P6_TA(2007)0021

Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av de principer som fastställts i artikel 2, artikel 3.2, artikel 13, artikel 137.1 i och artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

- med beaktande av Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna, som tillkännagavs 2000, särskilt artikel 23,

- med beaktande av Europeiska konventionen för skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter från 1950,

- med beaktande av FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter av den 10 december 1948,

- med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt mål tre som handlar om att främja jämställdhet mellan könen och stärka kvinnornas ställning i samhället, vilket är en förutsättning för att bland annat kunna uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och inom alla arbetsområden,

- med beaktande av FN:s fjärde internationella kvinnokonferens som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och handlingsplan som då antogs samt de resultatdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 och Peking + 10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen som antogs den 9 juni 2000 och handlingsplanen av den 11 mars 2005,

- med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som antogs 1999, där det fastslås att individer eller grupper av individer som, under en konventionsstats jurisdiktion, anser att de utsatts för överträdelser av någon av de rättigheter som denna konventionsstat ställer sig bakom genom konventionen kan vända sig till granskningskommittén för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

- med beaktande av Unescos globala övervakningsrapporter om utbildning för alla från 2003/2004, 2005 och 2006,

- med beaktande av Europarådets rekommendationer, särskilt den resolution och den åtgärdsplan som antogs vid Europarådets sjätte ministerkonferens om jämställdhet mellan kvinnor och män, vilken hölls i Stockholm den 8- 9 juni 2006,

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (2006/143/EG) [1],

- med beaktande av rådets rekommendation av den 24 september 1998 om europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (98/561/EG) [2],

- med beaktande av sina resolutioner av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen [3] och av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen [4],

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2006 med titeln "Mot en EU-strategi för barnets rättigheter" (KOM(2006)0367),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln "En färdplan för jämställdhet 2006-2010" (KOM(2006)0092),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2005 med titeln "Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi" (KOM(2005)0224),

- med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 februari 2004 (KOM(2004)0115) och av den 14 februari 2005 (KOM(2005)0044) om jämställdhet mellan kvinnor och män,

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2003 om universitetens roll i kunskapens Europa (KOM(2003)0058),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2000 med titeln "På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)" (KOM(2000)0335),

- med beaktande av deklaration som antogs av europeiska unionens ministrar ansvariga för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män vid ministerkonferensen om jämställdhet mellan kvinnor och män som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005,

- med beaktande av förklaringen om årtiondet för romernas integration 2005-2015, undertecknad i Sofia den 2 februari 2005 av premiärministrarna från de deltagande staterna i Central- och Sydösteuropa,

- med beaktande av Atendeklarationen som antogs 1992 vid Europeiska toppmötet om kvinnor i beslutsfattande ställning, i vilken det fastslogs att kvinnor står för hälften av mänsklighetens potential av begåvning och förmåga,

- med beaktande av betänkandena och uttalandena av utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0416/2006), och av följande skäl:

A. Av statistik från medlemsstaterna framgår att en mindre andel kvinnor än män avlägger akademisk examen. Det rapporteras att färre kvinnor än män ägnar sig åt livslångt lärande, på grund av olika typer av könsrelaterade begränsningar.

B. Uppgifter i hemmet och familjen utförs alltjämt i hög grad av kvinnor, vilket begränsar deras tid och möjligheter till vidareutbildning och livslångt lärande.

C. Tillgång till utbildning, framför allt högre utbildning, är en särskilt svår fråga för ungdomar från låginkomstfamiljer, vilket leder till att traditionen att i första hand låta pojkar utbilda sig förstärks.

D. De stora framstegen i fråga om jämställdhet på utbildningsområdet handlar i första hand om en positiv kvantitativ utveckling, dvs. att en större andel kvinnor har tillgång till alla utbildningsnivåer. Samtidigt syns inte samma kvalitativa utveckling vad gäller valet av studieinriktning och specialområde, vilket framför allt hänger samman med samhällets syn och traditionella könsroller.

E. Utbildning är en viktig europeisk värdegrund, en grundläggande rättighet och ett centralt verktyg för social integration. Utmaningar samt vissa fördomar gentemot välutbildade kvinnor fortsätter att finnas i samhället, och kvinnor med utbildning får ofta inte möjlighet att helt utnyttja sin potential på det yrkesmässiga och offentliga området.

F. I vissa kulturkretsar finns det fortfarande traditionella och religiösa fördomar som begränsar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning.

G. Media upprätthåller konsekvent könsstereotyper och förstärker på så vis traditionella kvinnobilder, i stället för att lyfta fram de beundransvärda kvinnor som kan tjäna som förebilder, t.ex. Maria Skłodowska-Curie.

