EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.11.1996 
KOM(96) 512 slutlig 
MEPPELANPE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK OCH KULTUR 
Ett bidrag till sysselsättningen 

I INLEDNING 
Kulturarvets mångfald är en av Europas mest värdefulla tillgångar och utgör huvuddelen av 
kontinentens identitet. Potentialen i denna tillgång utnyttjas dock ännu i alltför liten utsträckning, 
trots de innovationsmöjligheter som den innebär. I vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning" identifierades kulturen som en sektor med möjligheter till framtida arbetstillfällen. 
Kommissionen gav nyligen i sitt meddelande med titeln "Gemenskapens strukturstöd och 
sysselsättningen"1 referensramar för en koncentrerad satsning på arbetskraft med stöd från 
strukturfonderna. 
Kulturens tilltagande betydelse är direkt knuten till den senaste tidens ekonomiska utveckling. Detta 
beror i första hand på samhällsutvecklingen; med tillbakagången för traditionell industriverksamhet 
till förmån för tjänstesektorn. I andra hand medför förändrade livsstilar (särskilt ökad rörlighet) och 
alltmer fritid en större efterfrågan på fritidsaktiviteter, särskilt kultur. Båda dessa tendenser kan 
gynna ekonomiska bärkraftiga aspekter av kulturen. 
Kultursektorn kännetecknas alltmer av direkta och varierade kontakter mellan kulturlivet (offentliga 
kulturella och samhällskulturella institutioner: teatrar, museer, konstnärscentrer, historiska platser i 
tätorter eller på landsbygd, skolor för konst och musik etc.) och kulturekonomin (marknader för 
musik, konst, litteratur och böcker, filmer på biografer, TV och video, fotografi, design, visuell 
konst, underhållning, arkitektur, hantverk, skydd av historiska monument, turism). 
Mot denna bakgrund kan kulturen i hög grad bidra till sysselsättningen. Produkter från kultur­
sektorn och näringsverksamhet inom denna ger möjligheter att skapa arbetstillfällen som går 
betydligt längre än effekterna av mer "klassiska" åtgärder, t.ex. bevarande eller utveckling av 
kulturarvet. Kulturen är inte bara en offentlig verksamhet som innebär kostnader utan den utgör en 
allt större del av den privata ekonomin, där den har stor tillväxtpotential genom att främja 
kreativitet, innovation och produktion som gagnar regional och lokal ekonomi. Exempelvis bidrar 
kulturen i hög grad till utvecklingen av innehåll och tillämpning, vilket är avgörande för 
konkurrenskraften i informationssamhället. 
I artikel 130a i Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs att gemenskapen skall främja 
verksamheter som stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Under de förutsättningar 
som redovisas nedan kan kulturverksamhet hänföras till tillämpningsområdet för den bestämmelsen. 
Dessutom anges i artikel 128 i fördraget att gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då 
den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. 
KOM(96) 109 slutlig av den 20 mars 1996. 
Det är svårt att formulera en övergripande definition av kultur som samtidigt beaktar dess mångfald. 
I artikel 128.2 i fördraget fastställs att gemenskapen har en roll (för att främja samarbete, stödja eller 
komplettera medlemsstaternas åtgärder) när det gäller att förbättra kunskaperna om och sprida de 
europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk 
betydelse, icke-kommersiellt kulturutbyte liksom konstnärligt och litterärt skapande (även inom den 
audiovisuella sektorn). 
Trots att kulturen inte uttryckligen nämns i strukturfondsförordningarna erbjuder dessa i detta 
sammanhang vissa möjligheter till stöd för kulturåtgärder i följande fall: 
a) Investeringar i produktion för att möjliggöra skapandet eller bibehållandet av stadigvarande 
arbetstillfällen (artikel 1 a i ERUF-förordningen). 
b) Investeringar i infrastruktur (artikel 1 b i ERUF-förordningen). 
c) Utveckling av regionernas inneboende potential genom åtgärder som främjar och stödjer 
lokala utvecklingsinitiativ (artikel 1 c i ERUF-förordningen). 
d) Program för yrkesutbildning och insatser för sysselsättning inom den växande sektorn för 
turism och fritid liksom på det konstnärliga området (artikel 1 i ESF-förordningen). 
e) Främjande av investeringar i turism och hantverk, däribland förbättring av inkvarterings­
möjligheterna på jordbruksföretag liksom, inom ramen för mål 1, renovering och utveckling av byar 
samt skydd och bevarande av kulturarvet om finansieringen av detta inte säkerställs genom ERUF 
(artikel 5 i EUGFJ-förordningen). 
