EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
som uppfyller kraven på en utvärdering på förhand 
Följedokument till 
Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning 
om Europeiska institutet för innovation och teknik 
{KOM(2011) 817 slutlig} 
{SEK(2011) 1433 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. Bakgrund  
EIT inrättades för att fylla en lucka och med ett tydligt mål: att främja innovation genom att fullt 
ut integrera kunskapstriangeln (forskning, innovation och utbild ning). EIT är ett nyskapande 
initiativ på EU-nivå, där man medvetet kopplar ihop hela innovationscykeln, från utbildning och 
kunskapsskapande till nya marknadsmöjligheter och företagande. EIT kännetecknas av två 
huvudprinciper: EIT är en oberoende organisation  (varken kommissionen eller företrädare 
från medlemsstaterna ingår i EIT: s styrelse), som geno mför urvalet av KI-grupperna, samordnar 
dem på ett flexibelt sätt och sprider deras bä sta modeller för styrning och finansiering; och KI-
grupperna är självständiga , och fastställer sin interna organisation, sammansättning, 
dagordning och arbetssätt.  
EIT är ett organ och till skillnad från programmen genomför inte institutet självt några insatser, 
utan verksamheten bedrivs framförallt genom KI-grupperna, som är integrerade långsiktiga 
partnerskap vilka inrättats för en period på 7–15 år och som spänner över flera budgetramar. KI-
grupperna är juridiska personer. De tre första KI-grupperna valdes ut på områdena anpassning till och lindring av klimatförändringarna (C limateKIC), framtidens informations- och 
kommunikationssamhälle (ICT Labs) samt hå llbar energi (InnoEnergy). KI-grupperna 
presenteras närmare i bilagorna.  
EIT får ett bidrag från EU på 309 milj oner euro för perioden 2008–2013. EIT har utnyttjat 
anslagen för 2009 och 2010 (5,6 miljoner euro respektive 26 miljoner euro) fullt ut, och förväntas också kunna utnyttja hela det anslagna  beloppet för 2011 (55 miljoner euro). Detta är 
en viktig milstolpe, med tanke på den st ora mängden överföringar och indragningar av 
driftsanslag vid EU-organ, sä rskilt under deras första år (se revisionsrättens rapport). 
EIT fyller en funktion i Europa 2020-strategin och i viktiga flaggskeppsinitiativ och andra 
initiativ, t.ex. följande: 
• Meddelandet om Innovationsunionen.  
• Meddelandet om Unga på väg.  
• Moderniseringen av EU:s dagordning för den högre utbildningen.  
• Kommissionens regionalpolitiska meddelande om smart tillväxt.  
2. Problemformulering 
Det finns en anledning till att innovation står högst upp på EU:s dagordning. Ett antal 
utmaningar och hinder fortsätter att hämma Europas innovationskapa citet och dess förmåga att ta 
itu med komplexa samhällsutmaningar på ett hå llbart sätt. Detta har konsekvenser för hur 
företag, högskolor och forskningsinstitut inom EU kan behålla sin konkurrenskraft, och i förlängningen även för sysselsättningen och be folkningens sociala, miljörelaterade och 
ekonomiska välfärd. EIT har inrättats för at t stödja arbetet med dessa utmaningar. Med 
utgångspunkt i Horisont 2020-utmaningarna har ma n vid den första konsekvensbedömningen av 
EIT och institutets ställning på innovationsområ det konstaterat följande un derliggande faktorer:  
• Dåliga resultat när det gäller att utveck la, dra till sig och behålla begåvningar. 
 
SV 3   SV • Ett splittrat innovationssystem. 
• En underanvändning av befintliga forskni ngsfördelar när de t gäller att skapa 
ekonomiskt och socialt värde. 
• En låg företagsamhet, särskilt när det gäller  att starta potentiellt snabbväxande företag 
och att dra nytta av forsknings- och innovationsresultat. 
Utmaningen i fråga om begåvningar  kännetecknas av det faktum att Europa har allvarliga 
problem att dra till sig, behålla oc h utveckla en kvalificerad arbetskraft. Situationen förvärras av 
att den globala konkurrensen om studerande öve r grundnivån och forskare ökar, sedan de 
framväxande ekonomierna börjat spela en alltmer framträdande roll. 
