SV    SV SV 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 5.11.2008 
SEK(2008) 2411 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
 
som åtföljer 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
 
om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål 
   
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 543 slutlig} 
{SEK(2008) 2410} 
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
1. Vilka är problemen? 
Direktiv 86/609/EEG utgör den cen trala rättsakten inom Europe iska gemenskapen och syftar 
till att harmonisera medlemsstaternas regler fö r att skydda djur som används för försök och 
andra vetenskapliga ändamål. Direktivet antogs  1986 och har aldrig ändrats i betydande mån. 
Sedan direktivet antogs har man gjort betydand e framsteg inom experimentella tekniker och 
nya vetenskapliga rön om djurs förmåga att kä nna smärta och lidande har offentliggjorts. 
Dessutom har man i de nuvarande bestämmelserna i direktivet inte i tillräcklig utsträckning 
beaktat den etiska dimensionen när det gäller  användningen av djur för försök. Direktivet 
hänvisar inte tydligt till eller säkerställer en fullständig tillämpning av 3R-principen1, trots att 
alla intressenter betraktar den som den ledande principen på området. 
För att kompensera dessa svagheter har ett an tal medlemsstater gått längre och vidtagit 
nationella åtgärder. Dett a har resulterat i ett mycket dive rsifierat och ojämlikt konkurrensläge 
för industrin och forskningsbranschen, vilket kullkastar direktivets mål att undvika en 
splittring av den inre marknaden. Dessutom resu lterar ordalydelsen i direktivet, vilken i hög 
grad följer ordalydelsen i en internationell konventi on, i otydliga bestämmelser, 
inkonsekvenser och tvetydigheter, vilket  leder till införlivningsproblem.  
Problemanalysen bekräftade att fyra probl em förekommer inom tolv politikområden: 
a) Ekonomiska problem  som påverkar den inre marknaden innebär ett ogynnsamt 
konkurrensläge för länder med hög djurskydd sstandard, vilket huvudsakligen bottnar i 
prisskillnader, avvikande förfaranden och kriteri er i fråga om lagstiftning och tillstånd i 
medlemsstaterna, vilket i sin tur leder till va rierande projektkostnad er och förseningar, 
otillfredsställande (arbets-) förhållanden för fo rskare, hinder för horison tell rörlighet och ökad 
kriminalitet bland aktivister. Liknande problem kan identifieras för uppfödarna och 
leverantörerna av djur, speciellt i fråga om utrymmen och skötsel. 
b) Problem som gäller djurskydd  hänför sig till olika djurskydds nivåer, vilket beror på olika 
gällande standarder och på att en relativt  stor mängd djur inte skyddas av nationell 
lagstiftning. 
c) Vetenskapliga problem  gäller låg innovation och undermålig vetenskaplig kvalitet, vilket 
beror på projektförseningar, eventuella onödiga  överlappande försök, låga incitament att 
utveckla och tillämpa alternativ a metoder, risk för varierande  forskningsresultat på grund av 
icke-konsekvent granskning av studieplane ring och genomförande av förfinings-
/förbättringsåtgärder, oc h hinder för forskare att röra sig fritt.  
d) Allmänna/samhälleliga problem  uppstår på grund av ökat avstånd mellan svag lagstiftning 
och stark allmän oro, vilket bottnar i förändrad e etiska och samhälleliga värderingar och ökat 
allmänt intresse i fråga om acceptansen av djurförsök.  
                                                 