Det finns också möjligheter till stöd till förmån för nyskapande pilotprojekt som särskilt främjar 
erfarenhetsutbyte och samarbete mellan regioner eller lokala sammanslutningar (artikel 10 i ERUF-
förordningen, artikel 6 i ESF-förordningen, artikel 8 i EUGFJ-förordningen och artikel 4 i FFU-
förordningen). 
I detta meddelande beaktas kulturen endast i den mån som den är knuten till åtgärder för ekonomisk 
och social sammanhållning samt regional utveckling vilka är berättigade till stöd från 
strukturfonderna. Meddelandet bör ses mot bakgrund av kommissionens övergripande mål att 
identifiera områden med en sysselsättningspotential som fortfarande är underutnyttjad inom ramen 
för strukturfondernas verksamhet. Det handlar om att ge en utgångspunkt för diskussioner om hur 
strukturfonderna kan bidra till kulturen inom ramen för nu gällande bestämmelser. 
II KULTUR OCH REGIONAL UTVECKLING 
Kulturen är knuten till den regionala utvecklingen och till själva begreppet ekonomisk och social 
sammanhållning. I sin komplexitet är kulturen ett uttryck för regional och lokal identitet och 
regionernas naturliga förutsättningar. Särskilt för Europas stora städer är kulturverksamhet ett 
viktigt kännetecken. Det är därför nödvändigt att integrera stöd till kulturen från strukturfonderna 
med gemenskapens åtgärder för tätortsutveckling. Samtidigt påverkas den regionala och lokala 
kulturen ständigt och förändras av tvärregionala och internationella strömningar. I kommissionens 
senaste inbjudan till förslag till tvärregsonalt kultursamarbete mellan regionala och lokala 
myndigheter (1995-99)2 bekräftades det sambandet uttryckligen. 
Enligt nu gällande förordningar är kulturaktiviteter endast berättigade till stöd från strukturfonderna 
om de är knutna till den regionala eller lokala utvecklingen. Detta innebär att de bör bidra till 
stadigvarande arbetstillfällen och utgöra en integrerad del av de lokala och regionala 
utvecklingsstrategierna. 
Kulturen har trefaldig betydelse för den regionala utvecklingen. För det första är kultur en stor källa 
till sysselsättning. Verksamheter knutna till kulturarvet, liksom produkter och näringsverksamhet på 
kulturområdet, skapar jobb direkt och indirekt. För det andra är kulturen en allt viktigare 
lokaliseringsfaktor för ytterligare investeringar eftersom den bidrar till bilden av en region och dess 
dragningskraft. Kultur kan vara en viktig faktor när det gäller att blåsa nytt liv i mindre gynnade 
tätorts- eller landsbygdsområden. För det tredje kan kulturen spela en positiv roll när det gäller att 
främja social integrering och därmed bidra till den sociala sammanhållningen. 
/. Kulturens potential att skapa sysselsättning 
Det saknas fortfarande kunskaper om sambandet mellan kultur och skapandet av regionala 
arbetstillfällen Undersökningar eller siffror som omfattar hela Europa finns ännu inte tillgängliga. 
För det första är kultursektorn inte homogen och ryms därför inom olika kategorier i den befintliga 
statistiken. För det andra är skillnaderna mellan medlemsstatemas definitioner och statistiska 
klassificering mycket stora. 
(C(95)253/l 1), EGT nr C 253, 29.9.1995. 
Trots den bristande tillgången på information går dock några allmänna trender att skönja. Kulturens 
betydelse för den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen har redan nämnts i 
kommissionens dokument om lokal utveckling och sysselsättningsinitiativ.3 Kulturprojekt är ofta 
direkt eller indirekt knutna till främjandet av turism. Men även bortsett från turismen bidrar 
kultursektorn på olika sätt, direkt eller indirekt, till sysselsättning och regional utveckling. 
En central faktor när det gäller att öka kulturverksamheternas effekt på sysselsättningen är lämpliga 
investeringar vid marknadsföringen av platserna för verksamheterna och de kulturprojekt som far 
stöd samt förbättring av de därtill knutna tjänsterna inom turisîsektom. Turism och kultur gynnar 
varandra ömsesidigt och kan, med lämpligt stöd, öka sysselsättningseffekterna av stödet från 
strukturfonderna. Dessutom kan lämpliga inkvarteringsmöjligheter vara av betydelse. 