I Europeiska kommissionens meddelande om I nnovationsunionen framhålls behovet att skapa 
mer värde för pengarna och motverka splittring . Kopplingarna mellan forsknings- och 
innovationssystem, både på EU-nivå och medlem sstatsnivå, behöver stär kas och deras resultat 
förbättras.  
Det finns en utmärkt potential i den europeiska forsknings- och innovationsstrukturen, tack vare 
en rad spetskunskapscenter. De t finns dock utrymmer för en förbättrad användning av deras 
spetskompetens .  
Europa saknar den vidspridda företagaranda  som kännetecknar USA och de framväxande 
ekonomierna i Asien. En viktig anledning till detta kan vara olika inställningar till risktagande, 
som är en avgörande faktor vid företagande. I Europa är också företagartänkandet i hög grad 
begränsat till handelsskolor och ekonomiska utbildningar.  
I den oberoende utvärderingen av EIT bekräfta des grundtanken med EIT oc h dess allmänna mål, 
men det fördes också fram några frågor i samband med genomförandet av EIT. När man 
bedömde i vilken utsträckning EIT har uppnått s itt övergripande mål att öka medlemsstaternas 
innovationskapacitet fann man att EIT:s påverkan  på innovationsstruktur erna i Europa är 
begränsad, på grund av sådana faktorer som avsaknad av kr itisk massa, ineffektiv förvaltning 
och begränsade stordriftsfördelar eftersom verksamheten har en begränsad omfattning. Det är viktigt att framhålla att alla dessa frågor rör genomförandet av EIT. 
3. Synergieffekter, komplement aritet och EU-mervärde  
I sin gemensamma strategiska ram för fors kning och innovation (Horisont 2020) fastställde 
kommissionen följande områden, som är samma nlänkade och som kompletterar varandra: 
”Vetenskaplig spetskompetens”, ”Att ta it u med samhällsutmaningar” samt ”Att skapa 
industriellt ledarskap och förutsättningar fö r konkurrenskraften”. Främjandet av innovativ 
utbildning och företagaranda är särskilt unikt och utgör EIT:s huvudsakliga bidrag till de tre 
områdena inom Horisont 2020. EIT är ett led i Ho risont 2020 och har passa ts in inom området 
”Ta itu med samhällsutmaningar”, genom sin i nnovationsverksamhet och sin integrering av 
kunskapstriangeln. På grund av dess integrerade och övergripande karaktär bör man dock också 
söka synergieffekter med andra områden, särskilt konkurrenskraftsområdet. På KI-gruppsnivå görs kopplingar till andra initiativ, i olika fo rmer beroende på KI-grupp och utmaning.  
Eftersom Horisont 2020 inte omfattar utbildning utöve r EIT, kan EIT bidra på ett särskilt sätt till 
Horisont 2020:s mål, genom innovativ före tagarutbildning och genom att länka samman 
 
SV 4   SV forsknings- och innovationsramen med strategier  och program på utbildningsområdet. EIT 
kommer också att bidra till genomförandet av det europeiska området för högre utbildning. EIT 
leder bland annat genom nya, tvär vetenskapliga EIT-märkta examina samarbetet i riktning mot 
utbildning för innovation med tydliga bieffekter på EU:s bredare sa tsning på att modernisera den 
högre utbildningen. 
Dessutom kan EIT bidra till de sammanhållnings politiska ramarna genom att koppla samman de 
lokala och globala aspekterna på i nnovation. Samlokaliseringscentren möjliggör 
gränsöverskridande samarbete inom och utanför KI-gruppernas nätverk och har goda utsikter att 
bygga vidare på och utnyttja olika finansieringssyst em från sina respektiv e regioner. Genom sina 
samlokaliseringscenter har EIT och KI-grupperna st arka territoriella effe kter och skapar ett 
viktigt europeisk mervärde vid sidan av smart specialisering och kluster. 
EIT:s europeiska natur innebär ett stort EU-mervärd e. För närvarande är EIT det enda initiativet 
på EU-nivå där man medvetet kopplar ihop he la innovationscykeln, från utbildning och 
kunskapsskapande till nya marknadsmöjlighe ter och företagande. Ett antal möjliga 
effektivitetsvinster börjar visa  sig, vilket den externa utvärderingen av EIT tyder på1. Andra EU-
initiativ har inte heller samma  institutionella dimension.  
