[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.3.2007

KOM(2007) 123 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av och om frisläppande av den preliminära tull som införts på vissa typer av frysta jordgubbar med ursprung i Folkrepubliken Kina

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund |

Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005 (nedan kallad ”grundförordningen”), i förfarandet rörande import av frysta jordgubbar med ursprung i Kina. |

Allmän bakgrund Detta förslag läggs fram i samband med tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Gemenskapslagstiftning saknas. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av antidumpningsförfarandet har under undersökningen givits möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som skall bedömas. |

Rättsliga aspekter |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Ärendet inleddes den 19 januari 2006 efter ett klagomål från gemenskapsindustrin. Kommissionen inhämtade och granskade all relevant information och den 18 oktober 2006 infördes preliminära antidumpningsåtgärder, eftersom de stipulerade kraven för dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse var uppfyllda. De preliminära åtgärderna var värdetullar på mellan 0 % och 34,2 %. Efter det att de preliminära åtgärderna hade tillkännagivits gjordes en noggrannare undersökning, särskilt av gemenskapens intresse. Det visade sig att användarna skulle drabbas värre än vad som hade uppskattats i förordningen om preliminär tull. Men en avvägning mellan olika intressen, inklusive gemenskapsindustrins och odlarnas, ledde fram till slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl mot att införa åtgärder i gemenskapens intresse. Av undersökningen framgår det att priset på frysta jordgubbar gick upp ca 20 % 2006, och för att undvika att åtgärderna blir oproportionerligt kännbara för användarna anser man i detta fall att ett minimiimportpris vore den lämpligaste formen av åtgärd. I avsikt att ta hänsyn till skillnaden mellan olika tillämpliga tullsatser för importerade frysta jordgubbar föreslås tre olika minimiimportpriser, ett per KN-nummer. Minimipriset kompletteras med en verkställighetsklausul i form av en särskild tull, som tas ut i händelse av felaktig tulldeklaration. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av metod |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Grundförordningen tar inte upp andra regleringsformer. |

Budgetkonsekvenser |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

1. Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av och om frisläppande av den preliminära tull som införts på vissa typer av frysta jordgubbar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9 och artikel 10.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Provisoriska åtgärder

2. Den 18 oktober 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 1551/2006[2] (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa typer av frysta jordgubbar med ursprung i Kina.

2. Efterföljande förfarande

3. Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av vissa typer av frysta jordgubbar från Kina fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

4. Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde det gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin undersökning. Parternas skriftliga och muntliga synpunkter prövades, och de preliminära undersökningsresultaten ändrades i enlighet med dessa synpunkter när det ansågs motiverat.

5. Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa slutgiltiga åtgärder och släppa de belopp fria för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 1551/2006 (slutgiltigt meddelande om uppgifter). Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter detta meddelande om uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

3. Parter som berörs av förfarandet

6. Kommissionen fortsatte att inhämta alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Förutom de kontrollbesök på plats som företogs hos de företag som anges i skäl 8 i förordningen om preliminär tull företogs dessutom ytterligare kontrollbesök på plats hos följande användare i gemenskapen efter införandet av provisoriska åtgärder:

Importörer och handlare:

- BS Foods BV, Gennep, Nederländerna.

- Skogsmat AB, Karlstad, Sverige.

Användare och förädlingsföretag:

- Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Österrike.

- Agrana, S.A. Neuilly sur Seine, Frankrike.

- Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark.

- Groupe Danone, Paris, Frankrike.

- Materne S.A.S., Limonest, Frankrike.

- Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland.

- Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland.

- Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrike.

4. Undersökningsperiod

7. Det erinras om att perioden för undersökning av dumpning och skada omfattade tiden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

8. En berörd part har ifrågasatt valet av undersökningsperiod och hävdat att 2005 inte var representativt, eftersom importpriserna då skulle ha varit onormalt låga. Men valet av undersökningsperiod gjordes enligt artikel 6.1 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att undersökningsperioden normalt skall omfatta en period om minst sex månader omedelbart innan förfarandet inleds. Eventuella särdrag när det gäller 2005 togs alltså inte med i beräkningen när undersökningsperioden valdes, utan de bedömdes i analysen av orsakssambandet.

9. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas härmed valet av undersökningsperiod enligt vad som anges i skäl 11 i förordningen om preliminär tull.

5. Berörd produkt och likadan produkt

10. Här erinras om att den berörda produkten i förordningen om preliminär tull i skäl 13 definieras som jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina, som för närvarande deklareras enligt KN-numren 0811 10 11, 0811 10 19 och 0811 10 90.

11. Vissa berörda parter har hävdat att det finns väsentliga skillnader när det gäller användning och kvalitet mellan olika typer av frysta jordgubbar. Av denna anledning hävdades det att frysta jordgubbar från Kina inte var jämförbara med dem från gemenskapsindustrin.

12. I skäl 15 i förordningen om preliminär tull hävdades att undersökningen hade visat att trots skillnader i sort, kvalitet, storlek och förädlingsmetod delar de olika typerna av den berörda produkten, liksom även frysta jordgubbar som produceras och säljs på gemenskapsmarknaden av gemenskapsindustrin, alla samma grundläggande fysiska och biologiska egenskaper och används i princip för samma ändamål. De ansågs därför utgöra en enda produkt. Eftersom de berörda parterna inte tillhandahöll ytterligare bevisning för att underbygga påståendet och inga nya sakförhållanden upptäcktes avvisades påståendet.

13. Eftersom det inte lämnats några ytterligare synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 12–16 i förordningen om preliminär tull.

B. DUMPNING

1. Marknadsekonomisk status

14. Inga synpunkter lämnades som påverkade undersökningsresultaten om marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten i skälen 17–26 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

2. Individuell behandling

15. De tre exporttillverkare som inte fick individuell behandling yrkade att beslutet borde omprövas. Här erinras om att dessa tre företag inte uppfyllde kraven b och e i artikel 9.5 i grundförordningen. Krav b stipulerar att exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor skall bestämmas fritt. Krav e stipulerar att den statliga inblandningen inte skall vara av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

16. Inget av de argument dessa tre företag lade fram var sådant att det påverkade det preliminära beslutet. Det konstaterades särskilt att företagen utsattes för statlig inblandning som begränsade deras möjligheter att fritt råda över exportkvantiteter (krav b).

