MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll - eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll

Innehållsförteckning

1. Inledning

2. Riktlinjerna för webbtillgänglighet

3. Planer och mekanismer för genomförande i Europeiska unionen

4. Utvecklingen utanför Europeiska Unionen

5. Sammanfattning och framtida åtgärder

BILAGA 1: Riktlinjerna för initiativet för webbtillgänglighet

BILAGA 2: Att göra webbplatser åtkomliga

BILAGA 3: Tabell över medlemsstaternas antagande och tillämpning av riktlinjerna

1. Inledning

Handlingsplanen för eEurope 2002, [1] som antogs vid Europeiska rådets möte i Feira i juni 2000, är ett brett initiativ som skall hjälpa till att öka och utvidga användningen av Internet till alla sektorer i det europeiska samhället. Handlingsplanen har som mål att de europeiska medborgarna skall kunna vara uppkopplade på nätet under alla perioder av livet, så att de kan dra nytta av de fördelar som den digitala tekniken erbjuder. Om Internet-användningen ökar kommer det i sin tur att leda till att utvecklingen av den nya kunskapsbaserade ekonomin skyndas på. Dessa åtgärder överensstämmer med principen om icke-diskriminering i Fördraget om Europeiska unionen.

[1] Handlingsplanen eEurope 2002 kan laddas ned från följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/actionplan/index_en.htm

Ett av handlingsplanens specifika mål är att förbättra tillgången till Internet för funktionshindrade människor. Detta meddelande och dess rekommendationer behandlar det målet.

.................................

Människor med funktionshinder och äldre personer möter många problem när de skall försöka använda Internet. De svårigheter i fråga om tillgänglighet som dessa och andra Internet-användare stöter på kan i stor utsträckning lösas med rätt kodning när webbplatser och webbinnehåll konstrueras och med hjälp av vissa enkla regler i fråga om utformning av och struktur på webbplatser. De flesta av dem som utformar webbplatser eller som tillhandahåller webbinnehåll känner dock inte till eller tillämpar inte denna typ av teknik.

Åtkomst till webbplatser och deras innehåll innebär flera olika problem för personer med fysiska, sensoriska eller kognitiva funktionshinder. I Europa finns 37 miljoner funktionshindrade som kan vara förhindrade att komma åt information och tjänster när de använder Internet. Det finns en betydande risk att en stor del av befolkningen blir socialt utestängd med tanke på olika myndigheters ökade användning av Internet.

För personer som är blinda eller som har kraftigt nedsatt syn kan det t.ex. vara svårt, för att inte säga omöjligt, att komma åt vissa elektroniska dokument, exempelvis webbplatser, med de typer av läsare (skärmläsningsprogram) och andra hjälpmedel som de synskadade använder. En döv person kan vara tvungen att använda bildtexter i ljudfiler och en person som är färgblind eller har nedsatt syn kan behöva använda sina egna stilmallar. Andra frågor som är viktiga för funktionshindrade är exempelvis multimediastrukturer, åtkomstfunktioner som inte är beroende av vilken hårdvara som används, ramar med förklaringar samt tabeller som är ändamålsenligt märkta.

Äldre personer, som inte är vana vid webbläsare eller vid hur man förflyttar sig på en webbplats, kan förvillas av sidor som är försedda med komplicerad och detaljerad information, som är plottrigt utformade eller har dåliga navigeringsfunktioner, eller där det förekommer blinkande eller rörliga bilder. Med tanke på att andelen äldre blir allt större, kommer den användargruppen att öka kraftigt under de kommande åren.

2. Riktlinjerna för webbtillgänglighet

Det europeiska tillvägagångssättet för att garantera tillgång till information på offentliga webbplatser ingår i handlingsplanen eEurope 2002 som Europeiska rådet beslutade om vid toppmötet i Feira i juni 2000. Under mål 2c omfattar handlingsplanen fem mål för att främja "Deltagande för alla i det kunskapsbaserade samhället". I handlingsplanen understryks vidare följande: "... Den offentliga sektorns webbplatser och deras innehåll i medlemsstaterna och i de europeiska institutionerna måste utformas så att medborgare med funktionshinder kan få tillgång till information och till fullo utnyttja potentialen för elektronisk samhällsinformation."

Åtgärden skall genomföras av de Europeiska institutionerna och EU:s femton medlemsstater genom följande:

Antagande av riktlinjerna för initiativet för webbtillgänglighet (Web Accessibility Initiative - WAI) till slutet av 2001.

2.1. Initiativet för webbtillgänglighet (WAI)

Detta initiativ är ett av fem områden som ingår i World Wide Web Consortium (som också kallas W3C) och som består av mer än 500 medlemsorganisationer och deltagare från fler än 30 länder [2]. Inom initiativet för webbtillgänglighet har det utvecklats olika riktlinjer med deltagande från näringslivet, forskarvärlden, regeringar och organisationer för funktionshindrade.

[2] Information om W3C finns på följande webbplats: http://www.w3.org/ samt på WAI:s webbplats: http://www.w3.org/WAI.

Riktlinjerna för webbtillgänglighet har utvecklats med finansiellt stöd från Europeiska kommissionen inom ramen för fjärde ramprogrammets arbetsprogram för telematiktillämpningar, från olika regeringar och andra organisationer. Riktlinjernas officiella namn är World Wide Web Consortium/Web Accessibility Initiative (W3C/WAI) Web Content Accessibility Guidelines version 1.0 (WCAG 1.0) (eller WAI/W3C WCAG 1.0). I det här dokumentet kallas de riktlinjerna. Denna terminologi används för att skilja dessa riktlinjer från andra som också utvecklats av World Wide Web Consortium/Web Accessibility Initiative, exempelvis riktlinjerna för tillgång till författarverktyg för sidframställning (Authoring Tool Accessibility Guidelines (ATAG)), version 1.0 och User Agent Accessibility Guidelines.

Riktlinjerna anses vara den globala standarden (de facto standard) i fråga om utformning av tillgängliga webbplatser [3]. I bilaga 1 finns en översikt över riktlinjerna och i bilaga 2 finns en beskrivning med kommentarer av vissa av de grundläggande aspekterna på riktlinjerna.

[3] På följande webbplats finns texten till World Wide Web Consortium Web Accessibility Initiative Web Content Accessibility Guidelines version 1.0: http://www.w3.org/TR/WCAG10/.

Medlemsstaterna och de europeiska institutionerna har uppmuntrats att agera snabbt och beslutsamt inom de snäva tidsgränser som angavs i handlingsplanen eEurope 2002. Syftet med snabba åtgärder är klart. Genom att anta riktlinjerna är det också möjligt att kraftigt påverka tillgängligheten inom andra målområden som ingår i eEurope. Tillämpningar för hälso- och sjukvård på nätet (eHealth), samhällsinformation på nätet (eGovernment) och elektroniskt lärande (eLearning), som grundar sig på offentliga webbplatser, måste vara anpassade så att deras tjänster är utformade för alla medborgare. På så vis bidrar man till att funktionshindrade kan använda samma on line-tjänster som övriga medborgare.