1 3R-principen (Replace, Reduce and Refine), dvs. ersätt, förfina och minska användningen av djur i 
försök) är allmänt accepterad som den ledande principe n både nationellt och internationellt (t.ex. 
OECD, OIE) när det gäller användningen av djur  i försök. Principen hänför sig till boken ”The 
Principles of Humane Experimental Technique” av W.M.S. Russell och R.L. Burch 1959.  
SV 3   SV 2. Vilka är de politiska målen? 
Europeiska gemenskapens huvudsakliga mål på det här området är att skapa en jämlik 
spelplan för forskare och industrin. Samtidig t, i enlighet med protokollet om djurskydd och 
djurens välfärd som fogats till EG-fördraget, syft ar förslaget till att förbättra djurskyddet för 
djur som används för försök. 
En ökad tillämpning av altern ativa metoder kommer att s timulera industrin inom EU. 
Översynen av direktivet syft ar också till att förenkla la gstiftningen och säkerställa 
konkurrenskraften inom forskning och industri i EU. 
3. Vilka är de politiska alternativen? 
Fyra huvudsakliga politiska alternativ för att upp nå målen har undersökts: Avreglering, ingen 
politisk förändring, självreglering och utvidgni ng av det nuvarande dire ktivet. Endast en 
uppdatering av direktiv 86/609/EEG visade sig vara genomförbart. 
25 specifika alternativ analyserades:  
I. Användningsområde 
Alternativen inkluderar en ut ökning av mängden djur och förfaranden som omfattas av 
nuvarande direktiv 86/609/EEG till att gälla: 
Alternativ 1: djur som används inom grundforskningen Alternativ 2: djur som föds upp för att dera s vävnader och organ ska användas i försök eller 
för andra vetenskapliga ändamål  
Alternativ 3: vissa utvalda ryggradslösa arter Alternativ 4: embryon eller foster i sista tr edjedelen av dräktigheten fram till födseln 
Alternativ 5: djur som används i undervisningen 
II. Godkännande av projekt 
En jämlik spelplan bör etableras för att gara ntera minimikrav för godkännande av projekt, 
samtidigt som man tryggar konkurre nskraften inom forskningen: 
Alternativ 1: Godkännande av individuella projekt inom 30 dagar 
Alternativ 2: Godkännande av en grupp av projekt för tillsynstest  
III. Etisk bedömning av projekt  
Det omarbetade direktivet kan utgöra en obligator iskt etisk bedömning av alla projekt där djur 
används och fastställa minimikrav. 
Alternativ1: Obligatorisk etisk be dömning av projekt med minimikrav 
Alternativ 2: Införande av retrospektiv bedömning av alla projekt 
SV 4   SV IV. Permanent etiskt granskningsorgan och nationell kommitté fö r djurskydd och etik 
En konsekvent etisk granskning kan säkerställ as genom en kombination av en nationell 
kommitté för djurskydd och etik, som står för samordning av etisk granskning, och ett etiskt 
granskningsorgan på anläggningsnivå. 
Alternativ 1: Nationell kommitté för djurskydd och etik Alternativ 2: Permanent etiskt granskningsorgan 
V. Standarder för utrymmen och skötsel 
Villkor ur Europarådets reviderade til lägg A till konvention ETS 123 bör införlivas i 
direktivet som obligatoriska minimistandarder.  
Alternativ 1: Iakttagande av det reviderade tillägget A till Europarå dets konvention ETS 123. 
VI. Insyn/tillgång till information 
Direktivet skulle kunna införliva minimikrav på  insyn och offentligt ansvar genom att kräva 
att informationen om etiska bedömningar och projektgodkännanden ska vara offentligt tillgänglig.  
Alternativ 1: Göra icke-konfid entiell information om de etiska bedömningsrapporterna och 
besluten om godkännande av projekt offentligt tillgängliga.  
VII. Icke-mänskliga primater 
Det reviderade direktivet skul le kunna återinföra förbudet mot vildfångade icke-mänskliga 
primater och ytterligare begränsa de forskni ngsområden inom vilka ic ke-mänskliga primater 
kan användas. Det vore önskvärt att gradvis övergå till att tillåta användningen av icke-
mänskliga primater i andra generationen (F2) och senare generationer uppfödda för ett visst 
syfte. Användningen av människoapor skul le kunna vara strikt begränsad.  
Alternativ 1: Övergå till att endast använda  F2 och efterföljande generationer av icke-
mänskliga primater uppfödda för visst syfte Alternativ 2: Förbjuda användningen av mä nniskoapor med mycket begränsade undantag 
VIII. Kontroller 
Direktivet skulle kunna harmoni sera minimikraven för årliga kontroller till två (en oanmäld). 
Ett system med EG-kontrolle r är också en möjlighet.  
Alternativ 1: Minst två kontroller per år ge nomförda av nationella myndigheter (en oanmäld) 
Alternativ 2: EG-kontroller 
IX. Utbildning  
Det reviderade direktivet skulle kunna inför liva minimikrav på utbildning för personal och 
fastställa krav på att kunna uppvisa och upprätthå lla viss kompetens på sikt för att minska 
olika kostnadsförhållanden. 
SV 5   SV Alternativ 1: Krav på kompetens och minimivillkor för utbildning  
X. Undvika dubblering av djurförsök 
En central databas som omfattar hela EG me d information om godkännanden av projekt och 
vetenskapliga resultat skulle kunna inrättas. De tta skulle även medföra kunskapsspridning och 
insyn i resultat. 
Alternativ 1: Inrätta en central databas 
XI. Användning av CO2 för eutanasi 
Direktivet skulle kunna specifi cera humana metoder för eutanasi för att undvika att 
anläggningar uppnår kostnadsfördelar på grund  av valet av met od. Användningen av CO2 
skulle kunna förbjudas om inte djuret är medvetslöst före exponeringen.  
Alternativ 1: Förbjuda användningen av CO2 om in te djuren först förklarats medvetslösa efter 
att de fått bedövningsgas. 
XII. Rapportering av statistisk  
Det omarbetade direktivet skulle kunna höja kva litén på medlemsstaternas årliga statistiska 
rapportering genom att införa följande villkor:  
Alternativ 1: Antalet genetiskt modifierade djur, vissa ryggradslösa arter samt embryon och 
foster (exklusive larver) i den si sta tredjedelen av deras utveckling 
Alternativ 2: Antalet djur som avlivas fö r att deras organ och vävnader ska användas i 
vetenskapliga syften 
Alternativ 3: Antalet projekt och typer av anläggningar Alternativ 4: Klassificeri ng av försökens svårhetsgrad
2 
XIII. Gynna alternativa försöksmetoder 
Varje medlemsstat skulle kunna utse ett nati onellt referenslaborat orium för att påskynda 
godkännandet av alternativa djurförsöksmetoder. 
Alternativ 1: Nationella referenslaboratorier 
                                                 
