* Tir 
•k * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.06.1996 
KOM(96) 258 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
UTVÄRDERING AV METODEN 
FÖR LÖNEANPASSNING 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
UTVÄRDERING AV METODEN 
1. INLEDNING 
1.1. Uppdrag 
1.2. Bakgrund: behovet av löneanpassning 
1.3. Lönen och de bakomliggande principerna 
1.4. 1991 års metod 
1.5. Resultaten 
2. KOMPONENTER I LÖNEANPASSNINGSMETODEN 
2.1. Utvecklingen av lönernas köpkraft för nationella tjänstemän 
2.2. Utvecklingen av levnadsomkostnader i Bryssel 
2.3. Utvecklingen av levnadsomkostnader på andra anställningsorter jämfört med Bryssel 
3. TILLÄMPNING AV METODEN 
3.1. Årlig prövning 
3.2. Metoder för återbetalning av för högt utbetalda belopp 
3.3. Tillfällig prövning 
3.4. Rekryteringsbehov 
3.5. Undantagsklausul 
3.6. Resultat från tillämpningen av 1991 års metod 
4. MOTVIKTEN TILL KOMPROMISSMETODEN 
4.1. Tillfällig avgift 
4.2. Höjning av pensionsavgiften 
5. LÖNEUTVECKLINGEN 1991 - 1995 
5.1. Löneutvecklingen i Bryssel och Luxemburg 
5.2. Lönerna på de övriga anställningsorterna i förhållande till Bryssel 
5.3. Utvecklingen av lönernas köpkraft 
5.4. Jämförelse med utvecklingen av de nationella tjänstemännens köpkraft 
6. SAMMANFATTNING 
-2 -
1. INLEDNING 
1.1. Uppdrag 
Artikel 15.2 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna fastställer att "en utvärdering skall ske vid 
slutet av det femte året, och om så är lämpligt en revision, grundad på en rapport som 
lämnats till Europaparlamentet och rådet samt på kommissionens eventuella förslag efter 
konsultation av övriga institutioner inom ramen för tjänsteföreskrifterna". 
1.2. Bakgrund: behovet av löneanpassning 
Rekrytering inom en stor geografisk bas och bibehållande av en kvalificerad och oberoende 
europeisk offentlig tjänst kräver konkurrenskraftig lönesättning som regelbundet anpassas 
för att möta förändringen i köpkraft i arbetsmarknadens löner. 
För upprätthållande av arbetsfreden bör de allmänna principer som tillämpas bygga på 
samförstånd. 
Rådet har sedan länge strävat mot en anpassning som är parallell med lönesättningen inom 
nationella offentliga myndigheter, vilket kräver ett exakt förfarande. Därför beslutade rådet 
om en metod (bilaga XI till föreskrifterna) baserad på precisa och tvingande principer, 
varmed årliga förhandlingar och riskerna för arbetsmarknadskonflikter kan undvikas. 
I rådets beslut förenas förhandling och administrativt förfarande i syfte att begränsa 
konflikter. Sedan 1971 har regelbundna förhandlingar lett till avtal som fastställer hur 
artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna skall tillämpas. Dessa är följande: 
1971 och 1976 års avtal. 
1981 års metod antogs för en period av 10 år tillsammans med en krisavgift. 
1991 års metod, som antogs för en period av 10 år tillsammans med en tillfällig 
avgift. Även personalens avgift till pensionssystemet höjdes. 
1.3. Lönen och de bakomliggande principerna 
Lönen, som helt regleras i Tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska 
gemenskaperna, omfattar grundlön, familjebidrag och traktamenten. Från dessa dras sociala 
avgifter, skatt och den tillfälliga avgiften. 
Löneanpassning baseras i tjänsteföreskrifterna på två principer 
- lönerri för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna skall utvecklas parallellt 
med lönerna för tjänstemännen i medlemsstaterna inom Europeiska unionen, 
lönerna på varje anställningsort skall ha samma köpkraft som lönerna i Bryssel. 
1.4. 1991 års metod 
Beslut om metoden togs efter en lång förhandling där såväl fackliga organisationer och 
yrkesorganisationer representerande institutionernas personal (vilken även rådfrågades 
genom enkäter) som gemenskapens institutioner själva deltog. Vid sin 1528:e session 
samtyckte rådet till den kompromiss som blev resultatet av den rådgivande kommitténs 
arbete och bekräftade överenskommelsen genom att den 19 december 1991 anta de 
föreskrifter som upprättats i enlighet med kompromissuppgörelsen. 
Enligt det meddelande som Coreper överlämnade till rådet inför dess beslut av den 4 
november 1991, utgör denna kompromiss en helhetslösning huvudsakligen innefattande 
sinsemellan samverkande element som å den ena sidan utgörs av metoden, gällande från 
den 1 juli 1991 till den 30 juni 2001, och å den andra sidan av den motvikt som utgörs av 
den tillfälliga avgiften och höjningen av personalavgiften för finansieringen av 
pensionssystemet. 
