ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) rörande konjunkturstatistik" () (98/C 19/32)

Den 29 juli 1997 beslöt rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att Ekonomiska och sociala kommittén skulle rådfrågas om ovannämnda förslag.

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, vilken var ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 14 oktober 1997. Föredragande utan studiegrupp var Vasco Cal.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 30 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 52 röster för och 2 nedlagda röster.

1. Ekonomiska och sociala kommittén tillstyrker detta förslag till förordning som syftar till att förse gemenskapen med mer tillförlitlig, uttömmande, aktuell och framför allt mer jämförbar konjunkturstatistik om företagen. Det kommer att göra det möjligt att bättre följa upp den inre marknadens utveckling men också att bättre definiera Europeiska unionens interna politik, inklusive den monetära politiken och socialpolitiken.

2. Kommittén anser att förslaget i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen eftersom medlemsländerna skall ansvara för insamlingen av de nödvändiga uppgifterna men själva får välja insamlingsmetod.

3. Kommittén uppskattar kommissionens strävan att undvika att belasta små och medelstora företag med ytterligare administrativa kostnader. Dessutom skulle en fördelning av uppgifterna efter företagens storleksordning på sikt möjliggöra ökad kunskap om konsekvenserna av konjunkturcykeln för företag av olika storlek.

4. Kommittén anser att den föreslagna förordningen bör anpassas till de behov som ställs av medlemsländernas sysselsättningspolitik och till den framför allt samordnande roll som Europeiska unionen tilldelats på detta område i enlighet med Amsterdamfördraget. I synnerhet bör statistiken över företag bli mer detaljerad vad gäller sysselsättning, till exempel genom redovisning av antal arbetade timmar också i varu- respektive tjänstesektorn och uppgifter om övertid i samtliga sektorer.

5. Kommittén beklagar dessutom att modulen "andra tjänster" inte inkluderats i den regelbundna insamlingen av uppgifter och hoppas att de föreslagna pilotstudierna kommer att visa att den bör inkluderas där så snart som möjligt.

6. Slutligen anser kommittén att det är oundgängligt att arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer så snabbt som möjligt får tillgång till konjunkturstatistik om företag för att kunna fullgöra sina uppgifter på bästa möjliga sätt.

Bryssel den 30 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 267, 3.9.1997, s. 1.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken" () (98/C 19/21)

Den 29 juli 1997 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén utnämnde Eduardo Chagas till huvudföredragande.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Kommissionens förslag

1.1. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 779/97, som inför ett förvaltningssystem för fiskeverksamheten i Östersjön (), lägger kommissionen fram ett förslag som syftar till att göra avdelning IIa i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 () tillämplig för Östersjön, särskilt de bestämmelser som avser registrering och överföring av uppgifter om fiskeverksamheten.

2. Kommitténs kommentarer

2.1. Kommittén har vid ett flertal tillfällen betonat vikten av att säkerställa att EU:s bestämmelser rörande förvaltningen av fiskeresurserna efterföljs, vilket även kommissionen hävdar i sin rapport om övervakning av den gemensamma fiskeripolitiken (1995) ():

"Ett oeftergivligt villkor för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras framgångsrikt är att ett effektivt övervakningssystem införs på alla ansvarsnivåer."

2.2. Kommittén stöder därför kommissionens förslag, som dessutom bygger på förordning (EG) nr 779/97.

2.3. Kommittén anser vidare att kontrollåtgärderna rörande fiskeriförvaltningen bör införas i EU i samarbete med Internationella fiskerikommissionen för Östersjön. Därmed skulle de gälla alla länder som fiskar på platsen, vilket ESK även framhöll i sitt yttrande om förslaget om införande av ett förvaltningssystem för fiskeverksamheten i Östersjön ().

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 267, 3.9.1997, s. 62.

() EGT L 113, 30.4.1997, s. 1.

() Förordning om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken, EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

() KOM(97) 226 slutlig, s. 8.

() EGT C 296, 29.9.1997.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (kodifierad version)"

(97/C 133/02)

Den 13 februari 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som var ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 7 februari 1997. Föredragande var Leopold Maurer.

Vid sin 343:e plenarsession den 26-27 februari 1997 (sammanträdet den 26 februari 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén med 89 röster för, 2 emot och 4 nedlagda röster följande yttrande.

Kommittén har granskat kommissionsdokumentet ingående och kunnat konstatera att det rör sig om en kodifiering utan innehållsmässiga förändringar eller kompletteringar. Eftersom en kodifiering underlättar för användarna, stöder kommittén kommissionens förslag.

