[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.4.2009

KOM(2009) 178 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITÉN OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Införandet av euron i Slovakien

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITÉN OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Införandet av euron i Slovakien

INLEDNING

Rådet beslöt den 8 juli 2008 att Slovakien uppfyllde villkoren för att införa euron. Euroområdet kunde sedan utvidgas till 16 medlemmar den 1 januari 2009, samma dag som euron fyllde tio år.

Slovakien valde det s.k. big-bang-scenariot, dvs. utan en omställningsperiod. Liksom i Slovenien var i två veckor två valutor i omlopp samtidigt, en period då betalningar både kunde göras med euro och den slovakiska kronan (koruna). Den framgångsrika övergången bekräftade att en så kort period kan vara tillräcklig om den förberetts noggrant, även för länder med mycket stora mängder kontanter i omlopp. En bred majoritet av de slovakiska medborgarna (91 %) ansåg att övergången var smidig och effektiv.

Detta meddelande tar upp de viktigaste aspekterna på övergången, särskilt kontantövergången (avsnitt 2), åtgärderna för att motverka medborgarnas farhågor om prisökningar (avsnitt 3), prisutvecklingen under övergångsperioden (avsnitt 4), informationskampanjen och medborgarnas åsikter om hur övergången skötts (avsnitt 5). Dessutom dras vissa slutsatser som kan vara av värde för framtida övergångar.

KONTANTÖVERGÅNGEN

Kontantövergången är kanske det mest påtagliga inslaget i övergångsprocessen, eftersom i stort sett alla finansinstitut, företag och medborgare berörs. För att denna process ska fungera väl, krävs att alla parter får tillräckligt med eurokontanter och att banker och företag är förberedda på mycket extraarbete.

Förberedelserna för byte av sedlar och mynt

För att ersätta slovakiska kronor i omlopp och Slovakiska nationalbankens kontantlager (NBS), lånades cirka 188 miljoner eurosedlar från Österrikiska nationalbanken, medan 500 miljoner euromynt präglades av slovakiska myntverket i Kremnica. Av de nya medlemsstater som infört euron var Slovakien den första som själv präglade euromynt.

Den 6 september 2008 startade NBS förhandstilldelningen av euromynt till de 16 affärsbankerna med kontanthantering och en månad senare följde eurosedlar. Tack vare eskort av den statliga polisen kunde alla transporter av kontanter i euro garanteras hög säkerhet.

Vidaretilldelningen av eurokontanter till företag inleddes i slutet av oktober 2008. Cirka 14 000 företag ingick avtal om vidaretilldelning med en bank och erhöll cirka 24 % av de förhandstilldelade sedlarnas värde och 68 % av de förhandstilldelade myntens värde. Innan euron infördes distribuerades totalt 27,8 % av de förhandstilldelade kontanternas värde till företagen. I Slovenien uppgick denna vidaretilldelning bara till 2,4 % av de förhandstilldelade kontanternas värde, medan både Cypern och Malta bara låg på cirka 1 %.

De slovakiska bankerna tillämpade inte ECB:s nya förenklade regler om vidaretilldelning från juni 2008[1]. Enligt NBS och affärsbankerna kom de nya riktlinjerna för sent för att kunna användas i Slovakien, eftersom ett stort antal avtal om vidaretilldelning redan ingåtts i maj 2008. En ändring av reglerna under själva processen skulle skapat ojämlika villkor för företagen och krävt betydande ändringar av distributionsplanerna för sedlar och mynt.

Den 1–31 december 2008 köpte företagen och allmänheten hela 1 320 000 färdiga startpaket med euromynt (minipaket) , värda 500 SKK (cirka 16,60 euro), som NBS beställt. Med tidigare erfarenheter i åtanke rekommenderade kommissionen att omkring ett minipaket per hushåll skulle förberedas. Eftersom Slovakien hade runt 2 miljoner hushåll och dessutom inte hade förberett särskilda startpaket för detajlhandeln, påpekade kommissionen i den sjunde och åttonde rapporten om de praktiska förberedelserna inför den framtida utvidgningen av euroområdet att NBS kanske beställt för få minipaket. Eftersom många av postens och affärsbankernas kontor sålde slut sina minipaket redan de första dagarna (81 % var slutsålda den 5 december), rekommenderade NBS att högst 10 minipaket per person skulle säljas. Flera företag köpte färdiga startpaket med euro för att kunna växla, medan några företag och förvaltningar använde dem som julklappar eller nyårsbonus. Då de inte varskott NBS om sina behov, tömde många distributörer snabbt sina lager av minipaket. Enligt en kommissionsenkät förklarade 25 % av medborgarna som inte köpt ett minipaket att orsaken var att inga fanns[2].