Den helhetskompromiss som avslutade förhandlingen har inte bara inneburit att ett 
förfarande för anpassning av lönerna har införts utan har även lett till att lönenivån fastställts 
genom dessa två ytterligare faktorer som har minskat köpkraften. 
Metoden, som förhandlades fram med rådet och som rådet fattade beslut om i december 
1991, gäller i 10 år (till 2001) men skall utvärderas 1996 och kan då revideras på förslag av 
kommissionen. 
Den tillfälliga avgiften har nödvändiggjort en ändring i föreskrifterna och skall tillämpas till 
och med den 30 juni 2001. Avgiften motsvarar en bruttosats om 5,83% av 
beräkningsgrunden. 
Personalens avgifter till pensionssystemet har höjts från 6,75% till 8,25% av grundlönen. 
1.5. Resultaten 
Sedan 1991 har förlusten i köpkraft för medlemsstaternas tjänstemän varit 3,1%, vilket gäller 
även för tjänstemännen inom Europeiska gemenskaperna. Till följd av en ökning av 
levnadsomkostnaderna i Bryssel med 13,8%, har tabellvärdet ökat med 10,4%1. 
De två tvingande bestämmelser som infördes som motvikt till metoden har medfört en 
ytterligare minskning av köpkraften med 4,2%. 2,9% av minskningen hänger samman med 
den tillfälliga avgiften och 1,3% med höjningen av personalens pensionsavgifter. 
Om man lägger till effekten av denna "motvikt", blir resultatet en nettohöjning av lönerna 
med 5,7% vilket i realiteten utgör en förlust i köpkraft med 7,1% över fem år för de 
europeiska institutionernas tjänstemän. Detta är en 4,2% större förlust än för de nationella 
tjänstemännen. 
96,9/100 x 113,8/100 = 110,4/100 = +10,4 %. 
-4-
2. KOMPONENTER I LÖNEANPASSNINGSMETODEN 
Artikel 1.1. i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna fastställer att Eurostat varje år skall upprätta 
en rapport om utvecklingen av levnadsomkostnaderna i Bryssel, om de ekonomiska 
paritetema mellan Bryssel och andra tjänsteorter i medlemsstaterna och om 
utvecklingen av lönernas köpkraft för nationella tjänstemän inom de centrala 
förvaltningarna. 
2.1. Utvecklingen av lönernas köpkraft för nationella tjänstmän 
2.1.1. 
Den specifika indikatorn mäter utvecklingen i köpkraft (ökning minus inflation) för lönerna 
för tjänstemän inom centrala förvaltningar i Europeiska unionens medlemsstater. Tabell 1 
visar att mellan 1991 och 1995 har den genomsnittliga förlusten i köpkraft för tjänstemän i 
Europeiska unionens medlemsstater varit 3,1%. 
Tabell 1 
SPECIFIK INDIKATOR 
Genomsnittlig köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom central förvaltning i 
Europeiska unionens medlemsstater 
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) 
Datum Löneanpassning 
t/t-1 i % ack. i % Konsumentprisindex 
t/t-1 i % ack. i % Köpkraft (Specifik 
indikator) 
t/t-1 i % ack. i °Å 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,1 
+4,8 
+1,9 
+1,0 
±3J_ +4,1 
+9,1 
+11,2 
+12,3 
+15,8 +4,8 
+4,2 
+3,2 
+3,0 
+2,9 +4,8 
+9,2 
+12,8 
+16,1 
+19,4 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-0,1 
-1,4 
-3,3 
•3,1 
t/t-1 i %: Procentuell förändring jämfört med föregående år 
ackumulering i % De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
20 
10 
•10 
-20 ACKUMULERAD UTV. I % Konsumentprisindex + 19,4 
~-**wX .^-t+4fc .--•••+*Î6,1 _--*+15,8 
_ _ •^12*3"" löneanpassnin 
9 
***S" 
"0,7" •öfN 
Köpkraft (Specifik indikator) ifikindif •3,1 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
5 -
Beräkningsmetoden för den specifika indikatorn vilar i huvudsak på rådets beslut (bilaga XI 
till föreskrifterna). Den praktiska tillämpningen fastställs av arbetsgruppen för artikel 65 i 
föreskrifterna, som leds av Eurostat. 
Alla beräkningar grundas på information som lämnas till Eurostat av medlemsstaternas 
behöriga förvaltningsenheter och avser löner för personal inom de centrala förvaltningarna 
den första juli det innevarande året. 
Det handlar om ett urval, eftersom data om löner i allmänhet avser högsta och lägsta 
löneklassen inom de största lönegraderna för en ogift tjänsteman och en gift tjänsteman 
med ansvar för två barn. 
Den specifika indikatorn tar redan hänsyn till utvecklingen i Finland, Sverige och Österrike, 
men med 50% av deras viktning (inträde i den Europeiska unionen den 1 januari 1995). 