Kommissionen har tagit fram det här meddelandet som skall ses som ett stöd för antagande och genomförande av riktlinjerna av medlemsstaterna och de europeiska institutionerna. Meddelandet innehåller relevanta politiska ramar, tekniska aspekter på riktlinjerna, strategier för att genomföra riktlinjerna och för att kontrollera tillgängligheten på offentliga webbplatser med erfarenheterna från World Wide Web Consortium/WAI som underlag och från bästa metoder från medlemsstaterna, Europeiska kommissionen, Australien, Kanada och Förenta staterna, samt slutsatser och rekommendationer.

2.2. Riktlinjerna som politiskt instrument

World Wide Web Consortium/WAI har fastställt sina riktlinjer för tillgång till webbinnehåll på basis av ett samråd mellan flera av branschaktörerna. Riktlinjerna är frivilliga för tillhandahållarna av offentlig information om de vill ansluta sig till en uppsättning informella regler i form av de principer, verktyg och metoder som beskrivs i World Wide Web Consortium/WAI.

Informationsansvariga, webb-designers och -utvecklare kan alltså förenkla förfarandet för att lägga ut tillgänglig information för allmänheten på nätet. Om webb-designers och -utvecklare får viss utbildning och erfarenhet kan de vara säkra på att det tas hänsyn till nyckelfaktorerna för att garantera tillgänglighet. Hur lång utbildning som krävs varierar kraftigt beroende på om den måste anpassas till en speciell målgrupp efter deras tekniska kunskaper och erfarenheter av webb-design. Det kan röra sig om allt från en halv dag, en heldag, två hela dagar till en vecka eller mer.

Eftersom det i princip är frivilligt att använda riktlinjer, är det av grundläggande betydelse att riktlinjerna i sig utvecklas och uppdateras inom den intressesfär de skall användas. Genom World Wide Web Consortium kontrolleras och godkänns riktlinjernas relevans av användare inom näringslivet, universitet och offentliga myndigheter. Det anses allmänt att riktlinjerna beskriver de bästa metoder i fråga om allmän utformning när det gäller Internet och de blir allt mer accepterade genom att de används inom World Wide Web Consortium/WAI. De erbjuder harmoniserade teknikbaserade regler som också uppfyller breda grupper typer av Internet-användare.

Riktlinjerna skall vara kompatibla med både beprövad teknik och verktyg för webbutformning samt med ny teknik och nya verktyg, som nya typer av webb-läsare i form av digitala assistenter och WAP-telefoner. På så vis blir riktlinjerna en dynamisk uppsättning regler som är utvecklade så att de skall kunna tillämpas på den allra senaste tekniska utvecklingen, inte följa den.

Riktlinjerna innehåller teknisk vägledning som är lättillgänglig på nätet och genom dem erbjuds också funktionshindrade hjälp att få tillgång till Internet. Genom att använda riktlinjerna är det tekniskt möjligt för funktionshindrade att få åtkomst till webb-platser och på så vis bidrar man till att de kan delta fullt ut i informationssamhället.

3. Planer och mekanismer för genomförande i Europeiska unionen

I handlingsplanen eEurope 2002 föreslås att man antar riktlinjerna som ett första steg för att göra europeiska offentliga webbplatser tillgängliga för funktionshindrade. Om medlemsstaterna och de europeiska institutionerna antar riktlinjerna ger det uttryck för ett brett erkännande av målet webbtillgänglighet eftersom de använder en global (de facto) standard för webbtillgänglighet som WAI representerar.

Ett antagande av riktlinjerna visar också att medlemsstaterna och de europeiska institutionerna stödjer målet att integrera webbtillgänglighet i nationella och institutionella handlingsplaner i fråga om tjänster och standarder för offentlig information, exempelvis samhällsinformation på nätet (eGovernment).

Målet för eEurope är ju att uppmuntra snabba och effektiva åtgärder så att alla medborgare kan ta del av det digitala utbudet, och då även givetvis funktionshindrade. Av den anledningen är det viktigt att riktlinjerna genomförs så snart som möjligt efter det att de antagits.

3.1. Uppföljning av utvecklingen i medlemsstaterna

Högnivågruppen för informationssamhällets sysselsättning och den sociala dimension (ESDIS), som består av representanter från samtliga medlemsstater, utsågs att övervaka utvecklingen i samband med genomförandet av handlingsplanen eEurope 2002 på området "Deltagande för alla i det kunskapsbaserade samhället". En expertgrupp för e-tillgänglighet har etablerats för stöd till Högnivågruppen.

Expertgruppen för e-tillgänglighet har muntligt och skriftligt bidragit till genomgången av hur långt medlemsstaterna kommit i fråga om att anta och genomföra riktlinjerna. Genomgången innehåller flera olika tillvägagångssätt, planer och metoder för hur riktlinjerna skall användas. Expertgruppen har även åtagit sig att övervaka utvecklingen i de femton medlemsstaterna.

Samma grupp har också bidragit till att lyfta fram exempel på goda metoder. Sådana metoder kan användas på områden som har att göra med utveckling och spridande av information, personalutbildning, övervakning av webbplatser för att kontrollera att de överensstämmer med riktlinjerna, förbättring av befintliga webbplatser, gynnande av bästa metoder samt tillhandahållande av stöd till dem som utvecklar webbinnehåll.

Goda metoder i medlemsstaterna har presenterats inom fyra breda temaområden. För det första finns det exempel på goda metoder för att öka medvetenheten om dessa riktlinjer och syftet med dem hos beslutsfattare och informationsansvariga i offentliga myndigheter. För det andra finns det medlemsstater som utarbetat metoder för att uppmuntra tillhandahållare av innehåll, webb-designers och teknisk personal att använda befintliga verktyg och specifikationer för att se till att det finns åtkomliga webbplatser och åtkomligt webbinnehåll. För det tredje finns det i olika medlemsstater metoder för utbildning av och stöd till personer som ansvarar för webbplatser. För det fjärde har medlemsstaterna tagit fram olika metoder för att övervaka framstegen och efterlevnaden i fråga om tillämpningen av riktlinjerna.

Av bilaga 3 framgår att EU:s medlemsstater använt olika metoder för att uppnå målen, men att framstegen i fråga om att tillämpa riktlinjerna är uppmuntrande. Flera medlemsstater har redan, med riktlinjerna som underlag, utvecklat egna riktlinjer och metoder så att deras offentliga webbplatser skall vara tillgängliga. På Internet uppfyller europeiska förvaltningar sina åtaganden som större tillhandahållare av innehåll genom att göra sin information och sina tjänster tillgängliga.