De sista veckorna 2008 erbjöd vissa affärsbanker sig att avgiftsfritt växla in slovakiska kronor mot euron till den officiella växelkursen. Motivet var att sprida ut inväxlingen av hamstrade kontanta medel under längre tid. Många banker erbjöd också särskilda produkter för att dra till sig nya kunder eller för att förmå sina befintliga kunder att sätta in sina i hemmet förvarade kontanter på banken.

Enligt en kommissionsenkät tre dagar före övergången[3] hade en stor del av den slovakiska befolkningen redan en del eurokontanter: 60 % hade euromynt – främst från startpaket (53 %) och från tidigare utlandsresa (42 %) – medan 49 % hade eurosedlar – främst från utlandsresa (56 %) och från växling i slovakisk bank (39 %).

Förhandstilldelningen och vidaretilldelningen var välorganiserade. Värdet av de kontanter som före övergången levererades till företagen var betydligt högre än vid de tre senaste övergångarna. Den stora efterfrågan på minipaket med euromynt i Slovakien bekräftade att medborgarna lockades av de första euromynten med landets nationella sida, trots att de redan hade euromynt från andra länder. Det är viktigt att ta fram tillräckligt många minipaket för alla medborgare, så de före övergången kan bekanta sig med sin nya valuta. Eftersom företag behöver euromynt för att kunna ge växel från och med den dag övergången sker, bör särskilda startpaket planeras för just detaljhandelns behov. Att företag och olika institutioner kan vilja använda myntpaket som presenter bör också beaktas när produktionsvolymerna planeras. För att underlätta småföretagens tillgång till eurokontanter bör fortsättningsvis de nya förenklade riktlinjerna från ECB om vidaretilldelning användas. |

Perioden med två valutor i omlopp samtidigt

Under de 16 dagar då två valutor var i omlopp samtidigt (1–16 januari), var NBS och affärsbankerna öppna för växling så gott som varje dag (undantaget söndagen den 11 januari). Antalet bankkunder var ganska begränsat till söndagen den 4 januari, men situationen ändrades dramatiskt den 5 januari när många återvände från ledigheten: medborgarnas växlingar eller kontantuttag i bank uppgick till nästan 198 000 och de växlade nästan 325 miljoner euro, vilket är hundra gånger mer än den 5 januari 2008. Den 7 januari var växlingarna näst flest (168 000) och med näst högst värde (261 miljoner euro) under denna period.

Enligt tillgängliga uppgifter lär bankerna inte ha haft några större problem. Alla bankers IT-system konverterades framgångsrikt den 3 januari och det normala banktjänstutbudet var tillgängligt från och med den 5 januari. Tack vare mycket noggranna förberedelser kunde bankerna klara den extra stora arbetsbördan och väntetiderna var i allmänhet rimliga. Enligt en kommissionsenkät klagade bara en mindre andel bankbesökare på längre köer. Av naturliga skäl nämnde de tillfrågade oftast detta problem den 5 januari, för det var den mest hektiska bankdagen under hela perioden. Den 1–16 januari svarade medborgarna för 1 418 000 växlingar och kontantuttag i bank, vilket var fyra gånger så mycket som under samma period föregående år. De växlade eller tog ut cirka 2 207 miljarder euro, vilket var 2,4 gånger så mycket som under perioden 1–16 januari 2008.

Jämfört med andra länder där euron införts nyligen, liknar slovakernas erfarenheter cyprioternas: i bägge länderna hade 8 % vissa problem vid växling av kontanter eller vid bankuttag av den nya valutan. Malteserna hade mer problem (13 % – främst långa köer), medan slovenerna hade den smidigaste övergången (3 %). Egenföretagare hade mer problem på bankerna än svarande från andra yrkesgrupper[4].

