I den här kampen mot klockan bidrar gemensamma insatser nu till att skydda fler liv och försörjningsmöjligheter senare och lätta bördan på hälso- och sjukvårdssystemen och vårdpersonalen som redan nu står under stark press. På det här sättet kommer Europa att samlat gå vidare till början på slutet av pandemin.

Men i takt med att infektionerna ökar och till dess att vaccinationerna görs i den omfattning som krävs för att hejda pandemin kommer det dock att krävas fortsatt vaksamhet, åtgärder för att begränsa spridningen och folkhälsokontroller. EU och medlemsstaterna måste gripa in nu för att minska risken för en potentiellt hårdare tredje infektionsvåg, som kännetecknas av de mer smittsamma nya varianter av viruset som redan förekommer i hela Europa.

Årsskiftet kommer sannolikt att markera början på slutet av covid-19-pandemin. Tack vare banbrytande forskning och anmärkningsvärda politiska och industriella insatser uppnåddes vad som normalt tar tio år på tio månader, och genom att snabba massvaccinationer satts in har nu miljontals människor i EU vaccinerats mot covid-19.

Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta med näringslivet för att se till att ny produktion startar så snart som möjligt. Kommissionen tänker också samarbeta med EMA för att påskynda godkännanden av nya produktionsanläggningar. ECDC tänker använda stresstester för att kartlägga framgångsrika logistiska lösningar, t.ex. hur man inrättar vaccinationscentrum och driver elektroniska bokningssystem, för att samla in praktiska råd och exempel på god praxis och göra dem tillgängliga för medlemsstaterna.

För att nå dessa mål måste vi öka tillgången till vacciner. Kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) har kontinuerligt stött ökningen av produktionskapaciteten i EU genom förhandsavtal och EIB-lån. De kommer att fortsätta att samarbeta med producenterna för att maximera produktionskapaciteten i EU. Därför avser kommissionen att inleda en strukturerad dialog med aktörerna i leveranskedjan för vaccinproduktion. Stödet kan ta olika former, t.ex. investeringsstöd till produktionsanläggningar, uppmuntran och vid behov underlättande av avtal mellan producenter om att ställa om anläggningar för att framställa varandras godkända vacciner och ytterligare utöka kapaciteten genom licensproduktion. Detta kommer också att bidra till att lösa problem i försörjningskedjan.

Att nå de här två målen får först och främst ned dödligheten och sjukhusvistelserna och minskar trycket på vården, och leder sedan EU på vägen mot flockimmunitet, vilket bidrar till att skydda dem som inte kan vaccineras och ger oss ett försvar mot virusets spridning. Framgångsrik vaccination bidrar också till att få EU:s ekonomi att slå in på en stabil väg mot återhämtning.

Även om varje medlemsstat vaccinerar enligt sin egen strategi är det viktigt att vaccinationerna i EU i stort sker samordnat, både av hälsoskäl och inremarknadsskäl. Tidiga uppgifter tyder dock på betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller andelen vaccinerade, från över 2 % till under 0,5 %. Även om det fortfarande är tidigt är det viktigt att följa utvecklingen, och i denna anda kommer kommissionen och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) att inrätta ett system för att övervaka hur vaccinationerna fortskrider och stödja snabba och effektiva vaccinationer i alla medlemsstater.

Vaccinationerna i EU inleddes under de europeiska vaccinationsdagarna 27–29 december 2020. Sedan dess har över 13 miljoner doser (12,25 miljoner doser av BioNTech/Pfizer och 850 000 doser av Moderna) levererats till medlemsstaterna, fördelade i proportion till befolkningen, och över 5 miljoner vaccinationer har administrerats i EU.

·Medlemsstaterna sätter upp målet att i mars 2021 ha vaccinerat minst 80 % av all sjukvårds- och socialomsorgspersonal och personer över 80 år och till sommaren ha vaccinerat minst 70 % av den totala vuxna befolkningen.

Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med medlemsstaterna om vaccinationsintyg som kan erkännas och användas i hälso- och sjukvårdssystem i hela EU, i överensstämmelse med EU:s dataskyddslagstiftning, och som kan tas i bruk globalt genom Världshälsoorganisationens intygssystem. Nätverket för e-hälsa kommer att fastställa de minimiuppgifter som krävs för sådana intyg i EU, inbegripet en unik identitetsbeteckning och en lämplig förtroenderam som garanterar integritet och säkerhet. Detta arbete bör vara slutfört i slutet av januari 2021 och läggas fram för WHO som en möjlig världsstandard.