3.2. Webbtillgänglighet i Europeiska institutioner

Europeiska unionen inser vikten av webbtillgänglighet för funktionshindrade. Under många år har unionen arbetat för att bekämpa dålig tillgänglighet till webbplatser, främst genom 1994-1998 års arbetsprogram för forskning inom telematiktillämpningar (TAP) och stödprojektet Web Accessibility Initiative (WAI). Detta mål har följts upp i femte ramprogrammets program om informationssamhällets teknik.

Riktlinjer för tillgänglighet utvecklades också under 1998 inom ACCENT-projektet som var en del av initiativet Sprite-S2 [4].

[4] Huvudsyftet för initiativet, som pågick i slutet av 1990-talet, var att ta fram riktlinjer som referens för upphandlare.

Europeiska kommissionen vill framhålla att den menar allvar med webbtillgänglighet. Som en del av strategin eCommission arbetar kommissionen aktivt med att förbättra tillgängligheten till kommissionens webb-baserade tjänster i enlighet med riktlinjerna. Kommissionen har informerat och tagit med andra europeiska institutioner i det arbetet.

Under de senaste åren har kommissionen och dess avdelningar infört webb-tekniken som det snabbaste och effektivaste verktyget för att på flera språk informera och interagera med allmänheten. Webbplatsen EUROPA [5], och i synnerhet Europeiska kommissionens webbplats, har vuxit till en av världens största, mest populära och mest citerade webbplatser. Att göra EUROPA tillgänglig är ingen lätt uppgift, men steg har redan tagits i den riktningen.

[5] http://www.europa.eu.int.

Europeiska kommissionen och Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (EUR-OP) har också inlett program för att förbättra tillgängligheten till sina webbplatser och för att kunna erbjuda webb-baserad information i enlighet med riktlinjerna.

3.2.1. Webbplatsen EUROPA

Webbplatsen EUROPA är den viktigaste kommunikationsplattformen för on line-information om de europeiska institutionernas verksamhet. Den innehåller information till medborgarna och fungerar som kontaktyta mellan Europeiska unionen, organisationer och medborgare världen över. I samband med den planerade uppgraderingen av kommissionens Internet-baserade tjänster, planeras den så kallade EUROPA II webbplatsen att införas någon gång under perioden 2001-2004.

Genomförandeplanen omfattar flera e-tjänster och fullständig migration av EUROPA i riktning mot en tematisk och tjänsteinriktad webbplats med slutmålet att den skall vara klar i slutet av år 2004. En handledning som är tänkt att fungera som stöd för övergången har funnits sedan i juni 2001. Den innehåller tio regler med detaljerade specifikationer för hur man skapar webbinnehåll. Regel sju rör tillgänglighet genom att riktlinjerna antas och i den fastställs att webbplatserna måste vara tillgängliga för största möjliga antal användare. Europeiska kommissionen har beslutat att anta överensstämmelse med nivå A (prioritet 1). Överensstämmelse med riktlinjerna beskrivs närmare i bilaga 1.

Tillgängligheten till de Europeiska institutionernas webbplatser granskas för närvarande så att riktlinjerna skall vara tillämpade i slutet av år 2001. Granskningen kommer att baseras på erfarenheter från de institutionswebbsidor som hittills gjort framsteg.

3.2.2. Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (EUR-OP)

Kommissionen har inlett ett pilotdemonstrationsprojekt inom EUR-OP för att göra fördragen tillgängliga via nätet för personer med nedsatt syn. Inledningsvis lades de franska versionerna av de nyligen sammanställda fördragen ut på nätet på webbplatsen EUR-Lex [6]. Webbplatsen och innehållet utfördes i enlighet med riktlinjerna. Tillgängliga versioner kommer att finnas under år 2001. Man har fört diskussioner om en rapport med rekommendationer och dessa rekommendationer har beaktats vid utformningen av nästa generations EUROPA.

[6] http://europa.eu.int/eur-lex/fr/accessible/treaties/fr/index.htm

3.2.3. Intranät

Kommissionen har själv förbundit sig att följa riktlinjerna, nivå A (prioritet 1), vid utarbetandet av nästa version av kommissionens Intranät som skall vara klart i slutet av 2001. Målet är att underlätta för människor med funktionshinder att få arbete inom kommissionen, vilket överensstämmer med kommissionens egen "Handledning för goda lösningar vid anställning av funktionshindrade" från 1998 [7].

[7] http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/disable/codehaen_en.htm

3.2.4. Forskningsprojekt inom Europeiska unionens fjärde och femte ramprogram

Under de senaste tio åren har det genomförts forskning och teknisk utveckling som rört de behov och krav som funktionshindrade har, vilket fungerat som komplement och stöd till utvecklingen av europeiska strategier. Arbetet har utförts i de två faserna av Teknikinitiativet för funktionshindrade och äldre (TIDE 1991 - 1993), inom fjärde ramprogrammet (programmet för telematiktillämpningar, tillämpningar för funktionshindrade och äldre, 1994-1998) och i det nuvarande femte ramprogrammet (programmet för ett användarvänligt informationssamhälle, tillämpningar för personer med särskilda behov, inklusive äldre och funktionshindrade, 1998-2002).

Ett av de projekt som fick finansiellt stöd från Europeiska kommissionen i 1994-1998 års program för telematiktillämpningar var initiativet för webbtillgänglighet Web Accessibility Initiative (WAI), som bidrog till att ta fram riktlinjerna samt andra specifikationer och verktyg som skall gynna webbåtkomsten. Det resonemang som ligger bakom projektet består av att World Wide Web (WWW) utgör grunden för de europeiska medborgarnas informationssamhälle och att de åtkomsthinder som finns borde minimeras. Initiativet har gynnat de tekniska insatserna i fråga om WWW på de områden som rör åtkomst. Initiativet kopplades dessutom till specifika europeiska åtgärder i fråga om utbildning och spridning, samtidigt som det involverade användare och omfattade viss standardiseringsverksamhet.

Inom femte ramprogrammets program om informationssamhällets teknik har kommissionen, som del av sitt ständiga åtagande att förbättra webbtillgängligheten, givit finansiellt stöd till projektet Web Accessibility Initiative-Design for All (WAI-DA).

De viktigaste målen för WAI-DA-projektet är att öka deltagandet från europeiska organisationer i internationella åtgärder som syftar till att öka webbtillgängligheten genom World Wide Web-konsortiets (W3C) initiativ för webbtillgänglighet, att öka medvetenheten om och genomförandet av riktlinjerna för tillgång till webbinnehåll (Web Content Accessibility Guidelines) på webbplatser i EU:s medlemsstater, samt ökad tillämpning av riktlinjerna för tillgång till verktyg för sidframställning (Authoring Tool Accessibility Guidelines), version 1.0. Målgruppen för WAI-DA-projektet är främst offentliga myndigheter i medlemsstaterna. Projektet kan kontaktas via dess webbplats [8].