Alla Slovakiens cirka 2 200 bankomater lämnade bara eurosedlar (främst 10 och 20 euro) och strax efter midnatt den 1 januari var 32 000 terminaler på försäljningsställen omställda till euro. Bankomaterna ställdes inför ett kraftprov den 5 januari, när befolkningens kontantuttag var 2,5 gånger större (41 miljoner euro) än den 5 januari 2008.

De första dagarna ökade betalningarna med euro långsammare än vid tidigare övergångar. Den 5 januari betalade 45 % av dem som handlade i Slovakien med euro, medan andelen var 78 % i Slovenien (diagram 1). I Cypern och Malta kunde medborgarna betala med sin gamla valuta till slutet av januari, men andelen betalningar med euro passerade 70 % den 4 januari. Den 7 januari kom flertalet slovaker tillbaka från ledigheten och övergången snabbades då upp så att man kom ifatt de andra nya medlemsstater som infört euron.

Diagram 1

Andelen euro av kontantbetalningar i affärer

(% av köparna)

[pic]

Den långsammare övergången till euron i Slovakien berodde troligen på kombinationen av lång vinterledighet (1 och 6 januari var helgdagar) och de extremt många detaljhandlare som gav växel i slovakiska kronor den 1 och 2 januari (62 % respektive 16 %). Från och med den 3 januari följde detaljhandeln de slovakiska myndigheternas och kommissionens uppmaningar att endast ge växel i euro: andelen kontanttransaktioner där växel gavs i slovakiska kronor sjönk till 3 % den 5 januari och var nästan noll den 7 januari.

Detaljhandeln klarade den ökade arbetsbördan bra. För att underlätta detaljhandelns situation uppmanade banker och myndigheter medborgarna att använda sina 5,2 miljoner kort för betalningar. Dessa uppmaningar följdes knappast, för i genomsnitt knappt 2,5 % av slovakerna angav att de betalat med kort under perioden med två valutor i omlopp samtidigt[5].

De första januaridagarna var köerna begränsade i affärerna. Flertalet detaljhandlare har inte rapporterat om problem med tillgång på kontanter eller lagring av kontanter i kronvalörer som tagits ur omlopp. Vissa affärer i landsbygdsområden fick problem när pensionärer försökte använda eurosedlar med höga valörer de fått vid pensionsutbetalningar på posten. Efter dessa incidenter framhöll de slovakiska myndigheterna och kommissionen vikten av att betala ut pensioner i eurosedlar med låga valörer[6].

I kommissionens enkäter ombads de svarande att se efter i sina plånböcker och portmonnäer, vilket bekräftade att övergången skett något långsammare än i andra länder. Diagram 2 visar att fem dagar efter övergången hade cirka 56 % av slovakerna bara eller företrädesvis eurosedlar, medan cirka 63 % av dem bara eller företrädesvis hade euromynt. Den 5 januari hade 81 % av slovenerna bara eller företrädesvis eurosedlar och så många som 88 % hade bara eller företrädesvis euromynt. I Slovakien snabbades övergången upp från den 7 januari. En dag innan perioden med två valutor i omlopp samtidigt avslutades, hade 97 % av slovakerna bara eller företrädesvis eurosedlar, medan 98 % hade bara eller företrädesvis euromynt.

Diagram 2

Medborgare med bara eller företrädesvis eurosedlar i plånboken

(% av personer över 15 år)

[pic]

En majoritet av de slovaker (64 %) som utfrågades under andra halvan av januari sa att det var mycket eller ganska lätt att känna igen och hantera euromynten. Samma inställning hade lite fler slovener (69 %) och malteser (75 %) men betydligt fler cyprioter (81 %) efter perioden med två valutor i omlopp samtidigt. Liksom i övriga länder vande slovakerna sig snabbt vid eurosedlar: 81 % av slovakerna sa att det var lätt eller mycket lätt att hantera dem, jämfört med 88 % av malteserna, 91 % av slovenerna och 95 % av cyprioterna[7]. Det var oftare äldre svarande som angav att de hade svårigheter med den nya valutan.

