[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.6.2006

SEK(2006) 780

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

SAMMANFATTNING AV DEN KONSEKVENSBEDÖMNING som bifogas kommissionens meddelande Mot en hållbar vinsektor inom EU

(KOM (2006) 319}

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

SAMMANFATTNING AV DEN KONSEKVENSBEDÖMNING som bifogas kommissionens meddelande Mot en hållbar vinsektor inom EU

Anmärkning :

Konsekvensbedömningen finns endast tillgänglig på engelska och denna sammanfattning begränsas till de viktigaste resultaten.

VAL AV POLITISK ÅTGÄRD

I konsekvensbedömningen identifieras fyra alternativ för hur den gemensamma organisationen av marknaden för vin kan reformeras.

Alternativ 1: Den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för vin förblir oförändrad, med vissa anpassningar

Alternativ 2 : En genomgripande reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin

Alternativ 3 : En reform av samma typ som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Alternativ 4 : Avreglering av vinmarknaden

I tabell 1 ges en översikt över de fyra alternativen.

Tabell 1: Översikt över möjliga politiska åtgärder

Produktionspotentialen | Marknadsåtgärder | Lagstiftningsåtgärder |

Alternativ 3: En reform av samma slag som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken | Förlängning under ett par år | Avskaffande | Omvandling av budgetanslagen till bidrag inom systemet för samlat gårdsstöd | Överföring av behörigheten till kommissionen, koppling till OIV:s metoder, särskilda metoder vid export, avskaffande av förbudet mot import av druvmust | Förenkling, anpassning till WTO:s TRIPS-avtal och anpassning av systemet med SUB/SGB, översyn av klassificeringssystemet | Behörighet för kommissionen, ett enda instrument för alla viner, mer flexibilitet |

Alternativ 4: Avreglering av vinmarknaden | Avskaffande | Avskaffande | Avskaffande eller överföring till andra pelaren | Avskaffande eller överföring till andra pelaren | OIV:s regler som enda regelverk | Full integration med systemet med SUB/SGB | Full integration med det övergripande direktivet om märkning av livsmedel |

Konsekvensbedömning

Ekonomiska konsekvenser

Marknadsbalans

Om man i bedömningen av de olika alternativen utgår från en prognos på medellång sikt för EU-27 (se bilaga 1) skulle ett bibehållande av dagens gemensamma organisation av marknaden för vin, trots vissa anpassningar, leda till ännu större överproduktion och till en ohållbar situation.

De övriga alternativen innebär att marknadsåtgärderna stryks, vilket gör vinproduktionen mer marknadsinriktad och vilket i sin tur gör att balans kan uppnås på lång sikt .

Alternativen 2, 3 och 4 ger emellertid inte alla samma effekter på kort sikt.

Alternativ 2 är bäst när det gäller att på en smidigt och snabbt sätt få bort överskottet på vin, då det alternativet innebär att produktionspotentialen minskas kraftigt (slutgiltig nedläggning av vinodlingar) och uppmuntrar till strukturförändringar inom sektorn. Alternativen 3 och 4 innehåller inga strukturförändringar, varför det kan vara svårare att nå marknadsbalans , om man väljer ett av dessa alternativ. För vinsektorn, som under ett antal decennier förlitat sig på traditionella instrument som intervention, skulle det vara mycket svårt att anpassa sig till en ny marknadssituation där sektorn själv har det övergripande ansvaret.

Priser och inkomster

Om den gemensamma organisationen av marknaden för vin förblir oförändrad kommer det växande överskottet att öka trycket på interventionsåtgärder och på EU:s budget. Det kommer att bli svårare och svårare att få marknadsåtgärderna att räcka till för att undanröja överskotten. Återkommande kriser skulle ge prisfall och sjunkande jordbruksinkomster .

De övriga alternativen leder samtliga på lång sikt till en tillfredsställande pris- och inkomstnivå , som en naturlig följd av att marknadsbalans uppnås.