[8] http://www.w3.org/WAI/WAIDA

Inom fler och fler forskningsprojekt och projekt som rör teknikutveckling inom femte ramprogrammets program för informationssamhällets teknik används de riktlinjer som utvecklats genom initiativet för webbtillgänglighet. Kommissionen stödjer även andra projekt som IRIS, ViSiCAST och WWAAC [9].

[9] De fullständiga titlarna på dessa tre projekt är följande: Incorporating Requirements of People with Special Needs or Impairments to Internet-based Systems and Services (IRIS), Virtual Signing: Capture, Animation, Storage and Transmission (ViSiCAST) och World Wide Augmentative and Alternative Communication (WWAAC). Se http://www.cordis.lu/

Genom IRIS förbättras och utvärderas Internet-tjänster på områden som elektronisk handel och distansarbete/distansundervisning via Internet med flera användargrupper som har särskilda behov. ViSiCAST är främst inriktat på döva personer som använder teckenspråk. Inom det initiativet utvecklas virtuell teknik för språkbehandling som skall användas i TV-sändningar, i transaktioner och i webb-baserade interaktiva tjänster och multimediatjänster. Genom WWAAC stöds flera åtgärder som kommer att göra Internet-baserade verksamheter tillgängliga för personer med kognitiva störningar, i synnerhet för dem som använder symbolbaserade system, samt för äldre personer med talstörningar.

4. Utvecklingen utanför Europeiska Unionen

Även i andra delar av världen uppmuntras och tillämpas åtgärder som motsvarar dem som vidtas inom ramen för handlingsplanen eEurope 2002 med riktlinjerna som ett tydligt exempel. Webbtillgänglighet ingår som en del i politiken för offentlig information i exempelvis Australien, Kanada och Förenta staterna.

I vissa länder är lagstiftningen det viktigaste instrumentet för att göra webbplatserna åtkomliga. I Australien finns den så kallade "Discrimination Act" från 1992, enligt vilken samväldets myndigheter skall se till att information och tjänster som finns på nätet kan nås även av funktionshindrade. Rådet för nätfrågor ("Online Council") ansåg att riktlinjerna skulle antas som bästa gemensamma standard för australiska officiella webbplatser. Riktlinjerna får stöd från Australiens kommission för mänskliga rättigheter och jämställdhet samt från handikapporganisationer.

Kanadas regering har lovat att dess webbplatser och elektroniska varor och tjänster skall vara tillgängliga för alla. Allmänna åtkomststandarder är inriktade på att ge alla lika stora möjligheter till åtkomst till allt innehåll på offentliga webbplatser i Kanada, vilket överensstämmer med den kundorienterade inställningen som kännetecknar initiativet Common Look and Feel.

Efter ändringen i augusti 1998 av paragraf 508 i "Rehabilitation Act" skall enligt amerikansk lag federala webbplatser i Förenta staterna vara tillgängliga. Paragrafen har funnits sedan 1986 och ändrades 1992 och 1998 för att stärka kraven på överensstämmelse. I december 2000 utfärdade amerikanska organet för frågor som rör tillgänglighet (United States Access Board) riktlinjer som anger överensstämmelse med paragraf 508 i 1998 års version. Dessa riktlinjer trädde i kraft i juni 2001. Denna lag är också betydelsefull för offentlig upphandling av informationsteknik som är tillgänglig för funktionshindrade.

Vid ministerkonferensen i Warszawa i maj 2000 underströks vikten av att man kompletterar EU:s politiska åtaganden genom att skapa en handlingsplan som liknar eEurope (eEurope+) av och för de kandidatländer som söker medlemskap i Europeiska unionen.

5. Sammanfattning och framtida åtgärder

Under de senaste tio åren har medvetenheten både internationellt och i Europa ökat om de hinder som existerar - både sociala, miljömässiga, kulturella, tekniska och andra - och som gör att funktionshindrade inte fullt ut kan delta i samhället. I Europa råder det inget tvivel om att det måste vidtas åtgärder för att hitta dessa hinder och för att se till att de avlägsnas så att vi kan skapa ett samhälle med lika möjligheter för alla. [10]

[10] I enlighet med principen om icke-diskriminering (artikel 13), lade kommissionen i maj 2000 fram ett meddelande med titeln "För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning": KOM (2000) 284, 12 maj 2000. I meddelandet anges olika politiska områden och sektorer där det finns hinder som borde åtgärdas. Inom teknik som rör informationssamhället finns exempelvis flera tekniska hinder som måste försvinna om Europa skall bli helt och hållet tillgängligt även för funktionshindrade.

Det här meddelandet om tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll är bara ett exempel på de samordnade åtgärder som behövs för att avlägsna åtkomsthinder och för att se till att framtida tekniska lösningar och informationssystem inte innehåller nya svårigheter för funktionshindrade.

Medlemsstaterna och de europeiska institutionerna har samlat bland annat följande erfarenheter i fråga om att anta de befintliga riktlinjerna för tillgänglighet till offentliga webbplatser:

1. Medlemsstaterna och de europeiska institutionerna är på god väg att anta riktlinjerna för alla offentliga webbplatser före utgången av år 2001.

2. Nationella myndigheter bör ständigt sträva efter att förbättra tillgängligheten till sina webbplatser och försöka hitta nya och bättre vägar för att distribuera webbinnehåll och -tjänster i takt med att ny teknik och nya versioner av dessa riktlinjer utvecklas. Därigenom kan man se antagandet och genomförandet av riktlinjerna för offentliga webbplatser som ett första steg mot ett informationssamhälle som blir allt mer tillgängligt för alla.

3. Kommissionen kommer att föreslå övriga europeiska institutioner att det inrättas en interinstitutionell grupp för att stödja och säkerställa antagande, genomförande och en regelbunden uppgradering - mot bakgrund av utvecklingen inom World Wide Web Consortium/Web Accessibility Initiative - av dessa riktlinjer inom de europeiska institutionerna.

4. Tillgängligheten till offentliga webbplatser bör övervakas och de resultaten bör indentifieras. Kommissionen kommer att sammanställa och sprida resultaten från denna åtgärd. Under överinseende av högnivågruppen för informationssamhällets sysselsättning och den sociala dimension, med bistånd från expertgruppen för eTillgänglighet, har medlemsstaterna och de europeiska institutionerna kommit överens om att utbyta information och att jämföra vilka framsteg som gjorts på basis av ömsesidigt överenskomna kriterier när det gäller antagande och genomförande av riktlinjerna.

5. På webbplatsen eEurope kommer man att presentera resultaten från övervakningen av hur arbetet fortskrider inom de europeiska institutionerna och i medlemsstaterna med att anta och genomföra riktlinjerna.

6. Åtgärder för att öka medvetenheten om, spridningen av och utbildning (i synnerhet vidareutbildning) i fråga om webbtillgänglighet, både inom de europeiska institutionerna och i medlemsstaterna, bör stödjas.

7. Organisationer som mottar offentligt stöd från de europeiska institutionerna eller från medlemsstaterna bör uppmuntras att göra sina webbplatser tillgängliga.

