EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.06.1997 
KOM(97) 226 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
Övervakning av den 
Gemensamma Fiskeripolitiken 
1995 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. INLEDNING 
II. ÖVERVAKNINGSRESURSER OCH ANVÄNDANDET AV DESSA 
1. Övervakningsresurser 
2. Övervakningsverksamheter 
3. Utvärdering 
III. MODERN TEKNIK 
1. Satellitövervakning 
2. Fångstrapportering genom dataöverföring 
IV. GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG 
V. SLUTSATSER 
Bilaga 1 Medlemsstaternas profiler 
Bilaga 2 Tabeller 
2-
I. INLEDNING 
Denna rapport har sammanställts för att fullgöra en formell skyldighet (artikel 35 i rådets 
förordning (EEG) nr 2847/93) och för att tillgodose det övergripande behovet av insyn. Detta är 
den andra rapporten i sitt slag och den kartlägger tillsynsverksamheterna under 1995. 
Den här rapporten utgör ett tillägg till kommissionens rapport "Kontrollen av den gemensamma 
fiskeripolitiken" (dok(96) 100 slutlig av den 18.3.1996), hädanefter kallad den första rapporten, 
som inte omfattade Finland och Sverige vilka anslöt sig till Europeiska unionen 1995. I 
föreliggande rapport ges därför utförliga redogörelser för kontrollsystemen i dessa medlemsstater 
tillsammans med kommissionens utvärdering. Rapporten uppdaterar och konsoliderar samtidigt 
den första rapporten. 
Rådet antog 1995 ett nytt femårsprogram som utsträckte gemenskapens finansiella bidrag till vissa 
av medlemsstaternas kostnader för kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken. Förutom 
finansiering av inspektionsmedel (fartyg, flygplan) ger programmet möjligheter att finansiera 
åtgärder för utnyttjande av ny teknik, inspektioner som utförs gemensamt av medlemsstaterna 
liksom utbildning av och utbytesverksamhet för inspektörer (kapitel III och IV). 
Liksom i den första rapporten och av samma orsaker som där nämndes, behandlas inte 
fiskekontroller i tredje lands vatten eller inom ramen för NAFO. 
^.. 
3-
IL OVERVAKNINGSRESURSER OCH 
UTNYTTJANDET AV DESSA 
1. ÖVERVAKNINGSRESURSER 
De resurser som finns tillgängliga i medlemsstaterna har sammanställts i tabell 1. Dessa resurser 
bör göra det möjligt för de berörda myndigheterna att fylla behovet av kontroll och övervakning 
av fiskeaktiviteter i det geografiska område där de är behöriga. Flera medlemsstater har få 
specialiserade enheter för att fylla sina kontrollåtaganden, trots att gemenskapen ställer medel till 
förfogande för uppgradering av deras hjälpmedel. Förutom de tillgängliga resurserna utgör 
organisering av inspektionssystemet (fiskeansträngning, fångster, struktur, marknader, import) 
tillsammans med en lämplig kontrollstrategi de grundläggande inslagen i ett effektivt system för 
fiskekontroll. Organisationen av övervakning och kontroll varierar avsevärt från en medlemsstat 
till en annan. I de flesta medlemsstaterna är flera ministerier, vilka också har andra uppgifter som 
inte har någon anknytning till fiske, engagerade i fiskekontrollerna. Det finns en rad olika 
organisationstyper. Det faktum att flera olika myndigheter såsom fiskerikontroll, kustbevakning, 
tull, polis och veterinärkontroll medverkar kan resultera i ineffektivitet och ineffektiv 
kontrollverksamhet. Kommissionen har fått ett intryck av att det är mycket svårare att uppnå en 
integrerad strategi för fiskekontroll om många olika organisationer är involverade. 
2. ÖVERVAKNINGSVERKSAMHETER 
De flesta medlemsstater har sammanställt statistik över sina verksamheter. Tabell 2 visar antalet 
inspektioner som utförts i hamn och antalet inspektioner till sjöss, jämfört med den totala 
storleken på de fartyg som ingår i flottan. Denna tabell visar att det finns skillnader i 
inspektionsnivå mellan de olika medlemsstaterna. En anledning till dessa skillnader kan vara 
olikheterna när det gäller definitioner av vad som skall betraktas som en inspektion. Detta kan 
vara allt ifrån en enkel observation till en detaljerad kontroll av att alla relevanta bestämmelser 
följs. Varje jämförelse av siffrorna i tabellen bör därför göras med viss försiktighet. 
Samarbetet mellan medlemsstater utgör en viktig aspekt av fiskekontrollen. Fiskare som följer 
vandrande fiskbestånd agerar under flera medlemsstaters jurisdiktion och kan landa fisk i en 
annan medlemsstat än den egna, vilket kan göra det möjligt för dem att dra fördel av eventuella 
svagheter i kontrollsystemet i de olika medlemsstaterna. 
Medlemsstaterna har understrukit behovet av mer och bättre samordning och samarbete 
sinsemellan. I tillämpliga fall kommer kommissionen att förse dem med en plattform för sådant 
ökat samarbete. Ett exempel på framgångsrikt samarbete är kontrollen av det fiske som bedrivs 
med drivgarn. Denna övning visade emellertid behovet av ytterligare förbättrat samarbete i syfte 
att minska kostnaderna för sådana insatser. En fullständig redogörelse för denna aktion återfinns 
i dokumentet "Report on the enforcement of community legislation concerning the use of drifinets 
in 1995 in the North East Atlantic and the Mediterranean" (Rapport om genomförandet av 
gemenskapens lagstiftning om användande av drivgarn 1995 i Nordöstatlanten och Medelhavet) 
(dok SEC(95)2259 final, 14.12.95). 
3- UTVÄRDERING 
1 den första rapporten lämnade kommissionen en utvärdering av kontrollen av olika komponenter 
i den gemensamma fiskeripolitiken. Dessutom beskrivs i "Rapport om tillämpningen av 
gemenskapssystemet för fiske och vattenbruk" (dok KOM(96) 363 slutlig av den 22.7.1996) de 
viktigaste slutsatserna i fråga om genomförandet av det kontrollsystem som tillämpas för den 
gemensamma fiskeripolitiken. Man bör på delta stadium notera de brister som beskrivs i de 
ovannämnda rapporterna liksom förseningarna i fråga om genomförandet av de nya 
kontrollbestämmelserna. 
Kommissionen har avfattat sina slutsatser på basis av den information som lämnats av 
medlemsstaterna liksom sina egna observationer. Genom att använda sina fiskeriinspektörer 
prövar kommissionen fortlöpande giltigheten av sin bedömning av övervakningen av den 
gemensamma fiskeripolitiken (tabell 3). Under de senaste åren har kommissionens 
inspektörsorgan blivit engagerad i några atypiska uppgifter på internationellt vatten (NAFO. 
tonfisket). Eftersom dessa uppgifter påverkar dess möjligheter att granska hur kontrollsystemen 
i medlemsstaterna fungerar, bör omfattningen av dessa åtaganden tas upp till förnyad prövning. 
Medan kontroll faktiskt är först och främst medlemsstaternas ansvar så borde de åtaga sig detta 
ansvar fullt ut, särskilt då det gäller övervakning av egna fartyg, likväl där så är lämpligt, fartyg 
utan flagg som opererar på internationellt vatten. 
Självfallet lägger den nuvarande obalansen mellan flottkapacitet och tillgängliga levande marina^ 
resurser en stor börda på de myndigheter som är ansvariga för övervakning av fisket. Alltför 
många fartyg konkurrerar om knappa resurser vilket skapar en uppenbar frestelse för enskilda 
fiskare att strunta i bestämmelserna om begränsning av utnyttjandet av resurserna. Så länge som 
de flesta fiskefartyg åsidosätter reglerna kommer inte någon av dem att vinna utan tvärtom 
kommer bevarandet av fiskbestånden att undermineras för alla. 
- 5 
III» Moderna teknologier 
1. SATELLITÖVERVAKNING 
1995 genomförde varje medlemsstat ett pilotprojekt för satellitövervakning vilket omfattade upp 
till 350 fartyg i hela gemenskapen. Pilotprojekten finansierades med 10 miljoner ecu från 
gemenskapens budget. Av hänsyn till de medlemsstater som inte kunde klara det operationella 
startdatumet (1 oktober 1994) förlängdes dessa projekt ytterligare sex månader till slutet av år 
1995. 
Kommissionen har antagit en rapport om pilotprojekten och ett förslag till rådets förordning om 
tillämpning av ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem (vessel monitoring system, VMS) för 
kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken (dok KOM(96) 232 slutlig av den 28.5.96). 
2. FÀNGSTRAPPORTERING GENOM DATAÖVERFÖRING 
I förordning 2847/93, särskilt artikel 15 och 18 i denna, föreskrivs att medlemsstaterna från och 
med 1996 skall anmäla olika uppgifter om fångsten till kommissionen genom dataöverföring. 
Kommissionen har föreslagit att medlemsstaterna skall överföra de relevanta uppgifterna via 
Fiskeriernas datautbytessystem, FIDES (Fisheries Data Exchange System). 
Genomförbarhetsstudien för FIDES gjordes 1994. FIDES är utformat som ett 
standardöverföringssystem för alla uppgifter med anknytning till fiske, särskilt för de uppgifter 
som omfattas av en föreskrift. 
Under 1995 inrättades ett projekt för godkännande av FIDES som inkluderade 
fångstrapporteringen. I flera medlemsstater har infrastrukturen för nätverket installerats. Projektet 
för godkännande har förlängts in i 1996. Fångstrapportering genom dataöverföring till 
kommissionen förväntas börja fungera i praktiken efter det att projektet för godkännande har 
slutförts. 