Indragning av den tidigare valutan

En betydande del av de slovakiska kontanter i kronvalörer som var i omlopp kunde dras in före övergången. Nästan hälften av kontanterna i kronvalörer som var i omlopp i mitten av september 2008 (SKK 140 miljarder) drogs in före den 31 december 2008, medan SKK 77 miljarder förblev i omlopp. De första nio dagarna i januari 2009 drogs cirka 30 miljarder kronor in och ytterligare SKK 16 miljarder drogs in, innan perioden löpte ut med två valutor i omlopp samtidigt. Vid januari månads utgång 2009 fanns det cirka 16 miljarder kronor i omlopp (20 % av värdet av de slovakiska kontanter i kronor som var i omlopp vid utgången av 2008). Nästan 94 % av kronvärdet i omlopp avsåg sedlar och bara 6 % mynt.

Under de första månaderna 2009 lämnades betydande kvantiteter av vidaretilldelade euromynt tillbaka till bankerna: vissa slovakiska detaljhandlare hade missbedömt sina behov och begärt för mycket vid vidaretilldelningen. Efter klagomål från detaljhandlare på alltför höga bankavgifter för kontanthantering, beslutade det slovakiska parlamentet att affärsbankerna avgiftsfritt skulle ta emot kontanter i euro om de sattes in på bankkonto från den 1 mars till den 31 augusti 2009 (den beräknade tiden för att dra in de för stora mängderna eurokontanter i omlopp).

Affärsbankerna växlar avgiftsfritt in slovakiska sedlar i kronvalörer till slutet av 2009, medan Slovakiska nationalbanken (NBS) fortsätter växla in avgiftsfritt men utan tidsgräns. Slovakiska kronmynt kan växlas in på affärsbankerna till den 30 juni 2009 och på NBS till slutet av 2013.

Övergången i Slovakien var väl förberedd och smidig. Genom att lära av egna erfarenheter lyckades slovakerna framgångsrikt undvika många problem man haft i andra länder som infört euron (bl.a. annat långa bankköer). Även om övergången till kontanter fick en lite långsammare start än i andra länder som använt det s.k. big-bang-scenariot, är de uppnådda resultaten generellt mycket positiva. För att snabba upp övergången och därmed minska bördorna för detaljhandlarna som ska hantera två valutor samtidigt, bör växel enbart ges i euro från och med den 1 januari. Vid framtida övergångar kan ett förbud övervägas mot att ge växel i den tidigare valutan (utom när det i praktiken är omöjligt att använda euro). För att undvika brist på kontanter i affärer, bör löner och pensioner i princip betalas ut i små sedelvalörer. Detaljhandlarna bör noga överväga sina behov av eurokontanter under övergångsperioden och bankerna bör överväga att anpassa sin avgiftspolitik till övergångens undantagssituation. |

FÖREBYGGANDE AV OTILLBÖRLIGA AFFÄRSMETODER OCH MISSUPPFATTNINGAR OM PRISUTVECKLINGEN HOS MEDBORGARNA

De slovakiska myndigheterna har vidtagit ett antal åtgärder, alltifrån frivilliga system till noggrann prisövervakning för att bidra till prisstabilitet och stärka konsumenternas förtroende under övergångsperioden.

” Etikkodprojektets ” logotyp förbinder sina användare att följa reglerna för övergången och inte utnyttja den för sin egen vinning. Logotypen återfanns på cirka 20 000 platser (affärer, säljare av tjänster, lokala och regionala administrativa organ). Om signatärerna bröt mot reglerna, kunde medborgare lämna in klagomål till regeringens eurofullmäktige för utredning. Till mitten av februari fick fullmäktige bara in fyra klagomål: alla visade sig vara utan grund. Signatärer som bröt mot koden kunde förlora dekalen och införas på det slovakiska konsumentföreningens ”svarta lista”.

De obligatoriska dubbla prisangivelserna i slovakiska kronor och euro började tillämpas den 24 augusti 2008 och kommer att fortsätta till den 1 januari 2010. Tillämpningen övervakas noga av Slovakiska handelsinspektionen (SOI). Enligt en kommissionsenkät anser nio slovaker av tio att de dubbla prisangivelserna är bra. En majoritet av de svarande angav att de dubbla prisangivelserna alltid var riktiga (53 %), medan 31 % menade att de oftast var det. Jämfört med andra länder som nyligen infört euron var de slovakiska svarande bland dem som var mest tillfredsställda med de dubbla prisangivelserna[8].

