på flygplatsen eller ombord på planet, skulle systemet kunna visa sig vara effektivt. 
Även om en del medlemsstater förefaller tillämpa delar av ett sådant system, tycks ingen 
av dem tillämpa alla dess komponenter samtidigt. 
21 
78. Vad gäller de kontrollsystem som tillämpas av medlemsstaterna lägger dessa även i detta 
fall huvudvikten vid kontroll av säljarnas bokföring och redovisningssystem. De 
synpunkter beträffande denna metods brister som anförts ovan när det gällde kontrollen 
av den skattefria försäljningen på flygplatser är lika giltiga i detta sammanhang. Den 
skattefria försäljningen ombord på flygplan erbjuder emellertid andra och mer specifika 
kontrollmöjligheter i och med att denna försäljning berör en enda säljare (flygbolaget). 
På grund därav har vissa medlemsstater i olika former infört system med vilkas hjälp 
jämförelser kan göras mellan den totala mängden varor som tas ombord inför en viss 
flygning och de varor som säljs under denna. Uppgifter om försäljningen till den enskilde 
resenären är emellertid sällan åtkomliga, vilket betyder att kontrollen även i dessa 
medlemsstater endast kan avse totalbeloppen. 
79. Ett speciellt problem måste uppmärksammas: tillämpningen av gemenskapens 
bestämmelser i samband med icke-inhemska flygbolag, särskilt bolag i tredje land, tycks 
skapa svårigheter för medlemsstaterna, t.ex. kontrollproblem i de fall då ett flygbolag 
från tredje land först har gjort en landning på gemenskapens område och därefter flyger 
vidare mellan två flygplatser inom gemenskapen. 
• Ombord på fartyg 
80. Utöver det att de anställda instrueras att inte sälja mer än de tillåtna ransonerna för 
skattefria inköp till enskilda passagerare, bygger systemet för försäljningskontroll i vissa 
fall på användningen av en kupong. På denna kupong anges i allmänhet de tillåtna 
skattefria kvantiteterna, men den förefaller endast användas för inköp av varor som 
berörs av kvantitativa begränsningar och inte för inköp av varor med en värdemässig 
begränsning. 
81. En viktig skillnad mellan de ombordstigningskort som används vid flygresor och 
kupongen är att kupongen inte anger passagerarens namn. En nackdel med 
kupongsystemet är därför att dessa kuponger lätt kan bytas mellan personer som vill 
utnyttja dem och sådana som inte är intresserade av det. Detta förhållande tycks vara en 
av anledningarna till att kupongsystemet överhuvudtaget inte används på vissa hårt 
trafikerade färjelinjer. Om kupongen används måste den markeras. Om ett nytt inköp 
görs skall säljaren till följd av denna markering be att fa se kvittot på det tidigare inköpet 
för att kunna fastställa om detta nya inköp fortfarande ligger inom de tillåtna gränserna 
för skattefria inköp. Detta system är inte vattentätt, eftersom man vid det senare inköpet 
kan visa fram något gammalt kvitto men låta bli att visa andra. Dessutom finns 
möjligheten att utnyttja andra passagerares kuponger. Vid sidan av dessa synpunkter 
finns också risk för att kuponger förfalskas och att det görs "svartabörs-affärer" med 
dem. 
82. Att det inte tillämpas några system för kontroll av inköpen i färjetrafiken på korta rutter 
och på varor för vilka värdemässiga begränsningar gäller, likaväl som kupongsystemets 
inneboende svagheter (utbytbarheten, utebliven markering av försåld mängd, den totala 
avsaknaden av kontroll i vissa fall), gör att det är klent med garantierna för att skattefri 
försäljning utöver begränsningarna kan förhindras på ett tillfredsställande sätt och gör att 
denna försäljning ombord på färjor i hög grad inbjuder till missbruk. 
22 
83. Bristerna i de försäljningskontrollsystem som tillämpas ombord på färjor förefaller inte 
uppvägas av de kontrollsystem som medlemsstaterna tillämpar. Som redan nämnts måste 
dessa system anses komma i andra hand i förhållandet till systemen för 
försäljningskontroll, eftersom de inte är utformade så att de kan fånga upp individuella 
inköp utöver begränsningarna. 
84. Det har konstaterats att vissa färjeföretag arrangerar dagsutflykter till andra 
medlemsstater till mycket låga biljettpriser. I många fall går passagerarna aldrig i land vid 
resmålet. Det enda syftet med att anordna dessa resor är att erbjuda möjligheter till 
skattefria inköp. 
85. Både färjeföretag och nationella myndigheter i vissa medlemsstater påtalar bristen på 
säljarkontroll från färjeföretagens och de nationella myndigheternas sida i andra 
medlemsstater på rutter mellan staterna, och att detta kan leda till en snedvridning av 
konkurrensen. 
86. Upprättandet av bilaterala överenskommelser, som förutsätts i rådets riktlinjer, har ännu 
inte hunnit så långt. Kommissionen ser detta som ett tecken på att medlemsstaterna inte 
fullgör de skyldigheter som de ålagts genom rådets riktlinjer. 
87. De åtgärder medlemsstaterna vidtagit för att kontrollera den skattefria försäljningen 
liknar de system som används för flygplatser och ombord på flygplan. Man förlitar sig på 
systemen för bokföring och tullbefriade lager, och på detta kan man ha samma 
synpunkter som ovan beträffande metodens strukturella möjligheter. I några 
medlemsstater har ändamålsenlig program- och maskinvara utvecklats, antingen av 
företagen eller av tullen, för att säkerställa att det kontrollsystem som säljarna använder 
verkligen fungerar, medan man i andra medlemsstater helt förlitar sig på de 
"traditionella" metoderna. På de ställen där datoriserade system är installerade i 
butikerna är dessa i vissa länder kopplade till tullens nät, i andra inte. Den likhet som 
finns mellan försäljningen ombord på flygplan och på färjor, nämligen att det i båda 
fallen bara finns en säljare, har lett till att kontrollsystem som utgår från jämförelser 
mellan den totala skattefria försäljningen och antalet passagerare tillämpas även vid 
farjetrafik. Även i detta sammanhang kan resultaten av kontrollen utvärderas endast i 
form av övergripande sammanfattningar, och sådana system kan därför inte uppfylla 
målet: att förhindra skattefri försäljning utöver de tillåtna gränsen i varje enskilt fall. 
88. Av de olika synpunkter som framförts i detta avsnitt framgår tydligt att de metoder och 
förfaranden man tillgripit för att genomföra systemet för försäljningskontroll inte är 
tillräckliga för att nå de mål som fastställts av rådet. 
• Allmänna iakttagelser 
89. Det kan finnas en viss konflikt mellan det ekonomiska intesse som ägarna till de 
skattefria butikerna (likaväl som till de skattepliktiga) har av att göra affärer och deras 
skyldighet att samtidigt ansvara för att begränsningsreglerna iakttas. 
23 
90. Detta påpekande måste ses mot bakgrund av det faktum att de allmänna anvisningar som 
finns tillgängliga för allmänheten om genomförandet av försäljningskontrollen och i 
synnerhet om de värdemässiga och kvantitativa begränsningarna ger bristfällig 
information och lämnar utrymme för missförstånd. De allmänna anvisningarna är till 
exempel inkonsekventa och motstridiga i färjebranschen, och de kan variera från 
föredömliga till usla även inom ett och samma företag. Vanligtvis informeras 
passagerarna om de kvantitativa begränsningarna för skattefria inköp genom lämpligt 
utplacerade anslag eller prislistor. För det mesta är informationen om gällande 
värdemässiga begränsningar mindre tydlig. Ibland saknas de helt, ibland är de 
ofullständiga såtillvida att de visserligen nämner att det finns regler som måste följas, 
men de anger inte vad dessa regler innebär. 
91. Det förekommer att varor som skall säljas både skattefritt och med skatt säljs till samma 
pris. När detta system tillämpas beräknas momsen på grundval av en blandad kalkyl där 
skattefria och skattebelagda inköp ingår. Passagerare med eller utan rätt att handla 
skattefritt betalar med andra ord samma genomsnittliga procentsats i moms utan att veta 
om det. Det är uppenbart att en sådan beräkning inte kan ge någon exakt angivelse av 
hur stor skatten skall vara. Om man ser det hela utifrån ett prissättningspolitiskt 
perspektiv inser man att köparen inte får veta hur stor del av priset som är skatt. 
Vanligtvis går dessa kontroller inte utöver dem som utförs när det gäller lagerhhållaren 
De innebär egentligen bara en kontroll av att registreringen av de varor som lämnar 
lagret eller det skattefria området görs korrekt. De innebär däremot inte någon kontroll 
av de särskilda villkoren för själva den skattefria försäljningen. Detta system är inte 
förenligt med de grundläggande principerna för uppbärande av moms. 
92. Genomförandet på gemenskapsnivå av försäljningskontrollen varierar betydligt även 
inom en och samma medlemsstat. Eftersom medlemsstaterna i hög grad är beroende av 
vilka kontrollsystem som tillämpas i de andra medlemsstaterna har mindre stränga 
kontrollsystem i några medlemsstater lett till klagomål om en snedvridning av 
konkurrensen från företagare i andra medlemsstater. 
93. Kommissionen bad ett antal representativa internationella sammanslutningar för sjö- och 
luftfart och för skattefri handel att lämna spontana synpunkter på att deras medlemmar 
deltog i försäljningskontrollen. Deras åsikter skiljer sig åt i vissa avseenden på grund av 
att så många olika varor berörs och på grund av att var och en har sina speciella 
intressen. 
94 Inte desto mindre fanns det en sak som branschen var enig om, och det var att man 
vädjade till kommissionen att med all kraft genomdriva att systemet med 
försäljningskontroll tillämpas på ett någorlunda enhetligt sätt av alla säljare och butiker i 
gemenskapen så att en snedvridning av konkurrensen och onödig förvirring bland 
resenärerna undviks. 
95. Branschens utveckling sammanfaller inte med rådets riktlinjer, vilka är utformade enbart 
med tanke på hur de förhållanden som rådde 1993 skall kunna vidmakthållas temporärt. 
Tvärtom är utvecklingen sådan att 
24 
• nya former av skattefri försäljning har tillkommit (till exempel specialarrangemang 
som omfattar flygbiljett, hotelluppehåll och ett "paket" skattefria varor, 
"prepackingsystem"), (se kapitel 2, avsnitt 2 i bilaga 6), 
• vissa (redan befintliga) skattefria försäljningslokaler har utvidgats, (se kapitel 2 i 
bilaga 6), 
• en del skattefria butiker har utökat sitt sortiment (elektriska produkter, radio­
apparater, tyger av hög kvalitet osv.), (se kapitel 2, avsnitt 5 i bilaga 6), 
• nya skattefria och skattepliktiga butiker har öppnats eller aviseras för den närmaste 
framtiden (se kapitel 2, avsnitt 1 och 7 i bilaga 6). 
96. I detta sammanhang vill kommissionen upprepa sitt ställningstagande, att den motsätter 
sig att nya butiker för skattefri försäljning inrättas inom gemenskapen på de villkor som 
är specifika för sektorn, och att alla berörda parter måste ha i åtanke att den nuvarande 
situationen utgör ett unikt och tidsbegränsat undantag från bestämmelserna om den inre 
marknaden. 
25 
KAPITEL 3 
SKATTEFRI FÖRSÄLJNING INOM GEMENSKAPEN SEDAN 1993 
Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 
97. Företagarnas erfarenhet av försäljningskontrollsystemet under det första halvåret 1993 är 
att systemet på det hela taget tycks fungera. Samtidigt är man oroad över en nedgång 
(på i genomsnitt minst 10%) av försäljningen och inkomsterna trots det ökade antalet 
passagerare. Denna förlust kan enligt företrädare för branschen delvis ses som ett tecken 
på att systemet för försäljningskontroll har visat sig vara mer restriktivt än de tidigare 
förfarandena med tullövervakning vid ankomsten 
98. Syftet med att begära in statistiska uppgifter från medlemsstaterna om den skattefria 
försäljningen under 1992 och 1993 var att kommissionen skulle kunna göra en 
ekonomisk analys av effekterna av införandet av systemet för försäljningskrontoll vad 
gäller den affärsverksamhet som berörs. De viktigaste resultaten av denna ekonomiska 
analys redovisas i följande kapitel. I bilaga 7 återfinns fullständiga uppgifter i 
sammanfattning för att möjliggöra en analys och en närmare utvärdering. 
99. De uppgifter som lämnats till kommissionen om omsättning, antal passagerare, 
företagare, försäljningsställen och försäljningsställenas totala golvyta är ofullständiga. 
Vissa medlemsstater har inte lämnat uppgifter på alla ifrågakommande punkter, särskilt i 
fråga om försäljningsställen (BE, DK, IRL, NL, PT och UK). Spanien har inte lämnat 
uppgifter i detalj, men i vissa fall totalsummor (för flygplatser) och endast siffror för 
1993 (för färjor). Frankrike har bara angett totalsummor och gjcrl en åtskillnad (som 
inte efterfrågats) mellan franska och utländska produkter. Danmark har inte kunnat 
lämna fullständiga uppgifter för sina flygplatser och för försäljningen ombord på 
flygplanen. Tre medlemsstater har inte lämnat in de blanketter för statistisk redovisning 
som kommissionen skickat ut (DE, IT och LU). 
I detta sammanhang bör det noteras att uppgifterna som avser flygplatser omfattar 
resande som avreser såväl till andra medlemsstater som till tredje land. Beträffande 
flygplan och färjor omfattar uppgifterna från medlemsstaterna endast försäljning vid 
flygturer och överresor med färjor inom gemenskapen. 
100. Kommissionen kan inte kontrollera om de siffror som lämnats är tillförlitliga och 
fullständiga. Den brist på information som nämnts ovan har olika orsaker, t.ex. har de 
siffror som infordrats över huvud taget inte samlats in, de finns inte att tillgå på grund av 
omfattande konkurser, de är inte tillgängliga på grund av organisatoriska svårigheter 
osv. Bristen på uppgifter från Tyskland och Luxemburg påverkar inte de slutsatser som 
dras eftersom momsen i dessa länder tas ut som ett schablonbelopp. Kommissionen 
anser därför att de uppgifter som finns tillgängliga för den ekonomiska analysen är 
tillräckliga för man skall kunna urskilja de underliggande tendenserna när det gäller 
utvecklingen av den skattefria försäljningen i de olika medlemsstaterna och på de olika 
försäljnings-ställena. 
26 
101. I analysen nedan görs också ett försök att finna de främsta orsakerna till den utveckling 
av den skattefria försäljningen som framgår av de statisktiska uppgifterna. Det är dock 
inte möjligt att ta hänsyn till alla de faktorer som påverkar den skattefria försäljningen, 
såsom "normala" konjunkturcykler, industriella fluktuationer, förändringar av 
konsumentintresset osv. 
Analysen är inriktad på att fastställa ett samband mellan utvecklingen av den skattefria 
försäljningen och utvecklingen av antalet passagerare och skattefria butiker och ett 
eventuellt inflytande av växelkursfluktuationer. Bortsett från att växelkursen till en viss 
grad återspeglar inflationen har den förmodligen i detta sammanhang varit av mindre 
betydelse, åtminstone under 1992 och 1993. Därför kan varje resultat som fastställts 
genom det statistiska materialet och som inte kan förklaras av de faktorer som beskrivits 
förväntas ha samband med införandet av systemet för försäljningskontroll. Det följer av 
detta synsätt att det har gjorts en metodisk skillnad mellan analysen av ECUn och 
analysen av den nationella valutan. 
Avsnitt 2. Allmän utveckling: Den skattefria försäljningen under 
1992 och 1993, i ECU? 
102. Med reservation för de ovan angivna begränsningarna av den tillgängliga informationen 
ökade den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 på flygplatserna med omkring 8% 
(beräknat på sju länder), ombord på flygplan med omkring 3% (beräknat på sju länder) 
och ombord på färjor med omkring 25% (beräknat på sex länder3). Den skattefria 
försäljningen i hamnar var ungefär densamma (beräknat på två länder). 
Dessa siffror visar på en ökning av den skattefria försäljningen i ECU trots införandet av 
systemet för försäljningskontroll i gemenskapen. Denna ökning har också noterats på 
flygplatser (där man kunnat förvänta sig att det varit lätt att införa kontrollsystemet), 
men särskilt ombord på färjor, uppenbarligen därför att förfarandena vid kontrollen i 
allmänhet tillämpas mindre strikt eller inte alls ombord på fartyg. Den begränsade 
minskningen av den skattefria försäljningen i hamnar kan inte bedömas eftersom 
dataunderlaget för vissa hamnar i två medlemsstater är alltför begränsat. 
103. Med reservation för de ovan angivna begränsningarna av den tillgängliga informationen 
har den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 förändrats i BE med -10,3%, i DK 
med +0,6%. i EL med +9,2 %, i ES med -4,6%, i FR med -10,4%, i IRL med +1%, i NL 
med +2,5%, i PT med -9,4% och i UK med +30,7%. I tre medlemsstater har det med 
andra ord skett en markant nedgång av den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 
(omkring 10 % i BE, FR och PT), en viss nedgång av den skattefria försäljningen i 
Spanien, i tre medlemsstater var omsättningen av den skattefria försäljningen mer eller 
mindre densamma under 1992 och 1993 (DK IRL och NL) och i två medlemsstater 
ökade den skattefria försäljningen markant från 1992 till 1993 (EL och UK). 
2 Använd omräkningskurs: publicerade kurser den 30 september 1992 respektive 30 september 1993. 
3 / denne förbindelse skal det noteres, at salget om bord på fly ogfœrger omfatter det salg, som er foreta­
get afselskaber, der har etableret hjemstedfor deres virksomhed i den omhandlede medlemsstat. 
27 
104. Det föreligger stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller resultaten i fråga om 
samma typ av försäljningsplats (t.ex. ombord på flygplan, från -13% i Portugal till 
+235% i Grekland). I vissa fall kan man finna särskilda förklaringar till detta. Ökningen 
på alla försäljningsplatser i Grekland beror främst på försäljningen ombord på flygplan. 
Eftersom antalet passagerare endast obetydligt förändrats under denna period, förefaller 
det klart att en betydande förskjutning inom den skattefria försäljningen skett. Frankrike 
uppvisar en relativt markant nedgång av den skattefria försäljningen, vilket 
huvudsakligen beror på resandet inom gemenskapen (en minskning på 22,36%). Även 
den skattefria försäljningen till tredje land har emellertid sjunkit, men mindre kraftigt. 
Detta visar att systemet för försäljningskontroll inte är av avgörande betydelse för 
nedgången. 
105. Medlemsstaternas uppgifter om den skattefria försäljningen per varukategori visar inte 
på någon tydlig fördel för någon särskild kategori; ökningen uttryckt i ECU för alla 
varor är mellan 9% och 16% (beräknat på grundval av siffror från åtta medlemsstater). I 
detta sammanhang utgör Frankrike till viss del ett undantag från regeln. 
Försäljningssiffrorna för olika produktkategorier varierar efter försäljningsplats. Den 
största ökningen har noterats ombord på flygplan och färjor. 
Avsnitt 3. Ekonomisk utvärdering: Den skattefria försäljningen 
under 1992 och 1993 i nationell valuta och i ECU 
106. I tabellen nedan redovisas den statistiska basen för den ekonomiska analysen av 
utvecklingen av den skattefria försäljningen inom gemenskapen från 1992 till 1993. Den 
procentuella förändringen har i detta syfte beräknats 
• för total försäljning, i nationell valuta och i ECU, 
• för försäljning per passagerare, endast i ECU. 
Uppgifter anges för varje medlemsstat samt för varje försäljningsplats. 
28 
(1) 
MS* 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
PT 
UK (2) (3) (4) 
Flygplatser5 
För-
ändr. 
Nat 
val.d 
(%) 
-10,18 
+22,16 
+16,22 
+5,87 
+4,93 
-1,10 
+2,05 
+17,60 För-
ändr. 
ECU 
p/pc 
(%) 
-21 
+11 
-1 
-7 
-4 
-10 
-9 
+14 För-
ändr. 
ECU 
(%) 
-11 
+21 
+7 
-5 
-4 
+3 
-9 
+19 (5) (6) (7) 
Flygplan0 
För-
ändr. 
Nat. 
val.d 
(%) 
-4,22 
+29,79 
+209,27 
+13,39 
+42,61 
-15,80 
-2,60 För-
ändr. 
ECU 
p/pe 
(%) 
-30,10 
-1,51 
+227,36 
-5,25 
+26,91 
-16,04 
-23,97 För-
ändr. 
ECU 
(%) 
-5,62 
+28,53 
+235,05 
+1,77 
+31,04 
-12,66 
-13,11 (8) (9) (10) 
Färjor0 
För-
ändr. 
Nat. 
val.d 
(%) 
-5,59 
+9,91 
+15,05 
+14,03 
+9,05 
+51,81 För-
ändr. 
ECU 
P/Pe 
(%) 
-7,96 
+6,22 
+17,68 
+9,34 
+12,76 
+32,79 För- I 
ändr. i 
ECU I (%) I 
-6,97 | 
+0,01 1 
+6,04 I 
+4,78 
+13,13 
+53,76 
107. Beträffande den skattefria försäljningen på flygplatserna för varje land från 1992 till 1993 
i nationell valuta (kolumn 2) och i ECU (kolumn 4) visade sig förändringen på olika sätt 
i medlemsstaterna. I vissa länder påverkade växelkurserna i viss mån utvecklingen av den 
skattefria försäljningen på flygplatserna (EL, ES, IRL och PT), i andra länder syns ingen 
större påverkan. Där sådan påverkan föreligger, är den större i nationell valuta än i ECU, 
det föreligger snarare en minskning av försäljningen räknat i ECU. Detta är en logisk 
konsekvens av nedskrivning av valuta och kan i sig ha varit en orsak till ökningen som 
helhet. Vid en jämförelse av kolumn 3 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 4 
[förändring i absoluta tal] syns ingen tydlig enskild trend. För Irland, Spanien och 
Portugal syns ingen eller liten skillnad mellan dessa siffror vilket tycks visa att ökningen 
av den skattefria försäljningen är kopplad till ökningen av antalet passagerare. För 
Belgien, Danmark, Grekland, Nederländerna och Storbritannien är utvecklingen av 
försäljningen per passagerare en kraftigare ned gång än vad de absoluta talen visar. 
108. Endast fyra medlemsstater kunde tillhandahålla separat information beträffande 
försäljning till resande till andra medlemsstater. Dessa framgår av av nedanstående tabell: 
Medlemsstat. 
Inkluderar försäljning till resande inom gemenskapen och till resande till tredje land. 
Endast försäljning på resor med flyg och färjor inom gemenskapen. 
Nationell valuta. 
Per passagerare. 
29 
I 
(1) 
Med­
lems­
stat 
BE 
EL 
IRL 
UK (2) 
Försäljning 
inom gemen­
skapen 
under 1992 
(nationell 
valuta) 
2.093.790.244 
11.922.295.077 
36.076.977 
117.576.077 (3) 
Försäljning 
inom gemen­
skapen 
under 1993 
(nationell 
valuta) 
1.642.015.562 
13.702.175.556 
37.555.866 
129.984.163 (4) 
Procentu­
ell för­
ändring 
-22% 
+15% 
+4% 
+11% (5) 
Passage­
rare under 
1992 
(inom 
gemen­
skapen) 
4.478.437 
3.085.179 
13.721.009 (6) 
Passage­
rare 
under 
1992 
(inom 
gemen­
skapen) 
4.941.906 
3.141.186 
14,211.040 (7) 
Procentuell 
förändring i 
försäljning­
en inom 
gemen­
skapen p/p 
(i ECU) 
-4% 
-6% 
+8% r- , 
(8) 
Procentu­
ell föränd­
ring av 
den totala 
försälj­
ningen 
inom 
gemen­
skapen 
(i ECU) 
-23% 
+6% 
-4% 
+ 12% 
Den skattefria försäljningen på flygplatser per land från 1992 till 1993 i nationell valuta 
(kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) skiljer sig i Grekland och Irland (till huvudsaklig del 
beroende på valutakursförändringar). Dessa skillnader syns inte för Belgien och 
Strobritannien. Vid en jämförelse mellan kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] 
och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] visar en större skillnad för endast Grekland, 
vilket stämmer överens med den allmänna trenden som redovisats ovan. Följaktligen 
finns inget bevis för att de totala skattefria försäljningstrenderna inte visar den 
gemenskapsinterna komponenten på ett korrekt sätt. 
109. När det gäller försäljningen på flygplanen som framgår av tabellen under stycke 106, kan 
det eventuella inflytandet av förändringar i växelkurserna noteras genom att jämföra 
siffrorna för den skattefria försäljningen ombord på flygplan under 1992 och 1993 i 
nationell valuta (kolumn 5) med den i ECU (kolumn 7). Denna jämförelse visar inte på 
någon större skillnad för Belgien, Danmark och Nederländerna, medan förändringen för 
Irland, Portugal och Spanien i nationell valuta är större (eller mindre negativ) än i ECU 
(och den tycks ha stimulerat den skattefria försäljningen ombord på flygplanen). I fråga 
om antalet passagerare och dettas relation till utvecklingen av den skattefria 
försäljningen ombord på flygplan visar kolumn 6 [förändring i ECU per passagerare] och 
kolumn 7 [förändring i absoluta tal] tydligt att passagerarna i de flesta länder tycks ha 
ändrat sitt köpbeteende märkbart. Medan nedgången av den skattefria försäljningen 
ombord på flygplan per passagerare i allmänhet är mera markant per passagerare än i 
absoluta tal, gäller motsatsen för Danmark. 
110. För den skattefria försäljningen ombord på färjor skiljer sig den procentuella 
förändringen i nationell valuta (kolumn 8) och i ECU (kolumn 10) i tre länder på ett 
markant sätt. I Danmark, Grekland och Irland är den positiva utvecklingen beräknad i 
nationell valuta kraftigare än i ECU, vilket kan tyda på nedskrivningens reella inflytande 
på ökningen av den skattefria försäljningen i ett land vars valuta försvagas. Siffrorna i 
kolumn 9 (förändring i ECU per passagerare) och 10 (förändring i absoluta tal) visar att 
30 
minskningen i absoluta tal i Belgien motsvarar en ökning per passagerare eller med andra 
ord att Belgien har drabbats av en ännu större nedgång i den skattefria handeln än vad 
siffrorna i förstone tycks ge vid handen. I Danmark, Irland och Spanien är ökningen per 
passagerare också större än ökningen i absoluta tal. Endast i Storbritannien, som har den 
största andelen av marknaden i detta avseende, är ökningen per passagerare lägre än i 
absoluta tal. En ökning på mer än 30% är dock ändå en imponerande siffra. 
Avsnitt 4. Utvärdering 
111. Utifrån tillgängliga data om utvecklingen av den skattefria försäljningen i ECU har den 
statistiska bearbetningen klart visat att det från 1992 till 1993 totalt sett skett en ökning 
av den skattefria försäljningen. Denna ökning är geografiskt ojämnt fördelad, och man 
kan urskilja stora skillnader vad gäller försäljningsplats (vilket har samband med olika 
transportmedel), medan det inte spelar någon avgörande roll i sammanhanget vilken 
varukategori som berörs. 
112. Det är uppenbart att de kontrollsystem som tillämpas i de olika medlemsstaterna inte 
hindrar att den skattefria försäljningen utvecklas olikartat. I hela gemenskapen är de 
kontroller som görs ombord på flygplan och i synnerhet ombord på färjor klart mindre 
ingående än de som görs på flygplatser. Uppenbarligen har passagerarna upptäckt dessa 
skillnader i fråga om kontrollen och anpassat sitt köpbeteende därefter. 
113. Passagerartraflken ökade totalt sett från 1992 till 1993 och gynnade därmed den positiva 
utvecklingen av den skattefria försäljningen. Inköpen per passagerare uppvisar ändå en 
tydlig ökning som kan anses ha samband med att systemet för försäljningskontroll 
fungerat dåligt. Andra förklaringar som ges till denna förändring är inte övertygande, 
eftersom det inte är sannolikt att det förelåg en allmän ökning av efterfrågan på 
alkoholhaltiga drycker, tobaksvaror, parfymer, eau-de-toilette och lyxartiklar. 
114. I några länder har devalveringen av den nationella valutan i viss mån stimulerat 
utvecklingen av den skattefria försäljningen. För närvarande har dock växelkurserna inte 
någon större inverkan på utvecklingen av den skattefria försäljningen. 
115. Om man tar hänsyn till utvecklingen av den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 
och utvecklingen av passagerartraflken samt växelkurserna under samma period kan man 
av de statistiska uppgifterna dra den slutsatsen att införandet av systemet för 
försäljningskontroll inte påverkat den skattefria handeln negativt. Även om en sådan 
påverkan kan urskiljas i något enstaka fall har detta ingen avgörande betydelse. 
Tillgängliga data visar tydligt att den skattefria försäljningen i stort sett har ökat sedan 
1993, vilket helt klart kan bero på hur de nya kontrollsystemen fungerat. Man kan 
sålunda dra den slutsatsen att dessa system inte fungerar tillräckligt bra för att 
omöjliggöra skattefri försäljning utöver gällande tröskelvärden. 
116. Mot bakgrund av rådets grundläggande beslut av den 14 december 1992 pekar den 
statistiska analysen på två kärnpunkter: den ena är att rådets föresats att ge den 
skattefria handeln möjlighet att bibehålla sin verksamhet under en övergångsperiod har 
förverkligats, den andra att det därför inte finns något behov att höja värdegränsen på 90 
ECU 
31 
SLUTORD 
117. I sitt beslut av den 14 december 1992 anmodade rådet kommissionen "att se över 
medlemsstaternas kontrollåtgärder, särskilt vad gäller att förhindra upprepad försäljning 
och försäljning flera gånger". 
118. Föreliggande rapport visar att situationen i de flesta medlemsstater är långt ifrån 
tillfredsställande. Få medlemsstater har lyckats säkerställa att det rådande 
kontrollsystemet gör det möjligt för dem som driver skattefria butiker att ta hänsyn till 
en passagerares tidigare skattefria inköp när denne gör ytterligare inköp under samma 
resa. Praktiskt taget ingen medlemsstat har vidtagit sådana åtgärder att företagarna i 
branschen är tillräckligt informerade om passagerarens tidigare skattefria inköp för att 
kunna medge att någon återstående del av skattebefrielsen utnyttjas. Praktiskt taget 
ingen medlemsstat har lyckats ordna så att sådan information förmedlas från flygplatsen 
till flygplanet för eventuell ytterligare försäljning ombord. Alltså har inget system 
inrättats som kan garantera att de gällande begränsningarna för skattefri försäljning 
iakttas. Som framhållits i rapporten har detta märkbara konsekvenser för alla 
medlemsstater, eftersom de varor som exporteras på detta sätt kommer att importeras 
skattefritt i andra medlemsstater, där den inhemska försäljningen då minskas i 
motsvarande mån och till följd därav även skatteintäkterna. 
119. Skattemyndigheterna utövar i allmänhet kontroll av säljarna, men dessa kontrollers 
effektivitet är tvivelaktig. Dessa kontroller förefaller egentligen inte gå utöver vad en 
vanlig lagerhållare utför: de innebär bara en garanti för att inga varor lämnar lagret eller 
den skattefria området utan att registreras, däremot inte någon kontroll av 
förutsättningarna för ytterligare befrielse. 
120. Det så kallade "systemet för totalredovisning" kan, i den mån ett sådant tillämpas, inte 
förväntas lämna några faktiska resultat så länge man utgår från antagandet att alla 
passagerare utnyttjar sina skattefria ransoner fullt ut. 
121. Vad gäller kontrollen av överfarter till sjöss, särskilt med färjor, måste det framhållas att 
inte någon enda bilateral överenskommelse mellan medlemsstater har anmälts till 
kommissionen och att det tycks finnas endast en sådan som tillämpas i praktiken. 
122. Man kan härav dra den slutsatsen att medlemsstaterna inte har tagit så allvarligt på sin 
skyldighet att inrätta lämpliga kontrollförfaranden. De har inte ens uppfyllt de 
minimikrav som fastställts av rådet. Detta bekräftar de tvivel som kommissionen gav 
uttryck åt vid förhandlingarna i rådet, nämligen att effektiv kontroll inom en inre 
marknad inte skulle kunna vara möjlig om alla gränskontroller slopas. 
123. Bristen på tillräcklig kontroll kan leda till en snedvridning av konkurrensen inte bara vad 
avser de butiker som säljer skattefria varor utan framför allt mellan olika transportmedel 
som får eller inte far sälja skattefritt. Detta borde ge anledning till oro inte bara för 
kommissionen utan även för medlemsstaterna själva. 
124. Vidare reducerar de förfaranden som har konstaterats gemenskapens egna 
momsbaserade medel, varför de bör kontrolleras vid de besök som kommissionens 
tjänstemän gör i medlemsstaterna. 
32 
125. Rapporten visar också att de skattefria butikernas omsättning inte har lidit skada av de 
nya reglerna för skattefri försäljning. Den visar samtidigt att höjningen av värdegränsen 
dels var lämpligt avpassad efter syftena med övergångsperioden för skattefri försäljmng, 
dels var - och fortfarande är - tillräcklig för att säkerställa att dessa syften kan 
tillgodoses i framtiden. Den ansenliga ökning av den skattefria försäljningen som 
noterats inom vissa sektorer kommer sannolikt att avta i och med att effektivare 
kontrollåtgärder införs av medlemsstaterna. Därför anses någon ytterligare justering av 
denna värdegräns inte vara befogad, vare sig uppåt eller neråt. 
126. Eftersom denna situation för många har mycket stor betydelse måste man hela tiden 
komma ihåg att den skattefria försäljningen till resenärer inom gemenskapen kommer att 
upphöra inom något mer än tre år. Det är kanske förståeligt om medlemsstaterna med 
tanke på detta är beredda att acceptera ett kontrollsystem som inte är alldeles perfekt, 
men kommissionen anser ändå att medlemsstaterna borde försöka skärpa sina 
kontrollförfaranden inför den återstående perioden. 
127. Dessutom måste kommissionen understryka att den känner besvikelse över att hittills så 
fä åtgärder vidtagits av företagen och medlemsstaterna för att förbereda den nya 
situation som uppstår efter juni 1999, då förlängningen av den skattefria handeln enligt 
rådets beslut skall upphöra. 
33 