Oavsett vilket alternativ man väljer kommer vinproducenterna allmänt att drabbas av prisfall och inkomstförluster på kort sikt , då det kommer att krävas omfattande strukturförändringar för att man skall kunna stabilisera marknaden.

För att bedöma vilka effekter vart och ett av de fyra alternativen kan komma att få gjordes följande simulering i två steg:

1. Först gjordes en extrapolering av vinpriserna på grundval av det statistiska förhållandet mellan priserna på bordsvin och de totala vinlagren.

2. Därefter gjordes en simulering av hur det väntade prisfallet skulle komma att påverka inkomsterna. Simuleringen baserades på uppgifter från Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisning (FADN) och man utgick från en modell med sju typgårdar, som representerar de vanligaste typerna av bordsvinsproducenter i fem stora vinregioner i EU.

Resultaten av simuleringen visar att alternativet där man behåller den nuvarande marknadsorganisationen och alternativet total avreglering får de allvarligaste konsekvenserna för priserna och inkomsterna .

Alternativ 2 får också effekter för inkomsterna på kort sikt, men påverkan är inte lika allvarlig och alternativet ger dessutom långsiktig stabilitet.

Alternativ 3 förefaller att vara det mest attraktiva alternativet för vinproducenterna, särskilt på kort sikt , då de frikopplade stöden åtminstone inledningsvis kompenserar för prisfallet. På medellång sikt kan emellertid ett långsamt återställande av marknadsbalansen och en kraftigt nedåtgående prisutveckling komma att orsaka lägre inkomster .

Konkurrenskraft

EU:s vinindustri är för närvarande inte lika konkurrenskraftig som konkurrenterna. Detta beror på följande:

- Produktionsstrukturerna är mindre inom EU och detta ger högre produktionskostnader och inte tillräckligt stora volymer för de storskaliga återförsäljarna.

- EU:s vinsektor marknadsför sig inte på ett tillräckligt dynamiskt sätt.

- Lagstiftningen är striktare inom EU.

Alternativ 1 innebär ingen lösning på dessa problem.

Alternativen 2, 3 och 4 innebär samtliga lösningar på problemen i och med att de innehåller

- åtgärder för ökad marknadsinriktning,

- åtgärder för större flexibilitet när det gäller vinframställningsmetoder och märkningsregler, och

- åtgärder för att göra lagstiftningen flexiblare.

Särskilt det faktum att man häver förbudet mot nyplantering är positivt för konkurrenskraften, då det blir möjligt för de mest framgångsrika producenterna att optimera storleken på sina företag och producera i en lämplig skala.

Avslutningsvis skulle det föreslagna förbudet mot berikning med sackaros få negativa effekter för konkurrensförmågan , då priserna på de berörda produkterna skulle kunna gå upp med 15–25%[1].

Ekonomiska och sociala effekter för landsbygdsområdena

Om man väljer alternativ 1 kommer situationen på marknaden att förvärras och detta kommer att leda till större ekonomiska och sociala problem på landsbygden i de vinproducerande regionerna .

Alternativ 2 gör att marknadsbalans kan uppnås på ett smidigt sätt och därmed uppnås även ekonomisk hållbarhet för vinsektorn, något som får positiva ekonomiska och sociala effekter för hela jordbrukssektorn. Vinsektorns strukturanpassning underlättas genom de nationella anslagen och den stärkta politiken för landsbygdsutveckling. Dessutom lindras effekterna av att vinproduktionen skärs ned.

I alternativ 3 och 4 stryks alla marknadsåtgärder, men det ingår inga specifika strukturåtgärder till stöd för vinsektorns strukturella anpassning till den nya situationen, och detta utgör ett allvarligt hot mot sammanhållningen i de vinproducerande regionerna . Det är särskilt alternativ 4 som skulle få radikala konsekvenser.

Miljöpåverkan

Vinproduktionen påverkar miljön negativt på grund av följande:

- Påverkan på jorden (erosion, kompaktering, förlust av organiskt material).

