EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
förslag till rådets förordning om unionsstöd för stödprogrammen för 
kärnkraftsavveckling i Bulgar ien, Litauen och Slovakien 
 
{KOM(2011) 783 slutlig} 
{SEK(2011) 1387 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMDEFINITION  
Vid förhandlingarna om medlemskap i Eu ropeiska Unionen förband sig de tre 
kandidatländerna Bulgarien, Litauen och Slovakien  att stänga och avveckla kärnreaktorer som 
inte kunde uppgraderas för att uppfylla de grundläggande säkerhetskraven till en acceptabel ekonomisk kostnad före ett avtalat datum. Denn a förtida stängning utgjor de en utomordentligt 
stor finansiell belastning på medlemsstaterna, vilken inte stod i rimlig proportion till de 
berörda ländernas ekonomiska styrka. Som ett erkännande av detta faktum samt som en 
solidaritetshandling förband sig Europeiska  Unionen att bidra med ekonomiskt stöd för 
stängning av dessa reaktorer. De tre medl emsstaternas stängningsåtagande liksom den 
Europeiska unionens åtagande att ge ekono miskt stöd planerades i de motsvarande 
anslutningsfördragen. 
Finansiellt stöd från EU beräknas fortgå till och med 2013 med en total summa på 2 847,8 
miljoner euro (1 367 miljoner euro till Litaue n, 613 miljoner euro till Slovakien och 867,8 
miljoner euro till Bulgarien). Det ekonomiska stödet från EU har lindrat de ekonomiska konsekvenserna av den förtida stängningen och processen har inletts: demontering av icke-
säkerhetsrelevanta system och enheter i kärn kraftverken har påbörjats och konstruktionen av 
nödvändig infrastruktur för avfall shantering, såsom förvaring av  använt kärnbränsle samt 
avfallshantering och lagermöjligheter är i ett långt framskridet skede. Lika viktiga verksamheter som har genomförts är förbered elser av alla nödvändi ga tillstånd samt 
miljökonsekvensbedömningar, där sådana krävs. Ef tersom avveckling av kärnkraftverk är en 
utdragen process (20-30 år), kommer pr ocessen att fortgå efter 2013 och viktiga 
säkerhetsprojekt kommer att genomföras. 
För att säkerställa säker stängning bör tillräckl iga finansiella medel finnas tillgängliga vid 
behov. Även om alla tre medlemsstaterna har upprättat nationella fonder för avsättning av 
finansiella medel för avveckling, så är dessa medel av historiska  skäl otillräckliga. Därför är 
det första problemet som måste bemötas bristen på finansiering för att upprätthålla en säker 
avveckling av kärnkraftverken, för att säkers tälla att stängningen bl ir oåterkallelig och 
samtidigt stimulera stödmottagande medlemsstater na att gradvis ta över det fulla ekonomiska 
ansvaret och egenansvaret. Allmänhetens ingrip ande krävs för att hjälpa medlemsstaterna med 
ytterligare finansiellt EU-stöd. 
EU-medborgare och framtida generationer såväl som miljön är de huvudsakliga grupperna 
som påverkas av problemen med brist på fi nansiella medel och kärnsäkerhet. Brist på 
finansiella medel skulle äventyra ett säkert underhåll av de stä ngda reaktorerna tills dess att de 
är fullständigt tömda på kärnbränsle samt den oavbrutna, säkra avvecklingen, på grund av 
risken för att vidare avvecklingsetapper skjuts  på obestämd framtid i väntan på finansiella 
medel och ansvaret flyttas över på framtida gene rationer. Det medför även en risk för att 
kärnkraftverken tas i bruk på nyt t. Vid de flesta reaktorerna har inga större oåterkalleliga 
demonteringssteg utförts. I händelse av en olycka skulle detta oundvikligen leda till 
förorening av miljön. 
2. S
TÖD FÖR EU- INGRIPANDET  
Nödvändigheten för EU-ingripandet utgörs av det faktum  att tillräckliga medel för fortsatt 
säker avveckling inte kan göras tillgängliga i tid ur respektive  lands nationella medel. Till 
skillnad från andra medlemsstater i en liknande s ituation, men som inte tvingats till en förtida 
 