Bryssel den 26 februari 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Ändrat förslag till rådets förordning (EG) om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna"

(97/C 30/22)

Den 25 september 1996 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att utse Nikolaos Lerios till huvudföredragande.

Vid sin 338:e plenarsessionen den 25-26 september 1996 (sammanträdet den 25 september 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 80 röster för och 1 röst emot.

1. Huvudsakligt innehåll i kommissionens förslag

Den 6 december 1995 lade kommissionen fram ett ändrat förslag till kodifiering, med hänsyn till de ändringar som hade gjorts av förordning (EEG) nr 3094/86 efter att det ursprungliga förslaget till kodifiering lagts fram.

Med hänsyn till att nämnda förordning under tiden ändrats ännu en gång genom rådets förordning (EG) nr 3071/95 av den 22 december 1995, har kommissionen, i enlighet med artikel 189a, punkt 2 i Romfördraget, besluta att lägga fram ett nytt, ändrat förslag till kodifiering av ovannämnda förordning.

2. Sammanfattning

Med hänsyn till att förordning (EEG) nr 3094/86 har ändrats flera gånger, anser ESK att kodifieringen av nämnda förordning är nödvändig för öppenhetens skull och av rationaliseringsskäl. ESK är sålunda positiv till kommissionens förslag.

Bryssel den 25 september 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/99/EEG och rådets direktiv 92/118/EEG beträffande tillämpningsföreskrifter för köttfärs, köttberedningar och vissa andra produkter med animaliskt ursprung" () (96/C 212/15)

Den 27 mars 1996 beslutade rådet att, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i Romfördraget, rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att utse Cornelius Scully till huvudföredragande för yttrandet.

Under den 336:e plenarsessionen den 29-30 maj 1996 (sammanträdet den 29 maj 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 78 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster.

1. Allmänna kommentarer

1.1. Följande direktiv skall ändras:

- Direktiv 88/657/EEG ersätts av direktiv 94/65/EG.

- Direktiv 77/99/EEG ändras och uppdateras genom direktiv 92/5/EEG.

Att överflödiga datum tas bort hjälper till att förbättra texten.

1.2. Det är inte godtagbart att avlägsna kapitel III i bilaga C från direktiv 77/99/EEG. I detta kapitel anges villkor för hur magar, blåsor och tarmar skall tas till vara. Några sådana villkor finns dock inte ännu i kapitel 2 i bilaga II till direktiv 92/118/EEG. Avsikten är att ersätta dem med ny lagstiftning som skall presenteras av den ständiga veterinärkommittén vid en senare tidpunkt. Till dess att de nya lagarna finns på plats, skulle det vara lämpligt att behålla de aktuella hanteringsvillkoren.

2. Slutsatser

2.1. Kommittén anser att texten är svår att förstå och att den saknar några hänvisningar.

2.2. För att direktiven skall kunna förstås och tillämpas på ett riktigt sätt i medlems-staterna är det viktigt att de är klara och öppna för insyn.

2.3. Kommittén anser att dokumentet är oklart och brister i överskådlighet. Därför rekommenderar man kommissionen att skriva om det.

Bryssel den 29 maj 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 110, 16. 4. 1996, s. 9.
Yttrande om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv som ändrar Europaparlamentets och rådets direktiv 92/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel () (96/C 18/05)

Rådet beslutade den 5 oktober 1995 att i enlighet med Romfördragets artikel 100 A rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovan nämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumtion, som var ansvarig för beredningen av kommitténs arbete i ämnet, antog sitt yttrande den 19 september 1995. Föredragande var Kenneth J Gardner, medföredragande var Kommer de Knegt och Joop Koopman.

Vid sin 329:e plenarsession den 25 oktober 1995 antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

Kommittén samtycker till kommissionens förslag med följande överväganden och anmärkningar.

1. Inledning

E 407, karragenan är ett extrakt utvunnet ur alger som används som förtjockningsmedel. Kommissionen föreslår nu att man också tillåter E 407 a som man kallar "alternativt raffinerad karragenan". Detta är tillverkat av Eucheumaalger och är också ett förtjockningsmedel. Till skillnad från E 407 innehåller detta utfällda algceller och därför har det ett högre fiberinnehåll. Därför finns det både en teknologisk och en näringsmässig skillnad mellan dem.