EIT syftar särskilt till att skapa merv ärde på EU-nivå på följande sätt:  
• Skapa nya innovationsmodeller genom långs iktiga integrerade partnerskap av 
världsklass.  
• Minska splittringen och länka sa mman spetskompetens inom EU.  
• Främja företagande genom att integrera kunskapstriangeln.  
• Främja begåvningar över gränserna.  
• Arbeta resultatinriktat.  
• Vara av experimentell karaktär.  
• Ha en hävstångseffekt på privata investeringar.  
4. Syftet 
Vid den externa utvärderingen av EIT bekräfta des grundtanken med EIT och dess mål att bidra 
till att förbättra EU:s innovationskapacitet geno m att göra partnerorgan isationer delaktiga i 
integrerad innovation, forskning och utbildning av  högsta kvalitet. EIT:s ambition att bli en 
symbol för ett integrerat europeiskt område för innovation, forskning och utbildning, genom att 
stimulera innovation på områden av särskilt ekonomiskt eller samhä lleligt intresse är fortfarande 
aktuell. Sedan EIT inrättades har EU:s stöd för att ta itu med samhällsutmaningar fått större 
betydelse. Det finns starka skäl att göra offentliga insatser med tanke på de nuvarande 
marknadsmisslyckandena och bristen på incitame nt för företagen att ä gna sig åt innovationer 
som löser samhällsproblem. 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
SV 5   SV I överensstämmelse med övriga EU-initi ativ har EIT följande allmänna mål:  
• Bidra till att öka medlemsstaternas och EU :s innovationskapacitet genom att främja 
integrerade och samlokaliserade partners kap som kombinerar innovation, forskning och 
utbildning och som fungerar som globalt erkända flaggskepp för nya innovationsmodeller.  
• Genomföra åtgärder som tar itu med samh ällsutmaningar genom att ta fram nya 
produkter, processer och tjänster av högsta internationella standard. 
Följande mer specifika mål stöder de allmänna målen: 
• Integrera kunskapstriangeln (med forskning, innovation oc h utbildning) för att skapa 
ekonomiskt och samhälleligt värde och för att förbättra avkastningen av ett ökat samarbete. 
• Göra utbildningsmöjligheter på masters- och doktorandnivå attr aktivare och mer 
kommersiellt gångbara, för att dra till sig, utveckla och be hålla lämpliga färdigheter. 
• Ta till vara unterutnyttjad potential inom europeisk fors kning för att skapa större 
avkastningar på varu- och arbetsmarknaderna.  
• Utveckla ett effektivt samarbete mellan spetskunskapscenter för att skapa en kritisk 
massa för avancerad innovation och utbildning. 
• Främja utvecklingen av innova tiva produkter och processer där brister i marknaden har 
lett till ett utbud som inte är optimalt.  
• Stärka företagarkapaciteten inom EU för att skapa ny affärsverksamhet och uppnå det 
potentiella värdet av forskni ngs- och utbildningsresultat. 
• Stärka befintliga och möjliga center för fo rskning, innovation och topputbildning i EU, 
för att frambringa globalt konkurrenskraftiga ve rksamhetscenter som är världskända för 
sin spetskompetens. 
• Åtgärda skillnaderna i innovationskapacitet inom EU, genom att utveckla och sprida 
kunskap om avkastningen till nya mo deller för innovation och styrning. 
Utöver de särskilda målen styrs EIT:s verksamhet  av behovet att uppnå en  kritisk massa av KI-
grupper genom att befästa och utöka dem, att e ffektivisera förvaltninge n och öka kapaciteten 
genom att tillhandahålla stödfunktioner för KI-gr upperna, förenklingsåtgärder, riktade tjänster 
och en strategi för utåtriktad verksamhet, inklus ive internationalisering, a tt förbättra och utvidga 
EIT:s verksamhet, även spridning, för att uppnå stordriftsfördelar. 
5. Alternativ 
Flera alternativ för EIT:s utveckling beaktade s före inrättandet 2009 och det gjordes en 
konsekvensbedömning av dem
2. Det har inte skett några större förändringar i förutsättningarna 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
 
SV 6   SV som skulle motivera att de alternativ som då avfä rdades nu skulle återinföras, och därför har de 
avfärdade alternativen inte beaktats i den nya konsekvensbedömningen3. De alternativ som 
presenteras här bygger i stället på erfarenheterna från de två förs ta åren av EIT:s verksamhet. 