Till slutet av januari 2009 hade handelsinspektionen genomfört mer än 25 000 kontroller. Resultaten av kontrollerna förbättras väsentligt över tiden. Problemen uppträdde oftare i affärer eller hos tjänsteproducenter med 5 eller färre anställda. Under perioden med två valutor i omlopp samtidigt rörde det sig exempelvis om saknade dubbla prisangivelser eller felaktig beräkning/avrundning av priset i euro, växel i kronor utan kundens medgivande. Om handelsinspektionen vid en andra kontroll konstaterar att ingen rättelse skett, är nästa steg en varning och därefter inleds ett överträdelseförfarande. I januari och februari 2009 inledde handelsinspektionen 14 överträdelseförfaranden och bötfällde i 3 fall. Allvarliga överträdelser av bestämmelserna för övergången kan i princip ge böter på upp till 60 000 euro.

Förutom sina kontroller på eget initiativ genomför handelsinspektionen också ”riktade” kontroller efter klagomål från medborgare om felaktig tillämpning av bestämmelserna om dubbla prisangivelser eller onormala prisökningar. Alla klagomål granskades noga: prisändringarna jämfördes med långsiktiga trender, med priser på samma produkt i andra affärer och bedömdes i ett vidare sammanhang (exempelvis gällande priser på insatsvaror och utvecklingen på världsmarknaden). I januari och februari 2009 mottog handelsinspektionen 607 klagomål. Av de 420 klagomålen om prisökningar visade sig bara ett vara välgrundat.

På förslag av kommissionen kontrollerade handelsinspektionen regelbundet priserna inom sektorer där problem konstaterats under tidigare övergångar (exempelvis restauranger, hårfrisörer, kaféer och bilparkeringar). Den detaljgranskar priserna hos utvalda bilparkeringar, bilskolor och hårfrisörer, eftersom betydande prisökningar konstaterades inom dessa sektorer sedan perioden med obligatoriska dubbla prisangivelser inletts.

Inspektionens kontroller kompletteras med slovakiska konsumentföreningens prisövervakningsprogram. Konsumentföreningen offentliggjorde en ”svart lista” över detaljhandlare som höjt sina priser under övergångsperioden och inte kunde lämna en rimlig förklaring. Till mitten av februari hade 12 företag svartlistats: alla granskas nu av handelsinspektionen.

Prisutvecklingen inom alla sektorer av ekonomin undersöks regelbundet av ett särskilt organ som inrättats av regeringen, det så kallade prisrådet . Om prisrådet efter noggrann granskning konstaterar att en ”spekulativ” prisökning förekommit inom en sektor, kan det föreslå regeringen att reglera priset på särskild vara eller tjänst.

Via media underrättas medborgarna regelbundet om kontrollresultaten och uppmanas kontakta handelsinspektionen eller annat konsumentorgan om de noterar oriktigheter.

Enligt kommissionsenkäten tyckte cirka 56 % av slovakerna att prisomräkningen mycket ofta, ofta eller åtminstone ibland var oskälig (jämfört med 76 % av cyprioterna och slovenerna och 47 % av malteserna).

Slovakien har infört ett omfattande åtgärdsprogram för att undvika felaktiga intryck av prisutvecklingen och otillbörliga priser, i linje med kommissionens rekommendationer[9]. Myndigheterna bör se till att alla klagomål från befolkningen noga granskas och bör särskilt uppmärksamma prisutvecklingen i slutet av perioden med dubbla prisangivelser. |

PRISUTVECKLING OCH UPPLEVD PRISUTVECKLING UNDER ÖVERGÅNGSPERIODEN

Prisutvecklingen

Under 2008 påverkades prisutvecklingen i Slovakien starkt av både inhemska och utländska faktorer. Den årliga HIKP-inflationen uppgick i genomsnitt till 3,9 % år 2008, jämfört med 1,9 % år 2007. Mot bakgrund av stigande livsmedels- och energipriser steg den årliga HIKP-inflationen gradvis under första halvåret 2008 och fortsatte därmed den ökning som började under mitten av 2007. Efter en kulmen på 4,5 % (på årsbasis) i september 2008, sjönk den årliga HIKP-inflationen under de sista månaderna 2008.