H. Tillgången till utbildning är särskilt begränsad för flickor och unga kvinnor från nationella minoritetsgrupper, särskilt från den romska minoriteten, och för flickor och unga kvinnor från invandrargrupper. Kännetecknande är dessutom att det ofta förekommer diskriminering och segregering i skolorna samt specialundervisning med små resurser, omotiverad och outbildad personal, dålig infrastruktur och bristfälliga undervisnings- och testmetoder.

I. Många medlemsstater anslår inte tillräckliga medel till sina utbildningsbudgetar, och samtidigt är det huvudsakligen kvinnor som arbetar som lärare.

1. Europaparlamentet framhåller att utbildning för flickor och kvinnor är en mänsklig rättighet och en viktig förutsättning för att de till fullo skall kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter.

2. Europaparlamentet välkomnar att åtta av tio flickor som studerar vid högskolor eller universitet i medlemsstaterna avslutar studierna och att statistik visar såväl att båda könen har samma möjligheter att erhålla en högre utbildning samt att kvinnornas motivationsnivå är högre när de inte begränsas av könsrelaterade orsaker.

3. Europaparlamentet framhåller att fler kvinnor än män avlägger examen inom utbildning och forskning (59 procent) men att deras närvaro konstant minskar ju högre upp på karriärstegen de kommer, från 43 procent doktorer till endast 15 procent professorer.

4. Europaparlamentet välkomnar att flera åtgärder har vidtagits i samband med FN:s millennieprojekt för att råda bot på situationen med bristande jämställdhet vad gäller tillgången till utbildning och att frågan om lika tillgång till utbildning för båda könen debatteras öppet i medlemsstaterna.

5. Europaparlamentet välkomnar den reform av universitetsutbildningssystemet som härrör från Lissabonstrategin och som lägger särskild vikt vid livslångt lärande, vilket ger unga kvinnor en möjlighet att fortsätta utbilda sig.

6. Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport från 2000 om kvalitet i skolundervisningen, vilken bygger på 16 kvalitetsindikatorer och analyserar bland annat tillgången till utbildning ur ett jämställdhetsperspektiv.

7. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, vars uppgift bland annat skall vara att övervaka situationen vad gäller tillgången till utbildning för båda könen i de enskilda medlemsstaterna och i övriga världen.

8. Europaparlamentet rekommenderar att den politiska strategin vad gäller lika tillgång till utbildning skall utvärderas på grundval av könsuppdelad statistik, så att man tydliggör och motverkar den ojämlikhet som råder när det gäller möjligheten att erhålla viss högre akademisk utbildning, bland annat att bedriva doktorandstudier och forskning, och möjligheten till livslångt lärande.

9. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till utbildning för kvinnor och män som tar hand om sina barn och för föräldrar som har avbrutit sin utbildning för att skaffa barn.

10. Europaparlamentet rekommenderar att det förs en dialog med arbetsmarknadens parter, för att få dem att införa särskilda villkor som underlättar tillgången till utbildning och livslångt lärande för kvinnor som har avbrutit sin utbildning och kvinnor med låga kvalifikationer.

11. Europaparlamentet påpekar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ligger kvar på en oacceptabelt hög nivå och att de inte visar några tecken på att minska. Parlamentet framhåller att kvinnor i genomsnitt tjänar 15 procent mindre än män, vilket beror både på bristande efterlevnad av lagstiftningen om lika lön och på en rad strukturella orättvisor som segregering på arbetsmarknaden, skillnader i arbetsmönster, tillgång till utbildning, skeva bedömnings- och lönesystem samt stereotyper.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga medel för att få bort gängse stereotypa inställningar som innebär att kvinnor diskrimineras på arbetsplatsen, särskilt inom det tekniska och vetenskapliga området där kvinnor är mycket dåligt representerade, att lägga särskild vikt vid jämställdhetsfrågor samt att regelbundet övervaka och utvärdera uppgifter.

13. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att inta ansvarsbefattningar och ledande befattningar i den offentliga och privata sektorn, särskilt på det akademiska området.

14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja principerna om jämställdhet och flickors lika möjligheter till utbildning i sina förbindelser med tredjeland, i synnerhet i grannskapspolitiken och utvecklingsbiståndet.

15. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kvinnors ställning som lärare inom den högre utbildningen och i beslutsfattande organ på utbildningsområdet, där deras manliga kollegor alltjämt är i majoritet.

16. Europaparlamentet framhåller behovet av att reformera läroplanerna på alla utbildningsnivåer och innehållet i skolböckerna. Parlamentet rekommenderar att utbildningen av lärare och annan skolpersonal skall inriktas på att uppfylla kraven på en väl avvägd jämställdhetspolitik och att jämställdhetsfrågor skall ingå i utbildningen av lärare vid lärarhögskolor och andra fakulteter.

17. Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna genomför politiska insatser för att ge nationella, etniska och kulturella minoriteter, däribland den romska minoriteten, tillgång till utbildning av god kvalitet och lika villkor för pojkar och flickor på utbildningsområdet, vilket även omfattar förskolor och "nollklasser", och särskilt främjar multikulturella insatser som underlättar integreringen av flickor och unga kvinnor från minoritetsgrupper eller med invandrarbakgrund i det vanliga utbildningssystemet för att bekämpa dubbel diskriminering.

18. Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att skydda invandrarkvinnors och invandrarflickors rättigheter och för att bekämpa den diskriminering som de möter i sin ursprungliga gemenskap genom att förkasta alla former av kulturell och religiös relativism som skulle kunna strida mot kvinnornas grundläggande rättigheter.

19. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att främja ökad medvetenhet om jämlik tillgång till utbildning på alla nivåer, särskilt när det gäller utsatta samhällsgrupper, i syfte att undanröja alla slags fördomar som påverkar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning.

20. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att anpassa utbildningsprogrammen till arbetande ungdomars behov, till behoven hos personer som tar hand om små barn eller är föräldralediga, i synnerhet flickor och unga kvinnor. Parlamentet anser att det med dagens teknik är möjligt att finna lämpliga lösningar.

21. Europaparlamentet efterlyser större insatser för att upptäcka unga människor, särskilt flickor och unga kvinnor, med stor begåvning och dem som lider av inlärningssvårigheter, såsom dyslexi, dyspraxi, dyskalkyli och ADHD, och ge dem bättre stöd.

22. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över de testmetoder som används för att placera barn, framför allt romerska barn, i specialskolor.

23. Europaparlamentet välkomnar att det genomförs och används utbildningsprogram som finansieras genom EU-medel och andra medel, däribland medel från den icke-vinstdrivande sektorn, för att främja utbildningen av flickor och unga kvinnor från socialt missgynnade familjer. Parlamentet välkomnar särskilt att befintliga program och stödfonder används liksom att man försöker finna nya finansieringsformer. Samtidigt är det viktigt att i alla medlemsstater investera mycket mer i utbildning av unga människor för framtiden.

24. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att tillämpa genusbudgetering i sin budget och på så vis utjämna könsspecifika orättvisor, vilket framför allt kommer utbildningsområdet till godo.

25. Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna utarbetar och följer upp nationella skolpolitiska åtgärder som gör det möjligt för alla flickor och pojkar att börja och avsluta den obligatoriska skolan, och ser till att barnen går kvar i skolan tills de uppnått den lagstadgade minimiåldern för att träda in på arbetsmarknaden.

26. Europaparlamentet understryker det stora behovet av att noggrant utvärdera statistiska uppgifter om jämställdhetsfrågor och om andra aspekter av multipel diskriminering, exempelvis etnicitet, särskilt med tanke på att det ofta inte finns differentierad statistik om jämställdhet vad gäller barn och ungdomar. Parlamentet erinrar om att detta är en av uppgifterna för det nya jämställdhetsinsitutet.

27. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att försöka se till att den mediala bilden av kvinnor och män blir positiv, värdig och fri från sådana fördomsfulla och snedvridna uppfattningar som leder till att något av könen, eller båda, förringas eller nedvärderas.

28. Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa ny teknik på utbildningsområdet till kvinnors undervisningsbehov, till exempel möjligheten till distansstudier med hjälp av datateknik.

29. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att som en del i Lissabonstrategin vidta åtgärder för att överbrygga den digitala könsklyftan, i syfte att bygga ut informationssamhället genom åtgärder för att främja jämställdheten och insatser för att öka tillgängligheten för kvinnor, stimulera förvärv av e-kapacitet, genomföra program med särskilda åtgärder för att inkludera kvinnor från utsatta grupper och kompensera för obalansen mellan stad och land.

30. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utveckla flexiblare program för vuxenutbildning och livslångt lärande så att arbetande kvinnor och mödrar kan fortsätta sin utbildning inom ramen för program som är anpassade till deras tidsschema. På så vis får kvinnor större tillgång till utbildning och kan delta i alternativa utbildningsprogram som ökar deras självständighet och deras möjligheter att delta i samhället på ett meningsfullt sätt, vilket ytterligare främjar jämställdheten.

31. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

[1] EUT L 64, 4.3.2006, s. 60.

[2] EGT L 270, 7.10.1998, s. 56.

[3] EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

[4] EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

--------------------------------------------------