- Intensiv användning av växtskyddsmedel (särskilt svampdödande medel).

- Hanteringen av biprodukter från vinframställningen.

- Intensivare bevattning i vissa regioner.

- För hög grad av specialisering.

- Risker i samband med oorganiserad uppgrävning och slutlig nedläggning.

Om situationen förblir oförändrad kommer dessa faktorer att fortsätta att påverka miljön negativt.

Inom alternativ 2 kan det vara svårt att få hela vinsektorn att iaktta miljökraven , då inte alla vinodlare får direktstöd och det är just genom påföljder i form av sänkningar av stödet i de fall då tvärvillkoren inte iakttas som man skulle kunna driva igenom miljökraven. En lösning skulle kunna vara att fastställa att tvärvillkoren måste uppfyllas för att stöd skall kunna beviljas (alla former av stöd, även de nationella anslagen och stödet till landsbygdsutveckling). Stärkta åtgärder för slutlig nedläggning av vinodlingar kan få positiva effekter för miljön då nedläggningen minskar andelen monokulturer. Samtidigt finns en risk för negativa miljöeffekter om marken överges eller vinodlingen ersätts med mer intensiva grödor.

Den största fördelen med alternativ 3 är att miljöbehoven automatiskt skulle tillgodoses genom tvärvillkoren.

Inom alternativ 4 skulle det vara mycket svårt att se till att miljökraven iakttas då det inte längre skulle utgå något stöd till vinodlarna.

Ett avskaffande av alla destilleringsåtgärder , vilket ingår i alternativen 2, 3 och 4, kan få positiva effekter för miljön, förutsatt att man hanterar biprodukterna från vinframställningen på ett sådant sätt att det inte är skadligt för miljön.

Påverkan på handeln och förenlighet med WTO:s regler

De viktigast frågorna när det gäller vinsektorns förhållande till WTO är följande:

- Interna stöd: En stor del av de årliga utgifterna inom gemensamma organisationen av marknaden för vin hamnar i den gula boxen, dvs. de tillhör de mest handelssnedvridande stöden.

- Kvalitetspolitiken och geografiska beteckningar: Det befintliga regelverket är otillräckligt för att ge ett optimalt skydd av EU:s geografiska beteckningar inom ramen för TRIPS-avtalet.

- Märkningsregler: Länderna utanför EU anser att EU:s märkningsregler är diskriminerande.

Om alternativ 1 tillämpas kvarstår nästan alla de problem som den nuvarande marknadsorganisationen har i förhållande till WTO. Många av bestämmelserna inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin skulle därför kunna komma att kritiseras i framtiden .

De andra alternativen är samtliga förenliga med WTO:s regler, även om det bör kontrolleras att de nationella anslagen i alternativ 2 verkligen omfattas av den gröna boxen vid en konkret tillämpning.

Påverkan på vinkvaliteten och hälso- och konsumentskyddet

Vinkvaliteten

Alternativ 1 får inga effekter på vinkvaliteten.

Inom alternativen 2, 3 och 4 bör den större marknadsorientering som uppnås genom att marknadsåtgärderna tas bort gynna marknadssegmentet med viner av hög kvalitet .

Hälso- och konsumentskydd

Inom ramen för den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för vin påverkar destilleringen av vin för framställning av etanol folkhälsan negativt, eftersom den innebär att man subventionerar spritdrycker med högre alkoholhalt. I och med att spridryckerna kan framställas till lägre priser främjar man också konsumtionen av dessa, vilket står i strid med principerna för skydd av folkhälsan.

Inom alternativ 1 kvarstår stöden till destillering av vin för framställning av etanol eller minskas till viss del, vilket gör att också motsägelsen i förhållande till principerna för skydd av folkhälsan kvarstår .

