FEMTE ÅRSRAPPORTEN FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET DEN FINANSIELLA MEKANISMEN

1. Den finansiella mekanismen

För att stimulera ekonomisk sammanhållning och utveckling mellan regionerna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) upprättades en finansiell mekanism för att stödja utvecklingsprojekt i Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och delar av Spanien (mål 1-regionerna enligt 1988 års definition) den 1 januari 1994 (artikel 115-116 i EES-avtalet och protokoll 38).

Under femårsperioden fram till den 31 december 1998 kommer 492,8 miljoner ecu att delas ut genom den finansiella mekanismen till de bidragsberättigade regionerna i form av stöd och räntesubventioner på 2 procentenheter per år på lån om 1,5 miljarder ecu från Europeiska investeringsbanken (EIB).

Företräde ges åt projekt som särskilt betonar miljön (inklusive utveckling av stadsmiljön), transporter (inklusive infrastrukturer för transporter) eller utbildning. Bland de projekt som inlämnas av privata företag uppmärksammas små och medelstora företag särskilt.

Mekanismen administreras av EIB som utvärderar varje projekt enligt finansiella, ekonomiska och tekniska kriterier samt efter hur väl de överensstämmer med EU:s mål, policy för de olika sektorerna, miljöbestämmelser och miljönormer. EIB lämnar sedan in förslag till kommittén för den finansiella mekanismen som utses av de deltagande EFTA-länderna och kommissionen och som beslutar hur mekanismens ekonomiska resurser skall fördelas. Tilldelningen av stöd avslutades den 31 december 1998, men EIB fortsätter att förvalta portföljerna till dess att projekten har avslutats.

Mekanismen finansierades ursprungligen av de deltagande EFTA-länderna. Kommissionens roll var att yttra sig på grundval av förslagen innan EFTA:s kommitté för den finansiella mekanismen godkände dem.

Till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen föreskrivs det i artiklarna 83, 111 och 136 i akten om villkoren för denna anslutning och ändringen av de fördrag som EU grundas på att de tre nya ländernas åtaganden för att finansiera mekanismen i enlighet med artikel 116 i EES-avtalet från och med den 1 januari 1995 skall finansieras inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget. Kommissionen har därmed blivit medansvarig för mekanismen i enlighet med artikel 274 (f.d. artikel 205) i fördraget varigenom kommissionen skall genomföra budgeten. Genom det meddelande som kommissionen antog 30 mars 1995 (C(95) 753) upprättades en handledning för hur den finansiella mekanismen skall skötas inom kommissionen.

Till följd av att EES-avtalet för Liechtenstein trädde i kraft den 1 maj 1995 deltar furstendömet nu till fullo i mekanismen.

2. Den femte årsrapporten

Kommissionen presenterade den första årsrapporten för rådet i juni 1995. Denna rapport behandlade mekanismens verksamhet under perioden 1 januari 1994 - 31 maj 1995.

Den andra årsrapporten presenterade mekanismens verksamhet under perioden 1 januari 1995 - 30 juni 1996, den tredje verksamheten under perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 och den fjärde verksamheten under perioden 1 juli 1997 - 30 juni 1998.

Denna femte årsrapport presenterar verksamheten under perioden 1 juli 1998 - 31 december 1999.

2.1. Mekanismens verksamhet fram till den 31 december 1999

Från det att förfarandet för att godkänna projekt avslutades den 31 december 1998 har kommittén för den finansiella mekanismen godkänt

* stödansökningar till ett sammanlagt värde av 492,8 miljoner ecu motsvarande 98,6 % av de medel som stod till förfogande för stöd,

* räntesubventioner på en sammanlagd låneportfölj om 1 500 miljoner ecu motsvarande 100 % av EIB:s totala låneportfölj för vilka räntesubventioner kan utgå.

Stöd

Fördelningen på mottagarländer för de stöd som kommittén för den finansiella mekanismen beviljade under perioden 1994-1998 och fördelningen på sektorer:

Fördelningen på mottagarländer

i miljoner ecu

// BEVILJADE STÖD

Grekland // 114,3

Irland // 35,5

Nordirland // 11,0

Portugal // 105,0

Spanien // 227,0

SUMMA // 492,8

Fördelningen på sektorer

>Plats för tabell>

>Hänvisning till>

För hela det stöd som tilldelats Irland, Nordirland, Portugal and Spanien har det ingåtts åtaganden. För Grekland har åtagande slutligen ingåtts för 94 % av det tillgängliga beloppet på 121,5 miljoner ecu, trots täta kontakter med ekonomiministeriet för att få dem att behandla ett tillräckligt stort antal godtagbara förslag.