Utveckling av kultur och turism i landsbygdsområden 
I västra Sverige tilldelas genom mål 5b-programmet för perioden 1995-1999 20 % av 
strukturfondernas bidrag ett särskilt prioriterat område, "Turism och kultur". Denna prioritering 
inriktas bla. på att förbereda en marknadsanalys, en inventering av områdets kulturella tillgångar 
liksom investeringar i turistanläggningar, t.ex. besökscentrer, inkvartering, museer och andra 
kulturinstitutioner. Det beräknas att åtgärden direkt och indirekt kommer att skapa ca 100 nya 
arbetstillfällen. 
a) Direkta sysselsättningseffekter 
Kulturen bidrar direkt till sysselsättningen genom att skapa nya företag, särskilt små och 
medelstora företag. Dessutom ökar utbildning och yrkesutbildning regionens sysselsätt­
ningspotential. Skapandet av nya kunskaper och yrken med anknytning till kultur ger ytter­
ligare möjligheter till nya arbetstillfällen. Kooperativ, föreningar och stiftelser, som ofta 
arbetar med socialt utestängda eller arbetslösa, spelar en viktig roll i det sammanhanget. 
Särskilt skapar ökningen av produkter och näringsverksamhet inom kulturområdet som är 
knutna till nya livsstilar en ökad sysselsättningspotential, t.ex. inom de sektorer som är 
knutna till multimedia och informationssamhället. 
SEK(95)564, mars 1995. 
Stöd till kultur- och mediaverksamhet 
I flera inU 2-program i Förenade kungariket under perioden 1994-1996 föreskrivs särskilda 
åtgärder till sied för kulturverksamhet. Inom ramen för programmens prioriteringar varierar 
åtgärderna efter regionala särdrag ("Kultur- och producenttjänster", "Turism, 
kulturverksamhet och förstärkt profilering" etc). I vissa stora områden (Manchester med 
omnejd, Lancashire, Cheshire, nordöstra England, London, Yorkshire och Humberside) utgör 
prioriterade åtgärder med anknytning till kultur 11-17 % av den totala tilldelningen från 
strukturfonderna. 
Exempelvis föreskrivs det i det enhetliga programplaneringsdokumentet för nordvästra England 
(Manchester med omnejd, Lancashire, Cheshire) inom ramen för åtgärden "Turism, 
kulturverksamhet och förstärkt profilering" om "Stöd till kultur- och mediaverksamhet". Målen 
med åtgärden är 
- att främja långsiktig tillväxt och sysselsättning genom en samordnad strategiför kultur­
verksamhet (särskilt små och medelstora företag), 
att utnyttja tillväxt- och sysselsättningspotentialen i verksamheter med anknytning till 
media (inbegripet informationssamhället), 
- att förstärka nätverk och samarbete mellan olika kulturverksamheter. 
Det beräknas att cirka 700 företag kommer att få stöd, vilket kommer att skapa eller bevara 
ungefär 2 000 arbetstillfällen. 
Beräkningar visar att ca 400 miljoner ecu inom ramen för strukturfondsprogrammen 1989-1993 
gick direkt till kultursektorn. På grund av tillvägagångssätten inom respektive program bör dock 
siffrorna tas med en nypa salt. Eftersom kulturverksamhet ofta döljer sig bakom andra åtgärder finns 
inga exakta siffror tillgängliga. Dessutom skall strukturfondernas skenbart låga bidrag till kulturen 
kvantitativt sett bedömas i förhållande till dess kvalitativa betydelse. Stöd till kulturen, som 
kvantitativt är mindre dyrbar än investeringar i infrastruktur, kan bidra lika mycket som dessa till att 
förbättra den lokala och regionala dragningskraften. 
Bevarande av historiska platser 
Mellan 1986 och 1992 gavs genom det integrerade programmet för Medelhavsområdet for 
Kreta tillsammans med ERIJF stöd Ull renoveringen av de historiska centrerna i Chania och 
Rethimnon (Grekland). Gemenskapen bidrog med 4,9 miljoner ecu till den sammanlagda 
kostnaden på 7 miljoner ecu. I åtgärderna ingår säkerställande och återställande av historiska 
monument liksom förbättringar av miljön och möjligheterna att ta sig till dessa platser. 