17. Vidare var den statliga inblandningen så omfattande att åtgärderna sannolikt hade kringgåtts om enskilda exportföretag hade fått individuella tullsatser (krav e).

18. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om undersökningsresultaten om individuell behandling bekräftas slutsatserna i skälen 27–28 i förordningen om preliminär tull.

3. Normalvärde

19. Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull har inga synpunkter inkommit som påverkar beslutet att använda Turkiet som jämförelseland. Därför bekräftas beslutet. Här erinras om att de inhemska priserna på turkiska jordgubbar hade justerats för att ta den bättre kvaliteten jämfört med kinesiska jordgubbar med i beräkningen av normalvärdet (se skälen 39 och 44 i förordningen om preliminär tull).

20. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om undersökningsresultaten om normalvärde bekräftas slutsatserna i skälen 29–42 i förordningen om preliminär tull.

4. Exportpris

21. Eftersom det inte inkommit några synpunkter om undersökningsresultaten om exportpris bekräftas undersökningsresultaten i skäl 43 i förordningen om preliminär tull.

5. Jämförelse

22. Här hänvisas till skäl 44 i förordningen om preliminär tull. I brist på synpunkter som påverkar undersökningsresultaten i det skälet bekräftas härmed det preliminära beslutet.

6. Dumpningsmarginal

23. Mot bakgrund av ovanstående är de slutgiltigt fastställda dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns före tull, följande:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

Dandong Junao Foodstuff 1,1 %Övriga företag 66,9 %

C. SKADA

1. Tillverkning i gemenskapen

24. Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten beträffande den totala tillverkningen i gemenskapen i skäl 51 i förordningen om preliminär tull.

2. Definition av gemenskapsindustrin

25. Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den definition av gemenskapsindustrin som anges i skälen 52 och 53 i förordningen om preliminär tull.

3. Stickprovsförfarande för bedömningen av skada

26. Eftersom antalet företag i gemenskapen som producerar frysta jordgubbar är stort, valdes ett stickprov på åtta företag för skadebedömningen. En berörd part hävdade att stickprovet av gemenskapstillverkare inte var representativt, eftersom alla företagen låg i Polen. Det framhölls att ett stickprov baserat på största produktionsvolym också borde ta företagens geografiska läge med i beräkningen för att vara representativt.

27. Här bör erinras om att skäl 54 i förordningen om preliminär tull klargör att stickprovet valdes i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att stickprovet får baseras på den största representativa produktionsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.

28. Ett stickprov som väljs enligt denna metod kommer främst att beakta representativ produktionsvolym. Det finns inget krav på att stickprovet också skall säkerställa geografisk representativitet. Detta hade kunnat vara en extra bedömningsgrund, men det står klart att detta inte är ett måste.

29. Vidare, eftersom produktionen av frysta jordgubbar huvudsakligen är koncentrerad till Polen, inte bara när det gäller volym utan också antal företag, hade hänsyn till geografiskt läge i detta fall inte varit något hinder mot ett stickprov med enbart polska företag. Detta argument avvisas därför.

30. Eftersom inga andra synpunkter lämnats, bekräftas det stickprov för skadebedömningen som anges i skälen 54 och 55 i förordningen om preliminär tull.

4. Förbrukning i gemenskapen

31. Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den beräkning av förbrukningen i gemenskapen som anges i skälen 56–59 i förordningen om preliminär tull.

5. Import till gemenskapen från de berörda länderna

5.1 Den dumpade importens volym och marknadsandel

32. Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av volym och marknadsandel för den berörda importen som anges i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull.

5.2 Importpriser och prisunderskridande

33. En part hävdade att undersökningen om prisunderskridande krävde en justering som tog hänsyn till skillnaden i kvalitet mellan frysta jordgubbar producerade av gemenskapsindustrin och dem från exportföretagen. Det konstaterades dock att endast vissa av exportföretagens säljtransaktioner hade beaktats vid beräkningen av prisunderskridande och försäljning till underpris i den preliminära undersökningen. Försäljning av andra klass exportvaror beaktades inte därför att sådana produkter inte producerades och såldes av gemenskapsindustrin. Mot denna bakgrund är det inte motiverat med någon justering. Eftersom inga andra synpunkter lämnats, bekräftas härmed de undersökningsresultat rörande importpriser och prisunderskridande som anges i skälen 62–64 i förordningen om preliminär tull.

6. Gemenskapsindustrins situation

34. Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrins priser steg under 2006 till ca 1 000 euro per ton och att detta borde komma fram i skadeanalysen. Här bör dock erinras om att undersökningsperioden sträckte sig från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005, och att den period för vilken man undersökte utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada löpte från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta har prisförändringar efter undersökningsperioden inte beaktats i skadeanalysen, i enlighet med vad som anges i den sista meningen i artikel 6.1 i grundförordningen. Effekten av prishöjningen under 2006 behandlas dock nedan i avsnitt D. Orsakssamband (skälen 51–54).

35. Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 66–85 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. De undersökningsresultat som anges i dessa skäl i förordningen om preliminär tull bekräftas således.

6.1 Uppgifter om hela gemenskapsproduktionen

36. Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins makroekonomiska situation som anges i skälen 86–88 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. De undersökningsresultat som anges i dessa skäl i förordningen om preliminär tull bekräftas således.

7. Slutsats om skada

37. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas härmed att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

D. ORSAKSSAMBAND

1. Synpunkter från de berörda parterna

38. Efter det att preliminära åtgärder hade införts, hävdade flera berörda parter att den väsentliga skada gemenskapsindustrin hade lidit förorsakats av andra faktorer. Flera av dessa påståenden hade redan tillbakavisats i förordningen om preliminär tull. Nya argument behandlas nedan, i den mån det behövs.

2. Verkningarna av importen från tredjeländer

39. Det hävdades att importen från Marocko inte hade tillmätts tillräcklig betydelse som skadeorsak. En part ifrågasatte tolkningen av siffrorna i skäl 99 i förordningen om preliminär tull och hävdade att det marockanska priset under undersökningsperioden var lägre än vad gemenskapsindustrin måste ta ut för att uppnå nollresultat. Detta ansågs ha bidragit till skadan.