När utkastet till direktiv 95/2/EG utarbetades hade inte säkerhetstesten slutförts. Dessa är nu slutförda och Vetenskapliga livsmedelskommittén [eng. Scientific Committee for Food (SCF)] har bedömt E 407 och E 407 a som lika riskfria.

2. Anmärkningar

2.1. Kommitten samtycker till förslaget med följande ändringar:

2.2. Namnet som föreslagits är både meningslöst och kan dessutom vara vilseförande. Karragenan är raffinerat gummi. E 407 a däremot är karragenan med en avsevärd rest av algcellsmaterial. Namnet (eller E-numret) måste givetvis nämnas på omslaget till den färdiga produkten. För bättre konsumentupplysning borde man välja det mest meningsfulla namnet. Därför behöver kommissionen hitta ett namn som är mer meningsfullt och som tydligt skiljer de båda produkterna åt.

2.3. Med hänsyn till den avsevärda mängden av algmaterial, är det nödvändigt med en mycket noggrann specifikation som inkluderar en specifikation av de ingående algarterna.

2.4. Kommittén föreslår "Eucheumagummi" som en möjlighet.

2.5. Eftersom informationen på omslaget också kan bestå av ett E-nummer, vore det mer fördelaktigt för marknaden att man valde ett nummer som helt och hållet skiljer sig från numret för karragenan.

2.6. Kommittén inser att E 407 a har föreslagits därför att kodex inte har diskuterat frågan ännu och därför att kommissionen skulle föredra att kodex och EEG-numren överensstämde.

2.7. Kommittén har uppfattat det som att nummer E 408 är ledigt. Kommissionen borde undersöka detta och ändra det föreslagna numret till E 408 eller till ett annat nummer som överensstämmer med kodex.

Bryssel den 25 oktober 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 163, 29. 6. 1995, s. 12.
—

På provins- eller delstatsnivå: Kalifornien, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island, Vermont.
1.2

Både under det franska ordförandeskapet under andra halvåret 2008 och under det tjeckiska ordförandeskapet under första halvåret 2009 gjordes ansträngningar för att föra debatten om den gemensamma jordbrukspolitikens utformning efter 2013 framåt. Inga konkreta resultat uppnåddes emellertid. Eftersom rådet (jordbruk) hittills har undvikit att formellt fastställa innehåll och former, anser EESK att det nu absolut krävs ett aktuellt ”tilläggsyttrande” om viktiga aktuella utvecklingstendenser. Därigenom kan man knyta samman resultaten av hälsokontrollen från 2008 med debatten om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013. EESK anser dessutom att det behövs ett nytt, mer ingående yttrande om samtliga temaområden med anknytning till den gemensamma jordbrukspolitiken.
2.7

EESK uppskattar bidraget från kommissionens sakkunniga i kommissionens arbetsdokument ”Analysis of the competitiveness of the non-energy extractive industry in the EU” (9) och understryker att Europa fortfarande har begränsade möjligheter att bli självförsörjande genom inhemsk utvinning av metalliska mineraler, trots EU:s utvidgning.
3.5.10

I tillsynsmyndighetens stadgar framstår det dock klart att tillsynsmyndigheten är ägare till all materiell och immateriell egendom som överförts från det gemensamma företaget vid slutet av utvecklingsfasen eller som skapats eller utvecklats av koncessionsinnehavaren under installations- och driftsfasen. Tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att formerna för överföringen av egendom från det gemensamma företaget skall utarbetas i samband med det upplösningsförfarande som föreskrivs i artikel 21 i det gemensamma företaget stadgar. Vad EGNOS beträffar är tillsynsmyndigheten ägare till all materiell och immateriell egendom som tillhör EGNOS med reservation för ett avtal med ENGOS investerare angående villkoren och formerna för överföringen av egendom av samtliga eller en del av EGNOS anläggningar och utrustning från ESA. Detta skulle ur kommissionens synvinkel betyda att det inte behövs något överföringsförfarande mellan tillsynsmyndigheten och ESA eftersom all materiell och immateriell egendom tillhör det gemensamma företaget (till skillnad från ESA:s tolkning som grundar sig på ESA:s fördrag och deklarationen om GalileoSat-programmet).
3.4