Den 31 december 1999 uppgick utbetalningarna av stöd till 232,019 miljoner ecu (förutom EIB:s avgift på 0,5 %) motsvarande 46 % av de medel som stod till stödets förfogande.

Räntesubventioner

Fördelningen på mottagarländer för de räntesubventionerade EIB-lån som kommittén för den finansiella mekanismen beviljade under perioden 1994-1998 och fördelningen på sektorer:

Fördelningen på mottagarländer

i miljoner ecu

// GODKÄNDA LÅN

Grekland // 364,5

Irland // 106,5

Nordirland // 33,0

Portugal // 315,0

Spanien // 681,0

SUMMA // 1500,0

Fördelningen på sektorer*

>Plats för tabell>

* (Exkl. ett globallån på 33 miljoner ecu till Nordirland eftersom globallån omfattar alla sektorer).

>Hänvisning till>

Kommittén för den finansiella mekanismen har godkänt ansökningar om räntesubventioner på EIB-lån om 1 500 miljoner ecu motsvarande 100 % av EIB:s totala låneportfölj för vilka räntesubventioner kan utgå.

Den 31 december 1999 uppgick EIB:s låneutbetalningar med räntesubventioner till 1 270,196 miljoner euro, motsvarande 85 % av de medel som stod till förfogande.

2.2. Beviljade stöd och räntesubventioner under perioden 1 juli 1998 - 31 december 1998

Följande stödansökningar, som uppgick till 118,752 miljoner ecu, godkändes:

Grekland

Grekiska kloster - renovering B

5,86 miljoner ecu för att återuppbygga, bygga om, skydda och renovera kloster i Dochiariou (1,77 miljoner ecu), Pantokratoros (0,63 miljoner ecu), Vatopediou (2,46 miljoner ecu) och i Skete i St. Andreas (1,00 miljoner ecu).

Grekiska kloster - renovering C

7,39 miljoner ecu för att återuppbygga, bygga om, skydda och renovera kloster i Dochiariou (1,26 miljoner ecu), Osiou Grigoriou (0,81 miljoner ecu), Simonos Petra (2,19 miljoner ecu) och Timiou Prodromou (3,13 miljoner ecu).

Klostret Meghistis Lavras - Energiprojekt

2,5 miljoner ecu för att generera tillräckligt med extra elenergi till luftkonditioneringssystemet i klostret för att bevara dess värdefulla bibliotek och skattkammare och därmed förlänga levnadslängden för oersättliga samlingar av manuskript, böcker och antika konstföremål. Projektet omfattar även åtgärder för att skydda klostret mot stöld och brand samt extra arbete som underhåll av befintliga byggnadsinstallationer.

Avloppsnätet Gazi

2,29 miljoner ecu för huvudavloppsnätet och dess anslutning till avloppssystemet i Heraklion.

Thalassocosmos - Cretaquarium-projektet

5,63 miljoner ecu för att bygga och driva havsvattenakvariet för forsknings-, utbildnings- och turiständamål. Akvariet kommer att ligga i närheten av Heraklion på Kreta.

Thessaloniki vetenskapscenter

13,78 miljoner ecu för att flytta och bygga ut det befintliga teknikmuseet i Thessaloniki till ett nytt teknikmuseum och vetenskapscenter som kombinerar utbildning och underhållning för att öka kunskaperna.

Makedoniska museet för modern konst

2,37 miljoner ecu för att bygga ut det nuvarande museet och delvis renovera den befintliga byggnaden, inkl. installation av ett luftkonditioneringssystem samt brand- och stöldlarm.

Regionalparken i Ano Liossia

12,4 miljoner ecu för att anlägga en regional fritidspark på 31 ha i det översvämningshotade området Ano Liossia, nordväst om Aten. Detta område hör till de mindre utvecklade och fattigaste områdena i regionen Attika. Projektet omfattar därför även vissa miljöskyddsåtgärder (förebyggande av översvämningar, återupprättande av grönområden).

Kulturcenter i Ierissos

1,04 miljoner ecu för att bygga ett kulturcentrum i Ierissos (en liten stad i Halkidiki i norra Grekland) för utställningar och föreläsningar och för att informera om bysantinsk och modern konst och musik med anknytning till Ierissos och berget Ahtos.

Portugal

Upprustning av staden Alte

4,9 miljoner ecu för vägarbeten, renovering av typiska stadsbyggnader, en ny lokal yrkesutbildningsskola och ett kulturcenter. Projektet omfattar en integrerad renovering av staden Alte.