Programmet är ett exempel på hur man kombinerar det arkitektoniska arvet med miljöförbätt­
ringar, vilket leder till att platserna blir mer lockande för turister. 
Inom gemenskapens stödramar för Italien 1989-1993 bidrog ERUF till restaurationen av 
slottet Lagopesole i Avigliano (regionen Basilicata i Italien). Projektet är ett bra exempel på 
hur man kombinerar bevarandet av kulturarvet med kommersiell användning, kulturforskning 
och miljöskydd För det första kommer det renoverade slottet att hysa ett institut som ansvarar 
för restauration och återanvändning av historiska monument i Mezzogiorno samt 
miljöövervakning. För det andra skall byggnaden hysa det nationella centret för bevarandet av 
skogar. För det tredje anordnar slottets kooperativ, som huserar i de renoverade byggnaderna, 
guidade turistvisningar, konferenser, utställningar, musik- och teaterevenemang. Kooperativet 
driver också en restaurang för besökare. 
b) Indirekta sysselsättningseffekter och kulturens profileringsfaktor -
förbättring av sevärdheternas kvalitet 
Gränsen mellan direkta och indirekta sysselsättningseffekter är flytande. På lång sikt kompletteras 
direkta effekter ofta av tillkommande indirekta effekter. Ett bra exempel på detta är 
igångsättningsstöd till teater- eller konsertlokaler och museer. 
Effekterna av kulturella sevärdheter går längre än till att helt enkelt locka fler turister. Bland andra 
aspekter utgör tillkomsten eller överlevanden av små och medelstora företag som har anknytning till 
kultursektorn (stöd- och assistanstjänster, leverantörer, byggnadsfirmor, utbildningscentrer, 
bokningstjänster) en allt viktigare potential för skapandet av arbetstillfällen. 
Betydelsen av kulturens indirekta effekter och dess roll när det gäller att förbättra en regions eller 
orts profilering och dragningskraft underskattas alltjämt. Det kulturella livet utgör i allt högre grad 
en del av den omgivning som i sin helhet lockar investeringar, särskilt inom moderna och 
nyskapande sektorer. I en värld som blir alltmer rörlig beaktar beslutsfattarna (dvs. i fråga om 
investeringslokalisering) ortens tillgångar, t.ex. den kulturella och naturliga miljön, när de väljer 
mellan konkurrerande orter (beslut i fråga om val av arbets- och bostadslokaliseringar hänger ofta 
nära samman med detta). 
2. Kultur, lokala utvecklingsinitiativ och en hållbar utveckling 
Kulturåtgärder är effektivast när de ingår i ett strategiskt koncept för en hållbar utveckling. 
Ekonomisk tillväxt, social sammanhållning, miljöskydd och kulturell verksamhet är inbördes 
relaterade och inte nödvändigtvis motstridiga. 
Kultur, en hållbar utveckling och industriell omställning 
Ett modellprojekt för hur kulturverksamhet kan integreras med en strategiför hållbar utveckling 
är "Zechenbahn Ruhrgebiet" (Tyskland). Inom ramen för RECHAR II (1994-1997) stöder 
strukturfonderna renoveringen av ett gammalt järnvägsnät mellan kolgruvor och stålverk En 
viktig del av projektet är renovering av de stationer och byggnader utmed järnvägsnätet som 
illustrerar det industriella arkitekturarvet. Att integrera bevarandet av industriarvet med ett 
större program för turism och tätortsutveckling (inbegripet samtidig återanvändning av 
nedlagda industriområden), parallellt med att regionens profilering förbättras, besökare lockas 
och arbetstillfällen skapas, visar hur kulturen kan inkluderas i lokala utvecklingsstrategier. 
Detta är mest synligt på lokal nivå, där de ofta mycket speciella förutsättningarna är betydelsefulla 
för att utvecklingsstrategierna skall bli framgångsrika (dvs. "lokal mjukvara": lokal innovations- och 
företagskultur, samhällsorganisation, tekniska kunskaper, särskild arkitektur). Lokala 
utvecklingsinitiativ är därför ett centralt redskap för att "kapitalisera" de kulturella tillgångarna. 
Kulturverksamhet kan t. ex. vara en värdefull del av olika koncept för tätortsutveckling, eftersom 
dess infrastrukturaspekter förbättrar såväl ortens fysiska dragningskraft och lokala livskvalitet som 
dess pro: tering, samtidigt som produktiva investeringar i kulturverksamhet skapar bestående 
arbetstillfâJlen. 