Kommissionen hjälper direkt medlemsstaterna att expandera testningskapaciteten genom direkta inköp, gemensamma upphandlingar och särskild finansiering. Kommissionen köper in över 21 miljoner snabbantigentester för leverans till medlemsstaterna i april med 100 miljoner euro från krisstödsinstrumentet. Ytterligare en gemensam upphandling av snabbantigentester har inletts och ska möjliggöra inköp i mycket större skala de kommande månaderna. Internationella Röda korset hjälper medlemsstaterna att öka testkapaciteten med hjälp av anslag från krisstödsinstrumentet. Mer allmänt har investeringsinitiativet mot coronaeffekter (CRII) sedan det antogs gjort det möjligt att sätta in totalt 6,8 miljarder euro i sammanhållningsmedel för hälso- och sjukvård.

·Medlemsstaterna anpassar sina teststrategier till de nya varianterna under februari 2021.

EU kommer att fortsätta med stödet till Covax, bl.a. med en humanitär buffert på cirka 100 miljoner doser. Covax förblir det viktigaste sättet att hjälpa låg- och medelinkomstländer att få rättvis tillgång till vacciner, och garanterar 20 % täckning i de 92 fattigaste länderna. Detta tar dock tid. De flesta av dessa länder är därför för närvarande beroende av EU-stöd för att ge de mest utsatta, vårdpersonal och andra prioriterade grupper tidig tillgång till vaccin.

Med utgångspunkt i erfarenheterna av EU:s vaccinstrategi är kommissionen beredd att inrätta en EU-mekanism för vaccindelning. Det skulle säkerställa gemensam tillgång till en del av de 2,3 miljarder doser som EU säkrat genom det beprövade upplägget Team Europe. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas västra Balkan, det östra och södra grannskapet samt Afrika. Stödet skulle i första hand kunna gynna vårdpersonal och tillgodose humanitära behov.

Mekanismen skulle fungera som en samlad kontaktpunkt för beställningar och ett sätt att tillhandahålla de första doserna, eventuellt via Covax, utan att medlemsstaternas vaccinationsplaner störs. Antalet doser skulle öka i takt med att tillgången till vaccin ökar och fram till dess att Covax kan leverera tillräckligt stora volymer direkt från företagen. Detta unika solidaritetsarbete måste åtföljas av direkt kommunikation till allmänheten i EU och en särskild kommunikationskampanj i partnerländerna för att förklara principen att ingen är säker förrän alla är säkra.

Samtidigt bör insatserna intensifieras för att öka det internationella samarbetet och solidariteten, inte bara för att begränsa den här pandemin utan även för att förbereda sig inför nästa. Den nyligen framlagda nya agendan för global förändring för EU och USA kommer att ligga till grund för ett starkt engagemang och bidrag till Covax från både EU och USA. Det EU-ledda handels- och hälsoinitiativet inom Världshandelsorganisationen bör underlätta flödet av vacciner och andra medicinska behandlingar till de områden där behovet är som störst. Kommissionen ämnar undersöka alla ytterligare tillgängliga alternativ för att ge sina partner tillgång till covid-19-vacciner. Det kommande globala hälsotoppmötet, som Italien och kommissionen står värd för i maj 2021 inom ramen för G20, är ett annat tillfälle att samla internationellt stöd för att öka beredskapen och motståndskraften inför framtida pandemier.

CENTRALA ÅTGÄRDER ·Kommissionen inrättar en EU-mekanism för vaccindelning för att strukturera tillhandahållandet av vacciner som medlemsstaterna delar med partnerländerna genom upplägget Team Europe. ·Kommissionen och medlemsstaterna fortsätter att mobilisera stöd för Covax, ·EU stöder satsningarna på en starkare global hälsostruktur i olika forum, t.ex. det kommande globala hälsotoppmötet.

5.Slutsatser

De kommande veckorna utgör en stor utmaning för hela EU. Innan nyttan med vaccination når en omfattning som gör det möjligt att häva restriktionerna står EU inför den stora utmaningen med att hantera den risk som de nya varianterna medför i form av bredare och snabbare smittspridning.

Lösningen på problemet är samarbete, enighet, solidaritet, samordning och vaksamhet. EU:s vaccinstrategi har visat hur en gemensam hållning har burit frukt när det gäller att tillhandahålla vacciner, vilket är vägen till att häva restriktionerna. Detta bör fungera som vår gemensamma uppgift och agenda för folkhälsa under de närmaste månaderna, för att hålla pandemin under kontroll till dess att säkra och effektiva vacciner har satts in i tillräcklig omfattning.

Vi måste vara fast beslutna att göra det som krävs för att hålla virusets spridning under kontroll. Och om vi fortsätter att arbeta tillsammans för att dra nytta av vår vetenskapliga spetskompetens, vår produktionskapacitet, vår solidaritet och våra värden, kan vi se till att människorna i EU snabbare kan slippa de begränsningar och svårigheter som de genomlidit det senaste året och gå in i en stabil återhämtning.