BILAGA 1 
FRÅGEFORMULÄR ANGÅENDE NATIONELLA 
KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I 
SAMBAND MED RESOR MELLAN MEDLEMSSTATERNA 
35 

FRÅGEFORMULÄR ANGÅENDE NATIONELLA 
KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I 
SAMBAND MED RESOR MELLAN MEDLEMSSTATERNA 
Frågeformulär angående nationella kontrollåtgärder i fråga om skattefri försäljning i samband 
med resor mellan medlemsstaterna 
Detta frågeformulär är uppdelat i fyra avsnitt. De tre första avsnitten behandlar försäljning på 
flygplatser, ombord på flygplan respektive ombord på fartyg. Var god gör i förekommande fall 
en klar åtskillnad mellan olika system inom ett avsnitt, t. ex. vad gäller små och stora 
flygplatser. I det sista avsnittet behandlas allmänna frågor som rör de tre ovan angivna 
kategorierna. 
Vi bör av svaren kunna bilda oss en uppfattning om i vilken utsträckning Ert kontrollsystem 
förhindrar försäljning av varor per resande och per resa som i fråga om värde och kvantitet 
överskrider de gränsvärden som fastställts i gemenskapslagstiftningen. I svaren bör ingå de 
uppgifter som kommissionen behöver för att utarbeta en rapport till rådet om hur 
kontrollsystemen fungerar. 
Var god bifoga även kopior av all lagstiftning, administrativa bestämmelser eller 
cirkulärskrivelser, tillkännagivanden till allmänheten etc. enligt vilka artikel 28k i direktiv 
91/680/EEG och artikel 28 i direktiv 92/12/EEG samt de riktlinjer som rådet enades om den 
14 december 1992 tillämpas. 
1. Försäljning på flygplatser 
1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 
2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning flera gånger på olika 
skattefria försäljningsställen eller upprepad försäljning på samma försäljningsställe? Vilka 
åtgärder har vidtagits för att undvika ytterligare försäljning till transitpassagerare som 
redan handlat på flygplanet under den första etappen av en flygning mellan 
medlemsstaterna eller på flygplatsen för den ursprungliga avgången? 
3. Använder Ni embarkeringskort eller en motsvarande handling för den resande i 
kontrollsyfte för att förhindra flera och upprepade försäljningar? 
Om ja 
• Vilka noteringar görs på detta kort? 
• Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? 
• Kan kortet eller motsvarande handling användas efteråt av de behöriga myndigheterna 
i kontrollsyfte? 
• Görs på kortet en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning 
i fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i 
37 
det senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, 
starksprit, starkvin, vin, parfymer och toalettvatten)? 
4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är 
följderna för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 
5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta 
system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 
6. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem som uppstått i samband med 
kontrollsystemet på nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras 
betydelse. 
2. Försäljning ombord pä flygplan 
1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 
2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra att försäljning äger rum eller för 
att förhindra att försäljningen per passagerare eller resa överstiger det tillåtna värdet eller de 
tillåtna kvantiteterna i de fall passagerarna redan köpt skattefria varor på försäljningsställen 
på flygplatsen eller under en tidigare etapp av flygningen, 
3. Använder Ni embarkeringskort eller en motsvarande handling för den resande i 
kontrollsyfte för att förhindra flera och upprepade försäljningar? 
Om ja 
• Vilka noteringar görs på detta kort? 
• Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? 
• Kan kortet eller motsvarande handling användas efteråt av de behöriga myndigheterna i 
kontrollsyfte? 
• Görs på kortet en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning i 
fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i det 
senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, starksprit, 
starkvin, vin, parfymer och toalettvatten)? 
4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är följderna 
för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 
5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta 
system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 
6. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem som uppstått i samband med 
kontrollsystemet på nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras 
betydelse. 
38 
3. Försäljning ombord pä färjor 
1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 
2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning flera gånger på olika 
skattefria försäljningsställen på en färja eller upprepad försäljning på samma skattefria 
försäljningsställe? 
3. Utnyttjar Ni för Era kontroller rederiets biljettsystem eller någon annan metod för att 
förhindra försäljning flera gånger eller upprepad försäljning? 
Om ja 
• Vilka noteringar görs på denna biljett? 
• Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? 
• Kan biljetten användas efteråt av de behöriga myndigheterna i kontrollsyfte? 
• Görs på biljetten en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning i 
fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i det 
senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, starksprit, 
starkvin, vin, parfymer och toalettvatten). 
4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är följderna 
för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 
5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta 
system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 
6. Har Ni ingått bilaterala överenskommelser med andra medlemsstater för att säkerställa 
tillräcklig kontroll av färjetrafiken mellan Ert land och dessa medlemsstater? 
Omja 
• Med vilka medlemsstater? 
• Vilka är åtgärderna? 
• Bifoga en kopia av dessa överenskommelser. 
7. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem i samband med kontrollsystemet på 
nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras betydelse. 
4. Allmänna frågor 
1. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att säkerställa att de resande på de skattefria 
försäljningsställena informeras om vilka begränsningar i fråga om kvantiteter och värden 
som gäller? Informerar eller annonserar också affärsföretagen? Är detta ett krav? Var god 
lämna exempel både på officiell information och affärsföretagens information. 
39 
2. Har Ni någon gång tillämpat gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och 
ömsesidigt stöd? Om så är fallet, ledde detta till det önskade resultatet? Kort beskrivning. 
3. Har Ni några kommentarer till den allmänna uppläggningen och tillämpningen inom 
gemenskapen som helhet? 
* 
* * 
40 
BILAGA 2 
ARTIKLAR I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE SKATTEFRI 
FÖRSÄLJNING 
41 