Upprustning av staden Porto

42,2 miljoner ecu för sex delprojekt runt staden Portos gamla stadskärna. Projektet omfattar vägförbättringar för att främja utvecklingen i innerstaden och lösa trafikproblemen samt att förbättra livskvaliteten och stadens dragningskraft för både lokalbefolkningen och turisterna genom att renovera historiska byggnader och skapa nya turistattraktioner. Samtliga delprojekt ingår i Portos kommunala huvudplan och strategiplanen Campanhã.

Reningsverket i Almada

7,821,280 ecu för ett reningsverk baserat på aktivslamprocess. Projektet är en del av den kommunala huvudplanen för Almada.

Spanien

Renoveringar i staden La Carolina

2,5 miljoner ecu för att renovera huvudgatan, sätta upp trafikljus, förbättra gatubelysningen samt asfaltera om gator och därtill hörande arbeten samt förbättra gångstigar.

Sevilla Medio Ambiente

8 065 778 ecu har använts för att delvis finansiera ett investeringsprojekt för att förbättra stadsmiljön och göra staden Sevilla till en mer attraktiv stad. De delprojekt som finansieras genom den finansiella mekanismen omfattar bland annat inhägnad och upprustning av trädgårdar, plantering av träd längs en ringled, upprensning och plantering av träd på misskött kommunal mark, installation av avfallsutsugssystem och anläggning av ett grönområde runt en av infartsvägarna.

Åtaganden har frigjorts och ingåtts på nytt för flera projekt för att optimera mottagarnas användning av medlen.

Följande räntesubventionsansökningar för ett totalt lånebelopp på 236,1 miljoner ecu godkändes:

Grekland

Motorvägen i östra Egnatia

77,2 miljoner ecu för två sträckor på den östra delen av huvudvägen (förbifartsleden vid Kavala och Komotini-Kipi).

Nordirland

Globallån

33 miljoner ecu för att finansiera investeringar i prioriterade sektorer såsom miljöskydd, inbegripet stadsförnyelse, skogsbruk, kulturarv och renovering av historiska byggnader, transport och transportinfrastruktur samt utbildning.

Portugal

Metro do Porto tunnelbanesystem

71,1 miljoner ecu för att bygga ett tunnelbanenät för området Metropolitano do Porto.

Spanien

ICO:s globala miljölån III

54,184,009 ecu för att finansiera små och medelstora miljösatsningar som gjorts av privata eller offentliga organ.

Vissa åtaganden har frigjorts och ingåtts på nytt för flera projekt för att optimera mottagarnas användning av medlen.

2.3. Projektgenomförande per den 31 december 1999

Stöd per den 31 december 1999

Av de 56 projekt som beviljats stöd var 7 stöd helt utbetalade, 35 höll på att utbetalas och för 14 projekt hade utbetalningar inte gjorts per den 31 december 1999. Stödutbetalningarna och de ännu inte utbetalade stöden för varje projektkategori framgår av tabellen nedan.

>Hänvisning till>

(*) Omfattar inte utbetalningar för tekniskt stöd (totalt 104 330 euro) för vilket det inte är möjligt att öronmärka pengar för varje projekt.

Stödutbetalningarna följer projektgenomförandets faktiska framsteg och den sista stödutbetalningen kan inte göras förrän det dokumenterats att projektet avslutats. Följaktligen väntas stödutbetalningarna pågå ända till 2002 och för vissa projekt ännu längre.

Sista utbetalningsdag har fastslagits i de flesta överenskommelser om åtaganden och stöd. Denna frist tillåter en förlängning på upp till 24 månader efter det att projektet fysiskt planerats avlutas.

Räntesubventioner per den 31 december 1999

Av de 37 projekt som beviljats räntesubventioner var 28 lån helt utbetalade, 7 höll på att utbetalas och för 2 projekt hade utbetalningar inte gjorts per den 31 december 1999. Låneutbetalningarna och de ännu inte utbetalade lånen för varje projektkategori framgår av tabellen nedan.

>Plats för tabell>

Alla resterande utbetalningar för delvis utbetalade och icke utbetalade åtaganden väntas utbetalas före utgången av år 2000.

2.4. Finansieringen av den finansiella mekanismen

I anslutningsakten (artiklarna 83, 111 och 136) föreskrivs att de nya medlemsstaternas andelar i mekanismen skall finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget. På kommissionens förslag (COM(94) 398) har budgetplanen redan omarbetats i enlighet med detta genom att en ny rubrik lagts till under "Strukturell verksamhet". Den budget som antagits för åren 1995 till 1999 innehåller en rubrik med relevanta kommentarer (B2-401). Det planerade beloppet för varje år från 1995 till 1998 var 108 miljoner ecu och för 1999 5 miljoner euro.