SV 3   SV stängning av sina verk, var det inte möjligt fö r dem att spara ihop tillräckliga medel från 
driften av verken. 
Det ligger därför i Europeiska Unionens intresse att säkerställa att berörda reaktorer förblir 
stängda och att de töms på bränsle och dem onteras för att minska risken för negativa 
konsekvenser för EU:s medborgare samt för milj ön. EU:s mervärde ligger i att stödja åtgärder 
för att nå ett oåterkalleligt läge i avvecklingen av de berörda kärnreaktorerna, i enlighet med 
deras respektive avvecklingsplaner, medan högsta  säkerhetsnivå upprätthålls. Detta kommer 
att bidra till betydande och hållb art stöd för arbetarnas och allm änhetens hälsa, förhindrande 
av miljöförstöring och verklig utveckling inom kärnsäkerhet. 
3. MÅL FÖR EU- INITIATIVET  
3.1. Allmänna mål 
De allmänna målen med att bidra med ytter ligare ekonomiskt EU-stöd efter 2013 till de tre 
medlemsstaterna och deras arbete för en säker avveckling är att gå vidare med tömning av 
reaktorerna och avveckling av de berörda kärnre aktorerna samt att säkerställa att stängningen 
görs oåterkallelig. 
För att uppnå ovan nämnda må l i detta sammanhang har extr a stöd med 500 miljoner euro 
beräknats för perioden 2014-2020 fö r att stödja säker avveckling. 
3.2. Specifika mål 
De tre specifika målen i det extra stödprogrammet är: 
1. Att nå ett oåterkalleligt tillstånd i avv ecklingsprocessen. De huvudsakliga förväntade 
resultaten/effekterna för att uppnå detta mål är att: 
• Kärnkraftverk underhålls på ett säkert sätt efter stä ngningen tills de tömts på 
bränsle. 
• Avvecklingslicens har utfärdats. 
• Utformning av plan för nedmontering av reaktorkärnan/primärkretsen har 
slutförts. 
• Rivning av reaktorbyggnaden har inletts. 
2. Att på ett säkert sätt ha ntera det radioaktiva avfalle t: De huvudsakliga förväntade 
resultaten/effekterna för att uppnå detta mål är att: 
• Alla kärnreaktorer är tömda på bränsle och utbränt kärnbränsle förvaras säkert. 
• Avvecklingsavfall ingår i ett omfattande avfallshanteringsprogram och behandlas 
och förvaras säkert i enlighet med en detaljerad plan för avfallshantering. 
3. Att expertisen och kunskapen upprätthålls: Detta behövs för säker avveckling men är lika 
viktigt för hantering av den tidiga nedstängningens sociala konsekvenser. De förväntade 
 