8. Inom ramen för handlingsplanen eEurope skulle medlemsstaterna kunna uppmuntra inte bara nationella myndigheters webbplatser, utan även lokala och regionala myndigheters webbplatser att uppfylla riktlinjerna.

9. Det bör tas ett större initiativ för att uppnå total tillgänglighet till både offentliga och privata webbplatser under 2003, som är europeiska året för funktionshindrade.

10. Medlemsstaterna och de europeiska institutionerna bör utveckla en kontinuerlig dialog med funktionshindrade och deras representanter så att man får regelbundna synpunkter på dessa frågor.

Bilaga 1: Riktlinjerna för initiativet för webbtillgänglighet

Den här bilagan innehåller en översikt över riktlinjerna, deras tillgänglighetsnivåer, hur man anger överensstämmelse med riktlinjerna, hur man utför kontroller av riktlinjerna samt verktyg för hur man automatiskt skapar tillgängliga webbplatser.

The World Wide Web Consortium/Web Accessibility Initiative Web Content Accessibility Guidelines Version 1.0

Konsortiet World Wide Web (W3C)/Web Accessibility Initiative (WAI) har utvecklat riktlinjer för att göra webbplatser och deras innehåll tillgängliga för alla. Version 1.0 av riktlinjerna för tillgänglighet till webbinnehåll (Web Content Accessibility Guidelines) (som nedan kallas riktlinjerna) uppfattas av det globala Internet-samfundet som den viktigaste specifikationen som ger vägledning i fråga om hur man kan göra webbplatser åtkomliga för funktionshindrade. Specifikationen innehåller fjorton riktlinjer som är allmänna principer för hur man utformar webbplatser så att de blir tillgängliga. Varje riktlinje är kopplad till en eller flera kontrollpunkter som beskriver hur man tillämpar just den riktlinjen på vissa funktioner på webbplatsen. I "List of Checkpoints for the Web Content Accessibility Guidelines 1.0" [11] presenteras kontrollpunkterna, ordnade efter prioritet, i ett kontrollisteformat för manuell utvärdering av webbplatser.

[11] Kontrollistan med kontrollpunkter för riktlinjerna kan laddas ned från följande webbplats: http://www.w3.org/TR/WAI-WEBCONTENT/full-checklist.html

Riktlinjerna bidrar inte bara till att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade, utan samtliga användare kan dra nytta av ökad tillgänglighet. Även de som använder olika hjälpmedel eller som använder webbplatser i olika miljöer gynnas. Många användare arbetar med olika läsare (exempelvis PC-läsare eller röststyrda läsare), andra använder kanske de allt vanligare handhållna, röststyrda persondatorerna eller persondatorer som används i bilar; ytterligare andra använder datorer som inte kräver att de styrs med händerna ("hands-free") eller arbetar i bullriga miljöer eller i rum med för svag eller för stark belysning.

Tillgänglighetsnivåerna A, AA och AAA

WAI har fastställt tre nivåer för överensstämmelse med riktlinjerna. De är allmänt kända som nivå A, AA (eller dubbel-A) och AAA (eller trippel-A). Här följer en beskrivning av dem:

PRIORITET 1 (nivå A). Utvecklare av webbinehåll måste uppfylla kraven i denna kontrollpunkt. I annat fall kommer en eller flera användargrupper inte att kunna komma åt information i dokumentet. Att uppfylla denna kontrollpunkt är ett grundläggande krav för att vissa grupper skall kunna använda webbdokument.

PRIORITET 2 (nivå AA eller dubbel-A). Utvecklare av webbinehåll bör uppfylla kraven i denna kontrollpunkt. I annat fall kommer en eller flera användargrupper att ha svårigheter att komma åt information i dokumentet. Om denna kontrollpunkt uppfylls, innebär det att allvarligare hinder för tillgänglighet till webbdokument försvinner.

PRIORITET 3 (nivå AAA eller trippel-A). Utvecklare av webbinehåll kan uppfylla denna kontrollpunkt. I annat fall kommer en eller flera användargrupper att ha vissa svårigheter att komma åt information i dokumentet. Om denna kontrollpunkt uppfylls, innebär det att tillgängligheten till webbdokument ökar.

Överensstämmelse med riktlinjerna

På webbplatser som utformats i enlighet med riktlinjerna kan man ange att de överensstämmer med riktlinjerna. En sådan angivelse kan utformas som en "etikett" och placeras på webbsidorna för att visa vilken nivå de överensstämmer med. I riktlinjerna anges följande:

"Angivelse av överensstämmelse med WAI-riktlinjerna måste ske på ett av följande två sätt:

Alternativ 1: Ange följande:

Riktlinjernas titel: "Web Content Accessibility Guidelines 1.0"

Riktlinjernas URL: http://www.w3.org/TR/1999/WAI-WEBCONTENT-19990505

Nivå på överensstämmelse som uppnåtts: "A", "dubbel-A" eller "trippel-A"

Omfattning: (t.ex. sida, webbplats eller en viss del av en webbplats)

Exempel på alternativ 1:

Denna sida uppfyller kraven i "W3C:s "Web Content Accessibility Guidelines 1.0" som finns på följande webbplats: http://www.w3.org/TR/1999/WAI-WEBCONTENT-19990505, nivå dubbel-A.

Exempel på alternativ 2: Infoga på varje sida, som uppges uppfylla kraven, en av de tre ikonerna från W3C och länka därefter lämplig förklaring från W3C till påståendet om att kraven är uppfyllda. På webbplatsen "WCAG-ICONS" [12] finns information om hur man infogar dem i sidorna.

[12] WAI-ikoner: http://www.w3.org/TR/WAI-WEBCONTENT/ - ref-WCAG-ICONS

Kontroll av riktlinjerna

Det finns en möjlighet att kontrollera tillgängligheten hos befintliga webbplatser genom olika mjukvaruverktyg. Sådana verktyg som används för att utföra halvautomatisk kontroll av tillgängligheten till webbplatser finns listade på WAI:s webbplats [13].

[13] Verktyg för utvärdering, reparation och omvandling: http://www.w3.org/WAI/ER/existingtools.html

Kontroll av tillgängligheten kan delvis utföras med automatiska verktyg, men bör även utföras av en person. I riktlinjerna sägs uttryckligen att automatiserade verktyg visserligen i allmänhet är snabba och bekväma att använda, men att de inte kan användas för alla frågor som rör tillgänglighet. Om det är en person som gör genomgången kan denne exempelvis lättare kontrollera om ett tydligt språk har använts och huruvida det är lätt att hitta på webbplatsen. Kontrollen bör ske så tidigt som möjligt under utvecklingsarbetet, eftersom problem som rör tillgänglighet är lättare att lösa eller undvika ju tidigare man upptäcker dem. Det finns också verktyg för att reparera webbplatser och för att omvandla dem till tillgängliga format, till exempel genom att ändra en text till ett format som kan läsas av en standardmässig skärmbildsläsare. Dessa verktyg presenteras på WAI:s webbplats.