40. Här erinras om att tabellen i skäl 99 i förordningen om preliminär tull visar att det marockanska priset ständigt låg på en mycket högre nivå än gemenskapsindustrins priser. Även de marockanska exportföretagen påverkades av den kinesiska lågprisexporten och tvingades svara med att sänka priserna på exporten till EU. Detta bevisas av att importen av frysta jordgubbar från Marocko stadigt sjönk. Argumentet måste alltså avvisas.

3. Verkningarna av valutakursförändringar

41. Under undersökningsperioden sjönk den polska zlotyn i värde mot euron. Vissa berörda parter hävdade att den prissänkning som drabbade gemenskapsindustrin hade varit mindre dramatisk om beräkningarna hade gjorts i zloty i stället för i euro. Under åren 2004 och 2005 förändrades värdet på zlotyn med ca 10 %. Men gemenskapspriserna sjönk under samma period med 35 % räknat i euro.

42. Om skillnaden mellan valutaförändringen på 10 % och prisförsämringen på 35 % tas med i beräkningen kan inte det sjunkande värdet på zlotyn i förhållande till euron uppfattas som en huvudorsak till att gemenskapsindustrins priser föll. Argumentet måste alltså avvisas.

4. Verkningar av påstådda strukturella brister eller spekulativa affärsbeslut från gemenskapsindustrins sida

43. Vissa berörda parter vidareutvecklade det argument som redan hade tillbakavisats i förordningen om preliminär tull i skälen 106–110, nämligen att skadan var självförvållad och berodde på dåliga affärsbeslut och strukturella problem hos gemenskapsindustrin. Som stöd för detta påstående hänvisade man till en rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning och det bilagda arbetsdokumentet om samma ämne [3] samt till en resolution i Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning antagen den 12 oktober 2006[4].

44. Det bör noteras att kommissionen tog hänsyn till rapporten vid sammanställningen av de preliminära resultaten, vilket framgår av hänvisningen i skäl 138 i förordningen om preliminär tull. Både rapporten och resolutionen ger visserligen viktig bakgrundsinformation om bärindustrin i EU, men det bör noteras att båda gäller problem för jordgubbsodlare snarare än gemenskapsindustrin (frysföretag). I vilket fall som helst leder varken rapporten eller resolutionen fram till slutsatsen att gemenskapsindustrins problem skulle bero på strukturella svagheter i gemenskapsindustrin som sådan.

45. Det hävdades vidare att Polens EU-tillträde hade lett till utflyttning av polsk arbetskraft till länder med högre löner, vilket skapat ytterligare problem för industrin i form av ökade kostnader för arbetskraft på hemmamarknaden. Därtill ansågs att som en följd av nya gränsrestriktioner kunde gemenskapsindustrin inte längre förlita sig på billig arbetskraft från grannländer utanför EU. Det antyddes att denna utveckling hade påverkat en så arbetskraftsintensiv industri mycket negativt.

46. Denna utveckling kan ha inneburit att odlarnas kostnader för arbetskraft ökat. Men denna eventuella kostnadsökning drabbar i första hand odlarna, inte gemenskapsindustrin (frysföretag). Därför finns bara ett partiellt samband mellan ökade kostnader för odlarna och kostnaderna för gemenskapsindustrin. Enligt kommissionens rapport och arbetsdokument som nämns i skäl 42, ser det vidare ut som om försäljningspriset på färska jordgubbar sjönk snarare än steg efter Polens EU-tillträde, trots ökade produktionskostnader. Mot bakgrund av att försäljningspriset sjönk kan kostnadsökningen för jordgubbsodlarna inte ha påverkat gemenskapsindustrin. Denna invändning måste därför avvisas.

47. En part hävdade att de investeringar och den strukturomvandling som gemenskapsindustrin genomförde för att förbättra effektiviteten påverkade lönsamheten och kassaflödet negativt. De investeringskostnader gemenskapsindustrin bar ändrar dock inte det faktum att priserna föll kraftigt till en skadevållande nivå under undersökningsperioden och att det var denna låga prisnivå som i särklass påverkade gemenskapsindustrins lönsamhet mest. De investeringar som gjordes bidrog faktiskt till att gemenskapsindustrin blev mer effektiv, vilket anges i skäl 81 i förordningen om preliminär tull. Denna invändning måste därför avvisas.

48. Det hävdades dessutom att den skada som gemenskapsindustrin drabbades av var självförvållad, eftersom kvaliteten på råvaran var lägre än den som kom från Spanien och Kalifornien. Härvidlag bör man notera att både Spanien och Kalifornien främst producerar för marknaden för färska jordgubbar och att det inte finns något som visar att gemenskapsindustrin har förlorat marknadsandelar i förhållande till dessa producenter. Importen av frysta jordgubbar från Förenta staterna var mindre än 200 ton under undersökningsperioden och kan inte ha haft någon väsentlig effekt på gemenskapsindustrins lönsamhet. Denna invändning måste därför avvisas.

49. Med hänsyn till påstådda strukturproblem hos gemenskapsindustrin finns det hur som helst ingenting som visar att gemenskapsindustrin har sådana problem. Påståendet bör därför avvisas. Slutsatserna i skälen 106–110 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför härmed.

5. Självförvållad skada till följd av gemenskapsindustrins egen prissättning

50. När det gäller påståendet om spekulativa affärsbeslut från gemenskapsindustrins sida hävdade en användare, såsom anges i skäl 108 och 110 i förordningen om preliminär tull, att priserna på EU-marknaden inte dikterades av den kinesiska importen utan huvudsakligen sattes av den gemenskapsindustri som hade störst marknadsandel. Denna part påstod alltså att prisspiralen nedåt framkallades av gemenskapsindustrin och inte av dumpad import från Kina.

51. Det står klart att gemenskapsindustrin behöll en marknadsandel på 59 % under undersökningsperioden och därmed fortsatte att spela en viktig roll när det gäller prissättningen på marknaden. Men även om gemenskapsindustrins marknadsandel var stor går det inte att förneka att lågprisimporten från Kina, som låg 6 % lägre i pris än gemenskapsindustrin, hade en negativ effekt på marknadspriset. Den dumpade importen utövade ett generellt pristryck nedåt på priserna i EU och dess marknadsandel växte kraftigt från 4 % 2002 till 20 % under undersökningsperioden. Denna invändning måste därför avvisas.