Alternativen följer de mål som anges ovan.  
Tre alternativ har analyserats: 
Alternativ 1: nedläggning  
Ett alternativ vore att EIT lägger ned sin verksa mhet. Ett sådant alternativ innebär att all 
verksamhet antas upphöra. En förlängning av KI-g ruppernas verksamhet skulle bero på deras 
förmåga att ersätta den finansiering de går miste om vid en nedläggning av EIT. Det anses inte 
vara troligt att de tre KI-grupperna skulle kun na fortsätta sin verksamhet eftersom man vid 
utvärderingen av EIT konstatera t att de ännu inte är ekonomis kt självförsörjande. En viss 
verksamhet kan komma att behållas, och bedömni ngen bygger på detta antagande. Det finns inte 
några andra EU-initiativ som på lång sikt ka n integrera forskning, utbildning och innovation av 
hög kvalitet som syftar till att ta itu med samh ällsförändringar. Dessutom skulle inte någon 
kunna ta över EIT:s roll i spridni ngen av god innovationspraxis. 
Alternativ 2: nuvarande situation  
Att fortsätta med de tre befintliga KI-grupperna skulle göra det möjligt för EIT att befästa sin 
verksamhet och inrikta sig på e tt begränsat antal prioriterade områden. Enligt detta alternativ 
skulle EIT:s och KI-gruppernas verksamhet fortsätta på ungefär samma sätt och i samma 
omfattning. EIT:s anslag skulle inte öka, utan  budgeten skulle vara of örändrad. KI-grupperna 
skulle kunna utöka sin verksamhet om de  kan skaffa ytterligare finansiering.  
EIT:s verksamhet skulle fortsätta på nuvarande (planerade) nivå. Där ingår verksamhet i 
samband med företagande och seminarier för KI -gruppernas medlemmar. Nya KI-grupper skulle 
bara kunna inrättas om en befintlig KI-grupp inte längre finansieras av EIT. På så vis skulle man 
fortsätta med samma budget och med verksamhet inom tre KI-grupper me d stöd från EU. EIT:s 
och KI-gruppernas inverkan på europeisk innov ation kommer att vara begränsad eftersom man 
inte når upp till en kritisk massa för att få en nämnvärd effekt. (Även om det inte finns någon vedertagen definition av vad som är minsta kritis ka massa tror de flesta deltagarna att det vore 
lämpligt med mellan sex och tio KI-grupper i framtiden.)  
Alternativ 3: stegvis till växt och utvidgad verksamhet  
                                                
 
3 Fem alternativ diskuterades: 1) Ett centraliserat EIT, en centralstyrd institution som direkt genomför 
forskning, utbildning och innovation och som är direkt ansvarig för förvaltningen av KI-grupperna. 2) Ett 
distribuerat EIT, där EIT är ett finansieringsorgan och KI-grupperna helt fristående och direkt genomför 
utbildning, forskning och innovation. 3) Ett integrerat EIT som kombinerar de båda första alternativen och där EIT:s styrelse anger den övergripande strategin, väljer ut, utvärderar och övervakar KI-grupperna, men 
där dessa självständigt organiserar sina egen verksa mhet. 4) Ett EIT som tillhandahåller finansiering och 
märkning, och där EIT fungerar som finansieringsorg an och sköter EIT-märkningen enligt kvalitetskraven. 
5) Ingen åtgärd (inget institut inrättas). Två alternativ avfärdades också vid denna första bedömning, 
nämligen a) en enda nyetablerad institution och b) ett nätverk av organisationer. Alternativ 3 föredrogs. 
Enligt konsekvensbedömningen är syftar det valda alternativet till att skapa balans mellan alternativ 1 och 2, så att man behåller fördelarna med bägge och undviker nackdelarna. 
 
SV 7   SV Enligt detta alternativ skulle EIT starta ett antal nya KI-grupper och på så sätt täcka in ett större 
antal prioriterade områden. Budget för varje nys tartad KI-grupp skulle vara ungefär samma som 
för de befintliga KI-grupperna. I den studie som genomfördes inför konsekvensbedömningen 
analyserades stordriftfördelar och EIT:s försla g för framtiden, och man kan dra slutsatsen att 
antalet KI-grupper så småningom skulle kunna uppgå  till nio år 2020. På så sätt skulle EIT kunna 
få de förväntade effekterna på  innovation, forskning och utb ildning och det bygger på antagandet 
att varje KI-grupp består av mellan fem och se x spetskunskapscenter (sam lokaliseringscenter), 
att dessa center får ingå i mer än en KI-grupp och att man på så sätt skulle nå en kritisk massa på 
50 spetsforskningscenter inom EU . Skulle KI-grupperna bli fler  än nio skulle det kunna hota 
principen om spetskompetens av världskl ass, som är en hörnsten i EIT-modellen.  
