C 444/20

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 444/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Komiški rogač”

EU-nr: PGI-HR-02634 – 18 september 2020

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn [på SUB eller SGB]

”Komiški rogač”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republiken Kroatien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Produkten ”Komiški rogač” saluförs i två former: ”Komiški rogač” (frukt) och ”Komiški rogač” (pulver).

”Komiški rogač” (frukt) är den handelsmogna frukten av den autoktona johannesbrödsort från ön Vis som på kroatiska är känd som komiški krupni, komiški veliki eller komiški tusti (Ceratonia siliqua L.) och som i den kroatiska databasen för växtgenetiska resurser har referenskoden FRU00317.

Den handelsmogna frukten från ”Komiški rogač” har följande organoleptiska egenskaper: mörkbruna, avlånga och något böjda fröbaljor med rundade ändar, en sötaktig smak med inslag av choklad och kakao samt en mycket stark och intensiv doft som påminner om choklad och kakao.

Den handelsmogna frukten från ”Komiški rogač” har följande fysiska egenskaper: en något rynkad, hård, len och glänsande yta, ljusbrunt fruktkött som är mjukare än skalet samt spröda strukturer med mörkbruna, fasta, hårda, rundade och något tillplattade frön. Fröbaljorna är 10–20 centimeter långa och väger 17–40 gram.

När det gäller den kemiska sammansättningen för ”Komiški rogač” (frukt) har den

— en total sockerhalt på minst 40,0 %,

— en kalciumhalt beräknad på torrsubstans på 0,17 % (170 mg),

— en proteinhalt beräknad på torrsubstans på 3,9 % (3,9 g).

”Komiški rogač” (pulver) är en produkt som fås fram genom att man mal mogna och torkade fröbaljor från johannesbrödträd av sorten komiški krupni.

”Komiški rogač” (pulver) är ljusbrunt till färgen och har en textur som kan variera från fin till grov. Det finmalda pulvret är silkeslent, medan det grovmalda känns grynigt. Johannesbrödpulvret har en sötaktig smak och en intensivare choklad- och kakaodoft jämfört med den handelsmogna hela frukten. Detta beror på att när fröbaljans skal mals sönder frigörs mer intensiva och framträdande aromer jämfört med aromerna hos de handelsmogna hela frukterna.

När det gäller den kemiska sammansättningen för ”Komiški rogač” (pulver) har den

— en total sockerhalt på minst 40,0 %,

— en kalciumhalt beräknad på torrsubstans på 0,17 % (170 mg),

— en proteinhalt beräknad på torrsubstans på 3,9 % (3,9 g).

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

….

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla viktiga steg i produktionen av ”Komiški rogač” måste ske på ön Vis – alltifrån skörd av fröbaljorna till lagring, torkning och malning.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

När johannesbrödbaljorna nått handelsmognad packas de i vävda nätpåsar, pappkartonger eller PVC-korgar avsedda för förvaring av livsmedel i kvantiteter om 1–25 kg och märkta med ”Komiški rogač”. Förpackning med produkten avsedd för försäljning i form av handelsmogna hela johannesbrödfrukter får innehålla upp till 60 fröbaljor per kg. Handelsmogna hela johannesbrödfrukter får saluföras i lösvikt.

”Komiški rogač” (pulver) måste förpackas i papperspåsar eller pappkartonger i kvantiteter om 0,1–1 kg och märkas med ”Komiški rogač”. Även ”Komiški rogač” (pulver) saluförs i lösvikt.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

…

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet för ”Komiški rogač” utgörs av hela ön Vis, där kusten utgör en naturlig gräns och havet avgränsar Vis från grannöarna och fastlandet. Ön ligger i mellersta Adriatiska havet, på latitud 43°12"–43°5'6"N och longitud 16°3'–16°15'48"E. Administrativt sett tillhör Vis distriktet Split-Dalmatien. Ön har två administrativa centrum: städerna Vis och Komiža.