Att inflationen sjönk från och med september 2008 berodde till stor del på att livsmedels- och bränslepriserna sjönk, till följd av positiva baseffekter i förening med sjunkande energi- och livsmedelspriser på världsmarknaden. Denna positiva prisutveckling motverkades emellertid delvis av inflationstrycket från priserna på tobak och uppvärmning. Tobakspriserna började stiga i oktober, som en försenad effekt av att punktskatten på cigaretter höjdes i början av 2008. Prishöjningarna på uppvärmning förorsakades av kraftiga administrativa höjningar under tredje kvartalet 2008, som höga gaspriser under första halvan av året gjort nödvändiga. Trots den kraftiga apprecieringen av växelkursen under första halvåret 2008, ökade industrivarornas (ej energiprodukter) bidrag till inflationen något under andra halvåret.

Den årliga HIKP-inflationen sjönk till 2,7 % (på årsbasis) i januari 2009 och vidare till 2,4 % i februari 2009, vilket återspeglade livsmedels- och energiprisernas väntade dämpning. Enligt kommissionens prognos från januari 2009 kommer sjunkande livsmedels- och bränslepriser sannolikt att sänka den genomsnittliga inflationen till knappt 3 % år 2009, medan stigande energi- och tjänstepriser kan få HIKP-inflationen att öka till 3,5 % år 2010.

Enligt preliminära beräkningar ska övergångens totala engångseffekt på den totala inflationen under och omedelbart efter övergången ha uppgått till högst 0,3 procentenheter[10].

Upplevd prisutveckling

Enligt kommissionens enkät hade en majoritet av slovakerna en bestämd uppfattning om eurons effekt på priserna: 42 % ansåg att den skulle bidra till prisstabiliteten, medan bara 19 % oroade sig för att euron skulle öka inflationen[11] (jämfört med 66 % av cyprioterna, 52 % av slovenerna och 37 % av malteserna). Slovakernas positiva inställning till övergångens priseffekter återspeglade sig också i mätningarna av upplevd inflation.

I Slovakien har den upplevda inflationen de senaste åren generellt följt samma trend som HIKP-inflationen. Den tidigare starka korrelationen mellan de två serierna (0,9 under perioden 2004–2007) försvagades emellertid något 2008 (till 0,67), när den stegrade faktiska inflationen 2008 åtföljdes av en stark ökning av den upplevda inflationen. Därefter sjönk den upplevda inflationen kraftigt, medan den faktiska inflationen dämpades. Det mer uttalade utslaget i upplevd inflation är dock något som kunnat konstateras i flertalet EU-länder och kan delvis tillskrivas påverkan av den föregående perioden med höga globala råvarupriser.

Uppgifter i kommissionens konsumentenkät för januari visar att den upplevda inflationen inte påverkats av övergången. Den upplevda inflationen fortsatte att sjunka och uppgick i januari till 21,7 procentenheter, jämfört med 25,6 procentenheter i december. I februari sjönk den upplevda inflationen ytterligare till 18,7 procentenheter. Med sjunkande HIKP-inflation är det klart svårare att isolera euroövergångens effekt på den upplevda inflationen.

Diagram 3

Upplevd och faktisk inflation

( i % )

[pic]

INFORMATIONSKAMPANJEN OM ÖVERGÅNGEN TILL EURON OCH HUR DEN UPPFATTADES AV ALLMÄNHETEN

Informationskampanjen om införandet av euron startade 2007 då en nationell eurowebbplats och gratis telefonrådgivning lanserandes, samt seminarier och konferenser arrangerades. En regelrätt informationskampanj startade våren 2008.

Dess syfte var att i god tid och uttömmande informera alla slovakiska medborgare om övergångens huvudfrågor. Från mars 2008 till februari 2009 pågick en centralt organiserad massmediakampanj i tv, radio och pressen. Den understöddes av en massiv utdelning av trycksaker och eurominiräknare till alla hushåll, en ständigt uppdaterad och mycket populär webbplats, särskilda projekt för skolor och journalister, programmet ”utbilda utbildare” och en ”Euromobil” som tog aktuell information till avlägset belägna områden. Mycket publicitet fick en eurokonferens i september 2008, ett samarrangemang mellan de nationella myndigheterna, ECB och kommissionen. Den blev starten på den sista, mest intensiva fasen i eurokampanjen. Kampanjen kulminerade med festligheterna den 1 januari 2009. Under hela kampanjen uppmärksammade de slovakiska myndigheterna särskilda målgrupper (barn och ungdom, äldre, funktionshindrade, etniska minoriteter m.fl) och försåg dem med särskilt avpassade hjälpmedel som förklarade övergångens viktigaste steg och inslag.