SV 4   SV resultaten för att uppnå detta mål är om placering av personal på kraftverken till 
avvecklingsarbete. 
Den logiska rammatrisen i slutet av den hä r sammanfattningen ger en översikt över EU-
initiativets viktigaste aspekter (mål, indika torer, källor för verifiering samt antaganden). 
Ytterligare finansiellt EU-stöd inom ramen fö r ovanstående mål ger sm idig fortsättning av 
stödet som anges i anslutningsfördraget avsett för säker avveckling. Detta  ytterligare stöd ska 
uppfattas som ett uttryck av solidaritet gentemot de tre berörda medlemsstaterna. Det yttersta 
ansvaret för kärnsäkerheten li gger dock fortfarande hos medlem sstaterna, liksom det yttersta 
ansvaret för finansiering av densamma, däribland finansiering av avveckling. 
4. POLITISKA ALTERNATIV  
Tre politiska alternativ to gs fram och utvärderades: 
Alternativ 1:  Utgångsalternativ: Inget ytterligare finansiellt stöd från EU. 
Alternativ 2:  Verksamheten fortsätter: EU-stöd för avveckling och efterf öljande åtgärder 
inom energisektorn. 
Alternativ 3:  Delvis EU-stöd fö r endast avveckling. 
Vid Alternativ 1 skulle tillämpningen av bestämmelser na i anslutningsfördraget upphöra år 
2013. Inget ytterligare EU-stöd skulle ges och alla tre medlemsstaterna skulle vara tvungna att 
garantera ett riskfritt slutförande av sina avv ecklingsprogram med sina egna nationella medel. 
Alternativ 2  skulle innebära en förlängning av de nuvarande finansieringsprogrammen, med 
en liknande nivå av bidrag (nuvarande bidr ag: 258 miljoner euro per år) och tillämpning 
(avvecklings- och energiåtgärder för att ytterligare lindra den tidiga stängningens ekonomiska 
konsekvenser). 
Alternativ 3  är ett tydligt politiskt budskap att de tre medlemsstat erna borde visa en högre 
grad av finansiellt ansvar och egenansvar och dä rför föreslås att det y tterligare stödet sänks 
(cirka 71,4 miljoner euro per år) och begränsas tidsmässigt (inget EU-s töd efter 2020). Under 
detta alternativ skulle inget EU-stöd ges ti ll energisektorn för lindring av den förtida 
stängningens ekonomiska konsekvenser. EU-s tödet skulle endast koncentreras till 
huvudpunkterna för att fortsätta en  säker avveckling. EU-stödet skulle behöva kompletteras 
av medlemsstaten med en avsevärd su mma för att tillgodos e det återstående 
finansieringsgapet så att avvecklingen kan slutföras. 
Som komplement till de politiska alternativen ka n fyra möjliga leveranssystem övervägas för 
genomförande av alternativ 2 oc h 3 (alternativ 1 kräver inge t leveranssystem). Dessa är: 
System A:  Finansiering under gemensam ledning tillsammans med EBRD genom de 
befintliga förvaltningsfonderna för flera gi vare (nuvarande system för alla tre 
medlemsstaterna): Detta är det nuvarande syst emet. Det fungerade bra under perioden före 
inträdet, men har börjat uppvisa be gränsningar. De andra givarna har inte lämnat några bidrag 
på flera år, vilket gör EU till den största och sedan 2004 den enda återstående givaren (mer än 
95 % av fondernas totala saldo). 
 
SV 5   SV System B:  Finansiering under gemensam ledni ng tillsammans med EBRD, men genom 
särskilda EG-fonder: Detta system  drar nytta av EBRD:s kompete ns som finansiell institution 
under gemensam ledning, utan nackdelarna med fondsystemet för flera givare. 
System C:  Finansiering under centraliserad indirekt  ledning genom det befintliga nationella 
organet CPMA (nuvarande tilläggssystem endast för Litauen) som utsetts av kommissionen: I 
och med slutförandet av de viktig aste investeringsprojekten för infrastruktur, och framsteg i 
avvecklingsprocessen med kunnig be fintlig personal vid kärnkraftverket, är en tendens för 
CPMA att närma sig fullständigt verkställa nde av EU-budgeten den pågående trenden. 
System D:  Finansiering integreras i EU:s struktur fondssystem: Detta system är helt nytt och 
placerar stödprogrammet för avveckling under den allmänna förordningen om strukturfonder. 
5. KONSEKVENSANALYS  
5.1. Ekonomiska konsekvenser: 
• Elpris för konsumenter:   
Även om det kan argumenteras att elpriset tid igare inte innefattat al la kostnader (förutom i 
Slovakien), drabbas slutkonsumenterna av höga prisökningar på grund av de förtida 
stängningarna. Alternativ 2 och 3 skulle lindra denna konsekvens genom att delvis 
kompensera för avvecklingskostnaderna och fö rdela prisökningen på grund av höjd elskatt 
över en längre period. 
• Elhandel:   
Den förtida stängningen har lett till minskad genereringskapacitet i de tre medlemsstaterna 
och därför hämmat elhandeln (Bulga rien), eller ändrat medlemsstat ernas roll från exportör till 
importör av elektricitet (Litauen och Slovakien).  Det bör nämnas att Litauen och de baltiska 
staterna i allmänhet inte är anslutna till Europas elnät, vilket gör dem sårbara för stora elimporter från en enda källa, Ryssland. Endast alte rnativ 2 skulle avhjälpa  detta, då åtgärder 
inom energisektorn skulle finansieras. 
• Konkurrenskraft:
  