IV. GEMENSKAPENS EKONOMISKA BIDRAG 
Den totala kostnaden för kontroll i gemenskapen beräknas till 300 miljoner ecu per år. Grovt 
räknat två tredjedelar av denna summa avser driftskostnader och en tredjedel investeringar. Under 
1995 har medlemsstaterna mottagit finansiellt bidrag för att täcka vissa kontroll utgifter. Detta stöd 
organiserades enligt rådets beslut 89/631/EEG om gemenskapens ekonomiska bidrag till 
medlemsstaternas utgifter för kontroll av efterlevnaden av gemenskapssystemet för bevarande och 
förvaltning av fiskeresurserna. Det anslagna beloppet var 45 miljoner ecu 1995, varav 2 miljoner 
ecu anslogs till Finland och Sverige. Gemenskapens andel fastställdes till 50 %. 
De ekonomiska och budgetära aspekterna för år 1995 behandlas i förslag till rådets beslut om 
ekonomiskt deltagande från gemenskapens sida för vissa kostnader som medlemsstaterna 
åsamkats genom att införa den kontrollordning som avser den gemensamma fiskeripolitiken (dok 
KOM(95) 243 slutlig av den 9.6.95). I denna rapport finns ett avsnitt om tillämpningen av beslut 
89/631/EEG som innehåller en faktarapport och en sammanfattning. I sammanfattningen dras 
slutsatsen att gemenskapens ekonomiska bidrag har gjort det möjligt för medlemsstaterna att 
företa viktiga förbättringar av utrustningen, men att detta inte har varit tillräckligt för att påtagligt 
minska omfattningen av överträdelser. 
Framtida årliga rapporter om kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att ta upp 
de ekonomiska och budgetära aspekterna mer i detalj. Från och med 1996 kommer det 
ekonomiska stödet att baseras på rådets beslut 95/527/EG om gemenskapens finansiella bidrag 
till utgifter som medlemsstaterna ådragit sig för att följa den gemensamma fiskeripolitiken och 
utsträcks till alla områden som omfattas av det nya kontrollsystemet. Enligt artikel 4.2 i beslut 
95/527/EG skall medlemsstaterna rapportera vilka framsteg som uppnåtts i fråga om deras 
kontrollprogram. Denna rapport skall ingå som ett särskilt avsnitt i deras årliga rapport och 
kommer som sådan att utgöra ett bidrag till kommissionens sammanställning. 
Storleken på de kostnader som fiskekontrollen medför bör jämföras med de förluster som 
bedrägeriet förorsakar. En förhållandevis försiktig uppskattning av dessa förluster skulle ligga på 
10 % av värdet av landningarna vilket skulle ge mellan 7.000 och 8.000 miljoner ecu per år. 
7-
V. £>JLU A SA 1 &JbJK 
Ett oeftergivligt villkor för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras 
framgångsrikt är att ett effektivt övervakningssystem införs på alla ansvarsnivåer. 
Effektiv integrerad kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att säkerställa att 
denna politik genomförs harmoniserat och rättvist. Ytterligare minskning av flottkapacitet och 
bredare införande av begränsningar av fiskeansträngning liksom införande av modern teknik för 
kontrolländamål skulle säkerställa att kontrollen blir så ekonomisk som möjligt. Mot denna 
bakgrund konstaterar kommissionen att slutsatserna i den första rapporten fortfarande är riktiga. 
Samarbete mellan medlemsstaterna måste utvecklas på följande områden: 
- Närmare samarbete mellan medlemsstaterna för att säkerställa större insyn när det gäller 
kontrollrutiner och effektiv och enhetlig tillämpning av gemenskapsreglerna. 
Förbättring av den ömsesidiga förståelsen av genomförandet av fiskelagstiftningen i varje 
medlemsstat. 
Intensifiering av operationellt samarbete mellan kustmedlemsstaterna, flaggmedlemsstaterna 
och i tillämpliga fall landnings- transit- och marknadsföringsmedlemsstaterna för 
fiskeriprodukter, när det gäller inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter och anknutna 
verksamheter. 
Medlemsstaterna bör verka för bättre kommunikation och förbättrad förståelse inom de 
nationella kontrollmyndigheterna, i vetenskapliga kretsar och inom fiskeriindustrin. 
Stärkande av samordningen och samarbetet mellan medlemsstater när det gäller tillämpning 
av forskning och ny teknik på kontrollområdet. 
Med detta i åtanke kommer Kommissionen att stödja alla initiativ som omfattar samarbete mellan 
medlems staterna inkluderande finansiering, efter prioritering, projekt enligt Rådets Förordning 
EG 95/527. Dessutom avser Kommissionen så snart som möjligt utvärdera om den nuvarande 
kontrollförordningen behöver förstärkas och om så är erfoderligt föreslå förändringar. 
BILAGA 
PROFILER OVER MEDLEMSSTATERNA 
Denna bilaga innehåller en rapport om inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter i varje 
medlemsland, liksom kommissionens utvärdering av Finland och Sverige vilka anslöt sig till 
Europeiska unionen 1995. Denna utvärdering har anmälts till dessa medlemsstater och deras 
kommentarer har införlivats i rapporten. Länderprofilerna baseras på de, kontrollrapporter som 
medlemsstaterna har sänt in. Dessa profiler konsoliderar dem som lades fram i den första 
rapporten. 
-\ 
BELGIEN 
Rapporten omfattar de viktigaste inspektionsverksamheter som den nationella kontrolltjänsten 
bedrivit under 1995. 
Inga nya administrativa åtgärder har antagits sedan rapporten för 1994 sammanställdes - inga 
ändringar av lagstiftningen eller nya straffpåföljder. 
A. ORGANISATION 
Inga förändringar jämfört med 1994 
B. RESURSER 
- Personalen har minskats (en inspektör mindre) 
- Inspektionsfartyg - minsvepare inte utnyttjad under det andra halvåret 1995 
- Flyg används 40 timmar per år 
C VERKSAMHETER : 
1995. Totalt antal inspektioner : 106 (1994 : 208) 
Inspektionsplatser : 
- Zeebrugge : 45 
- Ostende : 42 
- Nieuwpoort : 12 
- Andra : , 7 
Minskningen 1995 har två orsaker : 
- En inspektör lämnade verksamheten 
- Resurser omfördelades till pilotprojektet för satelliter 
-lo 
Andel landningar som omfattades : 20% of landningarna enligt de nationella 
myndigheterna (30 % under 1994) 
Kontroll av landningar : 75 % av landningarna (samma som 1994). 
Inlämnade loggböcker : 95 % 
Särskilda nationella åtgärder som genomförts : 
- begränsningar i fråga om utnyttjandet av bestånden av sjötunga - 34 % av kvoten 
reserverad för fartyg som har mindre än 300 hk. 
- minimistorlek för rödspotta ökad till 27 cm 
- minimistorlek för torsk (landad) ökad till 45 cm under november-december 
- 12 utfärdade beslut om upphörande med fiske 
- 20 genomförda utbyten av fiske 
- under inspektionerna har särskild uppmärksamhet riktats på för liten fisk samt minsta 
storlek på nätmaskorna 
- fisktransporter kontrollerade genom undersökningsenheten vid tull och skatte­
administrationen 
Teknisk övervakning - strukturpolitik - marknader 
Även om detaljerna när det gäller organisationen av de enheter som utnyttjas för dessa typer 
av kontroller återfinns i 1995 års rapport, finns inga informationer om exakt antal/plats eller 
resultat av eventuella kontroller 1995. 
Resultat av inspektionsverksamheter 
Antal fartyg inspekterade till sjöss : 1995 1994 
87 68 
Nationalitet : Belgiska 54, (flamländska : 19, franska : 12) 
Antal överträdelser : 2 (förbjudet redskap/område där fiske är förbjudet) 
Överträdelser i hamn : 36 (34 loggboksöverträdelser, 2 för liten fisk) 
Överträdelser upptäckta genom flygövervakning : 3 franska fartyg 
1-1 
DANMARK 
A ORGANISATION 
Från och med den 1 januari 1995, är fiskeristyrelsen formellt en del av Jordbruks- och 
fiskeministeriet. 
Fiskeridirektoratets ansvarsområden omfattar övervakning av fiskeindustrin med hänsyn 
till EU-regler för fiskerisektom och regler i den nationella fiskelagstiftningen inklusive 
lagen om saltvattensfiske, lagen om kontroll, lagen om sötvattensfiske och lagen om 
förädling, samt inspektionsskyldigheter i samråd med veterinär- och strukturdirektoratet. 
Fiskeridirektoratet gör också allt dataarbete som hör till fiskesektorn, med särskild vikt 
lagd vid sammanställning av statistik. 
Fiskeridirektoratet består av följande enheter: en central avdelning med tre enheter 
(administrativ enhet, fiskeenhet och dataenhet), sex inspektörsavdelningar (Esbjerg. 
Nykobing Mors, Frederi kshavn, Randers, Fredericia och Roskilde) med tillhörande lokala 
inspektionsstationer och fem fiskeinspektionsfartyg (Vestkysten, Nordsoen, Nordjylland, 
Jens Vaever (fram till 31 maj), Havornen (från 1 maj) och Viben). 
B RESURSER 
Fiskeridirektoratets administrativa personal har utökats. 
Antalet inspektörer är fortfarande 143 personer. Inspektörsavdelningar finns i sex 
huvudområden och varje område har lokala kontor där inspektörer är stationerade. 
Det finns fortfarande 5 patrullbåtar. Flyg används ej. 
Datorisering. 
Alla lokala kontor är utrustade med datorer och är uppkopplade till ministeriets 
centralenhet. Databaserna innehåller uppgifter som erhållits ur ' loggböcker, 
landningsdeklarationer, försäljningsnotor, fartygs- och fiskelicenser. 