6. Priscykel för frysta jordgubbar och effekt av storleken på skörden

52. Frysta jordgubbar är en känslig jordbruksprodukt, och undersökningen visade att tillgången på färska jordgubbar har avgörande betydelse för priset på frysta jordgubbar. Flera berörda parter gjorde gällande att den särskilt dåliga skörden 2003 var en huvudorsak till skadan under undersökningsperioden. Vissa berörda parter anförde vidare att priset på jordgubbar typiskt följer en cykel på fyra år, under vilken en prisstegring leder till överproduktion och därefter till prisfall. Det hävdades att 2005 utgjorde cykelns lägsta punkt och att de särskilt låga priserna under detta år berodde på naturliga prisvariationer. Prisvariationer iakttogs också under en tid före 2002, och åsikten stöddes också av den prishöjning på ca 20 % som inföll 2006, dvs. året efter undersökningsperioden.

53. Ytterligare granskning av priset på frysta jordgubbar utanför skadeundersökningsperioden tydde faktiskt på att prisvariationer också förekom under en längre tidsperiod före 2002. T.ex. ledde den stora skörden 2001 till mycket låga priser. De låga priserna ledde sedan till minskad produktion av färska jordgubbar under påföljande år, varvid priserna stabiliserades igen. En analys av tendenserna stödjer påståendet att priserna på den berörda produkten följer en cykel, som påverkas starkt av vädret och skördens storlek.

54. Här bör dock erinras om att importen från Kina ökade i volym med 380 % till priser som sjönk med 38 % under skadeundersökningsperioden, och att detta väsentligt påverkade den ekonomiska ställningen för gemenskapsindustrin som rapporterade ohållbara förluster.

55. Även om dessa naturliga variationer i priset för frysta jordgubbar och effekten av skördens storlek säkert hade en väsentlig effekt på gemenskapsindustrins priser, kan de inte i sig betraktas som den enda eller huvudsakliga orsaken till gemenskapsindustrins skada.

7. Slutsats om orsakssamband

56. I enlighet med slutsatserna i skälen 97 och 98 i förordningen om preliminär tull, visade undersökningen att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den skada gemenskapsindustrin drabbades av.

57. Undersökningen visade också att det finns ett samband mellan gemenskapsindustrins priser och de variationer som förorsakades av priscykeln och skördens storlek. Denna slutsats stöds av uppgifter från före och under skadeundersökningsperioden, samt även av utvecklingen efter undersökningsperioden.

58. Dessa cykliska prisvariationer torde ha förvärrat gemenskapsindustrins ekonomiska ställning, men storleken på prisfallet för gemenskapsindustrin och den negativa tendens som framgår av analysen av gemenskapsindustrins situation såsom beskriven i skälen 66–85 i förordningen om preliminär tull kan inte uteslutande förklaras med ”naturliga prisvariationer”. Analysen av inverkan från produktens priscykel och skördens storlek ger således inte stöd åt argumentet att dessa faktorer skulle ha spelat en så väsentlig roll att de undanröjde orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som drabbade gemenskapsindustrin.

59. Mot denna bakgrund och eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats rörande orsakssamband bekräftas slutsatserna i skälen 113–114 i förordningen om preliminär tull.

E. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänna överväganden

60. I ljuset av synpunkter och ytterligare sakuppgifter som lämnats av de berörda parterna efter införandet av preliminära åtgärder, har en granskning gjorts av huruvida den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder inte strider mot gemenskapens intresse är och förblir giltig. Precis som under den preliminära undersökningen fastställdes gemenskapens intresse på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, förädlares/användares och odlares.

61. Kommissionen kontaktade verkligen ett stort antal berörda parter för att få deras synpunkter. Förutom gemenskapsindustrin har företrädare för alla viktigare användarmärken på marknaden hörts, liksom även sammanslutningar som företräder användarnas intressen och därtill har extra kontroller på platsen genomförts.

2. Gemenskapsindustrins och uppströmsindustrins intresse

62. Den preliminära undersökningen visade att gemenskapsproduktionen framställdes av ett stort antal producenter i frysindustrin som har ca 2 700 anställda sysselsatta med produktion och försäljning av den berörda produkten. Det finns också ett partiellt samband mellan frysindustrins situation och jordgubbsodlarna, eftersom dessa endast odlar den typ av jordgubbar som är avsedd för frysning och frysindustrin är den enda marknaden för produkten.

63. Här erinras om att gemenskapstillverkarna led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden och rapporterade förluster på 12,5 % till följd av dumpad import. Dessa förluster uppträdde trots att gemenskapsindustrin sänkte sina kostnader genom att betala mindre för färska jordgubbar från odlarna. Priset för de färska jordgubbarna låg under odlarnas produktionskostnad och hade därför varit ohållbart både för odlarna och för gemenskapsindustrin i det långa loppet. Om priset på frysta jordgubbar återigen faller till under icke skadevållande nivå kommer detta att få två följder. Gemenskapsindustrin kommer att förlora ekonomiskt, men den riskerar också att tillförseln av färska jordgubbar stryps på längre sikt, eftersom de priser som kan betalas blir så låga att odlarna kanske tvingas lägga ned verksamheten. Uppskattningsvis fanns det 96 700 jordgubbsodlande företag i Polen 2002, av vilka ca 80 000 odlade jordgubbar för förädlingsindustrin. Det är möjligt att antalet har minskat till följd av konsolidering av sektorn, men det är uppenbart att jordgubbsodling är en viktig ekonomisk verksamhet för många jordbruksföretag i Polen. Det hävdas att jordgubbsodlingen i Polen har stor betydelse i ett antal regioner i landet där arbetslösheten annars är hög och att uteblivna antidumpningsåtgärder skulle leda till ännu högre arbetslöshet. Det har också framhållits att odlarna inte kan gå över till någon annan gröda eftersom jorden i dessa områden främst är lämplig för jordgubbsodling.