Anslutningsfördragen erkänner redan den stora bördan som läggs på de tre medlemsstaterna 
till följd av den förtida stä ngningen. Behovet av att ackumuler a de finansiella medel som 
behövs för avvecklingen, särskilt i samband med den förtida stängningen, kan skada de tre 
medlemsstaternas konkurrenskraft unde r en längre tid. Alternativ 1 skulle därför försämra de 
tre medlemsstaternas konkurrenskraft. Alterna tiv 2 och 3 återställer konkurrenskraften vad 
gäller summorna som krävs för avveckling. Med tanke på den tid som förflutit sedan nedläggningen och de begränsningsåtgärder so m redan har genomförts, måste man dock vara 
noga med att inte gå för långt,  i synnerhet vad gäller ersä ttningskapacitet eller liknande 
besparingar. En sådan handling (alternativ 2) skulle skapa en förskjutning gentemot andra 
medlemsstater som tvingas ersätta föråldrad kr aftgenereringsteknik själ va. Denna åsikt delas 
av Europaparlamentet. 
• Inverkan på BNP: 
 
 
SV 6   SV Övergången till de aktuella avvecklingsplanerna (alternativ 2 och 3) stimulerar tillväxt genom 
att öka takten på de avvecklin gssteg som måste utföras. Förs ening av avvecklingen på grund 
av brist på finansiella medel (a lternativ 1) skulle påverka BNP negativt då investeringar skulle 
skjutas på framtiden. 
• Offentliga myndigheter:   
Alternativ 1 skulle påverka medlemsstater nas budget avsevärt. Hela den återstående 
kostnaden för avvecklingen skulle behöva finansie ras med deras statsbudget. Alternativ 2 och 
3 begränsar inverkan på stats budgeten. Alternativ 3 understryke r dock tydligt behovet för de 
tre medlemsstaterna att garantera en högre nivå av finansiellt ansvar och egenansvar. Medan 
ett minskat stöd efter 2013 kvarstår, möjliggör de tta en problemfri övergång till fullständig 
finansiering av avvecklingen från medlemsstat ens sida tills dess att arbetet är slutfört. 
• Administrativ börda:  
Vid tillämpning av de politiska alternativen (endast 2 och 3)  beror bördan på det valda 
systemet enligt avsnitt 4. 
För system A är beslutssystemen komplicerade, de  ger EU endast en röst bland givarna, och 
leder till spridning av ansvar. Om det uppstår svårigheter att genomföra  projekt, har detta 
system visat sig ha begränsningar vad gä ller kommissionens möjligheter att ingripa. 
Under system B skulle beslutsp rocessen förenklas, övervakningen av  flödet effektiviseras och 
den administrativa bördan minskas. Det skul le förbättra kommissionens möjligheter att 
effektivt ingripa om det uppstår problem (för seningar och överskrida nde av kostnaderna) 
under stödmottagarnas avvecklingsarbete. 
Införande av EU-stöd via en särskild natione ll myndighet under system C har fördelar för 
liknande framtida projekt som till exempe l upphandlingar och daglig uppföljning av 
avveckling av lokala företag. Även om detta system tillämpas i Litauen, undersöks inget liknande alternativ för Slovakien och Bulgarie n, då inga lämpliga strukturer för detta för 
närvarande finns. Med tanke på tiden som kr ävs för att upprätta, kontrollera och godkänna 
sådana strukturer, skulle en avse värd risk för förseningar uppstå. 
Inkluderingen av medlen för avveckling i strukt urfonderna (system D) tycks strida mot den 
övergripande tanken med strukturfonderna, som är inriktade på tillväxtmål, i synnerhet enligt prioriteringarna i Europa 2020-strategin. Struktur fonderna är baserade på  delad förvaltning. 
Medlemsstaterna utformar, väljer, utför och förv altar projekt i linje med de prioriteringar som 
fastslås i operativa program som beslutas  av kommissionen. Medlemsstaterna bär det 
huvudsakliga ansvaret för övervakning och kontroll av projektet. Kommissionen deltar endast 
som rådgivare och utför selektiva granskni ngar utifrån en risk analys. Detaljerna i 
stödprogrammet för avveckling görs inte enkelt  kompatibla med strukturfondernas delade 
förvaltning. 
• Inverkan på tredje land:
 