Vad beträffar de faktiska utbetalningarna innebär övertagandet av de nya medlemsstaternas andelar att man uppfyller villkoren i artikel 4A i samarbetsavtalet mellan EFTA-länderna och EIB av den 30 juni 1992, ändrat genom ändringsprotokollet av den 18 juni 1993.

I överensstämmelse med dessa förfaranden fastställdes bidraget för 1994-1998 samt de deltagande EFTA-ländernas och kommissionens andelar var för sig av kommittén för den finansiella mekanismen. Bidragen beräknades på grundval av bruttonationalprodukten till marknadspriser med hjälp av uppgifterna för de tre senaste kalenderåren.

2.4.1 De årliga bidragen från givarna

När den finansiella mekanismen skapades gjordes en första uppskattning som motsvarade en årlig delbetalning på 130 miljoner ecu, men under åren 1994-1996 uppgick den ursprungliga finansieringen och påfyllningen av den finansiella mekanismen till 110 miljoner ecu som framgår i tabellen nedan, där även de sammanlagda bidragen under samma period redovisas.

I artikel 4 i samarbetsavtalet och artiklarna 83, 111 och 136 i anslutningsakten fastställs att de deltagande EFTA-länderna och gemenskapens budget skall deponera de belopp som är nödvändiga för att täcka åtagandena, utbetalningarna och de därmed förbundna administrativa kostnaderna för ränteutbetalningarna och stöden. Banken och kommittén skall ompröva stödbeloppen och de räntesubventioner som utbetalats för att fastställa beloppet för de efterföljande delbetalningar som de deltagande EFTA-länderna och kommissionen skall deponera. Det belopp som inte har utbetalats när verksamheten avslutats skall återbetalas till de deltagande EFTA-länderna och EU:s budget.

Den 17 december 1996 och 16 december 1997 beslutade kommittén för den finansiella mekanismen att bidragen från givarna måste öka i motsvarande grad för att motsvara de slutliga åtagandena. Trots att alla bidrag inte använts är det viktigt att upprätthålla ett rimligt bidrag till mekanismens konto varje år som svarar mot framtida slutliga skyldigheter i form av åtaganden i slutet av 1998. En ökning från 110 miljoner ecu till 130 miljoner ecu vid påfyllningen 1997 och en påfyllning på 135 miljoner ecu för 1998 har beslutats.

Det ansågs inte behövas någon påfyllning för 1999. Efter en genomgång av den finansiella mekanismens framtida betalningsåtaganden beslutade kommittén att framtida betalningsåtaganden skulle göras med hjälp av tidigare skapade likvida medel tillsammans med tidigare och framtida räntor på detta belopp.

2.4.2 Kommissionens och de deltagande EFTA-ländernas andelar

Uppdelning av kostnaden för den ursprungliga finansieringen och påfyllningen av den finansiella mekanismen som beräknades på grundval av bruttonationalprodukten till marknadspriser med hjälp av uppgifterna för de tre senaste kalenderåren:

i miljoner ecu

>Plats för tabell>

2.5. Förvaltningen av den finansiella mekanismens likvida medel

Den finansiella mekanismens likvida medel förvaltades ursprungligen endast genom ett konto för den finansiella mekanismen hos EIB. Den 9 juli 1999 ingicks ett fondförvaltningsavtal mellan kommittén för den finansiella mekanismen och Europeiska gemenskapen företrädd av Europeiska gemenskapernas kommission genom GD Ekonomi och finans. Sedan den 15 juli 1999 förvaltas den finansiella mekanismens likvida medel av GD Ekonomi och finans och betalningsuppdragen skickas av EIB till fondförvaltaren. Överföringar av medel till mottagaren (eller till låntagaren när det gäller räntesubventioner) görs via ett särskilt utbetalningskonto för den finansiella mekanismen hos EIB.

Följande transaktioner gjordes från kontot från den 30 juni 1998:

Medel som förvaltas av EIB

i ecu/euro

>Plats för tabell>

Medel som förvaltas av GD Ekonomi och finans

i euro

>Plats för tabell>

2.6. Samordning och överensstämmelse med Europeiska unionens övriga finansieringsorgan

Kommissionen garanterar inom ramen för partnerskapet att de projekt som genomförs under den finansiella mekanismen samordnas och överensstämmer med de åtgärder som vidtas av strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken och Europeiska unionens övriga finansieringsorgan.

I detta avseende har kommissionen och Europeiska investeringsbanken genom de "operativa regler" som avtalades den 9 mars 1994 otvetydigt fastställt praktiska bestämmelser för kombineringen och överlappningen av stöd från den finansiella mekanismen och gemenskapens övriga stöd.