Författarverktyg för automatiskt inrättande av åtkomliga webbplatser

WAI har inte bara kontrollerat befintliga webbplatser, utan har även deltagit i utvecklingen av författarverktyg för webbdesigners som vill skapa webbsidor som är åtkomliga från första början. Genom att använda dessa verktyg redan när en webbplats skapas minskar man behovet av kontroll av åtkomligheten, även om ett visst kontrollbehov alltid kommer att kvarstå. WAI har exempelvis utvecklat riktlinjerna för tillgång till författarverktyg för sidframställning (Authoring Tool Accessibility Guidelines ATAG) (version 1.0), och håller för närvarande på att utveckla ett antal kompletterande och motsvarande verktyg. WAI samarbetar även med de stora programvaruframställarna och försöker förmå dem att tillämpa riktlinjerna för tillgång till författarverktyg för sidframställning (ATAG) i sina sidframställningsprodukter. Bland de produkter som omfattas av sidframställningsverktygen märks WYSIWYG-editors, konverteringsverktyget save-as-HTML, verktyg för skapandet av databaser och verktyg för förvaltning av webbplatser.

BILAGA 2: Att göra webbplatser åtkomliga [14]

[14] Se sidan med kortfattade tips på nätadressen: http://www.w3.org/WAI/References/QuickTips/

WAI har tagit fram tio "snabbtips" för webbplats-utvecklare, som omfattar några av de mest grundläggande lösningarna i fråga om tillgänglighet till webbplatser. De finns i visitkortsstorlek på ett flertal språk. Även om de är ett smidigt komplement, utgör de ingen fullständig lösning på problemet med webbplatsers åtkomlighet. Därför är det viktigt att använda riktlinjerna vid utvecklandet av webbplatser [15].

[15] På följande webbplats finns texten till World Wide Web Consortium Web Accessibility Initiative Web Content Accessibility Guidelines version 1.0: http://www.w3.org/TR/WCAG10/

I denna bilaga återges de tio tipsen ordagrant. I en kommenterad text ges sedan en enklare och mindre teknisk redogörelse för de rekommendationer som ingår i varje tips.

W3C SNABBTIPS FÖR INRÄTTANDET AV ÅTKOMLIGA WEBBPLATSER

Web Accessibility Initiative

KOMPLETTA RIKTLINJER OCH KONTROLLISTA FINNS PÅ: WWW.W3.ORG/WAI

* Bilder & animation. Använd alt-attributet för att beskriva varje visuellt elements funktion.

* Kartlänkar. Använd kundsidans länk-element och text för hotspots.

* Multimedia. Tillhandahåll bildtextning och transkribering av audioinnehåll, och beskrivningar av videoinnehåll.

* Hypertext-länkar. Använd text som är begriplig även när den läses ur sitt sammanhang. Undvik exempelvis texter som "klicka här".

* Sidorganisation, använd överskrifter, förteckningar och enhetlig struktur. Använd i möjligaste mån stilmallar (CSS) för layout och stil.

* Diagram & tabeller. Sammanfatta eller använd longdesc-attributet.

* Scripts, applets & plug-ins. Tillhandahåll alternativa innehåll för de fall där de aktiva elementen inte är åtkomliga eller inte stöds.

* Ramar. Använd noframes-elementet och meningsfulla titlar.

* Tabeller. Se till att läsning rad för rad.

* Kontrollera ditt verk. Testa. Tillämpa kontrollistan för verktyg samt riktlinjerna under http://www.w3.org/TR/WCAG 1 Cascading Style Sheets

© W3C (MIT, INRIA, Keio) 2001/01

Nedan ges några exempel på vanliga frågor som behandlas när det gäller tillgänglighet.

* Bilder & animation. Använd alt-attributet för att beskriva varje visuellt elements funktion.

Lägg till en kort textbeskrivning av bildfunktionen i sidans kod för varje bild eller animation. På så sätt kan användargränssnitt för funktionshindrade som används av synskadade personer ta fram denna alternativa information för att producera ett likvärdigt allmänt budskap från den berörda sidan. Sådan teknik är också av nytta för personer som använder alternativa hjälpmedel som personliga digitala assistenter, tredje generationens mobiltelefoner eller webbläsare för enbart text (text-only browsers) som ofta används av personer med långsam Internetuppkoppling.

* Kartlänkar. Använd kundsidans länk-element och text för hotspots.

En kartlänk är en bild som är indelad i olika områden till vilka det finns olika funktioner kopplade. Om man väljer ett område aktiveras en funktion, exempelvis en länk till en annan sida. Kartlänkar på kundsidan avkodar funktionen på ett sådant sätt att den kan användas av användargränssnittet för funktionshindrade, vilket inte är fallet med kartlänkar på server-sidan.

* Multimedia. Tillhandahåll bildtextning och transkribering av audioinnehåll, och beskrivningar av videoinnehåll.

Bifoga bildtextning och transkribering för alla typer av multimedia som ingår i en webbsida, samt en beskrivning av videomaterialet, antingen i samma sida eller i en delsida. På så sätt kan syn- och hörselskadade personer ta del av multimedieinnehållet.

* Hypertext-länkar. Använd text som är begriplig även när den läses ur sitt sammanhang. Undvik exempelvis texter som "klicka här".

För varje hyperlänk på en sida bör man välja en meningsfull, klickbar text som är meningsfull även om resten av meningen eller sid-layouten faller bort. Användargränssnitt för funktionshindrade förfogar ofta över en sammanfattningsfunktion för hyperlänkar (hyperlinks summary mode), som möjliggör snabbare läsning. Dessutom tillämpar sådana användargränssnitt ofta en i sig självt långsammare mänsklig kommunikationskanal, som röstsyntes eller blindskriften Braille, vilket innebär att det tar lång tid att läsa allt innehåll i en sida. Slutligen är det viktigt att undvika meddelandet "klicka här".

* Sidorganisation, använd överskrifter, förteckningar och enhetlig struktur. Använd i möjligaste mån stilmallar (CSS [16]) för layout och stil.

[16] Cascading Style Sheets (CSS).

Välj en entydig och enhetlig struktur för den information som läggs ut på webbsidan, så att sidan blir lättbegriplig och informationen lätt kan kännas igen från en sida till nästa. Använd också den särskilda kodning som finns tillgänglig för att skapa en sådan struktur i sidan (structural markup), och skilj mellan innehållskod och stilkod så att användargränssnittet för funktionshindrade enkelt kan navigera genom innehåll och struktur. Detta är också till nytta vid förberedelserna inför övergången till den kommande, nya generationen tillämpningar för innehållsåtergivning.

* Diagram & tabeller. Sammanfatta eller använd longdesc-attributet.