Alternativ 1 skulle omedelbart leda till et t finansieringsgap. Detta skulle kunna få stora 
konsekvenser inom och utanför EU, vilket be skrivs i problemdefinitionen i avsnitt 2. 
Alternativ 2 och 3 tar hänsyn till finansie ringsgapet och har en positiv inverkan på 
medborgare och miljö inom och utanför EU. 
 
SV 7   SV 5.2. Sociala konsekvenser: 
• Arbetstillfällen:  
För närvarande är ett stort antal kunniga männis kor anställda på de berörda kärnkraftverken. 
Denna kunniga arbetskraft behövs för ett säkert underhåll av de stängda reaktorerna, för den 
radiologiska karakteriseringen oc h för vissa avvecklingsförberedande aktiviteter som kräver 
deras kunskap om kraftverkets operativa livstid. Ut ebliven finansiering (a lternativ 1) skulle 
utgöra ett allvarligt hot mot utbetalningen av dera s löner. Det skulle även påverka hela städer 
vars huvudsakliga arbetsgivare är dessa kärnkraftverk. Därför skul le många fler människor än 
endast personalen påverkas i framtiden. Vi d fortsatt EU-finansiering av avvecklingen 
(alternativ 2 och 3), skulle nyck elpersoner med sin expertis behå llas såväl som det historiska 
minnet, som är av stort värde för avvecklingsprojektet.  
• Säkerhet (olyckor/terrorism/trygg energiförsörjning):  
Utan finansiering (alternativ 1) är mindre noggrann kontroll och mindre underhåll troligt, 
vilket ökar risken för felanvändning. Om avveck lingsprocessen accelereras (alternativ 2 och i 
synnerhet 3), minskas den risken. 
• Hälsa:  
Strålningsrisker för anställda såväl som för a llmänheten är en möjlighe t i händelse av olyckor 
eller minskat underhåll av säkerheten. Säker ha ntering, förvaring och bortskaffande av använt 
kärnbränsle och radioaktivt avfall bör följa de högsta säkerhetsnormerna, men de kräver 
tillräcklig finansiering (alternativ 2 och 3). 
5.3. Miljöpåverkan: 
• Miljö:  
I händelse av otillräckligt underhåll, föråld rad övervakningsutrustning, incidenter eller 
olyckor, finns risk att miljön tar skada. Det är viktigt att säkers tälla öppen övervakning, i 
synnerhet av effekter som kan drabba hela EU . Risken för olyckor, kontaminering, läckor etc. 
ökar med bristen på finansiering av säkert underhåll och avveck ling. Alternativ 1 medför en 
avsevärd risk, som är mycket mindre med alternativ 2 och 3. 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIV  
Inget ytterligare EU-stöd under utgångsalternat ivet skulle stoppa avvecklingsprogrammen och 
äventyra kärnkraftssäkerheten. Alternativet att fortsätta verksamheten som innan skulle 
resultera i ett mycket högre finansiellt EU-stö d med minskat mervärde. Ytterligare stöd till 
projekt inom energisektorn skulle  leda till en snedvridning av konkurrensen och det fortsatta 
höga ekonomiska stödet skulle inte  motivera medlemsstaterna att ta  över det fulla ekonomiska 
ansvaret för slutförande av avvecklingsarbetet. 
Delfinansiering endast för avveckling (alternativ  3) anses vara den bästa lösningen enligt en 
tydligt uttryckt politisk vilja. Detta altern ativ maximerar EU:s mervärde och stöder 
övergången till fullständig finansiering av säke rt slutförande av avvecklingsarbetet från 
medlemsstatens sida efter nästa fleråriga budgetram. Alternativ 3 möjliggör verklig 
 