-^ 
VERKSAMHETER 
Tabell I. Kontrollverksamheter per hamn och inspektionstyp 
Inspektörer 
baserade i 
Esbjerg 
Fredericia 
Frederikshavn 
Nykobing Mors 
Randers 
Roskilde 
TOTALT Antal 
inspektörer 
21 
19 
29 
25 
18 
31 
143 Antal fartyg som 
kontrollerats 
2.074 
412 
1.406 
943 
145 
1.096 
6.076 Antal köpare som 
kontrollerats 
483 
127 
1.345 
754 
595 
480 
3.784 
Tabell 2. Antal inspektionsdagar till havs per patrullbåt per ICES - område 
Fartygets 
namn 
Havornen 
Jens Vaever 
Nordsoen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
TOTALT IV A 
1 
1 
8 
10 IV b 
166 
9 
108 
5 
288 III AN 
2 
43 
110 
1 
156 III AS 
2 
1 
27 
44 
24 
98 III B 
15 
1 
2 
59 
77 mc 
i 
4 
1 
59 
71 III D 
72 
40 
12 
21 
145 
-13 
Tabell 3. Antal bordningar per ICES-område per patrullbåt 
Fartygets namn 
Havornen 
Jens Vaever 
Nordseen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
TOTALT IV A IV b 
185 
3 
70 
6 
264 III AN 
5 
18 
99 
122 III AS 
2 
11 
12 
18 
43 III B 
6 
2 
8 mc 
6 
3 
3 
33 
45 IIID 
64 
44 
17 
2 
127 
w 
TYSKLAND 
A. RESURSER: 
Oförändrat antal inspektörer. 
Oförändrat antal kontroll fartyg. 
Olika inomskärs patrullfartyg i tull/polistjänst används på ett mer systematiskt sätt för 
fiskekontroll. Detta sker på försöksbasis men förmodligen kommer det att ske på mer 
permanent sätt i framtiden. De gängse off-shore patrullfartygen är föråldrade och inte 
ändamålsenliga for sina uppgifter. 
B. VERKSAMHETER: 
HAMNINSPEKTIONER 1995 - 9.155 
Delstat Antal hamnkontroller 
Niedersachsen 537 
Sch.-Holstein (Östersjön) 1.818 
Nordsjön 4.101 
Mecklenburg-Vorpommern 2.699 
50% av landningarna från trålare med infrysningskapacitet kontrolleras. 
KONTROLLER TILL HAVS - 1995: 
Antal patrulleringsdagar per område Antal kontroller till havs per område 
1.240 ICES III 3.473 ICES III 
1.310 ICES IV 1.406 ICES IV 
10 ICES V 
20 ICES VI 
2 ICES XI 
26 ICES XIV 
TOTALT 2.608 TOTALT 4.879 
AS 
% av landningar som kontrolleras i hamn och i auktionscentra: 
- 30%, där de flesta kontroller sker i auktionscentra 
% av landningar som är föremål för korsvisa kontroller: 
- Nationellt genomsnitt 95% 
- Högst i Niedersachsen 100% 
C NYA INSLAG: 
Fångstkontroll i Östersjön: 
I syfte att motverka försök att felaktigt deklarera Östersjötorsk som Nordsjötorsk har de 
tyska myndigheterna ingått ett avtal med Danmark varigenom tyska inspektionsfartyg tillåts 
utföra okulära inspektioner på tyska fartyg i danska vatten. 
Kontroller av plattfisktrålares maskinstvrka : 
Denna kontroll har intensifierats och personal från Germanischer Lloyd slutför en översyn 
av bomtrålares maskinstyrka. 
En granskning av hur kontrollen inom marknadssektorn fungerar är inkluderad. I denna dras 
slutsatsen att systemet kontrolleras väl och att referenspriserna nästan helt följs. 
AL 
GREKLAND 
A. ORGANISATION 
I rapporten anges de nationella myndigheter som medverkar i fiskekontrollen. Ett nytt inslag 
är att handelsministeriet är ansvarigt för kontroller av produkter på väg till första försäljning 
på andra platser än den där landningen ägde rum. Fiskeriavdelningen inom 
jordbruksministeriet behåller sin funktion som samordnare. 
B. RESURSER 
1. Personella 
I rapporten uppges fiskekontrollen förfoga över personal på följande sätt: 
- 150 fiskeritjänstemän samt två dataoperatörer övervakar samordningen av 
tillämpningen av bestämmelserna inom den gemensamma fiskeripolitiken - dessa 
ingår i jordbruksministeriet; 
- 4236 hamntjänstemän som tillhör ministeriet för handelsflottan och 172 
hamnmyndigheter (kustbevakning) medverkar i övervakning av fiske verksamheter 
fram till landningen. 
- Hamnpersonal (180) som verkar i 10 hamnar är ansvariga för kontroller av de 
fiskens kommersiella kännemärken och för den första försäljningen på kajerna i 
hamnarna. 
2. Fartve/Flvsplan/Fordon 
141 patrullbåtar 
4 flygplan 
289 patrullfordon 
Datorutrustning : inga förändringar 
C VERKSAMHETER 
Totalt 448 kontroller/inspektioner utfördes. Resultaten anges nedan 
Överträdelser loggbok/landningsdeklaration : 
Olagliga redskap : 
Olagligt fiske 
Olaglig fångst 5 
96 
- förbjudet område 164 
- överskridande tonnage/maskinstyrka 10 
- riktat fiske 10 
- överträdelse bifångst 5 
- för liten fisk 16 
Fiske utan licens 
Fartygsnationalitet : - Grekiska 
- Italienska 
- Honduranska 
Användande av sprängämnen 
Andra överträdelser : 87 
2 
1 
1 
10 
At 
SPANIEN 
Spaniens rapport för 1995 innehåller uppgifter om inspektionstjänsten, de överträdelser som 
noterats och de kontroller som utförts. Dessutom återfinns information om särskilda åtgärder som 
vidtagits under 1995 för att åtgärda särskilda bestämmelser i gemenskapens fiskelagstiftning. 
A. ORGANISATION 
Inga ändringar har vidtagits när det gäller ansvarsfördelning mellan de olika tjänster som är 
ansvariga för inspektioner/kontroller i Spanien. 
B. RESURSER 
1. Personal 
Inspektionsenheten i Madrid har samma personalantal som 1994. 
Vissa förändringar i fråga om personalantal har skett i de självstyrande regionerna ex.vis 
har personalen i Andalusien ökat från 25 till 40, medan den i Katalonien har minskat från 
18 till 10. 
2. Fartyg/Flygplan 
Antalet fartyg som marinen använder för inspektioner/patrulluppgifter har Ökat från 31 
till 37. 
3. Informationssystem 
Den inspektionstjänst som är baserad i Madrid upprätthåller en databas (AD AB AS). 
Denna databas innehåller information om : inspektioner, överträdelser, observationer, 
kvarhållande. I databasen samlas också information om marinens 
inspektionsverksamheter. 
49 
G VERKSAMHETER 
I allmänhet fokuseras inspektioner och kontrollverksamheter på: 
- Inspektioner till havs - kontroller av fartygsdokument, redskap, fångst, storlek etc. 
- Flygövervakning - övervakning av skyddade områden, stöd för marinens fartyg.. 
- Inspektioner i hamn - kontroller av fartygsdokument och landningar. 
1. Inspektioner till havs: 
ZON 
VIII 
IX 
COPACE/ 
CECAF 
NAFO 
Medelhavet 
TOTALT FARTYGSNA TIONALITET 
Spanska 
1.890 
3.301 
130 
6 
5.797 
11.124 Brittiska 
-
9 
-
-
-
9 Portug. 
-
13 
1 
-
1 
IS Franska 
-
1 
2 
-
1 
4 Marock. 
-
1 
2 
-
3 
6 
2o 
Antal fartyg som har gjort sig skyldiga till uppenbara överträdelser per fartygsnationalitet: 
ZON 
VIII. IX 
COPACE/ 
CECAF/NAFO 
Medelhavet 
TOTALT FARTYGSNA TIONALITET 
Spanska 
2.921 
1.885 
4.806 Brittiska 
-
-Portug. 
12 
1 
13 Franska 
1 
-
1 Marock. 
1 
2 
.? 
Typ av överträdelse (vanligast): 
Atlanten: Medelhavet: 
Loggbok 203 
Otillåtet redskap 461 
Fiske i förty, område 1.038 
Olaglig fångst 98 Loggbok 154 
Otillätet redskap 105 
Fiske i förbj. område 695 
Olaglig fångst 15 
2 I 
2. Resultat av inspektioner i hamn - Atlantzonen 
Typ av 
överträdelser 
Loggbok/ 
Landnings­
deklarationer 
Förbj. redskap 
Fiske i otillåtna 
områden 
För liten fisk 
Olaglig fångst 
ombord 
Totalt Fartygsnationalitet 
Spansk 
40 
59 
57 
123 
53 
332 Brittisk 
6 
1 
-
-
-
7 Portug. 
5 
-
-
-
-
5 Italiensk 
-
-
2 
-
2 Fransk 
1 
-
-
-
-
/ Panama 
4 
-
-
-
-
4 
Medelhavszonen: 
Typ av Fartygsnationalitet 
överträdelser 
Spansk Italiensk 
Loggbok/ 19 
Landningsdeklaration 
Förbjudet redskap 26 I 
För liten fisk 49 
Olaglig fångst ombord 27 
Totalt 121 1 
Z. 
3. Kontroll av strukturåtgärder: 
Under 1995 har de spanska myndigheterna övervakat genomförandet av strukturåtgärder 
med hjälp av de resurser som anmäldes i rapporten för 1994. Efter inspektioner och 
kontroller utfärdade de relevanta nationella myndigheterna 160 sanktionsförfaranden som 
huvudsakligen rörde fartygens tekniska karakteristika, såsom tonnage, maskinstyrka, och 
registreringsnummer. 
4. Nva åtgärder som antagits: 
De spanska myndigheterna har antagit det kungliga dekretet nr 1998/1995 av den 17 
december 1995 för att kontrollera första försäljning av fiskeriprodukter. Lagen föreskriver 
också att färsk fisk måste säljas på fiskauktioner. Fryst fisk kan säljas på fiskauktioner 
eller i vederbörligen godkända inrättningar. 
2-3 
FRANKRIKE 
Frankrikes rapport för år 1995 innehåller vissa nya inslag och särskilt mer detaljerade uppgifter 
om personalresurser, insamling av data och omfattning av kontroller i industrins förädlings- och 
handelssektorer. 