Tabell 2 visar olikheterna i ländernas utveckling: 
Tabell 2 
SPECIFIK INDIKATOR PER MEDLEMSSTAT (1.7.90 -1.7.95) 
Köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom central förvaltning i Europeiska unionens 
medlemsstater 
(1) (2) (3) (4) (5) 
Land 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
SPECIF 
A 
FIN 
S Nominell förändring 
av nettolönerna 
(%) 
+17.7 
+12,7 
+13,5 
+44,9 
+21,7 
+13,8 
+26,7 
+13,5 
+35,6 
+10,8 
+46,9 
+19,1 Förändring i 
konsumentprisindex 
(%) 
+13,6 
+10.9 
+18.1 
+90.3 
+29.5 
+12.2 
+13.6 
+28.7 
+15.8 
+15.7 
+42.6 
+18.0 Reell förändring av 
nettolönerna 
(%) 
+3.8 
+1.6 
-3.8 
-23.8 
-5.8 
+1.5 
+11.5 
-11.9 
+17.1 
-4.3 
+3.© 
+1.0 Viktnings-
koefficient 95 
(%) 
4.1 
1.7 
26.3 
0.8 
5.0 
24.6 
0.7 
16.1 
0.2 
3.0 
2.3 
13,2 
K INDIKATOR (1.7.94 -1.7.95) 
+2,3 
+1,4 
+1.3 +2.6 
+1.0 
+3.0 -0.3 
+0,4 
-1.7 1.2 
0.4 
0,7 
SPECIFIK INDIKATOR (1.7.90-1.7.95) 
UE +15.8 +19.4 -3.1 100.0 
EUR12 fram till den 1 januari 1995 sedan EUR 15 
De reella ackumulerade värdena (4) beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
Avrundningen kan leda till skillnader jämfört med förhållandet (2)/(3) i de ackumulerade värdena. 
-6 
2.1.2. Kontrollindikator 
Bilaga XI föreskriver att utvecklingen i reella termer per person av den totala lönen inom de 
centrala förvaltningarna skall utnyttjas som kontrollindikator för den specifika bruttoindikatorn. 
I tabell 3 jämförs utvecklingen av de två indikatorerna. 
Tabell 3 
KONTROLLINDIKATOR 
Köpkraftsutveckling för bruttolönerna för tjänstemän inom central förvaltning i Europeiska 
unionens medlemsstater 
m (?) (?) (4) (5) (6) (7) 
Datum Specifik bruttoindikator 
t/t-1 i % ack, i % Kontrollindikator 
t/t-1 i % ack. i % Skillnad 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +0,0 
+0,1 
-0,5 
-2,4 
+1,8 +0,0 
+0,1 
-0,4 
-2,8 
-1A +2,7 
+4,5 
+2,6 
-0,1 
+0,9 +2,7 
+7,3 
+10,1 
+10,0 
+1M -2,6 
-4,2 
-3,0 
-2,3 
+0,9 -2,6 
-6,7 
-9,5 
-11,6 
•10,8 
De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
ACKUMULERAD UTV. I % 
+WJr Kontrollindikator 
+irj,(T +11,0 
Specifik bruttoindikator 
-•2,8-
Skillnad •1,0 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
2.2. Utvecklingen av levnadsomkostnader i Bryssel 
Denna utveckling mäts genom det sammansatta indexet i vilket 
75% utgörs av det gemensamma indexet för de europeiska tjänstemännen i Bryssel, 
och 
25% utgörs av konsumentprisindex (KPI) i Bryssel. 
Tabell 4 
Utveckling av levnadsomkostnaderna i Bryssel 
ill J2L J2L J2L £L JSL JU 
Datum Gemensamt index för 
Bryssel 
t/t-1 i % ack. i % Konsumentprisindex 
för Bryssel 
t/t-1 i % ack. i % Sammansatt index för 
Bryssel 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,2 
+3,6 
+2,1 
+2,3 
+0,8 +4,2 
+8,0 
+10,2 
+12,8 
+13,7 +3,9 
+3,3 
+2,4 
+2,7 
+13 +3,9 
+7,3 
+9,9 
+12,9 
+14,3 +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13,8 
Sammansatt index för Bryssel(6) = 75 % Gemensamt index för Bryssel(2) + 25 % Konsumentprisindex för Brys 
De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
30 
20 
10 Ack, utveckling i % 
"• "" Gemensamt index för Bryssel 
•" " " Konsumentprisindex för Bryssel 
"• Sammansatt index för Bryssel 
+13,8 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
Dessa två index beräknas enligt överenskommelse med det belgiska finansdepartementet. 
Det gemensamma indexet mäter utvecklingen av levnadsomkostnader för tjänstemännen 
i de europeiska institutionerna i Bryssel, medan KPI i Bryssel mer allmänt mäter 
levnadsomkostnaderna i den belgiska huvudstaden. 