5. Samband med det geografiska området

Sambandet mellan produkten ”Komiški rogač” och ön Vis baseras på de särskilda egenskaperna (som beror på odlings- och produktionstraditionerna och de geografiska förutsättningarna) och på det anseende som ”Komiški rogač” åtnjuter.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Ön Vis är belägen inom zonen för medelhavsklimat (Csa-klimat enligt Köppens klimatklassificering) med heta somrar. Det geografiska läget, dvs. avståndet mellan Vis och omkringliggande öar och fastlandet, är avgörande för öns klimat. Klimatet påverkas starkt av havet, som ger en högre genomsnittlig årstemperatur och solexponering. Tack vare en genomsnittlig årstemperatur på 17 °C och cirka 2 800 soltimmar per år bildas och lagras stora mängder socker i johannesbrödfrukterna.

I det traditionella sättet att framställa ”Komiški rogač” på ön Vis ingår även att kunna avgöra när det råder optimala väderförhållanden för att skörda och samla in fröbaljorna. Det är av yttersta vikt att baljorna skördas innan regnen börjar under sensommar och tidig höst, i slutet av augusti och början av september, så att man förhindrar att frukterna drar åt sig vatten och lätt ruttnar, vilket skulle få negativa effekter för frukternas utseende, kvalitet, lagring och bearbetning (malning).

Fröbaljorna från ”Komiški rogač” plockas fullmogna, så snart de blivit mörkbruna och, tack vare den ökade sockerhalten, söta och utvecklar en arom som påminner om choklad och kakao. Om frukten är färdig att skörda bestäms framför allt av plockaren, och detta är en kompetens som förts vidare genom generationer. Plockaren använder sin erfarenhet och skicklighet för att bedöma frukternas mognad genom att välja ut en handfull frukter från några olika träd, inspektera dem genom att se och känna på dem för att sedan öppna dem och smaka på fruktköttet. Det är plockaren som utifrån fruktens utseende och fruktköttets struktur och smak bestämmer om en frukt är redo att skörda, lagra och bearbeta (mala). När det ska bestämmas om johannesbrödfrukten är handelsmogen med avseende på det karakteristiska utseendet och fruktköttets struktur undersöker plockaren den genomsnittliga längden på fröbaljorna, deras mörkbruna färg och om skalet känns fast. Genom att bryta itu baljan på tvären inspekterar plockaren den ljusbruna färgen och sprödheten hos fruktköttet. Genom att smaka och lukta på fröbaljan bedömer plockaren den karakteristiska söta smaken och choklad- och kakaodoften.

Den plantering med johannesbrödträd som finns i Komiža, där vissa träd är över 500 år gamla, visar på den tradition som finns när det gäller johannesbrödodling på ön Vis (J. Božanić 2008, Carob Tree in the Mediterranean Landscape Imaginary). Traditionen att odla och producera ”Komiški rogač” på ön, och inte minst fruktens historiska och ekonomiska betydelse, har också dokumenterats skriftligt i den lokala tidningen Viška ric (Spasimo rogače av J. Božanić, 1986-12-01). Där föreslås att den del av Komiža som kallas Norpina där det finns en ovanligt tätvuxen och gammal plantering med johannesbrödträd ska skyddas som ett odlingslandskap med exceptionellt höga värden.

Traditionen att odla produkten framgår även av det faktum att man började mala johannesbrödfrukt i Komiža 1980 efter att det lokala jordbrukskooperativet byggde en kvarn där. En torkanläggning byggdes 1997 (Z. Demaria 2011, Mogućnosti uzgoja rogača na otoku Visu, kandidatuppsats, lantbruksfakulteten vid Universitetet i Zagreb – Universitetet i Split och Institutet för adriatiska grödor och uppodling av karst, Split, s. 11). Bearbetningsmetoden, som överensstämmer med principerna för traditionell produktion, har bevarats fram till idag.

Produktens särskilda egenskaper

”Komiški rogač” är känt för sina karakteristiska frukter, dvs. fröbaljor, som mognar när de är 10–20 centimeter långa och väger 17–40 gram, och för sin söta smak och choklad- och kakaodoft, som vanligtvis är mer framträdande än i andra liknande produkter. Den höga sockerhalten (minst 40 %) ger ”Komiški rogač” dess distinkta och framträdande söta smak och aromatiska profil.

”Komiški rogač” är en uppskattad smaksättare som ingår som ingrediens i flera olika söta rätter, drycker och bakverk (Šefovi kuhinja mediteranskih i europskih regija: Komiški rogač: Dugovječni stanovnik Mediterana koji je othranio generacije otočana, 2019).