I Polen har de flesta industriparker tillkommit under de senaste åren. De har för närvarande ingen större ekonomisk betydelse, i huvudsak därför att investeringar, och i synnerhet utländska investeringar, främst kanaliseras via de 14 särskilda ekonomiska zonerna. Dessa inrättades 1995–1997 genom regeringsbeslut för en 20-årsperiod i industriellt underutvecklade områden eller områden i behov av industriell omvandling, i syfte att stödja regional utveckling. I början fick investerare 100 % befrielse från företagsskatt under de första tio åren, 50 % under de följande tio åren och dessutom full befrielse från fastighetsskatt. 2001. Den 1 januari 2001 anpassades dessa stimulansåtgärder till EU:s lagstiftning. Med tanke på att de ekonomiska zonernas särskilda ställning upphör senast 2017 kan industriparkernas betydelse förväntas öka, liksom antalet parker och deras samlade areal.
4.1.5

Det kan även leda till problem om man försöker uppnå Maastrichtkriterierna i alltför snabb takt. Innan de nya länderna kan gå in i eurosamarbetet måste deras valutor vara stabila i förhållande till euron utan ändring av paritetskursen under två år. Förutom det problem som nämns i punkt 4.1.2 riskerar de stater som har för bråttom att gå in i samarbetet att göra det med en för högt eller för lågt värderad kurs. De löper alltså risk att försämra dynamiken i ekonomin samt tillväxtförutsättningarna genom en övervärdering av valutan, vilket skulle hämma deras konkurrenskraft på världsmarknaden, eller genom en undervärdering av valutan, vilket skulle skapa inflationstryck. I båda fallen skulle det leda till ett ökat tryck på lönerna, vilket i sin tur skulle öka problemet med utlokaliseringar och ge upphov till negativa effekter på den inhemska efterfrågan, som i många fall fungerar som motor för tillväxten. Därför bör man vara försiktig när man fastställer pariteten i samband med anslutningen till växelkursmekanismen ERM 2. De länder som ingår i euroområdet måste dock i alla händelser värna om sin konkurrenskraft, även om valutakursen i anslutningsögonblicket ligger på rätt nivå.
3.2

Detta framgår extra tydligt ur två dåtida citat som äger giltighet ännu i dag och som är betecknande för de redan tidigt belagda stora skillnaderna mellan å ena sidan höga förväntningar och å andra sidan mycket komplicerade fysikaliska och tekniska problem. H.J. Bhabha hävdade i sitt inledningsanförande vid den första Genèvekonferensen om fredligt utnyttjande av kärnenergin 1955: ”I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades” (21). R.F. Post skrev däremot följande år 1956 i den första översiktsartikeln (22) om fusion som fick publiceras i USA: ”However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution” (23).
3.4

Geopolitiken är avgörande för att garantera att den europeiska gröna given blir framgångsrik, eftersom den gröna omställningen uppenbarligen kommer att ha en dramatisk inverkan på de internationella förbindelserna. Skillnaderna mellan industri- och utvecklingsländernas prioriteringar kommer att utgöra en betydande utmaning, eftersom den europeiska gröna given kommer att påverka länderna på ett oproportionerligt sätt. För att kunna ta itu med dessa utmaningar bör den utvecklade världen göra sitt yttersta för att hantera konsekvenserna för låginkomstländerna i syfte att visa att den europeiska gröna given inte kommer att lämna dem i sticket.
Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska gröna obligationer (COM(2021) 391 final) är viktigt eftersom det syftar till att bättre utnyttja den inre marknadens och kapitalmarknadsunionens potential att bidra till uppnåendet av unionens klimat- och miljömål i enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet från 2016 om klimatförändringar och den europeiska gröna given. EESK har från första början hävdat att den gröna given bara kan och kommer att bli framgångsrik om den också är en social giv, och efterlyst en mer exakt definition av begreppet ”social investering” för att skapa större rättssäkerhet för marknader och företag ( 10 )
EU:s totala lagringskapacitet under jord är 101,1 miljarder kubikmeter, som är fördelad på 160 anläggningar i 18 medlemsstater ( 5 ) . Gazprom äger cirka 10 % av den totala europeiska lagringskapaciteten för gas under jord ( 6 ) , och har inflytande över nära en tredjedel av all gaslagring i Tyskland, Österrike och Nederländerna ( 7 )
3.5

Kommittén är också fullt medveten om att de gällande kapitalkraven på ett avgörande sätt bidragit till att göra banksystemet mer motståndskraftigt i kristider, vilket också framgick under pandemin, där den nuvarande kapitaliseringsnivån gjort att europeiska banker klarat sig väl under pandemin och kunnat fortsätta att finansiera och stödja den europeiska ekonomin för att klara den stora ekonomiska chock som covid-19-pandemin gett upphov till. EESK pekar också på den avgörande roll som Europeiska centralbanken spelat, som har fört en mycket stödjande politik och därmed bidragit till bankernas motståndskraft under covid-19-krisen.
2.1