Den viktning som använts för att aggregera de 173 grundläggande indexen vid beräkningen 
av det gemensamma indexet härrör från en undersökning rörande familjebudgeter för 
gemenskapstjänstemännen i Bryssel, medan de viktningar som använts i det belgiska 
indexet baseras på en undersökning av familjebudgeter som Belgiens nationella 
statistikinstitut genomfört på ett urval av belgiska familjer. 
Vid beräkningen av det gemensamma indexet har indexet för hyra ersatts av ett 
motsvarande index som beräknats av Eurostat på grundval av en undersökning som 
genomförs varje år bland gemenskapstjänstemän som tjänstgör i Bryssel. 
8 
2.3. Utvecklingen av levnadsomkostnader på andra anställningsorter jämfört med 
Bryssel 
2.3.1. Ekonomiska pariteter 
Genom artikel 1.3a i bilaga XI föreskrivs att "statistiskkontoret i överenskommelse med de 
nationella instituten skall beräkna de ekonomiska pariteter som skapar ekvivalens i 
köpkraften mellan de löner som utbetalas till tjänstemän i Europeiska gemenskapen vilka 
tjänstgör i medlemsstaternas huvudstäder och på vissa andra anställningssorter enligt artikel 
9, och de löner som utbetalas i Bryssel". 
Den ekonomiska pariteten är således det belopp i nationell valuta som behövs för att på 
bostadsorten köpa motsvarande varor och tjänster som man skulle kunna köpa i Bryssel för 
en belgisk franc. 
Tabell 5 visar utvecklingen av de ekonomiska pariteterna: 
Tabell 5 
EKONOMISK PARITET 
ill J2> J2L J4L JSL J§L HL 
LAND/ORT 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
B 
DK 
D(Berlin) 
Bonn 
Karlsruhe 
Munchen 
GR 
E 
F 
IR 
I 
Varese 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Culham 1 
0,23145 
0,051095 * 
0,045743 
0,044747 * 
4,1453 
3,1897 
0,18617 
0,017600 
40,556 
37,424 
0,053563 1 
0,22602 
0,052053 * 
0,046686 
0,045974 * 
0,051495 
4,7891 
3,3062 
0,18703 
0,017838 
41,694 
38,893 
0,055358 
3,6093 3,8702 1 
0,23175 
0,054986 * 
0,048548 
0,048764 * 
0,053788 
5,5159 
3,4770 
0,19031 
0,018256 
44,756 
41,709 
0,055442 
4,1109 
0,019399 0,020171 0,020582 
0,016929 0,017241 0,018072 1 
0,22931 
0,054036 
0,049267 
0,048398 
0,053520 
5,8780 
3,5112 
0,18840 
0,018464 
45,218 
43,315 
0,056037 
0,37963 
4,0149 
0,17527 
0,24010 
0,021103 
0,018030 1 
0,23354 
0,053954 
0,049032 
0,048641 
0,053612 
6,3003 
3,6192 
0,18894 
0,018926 
46,671 
44,812 
0,056253 
0,38860 
4,1809 
0,17760 
0,24490 
0,022178 
0,018502 +0,9 
+5,6 
+7,2 
+8,7 
+6,6 
+52,0 
+13,5 
+1,5 
+7,5 
+15,1 
+19,7 
+5,0 
+15,8 
+14,3 
+9,3 
* Kommissionens ej fastställda förslag till råda; pariteten för Bonn tillämpas. 
Genom artikel 1.3b fastställs att "den ekonomiska pariteten skall beräknas så att varje 
baskomponent kan kontrolleras genom en direkt undersökning minst en gång vart femte år". 
I praktiken baseras kalkylen på följande: 
En årlig kontroll av en tredjedel av de grundläggande pariteterna genom införande 
av priser från nya undersökningar. 
- Uppdatering av de grundläggande pariteterna med detaljerade index. 
-9 
Den ekonomiska pariteten är bestämmande för lönen i nationell valuta genom uppdatering 
av följande två komponenter 
den årliga valutakursen som tillämpas på lönen (valutakursen för juli) och, 
korrigeringskoefficienten (förhållandet mellan ekonomisk paritet och valutakurs). 
2.3.2. Valutakurs 
Tabell 6 visar att vissa valutakurser har varierat starkt i förhållande till den belgiska francen 
under den aktuella perioden. 