Kulturell utbildning och tätortsförnvelse 
Ànnu ett bra exempel på hur kulturverksamhet kan ingå i projekt för tätortsförnyelse är den 
historiska stadskärnan i Marseille som återupplivats genom "Cité de la Musique" i stadsdelen 
Belsunce. Projektet (total kostnad 10 miljoner ecu) har fått 4 miljoner ecu från ERLIF i 
egenskap av pilotprojekt i tätort i enlighet med artikel 10 i ERUF-förordningen. Det 
koncentreras på musikutbildning för studenter, skolelever, företagare, arbetstagare och 
invånare. Projektet baseras på ett kulturpoli tiskt koncept som inriktas på mångkulturell musik, 
kreativitet, visuellt framförande och konserter, vilket ger stimulans åt de minst gynnade 
invånarna i området - unga arbetslösa invandrare. Det bör kunna hjälpa dem till en identitet 
och till att planera för framtiden, samtidigt som det bidrar till kommunikationen mellan 
stadsdelens invånare och invånarna i andra stadsdelar och därmed främjar större öppenhet 
liksom kulturell och social samhörighet. 
Kulturverksamhet stimulerar dessutom ofta människor som kanske är otillräckligt utbildade eller 
handikappade och som hotas av utestängning från arbetsmarknaden, att sträva efter ekonomisk och 
social delaktighet. 
Kulturell och social integration, utbildning och turism 
IKolding (Danmark) har en grupp ungdomar som utestängts från arbetsmarknaden omvandlat 
en gammal rysk ubåt till turistattraktion. Projektet fick stöd från de kommunala myndigheterna 
med bidrag (40 %) från ESF (mål 3) och innebar en kombination av praktiska och teoretiska 
erfarenheter. Efter en grundläggande kurs (historia, språk, arbete som turistguide) kunde 
deltagarna välja bland olika yrkesutbildningar (elektronik, marknadsföring, metallarbete) och 
praktiskt arbete (förlagsverksamhet, kommunikationer, iordningställande av ett ubåtsmuseum 
etc). Under de första tre åren deltog 110 personer, och 69 av dessa har fått arbete eller deltar i 
yrkesutbildning. 
I landsbygdsområden har produkter och näringsverksamhet på kulturområdet ofta nära anknytning 
till regionens kulturella rötter. Särskilda manifestationer av denna typ av kulturarv är t.ex. vin­
festivaler i anslutning till druvskörden, lokalt brödbakande eller betesvandringarna i Alperna. Dessa 
verksamheter ger möjligheter till regional utveckling och turism och förstärker samtidigt 
befolkningens känsla för hembygden. Inom ramen för initiativet LEADER t.ex. har många projekt 
på lokal nivå kulturella aspekter. De bidrar till att främja den regionala identiteten, tillvaratagandet 
av kulturarvet, inrättandet av bestående kulturell infrastruktur (ekomuseer, kulturcentrer) liksom 
anordnandet av kulturaktiviteter (festivaler, ambulerande biografer). 
Kulturverksamhet är ofta effektivast när den utnyttjar regionens naturliga förutsättningar. Omvänt 
bidrar stöd till produkter och näringsverksamhet på kulturområdet till att förstärka dessa. Kultur i 
företagsform är i allmänhet i hög grad beroende av lokala eller regionala nätverk för leverantörer 
och kunder och är därför närmare knutna till särskilda regioner eller orter än andra former av 
produktiva investeringar. Kulturverksamhet är dessutom relativt arbetsintensiv och bidrar därför 
starkt till sysselsättningen. Investeringar i kultur (kulturverksamhet och kulturinfrastruktur, 
inbegripet kulturarvet) förbättrar regionens konkurrenskraft gentemot andra liknande regioner och 
är ett mycket värdefullt instrument för de regionala och lokala resultaten. 
Kulturverksamhet och kulturarv som en integrerad del av ett lokalt utvecklingsinitiativ 
Ett framstående exempel på hur ett förfallet cityområde kan få nytt liv genom anläggningar som 
stöder ett ökat antal små och medelstora företag inom kultursektorn är projektet Temple Bar i 
Dublin. Det är en modell för hur kulturen kan integreras med en omfattande lokal 
utvecklingsstrategi med många olika aspekter, t. ex. boende, miljö, detaljhandel, restauranger 
och hotell samt marknadsföring. 