Nuvarande och planerad verksamhet inom EIT s kulle fortsätta och utökas för att befästa EIT 
självt som en organisation för lä rande. I verksamheten skulle ingå  att utveckla strategier för 
spridning och utåtriktad verksa mhet samt EIT:s agenda för internationalisering i fråga om 
kontakterna med tredjeländer. Alte rnativet skulle dessutom innebä ra att EIT inleder ytterligare 
verksamhet för att sprida de positiva effekt erna som uppnåtts genom KI-grupperna till en ny 
publik som inte är direkt involverad i KI-grupper na. EIT:s nya verksamhet skulle gå ut på att 
koppla samman företag, forskningsinstitut, högskolor och myndigheter på områden där 
innovationskapaciteten är svagare. EIT skulle fr ämja en utveckling av innovationskapaciteten på 
dessa områden. Detta skulle inte innebära at t kvalitetskriterierna vid urvalet av KI-grupper 
försvagas, utan att EIT:s roll fördjupas. 
6. Konsekvensbedömning 
Syftet med EIT är att öka EU:s och medlemsstaternas innovationskapacitet för att göra EU:s 
ekonomi konkurrenskraftigare och för att utveckla  innovationer som löser samhällsproblem. EIT 
har möjligheten att skapa stor spridning och stora in stitutionella effekter ge nom att fastställa och 
sprida KI-gruppernas bästa modeller för förvaltn ing och finansiering, och på så sätt säkra att 
kunskap från KI-grupperna tas till vara och ko mmer till användning både inom och utanför EU.  
6.1. De viktigaste ekonomiska, sociala oc h miljörelaterade verkningarna  
Ekonomiska verkningar : De viktigaste verkningarna gäller forskning och innovation och 
påverkan på investeringsflöden. Den distribue rade modell som valts för EIT uppmuntrar till 
gränsöverskridande flöden och bidrar till utveck lingen av ett gemensamt europeiskt område för 
utbildning, forskning och innovation.   
Sociala verkningar : De sociala förmånerna ökar på grund av innovationer som löser 
samhällsproblem. Alternativen skulle också stödj a en modernisering av högre utbildning som ger 
ytterligare stimulerar till ytterligare sociala vinster. 
Miljöpåverkan : I värsta fall påverkas inte miljön alls, i bästa fall kan vissa delar av verksamheten 
bidra till utvecklingen av innovationer som har positiva miljöeffekter.  
6.2. Kvalitativ bedömning av viktiga konsekvenser 
Innovation och forskning : Alternativen kommer att leda till ökad forskning och innovation och 
göra innovationssatsningar effektivare. Detta  kommer att ske genom investeringar i 
innovationsverksamhet. Alternativ 3 kommer att ha positiva konsekvenser även indirekt genom 
 
SV 8   SV att stödja uppkomst och sp ridning av bättre prax is när det gälle r att främja och förvalta 
innovation. 
Utbildningssystem : Både alternativ 2 och 3 kommer att förbättra kvaliteten på utbildning som 
tillhandahålls, särskilt när det gäller nä ringslivets deltagande, och tillhandahålla 
företagarutbildning. Alternativ 3 kommer också att ha viss pos itiv inverkan genom att öka 
medvetenheten om god praxis i de delar av  EU som inte direkt deltar i EIT. 
Inre marknad och konkurrens : Det finns en möjlighet att EIT genom KI-grupperna kan ha en 
positiv inverkan på arbetstagarnas rörlighet, kapitalflöden och större valfrihet för konsumenterna. Konsekvenserna blir större vid alternativ 3 än vid alternativ 2, eftersom 
alternativ 3 innebär en mer omfa ttande verksamhet. Alternativ 1 kommer att ha en viss positiv 
effekt, men det är inte troligt att det kommer att ha någon större effekt  på marknadsvillkoren. 