Tabell 6 
(i) VÄXELKURS SOM TILLÄMPAS PA LÖNERNA* 
(2) (3) (4) (5) (6) (7) 
1FB= 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
FB 
DKR 
DM 
DRA 
PTA 
FF 
IRL 
LIT 
HFL 
OS 
ESC 
FMK 
SKR 
UKL 1 
0,18774 
0,048544 
5,3189 
3,0482 
0,16479 
0,018151 
36,148 
0,054692 
4,2335 1 
0,18665 
0,048593 
5,9133 
3,0703 
0,16337 
0,018230 
36,767 
0,054765 
4,0512 1 
0,18699 
0,048650 
6,6260 
3,7205 
0,16389 
0,019945 
44,236 
0,054558 
4,6281 
0,016567 0,016756 0,019187 1 
0,19059 
0,048515 
7,3282 
3,9920 
0,16642 
0,020048 
47,987 
0,054413 
0,34123 
4,9903 
0,16114 
0,23386 
0,019784 1 
0,18984 
0,048638 
7,9001 
4,2517 
0,17057 
0,021333 
57,113 
0,054490 
0,34204 
5,1390102 
0,14923 
0,25372 
0,022033 + 1,1 
+0,2 
+48,5 
+39,5 
+3,5 
+ 17,5 
+58,0 
-0,4 
+21,4 
+33,0 
1 artikel 63 i tjänsteföreskrifterna: Växelkurs för genomförandet av EG:s allmänna budget den 1 juli 
10 
2.3.3. Korrigeringskoefficienten 
Korrigeringskoefficientenär lika med förhållandet mellan den ekonomiska pariteten och 
valutakursen. Den svarar mot det belopp i belgiska franc som med valutakursen för juli 
behövs för att på orten köpa varor som kostar 100 belgiska franc i Bryssel. 
Korrigeringskoefficienterna i tabell 7 visar förhållandet i juli för varje år mellan den lön som 
utbetalas på andra orter och den som utbetalas i Bryssel. 
Tabell 7 
O) (2) (3) KORRIGERINGSKOEFFICIENT 
(4) (5) (6) (7) 
LAND el. ORT 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
B/L 
DK 
D(Berlin) 
Bonn 
Karlsruhe 
Munchen 
GR 
E 
F 
IR 
I 
Varese 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Culham 100,0 
123,3 
105,3 
94,2 
92,2 
103,6 
77,9 
104,6 
113,0 
97,0 
112,2 
103,5 
97,9 
85,3 
117,1 
102,2 100,0 
121,1 
107,1 * 
96,1 
94,6 * 
106,0 
81,0 
107,7 
114,5 
97,8 
113,4 
105,8 
101,1 
95,5 
120,4 
102,9 100,0 
123,9 
113,0 
99,8 
100,2 
110,6 
83,2 
93,5 
116,1 
91,5 
101,2 
94,3 
101,6 
88,8 
107,3 
94,2 100,0 
120,3 
111,4 
101,6 
99,8 
110,3 
80,2 
88,0 
113,2 
92,1 
94,2 
90,3 
103,0 
111,3 
80,5 
108,8 
102,7 
106,7 
91,1 100,0 
123,0 
110,9 
100,8 
100,0 
110,2 
79,7 
85,1 
110,8 
88,7 
81,7 
78,5 
103,2 
113,6 
81,4 
119,0 
96,5 
100,7 
84,0 -0,2 
+5,3 
+7,0 
+8,5 
+6,4 
+2,3 
-18,6 
-1,9 
-8,6 
-27,2 
-24,2 
+5,4 
-4,6 
-14,0 
-17,8 
Kommissionens ej fastställda förslag till rådet; komgeringskoefUcienten för Bonn tillämpas. 
Från och med den 1 juli 1994 kom Tysklands korrigeringskoefficient att gälla för Berlin, vilket 
medförde att korrigeringskoefficienter för Karlsruhe och Bonn infördes. 
Redan från L dr\ med den 1 januari 1995 har korrigeringskoefficienterna för Finland, Österrike 
och Sverige beräknats enligt bilaga XI. 
De betydande sänkningen av flera korrigeringskoefficienter har i huvudsak orsakats av 
höjningar i valutakursen (enheter i nationell valuta i förhållande till de belgiska francen). 
11 
3. TILLÄMPNING AV METODEN 
3.1. Ärlig prövning 
Genom artikel 3.1. i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna föreskrivs att "rådet före varje årsslut 
i enlighet med artikel 65.3 i föreskrifterna, på kommissionens förslag och på grundval av 
kriterierna i avdelning I skall besluta om justering av lönerna med verkan från och med den 
1 juir. 
Dessa justeringar (se 3.6.) äger vanligen rum i december. 
3.2. Metoder för återbetalning av för högt utbetalda belopp 
Fastställandet av nya korrigeringskoefficienter vid slutet av året, med retroaktiv verkan till 
den 1 juli, kan komma att medföra retroaktiva justeringar avseende såväl höjningar som 
sänkningar av löner och pensioner. Följaktligen har man sedan 1994 planerat att i 
förordningarna för justering av lönerna innefatta en bestämmelse som möjliggör antingen 
utbetalning av ett retroaktivt lönetillägg vid en höjning av löner och pensioner, eller 
återbetalning av för högt utbetalda belopp vid en sänkning av dessa. 
Institutionerna har vidtagit nödvändiga åtgärder för att genomföra dessa bestämmelser. 