Detta långsiktiga projekt har inneburit inrättandet av olika kulturcentrer (ett irländskt film­
center, konstnärsateljéer, konstgallerier, utställningsytor, ett vikingamuseum, ett center för 
smyckedesign, barnteater m.m.). Festivaler hålls ofta i området. Under fyraårsperioden fram till 
december 1995 har 120 miljoner ecu offentliga medel (från EU och nationellt) förstärkt privata 
investeringar på 70 miljoner ecu, 1200 arbetstillfällen har skapats inom kultur- och 
tjänstesektorn, 72 nya företag har startats i Temple Bar och 150 personer har utbildats inom 
kultur och miljö. Temple Bar anses nu vara den tredje mest populära turistattraktionen i 
Dublin. 
Att varsamt införliva kulturaspekter vid utarbetandet av strategier för utveckling av turism eller 
ekonomi hellre än att bygga "nya attraktioner" är ett hållbart tillvägagångssätt för lokal och regional 
utveckling. 
I kombination med konventionella typer av massturism (dvs. vid kusterna och på skidorter) kan 
kulturverksamhet bidra till alternativa, mer varierande och därigenom mer hållbara former av turism. 
Dessutom kan kulturen utjämna säsongsvariationer och därmed bidra till ytterligare sysselsättning. 
10 
Bevarande av arkeologiska fyndplatser samt icke-säsongsberoende turism 
I nordvästra Sicilien bidrog ERUF inom ramen för det regionala flerfondsprogrammet för 
Sicilien till utgrävningen av staden Segesta. Genom stödet på 3 miljoner ecu från ERUFfinan­
sierades betydande delar av programmet, inbegripet utgrävningen av den gamla stadsmuren -
Agora - samt lämningarna av en gammal arabisk stad och en senare normandisk bosättning. 
Anläggningen lockar många turister under alla säsonger och är ett exempel på hur 
strukturfonderna kan bidra till att stärka icke-säsongsberoende turism och stadigvarande 
arbetstillfällen inom turistsektorn. Dessutom ökar olika kulturevenemang (teater, konserter) i 
den gamla grekiska teatern under vår och sommar platsens dragningskraft. 
3. TvärregionaltAnternationellt kulturutbyte - gemenskapens särskilda roll 
Att införliva kulturprojekt i grundvalarna för lokal och regional utveckling är mycket viktigt, men 
även erfarenhetsutbyte mellan olika orter och kulturella situationer kan vara värdefulla för 
innovation. Kunskapsöverföring kan vara ett viktigt redskap när det gäller att göra det möjligt för 
lokala och regionala samhällen att på bästa tänkbara sätt utnyttja sina kulturella tillgångar (t.ex. 
marknadsföring) hellre än att delegera den uppgiften till konsulter utanför regionen. 
Kommissionen har i detta sammanhang en särskild roll när det gäller att etablera nödvändiga 
kontakter. Olika projekt för gränsöverskridande kulturverksamhet har redan finansierats genom 
strukturfonderna. Särskilt kommissionens inbjudan till förslag för tvärregionalt samarbete på 
kulturområdet enligt artikel 10 i ERUF-förordningen inriktas på denna fråga och föreskriver fram till 
år 1999 samarbete på följande områden: 
Historiskt och arkitektoniskt arv. 
Industriellt och tekniskt arv. 
- Hantverkstraditioner. 
11 
Programmet syftar till att 
- främja ett integrerat tillvägagångssätt för utveckling genom att mobilisera regionala och lokala 
aktörer inom politik och administration, den offentliga och privata sektorn samt inom icke-
vinstdrivande sammanslutningar, 
- främja utbyte av erfarenheter och know-how på kulturområdet mellan regionala och lokala 
myndigheter för att bidra till sammanhållningen inom gemenskapen, 
- främja användningen av nya informations- och kommunikationstekniker. 
Av 228 stödberättigade projekt har kommissionen valt ut 33 som betonar olika aspekter av 
tvärregionalt samarbete och lokal utveckling. Projekten inriktas särskilt på nyskapande 
tillvägagångssätt inom de ovan angivna områdena. 
Att knyta tvärregionalt samarbete till kulturverksamhet och modern teknologi 
Under ordförandeskap av Antwerpen kommer regionerna och städerna Uusimaa (Finland), 
Palermo (Italien), Toscana (Italien), Porto (Portugal) och Newcastle (Förenade kungariket) att 
skapa ett virtuellt europeiskt museum om det historiska arvet via Internet som bl.a. inriktas på 
att främja utveckling av turismen. ERUF kommer att bidra med 600 000 ecu till den totala 
projektkostnaden på 1165 miljoner ecu. 