SV 8   SV förbättring av kärnkraftssäkerh et och bidrar till verkliga fy siska framsteg i arbetet med 
tömning och avveckling av reaktorerna för att säkerställa att stängning en görs oåterkallelig. 
Alternativ 3 i kombination med system B (för Bulgarien och Slovakien) och C (för Litauen) 
kommer att leda till en fortsatt förstärkning av kommissionens förvaltning för effektiv och 
ekonomisk användning av EU-stödet. De påpekade  bristerna i det nuvarande systemet (A) 
skulle kringgås och kommissionens förvaltn ingsmöjligheter skulle förstärkas för att 
effektivare kunna ingripa om problem uppstår (f örseningar och överskridande av kostnaderna) 
under stödmottagarnas avvecklingsar bete. Att de specifika målen är  i linje med den föreslagna 
budgeten och baserade på reviderade/uppdaterade  avvecklingsplaner (behov som uttryckts av 
medlemsstaterna) tillsammans med viktiga indikatorer är grunden för att uppnå den 
förväntade vinsten av det förlängda ekonomisk a EU-stödet efter 2013. De tta tillvägagångssätt 
är helt i enlighet med rekommendatione rna från Europeiska revisionsrätten. 
7. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
För att kunna verifiera programmets framgång (uppfyllande av de allmänna och specifika 
målen) har SMART, de objektivt verifierbara indikatorerna identifierats (se detaljer i matrisen 
nedan). Uppföljningen bygger på en översyn av  de identifierade i ndikatorer som mäter 
framsteg gentemot att målen uppfylls. 
I det nuvarande skedet är dessa indikatorer ge nerella för de tre individuella programmen 
(Ignalina, Bohunice och Kozloduy-programmen). För genomförandet är det tänkt att ett årligt 
verksamhetsprogram antas för alla tre prog rammen som anger mål, förväntade resultat, 
indikatorer och en tidsplan för användandet av  medel under varje årligt finansiellt åtagande. 
Vad beträffar förfarandet är det planerat att det inte senare än den 31 december 2014 antas 
detaljerade tillvägagångssätt för genomförande av hela programmet. Detta beslut kommer att innehålla bland annat detaljerade övervaknings- och rapporteringskrav såväl som reviderade 
detaljerade avvecklingsplaner för alla tr e programmen som ska fungera som grund för 
övervakning av arbetet och att fö rväntade resultat uppnås i tid. 
Övervaknings-, rapporterings- och utvärd eringsåtgärderna ska minst innefatta: 
– Två möten per år med en uppföljningsko mmitté på plats för att verifiera att 
avvecklingsarbetet fortskrider. 
– Regelbunden rapportering om status och förl opp från kärnkraftver ket såväl som från 
de verkställande organen (EBRD och CPMA). 
– Årligen sammanställda programplaneringsdoku ment, bifogade kommissionens beslut 
om finansiering som rapporterar avvecklingens förlopp. 
– En utvärdering av programmet efter halva tiden. 
– Statusrapporter till Europapa rlamentet och rådet angåe nde genomförandet av EU-
stöd.  
Dessutom bör ett uppföljningssystem genomföras  av mottagarländerna, som möjliggör aktiv 
daglig uppföljning av projektet och åtgärderna samt omedelba r återkoppling av arbetet för 
korrigeringar i planeringen. 
 