Konkurrenskraft, handel  och investeringar
: Det är troligt att EIT:s påverkan genom KI-
grupperna på produktiviteten kommer att bli positiv vi d alla alternativen. E ffekterna kommer att 
bli störst vid alternativ 3 och minst vid alternativ 1. Det är oc kså troligt att alternativ 2 och 3 kan 
ha positiva effekter på berörda företags och institutioners globala konkurrenskraft. EIT:s verksamhet kan också framkalla gränsöverskrid ande investeringsflöden genom omlokalisering 
av ekonomisk verksamhet.  
Konsumenter och hushåll
: Alternativ 2 och 3 kommer troligen att ha positiva om än begränsade 
effekter på konsumenterna och hushållen, genom att tillhandahålla nya varor och tjänster.  
Specifika sektorer och regioner : Eftersom KI-grupperna arbe tar tvärvetenskapligt och 
sektorsövergripande kommer aktörerna inom många  sektorer att kunna samverka med EIT. EIT:s 
regionala effekter bör kunna bli större. Regione r och medlemsstater med samlokaliseringscenter 
kommer att kunna dra fördel av detta, genom agglomerationseffekt er och positiva effekter på 
samhället. Detta gäller endast vid alternativ 2 och 3. Eftersom alternativ 3 syftar till att utöka EIT:s verksamhet till att skapa nya modeller för innovationsförvaltning inom  EU kan det leda till 
positiva effekter för alla EU-regioner.  
Kontakter med tredjeländer/internationella kontakter
: Alternativ 2 och 3 skulle kunna påverka 
investeringsflöden mellan EU oc h tredjeländer genom att skap a ett gynnsammare klimat för 
sådana investeringar. Båda alte rnativen skulle också kunna locka till sig studerande och forskare 
från tredjeländer.  
Makroekonomiskt klimat : Samtliga alternativ kommer att ha positiva effekter på den ekonomiska 
tillväxten, genom att påverka både efterfrågesi dan och utbudssidan. Effe kterna kommer att bli 
störst vid alternativ 3 oc h minst vid alternativ 1.  
Sysselsättning och arbetsmarknader : Samtliga alternativ underlättar skapandet av nya 
arbetstillfällen och stödjer före tagande. Effekterna kommer att bl i störst vid alternativ 3 och 
minst vid alternativ 1. Alterna tiven 2 och 3 kommer också att stödja arbetsmarknaderna i EU 
genom att främja tillfällig rörlighe t för arbetskraft som deltar i akti viteter för att sprida kunskap.  
Miljökonsekvenser : Alternativ 2 och 3 kommer att ha posi tiva effekter på klimatet, transporter 
och energianvändning, luftkvalitet, förnybara och icke förnybara re surser samt företagens och 
konsumenternas miljöeffekter.  
6.3. Budgetmässiga antaganden och kostnadseffektivitet 
 
SV 9   SV För att kunna bedöma konsekvenserna av de olik a alternativen görs antaganden om EIT:s och 
KI-gruppernas inkomster och ut gifter. Hur stora konsekvenser na blir kommer att variera 
beroende på tillgängliga medel och typ av utgifter. Uppskattni ngen av budgeten bygger på KI-
gruppernas löptid4 och på principen att en KI-grupp ko mmer att finansieras med i genomsnitt 
upp till 25 % av utgifterna under hela löptid en (15 år). Följande antaganden görs:   
Alternativ 1 : Inga EU-anslag till EIT:s huvudkontor elle r till KI-grupperna. KI-gruppernas egna 
inkomster och utgifter under perioden 2014–2020 antas utgöra ci rka en tredje del av KI-
gruppernas hela verksamhet 2013. Utgi fterna är därför störst i bör jan av perioden och närmar sig 
noll år 2020. Inga inkomster elle r utgifter för EIT:s huvudkontor. 
Alternativ 2 : EU:s inkomster och utgifter för de  tre KI-grupperna under 2014–2020 uppgår till 
sammanlagt 1,8 miljarder euro. Beloppet har beräkna ts utifrån ett antagande  om vilka medel som 
krävs för att befästa de befintliga KI-gruppe rna samt för EIT:s sp ridning och utåtriktade 
verksamhet, övergripande stöd till KI-gruppernas  och EIT:s administra tiva utgifter. Under 2014–
2020 kommer EIT:s bidrag  till de tre KI-grupperna att om fatta de sista åren av deras 
utvecklingsfas samt den fas då verksamheten är hållbar. KI-gruppernas ut gifter som finansieras 
med egna medel uppgår till cirka 4 miljarder euro. Under samma period uppgår inkomster och 
utgifter för EIT:s huvudkontor ti ll cirka 55 miljoner euro.  