2 Ett försöks svårighetsgrad fastställs utifrån varak tigheten, intensiteten och frekvensen av eventuell 
smärta, lidande eller ångest som orsakas djuret. 
SV 6   SV 4. Vilka är effekterna av de  specifika alternativen? 
De 25 specifika alternativen analyserades och utvärderades där det var möjligt i kvantifierad 
och monetär form. Fördelarna  utvärderades utifrån de fyra problemdimensionerna; 
kostnaderna utvärderades separat för användaranläggningar och för offentliga myndigheter. I vissa fall reviderades de ursprungliga alternativ en mot bakgrund av resultatet av en extern 
utredning genomförd av le verantören, Prognos AG.  
 FÖRDELAR  
(kvantifierade om möjligt)
 KOSTNADER   
(penningbelopp om möjligt)  
Djurskydd ++ 500 000 djur Kostnader för 
offentliga 
myndigheter - 80 000 € 
Kontroll +++  Kostnader som 
hänför sig till godkännande -- 4 milj. € 
Kostnader som 
hänför sig till etisk 
bedömning -- 2,6 milj. € I 
Användningso
mråde – 
Alternativ 1 – 
Grundforsknin
g 
 
Förseningar som 
hänför sig till 
godkännande och 
etisk bedömning -  
Djurskydd +++ 1,8 milj. djur Kostnader för 
försök med 
vävnader och organ -  I 
Användningso
mråde – 
Alternativ 2 - 
Vävnader Offentligt ansvar 
och insyn +++  Kostnader till 
offentliga myndigheter - 320 000 € 
Djurskydd ++ Djur som 
använts i 
1 000 försök Kostnader för 
offentliga 
myndigheter -  I 
Användningso
mråde – 
Alternativ 3 – 
ryggradslösa 
djur Kontroll ++  Kostnader för 
användaranläggnin
gar ---  
Djurskydd (++) 175 000 
Endast 
däggdjur Kostnader för 
offentliga 
myndigheter  - 12,6 milj. € I 
Användningso
mråde – 
Alternativ 4 – 
foster Kontroll +++  Kostnader för 
användaranläggnin
gar - 845 000 € 
SV 7   SV  
Djurskydd ++ 199 000 djur Kostnader för 
offentliga 
myndigheter - 35 000 € I 
Användningso
mråde – 
Alternativ 5 – 
Utbildning  Kontroll +++  Kostnader för 
användaranläggningar - 1,4 milj. € 
 