När det gäller lokala initiativ i landsbygdsområden har kulturaspekterna integrerats med de gemen-
skapsomfattande tvärregionala näten inom ramen för gemenskapsinitiativet LEADER. Näten 
möjliggör kontakter mellan lokala aktionsgrupper och samtal mellan dessa om olika frågor, t.ex. 
regional identitet eller marknadsföring av regionala specialiteter. Även utvecklingen av 
transnationella projekt får stöd, t.ex. Celtic Rende, som är resultatet av ett samarbete mellan 
LEADER-grupper i Frankrike och Förenade kungariket. 
ffl. BEGRÄNSNINGAR SAMT KVARSTÅENDE MÖJLIGHETER: UTSIKTER 
INFÖR FRAMTIDEN 
I jämförelse med annat direkt stöd från gemenskapen till kulturen är strukturfonderna redan den 
största finansiella bidragsgivaren till projekt som direkt och indirekt är kopplade till kulturell 
verksamhet. Det finns outnyttjade möjligheter till stöd för kulturåtgärder även inom gränserna för 
nuvarande förordningar. 
Eftersom de minst gynnade regionerna inom gemenskapen står för en hög koncentration av kulturell 
potential erbjuder stöd till projekt med kulturanknytning inom dessa regioner från strukturfonderna 
ytterligare möjligheter att förstärka deras svaga ekonomier. Att införliva en kulturdimension i 
strategierna för utveckling av turismen ger ytterligare tillfällen till alternativa och mer mångsidiga 
och bestående former av turism och bidrar därmed till fler arbetstillfällen. 
12 
Eftersom kulturlivet i allt högre grad erkänns vara en betydelsefull faktor för regionernas profilering 
och dragningskraft på tänkbara investerare erbjuder kultursektorn nya tillfällen att klara av den 
industriella nedrustningen. Näringsverksamhet och produkter på kulturområdet har stor tillväxt­
potential och bidrar därmed till sysselsättningen på lång sikt. Integrerad med koncept för 
tätortsutveckling kan företagsamhet inom kultursektorn innebära kreativa och nyskapande aspekter 
på tätortsförnyelsen. Att utnyttja det industriella och tekniska arvet på dessa områden kan också 
bidra till att skapa alternativ sysselsättning. 
I landsbygdsområden ger utnyttjandet av kulturarvet tillsammans med produkter och närings­
verksamhet på kulturområdet nya tillfällen att avhjälpa följderna av minskande befolkning och 
övergivna byar liksom nya utsikter till att locka kompletterande näringsverksamhet. Att integrera 
kulturen i strategierna för landsbygdsutveckling är avgörande för att utnyttja traditionell verksamhet 
i egenskap av tillgångar för regional utveckling och turism samtidigt som det starkt bidrar till att 
stärka landsbygdsbefolkningens känsla för hembygden. 
/. Stöd till kulturverksamhet på initiativ av medlemsstaterna 
Kvaliteten på kulturstödet genom gemenskapens stödramar och gemenskapsinitiativ beror i hög 
grad på medlemsstaternas strategier och idéer och därmed de berörda regionala och lokala 
sammanslutningarnas. Ett tillvägagångssätt "nerifrån-upp" vid utformningen av kulturverksamheten 
motsvarar det nära sambandet mellan kulturen och regionens naturliga förutsättningar. Vad gäller 
tvärregionalt erfarenhetsutbyte på kulturområdet bör tonvikten i eventuella åtgärder läggas på 
innovation hellre än imitation samtidigt som de baseras på regionens naturliga förutsättningar. 
Ett intensifierat stöd till kulturen i detta sammanhang bör bedömas med avseende på dess 
möjligheter att skapa sysselsättning, dess anknytning till den regionala utvecklingen och dess 
integration med regionala och lokala utvecklingsinitiativ. Utöver att vara en del av det regionala 
eller nationella arvet är kulturen också en ekonomisk tillgång. Framtida åtgärder bör bättre utnyttja 
den tilltagande sysselsättningspotentialen i nyskapande och kreativa produkter och 
näringsverksamhet på kulturområdet, t.ex. sådana som rör multimedia och informationssamhället. 