ARTIKLAR I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE SKATTEFRI 
FÖRSÄLJNING 
Artikel 28k i direktiv 77/388/EEG (MOMS) 
(ändrad genom artikel 2 i direktiv 94/4/EG) 
Följande bestämmelser skall tillämpas till och med den 30 juni 1999: 
1. Medlemsstaterna far skattebefria tillhandahållande i butiker för skattefri försäljning av varor 
avsedda att utföras i det personliga bagaget av resande med flyg eller båt till andra 
medlemsstater. I denna artikel avses med 
a) butik för skattefri försäljning: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som 
uppfyller de villkor som fastställs av behöriga myndigheter, särskilt i enlighet med punkt 
b) resande till annan medlemsstat: passagerare som har en resehandling för flyg- eller 
sjöresa som utvisar att den omedelbara destinationen är en flygplats eller hamn i någon 
annan medlemsstat, 
c) flyg- eller båtresa inom gemenskapen: transport med flyg eller till sjöss som börjar 
inom landets territorium såsom detta definieras i artikel 3 och vars faktiska ankomstort 
är belägen inom en annan medlemsstat. 
Med tillhandahållande av varor som utförs av butiker för skattefri försäljning skall jämställas 
tillhandahållande av varor som sker ombord på flygplan eller fartyg under 
passagerarbefordran inom gemenskapen. 
Denna befrielse skall även tillämpas på tillhandahållande av varor som sker av butiker för 
skattefri försäljning i någon av de båda Kanaltunnelterminalerna till passagerare med giltig 
biljett för resan mellan de båda terminalerna. 
2. Befrielse från punkt 1 kan endast omfatta följande: 
a) Varor vars sammanlagda värde per person och resa inte överskrider 90 ECU. 
Trots artikel 28m skall medlemsstaterna bestämma motsvarigheterna i nationell valuta 
till de ovan angivna beloppen i enlighet med artikel 7.2 i direktiv 69/169/EEG. 
Om det sammanlagda värdet av flera artiklar eller av flera tillhandahållanden av varor 
per person och resa överskrider dessa begränsningar, skall befrielse beviljas upp till 
dessa belopp, med förbehåll att värdet av en vara inte far delas. 
b) Sådana kvantiteter per person och resa som inte överskrider de gränser som fastställs av 
gemenskapens gällande bestämmelser om passagerartrafik mellan tredje land och 
gemenskapen. 
Vid tillämpningen av punkt a skall hänsyn inte tas till värdet av sådant tillhandahållande 
av varor som sker inom de kvantitativa begränsningar som fastställs i föregående stycke. 
43 
3. Medlemsstaterna skall ge varje skattskyldig person rätt till avdrag eller återbetalning av den 
mervärdesskatt som avses i artikel 17.2, i den mån varorna och tjänsterna används för hans 
leverans av varor som är skattebefriade enligt denna artikel. 
4. Medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som föreskrivs i artikel 16.2 skall även tillämpa 
den bestämmelsen på import, förvärv och tillhandahållande inom gemenskapen av varor till 
en skattskyldig person för hans leverans av varor som är skattebefriade i överensstämmelse 
med denna artikel. 
5. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de befrielser som 
föreskrivs i denna artikel skall tillämpas riktigt och enkelt och för att skatteflykt, 
skatteundandragande eller missbruk skall förhindras. 
44 
Artikel 28 i direktiv 92/12/EEG (punktskatter) 
Följande bestämmelser gäller för den period som slutar den 30 juni 1999: 
1. Medlemsstaterna får skattebefria varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som 
medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg- eller sjöresa från en medlemsstat till en 
annan. 
I denna bestämmelse avses med 
a) skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som uppfyller de villkor 
som fastställts av de behöriga myndigheterna bl.a. i punkt 3 i denna artikel. 
b) resande till en annan medlemsstat: passagerare som innehar en färdhandling för flyg-
eller sjöresa som anger att den omedelbara destinationen är en flygplats eller hamn i en 
annan medlemsstat. 
c) flyg- eller sjöresa inom gemenskapen: resa med flyg eller till sjöss som börjar inom en 
medlemsstat och har den faktiska ankomstorten i en annan medlemsstat. 
Varor som tillhandahålls ombord på ett flygplan eller fartyg i passagerartrafik inom 
gemenskapen skall behandlas på samma sätt som varor som tillhandahålls av skattefria 
butiker. 
Denna befrielse skall också tillämpas på varor som tillhandahålls av skattefria butiker 
som är belägna inom någon av de två terminalerna för Kanaltunneln till passagerare med 
färdhandlingar som är giltiga för resan mellan de båda terminalerna. 
2. Den befrielse som avses i punkt 1 skall endast gälla kvantiteter som inte överskrider 
begränsningarna, per person och per resa, i gällande gemenskapsbestämmelser vid resa 
mellan icke-medlemsländer och gemenskapen. 
3. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de undantag 
som föreskrivs i denna artikel tillämpas korrekt och utan krångel och för att förebygga 
skatteundandragande, skatteflykt eller missbruk. 
45 
Artikel 1 i Rådets direktiv (69/169/EEG) 
(ändrad genom artikel l i direktiv 94/4/EG) 
1. Vid resor mellan tredje land och gemenskapen skall befrielse från omsättningsskatt och 
punktskatt på införsel gälla för varor i de resandes personliga bagage, om varuinförseln inte 
har kommersiell karaktär och varornas samlade värde inte överstiger 175 ECU per person. 
2. Medlemsstaterna får sänka denna skattebefrielse till 90 ECU för resande under femton års 
ålder. 
3. Om det samlade värdet av flera artiklar per person överstiger det belopp som anges i punkt 
1 eller alternativt det belopp som bestämts enligt punkt 2, skall i förekommande fall 
skattebefrielse upp till dessa belopp beviljas för de av artiklarna som, om de hade införts 
separat, skulle ha fått skattebefrielse, med förbehåll för att värdet av en enskild artikel inte 
far delas. 
46 
BILAGA 3 
"RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I 
GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS OM DEN 14 DECEMBER 
1992 
47 

"RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I 
GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS OM DEN 14 DECEMBER 
1992 
ECOFIN-ràdet 
Den 14 december 1992 
Ärende: Riktlinjer for kontroll av skattefri försäljning i gemenskapen 
Vid sitt möte den 9 december 1992 beslöt De ständiga representanternas kommitté att föreslå att 
rådet som ett "A-ärende" på dagordningen för sitt möte den 14 december 1992 skulle anta 
följande slutsatser: 
Rådet erinrar om den uppfattning som det gav uttryck åt i samband med antagandet av direktiven 
91/680/EEG och 92/12/EEG, nämligen att effektiva åtgärder på gemenskapsnivå är nödvändiga 
för kontrollen av den skattefria försäljningen i gemenskapen, samt om överenskommelsen om att 
riktlinjer skulle komma att bli nödvändiga för detta ändamål. 
Rådet önskar understryka den vikt som det fäster vid att det finns lämpliga kontrollsystem i 
medlemsstaterna som kan säkerställa att både passagerare och affärsföretag behandlas rättvist och 
lika samtidigt som behovet av att skydda varje medlemsstats ekonomiska intressen tillgodoses. 
Rådet förväntar sig att varje medlemsstat vidtar nödvändiga åtgärder för att avhjälpa de 
eventuella inrapporterade brister i kontrollerna som kan leda till skatteundandragande, skatteflykt 
eller missbruk. 
Rådet anser det viktigt att varje medlemsstat vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att de 
resande på de tull- och skattebefriade försäljningsställena informeras om vilka begränsningar som 
gäller i fråga om kvantiteter och värden. 
Rådet är överens om att medlemsstaterna vid införandet av de nödvändiga miniminivåerna för 
kontroll skall följa de principer som anges i bilagan till dessa slutsatser. 
Rådet uppmanar kommissionen att granska hur medlemsstaternas kontroller fungerar, särskilt när 
det gäller att mot bakgrund av praktisk erfarenhet effektivt förhindra försäljning flera gånger och 
upprepade försäljningar. Rådet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lämna en 
rapport till rådet om hur dessa kontroller fungerar och, vid behov, föreslå att lämpliga åtgärder 
vidtas så snart som möjligt och under alla omständigheter senast den 31 december 1993. 
49 
BILAGA 
Av medlemsstaterna antagna riktlinjer för kontroll av skattefri 
försäljning i gemenskapen 
1. Inledning 
Enligt bestämmelserna i rådets direktiv 91/680/EEG och 92/12/EEG är fortsatt moms-
respektive punktskattefri försäljning till resande inom gemenskapen tillåten på vissa villkor 
fram till och med den 30 juni 1999. 
En grundläggande princip i gemenskapens lagstiftning som måste följas är att enskilda 
säljare inte far till enskilda resande sälja moms- och punktskattebefriade varor till belopp 
som överskrider dem som anges i direktiven i fråga. Eftersom medlemsstaterna på grund av 
avskaffandet av gränskontrollerna saknar möjlighet att kontrollera sådan försäljning när de 
resande anländer till medlemsstaterna måste de säkerställa att de som säljer moms- och 
punktskattebefriade varor följer gemenskapens bestämmelser rörande de begränsningar som 
gäller för sådan försäljning. 
De bestämmelser som särskilt avser punktskatter omfattar sådana produkter som är föremål 
för harmonisering på gemenskapsplanet samt parfymer och toalettvatten. 
För att detta mål skall kunna nås måste kontrollsystemet omfatta följande inslag. 
Säljarna måste själva kontrollera sin försäljning till enskilda köpare och denna försäljning 
måste i sin tur kontrolleras av myndigheterna. 
2. Försäljningskontroll 
a) Varje enskild säljare får till varje enskild resande inom gemenskapen endast sälja varor 
upp till det högsta värde (eller belopp) som anges i direktiven i fråga. Försäljning över 
dessa tröskelvärden är moms- eller punktskattepliktig. 
För att säkerställa att denna princip följs skall medlemsstaterna införa ett system där 
försäljningen till enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser. 
b) Därutöver kan en totalredovisning genomföras för varje enskilt moms- och 
punktskattebefriat försäljningsställe. 
c) Medlemsstaterna skall säkerställa att alla säljare för räkenskaper och register på ett sätt 
som gör det möjligt för myndigheterna i den medlemsstaten att undersöka och 
kontrollera vilka varor och kvantiteter som sålts. Härvid måste myndigheterna kunna 
säkerställa både att begränsningarna för försäljningen inte har överskridits i enskilda fall 
och att säljarna lämnar de uppgifter som krävs för totalredovisningen enligt b ovan. 
2.1. Försäljning på flygplatser och ombord på flygplan 
För produkter som är belagda med punktskatter skall medlemsstaterna i förkommande fall 
se till att säljarna kan visa att de har sålt till en enskild resande mot uppvisande av det 
embarkeringskort eller motsvarande handling som utfärdas till varje resande. 
50 
2.2. Försäljning ombord på färjor 
När det gäller moms- och punktskattefri försäljning på färjor mellan medlemsstater skall de 
berörda medlemsstaterna ingå bilaterala överenskommelser för att säkerställa en tillräcklig 
kontroll av färjetrafiken mellan dem. I dessa bilaterala överenskommelser skall särskilt ingå 
åtgärder för att säkerställa att försäljningen till enskilda passagerare inte överskrider de 
begränsningar i fråga om värde eller kvantiteter som anges i de båda direktiven. 
Medlemsstaterna skall därför se till att rederiets biljettsystem eller något annat förfarande 
tillämpas för att säkerställa att begränsningarna efterlevs. 
3. Tillämpning av riktlinjerna 
Dessa inslag i riktlinjerna utgör ett minimum som medlemsstaterna måste följa vid 
kontrollen av de begränsningar för moms- och skattefri försäljmng som anges i artikel 28k.5 
i rådets direktiv 91/680/EEG och artikel 28.3 i rådets direktiv 92/12/EEG. 
Utöver de kontrollåtgärder som medlemsstaterna vidtar för att säkerställa en korrekt 
kontroll av den moms- och skattefria försäljningen skall medlemsstaterna i förekommande 
fall tillämpa gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och ömsesidigt stöd. 
51 

BILAGA 4 
BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA UPPGIFTER 
OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 
53 

BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA UPPGIFTER OM 
SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 
Blankett I. Skattefri försäljning på flygplatser 
V.g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de viktigaste internationella flygplatserna t Er 
medlemsstat. 
1. Berörda flygplatser 
2. Antal passagerare som avrest från dessa flygplatser 
Destination 1992 1993 
Andra medlemsstater 
Tredje land 
Totalt I 
55 

3. Den skattefria försäljningens omsättning 
Berörda varor4 
Alkoholhahiga drycker 
Tobak 
Parfym och toalettvatten 
Andra varor 
Totalt 1992 
Totalt Inom EG5 1993 I 
Totalt Inom EG5 1 
4. Antal försäljningsställen och golvyta 
1992 1993 I 
Antal försäljningsställen 
Antal företag 
Total golvyta för dessa 
försäljningsställen 
1 ' 
Skilj mellan de olika varuslagen, om tillgängliga uppgifter finns. Ange i annat fall totalsiffrorna. 
Om uppgifter finns tillgängliga. 
57 

Blankett II. Skattefri försäljning på flygplan 
V.g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för det eller de flygbolag som i första hand är 
etablerade i Er medlemsstat. 
1. Berört eller berörda flygbolag 
2. Antal transporterade passagerare 
1992 1993 
Antal passagerare som 
transporterats av detta eller dessa 
flygbolag på flygningar inom EG 
(med avgång från eller ankomst 
till Er medlemsstat) fl 
59 

3. Den skattefria försäljningens totala omsättning för detta eller dessa 
flygbolag på flygningar inom EG (med avgång från eller ankomst till Er 
medlemsstat) 
Berörda varor4 1992 1993 
Alkoholhaltiga drycker 
Tobak 
Parfym och toalettvatten 
Andra varor 
Totalt 
61 

Blankett III. Skattefri försäljning ombord pä färjer 
V.g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de rederier som i första hand är etablerade 
i Er medlemsstat och som bedriver reguljär trafik mellan Er medlemsstat och andra 
medlemsstater. 
1. Berörda överfarter och rederier 
2. Antal transporterade passagerare 
1992 1993 
Antal passagerare som 
transporterats av dessa rederier i 
reguljär trafik mellan Er 
medlemsstat och andra medlems­
stater fl 
63 

3. Den skattefria försäljningens totala omsättning för dessa rederier i 
reguljär trafik mellan Er medlemsstat och andra medlemsstater 
i 
Berörda varor4 1992 1993 
Alkoholhaltiga drycker 
Tobak 
Parfym och toalettvatten I 
Andra varor 
Totalt 
65 

Blankett IV. Skattefri försäljning i hamnar 
V.g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de försäljningsställen som finns tillgängliga i 
Er medlemsstats hamnar före överfarter till andra medlemsstater. 
1. Berörda hamnar 
2. Antal passagerare som avrest från dessa hamnar 
1992 1993 
Antal passagerare som avrest från 
dessa hamnar till andra medlems­
stater 
67 
3. Total omsättning för skattefri försäljningen till passagerare som avrest till 
andra medlemsstater från dessa hamnar 
Berörda varor4 1992 1993 
——————————————-^—————————————— mmÊmÊmmm—m—ÊmmmmmmmmmmÊmm^mmmmmmÊmm HBMHBaaaB^HBaHBi^aMi 
Alkoholhaltiga drycker 
Tobak 
Parfym och toalettvatten 
Andra varor 
Totalt 
4. Antal försäljningsställen och företagare 
I 1992 1993 
I Antal försäljningsställen 
8 Antal företagare 
* 
* * 
68 
BILAGA 5 
DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR 
FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA KOMMISSIONENS 
FRÅGEFORMULÄR 
69 

DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR 
FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA KOMMISSIONENS 
FRÅGEFORMULÄR 
INLEDNING 
Det första steg som kommissionen tog i denna sak var att utarbeta ett frågeformulär angående 
tillämpningen av systemet för försäljningskontroll och att distribuera detta frågeformulär både till 
medlemsstaterna och till branschorganisationer. 
Medlemsstaternas svar har diskuterats och kompletterats med förtydliganden av den särskilda 
arbetsgruppen för skattefri försäljmng vid dess sammanträde den 28 juni 1993. 
I följande redovisning görs ett försök att sammanfatta både medlemsstaternas svar på 
frågeformuläret och de förtydliganden till svaren som lämnades vid det ovan angivna 
sammanträdet. 
Detta är motiverat av de riktlinjer för kontroll av den skattefria försäljningen inom gemenskapen 
som medlemsstaterna enats om vid ECOFIN-rådets möte den 14 december 1992. 
Den övergripande inriktningen för "försäljningskontrollen" kan utläsas i ett citat från dessa 
riktlinjer: 
"Varje enskild säljare får till varje enskild resande inom gemenskapen endast sälja varor upp till 
det högsta värde (eller belopp) som anges i direktiven i fråga. Försäljning över dessa 
tröskelvärden är moms- eller punktskattepliktig. 
För att säkerställa att denna princip följs skall medlemsstaterna införa ett system där försäljningen 
till enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser." 
Härav följer att systemet för försäljningskontroll i sig omfattar två kontroller: den första åvilar 
säljaren själv, den andra är myndigheternas kontroll av att säljarens kontroller fungerar korrekt. 
71 