3.3. Tillfällig prövning 
Genom artikel 4.1. i föreskrifternas bilaga XI föreskrivs att "från och med den 1 januari skall 
beslut om löneanpassning tas enligt artikel 65.2 i tjänsteföreskrifterna med beaktande även 
prognos om utvecklingen av köpkraften under den löpande årliga referensperioden, om det 
skett en kännbar förändring av levnadsomkostnaderna och om tröskeln för vad som kan 
accepteras är nådd'. 
Dessa tillfälliga anpassningar har berört Italien, Grekland, Spanien och Portugal. 
3.4. Rekryteringsbehov 
Genom artikel 2 i bilaga XI till föreskrifterna föreskrivs att "kommissionen före slutet av 1992 
och därefter vart tredje år skall upprätta, en utförlig rapport om institutionernas 
rekryteringsbehov och överlämna denna till rådet och Europaparlamentet. På grundval av 
denna rapport skall kommissionen vid behov till rådet lägga fram förslag som baseras på 
alla relevanta faktorer efter hörande av övriga institutioner inom ramen för 
tjänsteföreskrifterna". 
Den andra rapporten, SEK(95) 2298, överlämnades till rådet och Europaparlamentet den 
27 december 1995. 
12-
3.5. Undantagsklausul 
Artikel 10 i föreskrifternas bilaga XI föreskriver att "vid en kraftig och plötslig försämring av 
den ekonomiska och sociala situationen inom gemenskapen, konstaterad i ljuset av objektiva 
data som tillhandahållits av kommissionen, skall kommissionen efter hörande av övriga 
institutioner inom ramen för tjänsteföreskrifterna lägga fram lämpliga förslag till rådet som 
beslutar med kvalificerad majoritet efter konsultation av de övriga berörda institutionerna 
enligt förfarandet i artikel 24.1, andra stycket i fördraget om upprättande av ett gemensamt 
råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna". 
I sin rapport SEK(94) 1027, överlämnad till rådet den 27 juni 1994, bedömde kommissionen 
att utvecklingen av den ekonomiska situationen via den specifika indikatorn redan hade givit 
återverkningar på de nationella tjänstemännens löner och således även på de internationella 
tjänstemännens löner. 
- 13 
3.6. Resultat från tillämpningen av 1991 års metod 
3.6.1. Anpassningarna av grundlöneskalan har till syfte att säkerställa principen om 
parallell utveckling av köpkraften för gemenskapens tjänstemän och nationella 
tjänstemän 
Utvecklingen av levnadsomkostnaderna i Bryssel var, mätt genom det sammansatta 
indexet, +13,8%. 
Den genomsnittliga utvecklingen av köpkraften för nationella offentliga tjänstemän 
inom Europeiska unionen var, mätt genom den specifika indikatorn, -3,1% 
Anpassningen av grundlöneskalan i belgiska franc var som ett resultat av dessa två 
faktorer +10,4%. 
Tabell 8 visar denna beräkning årsvis, liksom de ackumulerade resultaten. 
Tabell 8 
Anpassning av grundlöneskalan för tjänstemän inom EU:s institutioner (7) 
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) 
Datum Sammansatt index för 
Bryssel 
t/t-1 i % ack. i % Specifik indikator 
t/t-1 i % ack. i % Anpassning av 
grundlöneskalan 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13,8 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 •0,7 
-0,1 
-1,4 
•3,3 
-3,1 +3,4 
+4,1 
+0,9 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+7,6 
+8,6 
+9,2 
+10,4 
(7) Anpassning av grundlönen = ( (100+ Sammansatt index för Bryssel (2)) x (100+ Specifik ind. (4)) /100) -100 
(3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
20 
10 ACK. UTVECKLING I % 
•10 
-20 Sammansatt index för Bryssel 
_....--•• -+-T2,8 - • +13,8 
tlV " -*+10,4 ^T 
Anpassning av grundlöneskalan 
•-M __ Specifik indikator 
-3-,3-r "•-3,1 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
- 14-
3.6.2. Justeringen i nationell valuta har gjort det möjligt att säkerställa principen att 
lönerna på andra anställningsorter skall ha samma köpkraft som lönerna i 
Bryssel 
I flertalet stater har nedskrivningen av penningvärdet i förhållande till den belgiska 
francen varit större än skillnaden i inflation i förhållande till Belgien (se tabell 5 och 
6). 
- Följden har blivit en minskad priskvot mellan andra orter och Bryssel, vilket 
återspeglas i att den genomsnittliga korrigeringskoefficienten för andra 
anställningsorter har sjunkit från 102,5% till 86,6%. 
- För att säkerställa principen om likställd köpkraft, görs motsvarande minskning i 
kvoten mellan den lön som utbetalas på andra anställningsorter och den som 
utbetalas i Bryssel. 