Investeringsplanen inom den gröna given, även känd som investeringsplanen för ett hållbart Europa, utgör det första konkreta politiska svaret för att tillgodose mycket ambitiösa mål om koldioxidneutralitet i enlighet med den europeiska gröna given. Som sådan utgör den investeringspelaren i den europeiska gröna given, med ett förväntat kompletterande investeringsanslag på 260 miljarder euro per år fram till 2030, omkring 1,5 % av BNP 2018 i form av extra årliga investeringar enbart i energi- och transportsystemet och tillhörande infrastruktur mellan 2020 och 2030.
4.1

Järnvägarnas och järnvägsteknikens långa historia kommer att fira många årsdagar under 2021. Som Europalia betonade i katalogen för sin konstfestival 2021 kommer de belgiska och franska järnvägarna år 2021 att fira 175-årsdagen av järnvägsförbindelsen mellan Paris och Bryssel. År 1846 blev dessa huvudstäder först i världen att kopplas samman med en järnvägslinje. Samma år kopplades även Bryssel och London samman med en järnvägsförbindelse via Oostende-Dover. År 2021 sammanfaller även med Thalys 25-årsjubileum och 170-årsjubileet av den första trafiken på den sachsisk-böhmiska järnvägsförbindelsen mellan Prag och Dresden. Andra järnvägsårsjubileer under 2021 är 50-årsjubileet för tågmuseet i Mulhouse och 75-årsjubileet för Luxemburgs järnvägar. Anmärkningsvärt nog kommer 2021 också att innebära 45-årsjubileet för den första Pendolino-förbindelsen i Italien, 40-årsjubileet för TGV i Frankrike och 30-årsjubileet för ICE i Tyskland. Det är också 20-årsjubileet för offentliggörandet av Europeiska unionens första vitbok om järnvägarna i Europa.
1.8

Enligt EESK behöver den inre marknadens internationella dimension stärkas inom ramen för den europeiska gröna given. För att stoppa illojal konkurrens måste marknadskontrollen intensifieras i syfte att förhindra att det via ökad e-handel på den europeiska marknaden kommer in produkter som är olagliga eller inte uppfyller miljöstandarder, sociala standarder och säkerhetsstandarder och förfalskade produkter från tredjeländer.
2.3

EESK välkomnar de föreslagna ändringarna som syftar till att underlätta handläggningen av viseringsansökningar för både sökande och konsulat, nämligen möjligheten att lämna in en ansökan sex månader före den planerade resan (nio månader när det gäller sjöfolk), förtydligandena och de utvidgade kategorierna av personer som kan lämna in en ansökan för den sökandes räkning och harmonisering av de styrkande handlingarna. Iakttagandet av principen om att en sökande enbart ska behöva vända sig till en enda plats för att lämna in en ansökan är dessutom mycket välkommet.
1.2

Sådan statistik, till en början partiell och föga detaljerad, har förts sedan 1980 (1). Under 2003 gjordes med hjälp av en ny rättsakt, förordning (EG) nr 91/2003 (nedan kallad den ursprungliga rättsakten), grundläggande ändringar och tillägg. Sedan dess måste medlemsstaterna, på grundval av fastställda indikatorer, samla in och överföra statistik om gods- och persontransporter per år, kvartal och femårsperiod.
4.4

I många medlemsstater ingår lärlingsutbildning som en väsentlig del av den grundläggande utbildning som leder till en yrkesbehörighet för förare. Under lärlingsutbildningen utför föraren under ledning och övervakning verkliga kommersiella transportuppgifter i praktiken. Denna möjlighet bör bibehållas för att man även i fortsättningen ska kunna garantera att förarna kan bekanta sig med arbetet redan under utbildningen, och därigenom säkerställa att nya aktörer i sektorn har yrkeskompetens. EESK gör därför starka invändningar mot den ändring som ingår i förslaget till direktiv som skulle hindra utförandet av kommersiella transporter under den grundläggande yrkesutbildningen. Det bör dock betonas att denna rättighet att utföra kommersiella transporter alltid och på ett kontrollerat sätt måste vara en integrerad del av utbildningen, och inte under några omständigheter får leda till snedvridning av konkurrensen eller social dumpning.