I allmänhet har inga större förändringar vidtagits i fråga om de medel och metoder som används 
i Frankrike. Bötesstraffen ligger kvar på oförändrade nivåer. En ny lagstiftningsåtgärd har 
vidtagits under 1995 (dekret 95-411, 19.4.95). 
A. ORGANISATION 
Oförändrad. 
B. RESURSER 
1. Personal 
Fast/tillfallig personal som handhar kontrolluppgifter uppgick till 532 1995. Den 
operationella personal som sysslade med forskning och kontroll uppgick i slutet av 1995 
till 791. 
Kontrolltjänsten håller på att omorganiseras efter det att nationell lagstiftning antagits den 
26 februari 1996 som föreskriver att två nya kontrollstaber skall inrättas - inspektörer 
(des affaires maritimes) 85, and kontrollörer (des affaires maritimes (f.d. administrativa 
enheten) 275. 
2. Fartyg och flygplan (Affaires maritimes service) 
Fartyg 
8 patrullbåtar för övervakning inom den franska exklusiva ekonomiska zonen. 
Dessa båtar är upp till 30 meter och har en besättning på 9 man per båt. Sju 
patrullbåtar är stationerade i hamnar på Atlantkusten och en patrullbåt är baserad 
i Marseille 
2V 
5 patrullbåtar upp till 17 meter som kan agera upp till 30 sjömil från kusten med 
en besättning på 5 man per båt. 
21 patrullbåtar för övervakning längs kusterna, dessa båtar är 8-12 meter med en 
besättning på 4 personer per båt. 
46 lätta zodiac fartyg. 
Marinen 
Marinen använder en del av sina resurser och sin tid för att stödja de verksamheter som 
bedrivs av Affaires Maritimes. I detta sammanhang används : 
2 patrullbåtar - STERNE och GREBE baserade i Brest genomför patrullering ända ut till 
gränsen på 200 sjömil (74 % av deras tid ägnas åt denna uppgift) 
5 flygplan för övervakning används på deltidsbasis liksom 7 patrullbåtar och 4 patrull­
båtar från sjöpolisen. 
Två patrullbåtar utnyttjades i totalt 98 dagar för övervakning av tonfisket 1995. 
Nationella polisen 
Denna tjänst har 10 patrullbåtar tillgängliga i kanalhamnarna och 11 i hamnar på 
Atlantkusten. 
Tullen 
12 patrullbåtar i kanalhamnar 
12 patrullbåtar i hamnar på Atlantkusten 
Denna tjänst har också tillgång till flygstöd. 
3. Informationssystem 
De regionala statistiska centra (Boulogne, Saint-Malo, Lorient och La Rochelle) är 
utrustade med : 
4 P.C. av typ 386 och 486 
Förbindelsen till St-Malo är kopplad via x 25. 
zr 
C VERKSAMHETER 
1. Övervakning till havs 
Antal inspektions -"dagar" 
Zoner 
VII 
VIII 
XII (Tonfisk) 
EEZ Guyana 
Totalt Fartyg 
utnyttjade 
380 dagar 
1906 dagar 
98 dagar 
250 dagar 
2 634 dagar Flyg 
övervakning 
67 
39 
1 
4 
111 Observationer 
flyg 
2 297 
2 297 Observationer 
fartyg 
956 
956 
- Antal inspektioner till havs. Per fartygsnationalitet per zon 
Zon 
VII 
VIII 
Zon 
Guyana Nationalitet 
FR 
4 509 
3 766 
/ SPANIEN 
/ 
980 
/ BE 
13 
61 
/ UK 
5 
10 
/ ANDRA 
(Syd 
amerikanska) 
/ 
/ 
39 
- Antal fartyg som begått uppenbara överträdelser. För varje nationalitet 
Franska 
1 042 Spanska 
62 Belgiska 
11 UK 
1 Syd­
amerikanska 
32 
2G 
Kustkontrollenheter (Unités Littorales des affaires maritimes) utförde totalt 11 376 
kontroller. Det stora flertalet av dessa skedde till sjöss (se sid 6 i rapporten) 
Tredje lands landningar 1995 
Hamn : Boulogne sur Mer : 8 landningar, total kvantitet : 4 733 ton 
Concarneau : 1 landning, total kvantitet : 69 ton 
2. Kontroll av tekniska åtgärder 
Kanal- och Atlantområden Fiskstorlek Storlek nätmaskor 
Totalt antal kontroller 3 320 275 
Totalt antal överträdelser 108 72 
3. Kontroll av strukturåtgärder 
Inom ramen för moderniseringen och omstruktureringen av flottan utförs kontroller i 
första hand av avdelningarna inom Affaires Maritimes. 
Inga uppgifter lämnas om kontrollernas antal/frekvens. 
Fartygens tonnage kontrolleras av tullen. 
4. Marknader 
Kontroller inom marknadsektorn utförs på tre nivåer : 
- i auktionscentra 
- efter återtåg 
- i efterhand under kontroller som utförs av Agence Centrale des Organismes i fråga 
om verksamheterna inom FIOM (fonden för intervention och organisation av 
marknaderna). 
^ 
I allmänhet utförs marknadskontroller av FIOM som övervakar tillämpningen av 
EUGFJ-fonderna. Dessa kontroller omfattar : 
- produktklassificering (gradering) 
- återtagspriser 
- eventuell avyttring av de kvantiteter som återtagits. 
5. Korsvisa kontroller av försä/iningsuppgifter 
Försäljningsuppgifter från auktionscentra centraliseras av FIOM som därefter 
kontrollerar och genomför korsvisa kontroller av fartygsidentitet med fartygsregistret. 
När det gäller loggböcker samlas dessa in i varje distrikt och en första granskning 
genomförs av personalen vid IFREMER. 
Kopior av loggböcker överlämnas till CCAM och till CRTS där ytterligare analys av 
arter, redskap, plats för fångsten görs. 
- Korsvisa kontroller mellan landningsdeklarationer och marknadsuppgifter görs av 
CRTS med hjälp av försäljningsuppgifter 
- Fartyg som inte behöver inlämna loggböcker och inte säljer genom auktionscentra 
kontrolleras av IFREMER:s personal med hjälp av uppgifter från ägare/kund. En 
provtagningsplan testas i Saint-Malo. Fartyg (med loggböcker) som säljer till 
auktionscentra kontrolleras med hjälp av försäljningsuppgifter. 
<^Y 
IRLAND 
Rapporten för år 1995 liknar i stora drag den som inlämnades för år 1994. 
A. RESURSER 
De resurser som finns tillgängliga för inspektioner är oförändrade samtidigt som 
inspektionsverksamheterna har ökat marginellt: 
Inspektioner på land: 1995 1994 
10.900 10.500 
Patrulleringsdagar tilll sjöss: 1.284 1.258 
Kontrollerade landningar: 40% 35% 
B. SÄRSKILDA ÅTGÄRDER SOM VIDTAGITS: 
10 fisken förvaltas genom individuella fartygskvoter. 
Landningar av sill och makrill "inspekteras" till 100%. 
Anmälan i förväg krävs före landning: övervakningsprogram utarbetas i enlighet därmed. 
Fartyg under tio meter "kontrolleras regelbundet". 
Loggböcker och landningsdeklarationer inlämnas nästan till 100%. 
Nät mäts i land två gånger per år. 
Nya tekniska åtgärder: 
minsta landningsstorlek för 2 bestånd hummer och valthornssnäcka har antagits och 
möjligheten att fastställa gränser för minsta storlek för spindelkrabba, kräfta och räka 
övervägs. 
^3 
ITALIEN 
Den rapport för 1995 som överlämnats av de italienska myndigheterna ger ytterligare 
informationer om den rättsliga grunden för samordning av kontrolltjänsterna, detaljer om 
genomförandet av bestämmelserna om drivnät och en allmän sammanfattning av resultatet av 
kontrollverksamheterna. 
I rapporten lämnas inga uppgifter om tillämpningen av de tekniska åtgärder som gäller i 
Medelhavet. 
A. ORGANISATION 
1. Rättslig grund 
- Lag nr 963 av den 14 juli 1965, artiklarna 20 och 21 
- Gemensamt ministerdekret av den 25 februari 1995. 
2. Huvudsakliga verkställande myndigheter 
- Corpo delle Capitanerie di Porto 
- Corpo della Guardia di Fianza 
- l'Arma dei Carbinieri - endast territorialhavet 
- la Polizia di Stato - " " " 
3. Största svårigheter vid tillämpning av bestämmelserna 
- kustens längd (8.000 km), 
- antalet fartyg (16.000), 
- antalet landningsplatser (850), 
- tillämpning av bestämmelserna om salufbring (priser, hygien etc.) faller inte inom 
Direzione Générale della Pesca (allmänna fiskeridirektoratets) jurisdiktion; 
- det databehandlingssystem som behövs för att samordna uppgifter som lämnas av de 
olika kontrollverksamheterna har ännu inte slutförts. 
1 *o 
Ä RESURSES 
Capitanierie di Porto : 7.000 personer fördelat på 47 lokala kontor, 
3.300 ägnar sig åt kontroller på land, 
1.970 medverkar i kontroller till sjöss, 
330 fartyg tillgängliga för kontrolländamål. 
C VERKSAMHETER 1995 
1. Uppdrag/Patruller till sjöss: 9.890 
Kontroller/övervakning till sjöss: 12.410 
Upptäckta överträdelser: 1.638 
( 1.424 var administrativa överträdelser) 
Beslagtagen kvantitet fisk (i kg): 18.652 
Antal nät etc. beslagtagna 376 
2. Flygövervakning 
- Flygtimmar: 140 
- Antal uppdrag: 32 
3. Landbaserade uppdrag/patruller: 
- Antal uppdrag/patruller: 7.725 
- Kontroller och inspektioner (totalt)!0.719 
- Kontroller av landningar, distribution 
och försäljning: 7.740 
-Kontroll av redskap 2.979 
-Upptäckta överträdelser: 816 
(504 var administrativa överträdelser) 
- Beslagtagen kvantitet fisk (i kg): 11.506 
- Antal nät etc. beslagtagna 171 
3-1 
Fiske med drivnät 
Kontroller till sjöss 450 
Kontroller i hamn: 497 
Administrativa överträdelser: 27 
Administrativa gripanden: 24 
Överträdelser av fiskeregler: 6 
Fall där fisk beslagtagits: 2 
Konfiskerade nät (i meter) 60.508 
1? 