Detta framgår av tabell 9: 
Tabell 9 
120 --
115 -
110 -
105 -
100 -
95 -
90 -
85 --
80 -Genomsnittlig korrigeringskoefficient viktad med 
hänsyn till antalet tjänstemän utanför Belgien och 
86,6 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
15 -
4. MOTVIKTEN TILL KOMPROMISSMETODEN 
4.1. Tillfällig avgift 
I samband med att metoden antogs införde rådet en tillfällig avgift som ett inslag i en 
helhetslösning. I detta sammanhang har överläggningar skett angående satserna för 
avgiften, reglerna för dess tillämpning och tidpunkten för dess införande och upphörande. 
Denna tillfälliga avgift infördes med stöd av artikel 66a i tjänsteföreskrifterna (Rådets 
förordning EKSG, EEG, Euratom nr 3831/91 av den 19 december 1991) och upphör 
samtidigt som metoden. 
Punkterna 1 och 2 i denna artikel fastställer följande: 
1. Med avvikelse från artikel 3.1 i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 skall en 
tillfällig åtgärd, i det följande benämnd "tillfällig avgift", vidtas och tillämpas under 
tiden från och med den 1 januari 1992 till den 1 juli 2001 beträffande de löner 
gemenskaperna betalar till personal i aktiv tjänst. 
2. a) Satsen för denna tillfälliga avgift skall vara 5,83% av den beräkningsgrund 
som anges i punkt 3. 
b) I enlighet med förfarandet i artikel 24.1 i fördraget om upprättandet av ett 
gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska 
gemenskaperna, och efter att ha hört de övriga berörda institutionerna, kan 
rådet vid behov, i samband med den översyn som föreskrivs i artikel 15.2 i 
bilaga XI till tjänsteföreskrifterna, ändra satsen för den tillfälliga avgift som 
avses i a på grundval av en rapport och ett förslag från kommissionen. 
Denna åtgärd ledde till en genomsnittlig förlust av köpkraft på omkring 2,9%. 
4.2. Höjning av pensionsavgiften 
Rådet bedömde att det var lämpligt att inom ramen för den gemensamma lösning som 
förhandlingarna lett fram till och för att säkerställa jämvikten inom pensionssystemet höja 
satsen för personalens avgifter till detta system. Därför har satsen på 6,75% enligt artikel 
83.2 i föreskrifterna, ersatts av 8,25% genom rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 
3832/91 av den 19 december 1991. 
Denna åtgärd ledde till en genomsnittlig förlust av köpkraft på omkring 1,3%. 
16 
5. LÖNEUTVECKLINGEN 1991-1995 
5.1. Löneutvecklingen i Bryssel och Luxemburg 
Följderna av den ekonomiska konjunkturen har återverkat på lönerna för tjänstemännen i 
Europeiska unionens medlemsstater och således, genom principen om parallell utveckling, 
även på lönerna för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna. 
Kompletterande åtgärder (tillfällig avgift och höjning av avgifterna till pensionssystemet) har 
dock för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna lett till att minskningen i köpkraft 
blivit större än vad principen om den parallella utvecklingen medger. 
Löneutvecklingen i belgiska franc i Bryssel och Luxemburg ser således ut som följer: 
Tabell 10 
Utveckling av lönerna för tjänstemän inom EU:s institutioner 
(!) (?) (3) (4) (5) (6) (7) 
Datum Anpassning av 
grundlöneskalan 
t/t-1 i % ack. i % Avgiftsutveckling 
t/t-1 i % ack. i % Löneanpassning 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +3,4 
+4,1 
+0,9 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+7,6 
+8,6 
+9,2 
+10,4 •2,9 
•1,3 -2,9 
-4,2 
-4,2 
-4,2 +3,4 
+1,1 
-0,5 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+4,5 
+4,0 
+4,5 
+5,7 
Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. 
(4) - Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. 
(6) Löneanpassning = ( (100+ Anpassning av grundlönen(2)) x (100+Anpassning av avgifterna (4)) /100 ) -100 
(3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
20 
10 ACK. UTVECKLING I % 
•10 
-20 "t4,5 Anpassning av grundlöneskalan 
• ^&£ •-F97" —-»+10,4 
9 "*U,U-^Sneanpassning +5,7 
-2;9 • -4,-2 --•=4/2 
Avgiftsutveckling •-4,2 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
17 -
5.2. Lönerna på de övriga anställningsorterna i förhållande till Bryssel 
Den genomsnittliga lönen på övriga orter i förhållande till Bryssel var följande: 
Tabell 11 
Genomsnittlig korrigeringskoefficient viktad med hänsyn till antalet tjänstemän utanför Belgien och Luxemburg 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
102,5 104.6 97,5 94,5 86,6 
5.3. Utvecklingen av lönernas köpkraft 
Om man jämför utvecklingen av lönerna (+5,7%) för tjänstemän inom den europeiska 
unionens institutioner i Bryssel med utvecklingen av levnadsomkostnaderna (+13,8%) blir 
resultatet en minskning i lönernas köpkraft för tjänstemännen på 7,1%. 