Alternativen 2, 3 och 4 innebär att stöden till destillering av vin för framställning av etanol stryks och dessutom förväntas åtgärderna för att få bort överskotten genom en ökad marknadsfokusering få positiva effekter för folkhälsan. Alternativ 2 ger de snabbaste lösningarna på överskottsproblemet.

Vidare förväntas konsumenterna få ökad insyn genom de förenklingar som föreslås beträffande kvalitetspolitiken, systemet med geografiska beteckningar, märkningsreglerna, samt de informationskampanjer som ingår i alternativ 2.

Påverkan på förvaltningen

Förvaltningen kan göras effektivare genom att man förenklar regelverket, vilket också förenklar genomförandet av systemet och de olika kontrollerna. Detta minskar i sin tur riskerna för bedrägerier och missbruk av offentliga medel och sänker kostnaderna för förvaltning och statistisk övervakning. En högre grad av subsidiaritet ger också effektivitetsvinster och möjlighet att på medlemsstatsnivå finna lösningar på specifika behov.

Alternativ 1 ger generellt inga effektivitetsvinster och trycket på större anslag till vinsektorn skulle öka.

De tre andra alternativen ger samtliga positiva effekter , men det finns skillnader mellan de olika alternativen.

Alternativ 2 skulle innebära avsevärda förenklingar då det alternativet innebär att man stryker, i vissa fall efter en övergångsperiod, ett antal komplicerade åtgärder, som systemet med planteringsrätter, destillering, privat lagring av vin och offentlig lagring. Alternativ 2 innebär också ökad subsidiaritet genom att det införs nationella anslag, som gör att medlemsstaterna kan välja åtgärder ur ett åtgärdspaket, och genom att anslagen till landsbygdsutveckling i vinregionerna ökas.

Alternativ 3 ger ytterligare förenklingar av den komplicerade stödordningen genom att det införs samlat gårdsstöd och stödet till specifika grödor stryks. När det gäller subsidiariteten är en viss flexibilitet möjlig genom en specifik tillämpning av det samlade gårdsstödet.

Alternativ 4 skulle möjliggöra en radikal förenkling av lagstiftningen och lägre anslag, men de sociala och ekonomiska effekterna av detta alternativ skulle sannolikt ge stora budgetkonsekvenser på lång sikt, särskilt när det gäller de nya medlemsstaterna.

En jämförelse mellan de olika alternativen

I tabell 2 sammanfattas vilka effekter de olika alternativen ger.

Tabell 2: Översikt över de olika alternativens effekter

SAMMANFATTNING AV EFFEKTERNA | Alternativ 1: Oförändrad situation med vissa anpassningar | Alternativ 2: En genomgripande reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin | Alternativ 3: En reform av samma slag som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken | Alternativ 4: Avreglering |

Marknadsbalans | Större överskott | Balans uppnås på ett smidigt sätt | Större överskott på kort och medellång sikt | Större överskott på kort och medellång sikt |

Marknadsbalans på lång sikt | Marknadsbalans på lång sikt |

Priser | Kraftigt prisfall på grund av att systemet är ohållbart | Prisminskning på kort sikt | Kraftigt prisfall på kort och medellång sikt | Mycket kraftigt prisfall på kort och medellång sikt |

Återhämtning efter det att balans uppnåtts | Återhämtning efter det att balans uppnåtts | Återhämtning efter det att balans uppnåtts |

Jordbruksinkomster | Kraftigt minskning på grund av att systemet är ohållbart | Minskning på kort sikt | Minskning på medellång sikt | Mycket kraftigt minskning på kort och medellång sikt |

Återhämtning efter det att balans uppnåtts | Återhämtning efter det att balans uppnåtts Ingen skyddsmekanism | Återhämtning efter det att balans uppnåtts Ingen skyddsmekanism |