64. I enlighet med vad som sägs i förordningen om preliminär tull (skäl 139) har betalpriserna till odlarna varit så låga sedan 2004 att produktionskostnaden inte gått att täcka.

65. Dessutom, och detta stöds av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning och det bilagda arbetsdokumentet om samma ämne[5], utgör de polska jordgubbsodlarna en fragmenterad verksamhet och det är inte troligt att de skulle kunna söka sig ut på några andra marknader än den lokala frysindustrin. Alltså hade frysindustrins försämrade ekonomiska ställning påverkat odlarna avsevärt. Att marknadspriserna under undersökningsperioden steg igen till icke skadevållande nivåer och att den kinesiska importen sjönk är omständigheter som kan skapa tvivel kring behovet av åtgärder för att avhjälpa gemenskapsindustrins svårigheter, men ingenting tyder på att ökningen skulle vara permanent eller ens långlivad.

66. Under dessa förhållanden står det klart att gemenskapsindustrin och odlarna skulle kunna dra nytta av att antidumpningsåtgärder antogs och att sådana åtgärder skulle kunna ha en stabiliserande effekt på gemenskapsmarknaden. Priserna på frysta jordgubbar skulle inte längre sjunka på grund av importen av jordgubbar med ursprung i Kina. Gemenskapsproducenterna skulle då kunna höja sina priser och säkerställa en rimlig vinstmarginal. Detta skulle säkerligen ha positiva effekter på uppströmsindustrin. Därför dras slutsatsen att införandet av åtgärder skulle vara i gemenskapsindustrins och jordgubbsodlarnas intresse.

3. Icke-närstående importörers intresse

67. Som uppföljning till de preliminära undersökningsresultaten besökte kommissionen ytterligare två företag som importerar den berörda produkten. Dessa företag importerar produkten från Kina, men de köper också EU-odlade jordgubbar, som utgör 50–60 % av deras respektive inköp. Det bör dock noteras att handel med frysta jordgubbar bara är en del av deras verksamhet och utgör 30–50 % av den totala omsättningen. Importen från Kina uppgår till ca 14 % av all import av den berörda produkten. Importföretagen betraktas därför som representativa. Båda importföretagen motsatte sig antidumpningsåtgärder. Undersökningen har visat att efterfrågan på frysta jordgubbar sannolikt inte kommer att förändras, eftersom efterfrågan beror på konsumentval som inte påverkas av att antidumpningsåtgärder införs. Det är alltså osannolikt att importföretagen påverkas av högre priser, för de kommer att kunna fortsätta importera samma mängder som förut och med största sannolikhet kommer de att kunna föra en väsentlig del av den extra kostnaden för frysta jordgubbar vidare till användarna. Detta bekräftas av att tidigare prisförändringar inte påverkade importföretagens försäljningspris och vinstmarginal, vilka låg tämligen stilla.

68. Den preliminära slutsats som dras i förordningen om preliminär tull, dvs. att effekten av högre importpriser på importföretagen inte beräknas bli väsentlig, bekräftas härmed.

4. Användares och konsumenters intresse

4.1 Grad av samarbete

69. I enlighet med vad som sägs i skäl 127 i förordningen om preliminär tull var reaktionen från användare och förädlingsföretag begränsad till att börja med. I förfarandets preliminära skede hade kommissionen svårt att samla in och kontrollera uppgifter som kunde underbygga användarindustrins påståenden. Efter det att förordningen om preliminär tull hade offentliggjorts förnyade kommissionen därför sina ansträngningar att uppmuntra till samarbete. Extra besök på plats genomfördes hos åtta användarföretag. Fem av dessa besök ledde till uppgifter som kunde användas för bedömning av effekterna. Extra information och uppgifter samlades in. Med denna extra information genomförde kommissionen en ny undersökning av de effekter införandet av antidumpningsåtgärder skulle kunna få på gemenskapsanvändarna.

70. En berörd part invände att detta samarbete inte kunde tas med i beräkningen eftersom uppgifterna inte lämnades inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Det bör här framhållas att de samarbetande företagen gav sig till känna och tillhandahöll synpunkter på de preliminära åtgärderna enligt de regler som fastställs i grundförordningen.

71. De uppgifter som kontrollerades på plats gäller ca 9 % av den totala konsumtionen i EU. Dessutom var alla olika användarbranscher företrädda: företag som framställer jordgubbsberedningar avsedda för andra produkter (t.ex. yoghurt), företag som framställer yoghurt och företag som framställer jordgubbssylt. Slutligen svarar de samarbetande intresseorganisationerna för ca 80 % av konsumtionen av frysta jordgubbar i EU. En sådan representativitet överensstämmer med normal praxis. Därför måste påståendet om bristande representativitet avvisas.

4.2 Bedömning av kostnadseffekter

72. Användarföretagen hävdade att kommissionen inte borde bedöma åtgärdernas verkningar enbart på grundval av en eventuell prisökning på importerade kinesiska jordgubbar. Man hävdade att åtgärderna skulle påverka hela marknaden, även frysta jordgubbar från andra håll.

73. Den noggrannare undersökningen har faktiskt visat att åtgärderna förmodligen kommer att leda till generella prisökningar, som inte inskränker sig till 34,2 % (den preliminära tullsatsen) på kinesiska jordgubbar. De kan också leda till en prisökning för gemenskapsindustrin med ca 19 %, dvs. upp till den beräknade icke skadevållande nivån. En sådan generell prisökning förefaller oundviklig då andra strategier, t.ex. större marknadsvolym, inte ser ut att vara något alternativ för gemenskapsindustrin, till skillnad från vad som gäller för andra branscher och på grund av begränsningar påtvingade av väder och skörderesultat. Eftersom gemenskapsindustrin och importen från Kina tillsammans utgör ca 80 % av konsumtionen i EU är det slutligen mycket sannolikt att andra länder som exporterar frysta jordgubbar till EU också kommer att höja sina priser för att följa ”prisledarna”.