Alternativ 3 : EU:s inkomster och utgifter för de nio KI-grupperna under 2014–2020 uppgår till 
sammanlagt 2,8 miljarder euro. Beloppet har beräkna ts utifrån ett antagande  om vilka medel som 
krävs för att befästa de befintliga KI-gruppe rna, ett successivt uppbyggande av nya KI-grupper 
(tre nya KI-grupper både 2015 och 2018) samt fö r EIT:s spridning och utåtriktade verksamhet, 
övergripande stöd till KI-gruppernas och EIT:s ad ministrativa utgifter. B udgeten återspeglar de 
nio KI-gruppernas olika utvecklingsstadier. Utgift erna kommer att vara stör st under de sista åren 
eftersom KI-grupperna startar i o lika etapper. KI-gruppernas utgi fter som finansieras med egna 
medel uppgår till cirka 6,1 miljarder euro. Unde r samma period uppgår inkomster och utgifter 
för EIT:s huvudkontor till cirka 100 miljoner euro. 
7. Jämförelse av alternativen 
Utifrån konsekvensbedömningen (av generaldirektoratet internt oc h av en extern konsult) har 
slutsatser dragits om för- och nackdelar med de olika alternativen och hur de kan uppnå de ovan 
angivna målen. De olika alternativen har oc kså jämförts i fråga om effektivitet och 
samstämmighet. Slutligen har även möjliga risker undersökts i samband med de olika 
alternativen. Resultatet blev som följer:  
                                                 
4 En KI-grupps löptid omfattar följande faser:  
a) Inledningsskedet (två år): KI-gruppen organiserar sig, inrättar ekonomiska och rättsliga strukturer och 
rekryterar nödvändig personal. Genomförandet av KI -gruppens egentliga verksamhet startar under det 
andra genomförandeåret.  b) Utvecklingsfasen (tre år): KI-gruppen bör nu ha inrättats och kan börja genomföra sin kärnverksamhet, 
men expanderar fortfarande i fråga om verksamhetsområde och antal partner. Detta bör leda till en 
betydande ökning av KI-gruppernas budget.  c) En fas då verksamheten nått styrfa rt (sex år): KI-gruppen har en stab il struktur och en tydligt definierad 
verksamhet.  
d) En fas då verksamheten är hållbar (fyra år):  KI-gruppens verksamhet är ungefär som under den 
föregående fasen, men EIT:s bidrag minskas gradvis och KI-gruppen ser till att ha andra inkomstkällor. 
 
SV 10   SV Alternativ 1  leder inte till att målen för EIT uppfylls i jämförelse med nuvarande situation. Den 
största fördelen är att det inte omfattar några utgifter för EU, medan ma n kan fortsätta att dra 
nytta av tidigare investeringar i KI-gruppe rna. Dessa positiva återverkningar kommer att 
avklinga under den period som omfattas av näst a fleråriga budgetram. Om det fanns tecken på 
betydande förvaltningsmässiga brister i samba nd med EIT, t.ex. onödiga utgifter, utestängande 
av investeringar eller felriktade investeringar skulle det finnas fl er fördelar med detta alternativ. 
Den externa utvärderingen av EIT hittade dock inte några tecken på  sådana brister.  
De administrativa kostnaderna för detta alterna tiv kommer att minska betydligt eftersom EIT:s 
verksamhet förutsätts upphöra. De admini strativa kostnaderna, där nödvändig personal, 
administration, infrastruktur och drift ingår fram till dess att verksamheten avslutas skulle inte 
överstiga 1 % av EIT:s budget. 