NEDERLÄNDERNA 
I rapporten ges omfattande information om marknader, struktur, böter och straff. 
A. ORGANISATION 
Inga förändringar har skett av organisationen av Nederländernas kontrolltjänster under 1995. 
B. RESURSER 
1. Personal 
Inspektörsstaben består av 56 inspektörer (58 1994) som bistås av personal från privata 
organ. Den senare gav 28.750 timmars bistånd under 1995 (37.500 1994). 
2. Fartyg/Flyg 
Fartyg från tullen och marinen används för kontrolländamål till sjöss. Inga uppgifter 
lämnas om antal men samma antal fartyg förmodas utnyttjas som 1994. 
Flygstöd ges av marinen, polisens flygavdelning. 
3. Datorisering 
Under 1995 ersattes Covis och C-Day systemen med VIRIS II (fiskeriregistrerings och 
informationssystem). COBRA- (registrering av inspektion/kontrol och straff) -systemet 
fortsatt i drift. 
53 
C. VERKSAMHETER 
De holländska myndigheterna fortsätter att rapportera kontrollverksamheten uttryckt i 
kontrolltimmar : 
Hamn/Land Inspektion 
1995 : 28.750 timmar (1994 : 37.500) 
Verksamheter till sjöss Fartygstimmar Flygtimmar 
1995 : 1.846 398 
Kontrollmyndigheterna riktar sin uppmärksamhet mot särskilda sektorer och platser, ex.vis 
bomtrålarflottan, trålfartyg med fryskapacitet, rödspotta-boxen . 
Total inspektionsverksamhet 
Faktiska inspektionstimmar (sjöss/hamn/flyg) : 73.937 
Totala landningar i Nederländerna (1995) : 32.508 
Holländska fartyg : 27.027 
Utländska fartyg : 5.481 
Genomsnittlig inspektionsgrad : inspekterade 
10.8 % 
10.9 % . 
10,8 % 
Inspektioner av företag som har anknytning till fiske: 7.364 inspektioner 
513 överträdelser 
*ï 
Tabell : Översikt över verksamheten (Sjö + flyginspektion/övervakning) 
Fartygets 
flagg 
Nederländsk 
Belgisk 
Tysk 
Dansk 
Fransk 
UK 
Irländsk Typ av inspektion 
Fysisk inspektion 
1.781 
46 
7 
5 
2 
1 
0 Okulär inspektion 
Inte tillgänglig 
79 
18 
124 
10 
87 
1 Resultat 
Uppenbar 
överträdelse 
160 
10 
8 
5 
2 
1 
-
Överträdelser som oftast upptäckts till sjöss : 
Förbjudet redskap 
Förbjudet område 
För liten fisk 50 
39 
51 
SS1 
Hamninspektion 
Upptäckta överträdelser 
Fartygets 
flagg 
Nederländsk 
Belgisk 
Tysk 
Dansk 
Fransk 
Irländsk 
UK Typ av överträdelser 
Loggbok 
135 
29 
10 
9 
2 
2 
10 Redskap 
4 
1 Fartygets ID 
11 Annat 
34 
Straff 
Hur stränga de straff som tillämpas är beror på a) överträdelsens art, och b) om det är en andra 
eller tredje överträdelse. I allmänhet beslagtas fångsten och böter utmäts. Fiskefartygen kan 
konfiskeras om det rör sig om en tredje överträdelse. 
Marknader/Strukturer 
Inga påtagliga förändringar har skett varken av organisationen av kontrollerna på dessa områden 
eller av den metod som används av de olika tjänsterna. 
Korsvisa kontroller av fångstuppgifter 
Uppgifter från loggböcker, deklarationer och försäljningsnotor kontrolleras korsvis till 100 % med 
datasystemen. Inkompletta/felaktiga uppgifter återsänds och de rätta versionerna förs in. 
36 
PORTUGAL 
Portugals rapport begränsar sig till att uppdatera vissa särskilda aspekter som omfattades i 
rapporten för 1994. Rapporten för 1995 ger en mer detaljerad och allsidig profil av resurserna. 
A. ORGANISA TIONER: 
Åtta statliga myndigheter har jurisidiktion för att övervaka fiskeverksamheter när det gäller 
bevarande, åtgärder och resursförvaltning: 
- Avdelningen för inspektionstjänst/Generaldirektoratet för fiske (DSI); 
- Marinmyndigheten (AMAR); 
- Flygvapnet (FA); 
- Republikanska nationalgardets inspektionsbrigad (GNR/BF); 
- Generalinspektoratet för ekonomisk verksamhet (IGAE); 
- Generaldirektoratet för tullar (DGA); 
- Generaldirektoratet för hamnar, skeppning och sjötransporter (DGPNTM); 
- Avdelningen för marknads- och kvalitetstjänst/Generaldirektoratet för fiske (DSMQ). 
B. RESURSER 
1. Antal inspektioner nå land: • 
Det fanns 376 fiskeriinspektörer med befogenhet och jurisdiktion på området för 
övervakning av fiskeverksamheter. Dessa kommer från följande myndigheter: 
- Avdelningen för inspektionstjänst/Generaldirektoratet för fiske 12 
- Avdelningen för marknads- och kvalitetstjänst/Generaldirektoratet för fiske 22 
- Marinmyndigheten 85 
- Flygvapnet 8 
- Republikanska nationalgardets inspektionsbrigad 107 
- Generalinspektoratet för ekonomiska verksamheter ' 87 
- Generaldirektoratet för tullar 39 
- Generaldirektoratet för hamnar, skeppning och sjötransporter 16 
3} 
2. Antal inspektionsfartvg: 
Försvarsministeriets/marinens fartyg utför fiskeriinspektionsuppdrag till sjöss med 
följande fartygstyper: 
- "J.Coutinho" klass korvetter (FS) 6 
- "B.Andrade" klass korvetter (FS) 4 
- "Cacine" klass patrullbåtar (PB) 10 
- "Albatroz" klass snabbgående båtar (PBR) 5 
- "Dragäo" klass snabbgående båtar (LFR) 5 
- Övriga inspektionsfartyg 41 
TOTALT 71 
Dessa fartyg utför dock andra uppgifter förutom fiskeinspektioner och särskilt marina och 
undsättningsuppdrag. 
3. Antal inspektionsflvgplan: 
Försvarsministeriets/flygvapnets flygplan som medverkar i flygövervakning och 
inspektion av fiske verksamheter är av följande typer : 
- CASA 100 Aviocar 3 
- CASA 300 Aviocar 2 
Dessa flygplan utför också andra uppdrag särskilt sådana som rör utsläpp i havet och 
undsättningsoperationer. 
^ 
4 Utnyttjande av resurserna 
- De viktigaste kontrollverksamheterna utförs av inspektörerna från 
Inspektionstjänsten i Lissabon: 
Verksamhet 1995 
Region Antal Inspektioner Antal inspektörer : 12 
Nord 394 
Center 410 
Syd 253 
1.057 
- Inspektioner utförda av IVlarinmvndigheten (AMAR) : 
Verksamhet 1995 
Region Antal inspektioner Berörd personal 
Nord 2.204 20 
Center 3.060 28 
Syd 2.340 17 
Azorerna / Madeira 645 20 
Inspektioner utförda av Marknads/kvalitetstjänsten (DSMQ): 
Verksamhet 1995 
Region Antal inspetioner Berörd personal 
Nord 2.678 .13 
Center 352 3 
Syd 126 3 
Azorerna/Madeira 60 3 
^3 
- Inspektioner utförda av Inspektionsbrigaden (GNR / BF) : 
Verksamhet 1995 
Region 
Nord 
Center 
Syd 
Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal 
1.792 30 
2.090 35 
2.368 25 
3.857 17 
Inspektioner utförda av Generalinspektoratet för 
ekonomiska verksamheter (IGAE) : 
Verksamhet 1995 
Region 
Nord 
Center 
Syd Antal Inspektioner Berörd personal 
3.636 21 
4.416 45 
2.483 21 
Inspektioner utförda av Generaldirektoratet för tullar (DGA) 
Verksamhet 1995 
Region 
Nord 
Center 
Syd 
Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal 
326 24 
43 9 
60 2 
8 4 
MO 
Inspektioner utförda av Generaldirektoratet för hamnar, siöfart och 
sjötransporter (DGPNTM1 : 
Verksamhet 1995 
Region 
Fastlandet 
Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal : 16 
6.514 
287 
Inspektionsdagar till sjöss: 
Område 
Fastlandet 
(ICES IX, a,b) 
Madeira 
(CECAF) 
Azorerna 
(ICES X) Alla typer av patrullfartyg 
3.414 
446 
533 
Flygö vervakning: 
OMRÅDE 
Fastlandet 
(ICES lX,a.b) 
Madeira 
(CECAF) 
Azorerna 
(ICES X) 
TOTALT FLYG 
TIMMAR 
6I2t00m 
304G5m 
272125m 
1 189t00m UPPDRAG 
201 
62 
55 
318 OBSERVA­
TIONER 
736 
238 
97 
1.071 FÖRMODADE 
ÖVERTRÄD. 
203 
20 
6 
229 INLEDDA 
FÖRFARANDEN 
MED HÄNSYN 
TILL BROTT 
152 
13 
5 
170 
Ml 
Kontroller av landningar: 
Under 1995 underkastades ungefär 80% av totala farska/kylda landade fiskpartier fysiska 
inspektioner i auktioner, och 30-35% av dessa landningar inspekterades av någon av de 
olika inspektionstjänsterna. 
Landningar från fartyg från NAFO: 100 % inspektion. 
Landningar från fartyg som agerar i marockanska vatten : 25-30 % inspektion. 
Landningar från fartyg som för tredje lands flagg: 100 % inspektion. 