74. När det gäller användarnas jordgubbsrelaterade verksamhet torde införandet av en tull på den nivå som fastställdes i förordningen om preliminär tull innebära en kostnadsökning för insatsvaror hos användarna på i genomsnitt ca 6 %. Detta skulle leda till förluster för ganska många användarföretag. Slutsatserna grundar sig på jordgubbsrelaterad verksamhet, eftersom undersökningen fokuserar på frysta jordgubbar som berörd produkt och inte gäller annan verksamhet hos de berörda företagen. Vidare kräver en skade- och dumpningsanalys att man ser till att likartade verksamheter jämförs, dvs. verksamhet som är kopplad till den produkt som är föremål för undersökningen.

I tabellen nedan visas effekten på kostnaderna för de kontrollerade användarna.

Företag | Reell vinst 2005 (UP)* | Vinst baserad på 2005 (UP) om priset på jordgubbar oberoende av ursprung hade ökat enligt beräkningen i skäl 74 och försäljningspriset inte hade ändrats* | Vinst beräknad enligt föregående kolumn men baserad på reella försäljningspriser 2006* | Andel jordgubbsprodukter av företagets omsättning 2005 | Lönsamhet 2005 |

Företag A | Mellan + 2 % och + 4 % | Mellan – 4 % och – 6 % | Mellan – 3,0 % och – 5,0 % | Mellan 25 % och 30 % | Mellan + 2,5 % och + 5,0 % |

Företag B | Mellan + 1,0 % och + 2,5 % | Mellan – 1,0 % och – 2,5 % | Ca 0 % | Mellan 12 % och 17 % | Mellan + 4,0 % och + 5,5 % |

Företag C | Ca 0 % | Ca – 1 % | Mellan + 2 % och + 4 % | Mellan 5 % och 10 % | Ca 0 % |

Företag D | Mellan + 12,0 % och + 14,0 % | Mellan + 4,0 % och + 8,0 % | Mellan + 3,0 % och + 5,0 % | Mellan 10 % och 15 % | Mellan + 5,0 % och + 8,0 % |

Företag E | Mellan + 3,0 % och + 5,0 % | Mellan – 4,0 % och – 6,0 % | Mellan – 7,0 % och – 9,0 % | Mellan 18 % och 23 % | Ca 1 % |

* Endast jordgubbsrelaterad verksamhet

75. De samarbetande företagen som framställde jordgubbsberedningar och jordgubbssylt skulle påverkas mest av höjda jordgubbspriser. Detta beror på att jordgubbarna har en relativt sett mycket större betydelse för sylten än de andra ingredienserna. Dessa företag skulle få en 7–8 procentenheter lägre vinstmarginal, vilket för två av dem skulle leda till förluster på ca 5 %.

76. För samarbetande företag som framställer yoghurt är jordgubbskostnadens relativa betydelse mindre, eftersom kostnaden för mjölkprodukter tillkommer. Men det visade sig att deras vinstmarginal var ganska liten i genomsnitt. Så även om den totala kostnaden för att framställa en viss typ av yoghurt bara stiger med 2 % är det tillräckligt för att förvandla en vinst på ca 1 % till en förlust på ca 1 %.

77. Åtgärdernas kostnadshöjande effekt på användarindustrin skulle således kunna bli större än vad som förväntades enligt den undersökning som ledde fram till de preliminära åtgärderna. Men den kostnadshöjande effekten kommer sannolikt att drabba mindre hårt på lång sikt vilket visas nedan i avsnitt 4.4.

4.3 Oförmåga att skicka kostnadsökningar vidare ner i distributionskedjan

78. En användarorganisation hävdade att tullar skulle skada internationellt konkurrenskraftiga EU-baserade användare av frysta jordgubbar. Det hävdades att tullarna inte kunde föras vidare till deras kunder (detaljister och stormarknader) eftersom många användare slöt långtidskontrakt med fasta priser med dessa kunder. Dessa fasta priser innebär att användarna tar på sig risken för eventuella prishöjningar. Många användare hävdade och tillhandahöll bevisning för att de var under prispress från stora detaljister och att de hade mycket svårt att höja sina priser. Det framhölls att användare och detaljister sluter kontrakt som lägger fast priserna i perioder på mellan sex månader och ett år. Därför menar användarna att de inte skulle ha något annat val än att stå för den extra kostnaden själva. Mot bakgrund av ovanstående måste det medges att användarna sannolikt kommer att få ta på sig prishöjningen, åtminstone på kort sikt. Men av undersökningen framgår det också att de flesta användarföretagen, trots den negativa effekten av åtgärderna på lönsamheten för varor där den berörda produkten ingår, generellt kommer att förbli lönsamma.

79. I den utsträckning kostnadshöjningar nu kan tas ut i nedströmsled, kan detta ha viss effekt på konsumentpriserna. Fruktberedningar, särskilt yoghurt, tillhör baslivsmedlen för breda konsumentgrupper. Yoghurt med jordgubbssmak svarar för 20–30 % av marknaden. Visserligen har ingen konsumentorganisation lämnat synpunkter om detta, men det kan inte uteslutas att en prishöjning skulle kunna påverka konsumenterna, åtminstone på medellång till lång sikt. Detsamma gäller för sylt.

4.4 Tidsbegränsad påverkan på användare

80. I avsnitt 4.3 och 4.4 visades att införandet av åtgärder sannolikt kommer att påverka kostnaden för insatsvaror för användarna, och användarna har vidare försäkrat att denna kostnadsökning kommer att bäras av dem under den tid kontraktet med detaljisterna löper. Förmodligen kommer dock denna oförmåga att föra en eventuell kostnadsökning vidare att vara tidsbegränsad till kontraktstiden.

4.5 Varutillgång för gemenskapsindustrin

81. Användarna hävdade generellt att tillgång på polska jordgubbar av sorten Senga sengana är grundläggande för såväl produktionsvolym som produktionskvalitet när det gäller hela sortimentet av produkter framställda av frysta jordgubbar. Alltså skulle risken för att gemenskapsindustrins situation förvärras innebära ett allvarligt hot för dem. Det kan inte uteslutas att en situation med liten eller ingen tillgång på polska jordgubbar skulle kunna innebära allvarliga problem för användarna att hitta alternativa leverantörer av den sorts jordgubbar som odlas i Polen. Det förefaller t.o.m. mycket osannolikt att sådana alternativa leverantörer går att hitta, eftersom användarna själva angav att den kvalitet som fanns i Polen inte förekom någon annanstans. Man kan vidare inte utesluta att en situation med inskränkt konkurrens på marknaden hur som helst hade lett till prisökningar för användarna.