SV 9   SV LOGISK RAMMATRIS 
 Insatslogik Indikatorer Källa för verifiering Antaganden 
Övergripande 
mål Hjälpa medlemsstaterna till 
säker avveckling. Framsteg enligt 
avvecklingsplan 
(uppgifter, kostnader, resurser, tidsplan). Avvecklingsplan. 
Regelbundna 
uppföljningsmöten. 
Rapporter från 
kärnkraftverk och 
statliga myndigheter. Stabila politiska 
ramar och stabila 
regelverk. 
Kommande nationell 
finansiering för att 
tillgodose finansieringsbehovet. 
Specifika mål 
med 
programmet  
Syfte Att uppnå ett irreversibelt 
tillstånd i 
avvecklingsprocessen. 
Att handha utbränt 
kärnbränsle och radioaktivt 
avfall på ett säkert sätt. 
Att upprätthålla expertisen 
och kunskapen. Demontering enligt 
avvecklingsplan. 
 
 
Avfallshantering enligt 
detaljerad 
avfallshanteringsplan. 
 
Användande av 
personal från kärnkraftverk. Avvecklings- och 
avfallshanteringsplan; 
Regelbundna 
rapporterings- och 
uppföljningsmöten. Stabila politiska 
ramar och stabila 
regelverk. 
Inga förändringar i 
avvecklingsstrategin. 
Konsekvenser 
(förväntade 
resultat) Kärnkraftverkets säkerhet 
upprätthålls. 
Ingen påverkan på miljön. Utbränt kärnbränsle förvaras 
säkert. 
Kärnavfall förvaras säkert. Avvecklingslicens utfärdad. 
Utformning av plan för 
nedmontering av reaktorkärnan/primärkretsen. 
Personal engagerad i 
avvecklingsarbetet. Information om 
incidenter/olyckor. 
Miljöövervakningsdata. Antal lagrade 
bränsleelement och 
antal lagrade avfallspaket enligt 
plan. 
Licens utfärdad i 
enlighet med 
tidsplanen. 
Ritningen färdig i tid. Antal anställda. 
Analys av intjänat 
värde. Rapporter om status 
och arbetsförlopp. 
Regelbundna 
uppföljningsmöten. 
Licens utfärdad av 
tillsynsmyndigheten. 
Personaluppgifter. Effektiv 
ledningsstruktur för 
avveckling av kärnkraftverket 
upprättad och fullt 
fungerande. 
Effektiv 
avvecklingsplanering 
införd. 
Återkoppling från 
arbetet utnyttjas 
effektivt. 
Inga förändringar i 
avvecklingsstrategin. 
Proaktiv 
projektuppföljning 
finns. 
 
SV 10   SV Aktiviteter Säkert underhåll. 
Tömning av reaktorn på 
bränsle. 
Demonteringsarbete. 
Behandling av kärnavfall. 
Licensdokument. Ingengörsritning för 
nedmontering av 
reaktorkärnan/primärkretsen. 
Utbildning och omfördelning 
av personal. Planering av säkert 
underhåll. 
Antal bränsleelement 
urplockade. 
Mängd enheter/system 
nedmonterade. 
Mängd radioaktivt 
avfall behandlat och 
konditionerat. 
Inlämning av 
licensdokument. 
Planens 
genomförbarhet och 
tekniska 
undersökningar. 
Antal anställda 
utbildade och 
omfördelade. Rapporter om status 
och arbetsförlopp. 
Regelbundna 
uppföljningsmöten. 
Detaljerad arbetsplan 
för avveckling. 
Återkoppling under 
arbetet till 
kärnkraftverkets planeringsavdelning. 
Personalplan. Effektiv 
ledningsstruktur för 
avveckling av kärnkraftverket 
upprättad och fullt 
fungerande. 
Kommande nationell 
finansiering för att 
tillgodose finansieringsbehovet. 
Ekonomisk bärkraft 
genom användande av egen 
kärnkraftpersonal.