Korsvisa kontroller av landningsdokument/försäljningsnotor: 
1. Djuphavsflottans landningar: samtliga kontrollerade korsvis 
2. Kustflottan för skaldjursfiske: 60 % korsvisa kontroller. 
3. Flotta som agerar i fastlandsvattnen: påbörjad 
V 
FINLAND 
/. Inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter 
A. ORGANISATION 
På nationell nivå vilar ansvaret för övervakning och verkställighet på avdelningen för 
fiske och jakt som ingår i Jordbruks- och skogsbruksministeriet. Inom ministeriet finns 
en enhet för kommersiellt fiske som också handhar kontrollfrågor. Avdelningen ligger 
i Helsingfors. 
På distriktsnivå ligger ansvaret för fiskekontrollen hos sex lokalt baserade enheter för 
kommersiellt fiske som har fem eller sex heltidsanställda. Ytterligare personal anställs 
för att handha säsongsbundna kontrolluppgifter. 
De tjänstemän som har hand om den faktiska kontrollen är inte lokaliserade till 
ilskehamnar eller andra landningsplatser. Kontrollanterna stöds och bistås av en rättslig 
stödtjänst som finns inom avdelningen för fiske och jakt. 
I disktriktet Åland som är delvis självstyrande är det länsstyrelsen som, med bistånd av 
kustbevakningen, har hand om fiskekontrollen. 
Lokalt baserade fiskekontrollenheter är utrustade med bilar, små kustfartyg samt datorer 
och datasystem som tillhandahålls av avdelningen för fiske och jakt. 
Kustbevakningen, som lyder under inrikesministeriet, har också uppgifter inom 
fiskekontrollen i Finland. Kustbevakningen utför en rad uppgifter förknippade med 
säkerhet men också med fiskekontroll. Nivån på 4essa beror på vilket distrikt det rör 
sig om. Kustbevakningens viktigaste uppgifter rör inspektion till sjöss av nationella och 
utländska fiskefartyg. 
Andra specialiserade tjänster som har anknytning till övervakning av fiskeaktiviteter 
omfattar: 
M'3 
Finska siöfartsstyrelsen som lyder under Transport- och Kommunikationsministeriet 
har hand om en rad kontrolluppgifter när det gäller fartygsegenskaper. Den utför 
inspektioner för att bestämma fartygs sjövärdighet, fartygsmått, maskinstyrka, 
säkerhetsstandard, besättningens utbildning och radio- samt andra komunikationssystem 
ombord. Säkerhet och hälsa ombord på fartyg faller under Arbetsmarknadsministeriets 
ansvarsområde. 
Inspektioner och kontroller av hygienstandard åligger Veterinär- och 
livsmedelsavdelningen inom Jordbruks- och skogsbruksministeriet. Kommunala 
kontrollmyndigheter medverkar också i dessa uppgifter. 
Tullen handhar också ett begränsat antal kontrollfunktioner: den mottar 
fångst/landningsrapporter från tredje länders fiskefartyg och vidarebefordrar dessa till 
de lokala kommersiella fiskeenheterna. Generellt sett är tullen ansvarig för att 
säkerställa att den landade fångsten och fiskprodukterna överensstämmer med nationella 
bestämmelser. 
Den nationella polismyndigheten som lyder under Inrikesministeriet, ger officiell 
assistans under patrullering i kustvattnen. 
B. RESURSER 
1. Personal: 
Antalet civil personal som har anknytning till kontroll och verkställighet uppgår till 
ungefär 36 fast anställda tjänstemän biträdda av 10-20 säsongsanställda. Dessutom 
medverkar ett icke preciserat antal personer, fördelade mellan de tjänster som 
nämns ovan, i någon typ av kontrollverksamhet. 
Kustbevakningens personal består av ungefar 900 personer fördelade på tre enheter. 
^f M 
2. Fartyg/flygplan: 
Kustbevakningen har 12 patrullfartyg, av vilka 5 kan utnyttjas året om. De 27 
kustbevakningsstationerna längs kusten förfogar över 60 patrullbåtar. Flyg­
övervakning tillhandahålls av kustbevakningen och utförs med 3 helikoptrar och 4 
flyg för övervakning av sjöfarten. 
Inga uppgifter finns tillgängliga om den patrullering som utförts eller det antal 
flygtimmar som avsatts för fiskekontroll. 
3. Dataprogram/Utrustning: 
De nationella myndigheterna har slutfört en uppgradering av en rad system som nu 
är databaserade. Dessa omfattar registret över fartygsflottan, fångst- och 
kontrollregister. 
Distriktregister förs också och dessa administreras av lokala kommersiella 
fiskeenheter. 
Centrala register är inte tillgängliga för distriktsenheter medan distriktsregistren är 
tillgängliga för personalen inom avdelningen för fiske och jakt. 
V 
C VERKSAMHETER: 
Kontrollmyndigheterna har vittgående och omfattande befogenheter att säkerställa att 
nationella gemenskapsregler följs och att rekommendationerna från 
Fiskerikommissionen för Östersjön genomförs. 
De finska kontrollmyndigheterna är ansvariga för att kontrollera fiskeaktiviteter inom 
ICES-områden 29-32 liksom övervakning av den verksamhet som bedrivs av de finska 
fartyg som har tillstånd att fiska i tredje länders vatten (i synnerhet de baltiska staternas 
vatten) vilka lyder under särskilda bestämmelser ex.vis överföring av radiorapporter om 
läge och fångst. 
En stor del av de tillgängliga resurserna ägnas åt fångstövervakning och granskning av 
fångstuppgifter som erhållits både från fartyg över tio meter och mindre fartyg. 
Fiskesäsongen i hamnarna i norra Bottenviken begränsas av is och under vintern fiskar 
flottan i mån av möjligheter i tredje länders vatten eller i svenska vatten. 
I de uppgifter som de finska myndigheterna lämnat särskiljs inte mellan inspektioner 
i hamn och till sjöss. På grundval av den information som lämnats anges i tabellen 
nedan det antal inspektioner som genomförts i tre kustregioner. 
TYP AV 
INSPEKTION 
Fartygsinspektion 
Mätning av 
redskap 
Fartygens 
tekniska 
egenskaper 
FYKES nätens 
belägenhet 
(fällor)* 
Totalt PLATS 
Finska viken 
1 
-
-
3 
4 Bottenviken 
23 
60 
60 
30 
173 Skärgården 
41 
-
49 
61 
151 Totalt 
65 
60 
109 
94 
328 
* Redskap som används inom laxfisket. 
M6 
Inga detaljerade uppgifter om antalet överträdelser har lämnats. 
Kontroller när det gäller marknader, strukturer, försäljningsnotor och transport av fisk. 
Fångster landas på ett stort antal landningsplatser och fiskehamnar (+/- 400). Den 
största delen av fångsten går direkt till detaljhandeln eller säljs i hamn direkt till 
konsumenten. 
Det finns inga auktionscentra eller produktionsorganisationer i Finland. Fiskköpare 
registreras och landtransporten av fisk omhändertas av den första köparen. 
Strukturpolitikens funktion (anpassning av flottstorlek, fartygsmodernisation etc.) 
övervakas genom inspektioner i det inledande skedet, efter halva tiden och slutlig 
inspektion. Fysiska fartygsinspektioner bandas på video om fartygen skall avföras från 
flottan. 
Inga detaljerade uppgifter har lämnats om kontroll på marknader eller av fisktransport. 
Försäljningsnotor inlämnas av den första köparen inom 48 timmar efter det att fångsten 
landats. 
Tredje lands fartyg (aktiviteter i den finska zonen): 
Under 1995 förekom nästan ingen verksamhet av tredje lands fartyg i den finska zonen 
och inga sådana fartyg landade fångster i Finland. 
Samarbete med andra stater: 
De finska myndigheterna rapporterar att samarbetet varit gott med både Sverige och 
Danmark när det gäller finska fartyg som fiskar i svenska vatten eller landar sina 
fångster i svenska hamnar och svenska fartyg som landar i Finland eller fiskar i finska 
vatten. Uppgifter om landningar erhölls dock sent. 
C B 
Förvaltning av kvoter: 
Under 1995 var förvaltningen av kvoter framgångsrik förutom när det gäller kvoten för 
torsk och vissa laxkvoter där överfiske noterats. 
Ett av de finska myndigheternas problem består i det stora antalet laxfiskande fartyg 
som är mindre än 10 m totalt vilka måste föra en särskild loggbok. Denna information 
samlas in endast på månadsbasis. Dessutom erhölls uppgifter om fångster av torsk och 
lax som landats i andra medlemsstater sent. Dessa problem håller dock nu på att finna 
sin lösning. 
BESTÅND 
Lax* 
Procentandel av 
kvoten 
Torsk 
Procentandel av 
kvoten PLATS DÄR FISKET ÄGDE RUM 
Finland 
142.524 
1)3.3% 
1.600 
101.9% Estland 
2.401 
120.1% 
56 
112% Lettland 
6.896 
172.4% 
-
* (förutom underavdelning 32 i Fiskerikommissionen för Östersjön, uttryckt i antal fiskar) 
V* 
II Utvärdering 
A. ALLMÄNT 
Fiskeaktiviteterna i Finland är begränsade till Östersjön och äger rum inom dess 
ekonomiska zon, i de omkringliggande medlemsstaternas vatten och i tredje länders 
vatten. 
Finland har fått sig stora kvoter tilldelade enligt den gemensamma fiskeripolitiken -
sill (+/- 126.000 ton), lax (+/- 210.000 ton), skarpsill (+/- 23.000 tons). 
B. STYRKA OCH SVAGHETER 
Resurser 
Två nationella myndigheter har det största ansvaret för kontroll och förvaltning av 
fiskeresurser: Avdelningen för fiske och jakt och kustbevakningen. Båda dessa tjänster 
har inrättat specialiserade enheter som har hand om fiskekontroll liksom också andra 
ministerier har gjort. 
Antalet inspektörer som faktiskt agerar längs kustområdena tycks vara blygsamt med 
hänsyn till omfattningen av regler och åtgärder som kräver övervakning och 
verkställighet. 