Konkurrenskraft | Ingen förbättring | Snabb förbättring av den ekonomiska hållbarheten och förbättring av regelverket, vilket möjliggör flexibilitet och innovation | Långsiktiga förbättringar tack vare ekonomisk hållbarhet och förbättring av regelverket, vilket möjliggör flexibilitet och innovation | Långsiktiga förbättringar tack vare ekonomisk hållbarhet, inga odlingsbegränsningar och förbättring av regelverket, vilket möjliggör flexibilitet och innovation |

Ekonomiska och sociala konsekvenser för landsbygdsområdena | Gradvis försämring av situationen på grund av att systemet är ohållbart | Förbättring då marknadsbalans uppnås på ett smidigt sätt | Risker på grund av det stora behovet av omstrukturering | Allvarliga risker på grund av det stora behovet av omstrukturering och risken för att produktionen kan komma att förläggas till andra regioner |

Miljö | Ingen förbättring | Det kan bli svårt att tillämpa tvärvillkor för alla vinområden. Anslag för landsbygdsutveckling kan användas för miljöskydd | Tvärvillkoren kan tillämpas omedelbart | Mycket svårt att tillämpa tvärvillkoren. Inga medel för miljöskydd |

Förenlighet med WTO:s handelspolitik | Flera EU-åtgärder kan komma att kritiseras | De flesta problemen kan lösas | De flesta problemen kan lösas | De flesta problemen kan lösas |

Vinkvaliteten | Ingen förändring | Förbättring av kvaliteten genom marknadsfokuseringen | Förbättring av kvaliteten genom marknadsfokuseringen | Förbättring av kvaliteten genom marknadsfokuseringen |

Hälso- och konsumentskydd | Ingen förbättring | Stopp för det oacceptabla stödet till destillering av vin för framställning av etanol Tydligare och mer konsumentvänliga märkningsregler | Stopp för det oacceptabla stödet till destillering av vin för framställning av etanol Tydligare och mer konsumentvänliga märkningsregler | Stopp för det oacceptabla stödet till destillering av vin för framställning av etanol Tydligare och mer konsumentvänliga märkningsregler |

Budget | Ökat behov av budgetmedel | Ingen förändring | Ingen förändring | Möjlighet att spara budgetmedel |

Subsidiaritetsprincipen | Ingen förbättring | Större flexibilitet tack vare de nationella anslagen och mer medel till landsbygdsutveckling | Flexibelt genomförande av det samlade gårdsstödet | Eventuellt större flexibilitet om tyngdpunkten flyttas över till landsbygdsutveckling |

Förenkling, tillämplighet, kontrollmöjligheter | Ingen förbättring | Viss förenkling | Avsevärd förenkling, men problem med genomförandet av det samlade gårdsstödet inom vinsektorn | De flesta problemen kan lösas |

Bilaga 1: Prognos på medellång sikt för vinsektorn inom EU-27 under perioden 2010-2011

[pic]

Bilaga 2: Effekter på priserna

Regressionsanalys mellan de genomsnittliga årliga EU-priserna för bordsvin och de totala vinlagren Alternativ 1: Oförändrad situation

[pic]

Alternativ 2: En genomgripande reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin

[pic]

Alternativ 3: En reform av samma slag som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

[pic]

Alternativ 4: Total avreglering

[pic]

Bilaga 3: Effekter på jordbruksinkomsterna

Sammanfattning av resultaten av simuleringen beträffande typiska vingårdar i vissa EU-regioner – Källa: GD AGRI – Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisning (FADN)

Variationer i gårdsnettomervärde per årsarbetsenhet (%)

[pic]

Gårdsnettomervärde per årsarbetsenhet under det andra året efter reformen

[pic]

Variationer i gårdsnettomervärde per årsarbetsenhet under det andra året efter reformen

[pic]

[1] Källa: The enrichment of wine in the European Community, Wageningen University, EUR report 13239, 1991.

+

förbud mot användningen av sackaros

+

bibehållet förbud mot överpressning

+

bibehållet förbud mot överpressning

+

förbud mot användningen av sackaros

+

Ingen förändring beträffande användningen av sackaros