KAPITEL 1 
FÖRSÄLJNING PA FLYGPLATSER 
Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva 
Rådet har i syfte att säkerställa ett minimum av nödvändiga kontroller beslutat att utarbeta de 
principer som medlemsstaterna skall iaktta. 
Det är säljaren som är ansvarig för att endast varor inom de begränsningar i fråga om värden och 
kvantiteter som anges i de tillämpliga direktiven säljs skattefritt till passagerare på färd inom 
gemenskapen. På grund av den speciella karaktären hos de punktskattepliktiga varor som 
huvudsakligen berörs, har rådet beslutat precisera hur kontrollen av inköpen skall gå till. 
Allmän beskrivning av de system för försäljningskontroll som tillämpas i 
medlemsstaterna 
Två medlemsstater (DE och LU) tillämpar försäljningskontroll endast vad gäller punktskatter. 
Momsfria inköp är inte möjliga. 
I elva av tolv medlemsstater är säljarnas egen kontroll baserad på embarkeringskort eller 
motsvarande färdhandling, som passageraren måste visa upp vid kassan. 
Om den omedelbara destinationen är belägen i någon annan medlemsstat skall säljaren 
begränsa försäljningen till den kvantitet eller det värde som gäller. 
När en försäljning har skett stämplas embarkeringskortet av säljaren för att förhindra upprepat 
inköp (inköp av samma varor på samma försäljningsställe) och inköp flera gånger (inköp av 
samma varor på flera försäljningsställen) 
Förfarandena skiljer sig dock åt mellan medlemsstaterna. 
I flertalet medlemsstater anger stämpeln på embarkeringskortet bara att ett skattefritt inköp 
har gjorts. 
I en medlemsstat (PT) anger det tillhandahållna kvittot kvantiteten och värdet av de varor som 
sålts. Detta kvitto vidhäftas embarkeringskortet, så att andra säljare kan konstatera om 
ytterligare inköp fortfarande är tillåtna. 
I tre medlemsstater (DE, EL och IT) anger en anteckning på embarkeringskortet eller 
motsvarande handling de sålda varornas värde eller kvantitet. 
I den sistnämnda gruppen gör en medlemsstat (DE) åtskillnad mellan olika produkter 
(cigarretter, starksprit, vin, övrigt). 
En medlemsstat (NL) anser att det inte behövs några särskilda åtgärder utöver de allmänna 
kontrollerna för att kontrollera upprepat eller flerfaldigt inköp. 
Nederländerna är inte övertygat om att en stämpel på embarkeringskortet skulle öka 
kontrollsystemets effektivitet. 
73 
Tre skäl för att inte använda embarkeringskortet som kontrollunderlag anges: 
1. Ibland används inte längre embarkeringskort vid ombordstigning. 
2. Anteckningen på embarkeringskortet ökar bara afFärsinnehavarens administrativa besvär 
och leder inte till effektivare kontroll. 
3. Erfarenheten har visat att upprepad försäljning i själva verket är sällsynt på flygplatser. 
Eftersom det hade visat sig vara olämpligt att använda embarkeringskorten har Nederländerna 
infört ett system med totalredovisning som kontroll, dvs. ett kontrollsystem som säkerställer 
att de sammanlagda gränsvärdena för kvantitet och värde per flygning inte överskrids. Med 
andra ord är kontrollen av försäljningen framför allt myndigheternas ansvar i Nederländerna 
(se avsnitt 2 i stället). 
• Inte någon medlemsstat har anmält att de vidtagit åtgärder för att förhindra fortsatt försäljning 
till transitpassagerare, dvs. till passagerare som redan har gjort inköp på flygplanet under den 
första etappen av en flygning inom gemenskapen eller på flygplatsen där resan började. 
• Inte heller har någon medlemsstat angett att den använder embarkeringskortet för 
efterkontroller. 
Slutsatser 
Av medlemsstaternas svar på frågeformuläret och de diskussioner och förtydliganden till svaren 
som medlemsstaterna bidragit med inom den särskilda arbetsgruppen för skattefri försäljning kan 
följande slutsatser dras. 
11 av 12 medlemsstater anser att stämpling av embarkeringskorten borde vara miniminivån för 
kontroll av försäljningen. 
Nederländernas uppfattning i saken förefaller inadekvat. Alternativet att i stället för stämpling av 
embarkeringskortet endast tillämpa en totalredovisning uppfyller inte kravet på säker kontroll av 
individuella skattefria inköp. 
Även om det inte är obligatoriskt att använda sig av av anteckningar på embarkeringskortet 
föreskriver dock riktlinjerna att medlemsstaterna "skall införa ett system där försäljningen till 
enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser", och att som tillägg därtill ett system med 
totalredovisning kan tillämpas. 
Därför kan inte systemet för totalredovisning ersätta medlemsstaternas skyldighet att införa ett 
system som förhindrar upprepad och flerfaldig försäljning till individuella köpare utöver de 
gränser som fastställts i gemenskapsslagstiftningen. 
En majoritet av medlemsstaterna anser att stämplingen av embarkeringskortet inte erbjuder 
tillräckliga kontroUmöjhgheter såvida inte markeringen på embarkeringskortet anger de sålda 
varornas värde och kvantitet. Denna rutin tillämpas redan i Grekland och Italien, medan Tyskland 
endast specificerar de varor som är belagda med punktskatt. 
74 
Förvisso har ett system för kontroll av försäljningen som bygger på en enkel stämpel på 
embarkeringskortet sina svagheter. Stämpeln avslöjar bara att "någonting" har inhandlats, men 
varken varornas kvantitet eller värde. 
Emellertid betonar dessa medlemsstater att ett strängare kontrollsystem än "mimminivan"* för 
försäljningskontrollen kan godtas endast om det genomförs på ett enhetligt sätt i alla 
medlemsstater. 
I annat fall skulle klagomål på otillbörlig konkurrens kunna anföras. 
Avsnitt 2. Försäljningskontroll utförd av medlemsstaternas 
myndigheter och påföljder för säljarna om de inte följer 
bestämmelserna 
Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstatemas 
myndigheter 
• Alla medlemsstater tillämpar i princip samma kontrollförfaranden, men de tillmäter dem 
betydelse i olika hög grad. Kontrollen är i allmänhet koncentrerad till företagens bokföring. I 
vissa medlemsstater utgår kontrollen från ett datoriserat redovisningsprogram som de 
skattefria butikerna är utrustade med. Allmänna inspektioner på platsen och (mer eller mindre 
regelbundet) stickprovskontroller (av försäljningsställena och kunderna) företas också. 
• I flertalet medlemsstater åvilar all skatt- eller momsplikt säljarna och det är de som drabbas av 
de behöriga myndigheternas påföljder. 
• I 6 av de 12 medlemsstaterna är de skattefria butikerna godkända som tull- eller 
punktskattebefriade lager. Som sådana är de underkastade fastställda bokföringsregler enligt 
vilka det vanligtvis krävs att det skall vara möjligt att kontinuerligt följa flödet av inkommande 
och utgående varor. 
• I Danmark måste varje säljare ha godkänts av myndigheterna, vilket förutsätter att de har 
accepterat att följa gällande bokföringsregler (försäljning och lagerhållning). 
• Alla medlemsstater har stipulerat någon form av påföljd för företagare som inte följer reglerna 
för försäljningskontroll. I nio av tolv medlemsstater kan deras tillstånd för rörelsen dras in 
(temporärt eller för alltid) vid grova eller upprepade överträdelser. I Grekland kan försäljning 
till personer som inte har rätt att göra skattefria inköp (t.ex. medlemmar av besättningar) 
medföra åtal grundat på bestämmelserna om smuggling. 
• Hur ofta kontrollerna utförs varierar från varje vecka till sporadiskt. Flertalet medlemsstater 
genomför regelbundet kontroller varje månad och därutöver när det bedöms nödvändigt. 
• I sju av de tolv medlemsstaterna tillämpas system med totalredovisning i syfte att få en 
uppfattning om huruvida företagarna i allmänhet respekterar villkoren för skattefri försäljning 
eller inte, eller - med andra ord - för att tullen skall kunna säkra att den totala försäljningen av 
skattepliktiga varor inte överstiger vad som är tillåtet för varje enskild flygning och för att den 
skall kunna beräkna säljarens momsskydighet för försäljning utöver den tillåtna. Systemen 
skiljer sig kraftigt från varandra. De baseras på dagliga eller månatliga sammanfattningar, de 
tar upp olika uppgifter (t.ex. datum, flightnummer, kod, varornas mängd och värde per 
75 
passagerare), de lämnas till myndigheterna automatiskt över datanät eller helt enkelt manuellt. 
I Italien överväger man ännu att införa ett kontrollsystem med totalredovisning. 
76 
KAPITEL 2 
FÖRSÄLJNING OMBORD PA FLYGPLAN 
Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva 
Allmän beskrivning av de kontrollsystem för försäljningen som tillämpas av 
medlemsstaterna 
• På det hela taget använder sig inte medlemsstaterna av embarkeringskort eller motsvarande 
fardhandlingar för kontroll av försäljningen ombord på flygplan. Enligt medlemsstaterna själva 
beror detta på det faktum att passagerarna för det mesta inte har detta kort kvar när de väl 
kommit ombord och att flygbolagen inte finner det meningsfullt att införa något slags 
kontrollkort (voucher) som passagerarna skulle vara tvungna att bära med sig så länge resan 
varade. 
• Trots att embarkeringskort eller annan handling, t. ex. något slag av voucher, inte används 
betonar medlemsstaterna att de åtgärder som vidtas enligt deras uppfattning är tillräckliga för 
att förhindra olaga försäljning ombord på flygplan. 
Dessa åtgärder är följande: 
• Begränsningarna iakttas huvudsakligen genom att personalen är instruerad och att 
passagerarna görs uppmärksamma på gällande gränser genom broschyrer ombord (t.ex. ES, 
IRL, IT, NL, PT och UK). 
• För varje resa upprättas en försäljningslista eller försäljningen noteras på data med 
angivande av namn eller platsnummer för de passagerare som gjort skattefria inköp (t.ex. 
FR och UK). 
• Eller också upprätthålls dessa begränsningar genom ett system med förhandsbeställningar 
Om passageraren har gjort en förhandsbeställning av varor stämplas hans embarkeringskort 
innan det lämnas till honom, så att han inte kan göra skattefria inköp både ombord på 
flygplanet och på flygplatsen. 
• Vad beträffar frågan om hur medlemsstaterna kontrollerar kombinationen av köp ombord och 
köp på flygplats kan följande sägas. 
Frånvaron av en sådan kombinerad kontroll medför att försäljningen ombord och på 
flygplatsen inte är samordnad, vilket i sin tur möjligen leder till att be-gränsningarna i själva 
verket gäller per skattefritt försäljningsställe och inte per resa. 
Det har visat sig att medlemsstaterna inte har något kontrollsystem som kopplar samman 
försäljningar på flygplatser och ombord på flygplan. De har sålunda inte vidtagit några åtgärder 
för att förhindra försäljning flera gånger (en koppling saknas mellan de två på varandra 
följande försäljningsplatserna flygplats resp. flygplan). 
Undantaget är Danmark, där flygbolag som utför charterflygningar tillämpar ett system med 
förhandsbeställning (embarkeringskortet stämplas innan varorna levereras på flygplanet). 
77 
Vidare anser medlemsstaterna att en försäljningskontroll som kopplar samman försäljning på 
flygplatser och ombord på flygplanen är överflödig med tanke på den ringa risk som föreligger 
(t.ex. bara små mängder av skattefria varor kan medföras ombord på flygplan, omsättningen 
ombord är relativt liten, tiden är knapp) och med tanke på de praktiska svårigheterna, både 
ekonomiska och administrativa, att införa ett sådant kontrollsystem. 
Medlemsstaterna anger att de kan acceptera ett system i vilket de värdemässiga och 
kvantitativa begränsningarna iakttas när det gäller den faktiska försäljningen ombord på 
flygplanen. 
• I enlighet med gemenskapens bestämmelser tillåter medlemsstaterna principiellt inte skattefri 
försäljning till medlemmar av besättningen vid flygningar inom gemenskapen. 
Slutsatser 
Alla medlemsstater rekommenderar sina inhemska flygbolag att respektera begränsningarna även 
om kontrollsystem saknas. 
Flertalet av medlemsstaterna anser att de särskilda omständigheterna vid skattefri försäljning 
ombord gör det onödigt och svårt att använda embarkeringskort eller voucher. I allmänhet ligger 
praktiska bedömningar till grund för denna ståndpunkt. Det måste emellertid betonas att 
slutresultatet förefaller bli en svagare kontroll av den skattefria försäljningen ombord än av den på 
flygplatserna, eftersom avsaknaden av en koppling mellan försäljningsplatserna skapar ytterligare 
en svag punkt för detta färdsätt. 
Medlemsstaterna anser att försäljning ombord utöver de tillåtna gränserna är mindre betydelsefull 
än motsvarande försäljning på flygplatserna med tanke på den begränsade mängd varor som kan 
medföras ombord på flygplan och den tid som finns för inköp. 
Inga speciella åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning utöver begränsningarna i sådana 
fall då en passagerare redan har gjort inköp på flygplatsen (inköp flera gånger). 
Med undantag av en medlemsstat finns sålunda inget kontrollsystem som kopplar samman 
försäljningen ombord med den på en flygplats. 
Vissa medlemsstater anser att ett sådant kontrollsystem visserligen skulle vara till nytta, men inte 
värt mödan med tanke på den ringa risk som föreligger och de administrativa svårigheter det 
skulle medföra. 
Avsnitt 2. Försäljningskontroll utförd av medlemsstaternas 
myndigheter och påföljder för säljarna om de inte följer 
bestämmelserna 
Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas 
myndigheter 
• I princip tillämpas samma system för kontroll av försäljningen ombord på flygplan som på 
flygplatser (granskning av bokföringen, godkännande som tull- och skattebefriat lager, 
stickprovs- och efterkontroller, system med totalredovisning etc). Det är vanligtvis flygbolaget 
som är skattskyldigt vid försäljning utöver den tillåtna. 
78 
I Grekland utgår kontrollen från en jämförelse mellan två registerkort som flygbolaget infört. 
Man har först ett registerkort som i detalj specificerar vilka varor som medförs på flygplanet, 
deras kod, mängd och pris. Efter planets återkomst från resan fylls ett andra registerkort i, där 
det för varje punkt i det första kortet noteras hur mycket som sålts under flygningen. Korten 
redovisar mängden varor vid resans start och vid återkomsten. 
I Spanien ligger flygbolagens bokföring till grund för kontrollen. Denna bokföring innebär en 
uppdelning på olika slag av intäkter, så att det är möjligt att skilja mellan försäljning ombord 
och försäljning på flygplats. Överträdelser av gällande begränsningar leder till böter i huvudsak 
för säljaren. 
I Frankrike skall säljaren som stöd för sin bokföring bevara de embarkeringsbiljetter där 
flygningen anges och som utfärdas samtidigt som varorna tas ombord, samt för varje resa en 
lista över vilka varor som sålts skattefritt. Sådana listor innehåller namnen på de passagerare 
som handlat skattefritt. 
I Irland kan både flygbolagets leverantör av skattefria varor och flygbolaget självt drabbas av 
påföljder, även med indragning av tillståndet att lagerhålla och sälja skattefria varor. 
I Luxemburg tillhandahåller inget flygbolag skattefria varor ombord på sina flygplan i trafik 
från Luxemburg och inom gemenskapen. 
Flertalet medlemsstater företar lämpliga åtgärder för att kontrollera lagren. I Nederländerna är 
kontrollen koncentrerad till leverantörerna, vilka inte tillåts ta ut mer ur sina lager än vad den 
verkliga försäljningen ger anledning till. 
I Italien (liksom i EL och NL) övervakar myndigheterna säljarna genom att företa 
efterkontroller av totalredovisningen. Systemet med totalredovisning gör det möjligt att 
fastställa de totala försäljningsbeloppen ombord på planen, medan beloppen för varje enskild 
passagerare som sådan inte kontrolleras. 
79 
KAPITEL 3 
FÖRSÄLJNING OMBORD PA FÄRJOR 
Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva 
De två viktigaste synpunkterna för rådet vid utformningen av riktlinjerna för kontroll av skattefri 
försäljmng ombord på färjor var att 
• riskerna för eventuellt inkomstbortfall och missbruk är större än ombord på flygplan eftersom 
passagerarna har mer tid på sig att göra skattefria inköp ombord på färjorna, 
• kontrollerna bör baseras på bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna. 
Allmän beskrivning av de system för försäljningskontroll som tillämpas i 
medlemsstaterna 
• Rent allmänt avviker inte det kontrollsystem som tillämpas ombord på färjor nämnvärt från det 
som tillämpas för skattefria butiker på flygplatser. 
I motsats till försäljningen på flygplatser, där själva embarkeringskortet markeras när en 
försäljning har gjorts, förekommer dock ombord på farjor oftare att man förutom 
embarkeringskortet eller motsvarande färdhandling delar ut en särskild voucher (t.ex. ett kort 
för skattefria inköp) som innehåller information om framför allt vilka kvantitativa 
begränsningar som gäller. 
Det görs en notering på vouchern vid försäljning. Ytterligare försäljning av varor av samma 
sort är inte tillåten, såvida inte passageraren med hjälp av kvittot på Jet tidigare inköpet kan 
bevisa att ransonen ännu inte har utnyttjats till fullo. 
När det gäller varor som är föremål för värdemässiga begränsningar är kontrollerna ofta 
mindre rigorösa. 
• Ingen av medlemsstaterna har angett att man använder embarkeringskortet eller vouchern för 
efterkontroller. 
• I medlemsstater som inte använder sig av embarkeringskort eller motsvarande handlingar, t. 
ex. voucher eller kuponger, upprätthålls begränsningarna huvudsakligen genom instruktioner 
till personalen och kontroll av lagren. 
På korta sträckor med täta turer och hög passagerarfrekvens (t.ex. förbindelsen mellan Dover 
och Calais) används voucher sällan. 
På linjen Dover-Calais utförs kontrollerna på försäljningsställena i kombination med en 
efterkontroll av redovisningen. 
Något voucher-system tillämpas inte på grund av den korta restiden och mängden passagerare. 
Man har nått en överenskommelse mellan myndigheterna och företagarna som syftar till att 
förhindra upprepad försäljning. Överenskommelsen innebär att företagarna har lovat se till att 
det inte säljs mer än vad som är tillåtet. 
80 
Bilaterala överenskommelser 
• Mot bakgrund av att de berörda medlemsstaterna själva enligt rådets riktlinjer när det gäller 
moms- och skattefri försäljning på färjor mellan medlemsstater skall ingå bilateral?, 
överenskommelser för att säkerställa en tillräcklig kontroll av färjetrafiken mellan dem, 
tillfrågades medlemsstaterna om de ingått sådana bilaterala överenskommelser och, närmare 
specificerat, vilka system för försäljningskontroll som dessa i så fall innehöll. 
• Även om flera medlemsstater svarade att förhandlingar om sådana överenskommelser pågick, 
, visade det sig att endast en överenskommelse hade undertecknats vid tiden för det andra mötet 
inom den särskilda arbetsgruppen för skattefri försäljning (19 september 1994), alltså 20 
månader efter den dag då rådets riktlinjer antogs. 
Dessutom omfattar denna enda överenskommelse, som ingåtts mellan Danmark och Tyskland, 
endast punktskatter och tar alltså inte upp moms-aspekten. Därför finns det inte något lämplig! 
exempel på hur övriga överenskommelser kan utformas. 
• Under det ovan angivna mötet ombads medlemsstaterna att förse kommissionen med kopior 
av alla överenskommelser som man skulle komma att ingå, så att kommissionen kunde 
informera de övriga medlemsstaterna. 
Hittills har inte någon enda formell bilateral överenskommelse lämnats in till kommissionen. 
Såvitt kommissionen känner till hade vid slutet av juli 1994 endast utkast till förslag till 
bilaterala överenskommelser skickats ut av Förenade kungarikets myndigheter till de 
medlemsstater med vilka Förenade kungariket har färjeförbindelser. 
Avsnitt 2. Försäljningskontroll utförd av medlemsstaternas 
myndigheter och påföljder för säljarna om de inte följer 
bestämmelserna 
Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas 
myndigheter 
• I princip tillämpas samma system för kontroll av försäljningen ombord på färjor som på 
flygplatser (granskning av bokföringen, godkännande som tull- och skattebefriat lager, 
stickprovs- och efterkontroller, system med totalredovisning etc). Det är vanligtvis 
färjerederiet som är skattepliktigt för försäljning utöver den tillåtna. 
• I Grekland görs varje månad eller vid särskilda tillfällen (så ofta som det bedöms nödvändigt) 
kontroller som utgår från sammanställningar av försäljningen per resa, per produkt, per 
kvantitet och per värde. Uppgifterna jämförs med försäljningskvitton från de skattefria 
försäljningsställena och med antalet passagerare. 
• I Irland bygger kontrollen på detaljerade lagerförteckningar, kopior av alla försäljningsorder, 
månatliga uppgifter om det totala antalet transporterade passagerare och mängden varor son? 
sålts till dem av olika varuslag, samt månatliga lagerredovisningar för alla varuslag. 
• I Nederländerna utförs kontrollerna som stickprov under resans gång och på grundval av 
färjerederiets administration. 
81 
Portugal förefaller vara den enda av de tolv medlemsstaterna för vilken detta transportslag 
saknar betydelse. 
I Förenade kungariket tillämpas i trafiken Dover-Calais samma åtgärder som på flygplatser 
och ombord på flygplan för att kontrollera hur säljarnas egen kontroll fungerar (inbegripet ett 
system för totalredovisning). Övriga företagare upprättar register och redovisningar som kan 
granskas när som helst. 
82 
BILAGA 6 
SYSTEMEN FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I 
MEDLEMSSTATERNA ENLIGT KOMMISSIONENS 
UPPDRAGSRESOR 
83 