Samordningen mellan de olika tjänsterna tycks dock inte ge upphov till några problem 
eller till ineffektivitet. 
Kustbevakningen tycks ha tillräckliga resurser för att genomföra den kontroll de ålagts 
på ett effektivt sätt. Kommissionen har ingen möjlighet att kommentera hur dessa 
resurser används. 
Kontrollenheterna har skapat databaser för fiskeflottans aktivitet, fångsruppgifter och 
kontroller till sjöss och i land. 
M<3 
Inspektionsverksamhet 
In sin rapport till kommissionen har de finska myndigheterna inte givit några klara 
indikationer på kontrollverksamheternas faktiska nivå eller om dessa fokuserar på 
verkställighet av nationella eller EU-regler. På basis av den information som finns 
tillgänglig tycks den (totala) kontrollansträngningen vara ganska låg (+/- 200 årliga 
inspektioner). 
Förvaltning av kvoter 
Effektiv förvaltning av kvoter undermineras av förseningar när det gäller mottagande 
av uppgifter om fångstnivåer och landningar i hamnar utanför Finland. 
Kontrollera med fångstregistreringsenheten. 
Utvärdering totalt 
Det har efter anslutningen blivit nödvändigt för Finland att modernisera och expandera 
sin kontrolltjänst. På vissa områden har nya enheter behövt inrättas (korsyisa 
kontroller/godkännande). 
Stora framsteg har gjorts under 1995 när det gäller att skapa en integrerad 
kontrollstruktur men mycket återstår att göra för att få kontrollen operationell. 
ro 
SVERIGE 
/. Inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter 
A. ORGANISATION 
Det är Fiskeriverket i Göteborg som har till uppgift att genomföra fiskepolitiken i 
Sverige. Fiskeriverkets personal (250 personer, varav 70 baserade på huvudkontoret) 
har hand om reglering, förvaltning och bevarande av fiskeresurser. I denna kapacitet 
upprättar det förslag till nationella bestämmelser, övervakar förvaltningen av nationella 
kvoter, för register över fiskefartyg och har ensamt ansvar för kvalitetskontroll av 
landningar som sker i svenska hamnar. 
Den svenska Kustbevakninfien är den myndighet som har ansvar för alla inspektioner 
till havs och kontroll i nationella vatten. Myndigheten genomför också inspektioner i 
hamn som sker genom slumpmässigt urval (totalansvar för hamnkontroller lades på 
denna myndighet 1996). 
Fiskekontroll är bara en av de uppgifter som åligger kustbevakningen. Därtill kommer 
försvar, miljö, samt bistånd till tull och polis (se bilaga 1 och 2). 
Följande statliga organisationer har begränsade kontrollfunktioner: 
Tullen - denna myndighet har ansvar för kontroll av transport av importerad 
fisk. 
Jordbruksdepartementet - veterinärtjänsten utför kontroller av hygienstandard 
ombord på fartygen. 
Sjöfartsverket (Kommunikationsdepartementet) - har ansvar för kontroll av 
fartygsegenskaper för fartyg över 12 meter (mått, tonnage, maskinstyrka). 
Statistiska Centralbyrån - handhar på begäran av Fiskeriverket sammanställning av 
uppgifter på försäljningsnotor. 
B. RESURSER: 
1. Personal 
Fiskeriverket och andra statliga organisationer. 
Ett antal personer som är knutna till eller lyder under Fiskeriverket utför kontroller av 
fångstuppgifter, genomför korsvisa kontroller av landningar, övervakar 
kvalitet/marknadsföring/strukturaspekter av fiskepolitiken. Det exakta antalet framgår 
inte men bedöms vara +/- 30 personer. Dessutom har 4 personer anställda på 
Statistiska centralbyrån hand om försäljningsbestämmelser medan tullen som har hand 
om import och transport av fisk har cirka 20 personer tillgängliga för dessa uppgifter. 
Kustbevakningen. 
Kustbevakningen har totalt 530 personer anställda som ägnar sig åt kontroller (?). De 
agerar från fyra regionala centra: 
Härnösand, Stockholm, Karlskrona och Göteborg. 
Huvudkontoret är beläget i Karlskrona och har ansvar för förvaltning, operationella 
riktlinjer, planering, budget och utbildning. 
2. Fartyg/Flygplan: 
För att genomföra de uppgifter som ålagts dem förfogar Kustbevakningen över tre 
flygplan för övervakning, cirka hundra fartyg och tre svävare. Fyra havsgående fartyg 
finns tillgängliga för kontrolluppgifter i Sveriges ekonomiska zon. 
rz. 
3. Dataprogram/Utrustning: 
Fiskeriverket för register över fartyg, licensinnehavare och har ett antal databaser om 
fångstnivåer. Statistiska centralbyrån har en särskild databas över fiskefartyg som agerar 
i svenska vatten. Kustbevakningen har tillgång till denna databas dygnet om. 
C. VERKSAMHETER 
Inspektioner till havs: 
De svenska myndigheterna har meddelat att kustbevakningen, som kontrollerar svenska 
och utländska fartyg i den svenska ekonomiska zonen, under 1995 utförde följande 
inspektioner: 
- Svenska fartyg: 235 
- Utländska fartyg: 151 
De utländska fartygen var registrerade i Danmark, Tyskland, Finland, Polen, Estland, 
Lettland, Litauen och Norge. Dessa inspektioner ledde till att 12 utländska fartyg 
rapporterades för åtal. De inspektioner som genomfördes innehöll följande inslag: 
Jämförelse av den fångst som fanns ombord med noteringarna i loggboken. 
Kontroll av att bestämmelserna om minsta fiskstorlek följs. 
Kontroll av bifångster. 
Kontroll av fiskeredskap och tillstånd. 
£s 
När det gäller de svenska fartyg som inspekterats1, rapporterades totalt 275 
överträdelser. Exempel på överträdelser var: 
- olagliga fiskemetoder, 
- omärkt utrustning, 
- fiske under perioder då fisket är förbjudet, 
- användning av olagliga nät, 
- fångst av för liten fisk och skaldjur. 
Den totala inspektionsinsatsen till sjöss uppskattas till 30.000 timmar med patrullbåtar. 
Inspektioner i hamn: 
Inga exakta upgifter finns tillgängliga om det antal inspektioner i hamn som utförts 
under 1995. 
Flygövervaknjng: 
Totalt 500 timmars flygövervakning tillhandahölls av Kustbevakningen för 
kontrolländamål. 
Uppgifterna om överträdelser och inspektioner inkluderar de kontroller som utförts i inre vatten (sjöar, 
floder, etc). •- . . 
77. Utvärdering 
A. ALLMÄNT 
Sverige har en kust som är ungefär 7.624 km lång. Det finns ungefär 100.000 sjöar 
inom landet med en total yta på cirka 38.000 km2 eller något mer än 9% av hela 
landets yta. 
Västkusten gränsar till Kattegat och Skagerrak. medan kusten till söder och öster ligger 
vid Östersjön. 
Det finns ett stort antal arter i havet utanför Västkusten, i huvudsak arter som påträffas 
i Atlanten. På grund av den låga salthalten är antalet arter mer begränsat i Östersjön 
och de viktigaste arterna är torsk, lax och sill. 
B. STYRKA OCH SVAGHETER 
Resurser 
I Sverige har två stora statliga organisationer med styrelse ansvar för fiskeförvaltning 
inklusive kontroll - Fiskeriverket och Kustbevakningen. Båda dessa organisationer är 
tillräckligt väl utrustade med lämpliga resurser för att utföra sina uppgifter. Efter det 
att Sverige anslöt sig till Europeiska unionen har de svenska myndigheterna gjort goda 
framsteg i arbetet att anpassa sin kontrolltjänst till de viktigaste kraven i rådets 
förordning (EEG) nr 2847/93. Förberedelser har vidtagits för att förstärka systemet för 
fångstregistrering. 
De största svårigheterna tycks ligga inom området för kontroller i hamn eftersom 
sådana inte har utförts i någon större utsträckning under de senaste åren. Följaktligen 
måste större resurser användas inom denna typ av kontroller. 
SS 
Organisation 
Som nämnts ovan har två stora statliga organisationer hand om den största delen av 
kontroll- och förvaltningsfrågor i Sverige. Ett antal mer specialiserade organ genomför 
begränsade kontrolluppgifter men samordningen mellan alla dessa organisationer tycks 
inte utgöra något problem. 
Inspektionsverksamhet 
Inspektioner till havs utförs av Kustbevakningen. Dessa inspektioner genomförs bland 
annat för att kontrollera att bestämmelser om tekniska ågärder, licenser och fångst följs. 
Samtidigt som Kustbevakningen är väl utrustad i fråga om fartyg innebär dess 
styrelsemandat att täcka andra sektorer (miljö, säkerhet etc) att fiskekontrollen i 
realiteten måste skjutas åt sidan för att andra uppgifter till sjöss skall genomföras. 
Flygövervakning genomförs men det framgår inte tydligt i vilken utsträckning denna 
ägnas åt eller fokuseras på fiskekontroll. 
Inspektioner i hamn tycks vara den svagaste punkten när det gäller kontroller. Med 
hänsyn till det stora antalet landningsställen, fiskeflottans storlek och behovet att 
kontrollera den stora volymen landningar av kvoterade arter, tycks det årliga antalet 
kontroller inte vara tillräckligt och borde ökas. Vikten av inspektioner i hamn 
understryks också av det faktum att hamnen är det bästa stället för att kontrollera att 
fångstreglerna i fråga om sillfisket följs. 
Förvaltning av kvoter 
Sverige har några stora kvoter (särskilt för sill, skarpsill, lax, och torsk) som kräver 
noggrann övervakning för att säkerställa att de nationella kvoterna iakttas. Trots att den 
administrativa basen för effektiv förvaltning av fångstdata och resurser har inrättats, har 
Sverige inte alltid lyckats säkerställa att de nationella fiskarna håller sig inom de 
nationella kvoterna. 