5. Slutsats om gemenskapens intresse

82. Av undersökningen framgår det att inte bara gemenskapsföretag med ca 2 700 anställda skulle dra nytta av att åtgärder infördes, utan också ca 80 000 odlare som är mer eller mindre beroende av jordgubbsodlingen för sin överlevnad.

83. Såsom specificeras i skäl 133 i förordningen om preliminär tull har användarindustrin angivit att det är avgörande för gemenskapsindustrin att ha god tillgång på den berörda produkten för att kunna täcka hela produktsortimentet och tillhandahålla en produkt med hög kvalitet på marknaden. Genom undersökningen visas att råvarans naturliga cykel, dvs. variationer i skördens storlek, har väsentlig effekt på priserna, vilket har bekräftats av utvecklingen efter skadeundersökningsperioden. Men under den senare delen av skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden (en närmare redogörelse för detta finns i skäl 74 i förordningen om preliminär tull) var priserna så låga att gemenskapsindustrin tvingades betala priser under produktionskostnaden till jordgubbsodlarna. Detta ledde till att vissa odlare slutade odla jordgubbar. Trots att priserna har gått upp under 2006 är det tydligt att tillgången på färska jordgubbar för gemenskapsindustrin och i förlängningen också för användarna skulle kunna äventyras om den tendens mot låga priser som observerades under skadeundersökningsperioden upprepades.

84. Den noggrannare undersökningen har verkligen visat att antidumpningstullen kommer att påverka användarna avsevärt. Den leder till sämre lönsamhet eller t.o.m. förluster, i vissa fall svåra, för många användare, särskilt eftersom prisökningen inte går att föra vidare till detaljistledet i det korta perspektivet. Dessa negativa verkningar är dock mycket mindre uttalade om man ser på sammantagen lönsamhet för de undersökta användarna.

85. Användarindustrin har hävdat att det är kontrakt om fasta priser med detaljistledet som förhindrar förädlingsindustrin från att föra kostnadsökningen vidare till detaljisterna om åtgärder införs. Eftersom dessa kontrakt har begränsad löptid måste man också anta att användarindustrins oförmåga att föra kostnadsökningen vidare endast gäller under en period på 6–12 månader.

86. Det verkar alltså som om införandet av slutgiltiga åtgärder kommer att påverka användarna av frysta jordgubbar negativt, men under en begränsad tid. I gengäld hade de negativa effekterna på gemenskapsindustrin och odlarna blivit avsevärda och stadigvarande om man inte hade infört några åtgärder och tillåtit att prisfallet upprepades.

87. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar på import av frysta jordgubbar med ursprung i Kina.

F INFÖRANDE AV SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

1. De slutgiltiga åtgärdernas form

88. Med hänsyn till de slutgiltiga slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen.

89. Antidumpningsåtgärder kan anta olika former. Kommissionen har stor valfrihet när det gäller att välja åtgärdernas form, men ändamålet förblir att neutralisera effekterna av den skadevållande dumpningen. En värdetull i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken låg på 0 % för exportföretag som beviljats marknadsekonomisk status, på 12,6 % för exportföretag som beviljats individuell behandling och på 34,2 % för alla andra företag, fastställdes genom förordningen om preliminär tull.

90. Efter det att preliminära åtgärder hade införts, och i enlighet med vad som anges i skäl 51, steg priset på den berörda produkten på gemenskapsmarknaden med ca 20 % 2006, dvs. året efter undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är ganska homogen och för att undvika att åtgärderna tynger användarna oproportionerligt, anses ett minimiimportpris vara den lämpligaste formen av åtgärd i detta fall. Observera att syftet för minimiimportpriset är detsamma som för värdetullen, dvs. att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen. Denna form av tull innebär att ingen tull tas ut för import som görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar minimiimportpriset. Om importen sker till ett lägre pris tas skillnaden mellan det faktiska priset och minimiimportpriset ut.

91. Nivån på minimiimportpriset har fastställts på grundval av samma undersökningsresultat, särskilt samma dumpnings- och underskridandemarginaler, som dem i förordningen om preliminär tull.

92. Nivån på minimiimportpriset har fastställts med hänsyn till både den konstaterade dumpningsmarginalen och de tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin har lidit.

2. Nivå för undanröjande av skada

93. I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör den slutgiltiga tullen fastställas till dumpningsmarginalens eller skademarginalens nivå, beroende på vilken av dessa två nivåer som är lägst. För att tillämpa denna regel blev det nödvändigt att fastställa ett icke skadevållande pris eller ett icke skadevållande minimiimportpris. Detta icke skadevållande minimiimportpris jämfördes sedan med ett företagsspecifikt icke-dumpat minimiimportpris baserat på normalvärdet anpassat till nettopriset fritt gemenskapens gräns.

94. För att det skulle gå att beräkna det icke skadevållande priset krävdes det att man tog reda på vilken tullsats som behövdes för att gemenskapsindustrin skulle kunna täcka sina produktionskostnader och trygga en vinst före skatt som var rimlig för en näring av denna typ i branschen under normala konkurrensförhållanden. I brist på synpunkter från de berörda parterna har samma överväganden som de som anges i skäl 144 i förordningen om preliminär tull använts för att fastställa en vinstmarginal på 6,5 %.

95. Frysta jordgubbar importeras enligt tre olika KN-nummer med olika tullsatser beroende på mängden tillsatt socker eller andra sötningsmedel i de importerade varorna. Olika minimiimportpris måste fastställas för varje KN-nummer för att beakta dessa olika tullsatser.

96. Enligt vad som anges i skäl 153 i förordningen om preliminär tull fann man att ett kinesiskt exportföretag inte exporterade frysta jordgubbar till dumpade priser. Följaktligen kommer inte någon antidumpningsåtgärd att tillämpas på det företaget.