Alternativ 2 och 3  är de som i högst grad leder till att EIT:s mål kan uppfyllas. Eftersom 
alternativ 3 är mer om fattande än alternativ 2 har det st örre konsekvenser. Omfattningen av 
alternativ 3 utgör ytterligare en  fördel, eftersom det påverkas mindre av eventuella nackdelar 
med att använda befintliga nätverk. Denna nackdel är större för alternativ 2. Alternativ 2  är mer 
kostnadseffektivt än alternativ 1 eftersom EI T skulle behålla sin verksamhet i nuvarande 
omfattning. Genomförandekostnadernas relativa st orlek kommer också att minska eftersom de 
kommer att spridas på det nuvarande antalet K I-grupper. De administrativa kostnaderna för 
alternativet kommer inte att minska i någon st örre omfattning. De administrativa kostnaderna, 
där nödvändig personal, administration, infrastruktu r och drift ingår, kommer inte att överstiga 
2 % av EIT:s budget. 
Alternativ 3  har positiva effekter eftersom det bidrar ti ll EIT:s internationella profil och, framför 
allt, till att sprida kunska p från EIT till externa aktörer. Altern ativ 3 är också att sätt att mildra 
några av de territoriella obalan ser som alternativ 2 leder till. Alternativ 3  är mer 
kostnadseffektivt än alternativ 2 eftersom EIT: s verksamhet får en mer effektiv omfattning. 
Genomförandekostnadernas relativa storlek komme r också att minska eftersom de kommer att 
spridas på ett större antal KI-grupper. De ad ministrativa kostnaderna, där nödvändig personal, 
administration, infrastruktur och drift ingår, kom mer inte att överstiga 2,16 % av EIT:s budget. 
Det finns två nackdelar med alternativ 3 . För det första kan det ge nom sin omfattning leda till 
snedvridningar på marknaden. Det skulle inte hända  vid alternativ 1 och är inte så troligt vid 
alternativ 2. För det andra kommer befintliga  spetskunskapscenter att stärkas, och därmed 
riskerar rådande skillnader i relativ innovations nivå mellan olika EU-regioner att befästas. Vi 
tror dock att EIT kan dämpa dessa effekter genom lämpliga åtgärder. 
Utifrån de tillgängliga uppgifter är alternativ 3 att föredra . 
8. Övervakning och utvärdering 
Vid utvärderingen av EIT5 gjordes ett antal vik tiga rekommendationer om 
övervakningen och utvärderingen av EIT,  och kommissionen kommer att följa upp 
dessa rekommendationer i sin utvärderingspla n. I rekommendationerna framhölls att det 
är viktigt att införa stabila övervakningsfö rfaranden för KI-grupperna, att EIT borde 
fungera som en utmanande partner för KI-gr upperna och att EIT bor de verka i en anda 
av öppenhet. EIT bör också försöka se till a tt blir naturligt med en  ständig utvärdering 
vid institutet. På så sätt skulle man ut värdera innovationspraxis inom och mellan KI-
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
SV 11   SV grupperna och slå fast vad investeringarna ge r för resultat. EIT bör samarbeta med KI-
grupperna för att kontinuerligt förbättra resu ltaten och tillgängliggöra erfarenheterna för 
att förbättra resultaten på andra ställen i EU.  
Vad gäller kommissionens ansvar är den beredd att fullt ut stödja EIT när det gäller att införa ett 
sunt och stabilt resultatorienterat övervaknings system, samtidigt som avtalsförhållanden mellan 
EIT och KI-grupperna respekte ras. Därvid är det viktigt att utforma och genomföra 
övervakningssystemet tillsammans med EIT och med beaktande av åtminstone följande fyra 
faktorer: 
• På EU-nivå: Behovet av en kontakty ta mellan EIT, det övergripande 
övervakningssystemet för Horisont 2020 och övervakningen av Innovationsunionen.  
• På EIT-nivå: En uppsättning indikatorer som mäter framstegen i EIT:s egna processer 
och verksamheter, t.ex. spri dning, utåtriktad verksamhet  och personalutveckling. 
Indikatorerna bör motsvara målen för en effektiv institution.  
• På KI-gruppernas nivå: En gemensam uppsä ttning SMART-indikatorer (dvs. specifika, 
mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna indikatorer) som går att tillämpa inom 
alla KI-grupper, t.ex. genom en vidareutveckling av EIT:s resultattavla, som institutet kan förvalta och tillämpa. SMART-indi katorerna bör motsvara EIT:s mål. 
• På den enskilda KI-gruppens nivå: KI-gr upperna har olika affä rsmodeller och olika 
marknader och följaktligen även olika pr estandaindikatorer. KI-gruppens egna 
prestandaindikatorer bör mots vara KI-gruppens mål. KIC- indikatorerna bör motsvara 
KIC:s mål.