Kommissionen uppmanar härmed medlemsstaterna att föreslå nyskapande och kommersiella 
åtgärder som går betydligt längre än det "klassiska" stödet till kulturarvet eller åtgärder med 
anknytning till turism. 
Med tillämpning av artiklarna 130a och 128 i fördraget och med beaktande av subsidiaritets-
principen kan ytterligare överväganden förstärka sambandet mellan strukturfonderna och 
kulturåtgärder. I framtiden kommer frågan om tydligare stödberättigande kriterier för 
utvecklingsprojekt med kulturell utgångspunkt att behöva behandlas på ett flexibelt sätt för att de 
regionala skillnaderna i omständigheter och behov skall beaktas. Stödberättigande kriterier - och, 
vid behov, närmare angivna utvärderingsmetoder - skulle kunna underlätta åskådliggörandet av hur 
strukturfonderna bidrar till kulturen. 
13 
Dessutom bör sådan forskning som leder till förbättrade kunskaper om sambandet mellan 
kulturåtgärder, profilering och regional utveckling, särskilt arbetstillfällen, intensifieras (dvs. 
satsningar på "profilering" och utfallet av dessa) samt en utförlig utvärdering göras av dess syssel-
sättningsskapande potential, med betoning på kostnadseffektiviteten. 
2 Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
Genom artikel 10 i ERUF-förordningen har kommissionen fortsatta möjligheter att stödja projekt 
som behöver särskild styrning eller samordning på europeisk nivå. De erfarenheter som samlas 
genom projekt i form av tvärregionalt kulturellt samarbete fram till år 1999 bör, efter ett 
försöksskede, kunna ge ytterligare vägledning till hur dessa skall tillämpas och spridas inom ramen 
för gemenskapens stöd samt gemenskapsinitiativ. 
Dessutom bör artikel 10 i ERUF-förordningen fortsätta att tillämpas som ett redskap för 
försöksåtgärder som går längre än tillämpningsområdet för gemenskapens stödramar och gemen­
skapsinitiativen, exempelvis erfarenhetsutbyte eller innovation på kulturområdet. 
Under de närmaste åren kommer i detta sammanhang samverkan att eftersträvas mellan åtgärder för 
regional utveckling och samarbete och de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens 
kulturprogram. Det kommer särskilt att bli nödvändigt att stärka det gemensamma kulturarvet och 
dess roll för att skapa en känsla av medborgarskap i unionen. 
IV. SLUTSATS 
Kulturens ökande betydelse för den regionala utvecklingen bör ses mot bakgrund av ekonomins 
omstrukturering liksom förändrade livsstilar. I det perspektivet bör kultursektorn utnyttjas 
ytterligare för att förstärka och diversifiera möjligheterna till lokal och regional utveckling både i de 
mindre gynnade regionerna och i regioner som drabbats av strukturförändringar. 
Eftersom kulturen ofta behandlas separat från andra faktorer när det gäller utveckling eller 
profilering är det viktigt att behandla kulturen som integrerad med regionala och lokala utvecklings­
strategier för att skapa nya arbetstillfällen. För att maximera de nyskapande effekterna och 
effekterna på sysselsättningen finns dessutom utrymme för ytterligare samverkan mellan kulturstöd 
genom strukturfonderna och andra därtill knutna gemenskapsprogram (exempelvis FoU-program, 
t.ex. multimedianät inom ramen för ESPRIT, Media II, Info 2000). 
Stöd till kulturen genom strukturfonderna möjliggör inte bara att de kulturella tillgångarna bevaras 
och utvecklas (dvs. kulturarvet) utan också produktiva investeringar i näringsverksamhet och 
produkter på kulturområdet. Näringsverksamhet och produkter på kulturområdet, som är en snabbt 
växande sektor i det privata näringslivet, ger avsevärd tillväxtpotential, exempelvis inom sektorer 
med anknytning till media. 
14 
Strukturfondernas eventuella roll i detta sammanhang har ännu inte utforskats helt och fiillt. Mot 
bakgrund av tillvägagångssättet inom ramen för programmet liksom betydelsen av utveck­
lingskoncept som baseras på naturliga förutsättningar har medlemsstaterna och regionerna en 
central roll när det gäller att ge kulturåtgärder inom ramen för strukturfonderna större effekt. 
15 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 512 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 16 04 
Katalognummer : CB-CO-96-599-SV-C 
ISBN 92-78-11744-7 
Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
i(o