SYSTEMEN FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I MEDLEMSSTATERNA 
ENLIGT KOMMISSIONENS UPPDRAGSRESOR 
KAPITEL 1 
ÖVERSIKT 
Avsnitt 1. Inledning 
I juli 1994 företog tjänstemän från GD XXI studiebesök i nio medlemsstater (BE, DE, , DK, EL, 
ES, FR, IT, NL och UK) 
• för att komplettera den information som erhållits genom frågeformulär och utlåtanden fråii 
berörda internationella organisationer, och 
• för att studera de tillämpade kontrollsystemens effektivitet i realiteten. 
Huvudintresset vid besöken knöts därför främst till de tekniska aspekterna på hur ett visst 
kontrollsystem fungerade i praktiken. 
Besöken omfattade vanligtvis möten med de behöriga myndigheterna i landet, med flygplats- eller 
hamnmyndigheter, kontakter med företagare i tax free-branschen samt besök på platsen. 
Avsnitt 2. Skillnader mellan systemen 
De olika medlemsstaterna har helt klart inrättat någon form av system för kontroll av 
försäljningen. Det är emellertid stora skillnader mellan de system som tillämpas. Dessa skillnader 
kan sammanfattas på följande sätt: 
• Några medlemsstater (t.ex. EL) tillåter inte försäljning utöver begränsningarna (även om 
moms erläggs för överskjutande försäljning) medan andra medlemsstater (ES, FR och NL) gör 
det men kräver redovisning av momsen. 
• Några medlemsstater (ES, FR och IT) tillåter att butiker med skattefri försäljning och sådana 
med skattebelagd blandas inom ett och samma område, medan andra (EL) inte gör det. 
• Några medlemsstater medger medlemmar av besättningen rätt till fullständiga skattefria inköp, 
andra gör det inte. I Nederländerna har man ett så kallat "prepackaging-system" enbart för 
besättningsmedlemmar. I Tyskland far endast personal från icke-tyska flygbolag göra skattefria 
inköp. 
• I några medlemsstater är det bara ett företag som bedriver skattefri försäljning på marken (EL: 
flygplatser och hamnar, ES: flygplatser), men i flertalet deltar ett antal företag i denna 
verksamhet. 
• I några medlemsstater är de företag som bedriver skattefri försäljning statsägda eller (delvis) 
statskontrollerade. i andra är de helt och hållet privata. 
• I några medlemsstater har man (företagen eller tullen) utvecklat särskilda datasystem och 
programvaror för att säkerställa kontrollen av försäljningen, medan man i andra helt litar till 
85 
"traditionella" kontrollförfaranden. Där datasystem installerats för butikerna är dessa i vissa 
länder kopplade till tullens nät, i andra inte. 
• I flertalet medlemsstater finns ingen koppling mellan försäljningen på marken (flygplatsen) 
eller i hamnen och försäljningen ombord på flygplan eller fartyg. I några finns dock denna 
koppling, åtminstone delvis (DK och UK). 
• Stickprovskontroller utförs endast i vissa medlemsstater. En medlemsstat (NL) anförtror åt ett 
privat företag att göra kontroller av kvalitetsnormer, attityder till kunderna, informationen till 
passagerarna och efterlevnaden av begränsningarna. 
• Det tycks finnas stora skillnader när det gäller påföljder vid överskridanden av 
begränsningarna för skattefri handel (försäljning och inköp). 
Avsnitt 3. Gemensamma problem 
Försäljningskontrollen bygger på förtroendet för säljarnas egenkontroll vid försäljningen. Det är 
självklart att detta på sätt och vis paradoxala förhållande skapar problem, i all synnerhet som 
kostnaderna för att driva en skattefri butik är höga liksom kostnaderna för presentationen av de 
lyxartiklar som deras leverantörer erbjuder dem. 
Kontrollmetoden är vanligtvis sådan att endast en butik i taget berörs, varför flera inköp kan 
göras av en och samma person i andra butiker. Vidare är det för det mesta ingen koppling mellan 
försäljningen i de skattefria butikerna och den på flygplanen. Själva kontrollförfarandena bygger 
på traditionella metoder sådana som övervakning av godkända.tullager, lagerinventeringar (som 
grund för inventeringar av varorna i de skattefria butikerna), kontroller av tulldeklarationer och 
listor över försäljningen ombord på flygplanen. Alla dessa åtgärder företas i de flesta fall i 
efterhand. Uppenbarligen finns inget (eller bara ett otillräckligt) verkligt heltäckande system för 
kontrollerna. 
Passagerarna får vanligtvis information om kvantitativa begränsningar för skattefria inköp. 
Informationen i fråga lämnas genom lämpligt placerade skyltar eller i prislistorna. För det mesta 
är informationen om gällande värdemässiga begränsningar mindre tydlig, ibland rentav obefintlig 
eller inskränkt till ett neutralt konstaterande att det finns vissa regler att följa, men utan att nämna 
vad de innehåller. 
I den utveckling av branschen som pågår förefaller det som om man på många håll inte tar hänsyn 
till rådets bestämmelser, vilka går ut på att den verksamhet som för närvarande (1993) bedrivs vid 
de skattefria försäljningsstaällena skall behållas endast temporärt. 
Tvärtom 
• introduceras nya former av skattefri försäljning (t.ex. specialarrangemang som omfattar 
flygbiljett, hotelluppehåll och ett "paket" skattefria varor, "pre-packing-system"), 
• har en del (redan befintliga) försäljningslokaler utvidgats, 
• har en del skattefria butiker utökat sitt sortiment (elektriska produkter, radioapparater, 
högklassiga tyger etc),och 
86 
• har en del nya skattefria och skattepliktiga butiker öppnats eller aviserats för den närmaste 
framtiden. 
Det är för närvarande svårt att avgöra om denna utveckling återspeglar en gradvis och nödvändig 
anpassning till en situation där den skattefria branschen har att acceptera och förbereda sig för ett 
läge med skattepliktig försäljning, eller om den syftar till att förstärka den nuvarande ställningen 
(branschens ekonomiska betydelse, gjorda investeringar etc). 
87 