Djurskydd 
Djurskydd (extra) ++ 
+++ 950 000 djur Kostnader för 
medlemsstater utan 
projektgodkännande  - - 57 000 € 
Tillsyn och insyn  ++  Kostnader för 
medlemsstater med 
projektgodkännande + 11 500 € 
Tillsyn och insyn 
(extra) +  Kostnader för 
användaranläggnin
gar i medlemsstater utan 
projektupphovsman - 11 milj. € II 
Godkännande 
– Alternativ 1 
– individuell 
Konkurrenskraft  +++  Kostnader för 
användaranläggnin
gar i 
medlemsstaterna utan 
projektupphovsman - 12,6 milj. € 
Kostnader för 
användare / konkurrenskraft 
små och 
medelstora företag/forskning +++ Minskning 
med 21,2 milj. € Offentlig profil -  
II 
Godkännande 
– Alternativ 2 
– grupp 
Kostnader för 
offentliga 
myndigheter ++ 1,9 milj. € 
(minskning 
med 700 000 €) Djurskydd 0  
 
SV 8   SV  
Djurskydd +++ 11,7 milj. 
djur / 
371 000 djur Administrativa 
kostnader till 
företag - -  9 milj. € (7 
milj. €) 
Medvetenhet och 
arbetstillfredsställ
else hos forskare ++  Konkurrenskraft - -  
Vetenskaplig 
kvalitet ++ upp till 70 
milj. € Kostnader för 
offentliga myndigheter - -   III Etisk 
granskning (A) 
– Alternativ 1 
Jämlik spelplan ++  Försening av 
projekt -  
Insyn ++ 12,1 milj. 
djur Kostnader till 
anläggningar  - - Reviderat 
alternativ  
4 milj. € III Etisk 
granskning (A) 
– Alternativ 2 
Vetenskaplig 
kvalitet ++  Kostnader till 
nationella 
myndigheter  - -  
 
Insyn ++ 12,1 milj. 
djur  Kostnadsinfrastrukt
ur   -  III Etisk 
granskning (B) 
– Alternativ 1 Offentligt ansvar   +  Kostnadsinfrastrukt
ur för medlemsstater  -  
Djurskydd +++ 12,1 milj. 
djur Kostnader till 
anläggningar - -   III Etisk 
granskning(B) 
– Alternativ 2 Etisk debatt och 
medvetenhet ++   
 
Djurskydd  +++ 12,1 milj. 
djur Kostnader för 
förädlingskorsning för 
mindre djur -  
Vetenskap ++  Kostnader för 
förädlingskorsning för större djur - - 
-  V Utrymmen 
och skötsel – 
Alternativ 1 
– ETS 123 
Jämlik spelplan ++  Årliga kostnader för 
användaranläggningar  37 milj. € 
 
SV 9   SV  
Offentligt ansvar 
och insyn ++  Kostnader till anläggningar --- Reviderat 
alternativ: 
520 000 € VI Insyn – 
Alternativ 1 
Forsknings- och 
djurförsöksprofil +  Kostnader för medlemsstater -  
 
Djurskydd +/- +++ för 
1 300 djur, 
-- för 
12 000 
djur Kostnader till anläggningar --  
Allmänt intresse ++  Vetenskapliga behov --
-  VII Icke-
mänskliga 
primater – 
Alternativ 1  
Biologisk 
mångfald +/0  Outsourcing/konkurrenskraft --  
Djurskydd ++  Forskning -  VII Icke-
mänskliga 
primater – 
Alternativ 2 
 Allmänt intresse ++  Central enhet för framtida 
behov ---  
 
Djurskydd ++ 12,1 milj. 
djur  Konsekvenser för 
anläggningar  - 0,9 milj. € VIII 
Kontroller – 
Alternativ 1 – 
nationell Ansvar och insyn +++  Kostnader för 
medlemsstater  -- 3,1 milj. € / 
2,5 milj. €  
(Djurskydd) (++) 12,1 milj. 
djur Kostnader för 
anläggningar  -  VIII 
Kontroller – 
Alternativ 2 – 
EU-kontroller (Ansvar och 
insyn) (+++)  Kostnader till EU  --- 4,2 milj. € 
(reviderat 
alternativ 2,7 till 3,3 milj.)  
 