Tack vare sin karakteristiska framträdande söta smak och choklad- och kakaoarom är ”Komiški rogač” en särskilt uppskattad produkt inom konfektyrindustrin där den används som ingrediens i olika desserter, som topping och i bakverk och söta drycker. ”Komiški rogač” förekommer i recept i många nutida kokböcker och brukar användas som ersättning för socker och andra vanligt förekommande sötningsmedel eller som en ingrediens som ger den färdiga produkten en distinkt doft och smak (BioandBio recepti: Komiški rogač na vruće; Coolinarika by Podravka, Torta od rogača; BioandBio recepti, Rogačnjača koju ćeš voljeti do zadnjeg komadića; Slatka tvornica Medenko, Sladoled od rogača).

På grund av sin smak och doft ingår ”Komiški rogač” (pulver) ofta som en ingrediens i söta rätter för att ge en distinkt smak och doft, som t.ex. i bakverket johannesbröd- och äppelkaka med choklad- och salt kolatopping (Bake me by Nina Mrvica, Kolač od rogača i jabuke s kremom od čokolade i slanog karamela).

Orsakssamband

Klimatförhållandena på ön, med högre genomsnittlig omgivningstemperatur och solexponering, är gynnsamma för att ”Komiški rogač” ska växa och mogna. De mogna johannesbrödbaljorna känns igen på sin storlek, dvs. längden och vikten, och deras specifika framträdande söta smak och doft.

Traditionen att odla och producera ”Komiški rogač” på ön Vis har uråldriga anor och lett till att unika lokala framställningsmetoder vuxit fram genom att man i århundraden har odlat och producerat ”Komiški rogač” på ön.

Sedan urminnes tider har invånarna på Vis känt till och dragit nytta av sådana naturliga faktorer som den genomsnittliga årstemperaturen och solexponeringen som inverkar positivt på slutproduktens egenskaper. Samspelet mellan dessa faktorer har resulterat i en unik produkt med en karakteristisk framträdande söt smak och en doft som påminner om choklad och kakao.

Det anseende som ”Komiški rogač” åtnjuter och sambandet med ön Vis framgick även av en konsumentundersökning med över 1 000 deltagare där så många som 82 % av de svarande angav att de kände till produkten och namnet ”Komiški rogač”, och 88 % menade att produkten har sitt ursprung på ön Vis. Andelen svarande som hade smakat produkten åtminstone en gång uppgick till 69 %. De svarande angav även de två formerna av produkten, dvs. ”Komiški rogač” (frukt) och ”Komiški rogač” (pulver) som de vanligaste formerna som produkten konsumeras i. 74 % hade ätit fröbaljor, medan 84 % hade avnjutit ”Komiški rogač” i pulverform (resultat av en undersökning om ”Komiški rogač”, CEDRA Split, 2017).

Sambandet mellan namnet ”Komiški rogač” och det geografiska område som ön Vis utgör återspeglas även i marknadsföringen inom besöksnäringen. Under många år har turistbyrån i Komiža i sin evenemangskalender haft med den lokala johannesbrödfestivalen Dani rogača [johannesbröddagarna] inom ramen för evenemanget Ljeto u Komiži [sommar i Komiža] där öns kultur och turistattraktioner lyfts fram. Under Dani rogača, som äger rum i staden Komiža i september, kan besökarna lyssna till föredrag om johannesbröd, besöka johannesbrödkvarnen och smaka olika lokala rätter med johannesbröd. Privata boendeuthyrare på ön använder sig också gärna av det anseende som ”Komiški rogač” åtnjuter när de marknadsför sig under den tid som Dani rogača äger rum.

Sambandet mellan namnet och det geografiska området framgår även av den lokala slogan Zoc? Za rogoc!, som fortfarande används i Komiža. Denna slogan används även av skolföreningen Bravura på Vis i deras märkning av sina lokala produkter johannesbrödsirap och johannesbrödsylt.

De specifika egenskaperna och det anseende som ”Komiški rogač” har, tillsammans med sambandet med det geografiska området, lyftes fram ytterligare 2016 då ”Komiški rogač” av ministeriet för regional utveckling och EU tilldelades den nationella märkningen Hrvatski otočni proizvod (HOP) [kroatisk öprodukt]. Syftet med denna märkning är att uppmuntra produktionen av ursprungliga inhemska öprodukter (Katalog HOP, 2016, s. 41 och 263).

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_proizvoda_Komiski_rogac_18052022.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.