SL 
En del av svårigheten i att uppnå effektiv löpande förvaltning av fångstnivåerna beror 
på det faktum att svenska fiskefartyg landar sin fångst utanför Sverige. Detta leder 
oundvikligen till viss försening i överföring av fångstuppgifter. 
Kommissionen känner till att Sverige har ett gott samarbete med de omkringliggande 
medlemsstaterna och förutsätter att åtgärder skall kunna vidtas i detta sammanhang för 
att påskynda överföringen av fångstuppgifter. 
Utvärdering totalt 
Sverige har gjort goda framsteg när det gäller att organisera ett nytt kontrollsystem efter 
anslutningen till gemenskapen. Detta gäller särskilt fångstregistrering och inrättandet 
av ett system för godkännande av fångstuppgifter. 
Effektiviteten i fråga om inspektioner i hamn utgör ett problem eftersom den 
blygsamma förekomsten av kontroller inte är tillräcklig för att garantera att 
fångstuppgifterna är tillförlitliga. 
Förvaltningen av kvoter har också varit mindre tillfredsställande under 1995. 
Kommission är medveten om att de nationella myndigheterna har vidtagit åtgärder för 
att stärka övervakningen av kvoter och räknar med att förbättringar snart skall kunna 
noteras. 
De svenska myndigheterna konstaterar följande: 
Traditionellt sett har inspektioner till sjöss inklusive flygövervakning utgjort det 
viktigaste inslaget i det svenska fiskekontrollsystemet. Sverige har funnit denna 
kontrollstrategi vara framgångsrik och avser att också i framtiden bibehålla de 
grundläggande dragen i detta system. Den svenska kustbevakningen utnyttjar 23% av 
sina budgetanslag för att genomföra fiskekontroll och detta utgör den största enskilda 
uppgiften inom den svenska övervakningen till sjöss. Såsom påpekas i rapporten har 
Sverige efter anslutningen till gemenskapen fokuserat sina ansträngningar på att 
anpassa det tidigare svenska fångstdatasystemet till det system som används inom 
gemenskapen. Avsevärda insatser har också gjorts för att förbättra förvaltningen av 
kvoter. Åtgärder har vidtagits för att förbättra effektiviteten när det gäller inspektion 
i hamn. 
STORBRITANNIEN 
Rapporten för 1995 innehåller ett antal mindre ändringar i texten jämfört med rapporten för 1994. 
De viktigaste ändringarna rör resurser och verksamheter. 
A. RESURSER 
Antal inspektörer 1995 1994 Skottland England och Wales 
158 169 (-5) (-6) 
B. VERKSAMHETER 1995 1994 
Totalt antal insp. fartyg 12.508 12.434 
Övriga inspektioner 58.829 64.044 
Inspektionsverksamheten i Skottland minskad: 
Inspekterade fartyg 6.761 8.744 -2.000 cirka 
Övriga inspektioner 46.283 52.782 -6.500 cirka 
Inspektioner till sjöss: 
Patrulleringsdagar 3.337 3.095 
Bordningar 2.649 2.495 
Utländska fartyg som inspekterats: 
Tillsjöss 1.915 2.014 
Flygövervakning 4.414 4.710 
(flygtimmar) S g 
Rapporten har stora likheter med den som inlämnades 1995 för 1994. Följaktligen inkluderar den 
inte några nya uppgifter eller observationer förutom inspektionsverksamheten. 
Den viktigaste skillnaden när det gäller verksamhet är den minskade inspektionsaktiviteten i 
Skottland. 
S3 
BILAGA 2 
TABELLER 
£o 
Tabell 1 
Medel som medlemsstaterna förfogar över för fiskekontrollen 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Storbritannien Inspektörer 
6 
143 
30 
\1T 
30" 
532 
18 
s 
56 
12 
890 
500 
158 Marina 
enheter 
21 
5 
212 
141 
31 
34 
10 
330 
flera 
71 
60 
100 
20 Svävare 
1 
4 
2 
16 
5 
3 
5 Helikoptrar 
2 
3 
Byggnaderna tillhör marinen. 
Vissa av dessa enheter tillhör miljöministeriet. 
Den kustbevakning som inrättats i alla hamnar (172) spelar en avgörande roll. Teoretiskt sett, 
räcker det med en person för att genomföra en inspektion. 
Detta är antalet nationella inspektörer som upprättats i Madrid. Till denna siffra bör läggas 232 
inspektörerna inom tjänsterna i de självstyrande regionerna. 
I teorin skulle ungefär 5200 personer ägna sig åt någon form av fiskekontroll. I praktiken är 
deras antal förmodligen betydligt mindre. 
6-1 
Tabell 2 
Antal inspektioner som medlemsstaterna genomför årligen 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Storbritannien INSPLKT. PÅ 
LAND 
106 
ej anm. 
9155 
448' 
ej anm. 
ej anm. 
10900 
10719 
ej anm. 
40720 
328' 
386' 
12503 
(+58829) INSPEKT. 
ULL SJÖSS 
87 
ej anm. 
4879 
ej anm. 
9383 
ej anm. 
12410 
ej anm. 
4393 
3337 FLÖTTANS 
STORLEK 
(ungefärlig siflra) 
124 
154 
429 
2067 
79 
841 
1119 
559 
248 
2370 
639 
490 
229 FLOTTANS 
STORLEK 
(1000 GT) 
22 
62 
68 
528 
8 
128 
187 
55 
43 
179 
176 
97 
36 FLOTTANS 
STORLEK 
(1000 kW) 
61 
89 
189 
1042 
31 
454 
554 
176 
118 
697 
488 
218 
120 
kalla Medlemsstaternas rapporter och Luroslat. 
Det totala antalet inspektioner har inte kategoriindelats. 
é>& 
Tabell 2b 
ÖVERSIKT ÖVER DE KONTROLLER AV FISKEAKTIVITETER SOM MEDELMSSTATERNAS BEHÖRIGA MYNDIGHETER GENOMFÖRT 1994 
Belgien 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
49 
1 
48 BE 
46 
1 
45 DK DE ES FR 
3 
3 IR NL PT Fl SE UK Övriga 
I/o Danmark 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
Tyskland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
432 
226 
206 BE 
2 
2 DK 
2 
2 DE 
407 
222 
185 ES FR IR NL 
18 
2 
16 PT Fl SE UK Övriga 
Grekland 
(T) Fartygens registreringsland 
Totalt 
448 BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM LETT TILL ÄTAL 
Spanien 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
-C Frankrike 
Inkompletta 
uppgifter (T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
1148 BE 
11 DK DE ES 
62 FR 
1042 IR NL PT Fl SE UK Övriga 
32 
Irland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. 
ej anm. BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
Italien 
(T) Fartygens registreringsland 
Totalt 
526 BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S - ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM LEn TILL ÄTAL 
Neder­
länderna 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
357 
127 
2 
230 BE 
10 
2 
8 DK DE ES FR IR NL 
347 
125 
2 
222 PT Fl SE UK Övriga 
Österrike 
Portugal 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
2644 
3 
276 
2365 BE DK DE ES 
65 
2 
63 FR IR NL PT 
2562 
271 
2288 Fl SE UK Övriga 
17 
*> J 
14 
C/0 Finland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
7 
6 
1 BE DK DE ES FR 
7 
6 
1 IR NL PT Fl SE UK Övriga 
T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM LEn TILL ÅTAL 
Sverige 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
140 
3 
137 BE DK 
17 
17 DE ES FR IR NL PT Fl 
4 
1 
3 SE 
101 
2 
99 UK Övriga 
18 
18 
Stor­
britannien 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt 
1493 
1363 
130 BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
EU 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Fartygens registreringsland 
Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 
T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM LEn TILL ÅTAL 
TABELL 3 
Jämförande tabell över inspektioner och mål 1995 
DAGAR 
JQmråde/land NAFO Tonfis BEL DNK DEU ESP FRA GBR GRC IRL ITA NLD PRT SFL SWE ITOTALT 
*4J Huvudsaklig målsättning 
Förenade internationella inspektionsuppgifter 
Kontroll av drivgarn 
EU-Marocko avtalet 
Tekniska åtgärder i Medelhavet (EG nr 1626/94) 
Registret över fiskeflottan (EG nr 109/94 och 493/96) 
KONTROLL - maskinstyrka (EG nr 2847/93 art. 26) 
KONTROLL - fiskekapacitet - redskap (EG nr 2847/93 art 25) 
KONTROLL - transporthandlingar (EG nr 2847/93 art. 13) 
KONTROLL - övervakning och kontroll (EG nr 2847/93 art. 2) 
Loggboksbest. (EG nr 2847/93) - fångststatistik 
Industriellt fiske (EEG nr 954/87 - provtagning) 
Marknad.sföringsstandard (EG nr 103/76) 
TEKNISKA ÅTGÄRDER - Nät och tillbehör (EG nr 3094/86) 
TEKNISKA ÅTGÄRDER - För liten fisk (EG nr 3094/86) 
TEKNISKA ÅTGÄRDER - Förbjudet område (EG nr 3094/86 art 9) 
Fisket efter östersjötorsk 306 
360 
2 1 
10 9 
5 
2 
3 5 2 
1 
1 
11 
7 
9 
5 4 
3 
6 
4 10 
5 
16 
10 
7 
ITOTALT ANTAL DAGAR 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 58 29 10 1001 
TABELL 3 
Jämförande tabell över inspektioner och mål 1995 
Jämförande inspektionstabell 1995 Jämförande tabell över mål 1995 
(T) 
0<o 400 
350 
300 
250 
S> 200 
150 
U I • Seriesl 400 
350 
300 
250 
S) 200 
D 
150 
100 
50 
Inspektionsplats I Seriesl 
Ji_*. iill 
fl) $ Q, 
sig 
4) C9 O o E 2 u. v « % 2 6 
tegs 
Q: <n § Ë sr 
o> O t: £ LU ra 
c ~ CO ra ö 5 
Mål W Q 
LU O I- t-ii 
2 O 
IS 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 226 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 01 
Katalognummer : CB-CO-97-220-SV-C 
ISBN 92-78-19751-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
C, 3