SV 10   SV  
Djurskydd +++ 12,1 milj. 
djur Extra kostnader till 
nationella 
myndigheter -  
Vetenskapskvalite
t +++  Extra kostnader till 
anläggningar  -- 38 milj. € 
Fri rörlighet för 
människor/arbetst
agare  +++  IX Utbildning 
och 
undervisning – 
Alternativ 1 –  
Personalens 
arbetstillfredsställ
else +++   
 
Djurskydd – 
grundläggande 
forskning (+) Svagt positiv 
effekt Kostnader till 
anläggningar --- 6,2 milj. € 
Djurskydd – 
tillsynstest 0  Administrativa 
kostnader för 
medlemsstater -- 173 000 € X Upprepning 
– Alternativ 1  
Kostnadsminskni
ngar för medlemsstater +  Resurskrav på EU-
nivå --- 30 000 € 
engångskostnad, 105 000 € 
årliga 
kostnader 
 
XI CO2 – 
Alternativ 1 Djurskydd +/- 
  Konsekvenser för 
anläggningar --- 46,2 milj. € 
 
Övervakning och 
ansvar +++  Administrativ börda - 7,4 milj. € XII 
Rapportering 
av statistisk – 
Alternativ 1  
 Politisk ledning ++     
Övervakning och 
ansvar  +++  Administrativ börda 
för användare - 4 milj. € 
Forsknings- och 
industriprofil +  Administrativ börda 
för medlemsstater --  XII 
Rapportering 
av statistik – 
Alternativ 2  
Politisk ledning  +++     
SV 11   SV  
Övervakning och 
politisk ledning  ++  Administrativ börda 
för användare -  XII 
Rapportering 
av statistik – 
Alternativ 3  Insyn  ++  Administrativ börda 
för medlemsstater --  
Övervakning och 
politisk ledning / insyn  +++  Administrativ börda 
för användare --  
XII 
Rapportering 
av statistik – 
Alternativ 4  Offentlig 
medvetenhet  +++  Administrativ börda 
för medlemsstater  --  
 
Djurs 
välbefinnande 
genom minskning 
av användning eller förädling av 
djur +++  Kostnader för 
medlemsstater - Engångskost
nad 4–5 
milj. €, plus 
årliga kostnader 
1,5–3 milj. € 
Gynna innovation 
 +++  Kostnader för 
industrin ++  XIII Gynna 
alternativa 
metoder – 
Alternativ 1 
Offentlig 
medvetenhet ++  Effektivitetsvinster 
för offentliga 
forskningsbudgetar +  
 