97. I alla övriga fall befanns det icke skadevållande minimiimportpriset på 684,20 euro, vilket tillämpas på all kinesisk export, vara lägre än de icke dumpade minimiimportpriserna. Minimiimportpriset har därför fastställts till nivån för det icke skadevållande minimiimportpriset för all export från Kina.

98. Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar minimiimportpriset, tas ingen tull ut. Om importen i det motsatta fallet görs till priser under minimiimportpriset kommer en tullsats att tas ut som motsvarar det faktiskt betalade priset och minimiimportpriset.

3. Slutgiltigt uttag av den preliminära tullen

99. Den preliminära värdetull på mellan 0 % och 34,2 % för importprodukten som tillämpades under tiden från den 19 oktober 2006 bör frisläppas. Ett slutgiltigt uttag av värdetullen hade blivit oproportionerligt mot syftet att undanröja skadevållande dumpning, eftersom priserna under denna period låg väsentligt över minimiimportpriset.

4. Minimiimportprisets genomförbarhet

100. Åtgärdsformen minimiimportpris kan vara svårare att genomföra och medföra större risk för felaktiga deklarationer av varornas tullvärde än andra åtgärdsformer. Med hänsyn till den risk för kompensationsarrangemang som finns på denna marknad, är det nödvändigt att införa ett system med dubbla åtgärder. Det dubbla åtgärderna utgörs av ett minimiimportpris och en fast tullsats. I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen beräknades den fasta tullen på grundval av den vägda genomsnittliga skademarginalen, eftersom denna konstaterats vara lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen. För att säkerställa att minimiimportpriset iakttas bör importörerna göras uppmärksamma på att om det till följd av en kontroll efter import konstateras att i) det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (nedan kallat ”priset efter import”) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen, och att ii) priset efter import är lägre än minimiimportpriset, bör en fast tull tillämpas retroaktivt på de berörda importtransaktionerna såvida inte tillämpningen av den fasta tullen plus priset efter import leder till ett belopp (faktiskt betalat pris plus fast tull) som är lägre än minimiimportpriset. I sådana fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset och priset efter import tillämpas. Tullmyndigheterna bör omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på felaktiga deklarationer.

101. I detta sammanhang, och i syfte att bemöta de farhågor som framförts, planerar kommissionen att införa två särskilda pelare för att säkerställa att åtgärderna också fortsättningsvis är relevanta och efterlevs fullt ut. För det första hänvisas det till rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen[6], bland annat till artikel 78 i denna, enligt vilken tullmyndigheterna får kontrollera de kommersiella dokument och data som avser import- eller exportförfarandena för varorna i fråga eller de efterföljande kommersiella förfaranden som berör varorna. Denna kontroll får genomföras hos deklaranten och hos varje annan person som av yrkesmässiga skäl är direkt eller indirekt inblandad i nämnda förfaranden samt hos varje annan person som innehar nämnda dokument och uppgifter i affärssyfte. Tullmyndigheterna får också undersöka varorna.

102. För det andra, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, meddelar kommissionen sin avsikt att omedelbart inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och anger att den kan komma att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende.

103. Kommissionen kommer bland annat att förlita sig på de nationella tullmyndigheternas importövervakningsuppgifter och på uppgifter från medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina och som deklareras enligt KN-nummer 0811 10 11, 0811 10 19 och 0811 10 90.

2. Den slutgiltiga antidumpningstullen för Yantai Yongchang Foodstuff skall uppgå till följande belopp:

Företag | Slutgiltig tull | Taric-tilläggssnummer |

Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0 % | A779 |

3. För övriga företag skall den slutgiltiga antidumpningstullen vara ett belopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som fastställs i punkt 4 och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, om det senare priset är lägre än det förra. Ingen tull skall tas ut i de fall där nettopriset fritt gemenskapens gräns är lika med eller högre än det motsvarande minimiimportpris som fastställs i punkt 4.

4. För tillämpningen av punkt 3 skall det minimiimportpris som fastställs i kolumn 2 i tabellen nedan gälla. Om det vid kontroll efter importen konstateras att det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (priset efter import) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen, och priset efter import är lägre än minimiimportpriset skall den fasta antidumpningstull som anges som lämplig i kolumn 3 eller 4 i tabellen nedan tillämpas, såvida inte tillämpningen av den fasta tull som anges som lämplig i kolumn 3 eller 4 plus priset efter import leder till ett belopp (det pris som faktiskt betalats plus fast tull) som är lägre än det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen nedan. I så fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen nedan och priset efter import gälla. Om sådan fast antidumpningstull tas ut retroaktivt skall den tas ut med avdrag för eventuell tidigare erlagd antidumpningstull, beräknad på grundval av minimiimportpriset.

KN-nummer och beredning av jordgubbarna | Minimiimportpris euro/ton produktvikt netto | Fast tull euro/ton produktvikt netto, som skall tillämpas på Dandong Junao Foodstuff (Taric-tilläggsnummer A780) | Fast tull euro/ton produktvikt netto, som skall tillämpas på övriga företag (Taric-tilläggsnummer A999) |

Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ett sockerinnehåll av mer än 13 % viktprocent (KN-nummer 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |

Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ett sockerinnehåll av mindre än 13 % viktprocent (KN-nummer 0811 10 19) | 566,3 | 71,3 | 193,7 |

Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) (KN-nummer 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

5. I de fall där varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93[7], skall antidumpningstullbeloppet, beräknat på grundval av punkterna 3 och 4, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

6. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 1551/2006[8] på import av jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina skall frisläppas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] EUT L 287, 18.10.2006, s. 3.

[3] Rapport av den 28 juni 2006 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning (KOM(2006) 0345), och det bilagda kommissionens arbetsdokument, ”Genomgång av sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning i EU” (SEK(2006) 838).

[4] Text antagen vid sessionen den 12 oktober 2006, del 2 Preliminär utgåva, P-6 TA PROV(2006) 10–12, PE 378/421, s. 69.

[5] Rapport av den 28 juni 2006 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning (KOM(2006) 0345), och det bilagda kommissionens arbetsdokument, ”Genomgång av sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning i EU” (SEK(2006) 838).

[6] EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

[7] EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 883/2005 (EUT L 148, 11.6.2005, s. 5).

[8] EUT L 287, 18.10.2006, s. 3.