Den första omgången samråd med berörda parter gällde delar av infrastrukturen i den integrerade företagsstatistiken (t.ex. företagsregister, utbyte av mikrodata, kvalitetsfrågor och sekretess) och genomfördes i juli–oktober 2014. Den andra omgången inleddes under andra halvåret 2015 och var inriktad på de ändringar av uppgiftskraven som ramförordningen medför. Vid den tredje omgången inhämtade man de berörda parternas åsikter om moderniseringen av statistik över varuhandeln inom EU (Intrastat), och den genomfördes hösten 2015 och första kvartalet 2016. Varje omgång bestod av ett riktat samråd med uppgiftsinsamlarna (de nationella statistikmyndigheterna) och ett offentligt samråd med uppgiftslämnarna (företagen). I de två första omgångarna ingick också ett offentligt samråd med uppgiftsanvändarna. Resultaten av det offentliga samrådet redovisas i två rapporter.

De nu gällande EU-rättsakterna om företagsstatistik har ändrats ett flertal gånger under de senaste åren. Det har visat att en förordning med en gemensam ram för insamling, bearbetning och spridning av statistiska uppgifter om företag skulle kunna göra förfarandena kostnadseffektivare och mer ändamålsenliga.

Uppgiftslämnarna oroas av den ökade arbetsbörda som behovet av ytterligare uppgifter medför. De riktade samråden visar att moderniseringen av statistiken över handeln inom EU mer än väl skulle kompensera för den ökningen.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Projektet med en ny ramförordning för integrerad företagsstatistik har diskuterats vid en lång rad möten med nationella experter, inte bara inom företagsstatistik utan också makroekonomisk statistik, nationalräkenskaper och betalningsbalansstatistik. Rapporter om framstegen inom projektet har också regelbundet lagts fram för kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättades genom förordning (EG) nr 223/2009.

Samråden med berörda parter, som beskrivs ovan och där uppgiftsanvändare och uppgiftslämnare deltagit, har gett ytterligare extern information.

•Konsekvensbedömning

Detta förslag åtföljs av en konsekvensbedömning som redogör för problemen, lägger fram olika politiska alternativ för att åtgärda dem och slutligen bedömer konsekvenserna av de olika alternativen.

Nämnden för lagstiftningskontroll yttrade sig positivt om konsekvensbedömningen i mars 2016 ( http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm#estat ).

Konsekvensbedömningen visade två faktorer som skapar problem:

1. En minskad relevans och anpassningsbarhet hos den europeiska företagsstatistiken.

2. En rättslig splittring inom företagsstatistiken.

För att åtgärda dessa faktorer bedömdes följande alternativ:

Alternativ A – Referensscenario – ingen förändring av EU:s politik.

Alternativ B – Genomförande av rättsliga åtgärder endast på vissa företagsstatistiska områden, inklusive alternativ för att modernisera Intrastat.

Alternativ C – Modernisering av företagsstatistiken inom en integrerad ram, med en blandning av olika åtgärder, inklusive alternativ för att modernisera Intrastat.

Av konsekvensbedömningen att döma verkar inte alternativ A vara godtagbart, eftersom beslutsfattarna och uppgiftsanvändarna skulle bli allt mer missnöjda med de data som publiceras och börja använda andra datakällor.

Alternativ B innebär att man moderniserar det nuvarande systemet för europeisk företagsstatistik i viss utsträckning, särskilt när det gäller att uppgradera uppgiftsframställningen och utdata för beslutsfattare och andra användare. Det gäller även moderniseringen av Intrastat-systemet vilket skulle minska belastningen på uppgiftslämnarna. Alternativet skulle dock innebära att en rad av de nuvarande bristerna inte åtgärdas. Om man behåller tio separata rättsakter för företagsstatistiken skulle det för det första innebära att det krävs större ansträngningar för att minska inkonsekvenser och för att bevara samstämmigheten hos de uppgifter och indikatorer som man i framtiden framställer för användarnas behov, och det skulle också krävas en stor arbetsinsats för att hantera och uppdatera rättsakterna. De förbättringsåtgärder som föreslås inom det här alternativet skulle inte innebära någon verklig ökning av smidigheten och anpassningsbarheten till beslutsfattares och andra användares föränderliga behov.

Alternativ C är det mest avancerade och framåtblickande eftersom det innebär att systemet för europeisk företagsstatistik moderniseras och framtidsanpassas. Den europeiska företagsstatistiken kommer att ingå i en enda rättslig ram, vilket implicit garanterar mycket större konsekvens inom företagsstatistiken (t.ex. vad gäller ändringar och harmonisering av definitioner). Detta skulle innebära att man kan dra större nytta av hela ESS-systemet och att man samtidigt maximerar det europeiska mervärdet. Gränserna mellan olika statistikområden kommer att bli mindre tydliga eller till och med helt försvinna. Samordningen skulle göra det möjligt att i mycket högre grad uppfylla de politiska behoven, eftersom man kan publicera mer samordnade indikatorer och kombinationer av indikatorer. Det leder också till att systemet blir mycket mer flexibelt, på ett sätt som inte är möjligt med de båda första alternativen. Man kan mycket snabbare anpassa sig till nya politiska behov och integrera dem i ett välfungerande och väl utformat system. I förhållande till alternativ B minimerar man med alternativ C dessutom kostnaderna för ändringarna av den publicerade statistiken och av den underliggande rättsliga ramen, eftersom alla nödvändiga anpassningar kan göras mycket enklare och i en enda omgång. Viktigast är att alternativ C har den på långa vägar största potentialen att minska belastningen på företagen.

Avslutningsvis talar alla dessa fördelar tydligt för alternativ C. Det svarar bäst mot målen för Refit-programmet genom att förenkla, minska den onödiga administrativa bördan och samordna den brokiga och osammanhängande lagstiftning som för närvarande gäller för företagsstatistiken till ett enda rättsligt ramverk.

Nämnden för lagstiftningskontroll yttrade sig positivt men gav följande tre huvudsakliga rekommendationer för att förbättra konsekvensbedömningen:

1. De ansåg att de alternativ som först lades fram och analyserades inte var fullständiga, eftersom samrådsprocessen om möjliga underalternativ för moderniseringen av statistik över handeln inom EU fortsätter efter det att konsekvensbedömningen först lämnades in för granskning av nämnden för lagstiftningskontroll. Eurostat uppdaterade förteckningen över föreslagna politiska alternativ för att avspegla ESS-kommitténs slutsatser rörande moderniseringen av statistiken över handeln inom EU.