KAPITEL 2 
UTFALLET FÖR DE OLIKA MEDLEMSSTATERNA 
Avsnitt 1. Belgien 
Inledning 
Uppdraget gällde besök på Zaventem Airport i Bryssel och i Oostende (hamnen). Det omfattade 
möten med tull- och skattemyndigheterna, med företrädare för "Brussels Airport Terminal 
Company", för ett stort privat företag som driver skattefria butiker samt för SABENA Airlines. 
Dessutom presenterades de kontrollförfaranden sont för närvarande gäller på Zaventem. Det bör 
noteras att det vid tidpunkten för uppdraget pågick en utvidgning av flygplatsens infrastruktur 
(inklusive butiksområdet). 
Zaventem Airport 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Företagen stämplar sina kunders flygbiljetter utan närmare specificering av de gjorda inköpen. 
Särskilda korgar vid kassan anger vilka kvantitativa begränsningar som gäller. Prislapparna i de 
skattefria butikerna anger vanligen varans pris med och utan skatt. Alltså får kunden veta hur 
mycket moms eller punktskatt han skall betala om han överskrider värdegränsen på 90 ECU. 
Försäljning till medlemmar av besättningen är inte tillåten på flygningar inom gemenskapen. 
Emellertid finns det en särskild "personalbutik", avsedd för leveranser till flygbolagen, som inte 
står under flygplatsmyndigheternas kontroll. 
Vad försäljning ombord på flygplan beträffar måste de belgiska flygbolagen erhålla status som 
godkänt tull- och skattebefriat varulager. Dessa varulager övervakas noga av tullmyndigheterna. 
Ombord på sina flygplan använder SABENA ett datoriserat system som garanterar att belgisk 
moms beräknas för alla inköp som överstiger värdegränsen på 90 ECU. Sålunda beräknas belgisk 
moms även om resan börjar i någon annan medlemsstat. I broschyrer anges pris såväl med som 
utan skatt. Kopior av försäljningskvittona från flygningen lämnas till tullen. Det finns ingen 
koppling mellan försäljningen ombord och den på flygplatsen. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
För att erhålla det obligatoriska tillståndet av flygplatsmyndigheterna att driva skattefri försäljning 
måste företaget ha status som godkänt tull- och skattefritt varulager för varje försäljningsställe. 
Tullens kontroll av försäljningen utförs i huvudsak av de tullmyndigheter som har befogenhet att 
göra detta enligt bestämmelserna för mervärdesskatt. Tjänstemän från avdelningen för 
mervärdesskatt ingriper bara vart tredje till femte år. Det finns inget kontrollsystem för 
totalredovisning. Kontrollerna utgår i stället från företagens bokföring och tillämpliga 
tulldokument (fakturor, kassakvitton med kundens flight-nummer, listor etc). Ibland gör 
tulltjänstemän stickprovskontroller. 
89 
Särskilda problem som framkommit vid besöket 
Enligt de upplysningar som de belgiska myndigheterna lämnade hade dittills inga allvarligare 
överträdelser uppdagats. Endast flygbolag från tredje land tycks ha svårigheter med ätt iaktta 
gällande begränsningar, särskilt på delsträckor inom gemenskapen vid resor till eller från tredje 
land. 
Företagen i branschen planerar att införa nya former för försäljning, t.ex. "pick-up"-arrangemang 
(kunderna beställer varorna när reser ut och hämtar dem när de kommer tillbaka) och 
skattepliktig försäljning vid ankomst. Företrädare för "Brussels Airport Terminal Company" och 
för ett stort privat företag som driver skattefria butiker påpekade att de håller på att 
omorganisera sin verksamhet för att anpassa sig till de nya formerna av försäljningskontroll 
(förändringar av butikernas utseende, omdisponering av försäljningsytan per produkt, 
diversifiering av sortimentet, nya försäljningsformer). 
Även om exakta siffror för varje artikel och försäljningsställe inte förelåg förefaller det som om 
omsättningen vad gäller den skattefria försäljningen - trots en ökning av antalet passagerare -
skulle ha minskat betydligt sedan "försäljningskontrollen" infördes. 
Enligt säljarna brukar passagerarna visa föga förståelse för det faktum att begränsningarna gäller 
vid resor inom gemenskapen men inte vid resor till tredje land. Dessutom förväxlas ofta dessa 
begränsningar med de "TTC-regler" för tobaks- och alkoholvaror som gäller i den belgiska 
vägtrafiken. 
Hamnar och järnvägsstationer 
Endast fartyg som tillhör det belgiska färjebolaget (Régie Maritime Transport, dvs. Oostende 
Lines) kontrolleras av de belgiska myndigheterna. De skattefria butikerna drivs av ett privat 
företag. Det viktigaste kontrollinstrumentet är embarkeringskortet. Man planerar att förbättra 
kontrollen genom att upprätta ett lämpligt samarbetsavtal med de brittiska myndigheterna. Under 
alla omständigheter har rörliga kontrollgrupper funnit att överträdelser av bestämmelserna för 
skattefrihet har förekommit i Oostendes hamn. 
90 
Avsnitt 2. Danmark 
Inledning 
I uppdraget ingick möten med tjänstemän vid skatteministeriet i Köpenhamn och med 
tullmyndigheterna på Köpenhamns flygplats, besök på platsen och informella kontakter med 
företagare i skattefria butiker samt ett möte med tulltjänstemän i Nyköbing och - i form av ett 
besök på platsen - en resa med färja på linjen Rödbv (Danmark") - Puttgarden (TvsklandV 
Utvärderingen av denna linje bygger på upplysningar som lämnats av tulltjänstemän i Nyköbing 
(vilka är ansvariga för försäljningskontrollen på färjorna) och på en tur som gjordes under 
besöket. Normalt tar färjeturen en timme. Flertalet passagerare tycks göra denna resa enbart för 
att handla skattefritt. Det görs 44 turer i vardera riktningen varje dag. 
Köpenhamns flygplats 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
På det enda skattefria försäljningsställe som finns på Köpenhamns flygplats måste passagerarna 
visa upp sina embarkeringskort vid kontrolldisken. Säljaren stämplar kortet, vilket markerar att en 
försäljning har gjorts. Vilka varor som har sålts anges inte. För varor som är underkastade en 
värdemässig begränsning beräknas moms av säljaren, vilket anges på kvittot, om värdet 
överstiger det tillåtna. För kunden anges dock ingen prisskillnad. Försäljningskontrollen är 
kopplad till försäljningen ombord på flygplan i chartertrafik, men endast på charterfrygningar. Det 
finns ett särskilt system för förhandsbeställningar vid flygningar från Köpenhamns flygplats. 
Enligt detta system levereras de skattefria varorna ombord. På så sätt är passagerarens 
embarkeringskort redan stämplat när han får den beställda skattefria varan. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
Tullmyndigheternas kontroll av försäljningen omfattar inte särskilda stickprovsvisa kontroller av 
resenärernas inköp. Stickprovskontroller företas däremot av kassakvittona för att se om 
individuella passagerare har köpt för mycket, och bland medlemmar av besättningen när de 
återkommer från flygningar inom gemenskapen (där skattefria inköp inte är tillåtna). Något 
verkligt heltäckande kontrollsystem tillämpas inte. 
Särskilda problem som framkommit vid besöket 
Bland de frågor som har diskuterats vid mötena är det framförallt två som bör framhållas särsköt: 
Danmark har ingått ett avtal med Sverige och Norge i syfte att inskränka den skattefria 
försäljningen till de begränsningar som gäller för import till dessa länder. Företrädare för SAS 
framförde klagomål på otillbörlig konkurrens från tredje lands myndigheter, som inte 
respekterade begränsningarna på delsträckor inom gemenskapen vid flygningar från tredje land 
via Danmark till annan medlemsstat. 
S1 
Färjan mellan Rödby (Danmark) och Puttgarden (Tyskland) 
Kontroller som utförs av säljarna själva och av medlemsstaternas myndigheter 
När passagerarna går ombord får de ett kontrollkort. På detta kontrollkort anges två varutyper 
(alkohol och tobak). I Danmark anges inte datum, men så sker i Tyskland. Användningen av detta 
kontrollkort är resultatet av en muntlig överenskommelse mellan de lokala myndigheterna i de 
båda länderna. I den skattefria butiken ombord på färjan stämplas kontrollkortet i tillämplig ruta 
vid försäljning av dryck med högre alkoholhalt än 22% eller tobaksvaror. Det förefaller som om 
begränsningarna per passagerare är allmänt accepterade, men det har inte vidtagits några åtgärder 
för att övervaka försäljningen av andra varor än alkohol och tobak. Ibland företar tullpersonal 
stickprovskontroller av försäljningsbiljetterna. 
Personer bosatta i Danmark som lämnar landet för mindre än 36 timmar förutsätts fylla i en 
"självdeklaration" med angivande av hur mycket de har inhandlat utöver den gräns som de danska 
reglerna medger. Antalet sådana deklarationer är tämligen blygsamt. 
92 
Avsnitt 3. Tyskland 
Inledning 
I uppdraget ingick ett besök på plats på Hamburgs flygplats (inbegripet kontakter med innehavare 
av skattefria butiker) och ett möte med tyska tjänstemän vid tullkontoret på flygplatsen. 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Den kontroll av försäljningen som utförs av säljarna själva fungerar på så sätt att passageraren 
måste visa upp sitt embarkeringskort vid kassan. Kortet stämplas. Denna stämpel innehåller fyra 
rutor, en för vardera alkoholhaltiga drycker, tobaksvaror, parfymer samt varor som är belagda 
med särskild tysk punktskatt. Tillämphga rutor markeras av säljaren, som också noterar 
flightnumret på kassakvittot. Ett separat kvitto lämnas för varje embarkeringskort. När besöket 
gjordes pågick just en förändring av programvaran i butikerna som skulle göra det omöjligt att 
utfärda kvitton för kvantiteter som överskred gällande gränser (jfr. EL). 
Ett av de väsentliga särdragen i det tyska systemet är att ingen försäljning av varor (inte heller 
sådana som har kvantitativa begränsningar) är undantagen från moms för passagerare vid resa 
inom gemenskapen. Försäljningen ombord på flygplanen och färjorna är momsfri inom gränserna 
för mängd och värde. På flygplatsen är dock priserna desamma för dem som reser inom 
gemenskapen och dem som är på resa till tredje land. Moms på försäljning till passagerare på resa 
inom gemenskapen redovisas av säljaren på grundval av kassakvitton som anger flightnumret. Det 
görs ingen koppling mellan försäljning ombord och på flygplatsen. Försäljning till medlemmar av 
besättningen hos icke-tyska flygbolag i trafik inom gemenskapen är tillåten och sker genom 
cateringfirmor. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
Vid tullmyndigheternas kontroll av försäljningen används inget verkligt heltäckande 
redovisningssystem. Stickprovskontroller görs av kassakvittona för att kontrollera om 
individuella passagerare överskridit begränsningarna. Inga överträdelser har konstaterats. Under 
1993 har omsättningen i den skattefria handeln på Hamburgs flygplats minskat betydligt jämfört 
med 1992 trots att passagerartrafiken ökat något. 
93 
Avsnitt 4. Grekland 
Inledning 
I uppdraget ingick möten med tullmyndigheterna (från finansministeriet), med företrädare för 
"Hellenic Duty Free Sales" (HDFS) och kontakter med företagare i branschen liksom besök på 
plats. HDSF är ett statskontrollerat privat organ som omfattar alla skattefria butiker i Grekland 
utom en på gränsen till det före detta Jugoslavien. Sammanlagt finns det 22 skattefria butiker i 
Grekland, belägna på flygplatser, i hamnar och vid gränsstationer. Det förekommer ingen skattefri 
försäljning ombord på kryssningsfartyg i trafik inom Grekland. 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
På Atens flygplats använder sig säljarna av ett datoriserat system som är utformat så att det skall 
omöjliggöra olaga försäljning. HDSF har utformat detta system i samarbete med 
skattemyndigheterna. Handlarna matar in destination, flightnummer och passagerarens sittplats i 
kassaapparaten. Om tröskelvärdet (värde eller mängd) överskrids "blockeras" fortsatt försäljning 
till samma kund. Om tullmyndigheterna så önskar kan den centrala datorn skriva ut en lista över 
varje dags försäljning. 
Eftersom medlemmar av besättningen inte har några embarkeringskort har de ingen möjlighet att 
göra skattefria inköp. 
Det finns ingen koppling mellan försäljningen i de skattefria butikerna och den ombord på 
flygplanen. Den senare är i alla fall betryggande kontrollerad genom de listor som upprättas över 
varor som sålts ombord. Enligt de grekiska myndigheterna är denna försäljning hur som helst 
blygsam (på grund av att det är ont om både tid och utrymme). 
Samma kontrollmetoder som beskrivits ovan tillämpas också när det gäller fartyg (utom 
kryssningsfartyg). 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
Tullpersonal utför ingående kontroller varje månad. Skattekontroll äger rum var tredje till fjärde 
månad. Punktskatter övervakas kontinuerligt av tullen i de godkända tullfria varuupplagen där 
varorna saluförs. 
Särskilda problem som framkommit under besöket 
Vid mötena framförde de skattefria butikernas innehavare klagomål över de stora investeringar 
som hade varit nödvändiga för att installera det ovan beskrivna datasystemet. Passagerarna visar 
sällan någon förståelse för varför begränsningarna eller de tillhörande kontrollerna skall vara 
nödvändiga. Dessutom sinkar kontrollåtgärderna genomströmningen vid kassorna. Som ett 
resultat av allt detta hade den årliga omsättningen i de skattefria butikerna minskat betydligt trots 
att antalet resenärer ökat. 
94 
Avsnitt 5. Spanien 
Inledning 
Uppdraget i Spanien avsåg besök på Palma de Mallorcas flygplats via Barcelonas flygplats. I 
uppdraget ingick möten med företrädare för ALDEASA, det statskontrollerade privata företag 
som innehar tillståndet för skattefria butiker på alla spanska flygplatser, med företrädare för ett 
stort charterflygbolag, med flygplats- och tullmyndigheterna i Palma samt besök på platsen i 
Palma och - som hastigast - i Barcelona. 
Palma valdes som mål för besöket på grund av att det är en mycket viktig flygplats (mest 
charterflygningar) för semestertrafik med cirka 12 miljoner passagerare om året. Ungefär 96% av 
den skattefria försäljningen på denna flygplats sker på flygplatsens handelscentrum. 
Palma de Mallorca 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Den försäljningskontroll som tillämpas fungerar på följande sätt. I den skattefria butiken måste 
passagerarna visa upp sina embarkeringskort, som stämplas med en enkel gummistämpel 
tillhörande det företag som driver den skattefria butiken. Företagaren upplyser kunderna om vilka 
begränsningar som gäller. För de kvantitativa begränsningarna har särskilda korgar placerats vid 
kassorna. Alla företagare medverkar i ett datanät som är kopplat till kassaapparaterna och som 
"blockerar" vidare försäljning till de passagerare som överskrider gällande begränsningar. Detta 
system är emellertid inte kopplat till flygplatsmyndigheternas datasystem (vilket däremot systemet 
för "vanliga" butiker är). Det finns ingen koppling mellan försäljningen ombord på flygplanen och 
den på flygplatsen. 
Medlemmar av besättningen har inga möjligheter att göra skattefria inköp. Ombord på flygplanen 
förekommer ingen försäljningskontroll (utöver sammanställningar i listor). Inte heller fanns någon 
detaljerad information rörande skattefri försäljmng på fartyg tillgänglig. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
Tullmyndigheternas kontroll av säljarna bygger i huvudsak på de åtgärder som vidtas för tull- och 
skatteändamål (lagerkontroller i de godkända tullagren, tulldeklarationer, listor över försäljningen 
ombord på flygplan). Detaljerade lagerinventeringar görs årligen hos företagen. Det förekommer 
inga särskilda stickprovskontroller. 
Särskilda problem som framkommit under besöket 
Enligt företagarna och flygplatsmyndigheterna kommer de förändringar som träder i kraft 1999 
inte att påverka omsättningen i butikerna på flygplatsen (som då inte längre är skattefria), om en 
lämplig ny prispolitik införs och om vinsternas fördelning mellan producenter, 
flygplatsmyndigheter och handlare ses över. 
Vissa problem har dock kommit fram vid mötena med flygplatsmyndigheter och företagare. 
95 
• Specialerbjudanden (huvudsakligen från vissa charterflygbolag) omfattande flygbiljett, 
hotellvistelse och ett "paket" skattefria varor. Detta system borde betraktas som otillbörlig 
konkurrens. 
• De resande visar för det mesta föga förståelse för de restriktioner som åläggs dem. De 
anställda i de skattefria butikerna tycker att deras arbete blir allt besvärligare att utföra. 
• Vissa charterflygbolag tillämpar alltmer så kallade "prepackagingsystem" (se avsnitt 2, 
Danmark). 
• Flygplatsen på Palma de Mallorca höll, vid denna tidpunkt, på att byggas ut och sortimentet av 
varor som säljs i de skattefria butikerna har utökats. 
Barcelona 
Av besöket på platsen på Barcelonas flygplats framgick att försäljningskontrollen fortfarande 
skapar vissa problem. Det förekommer att försäljaren inte bryr sig om embarkeringskortet. Det är 
alltså inte alltid alldeles klart för vare sig säljare eller köpare om en vara sålts skattefritt eller 
beskattad. 
96 
Avsnitt 6. Frankrike 
Inledning 
Uppdraget gällde besök på flygplatsen Paris-Orly och omfattade besök hos franska 
tullmyndigheter, kontakter med innehavare av skattefria butiker samt ett besök på platsen. 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
För att köpa skattefria varor måste passageraren visa upp sitt embarkeringskort. Säljaren 
kontrollerar resmålet, flightnummer och passagerarens identitet. Men detta förfaringssätt tycks 
likafullt inte hindra passageraren från att göra ytterligare inköp i någon annan av de många 
skattefria butikerna på Orly. Kassaapparaterna är inte kopplade till någon central dator. 
Försäljning till medlemmar av besättningen är inte tillåten vare sig vid trafik inom gemenskapen 
eller med tredje land. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
De skattefria butikerna på flygplatsen måste ansöka om tillstånd för att få starta sin verksamhet. 
Sådant tillstånd får de bara om de går med på att fungera som godkänt upplag i tull- och 
skatteavseende. 
På begäran får tullmyndigheterna varje vecka en förteckning över veckans försäljning från varje 
butik. Någon form av granskning av räkenskaperna företas varje halvår. Vad gäller punktskatter 
utförs de vanliga rutinerna enligt direktiv 92/12/EEG. Det förekommer inga särskilda 
stickprovskontroller. Vidare finns ingen koppling mellan försäljningen ombord på flygplanen och 
den på flygplatsen, vilket dock inte innebär något större problem eftersom omsättningen ombord 
på flygplanen är ganska liten. 
97 
Avsnitt 7. Italien 
Inledning 
Uppdraget gällde besök på flygplatsen Milan-Linate. I uppdraget ingick möten med de italienska 
tullmyndigheterna, med företrädare för DUFRITAL s.p.a., som är det schweiziska företag som 
innehar tillstånd att bedriva skattefri försäljning på flygplatsen, med företrädare för ALITALIA 
s.p.a. samt besök på platsen. Linate, den flygplats som besöktes, är en flygplats som 
huvudsakligen berörs av affärstrafik, varför en mycket stor del av den skattefria försäljningen 
hänför sig till trafik inom gemenskapen. Vanligtvis är de skattefria butikerna i Italien belägna i 
hamnar och på flygplatser. Butiker med skattskyldighet har öppnats på järnvägsstationer (Milano) 
och man planerar att inrätta sådana även på lämpliga ställen längs motorvägarna. 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Innehavarna av skattefria butiker kontrollerar de kvantitativa begränsningarna direkt vid kassan. 
Om de värdemässiga begränsningarna för varor överskrids beräknas moms för alla varor av 
säljaren. Kunden görs inte uppmärksam på detta, det anges ingen prisskillnad. De skattefria 
inköpen i butiken markeras med en stämpel på kundens embarkeringskort. Det finns ingen 
koppling till försäljningen ombord på flygplanen. Medlemmar av besättningen har inte möjlighet 
till skattefria inköp vare sig vid flygningar inom gemenskapen eller till tredje land. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter 
Tullmyndigheterna har befogenhet att göra kontroller på platsen av inköp som gjorts av 
passagerama. Därför tejpas alltid kvittot fast vid varans förpackning. Kassaapparaterna i de 
skattefria butikerna är direkt kopplade till en central dator som gör det möjligt att när som helst 
förse myndigheterna med de listor över försäljningen som de begär. Under alla omständigheter 
måste butiksägarna varje kväll till myndigheterna lämna listor som visar omsättningen och 
momsen på samtliga transaktioner. Vartannat år går myndigheterna igenom lagret för att göra en 
noggrann inventering av varorna i de skattefria butikerna. Detta anses samtidigt vara tillräckligt 
för att (indirekt) kontrollera försäljningen ombord på flygplanen. Listor över all skattefri 
försäljning ombord lämnas ändå till flygbolaget i Rom, som ombesörjer redovisningen av moms 
för den del som överstiger gällande begränsningar. 
Enligt uppgift från de italienska myndigheterna tillämpas det nu beskrivna kontrollsystemet på i 
stort sett samma sätt ombord på farjor. 
Särskilda problem som framkommit under besöket 
Som ett resultat av att försäljningskontrollerna infördes minskade omsättningen på alkohol och 
cigarretter betydligt, medan försäljningen av parfym höll sig stabil. Passagerarna visar vanligen 
föga förståelse för de gällande begränsningarna och klagar över att genomströmningen vid 
kassorna försinkas. Att försäljningskontrollerna tillämpas på mycket olika sätt på olika flygplatser 
inom och utanför Italien är ett allvarligt bekymmer för de italienska företagarna som fruktar 
otillbörlig konkurrens. Dessutom kan man förutse att en del nya skattefria butiker kommer att 
imättas i Italien, trots rådets bestämmelser som går ut på att endast temporärt låta den skattefria 
handeln bestå. 
98 
Avsnitt 8. Nederländerna 
Inledning 
Uppdraget utfördes på Amsterdams flygplats Schiphol och omfattade möten med 
tullmyndigheterna, flygplatsmyndigheterna, kontakter med innehavarna av skattefria butiker samt 
besök på platsen. 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Säljarna använder sig av en programvara som tidigare har tagits fram av tullen. Flightnumret och 
det antal passagerare som köper skattefritt måste registreras i kassan. Försäljarna ber alltid att fa 
se kundernas embarkeringskort (men de stämplar dem inte). Begränsningarna tillämpas bara på 
passagerare som reser till en annan medlemsstat, inte till tredje land. På motsvarande sätt är inte 
(åtminstone inte sedan februari 1994) försäljning till medlemmar av besättningen tillåten vid 
flygningar inom gemenskapen, medan besättningen på flygningar till tredje land kan lämna 
förhandsbeställningar på skattefria varor, som sedan levereras ombord på flygplanet. Passagerare 
på väg till en annan medlemsstat kan göra kompletterande inköp inom och utöver gränsvärdena 
(värde och kvantitet). I det senare fallet beräknas moms av säljaren utan att det påverkar det pris 
passageraren betalar. 
Den kassaregistrering som de skattefria butikerna använder är direkt kopplad till en central dator 
som beräknar den moms som skall erläggas till myndigheterna för försäljning utöver 
begränsningarna. Från den centrala datorn lämnas sedan en utskrift som visar försäljningen per 
flightnummer. 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter och påföljder 
för säljare som inte följer bestämmelserna 
Kontrollen av säljarna genom tullmyndigheternas försorg börjar redan innan de beviljas status 
som godkänt tullager i samband med att man kontrollerar om deras bokföring och administration 
är lättolkad och tydlig Två gånger om året görs kontroller på platsen av tullen, varvid de 
passagerare som skall avresa med ett visst flyg tillfrågas om och i så fall hur mycket de har köpt 
skattefritt. Enligt en sammanställning från 1993 visade sig i medeltal cirka 7% av de tillfrågade 
passagerarna ha överskridit de kvantitativa gränserna. Ibland försöker tulltjänstemän göra större 
inköp än vad som är tillåtet, men uppenbarligen är ingen säljare villig att överträda 
bestämmelserna. 
Fyra gånger om året kontrollerar ett privat företag (som arbetar på tullmyndigheternas uppdrag) 
varornas kvalitet, attityden till kunderna, vilken information resenärerna får och hur reglerna för 
skattefrihet respekteras. Vidare görs administrativa efterhandskontroller vid vilka antalet 
försäljningar och försäljningsvolymen per flygning jämförs med antalet försäljningar och 
försäljningsvolymen per passagerare på en viss flygning som medför rätt till skattefria inköp. Om 
en butiksinnehavare missbrukar sin rätt att bedriva skattefri försäljning dras hans tillstånd in. En 
sådan indragning kan bero på kontraktsbrott gentemot flygplatsmyndigheterna när det gäller att 
iaktta lagbestämmelserna om skattefri försäljning, 
99 
Särskilda problem som framkommit under besöket 
• När det gällde frågan om varför embarkeringskorten inte stämplas i Nederländerna påpekade 
flygplatstjänstemännen att både de undersökningar av resenärernas köpvanor som utförts av 
myndigheterna och praktisk erfarenhet tycks visa att upprepade inköp är mycket sparsamt 
förekommande. Enligt flygplatsmyndigheternas årliga granskningar av köpmönstren och 
siffrorna kan i allmänhet inga nämnvärda förändringar konstateras i köpvanorna jämfört med 
situationen före 1993. Likafullt visar den totala omsättningen liksom omsättningen per 
passagerare en nedgång trots att passagerartrafiken som helhet har ökat. Denna utveckling 
påstås bero på införandet av försäljningskontrollen. 
• För vissa flygningar från andra medlemsstater anmälde tullmyndigheterna problem med 
varumängder som översteg de tillåtna. 
• Enligt försäljarna visade resenärerna vanligen föga förståelse för att begränsningarna gällde vid 
resor inom gemenskapen men inte vid färd till tredje land. 
100 
Avsnitt 9. Förenade kungariket (och den franska kanalkusten) 
Inledning 
Uppdraget gällde överfarten av Engelska kanlen med färia från Dover till Calais och med 
bärplansbåt från Ramsgate till Oostende. I det ingick möten med tullmyndigheterna i Dover och 
Calais samt med innehavare av skattefria butiker och företagare i branschen. Besök på plats 
gjordes i skattefria butiker i hamnen för svävare, terminalen för Kanaltunneln, den skattefria 
butiken för bärplansbåten, på färjan Calais-Dover, på bärplansbåten Ramsgate-Oostende. 
Calais (Frankrike) 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
Utom när det gäller överfarten Calais-Dover bygger systemet med försäljningskontroll på ett 
vouchersystem som ger information om de kvantitativa begränsningarna. Vouchern stämplas vid 
själva försäljningen. Det är inte tillåtet att sälja ytterligare varor av samma slag om inte 
passageraren med kvitton från tidigare inköp kan bevisa att han inte köpt ut full ranson. 
På överfarten Dover-Calais tillämpas inte något vouchersystem på grund av den begränsade tiden 
och det stora antalet passagerare (ca 16 miljoner/år). I motsats till de områden där ett 
vouchersystem tillämpas har ett kontrollsystem för totalredovisning införts. Dessutom måste 
personalen i kassorna kontrollera att de gällande begränsningarna för skattefria inköp inte 
överskrids. Ombord på de båda färjorna på denna rutt finns skattefria butiker som drivs av en 
filial till det franska SNCF och kontrolleras av de franska myndigheterna. 
Medlemmar av besättningen far inte göra skattefria inköp. 
I hamnen för svävare finns av Frankrike auktoriserade och kontrollerade skattefria butiker vid 
embarkeringsställena. Embarkeringskortet stämplas i samband med försäljningen. 
Försäljningskontrollsystemet i hamnen (under fransk tillsyn) och det ombord på svävaren (som 
ges tillstånd och kontrolleras av de brittiska myndigheterna) är inte kopplade till varandra, men en 
officell begäran om en bilateral överenskommelse var på väg från brittisk sida. 
Samtidigt med besöket var de skattefria butiker som drivs av irländarna i terminalen för 
Kanaltunneln (passagerar- och godstrafik) på väg att införa ett nytt system för 
försäljningskontroll vars utformning ännu var oklar. 
Dover och Ramsgate (Förenade kungariket) 
Kontroller som utförs av säljarna själva 
När det gäller den kontroll som säljarna själva utför finns det i Förenade kungariket två typer. 
1. För det första kan voucher användas, vilket gäller för all färjetrafik (utom färjan Dover-
Calais, men inbegripet överfarterna Dover-Calais med svävare). Detta vouchersystem 
fungerar på följande sätt: I incheckningshallen utfärdas en passagerarbiljett och en 
separat voucher (kort för skattefria inköp) till varje passagerare. Vouchern är färgkodad 
och innehåller uppgifter om resdag och den skattefria ransonen (företagarna använder den 
också ofta i marknadsföringssyfte). Vouchern bockas av i samband med försäljningen och 
101 
kunden kan endast köpa ytterligare varor av samma slag om han med kvitton från tidigare 
inköp kan bevisa att han inte köpt ut full ranson. I den hamn från vilken svävaren utgår 
finns en skattefri butik. Inköp i denna butik stämplas på vouchern och ett andra inköp 
ombord på svävaren är endast tillåtet för resten av den skattefria ransonen. Kontrollerna av 
försäljningen i hamn och den ombord på svävaren är alltså kopplade till varandra. 
2. För det andra bygger försäljningskontrollen på ömsesidigt förtroende mellan företagarna 
och tullmyndigheterna och på traditionella former av tillsyn. På grund av det stora antalet 
passagerare (ca 16 miljoner/år) som befinner sig ombord endast en begränsad tid och på 
grund av det faktum att ett vouchersystem inte är särskilt meningsfullt på denna rutt 
eftersom endast 30% av passagerarna tar ut sina skattefria ransoner (vilket betyder att 70% 
av de utfärdade voucherna skulle kunna cirkulera fritt på ett slags "svart marknad" eller helt 
enkelt kastats bort och plockas upp igen) tillämpas detta ömsesidiga förtroende på färjan 
Dover-Calais. Tydlig information lämnas om de gällande begränsningarna. Kontrollen 
utförs av kassapersonalen som frågar (ett lämpligt antal kunder eller passagerare vid 
försäljningen) efter skriftliga belägg, om de skattefria inköpen når taket tre eller fler gånger. 
Dessutom är kontrollanter från företagaren, konkurrerande företagare och tullen placerade 
vid kassorna för att se till att systemet fungerar väl. 
Försäljning till besättningsmedlemmar är inte tillåten. Försäljning som överskrider begränsningen 
av värdet på 90 ECU får ske; i det fallet redovisas momsen av säljaren utan att det påverkar 
försäljningspriset för passagerarna. De brittiska rederierna är moms-registrerade i Frankrike 
(genom en filial eller en skatterepresentant) för momsredovisning på försäljning ombord på en 
färja som går från Calais till Dover, eftersom leveranserna i princip anses komma från den 
medlemsstat från vilken transporten påbörjas. De franska rederierna är inte registrerade för moms 
i Förenade kungariket och redovisar inte moms på försäljning som gjorts under återresan (Dover-
Calais), vilket är en källa till diskussion mellan de franska och brittiska myndighterna. Ungefär 
50% av den moms som tas ut på ut- och återresan betalas till de franska myndighterna. 
I de skattefria butikerna vid Kanaltunneln utfärdas inga voucher; i stället har man kommit överens 
om ett system för totalredovisning (men vid undersökningstillfället hade ingen granskning av 
räkenskaperna gjorts eftersom en fullständig service ännu inte byggts upp). När det gäller den 
skattefria försäljningen i hamnar används ett vouchersystem, och ett system för 
försäljningskontroll tillämpas som. kopplar samman försäljningen i hamn och ombord på fartygen 
(svävare, bärplansbåtar). 
Försäljningskontroll som utförs av medlemsstatemas myndigheter 
När det gäller myndigheternas kontroll av försäljningen används ett system för kontroll av 
totalredovisningen endast på färjelinjer som inte använder voucher, dvs. Dover-Calais. Rederierna 
måste varje månad till myndigheterna lämna in redovisningar som innehåller statistik över 
försäljningen per varuslag och antalet passagererare. På färjelinjer som använder voucher 
tillämpas ett system med granskning av räkenskaperna som tullen gjort upp. Tullmyndigheterna 
gjorde i juni 1993 en total översyn och utvärdering av det system för försäljningskontroll som 
tillämpas; man kom därvid fram till den slutsatsen att ingen mer omfattande skatteflykt, 
skatteundandragande eller missbruk kunde konstateras. I stället tycks företagarna vara ytterst 
noggranna när det gäller att följa de gällande begränsningarna. 
102 
BILAGA 7 
RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDERINGEN AV 
MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR 
103 

RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDERINGEN AV 
MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR 
Kommissionen har begärt in statistiska uppgifter om skattefri försäljning från medlemsstaterna. 
Nio medlemsstater (BE, DK, EL, ES, FR, IRL, NL, PT och UK) har besvarat skrivelsen, som 
innehöll fyra blanketter (se bilaga 6) där information om följande begärdes: 
• Antal passagerare. 
• Den skattefria försäljningens omsättning (uppdelad på olika varuslag: alkoholhaltiga drycker, 
tobak, parfym och toalettvatten och andra produkter). 
• Antal försäljningsställen. 
• Antal företag samt, där det ansågs lämpligt. 
• Försäljningsställenas totala golvyta. 
Dessa uppgifter har lämnats för 
1. skattefri försäljning på flygplatser (total försäljning samt försäljning till resande mellan 
medlemsländerna), 
2. skattefri försäljning ombord på flygplan (på flygturer inom gemenskapen med flygbolag 
som har sin huvudetablering i det berörda EG-landet), 
3. skattefri försäljning ombord på färjor (i trafik mellan medlemsstaterna med färjeoperatörer 
som har sin huvudetablering i det berörda medlemslandet), 
4. skattefri försäljning i hamnar (till passagerare som avreser till andra medlemsland). Då 
endast ett medlemsland kunde tillhandahålla uppgifter beträffande denna försäljning har den 
inte analyserats vidare. 
Vid den ekonomiska analys av de statistiska uppgifterna som gjorts nedan har man försökt att 
• närmare undersöka påståendet (ofta framfört av företagare och representanter för respektive 
sammanslutningar vid besök i medlemsstaterna) att införandet av systemet med 
försäljningskontroller har lett till en kraftig nedgång av ifrågavarande försäljning, 
• utröna om det finns någon viss utvecklingstendens när det gäller försäljningen efter införandet 
av systemet med försäljningskontroller och i så fall vilken, 
• skaffa sig en uppfattning om eventuella regionala skillnader och skillnader beroende på 
försäljningsplats (flygplatser, färjor, flygplan) när det gäller denna utveckling, 
• finna åtminstone några av orsakerna till den konstaterade utvecklingen. 
Det är naturligtvis omöjligt att ta hänsyn till alla de faktorer som påverkar utvecklingen av den 
skattefria försäljningen av en viss skattefri vara i ett visst land på en viss plats. Det finns alltför 
många viktiga aspekter som inte är medtagna i den information som begärts och lämnats in till 
105 
kommissionen (t. ex. "normala" konjunkturcykler, industriella fluktuationer, förändringar i 
konsumtionsmönster etc; alla dessa faktorer kan variera mellan medlemsstaterna). Någon direkt 
hänsyn till inflationen har inte tagits. Utöver det faktum att växelkurserna till viss del återspeglar 
inflationen anses den spela en mindre roll i detta sammanhang, åtminstone för åren 1992 och 
1993. 
Analysen har därför i huvudsak inriktats på följande frågor: 
• Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria 
försäljningen på de olika försäljningsplatserna? 
• Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria 
försäljningen i de olika länderna? 
• Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria 
försäljningen för de olika varuslagen? 
• Är det möjligt att förklara utvecklingen från 1992 till 1993 av skattefria försäljningen för varje 
land och försäljningsplats med utvecklingen av antalet företagare, antalet 
försäljningsställen eller försäljningsställenas totala golvyta? 
• Är det möjligt att förklara förändringar av efterfrågan med växelkursernas utveckling i de 
berörda länderna? 
Med hjälp av de statistiska uppgifter som är redovisade i följande analys skall ett försök göras att 
besvara dessa frågor. Eftersom det inte är möjligt att i en rapport som denna göra en närmare 
uppdelning när det gäller utvecklingen av den skattefria försäljningen beräknad i två valutor 
(nationell valuta och ECU6) i nio delstater i fyra varuslag som sålts i fyra olika situationer, 
kommer den allmänna infallsvinkeln att vara att först utvärdera den övergripande utvecklingen för 
varje försäljningsplats, medlemsstat och varuslag och att därefter närmare redovisa och analysera 
de översiktliga resultaten. 
Alla belopp i siffror som lämnats av medlemsstaterna kommer att uttryckas både i ECU och i 
nationell valuta. Därutöver beräknas den skattefria försäljningen per person och görs en 
bedömning av de relevanta procentuella förändringarna. 
Kvaliteten på de uppgifter som lämnats till kommissionen uppfyller inte alltid de krav som måste 
ställas för att kunna dra statistiskt välgrundade slutsatser. På grund av nationella särdrag är de 
svar som lämnats i blanketterna ibland ganska olikartade och inte alltid jämförbara (t.ex. lämnas 
ibland enbart totalsiffror och ibland förekommer endast siffrorna för ett år). Detta måste beaktas 
när man drar slutsatser av analysresultaten. 
Använd omräkningskurs: publicerade kurser den 30 september 1992 respektive 30 september 1993. 
106 
KAPITEL 1 
UTVECKLINGEN AV DEN SKATTEFRIA FÖRSÄLJNINGEN I 
GEMENSKAPEN 
Avsnitt 1. Inledning 
• Det är inte möjligt att lämna en detaljerad och fullständig översikt över utvecklingen av den 
skattfria försäljningen i hela gemenskapen från 1992 till 1993, eftersom inte alla medlemsstater 
har besvarat kommissionens förfrågan och eftersom de som har svarat i allmänhet lämnat 
ofullständiga siffror (av olika skäl: uppgifterna finns inte att tillgå eller de finns inte längre - i 
några fall- .att tillgå på grund av oförutsedda konkurser (i Danmark) eller organisatoriska 
svårigheter). Därför kan den analys som görs nedan inte leda till absoluta "nakna fakta" men 
den ger ändå en god beskrivning de bakomliggande tendenserna. 
• Underlagen för tabellerna och siffrorna i detta kapitel framgår av följande tabell: 
107 
Medlemsstat 
BE 
DE 
DK7 
EL 
ES 
FR 
IRL 
IT 
LU 
NL 
PT 
UK På flygplats 
Fullständiga Skattefri försäljning 
Ombord på Ombord på 
flygplan färja 
Fullständiga Fullständiga I hamnar 
-/-
Siffrorna är inte tillgängliga. Eftersom Tyskland lägger på moms vid försäljning i 
punktskatterna butiker utgör det inget större problem att siffrorna fattas. 
Fullständiga 
Fullständiga 
I procent och totalt Fullständiga, 
men endast totalt 
Fullständiga 
Fullständiga Fullständiga 
Fullständiga 
Fullständiga för 
1993 -/-
Fullständiga 
Barcelona I 
Totalt med en uppdelning på franska och utländska produkter. j 
Fullständiga Fullständiga 
(totalt) Fullständiga -/-
Siffrorna är inte tillgängliga. 
Siffrorna är inte tillgängliga. Eftersom Luxemburg lägger på moms vid försäljmng i 
punktskattefria butiker utgör det inget större problem att siffrorna fanas 
Fullständiga 
Fullständiga 
Fullständiga Fullständiga 
Fullständiga 
-/-Fullständiga 
-/-
Fullständiga -/-
-/-
-/-
Tabell 1. Fullständighet när det gäller de uppgifter som lämnats till kommissionen 
Med uttrycket "fullständiga" i denna tabell menas: 
• att alla relevanta platser i landet förefaller ha tagits med, 
• att siffror lämnats för samtliga varuslag, och 
• att siffror för både 1992 och 1993 redovisats. 
Tabellerna i avsnitten 2 till 4 nedan behandlar skattefri försäljning ur viss synvinkel 
(försäljningsplats, land samt varuslag). Vi påminner om att uppgifterna om försäljning ombord på 
flyg och färjor endast avser trafik mellan medlemsländerna. Uppgifterna som relaterar till 
försäljning på flygplatser inkluderar även försäljning till resande till tredje land. Detta beror på att 
7 Fullständiga uppgifter saknas för Köpenhamn; dessa har därför inte beaktats vid upprättandet av 
denna tabell. 
108 
endast ett fåtal medlemsland bifogade separata siffror för försäljning till resande inom 
gemenskapen. (Siffrorna analyseras i kapitel 2 i denna bilaga). 
Avsnitt 2. Skattefri försäljning i ECU för varje försäljningsplats 
I enlighet med analysens allmänna inriktning är den första fråga som skall undersökas genom de 
statistiska uppgifter som ställts till kommissionens förfogande den om hur den skattefria 
försäljningen har utvecklats på olika försäljningsplatser i sin helhet. 
Den tabell som redovisas nedan bygger på siffror för skattefri försäljning i sju länder8 (högst); i 
den ingår Spanien endast delvis9, men inte Frankrike, Italien, Tyskland och Luxemburg samt 
Köpenhamns flygplats. 
Försäljningsplats 
Flygplatser 
Ombord på flygplan 
Ombord på farjor 
Totalt 1992 
989.688.422 
46.062.852 
447.339.638 
1.483.090.912 1993 
1.050.156.959 
47.543.582 
556.774.704 
1.654.475.245 Förändring 
+ 6,11% 
+ 3,21% 
+ 24,46% 
+11,56% 
Tabell 2. Utveckling av den skattefria försäljningen per försäljningsplats (sammanlagd försäljning i ECU 
inom gemenskapen samt till tredje land) 
Siffrorna i tabellen visar 
• en ökning av den skattefria försäljningen trots införandet av systemet med 
försäljningskontroller i gemenskapen, och 
• en ökning av den skattefria försäljningen på flygplatser, men framför allt ombord på färjor, 
vilket kan bero på att systemet med försäljningskontroller i allmänhet tillämpas mindre strikt 
eller inte alls ombord på fartyg. 
När resultaten utvärderas måste emellertid hänsyn tas till att siffror för fyra medlemsstater saknas 
och att beräkningen har gjorts i ECU. Man måste därför kontrollera om utvecklingstendensen är 
densamma i nationella valutor eller om förändringar av ECUns valutakurs och sammansättning 
har lett till en snedvridning av siffrorna. Detta kommer att tas upp i kapitel 2 
Nästa steg är att undersöka om det finns några skillnader när det gäller utvecklingen av den 
skattefria försäljningen i de olika länderna. 
Siffrorna för skattefri försäljning ombord på flygplan i Grekland har omarbetats på så sätt att de 
lämnade uppgifterna har fördubblats eftersom de endast fanns tillgängliga för det andra halvåret. 
Siffror för skattefri försäljning ombord på färjor fanns tillgängliga endast för 1993 och har inte räknats 
in. 
109 
Avsnitt 3. Skattefri försäljning i ECU per land 
Frågan i denna del av analysen är hur den skattefria försäljningen - enligt de statistiska uppgifter 
som ställts till kommissionens förfogande - har utvecklats i olika medlemsstater och om 
skillnaderna beror på olika system för försäljningskontroller10. 
I följande tabell redovisas översiktligt de uppgifter om skattefri försäljning under 1992 och 1993 
som medlemsstaternas myndigheter lämnat11. 
Medlemsstat 
BE 
DK 
EL 
ES 
FR 
IRL 
NL 
PT 
UK Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 
Totalt 1992 
104.881.409 
177.019.597 
92.888.368 
152.136.565 
314.678.877 
89.578.783 
262.541.616 
37.899.950 
571.308.511 1993 
94.019.025 
178.171.573 
101.498.967 
145.017.367 
281.941.458 
90.475.830 
269.133.939 
34.310.496 
746.811.814 Förändring 
-10,36% 
+0,65% 
+9,27% 
-4,68% 
-10,40% 
+1,00% 
+2,51% 
-9,47% 
+30,72% 
Tabell 3. Utveckling av den skattefria försäljningen per medlemsstat (sammanlagd försäljning i ECU inom 
gemenskapen och Ull tredje land) 
Siffrorna visar 
• att det i tre medlemsstater fanns en signifikant nedgång i den skattefria försäljningen från 1992 
till 1993 (omkring 10% i BE, FR och PT); en smärre nedgång noteras för Spanien. 
• att den skattefria försäljningens omsättning i tre medlemsstater var mer eller mindre densamma 
under 1992 och 1993 (DK, IRL och NL), 
• att den skattefria försäljningen ökat påtagligt från 1992 till 1993 i två medlemsstater (EL och 
UK) 
• att det finns en stor spännvidd mellan medlemsstaterna när det gäller resultaten på samma 
försäljningsplats (t.ex. ombord på flygplan från -13% i Portugal till +235% i Grekland). 
10 
ii Observera att försäljmng ombord på flygplan och färjor relaterar till försäljning av företag med 
huvudetablering i det berörda medlemslandet. 
Siffrorna för skattefri försäljning ombord på flygplan i Grekland har omarbetats pä så sätt att de 
lämnade uppgifterna har fördubblats, eftersom de endast fanns tillgängliga för det andra halvåret. 
110 
Ökningen för samtliga försäljningsplatser i Grekland beror huvudsakligen på försäljningen 
ombord på flygplan. Med tanke på att antalet passagerare endast förändrats obetydligt under 
denna period (från 1.266.695 under 1992 till 1.301.810 under 1993) framstår det som klart att 
det skett en avsevärd förändring när det gäller den skattefria försäljningen. Detta resultat måste 
dock bedömas med försiktighet eftersom Greklands siffror för färjorna är ofullständiga och det 
har varit nödvändigt att skatta dem. 
Frankrike uppvisar en relativt stark nedgång i den skattefria försäljningen huvudsakligen beroende 
på resandet inom gemenskapen (från 162.042.108 ECU under 1992 till 125.809.440 ECU under 
1993 vilket innebär en minskning med 22,36%12). Även den skattefria försäljningen till tredje land 
har emellertid sjunkit men mindre kraftigt. Olyckligtvis finns inga siffror om antalet passagerare, 
försäljningsställen och företagare eller om försäljningsställenas totala golvyta, varför en verklig 
utvärdering är omöjlig. Att försäljningskontrollerna haft någon avgörande inverkan kan i alla fall 
inte konstateras, eftersom åtminstone utvecklingen av försäljningen till tredje land visar att det 
måste vara andra orsaker som bestämt nedgången. 
Ökningen av den skattefria försäljningen i gemenskapen (som konstaterats ovan) beror 
uppenbarligen till största delen på utvecklingen i Förenade kungariket, där en ökning på omkring 
30% skett. Denna utveckling uppväger i absoluta tal den negativa tendens som några av de andra 
medlemsstaterna uppvisar. Med hänsyn till antalet passagerare på flygplatserna och färjorna i 
Förenade kungariket kan man konstatera en ökning av den skattefria försäljningen i ECU per 
person på 32,79% (färjor) respektive 14% (flygplatser), vilket visar att utvecklingen av den 
skattefria försäljningen delvis kan bero på en ökning av persontransporterna i sin helhet (se 
närmare i kapitel 2; tyvärr finns det inga siffror rörande de brittiska flygplatserna). 
Vid utvärderingen av dessa resultat har emellertid återigen hänsyn inte tagits till att siffrorna för 
fyra medlemsstater saknas och att beräkningen har gjorts i ECU. Man måste därför kontrollera 
om utvecklingstendenserna är desamma i nationella valutor eller om förändringar av ECUns 
valutakurs och sammansättning har lett till en snedvridning av siffrorna (se kapitel 2). 
Avsnitt 4. Skattefri försäljning i ECU per varuslag 
Den fråga som skall analyseras i denna del av rapporten är hur den skattefria försäljningen - enligt 
de statistiska uppgifter som ställts till kommissionens förfogande - har utvecklats för olika 
varuslag. 
I följande tabell sammanfattas de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna: 
12 Siffrorna från Frankrike innehöll inte försäljning ombord på flyg. 
111 
Varuslag 
Alkoholhaltiga drycker Plats 
Flygplan 
Färja 
Flygplats 
Totalt 
Totalt inkLFrankrike 
Tobaksvaror Flygplan 
Färja 
Flygplats 
Totalt 
Totalt inkLFrankrike 
Parfymer Flygplan 
Färja 
Flygplats 
Totalt 
Totalt inkLFrankrike 
Andra varor Flygplan 
Färja 
Flygplats 
Totalt 
Totalt inkLFrankrike 1992 
3.041.970 
138.731.608 
199.463.600 
341.237.178 
401.432.640 
8.905.785 
137.592.930 
191.399.489 
337.898.204 
395.337.772 
12.713.394 
59.011.765 
228.409.888 
300.135.047 
391.852.391 
13.861.828 
112.003.335 
370.257.754 
496.122.917 
601.449.420 1993 
3.539.345 
182.126.334 
201.383.590 
387.049.269 
438.035.778 
12.961.983 
186.631.961 
186.117.166 
385.711.110 
439.358.683 
13.022.946 
68.942.102 
240.756.251 
322.721.299 
404.710.367 
12.943.062 
119.074.308 
421.775.087 
553.792.457 
649.110.765 Förändr. 
+16,35% 
+31,28% 
+0,96% 
+13,43% 
+9,12% 
+45,55% 
+35,64% 
-2,76% 
+14,15% 
+11,14% 
+2,43% 
+16,83% 
+5,41% 
+7,53% 
+3,28% 
-6,63% 
+6,31% 
+13,91% 
+11,62% 
+7,92% 
Tabell 4. Utveckling av den skattefria försäljningen per varuslag (sammanlagd försäljning i ECU inom 
gemenskapen och till tredje land)i3 
Ökningen av den skattefria försäljningen beräknad i ECU på grundval av medlemsstaternas 
uppgifter visar inte på någon signifikant övervikt för något visst varuslag (en ökning för alla från 
9% till 16%, Frankrike ej medräknat; även om man inbegriper de sammanlagda siffrorna för 
Frankrike för försäljning inom gemenskapen och till tredje land är ökningen fortfarande 
13 Frankrikes siffror bygger på den officiella franska statistiken som skiljer på produkter efter deras 