Lägg till en textsammanfattning för varje diagram eller tabell på en sida, eller lägg en alternativ textförklaring i sid-koden så att denna kan läsas av ett användargränssnitt för funktionshindrade i stället för den visuella/grafiska framställningen.

* Scripts, applets & plug-ins. Tillhandahåll alternativa innehåll för de fall där de aktiva elementen inte är åtkomliga eller inte stöds.

Det är möjligt att kodera in lagrad information (stored intelligence) i webbsidor (s.k. "scripts", "applets" och "plug-ins") för att få fram dynamiska effekter eller aktiva element på sidan, eller för att öka Internettillämpningars interaktivitet. Sådan information måste bearbetas och följaktligen förstås av användarens läsare. Eftersom detta inte nödvändigtvis kan omsättas i användargränssnitt för funktionshindrade (och inte heller i vissa läsare) är det viktigt att alltid i sid-koderingen lägga till ett alternativt sätt att förmedla eller ange det innehåll man vill presentera.

* Ramar. Använd noframes-elementet och meningsfulla titlar.

En sidas layout kan delas upp i ramar (frames) vars innehåll kan uppdateras separat genom interaktion med användaren. Lägg till ett meningsfullt namn för varje ram i sidans layout-kod. På så sätt kan tekniken bidra med information som gör det lättare för användaren att förstå sambandet mellan ramarna och deras innehåll.

* Tabeller. Se till att läsning rad för rad fungerar. Sammanfatta.

Tabeller: en tvådimensionell organisation av information är starkt visuell, och dagens användargränssnitt för funktionshindrade transkriberar detta rad för rad. Metoden kan göras effektivare om man lägger till en sammanfattning av tabellens innehåll och kodar utsagokraftiga titlar för varje kolumn och rad. Man bör i möjligaste mån undvika att använda tabeller för att överbrygga svårigheten att skapa sid-layout med flera spalter i dagens webbsidor. De flesta kommersiella webbläsare har i dag stöd för ny teknik som ger designers möjlighet att skilja mellan sidans innehåll och presentation (med hjälp av Cascading Style Sheets, CSS).

* Kontrollera ditt verk. Testa. Tillämpa kontrollistan för verktyg samt riktlinjerna under http://www.w3.org/TR/WCAG

Kontrollera kvaliteten på ditt verk genom att undersöka den sid-kodering som producerats av de sidframställningsverktyg som använts, men också med hjälp av de fritt tillgängliga utvärderingsverktygen och genom att försöka öppna den framställda sidan med en läsare som endast bearbetar text (text-only browser).

BILAGA 3: Tabell över medlemsstaternas antagande och tillämpning av riktlinjerna

Denna tabell bygger direkt på uppgifter från medlemsstaterna och uppdaterades senast den 17 juli 2001. Förvaltning och uppdatering av tabellen sker löpande och utgör del av verksamheten inom initiativet eEurope.

Antagande av riktlinjerna [17] för offentliga webbplatser.

[17] I denna tabell (liksom i huvudtexten) används begreppet riktlinjerna för World Wide Web Consortium/Web Accessibility Initiative (W3C/WAI) Web Content Accessibility Guidelines version 1.0 ((WCAG 1.0).

A: Det har upprättats en arbetsgrupp för webb-baserade tillämpningar, som är kopplad till den rådgivande IT-kommittén och som har hand om riktlinjerna.

B: Nätåtkomlighet omfattas av konceptet egovernment, men det har ännu inte utvecklats några detaljerade specifikationer.

Redan i det distansförvaltningsprojekt som finansierades av den flamländska regeringen och löpte ut under 2001 var åtkomlighet en fråga. Se http://www.vlaanderen.be/ned/sites/teleadmin/. Forskningsgruppen för dokumentarkitektur vid Katholieke Universiteit Leuven (se http://go.to/docarch) hade hand om att konsultera distansförvaltningsprojekten om åtkomlighetsfrågor. Härvid främjades riktlinjerna om nätåtkomlighet.

I april 2001 skapade den icke-statliga organisationen Blindenzorg Licht en Liefde en Blindsurfer-logotyp för flamländska webbsidor. Denna tilldelas efter det att webbsidan kontrollerats av utgående från riktlinjerna en fysisk person. Detaljer om logotypen kommer snart att vara tillgängliga på följande nätadress: http://www.blindenzorglichtenliefde.be

D: Förbundsregeringen och delstatsregeringarna håller på att införa riktlinjerna. En viktig roll spelas av icke-statliga organisationer och initiativ, i synnerhet från de funktionshindrades sida, när det gäller att stödja utvecklingen.

DK: Riktlinjerna har tagits med i de nationella riktlinjerna för åtkomlig nätdesign, i standarder för åtkomliga offentliga publikationer samt i rådgivning mellan offentliga webbmasters. Riktlinjerna har också använts för att informera webb-designers om utformning av webbplatser som förbättrar tillgängligheten. Det genomförs kontroller av hur åtkomliga offentliga webbplatser inom olika offentliga sektorer är. Resultaten offentliggörs på nätet: http://www.bedstpaanettet.dk. Samtliga webbsidor på offentliga webbplatser kontrolleras under en treårsperiod. I augusti 2001 kommer den sista kontrollen för år 2001 att ske. Användargrupper där det ingår funktionshindrade personer deltar i bedömningen av de offentliga webbplatserna. Det har inrättats ett nationellt pris för särskilt väl åtkomlig webbplats-design. Detta pris kan även vinnas av kommersiella webbplatser.

EL: För närvarande debatteras möjligheterna att officiellt anta riktlinjerna och planerna för att omsätta dem i praktiken för befintliga och framtida webbplatser under överinseende av sekretariatet för Informationssamhället inom det grekiska ministeriet för nationell ekonomi.

E: WAI granskas av parlamentet och en standardiseringsarbetsgrupp håller på att granska riktlinjerna. En grupp inom arbetsmarknadsdepartementet ger stöd i fråga om införande av tillgängliga webbplatser med riktlinjerna som underlag.

FIN: Riktlinjerna har antagits som del av rekommendationerna för offentlig förvaltning i rekommendationerna "JHS 129" om utveckling av etjänster, Inrikesministeriet, december 2000. Se webbplatsen http://www.intermin.fi/juhta/suositukset/jhs129.htm

JHS129 betonar särskilt jämlikt tillträde för olika användare med hjälp av olika teknik, och inför kravet på att sidor skall testas med olika läsare och operativsystem. Dessutom innehåller den specifika rekommendationer för webbplats-design och kräver att det skall finnas alternativ till webb-baserade offentliga tjänster (t.ex. telefontjänst).

F: Genom tillämpning av förvaltningsriktlinjerna av den 12 oktober 1999 (circulaire) har premiärministerns "Mission pour les Technologies de l'Information et de la Communication" (MTIC) givit ut standarder för offentliga webbplatsers åtkomlighet. Denna åtgärd syftar till främjande av följande dokumentation och verktyg bland webbmasters i den offentliga sektorn (verktygen och dokumenten finns redan tillgängliga på MTIC:s webbsida):

- Cirkuläret om offentliga tjänsters och förvaltningars Internetsidor.