Kommissionen stödde kampanjen tekniskt och ekonomiskt. Det handlade bland annat om trycksaker och reklam, organiserandet av utställningar, seminarier för journalister och opinionsundersökningar. Genom olika bidrag delfinansierade kommissionen informationspersonalens löner, mediakampanjen, den nationella telefonrådgivningen och webbplatsen, skolprojekten, programmen för opinionsbildare, eurominiräknarna och ”Euromobilen”.

Experter från Slovakien deltog i informations- och utbildningsinsatser som organiserades av kommissionen/OLAF, ECB och Europol för att göra dem förtrogna med de förfaranden och metoder som utvecklats för att skydda euron mot förfalskning.

I samarbete med NBS genomförde vidare Europeiska centralbanken (ECB) gemensamma aktiviteter för att göra allmänheten och dem som hanterar kontanter i arbetet förtrogna med formerna för övergången och med eurosedlarnas och euromyntens säkerhetsinslag.

Den nationella eurokampanjen kan betraktas som framgångsrik: enligt Eurobarometern i januari 2009 ansåg sig 90 % av slovakerna vara ganska välinformerade och nästan 84 % var ganska eller mycket nöjda med de nationella myndigheternas information. Utan tvekan inverkade detta på den allmänna upplevelsen av övergången: nio av tio slovaker upplevde övergången som smidig och effektiv. Massmedia var utan jämförelse den viktigaste informationskällan för de flesta (93 %), följt av Nationella centralbanken (20 %). Cirka 90 % av de svarande uppgav att de sett informationsinslagen om euron på tv: flertalet ansåg att inslagen var mycket eller ganska givande. Nästan alla slovaker sade sig ha fått eurominiräknaren (95 %) och cirka två tredjedelar ansåg att den var praktisk. Tillfrågade om sitt behov av ytterligare information angav cirka 31 % av slovakerna att de velat få veta mer om eurosedlarnas och euromyntens säkerhetsinslag (under enkäten kunde 4 av 10 svarande inte ange något säkerhetsinslag), 22 % ville veta mer om skälig avrundning av priser medan 19 % ville ha mer information om undvikande av bedrägeri vid valutaväxling.

Den väl organiserade informationskampanjen i Slovakien tryggade en smidig övergång till euron. Kampanjen var omfattande: den uppmärksammade alla målgrupper, inklusive minoriteter och människor med särskilda informationsbehov. Myndigheterna borde uppmärksamma befolkningens behov av ytterligare information och lämna sådan om eurokontanternas säkerhetsinslag samt fortsätta uppmärksamma frågorna om skälig prissättning och farhågorna i det avseendet.

[1] Europeiska centralbankens riktlinje av den 19 juni 2008, om ändring av riktlinje ECB/2006/9 om vissa förberedelser inför utbytet av sedlar och mynt till euro och om förhandstilldelning och vidaretilldelning av eurosedlar och euromynt utanför euroområdet (ECB/2008/4).

[2] Flash Eurobarometer 259, januari 2009.

[3] Flash Eurobarometer 255, januari 2009.

[4] Flash Eurobarometer 259, januari 2009.

[5] Flash Eurobarometer 255, januari 2009.

[6] Affärer i landsbygdsområden har sämre tillgång till banker, varför deras växel snabbt kan ta slut.

[7] Flash Eurobarometer 259, januari 2009.

[8] Flash Eurobarometer 259, januari 2009.

[9] Kommissionens rekommendation om åtgärder för att underlätta framtida övergångar till euron (EUT L 23, 26.1.2008, s. 30).

[10] Eurostat: Euro changeover and inflation in Slovakien , 23 mars 2009.

[11] Flash Eurobarometer 259, januari 2009.