ursprung, Frankrike eller utlandet. De kan därför inte tas med i tabellerna. Endast de sammanlagda 
totalbeloppen kan användas som kompletterande information. 
112 
signifikant). Det är inte förvånande att försäljningssiffrorna för olika varuslag varierar efter 
försäljningsplatsen (den största ökningen ombord på flygplan och färjor). Det förefaller inte 
nödvändigt att ytterligare undersöka detta; systemet med försäljningskontroller påverkar 
uppenbarhgen inte försäljningssiffrorna - även om det finns en viss skillnad mellan produkter som 
är underkastade en värdemässig begränsning och sådana som är underkastade en kvantitativ 
begränsning. 
Avsnitt 5. Slutsatser 
Utvecklingen av den skattefria försäljningen i hela gemenskapen visar på en påfallande ökning av 
försäljningen (beräknad i ECU), vilket dock i första hand beror på utvecklingen i några få 
medlemsstater, medan flertalet medlemsstater har stabila eller sjunkande försäljningssiffror inom 
denna sektor. Några större skillnader i fråga om varuslag har inte kunnat konstateras, däremot 
tycks en ökning huvudsakligen ha skett av försäljningen på färjorna. 
113 
KAPITEL 2 
UTVECKLING AV DEN SKATTEFRIA FÖRSÄLJNINGEN PER 
FÖRSÄLJNINGSPLATS 
Analysen nedan är inriktad på följande siffror (i den mån de finns tillgängliga): 
• Totalbelopp i nationell valuta (1992 och 1993). 
• Procentuell förändring (1992/1993). 
• Antal passagerare (1992 och 1993). 
• Förändring i ECU av total försäljning per passagerare. 
• Förändring i ECU av total försäljning. 
Dessa aspekter behandlas i de följande avsnitten, med uppdelning på försäljningsplats (vilket 
tycks vara den intressantaste frågan när det gäller systemet med försäljningskontroller) 
Avsnitt 1. Skattefri försäljning på flygplatser 
Tabell 2 i kapitel 1 visade att den skattefria försäljningen i ECU-termer ökat något på 
flygplatserna. Även om man tar hänsyn till att utvecklingen i Frankrike har varit negativ och att 
siffrorna för Italien saknas14 förefaller det vara motiverat att dra den generella slutsatsen att 
åtminstone inte någon signifikant nedgång av den skattefria försäljningen på flygplatserna skett 
från 1992 till 1993. Härvid uppkommer frågan om detta resultat främst påverkats av införandet 
av systemet med försäljningskontroller eller av andra orsaker, t. ex. förändringar av valutakursen 
eller antalet passagerare. I följande tabell görs ett försök att besvara denna fråga med hjälp av 
siffror. 
14 Tysklands och Luxemburgs siffror saknas också, men dessa länder lägger under alla omständigheter på 
moms. 
114 
(1) 
Medlems­
stat 
BE 
DK9 
EL 
ES 
IRL 
NL 
PT 
UK (2) 
Totalt för­
säljning 1992 
(nationell 
valuta) 
3.262.646.613 
40.923.139 
18.702.567.579 
20.152.105.000 
46.207.247 
476.449.100 
5.820.592.000 
295.550.658 (3) 
Totalt för­
säljning 1993 
(nationell 
valuta) 
2.930.494.311 
49.992.499 
21.736.643.472 
21.336.566.000 
48.483.862 
471.210.200 
5.940.101.000 
347.568.461 (4) 
Föränd­
ring av 
total 
försälj­
ning 
(nationell 
valuta) 
-10% 
+22% 
+16% 
+6% 
+5% 
-1% 
+2% 
+18% (5) 
Antal 
passage­
rare som 
avrest 
under 1992 
(totalt) 
4.672.186 
369.038 
6.893.769 
16.850.960 
6.684.887 
9.546.070 
4.685.965 
29.610.495 (6) 
Antal 
passage­
rare som 
avrest 
under 1993 
(totalt) 
5.203.062 
401.373 
7.446.528 
17.287.620 
6.723.915 
10.862.006 
4.663.813 
30.951.629 (7) 
Föränd 
ring av 
försälj­
ning 
per 
passa­
gerare 
i ECU 
-21% 
+11% 
-1% 
-7% 
-4% 
-10% 
-9% 
+14% (8) 
Föränd­
ring av 
total 
försälj- | 
ning i | 
ECU 
-11% 
+21% 
+7% 
-5% 
-4% 
+3% 1 
-9% I 
+19% 
Tabell 5. Skattefri försäljning på flygplatser (färsäljning till passagerare som reser till andra medlemsstater och till 
tredje land) 
Om man jämför förändringen av den skattefria försäljningen i nationell valuta (kolumn 4) och i 
ECU (kolumn 8) på flygplatser i varje land mellan 1992 och 1993 kan två saker noteras: i vissa 
länder påverkade växelkurserna i viss mån utvecklingen av den skattefri försäljningen på 
flyplatser (EL, ES, IRL och PT), i andra länder syns inte någon större påverkan. Där sådan 
påverkan föreligger, är den större i nationell valuta än i ECU, det föreligger snarare en 
minskning av försäljningen räknat i ECU. Detta är den logiska konsekvensen av nedskrivning 
av valuta och kan i sig ha varit en orsak till ökningen som helhet. 
Om man jämför kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] med kolumn 8 [förändring i 
absoluta tal] kan man få en viss bild av den effekt som antalet passagerare kan ha haft på 
utvecklingen av den skattefria försäljningen på flygplatserna. Någon enhetlig trend för hela 
gemenskapen kan dock inte heller här konstateras. För Irland, Spanien och Portugal är 
skillnaden mellan sifffrorna lika med noll eller mycket liten vilket tycks visa att ökningen av 
den skattefria försäljningen är kopplad till ökningen av antalet passagerare. Ökningen i 
Storbritannien och Danmark är inte lika signifikant när den beräknas per passagerare. Även för 
Grekland, Belgien och Nederländerna är utveckhngen per passagerare mindre än vad man 
skulle ha förväntat sig av de absoluta talen. 
Rent allmänt måste det konstateras att persontrafiken på flygplatserna har ökat, vilket i och för 
sig förvisso inte är negativt för flygverksamheten, vare sig försäljningen är skattefri eller (i 
framtiden) beskattad 
115 
Endast fyra medlemsstater kunde tillhandahålla särskilda uppgifter om försäljning till resande 
till andra medlemsstater. Dessa uppgifter framgår av nedanstående tabell: 
(1) 
Med­
lems­
stat 
BE 
EL 
IRL 
UK (2) 
Försäljning 
inom gemen­
skapen under 
1992 (nationell 
valuta) 
2.093 790.244 
11.922.295.077 
36.076.977 
117.576.077 (3) 
Försäljning 
inom gemen­
skapen under 
1993 (nationell 
vahita) 
1.642.015.562 
13.702.175.556 
37.555.866 
129.984 163 (4) 
Föränd­
ring 
-22% 
+15% 
+4% 
+11% (5) 
Antal 
passage­
rare under 
1992 
(inom 
gemen­
skapen 
4.478.437 
3.085.179 
13.721.009 (6) 
Antal 
passage­
rare under 
1993 
(inom 
gemen­
skapen 
4.941.906 
3.141.186 
14.211.040 (7) 
Föränd­
ring av 
försälj­
ningen 
inom 
gemen­
skapen 
per 
passag. 
(i ECU) 
-4% 
-6% 
+8% (8) 
Föränd­
ring av 
total för­
säljning 
inom ge­
menska­
pen 
(i ECU) 
-23% 
+6% 
-4% 
+12% 
Tabell 5a. Skattefri försäljning på flygplatser till passagerare resande till andra medlemsstater 
En jämförelse av förändringarna av den skattefria försäljningen på flygplatser per land från 
1992 till 1993 i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) visar signifikativa skillnader 
för Grekland och Irland - som förklarats ovan kan detta antagligen kopplas till dessa länders 
nedskrivning av sin valuta - vilket inte är fallet med Belgien och Storbritannien. Vid en 
jämförelse mellan kolumn 7 [förändring per passagerare i ECU] och siffrorna i kolumn 8 
[förändring i absoluta tal] visar endast en stor förändring för Grekland, vilket stämmer överens 
med den allmänna utvecklingen för Grekland. De begränsade uppgifterna tillåter inga generella 
slutsatser. Det tycks emellertid som om siffrorna för handeln inom gemenskapen för de 
medlemsstater som tillhandahållit uppgifter följer samma utveckling som de övergripande 
siffrorna. 
Avsnitt 2. Skattefri försäljning ombord i nationell valuta på 
flygplan (försäljning genom flygbolag) 
Ett första resultat av den statistiska undersökningen av siffrorna i ECU var att den skattefria 
försäljningen ombord på flygplan ökat. Denna utveckling kan bero på införandet av systemet 
med försäljningskontroiler (som inte tycks fungera väl ombord på flygplan), på förändringar av 
valutakurserna eller antalet passagerare. I följande tabell görs ett försök att besvara denna 
fråga. Man bör ha i åtanke att siffrorna för varje medlemsstat avser försäljmng ombord på 
flygresor inom gemenskapen med flygbolag som har sin huvudetablering i det aktuella 
medlemslandet. 
116 
(1) 
Medlems­
stat 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL , 
NL 
PT (2) 
Totalt 1992 i 
nationell 
valuta 
244.482.166 
396.000 
15385.140.300 
908.768.220 
5.047.669 
45.411.287 
828.878.510 (3) 
Totalt 1993 i 
nationell 
valuta 
234.169.623 
514.000 
1.191.111.290 
1.030.477.563 
7.198.306 
38.234.430 
807.298.150 (4) 
Föränd­
ring 
-4,22% 
+29,79% 
+209,27% 
+13,39% 
+42,61% 
-15,80% 
-2,60% (5) 
Passage­
rare 1992 
(inom EG) 
1.550.854 
23.410 
1.266.695 
2.368.138 
4.563.861 
3.998.390 
1.601.888 (6) 
Passage­
rare 1993 
(inom EG) 
2.093.949 
30.550 
1.301.810 
2.543.750 
4.712.446 
4.159.570 
1.830.854 (7) 
Föränd 
-ring 
ECU 
per 
pass. 
-30,10% 
-1,51% 
+227,36% 
-5,25% 
+26,91% 
-16,04% 
-23,97% («) 
Föränd 
-ring 
ECU 
-5,62% 
+28,53% | 
+235,05% | 
+1,77% I 
+31,04% 
-12,66% I 
-13,11% 1 
Tabell 6. Skattefri försäljning i nationell valuta ombord på flygplan 
Beträffande eventuell påverkan på grund av växelkursändringar visar jämförelsen mellan de 
ändrade siffrorna för den skattefria försäljningen i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU 
(kolumn 8) ombord på flygplan för 1992 och 1993 att ingen större skillnad kan konstateras för 
Belgien, Danmark och Nederländerna. I Spanien, Irland och Portugal var förändringen i 
nationell valuta större än i ECU. Särskilt i Spanien och Irland tycks nedskrivningen av 
valutorna ha stimulerat den skattefria försäljmngen ombord på flygplan. 
När det gäller antalet passagerartransporter i förhållande till utvecklingen av den skattefria 
försäljningen ombord på flygplan framgår det tydligt av kolumn 7 [förändring i ECU per 
passagerare] och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] att passagerarna i vissa länder tycks ha 
ändrat sina köpvanor kraftigt. Medan nedgången av den skattefria försäljningen ombord på 
flygplan per passagerare är till och med mycket mer signifikant i absoluta tal, gäller motsatt 
förhållande i Danmark. Det är på detta stadium svårt att avgöra om denna utveckling beror på 
skillnader i hur de tillämpade systemen med försäljningskontroller fungerar eller på andra 
faktorer, t. ex. skillnader i marknadsföring, annonsering etc. 
Avsnitt 3. Skattefri försäljning i nationell valuta ombord på 
färjor 
Det gäller nu att kontrollera om man med den undersökningsmodell som använts i denna 
del av studien kan vidhålla det påstående som görs i kapitel 1, nämligen att den skattefria 
försäljningen ombord på färjor har ökat signifikant även när beräkningsgrunden är 
nationella valutor (i stället för ECU) och när resultaten ställs i relation till 
passagerartrafikens utveckling vid tidpunkten. I följande tabell redovisas några användbara 
15 Tallene for det ajgiftsfrie salg om bord på fly i Grcekenland er konstrueret ved at gange de oplyste tal 
med to, da der kun har foreligget oplysninger for andet halvår. 
117 
siffror. Man bör ha i åtanke att siffrorna för varje medlemsstat avser försäljning ombord 
vid resor inom gemenskapen med färjebolag som har sin huvudetablering i det aktuella 
medlemslandet. 
(1) 
Medlems­
stat 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
UK (2) 
Totalt 1992 i 
nationell 
valuta 
752.294.000 
1/ilO 129.894 
x 184.660.486 
15.936.159 
60.982.000 
154.800.000 (3) 
Totalt 1993 i 
nationell 
valuta 
710.255.000 
1.323.109.019 
3.663.831.486 
2.863.099 
18.172.800 
66.502.000 
235.000.000 (4) 
Föränd­
ring 
-5,59% 
9,91% 
15,05% 
14,03% 
9,05% 
51,81% (5) 
Passage­
rare 1992 
(inom EG) 
2.167.652 
1.710.628 
708.535 
1.630.260 
1.906.708 
19.000.000 (6) 
Passage­
rare 1993 
(inom EG) 
1.867.897 
1.610.558 
638.445 
294.195 
1.562.346 
1.913.009 
22.000.000 (7) 
För­
ändring 
ECU 
per/-
pass 
+7,96% 
+6,22% 
+17,68% 
+9,34% 
+12,76% 
+32,79% (8) 
För­
ändring 
ECU 
-6,97% 
+0,01% 
+6,04% 
+4,78% 
+13,13% 
+53,76% 
Tabell 7. Skattefri försäljning ombord på färjor 
En jämförelse av den procentuella förändringen av den skattefria försäljningen ombord på 
färjor mellan 1992 och 1993 i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) leder till 
vissa slutsatser när det gäller den påverkan som ändringar av växelkurserna haft på 
utvecklingen av den skattefria försäljningen ombord på färjor. Tre länder uppvisar en 
signifikant skillnad mellan de båda siffrorna: Danmark, Irland och Grekland; i samtliga är 
den positiva tendensen rentav högre i nationell valuta än i ECU. Detta ger en antydan om 
den inverkan som värdeminskningen kan ha på ökningen av den skattefria försäljningen i 
ett land vars valuta har försvagats. 
Ökningen av antalet passagerare kan vara en annan "naturlig" förklaring till den ökning av 
den skattefria försäljningen som konstaterats på detta område. Av siffrorna i kolumn 7 
[förändring i ECU per passagerare] och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] framgår att 
nedgången av försäljningen i absoluta tal i Belgien motsvarar en ökning per passagerare 
eller, med andra ord, att Belgien har drabbats av en ännu kraftigare nedgång av den 
skattefria försäljningen än vad siffrorna vid första anblicken ger vid handen. I Danmark, 
Irland och Grekland är också ökningen per passagerare större än ökningen i absoluta tal. 
Endast i Förenade kungariket, som har den största andelen av marknaden härvidlag, är 
ökningen per passagerare mindre än i absoluta tal. Mer än 30% är i alla fall en mycket 
signifikant ökning. 
Sammanfattningsvis förefaller det vara helt uppenbart att ökningen av den skattefria 
försäljningen ombord på färjor i förhållande till passagerartraflken är till och med större än 
vad som skulle ha kunnat förväntas av beräkningen i ECU i kapitel 1. En viss 
118 
(försäljningsstimulerande, positiv) påverkan av växelkursernas utveckling är sannolik i 
vissa länder men vilka slutsatser man skall dra av dessa siffror kan diskuteras. 
Avsnitt 4. Slutsatser 
Trots det bristfälliga underlaget visar den statistiska undersökningen av utvecklingen av 
den skattefria försäljningen i ECU i hela gemenskapen klart att det från 1992 till 1993 
förekom en sammanlagd ökning av den skattefria försäljningen som var geografiskt ojämnt 
fördelad; vidare har större skillnader när det gäller försäljningsplats (respektive 
transportmedel) kunnat konstateras medan varuslaget inte spelat någon större roll i 
sammanhanget (försäljningsutvecklingen var mer eller mindre densamma för alla varuslag). 
Den slutsats man kan dra av dessa resultat när det gäller "försäljningskontrollen" är att de 
system för kontroller som tillämpas i de olika medlemsstaterna tycks medföra att den 
skattefria försäljningen utvecklas olika och att de kontroller som görs ombord på flygplan 
och särskilt ombord på färjor i hela gemenskapen är mindre rigorösa än de som görs på 
flygplatser. Passagerarna är tydligen medvetna om dessa skillnader i fråga om kontrollen 
och anpassar sitt köpbeteende (t. ex. genom att köpa cigarretter ombord på flygplan i 
stället för på flygplatsen). 
Dessa första resultat förefaller inte ha påverkats i någon nämnvärd grad av utvecklingen 
av växelkurserna eller antalet passagerare. Endast i mindre betydelsefulla fall har 
beräkningen av siffrorna i nationell valuta eller i förhållande till antalet passagerare under 
1992 och 1993 gett någon förändring av den tendens som konstaterats tidigare (per land 
eller försäljningsplats). 
Passagerartrafiken som helhet har ökat från 1992 till 1993 och sålunda gynnat den positiva 
utvecklingen av den skattefria försäljningen. Beträffande inköpen per passagerare 
föreligger emellertid endast en signifikant ökning av försäljningen ombord på färjor, vilket 
kan sättas i samband med försäljningskontrollerna. Andra förklaringar till denna förändring 
är inte övertygande; en allmän ökning av efterfrågan på alkoholhaltiga drycker, 
tobaksvaror, parfymer, toalettvatten och lyxartiklar vid denna tid förefaller inte sannolik. 
I några länder tycks nedskrivningen av den nationella valutan också ha haft en viss 
stimulerande effekt på utvecklingen av den skattefria försäljningen, men inte heller på 
denna punkt kan någon ändrad tendens slås fast. 
119 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 245 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 02 
Katalognummer : CB-CO-96-323-SV-C 
ISBN 92-78-05936-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Ho