- W3C-rekommendationerna om riktlinjerna.

- BrailleNet:s vitbok "Towards a more accessible web".

- Webbläsaren Braillesurf som är gratis.

- Verktyg för att kontrollera webbsidors åtkomlighet.

- Befintliga labels.

- Europarådets rekommendationer.

I: Den 13 mars 2001 undertecknade ministeriet för offentlig förvaltning en kansliresolution med titeln "Linee Guida per l'organizzazione, l'usabilità e l'accessibilità dei siti Web delle Pubbliche Amministrazioni". Se följande webbplatser:

Http://www.funzionepubblica.it/download/pdf/accessibilita.pdf Http://www.governo.it/sez_dossier/linee_web/direttiva.html

Detta dokument har tagits fram av en arbetsgrupp med företrädare för flera ministerier: gruppen inrättades i september 2000 i syfte att utarbeta nationella riktlinjer för att göra den offentliga förvaltningens webbsidor lättanvända och åtkomliga, i enlighet med riktlinjerna (WCAG 1.0) samt för att främja tillämpningen av eEurope-programmet i fråga om åtkomlighet inom ramen för den italienska egovernment-planen.

En annan arbetsgrupp inrättades i juli 2000 av myndigheten för IT inom offentlig förvaltning (AIPA) i syfte att planera initiativ för att främja och underlätta åtkomligheten för både offentliga webbplatser och för hårdvara och programvara som används inom olika avdelningar i den offentliga förvaltningen.

Under 2001 anordnades en nationell konferens om dessa frågor och man gav också ut en CD-ROM.

AIPA-gruppen planerar för närvarande följande initiativ: en översikts undersökning, framtagande av flera olika mallar, skräddarsydda reparationsverktyg för befintliga offentliga webbplatser, ytterligare en nationell konferens, en kurs, en utbildningsplan, bedömning av tillgänglighetsaspekternas inverkan på den offentliga förvaltningens verksamhet.

Vissa viktiga offentliga webbplatser, t.ex. italienska regeringens (http://governo.it), den för departementet för offentlig förvaltning (http://funzionepubblica.it) har gjorts om fullständigt och är nu tillgängliga. Andra offentliga webbplatser, som deputeradekammarens (http://wai.camera.it), finns redan i en åtkomlig version.

IRL: Recommended Government Guidelines on Web Publication for Public Sector Organisations har publicerats. Dessa omfattar riktlinjer för åtkomlighet. Alla ministerie-webbplatser har fått som mål att uppnå överensstämmelsenivå A till slutet av april 2001, och överensstämmelsenivå AA förutses som mål till slutet av 2001. En grupp med företrädare för alla ministerier (Webmasters Network Group) har tagit sig an dessa frågor.

L: I februari 2001 antog regeringen en nationell handlingsplan kallad eLuxembourg. Riktlinjerna kommer att tas med i egovernment-konceptet (ett av de sex viktigaste målen i eLuxembourg-programmet).

NL: Ministeriet för folkhälsa, välfärd och sport rekommenderade riktlinjerna i februari 2001. Antagandeplaner håller på att utvecklas.

P: Ett initiativ för nättillgänglighet har redan antagits inom ramen för det nationella initiativet för medborgare med särskilda behov i informationssamhället (Iniciativa Nacional para os Cidadãos com Necessidades Especiais na Sociedade da Informação), genom kansliresolution 96 i augusti 1999 och kansliresolution 97/99 om tillgång till den offentliga förvaltningens webbplatser.

En åtkomlighetsenhet (Unidade Acesso) har upprättats inom ministeriet för vetenskap och teknik. Denna enhet utvecklar samordningsverksamhet och informerar om projekt inom det nationella initiativets område. Dessutom utvecklar den utbildning och kapacitetsutveckling för personer med särskilda behov. Följande initiativ har vidtagits eller pågår för närvarande:

* Krav på tillgänglighet.

* En konferens om den offentliga förvaltningens nättillgänglighet, som hölls i november 2000.

* Utbildningskurser om design av webb-åtkomlighet.

* En helpdesk för offentliga webbplatsers åtkomlighet, riktad till dessa webbplatsers webbmasters.

* En rapport om åtkomligheten för den offentliga förvaltningens webbplatser.

* Metodik för bedömning av webb-åtkomlighet.

* Ett pris för god åtkomlighet: Portugal@cessível;

* En användargrupp.

* Ett åtkomlighetsgalleri.

S: Tillgång till information ingår i regeringens proposition "Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken". I propositionen betonas att staten skall föregå med gott exempel och att offentliga myndigheter skall se till att deras verksamhet, information och lokaler är tillgängliga för personer med funktionshinder.

En förordning om statliga myndigheter och deras ansvar att genomföra handikappolitiken har nyligen lagts fram. I förordningen, som träder i kraft den första september 2001, sägs att myndigheter måste se till att deras byggnader, information och övriga verksamhet är tillgängliga för funktionshindrade. Myndigheterna skall dessutom utforma åtgärdsplaner när det gäller tillgänglighetsfrågor. Utgångspunkten skall vara FN:s standardregler.

Riktlinjerna har rekommenderats av de Handikappades riksförbund sedan februari 2001. Riksförbundet anordnar också utbildning om tillgänglighet till webbplatser och riktlinjerna.

I statskontorets rapport "24-timmarsmyndighet - förslag till kriterier för statlig elektronisk förvaltning i medborgarnas tjänst" sägs att myndigheterna tjänster för personer med funktionshinder skall utarbetas i ett brett perspektiv, med hänsyn tagen till de skillnader som kan föreligga mellan olika särskilda behov. Regeringen har nyligen beslutat att ge statskontoret i uppdrag att stimulera utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter. I det uppdraget ingår att beakta de funktionshindrades behov. Ingen grupp i samhället får lämnas utanför.

UK: De nuvarande riktlinjerna för statliga webbplatser i Storbritannien offentliggjordes i slutet av 1999. I kapitel 4.4 av dessa behandlas åtkomlighet, och där hänvisas det till webbsidan för W3C WAI samt till verktyg som Bobby.

Dessa riktlinjer undersöks för närvarande av eEnvoy-kontoret. Ett utkast finns tillgängligt på nätadressen http://www.open.gov.uk/dev/neil/

I syfte att öka medvetenheten om frågor rörande nätåtkomlighet har eEnvoy-kontoret ökat mängden information om åtkomlighet avsevärt, och har infört en obligatorisk tillgänglighetsnivå, nämligen tillämpning av riktlinjernas nivå A, för alla nya eller förändrade statliga webbplatser. Ministeriellt godkännande har erhållits för detta. Utkastet till denna vägledning finns på följande nätadress: http://www.open.gov.uk/dev/neil/guide/chapt-8-4.htm