5. Hur jämförs alternativen?  
Följande alternativ medför störst nytta för at t skapa en jämlik spelplan inom Europeiska 
unionen och för att öka välbefinnandet hos alla  12,2 miljoner djur som årligen används inom 
EG:  
• Genom att förstärka godkännandet och den et iska bedömningen av projekt skulle man 
uppnå betydande effekter för att jämna ut de ekonomiska olikheterna mellan 
medlemsstater. 
• Minimistandarder för utrymmen och skötse l skulle eliminera den nuvarande ojämlika 
konkurrenssituationen för användare samt uppfödar- och leverantörsanläggningar, 
samtidigt som djurskyddet förbättras. 
• Standardiserade kontroller  skulle avslöja anläggningar som inte följer regl erna, garantera 
påföljder och förbättra allmänhetens förtroende. 
6. Vilka alternativ valdes slutligen och vilka är konsekvenserna av dem? 
Mot bakgrunden av tabellen ovan framkommer det t ydligt att vissa av de alternativ som ger de 
största djurskyddsfördelarna även medför  de högsta kostnaderna (utrymmes- och 
skötselstandarder samt utbildningsstandarder). Kostnaderna för kontroller är dock ganska låga 
och kostnaderna för insyn i form av icke-tekni ska sammanfattningar är så gott som minimala. 
SV 12   SV Endast alternativet att förbjuda CO 2 verkar medföra kostnader so m inte står i proportion till 
fördelarna. De återstående politiska alternativ en sträcker sig inte längre än vad som är 
nödvändigt för att uppnå översynsmåle n (proportionalitetsprincipen). 
Därför är följande alternativ motiverade: 
• Utvidga omfattningen till att t äcka djur som används inom grundforskning, djur som föds 
upp för sina vävnader och organ, vissa utvald a ryggradslösa djur, foster och embryon i 
sista tredjedelen av deras utveckling före födsel eller kläckning och djur som används i 
utbildningssyfte. 
• Godkänna enskilda projekt vilket inkluderar kont roll av efterlevnad och etisk bedömning 
med beslut som ska fattas inom 30 (högs t 60) dagar, men tillåta gruppgodkännanden när 
det gäller tillsynstest och ha  ett förenklat förfarande för godkännande av projekt som 
endast omfattar försök av ”upp till ringa svårig het” och som inte innefattar användning av 
icke-mänskliga primater. 
• Inrätta en nationell kommitté för djurskydd och etik som ska ge handledning. 
• Inrätta ett permanent etiskt gran skningsorgan vid varje anläggning. 
• Minimistandarder för utrymmen  och skötsel som följer riktlin jerna för standarderna i ETS 
123.  
• Förbättra insyn och tillgång till informati on genom att offentliggöra icke-tekniska 
projektsammanfattningar. 
• Förbättra djurskyddet för icke-mänskliga primater genom att begränsa forskningsområdena 
inom vilka de kan användas och genom att övergå till att endast använda F2 och 
efterföljande generationer av dj ur som föds upp för ett visst sy fte efter en övergångsperiod 
för vissa speciella arter.  
• Förbjuda användningen av människoapor  med mycket begränsade undantag. 
• Förbättra verkställigheten genom minst två kontroller per år genom förda av nationella 
myndigheter (en oanmäld). 
• Lämpliga utbildningsstandarder, 
• Särskilda villkor för användningen av CO 2. 
• Förbättra statistisk information. 
• Nationella referenslaboratorier. 
Den totala kostnadsökningen av de valda alternat iven skulle uppgå till 143,7 miljoner euro per 
år, men skulle i hög grad hänföra sig till de tre alternativ som å andra si dan medför de största 
fördelarna för djurskyddet. Det bör noteras a tt anslaget på 23 miljone r euro för godkännande 
av projekt avser ett scenario där ingen medlemsstat väljer de t förenklade förfarandet för 
godkännande av projekt som endast omfattar försök av ”upp till ringa svår ighet” och som inte 
innefattar användning av icke-mänskliga primat er. Kostnadsökningen måste avvägas mot de 
totala kostnaderna för djurförsök, vilka beräkna des uppgå till 2,9 miljarder euro per år inom 
SV 13   SV EU-25. Det är trots allt klart att universite t och offentliga forskningsinstitut kan behöva 
övergångsperioder för att anpassa sig till nya kr av, medan vissa industrisektorer kan klara av 
nya standarder mycket snabbare.   
De ekonomiska fördelarna på grund av minskade  administrativa kostnader och undvikande av 
onödiga försök uppskattades uppgå till cirka 90 miljoner euro per år. För att beräkna 
nettokostnadsökningen av översynen kan man dra if rån dessa besparade 90 miljoner euro från 
bruttokostnadsökningen om 143,7 miljoner euro. Ne ttokostnadsökningen skulle då uppgå till 
cirka 51 miljoner euro per år. 
Ytterligare fördelar/besparingar tack vare förbät trad vetenskap är ännu inte inkluderade. För 
vissa alternativ, där möjligheterna att förbättra djurskyddet är stora, kan motsvarande vetenskapliga fördelar omräknas till penningbel opp. Om endast några procent (1–3 procent) 
av studierna som för närvarande lider av en  svag försöksplan, olämpliga standarder för 
utrymmen och skötsel eller inte fullt kompeten t personal kan förbättras , kan fördelarna uppgå 
till samma storleksklass som de finansie lla kostnaderna för dessa alternativ.  
Alla dessa åtgärder har granskats för att kont rollera att de klarar  behovstestet. De är 
nödvändiga för att uppfylla villkoren i det prot okoll som finns som bilaga till EG-fördraget 
för att full hänsyn till djurskydds kraven ska kunna tas när man utformar politiken för den inre 
marknaden eller forskningen. Samtidigt kan de  inte genomföras bättre av de enskilda 
medlemsstaterna.