Tabell 12 visar denna minskning: 
Tabell 12 
Jämförande köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom 
Europeiska unionens institutioner 
(!) (?) (3) (4) (5) (6) (7) 
Datum Löneanpassning 
t/t-1 i % ack. i % Sammans. index -
Bryssel 
t/t-1 i % ack. i % Köpkraft 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +3,4 
+1,1 
-0,5 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+4,5 
+4,0 
+4,5 
+5,7 +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13,8 -0,7 
-2,3 
-2,6 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-3,0 
-5,5 
-7,3 
-JA. 
(3) - Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. 
- Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. 
(7) Köpkraft = 100 x (100+Anpassning (3)) / (100+ Sammansatt index för Bryssel (5))-100 
(3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
20 
10 ACK. UTVECKLING I % 
-10 
-20 Sammans. index - Bryssel 
--"•-+-Î2.8 * +13-8 
•' Löneanpassnii 
*«£• -*^4,5- • +#$ •^•"4,5 +5,7 
Köpkraft 
f^ "-7,1 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
5.4. Jämförelse med utvecklingen av de nationella tjänstemännens köpkraft 
Sedan 1991 har förlusten i köpkraft för tjänstemännen i medlemsstaterna varit 3,1%, vilket 
genom tillämpningen av metoden även blivit resultatet för tjänstemännen inom Europeiska 
unionens institutioner. 
Om man därtill lägger effekten av den tillfälliga avgiften (-2,9%) och effekten av höjningen 
av avgiften till pensionssystemet (-1,3%) innebär det en förlust i köpkraft för tjänstemännen 
inom de europeiska institutionerna på 7,1% under fem år. 
Således har lönerna för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna inte endast 
har följt den nationella löneutvecklingen i den offentliga sektorn utan därutöver 
ytterligare förlorat i köpkraft. 
Tabell 13 
Köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän i EU:s 
medlemsstater och inom EU:s institutioner 
il) ® O) . (4) (5) Q) (Jl 
Datum Lönerna för 
tjänstemän i EU:s 
medlemsstater 
t/t-1 i % ack. i % Lönerna för 
tjänstemän inom EU:s 
institutioner 
t/t-1 i % ack. i % Skillnad 
t/t-1 i % ack. i % 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-0,1 
-1,4 
-3,3 -0,7 
-2,3 
-2,6 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-3,0 
-5,5 
-7,3 
ii +0,0 
-2,9 
-1,3 
+0,0 
+0,0 +0,0 
-2,9 
-4,2 
-4,2 
•4,2 
(6) Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. 
Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. 
(3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 
20 
10 ACKUMULERAD KÖPKRAFTSUTVECKLING I % 
•10 
-20 Lönerna för tjänstemän i EU:s medlemsstater 
'"'•••-3,0... ^ -""--••-•3,» 
•5,5-.... 
=7,3-•3,1 
-7,1 
Lönerna för tjänstemän inom EU:s institutioner 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
19-
6. SAMMANFATTNING 
Rådet har beslutat att föreskrifternas bilaga XI (metoden) skall gälla i 10 år till och med den 
30 juni 2001. Denna ingår således tillsammans med de övriga förordningarna i 
gemenskapens regelverk, vars tillämpning gemenskapsinstitutionerna och varje medlemsstat 
skall vaka över. 
En utvärdering av metoden skall ske fem år efter att den började tillämpas. Det kommer att 
vara en objektiv utvärdering för att kontrollera om principen om parallell utveckling har 
tillämpats på ett riktigt sätt. 
Bara om felaktiga resultat har kunnat konstateras kan kommissionen, efter att ha hört övriga 
institutioner, föreslå en ändring av föreskrifterna till rådet. 
Resultaten visar 
en minskning (-3,1%) i lönernas köpkraft för tjänstemän inom de europeiska 
institutionerna liksom för nationella tjänstemän inom den offentliga sektorn, 
en ytterligare minskning i köpkraft (-4,2%) beroende av den tillfälliga avgiften och 
höjningen av pensionsavgiften, 
- upprätthållandet av arbetsfreden genom inrättandet av detta förfarande. 
Kommissionen bedömer att ett förslag till ändring av metoden även skulle påverka 
grundinnehållet i den slutgiltiga kompromissen från förhandlingarna 1991 och de åtaganden 
som undertecknats av parterna. 
Därmed skulle eventuella avvikelser från förhandlingsresultaten påverka personalens 
berättigade förtroende vad gäller institutionernas vilja att följa sina åtaganden, vilket skulle 
få allvarliga konsekvenser för verksamheten inom institutionerna. 
Kommissionen bedömer därför att ett förslag som syftar till att ändra något av inslagen i 
kompromissen är oberättigat. 
20 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 258 slutlig 
DOKUMENT 
sv oi 
Katalognummer : CB-CO-96-268-SV-C 
ISBN 92-78-05241-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg