SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 slutlig 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSANALYSEN 
 
som åtföljer 
 
förslaget till  
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om domstols behörighet och om erkä nnande och verkställighet av domar på 
privaträttens område  
(Omarbetning) 
  
{KOM(2010) 748 slutlig} 
{SEK(2010) 1547 slutlig} 
SV    SV  
1. BAKGRUND , SAMRÅD OCH EXPERTUTLÅTANDEN  
Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 de cember 2001 om domstols behörighet och om 
erkännande och verkställighet av domar  på privaträttens område (kallad Bryssel I-
förordningen ), som trädde i kraft i mars 2002 är själ va grunden för EU:s rättsliga samarbete 
på privaträttens område. Den fastställer vilken domstol som är mest lämpad att lösa en gränsöverskridande tvist och innebär att dom stolsavgöranden som meddelats i en annan 
medlemsstat kan erkännas och verkställas på et t smidigt sätt. Även om förordningen generellt 
anses fungera tillfredsställande, har samråd  med berörda aktörer och en rad undersökningar 
som utförts på beställning av kommissionen visa t på behovet av en reform. I samma anda 
uppmanar Stockholmsprogrammet till insatser för a tt avskaffa de kvarstående hindren för att 
medborgare och företag ska kunna utnyttja sina rättigheter.  
Inför revideringen av förordningen genomfö rde kommissionen ett brett samråd med de 
berörda aktörerna, och vände sig samtidigt i hög utsträckning till externa experter. I maj 2009 
antog kommissionen en grönbok och inledde däri genom det offentliga samrådet, samtidigt 
som den beställde sammanlagt fyra undersö kningar som behandlade olika aspekter av 
reformen. Ytterligare en extern  undersökning samt en enkät av Europeiska företagspanelen 
har bidragit med empiriska uppgifter till kons ekvensanalysen. Kommissionens anordnade 
också två större konferenser, ett möte med nati onella experter och två möten med experter på 
skiljeförfaranden. En avdelni ngsövergripande styrgrupp in om kommissionen bidrog med 
ytterligare synpunkter.  
2. P
ROBLEMDEFINITION , MÅL OCH BEDÖMNING AV OLIKA ALTERNATIV  
2.1. DEN FRIA RÖRLIGHETEN FÖR DOMAR 
2.1.1.  Problemdefinition och tillämpningsområde 
En dom som meddelats i en medlemsstat får inte  automatiskt verkan i en annan medlemsstat, 
utan måste först kontrolleras och förklaras verk ställbar genom ett särskilt, ”mellanliggande” 
domstolsförfarande kallat exekvatur. Detta  förfarande är både dyrt och tidsödande. 
Genomsnittligt i EU kostar förfarandet 2 2 00 euro i ett vanligt mål utan särskilda 
komplikationer. I mer komplicerade eller kontroversiella mål kan detta belopp öka 
exponentiellt (upp till omkring 12 700 euro). Om man antar att 25 % av alla mål kan räknas 
som ”komplicerade”, uppgår den samlade kostnad en för exekvaturförfa randen i EU till över 
47 miljoner euro om året. Den tid som krävs fö r att erhålla exekvatur varierar från ett par 
dagar till flera månader. I överprövningsmål kan processen ta upp till två år. I mer än 90 % av 
fallen är förfarandet en ren formalitet, eftersom det inte finns några skäl att vägra erkännande och verkställighet. Endast ett fåtal beslut överklagas och överklaganden leder sällan till 
framgång. Exekvaturförfarandet skap ar problem i gränsöverskrida nde tvister, v ilket verkar 
avskräckande för företag att göra affärer över gränserna.  
2.1.2.  Syfte 
• Det särskilda syftet
 med denna del av förslaget är att skapa en väl fungerande fri rörlighet 
för domar i alla typer av tvistemål.  
SV    SV 2.1.3.  Kvarvarande lösningsalternativ 
• Alternativ 1 : status quo. 
• Alternativ 3:  bibehålla exekvatur, men lätta på vissa av kraven på käranden.  
• Alternativ 4A : avskaffa exekvaturförfarandet och sa mtidigt införa nödvändiga garantier för 
svarandens rätt till försvar. Exekvaturförfarande t skulle i så fall ändå bibehållas för domar i 
förtalsmål och domar i mål som inbegriper kollektiv prövning. 
2.1.4.  Konsekvensanalys av det föreslagna al ternativet 4A: Avskaffande av 
exekvaturförfarandet och införande av nödvändiga garantier 
a) Effektivitet : detta alternativ skulle till fullo uppfylla må let att ge förutsättningar för att 
skapa en verkligt fri rörlighet för domar i Europeiska unionen. b) Viktiga konsekvenser  i) 
Ekonomiska verkningar : ett avskaffande av exekvatur skulle eliminera de kostnader och 
förseningar som är förknippade med det nuvarand e exekvaturförfarandet,  och därmed göra det 
möjligt för privatpersoner och företag i EU att spara större delen av de nuvarande kostnaderna på nära 48 miljoner euro per år. I det stora flertalet fall, där svaranden inte bestrider 
verkställighet av den utländska domen, skulle  käranden endast behöva stå för de minimala 
översättningskostnader som är förknippade med införandet av standardformulär. Dessa 
standarformulär innebär att det inte längre skul le vara nödvändigt av översätta hela domen. 
Endast komplicerade fall skulle medföra kostnad er för en fullständig översättning av domen 
och kostnader för den rättsliga handläggningen. De tta alternativ skulle  också uppmuntra fler 
företag, särskilt små och medelstora sådana, att börja bedriva handel över gränserna. För närvarande ägnar sig endast 25 % av EU:s 20 miljoner små och medelstora företag åt 
gränsöverskridande handel. Det innebär att 15 miljoner små och medelstora företag skulle 
kunna utsträcka sin affärsverksamh et till andra medlemsstater. 39 % av dessa företag skulle 
vara långt mer benägna att engagera sig i grän söverskridande handel om exekvaturförfarandet 
avskaffades. Även om bara en fjärdedel av de m faktiskt gjorde slag i saken, skulle detta 
innebära att 1,4 miljoner små och medelstora företag tar steget ut på den inre marknaden. ii) 
Grundläggande rättigheter : avskaffandet av exekvatur skulle kombineras med 
rättssäkerhetsgarantier, som förhindrar att en  dom som strider mot rätten till en opartisk 
domstol och rätten till försvar erkänns och verkst älls. Detta alternativ skulle därför vara 
förenligt med Europeiska unionens stadga om de  grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 
47. Eftersom de skäl som kan åberopas mot att verkställa den utländs ka domen i stort sett 
motsvarar de som kan åberopas inom ramen för exekvaturförfarandet, skulle nivån på det 
rättsliga skyddet i gränsöverskrid ande förfaranden inte sänkas i förhållande till vad som gäller 
idag. (iii) Kostnader : medlemsstaterna skulle dra på si g vissa kostnader förknippade med 
behovet att ge de yrkesverksamma på området fortbildning om de nya förfarandena. Dessa 
kostnader skulle bli minimala om de nationella rättssäkerhetsf örfarandena utformades efter 
förebild av de förfaranden som antagits enligt EU-rättsakter som har avskaffat exekvatur för vissa typer av anspråk. Förslaget kommer även att omfatta ett standardformulär som syftar till att underlätta direkt verkställighet.  
2.1.5.  Jämförelse av de kvarvarande lösningsalte rnativen och den föreslagna lösningen 4A.  
Mål/konsekvenser Alternativ 1 – 
status quo Alternativ 3 – 
minskade krav för 
käranden Alternativ 4A – 
avskaffande av 
exekvatur 
SV    SV Undanröjande av de 
återstående hindren för den fria rörligheten för domar 0 + ++ 
Ekonomiska konsekvenser 0 + + 
Kostnader 0 – – 
Grundläggande rättigheter 0 0 0 
 
2.2. FÖRORDNINGENS FUNKTION I DEN INTERNATIONELLA 
RÄTTSORDNINGEN 
2.2.1.  Problemdefinition  
• Förordningens behörighetsbestämmelser är för närvarande (med vissa undantag) inte 
tillämpliga om svaranden har hemvist utanför EU . I sådana fall hänvis ar förordningen till 
den nationella lagstiftningen (i nom ramen för den så kallade restkompetensen ). Inom EU 
varierar de nationella bestämmelserna om  domstolars behörighet med avseende på 
svarande från tredjeland avsevärt mellan medl emsstaterna. I fall där svaranden har hemvist 
utanför Europeiska unionen innebär detta 
• att EU-medborgare och företag omfattas av ol ika villkor när det gäller tillgången till 
rättslig prövning, 
• att det skapas orättvisa villkor för företag som gör affärer på den inre marknaden, vilket 
kan leda till snedvridningar av konkurrensen, 
• att genomförandet av EU-lagstiftning som syftar till att skydda svagare parter (till exempel 
konsumenter, anställda, försäkringsta gare m.m.) inte kan garanteras. 
2.2.2.  Syftet 
• Det särskilda syftet  är att förbättra tillgången till rä ttslig prövning, rättssäkerheten och 
skyddet av EU-medborgare och företag som dras in i tvister med anknytning till 
tredjeländer.  
2.2.3.  Analys av de kvarvarande alternativen 
• Alternativ 1: status quo.  
• Alternativ 3A: minimiharmonisering av bestä mmelserna om behörighet (alternativ 3A).  
• Alternativ 4A: full harmonisering av bestämmelserna om behörighet.  
2.2.4.  Konsekvensanalys av det fö reslagna alternativet 4A: full harmonisering av 
bestämmelserna om behörighet 
(a) Effektivitet : en fullständig harmonisering av be stämmelserna om behörighet skulle 
garantera full och rättvis tillgång till rättsl ig prövning i domstolarn a i EU. Systemet för 
SV    SV tillgång till rättslig prövning skulle dessutom vara klart oc h tydligt, ef tersom alla 
bestämmelser om internationell behörighet skulle samlas i enda dokument, nämligen den reviderade förordningen. Detta alternativ skulle också göra det möjligt att bli av med den artificiella distinktionen mellan svarande som har hemvist i respektive utanför EU. Viss EU-
lagstiftning som införts eller föreslagits på sena re tid gör inte längre  någon sådan åtskillnad. 
Det gäller exempelvis förordning (EG) nr 4/2009 om underhållsskyldighet, och kommissionens förslag till föro rdning om arv och testamente. b) Viktiga konsekvenser i) 
Ekonomiska verkningar:  detta alternativ innebär ökade möjligheter för EU-företag att 
processa i EU i stället för utomlands. Detta kommer att medföra genomsnittligt minskade processkostnader och mindre tidsutdräkt för EU-företag, eftersom det generellt sett är 
billigare och enklare att slita tvis ter inom det europeiska rättsliga området än i ett land utanför 
EU. Åtgärder för att stärka det rättsliga sa marbetet är sällsynta i förbindelserna med 
tredjeländer och det geografisk a avståndet till den behöriga do mstolen innebär sannolikt högre 
kostnader för vittnen och parter som behöver inställa sig personlig en. Vidare kommer en 
harmonisering av bestämmelserna om svarande från tredjeland a tt medföra större rättssäkerhet 
och förutsebarhet, vilket i sin tur torde medf öra kostnadsbesparingar fö r inblandade företag. 
Den förbättrade rättsliga ramen kan också upp muntra fler företag att engagera sig i 
gränsöverskridande affärsverksamhet. Dessu tom skulle en eventuell snedvridning av 
konkurrensen till följd av skillnader mellan de nationella bestämmelserna om behörighet 
kunna undanröjas. Små och medelstora företag : eventuella kostnadsminskningar kommer att 
vara till särskild fördel för små och medelstora företag som inte har resurser för att hantera komplexa internationella tvister på samma sätt som större företag ii) Kostnader:  alternativ 
4A skulle medföra minimala eller inga kostnader för medlemsstaterna. iii) Grundläggande 
rättigheter: en fullständig harmonisering skulle förbättra tillgången till rättslig prövning för 
svagare parter (konsumenter, anställda m.m.) i enlighet med artiklarna 38 och 47 i stadgan, 
eftersom det skulle garantera at t de har tillgång till rättslig pr övning i en EU-domstol i tvister 
med svarande från länder utanför EU. Dessutom sku lle detta alternativ innebära att europeiska 
företag som ligger i tvist med svarande från tredjeland ges full tillgå ng till rättslig prövning. 
Inrättandet av ett forum necessitatis  skulle säkerställa att europe iska företag har tillgång till 
prövning i en domstol i EU, om ingen annan domst ol som kan garantera en rättvis rättegång är 
behörig. Slutligen skulle införandet av ett forum särskilt för svarande från länder utanför EU förbättra tillgången till rättslig prövning för före tag från de medlemsstat er som för närvarande 
inte har jämförbara bestämmelser i sin nationella lagstiftning. iii) Sociala konsekvenser: 
detta alternativ skulle säkerställa att svagar e parter verkligen kommer i åtnjutande av det 
skydd som de enligt bindande EU-lag stiftning är berättigade till. iv) Tredjeländer: 
konsekvenserna av alternativ 4A  för länder utanför EU är be roende av de harmoniserade 
behörighetsreglernas innehåll. Det planerade inrättandet av ett forum necessitatis  och en något 
oortodox behörighetsregel, till exempel att det finns egendom med anknyt ning till tvisten på 
medlemsstatens territorium, kan knappast möta  några invändningar på  diplomatisk nivå. 
Tvärtom skulle det medföra positiva konsekvenser  för tredjeländer, efte rsom medlemsstaterna 
inte skulle ha rätt att bibehå lla generösare villkor för tillgång till rättslig prövning i sin 
nationella lagstiftning. Om de internationella förhandlingarna om en världskonvention om 
domstols behörighet m.m. åt erupptas, skulle revideringe ns konsekvenser för EU:s 
förhandlingsposition också vara beroende av de harmoniserade bestämmelsernas innehåll. Medan tillnärmningen av nationella bestämmels er som sådan skulle vara neutral i detta 
avseendet, kan bestämmelsernas exakta i nnehåll påverka EU:s förhandlingsposition.  
2.2.5.  Jämförelse av alternativen  och den föreslagna lösningen 
Mål/konsekvenser Alternativ 1 A lternativ 3A Alternativ 4A 
SV    SV Förbättra skyddet för 
EU-parter i tvister med svarande från länder utanför EU 0 + ++ 
Ekonomiska 
konsekvenser 0 0 + 
Grundläggande 
rättigheter 0 + + 
Konsekvenser för 
tredjeländer 0 0 0 or + 
 
2.3. AVTAL OM VAL AV BEHÖRIG DOMSTOL 
2.3.1.  Problemdefinition och tillämpningsområde  
En överväldigande majoritet av alla EU-föret ag som bedriver handel över gränserna använder 
sig av avtal om val av behörig domstol (näs tan 70 % av alla före tag och 90 % av alla 
storföretag).  
• Förordningen erkänner i princip giltigheten av avtal om val av  behörig domstol, men det 
har givits uttryck för farhågor om  att avtalens effektivitet i pr aktiken riskerar att bli lidande 
av att parter kan tänkas missbruka systemet i taktiskt syfte. Denna oönskade situation anses 
bero på brister i samspelet med en annan bestämmelse i förordningen, den så kallade lis 
pendens -bestämmelsen, som syftar till att undvika  en situation där två domstolar i EU 
samtidigt handlägger mål om samma sak. Enlig t denna bestämmelse ska den domstol vid 
vilken talan väcktes sist förklara målet vilande till dess att den domstol vid vilken talan först väcktes har förklarat sig behörig eller frånsagt sig behörigheten. En part som vill 
kringgå verkningarna av ett av tal om val av behörig domstol kan försena handläggningen i 
den valda domstolen avsevärt genom att först väcka talan vid en (icke-behörig) domstol i 
ett land där rättssystemet funge rar relativt långsamt. Under de senaste fem åren har 7,7 % 
av företagen anmält att deras avtalspart inte har följt bestämmelsen om behörig domstol.  
• Det är viktigt att säkerställa att avtal om val av behörig do mstol verkligen fungerar också 
utanför EU:s gränser. EU har förhandlat om ingående av en internationell konvention, 
Haagkonventionen om avtal om val av behörig  domstol, som bidrar till att förtydliga 
rättsläget när det gäller forumklausuler i förbindelser mellan företag ( B2B). 
Ratificeringsprocessen pågår för närvarande. Re videringen av förordningen bör säkerställa 
att synen på avtal om val av behörig domstol i EU-interna situationer går att förena med 
den lösning som kan komma att antas med av seende på situationer utanför EU. Enligt 
Haagkonventionen ska en domstol vid vilken tala n väckts utan stöd i ett avtal om val av 
behörig domstol avvisa talan om inte något av  de undantag som fastställs i konventionen är 
tillämpligt.  
SV    SV 2.3.2.  Syften  
Det särskilda syftet  är att göra avtal om val av behörig domstol mer effektiva. Reformen bör 
också underlätta EU:s ratifi cering av Haagkonventionen om avtal om val av domstol.  
2.3.3.  Beskrivning av de kvarvarande alternativen 
• Alternativ 1: status quo.  
• Alternativ 2: undanta den valda domstolen från  skyldigheten av förkla ra målet vilande.  
• Alternativ 3: ge den valda domstolen fö reträde av besluta om sin behörighet. 
2.3.4.  Konsekvensanalys av den föreslagna lösninge n 3: ge den valda domstolen företräde 
av besluta om sin behörighet 
a) Effektivitet när de t gäller att uppnå målen : Alternativ 3 skulle motverka att talan väcks 
av taktiska skäl för att undergrä va ett giltigt avtal om val av domstol, och på så sätt fullt ut 
uppfylla de syften som anges ovan b) Viktiga konsekvenser i)  Ekonomiska verkningar : 
alternativ 3 skulle undanröja upphov et till kostnader oc h förseningar som företag idag drabbas 
av till följd av att deras handelspartner försöke r kringgå avtal om val av domstol. Det kommer 
sannolikt också att leda till att åt minstone en del av de 30 % av företagen som för närvarande 
inte ägnar sig åt gränsöverskridande hande l på grund av de problem som kan uppstå vid 
gränsöverskridande tvister och försök att driva in  fordringar, uppmuntras att ta steget ut på 
den inre marknaden. En sådan lösning skulle bidra till ökad rättssäkerhet för företag och 
stärka deras förtroende för att avtal om tvis tlösning som ingås fungerar som avsett. Nackdelen 
med lösningen är att den kan leda till förseningar i de rättsliga förfarandena om den valda domstolen konstaterar att avtalet är ogiltigt (g äller endast 1,1 % av företagen per år) och 
parterna måste låta tvisten slitas i en annan domstol. ii) Kostnader:  alternativ 3 skulle endast 
medföra ytterst små genomförandekostnader. iii) Grundläggande rättigheter:  alternativ 3 
skulle innebära att full hänsyn tas till den vilj a parterna i avtalet om val av behörig domstol 
givit uttryck för. Parternas möjligheter att utöva den näringsfrihet som garanteras i artikel 16 i 
stadgan skulle stärkas betydligt. iv) Internationella aspekter : alternativ 3 bygger på den 
lösning som valts i Haagkonventionen. Det är viktigt att påpeka a tt företräde liksom i 
konventionen ges åt den valda domstolen, som ka n gå vidare med prövningen även om talan 
först väckts vid en annan domstol.  
2.3.5.  Jämförelse av alternativen  och den föreslagna lösningen 
Mål/konsekvenser Alternativ 1 
Status quo Alternativ 2 
Undantag från 
skyldigheten att 
vilandeförklara mål Alternativ 3 
Företräde för den 
valda domstolen 
Eliminera möjligheterna till missbruk 0 + ++ 
Ekonomiska 
verkningar 0 + ++ 
SV    SV Grundläggande 
rättigheter 0 + ++ 
Internationella 
aspekter 0 + ++ 
 
2.4. SAMSPELET MELLAN FÖRORDNINGEN  OCH SKILJEFÖRFARANDEN  
2.4.1.  Problemdefinition  
Systemet med skiljeförfaranden är av största be tydelse i den internati onella handeln, eftersom 
storföretag och multinationella företag regelbund et använder sig av de nna möjlighet (omkring 
63 % av de europeiska storföretagen föredrar skiljeförfa randen framför domstolsprocesser). 
Skiljeförfaranden omfattas för närvarande inte av Bryssel I-förordningen. Vissa problem har rapporterats beträffande förhållandet mellan sk iljeförfaranden och tv istlösning i domstol. 
Bland annat kan en part som ifrågasätter ett skiljeavtals giltighet ansöka om att domstolen 
även prövar sakfrågan. Detta kan leda till parall ella domstols- och skiljeförfaranden och en 
risk för oförenliga utslag om avtalet bedöms som ogiltigt i en medlemss tat och giltigt i en 
annan. En sådan situation kan missbrukas av parter som vill undkomma verkningarna av ett skiljeavtal. Problemet, som har uppmärksamm ats genom en ny dom av EU-domstolen i West 
Tankers -målet, gör skiljeavtalen mindre verkningsfulla.  
2.4.2.  Syften  
Det särskilda
 syftet med denna del av förslaget är att säkerställa en ö ppen och förutsebar 
samordning av domstols- och sk iljeförfaranden som bidrar til l att bevara eller stärka 
Europeiska unionens attrakti onskraft som en lämplig plats för skiljeförfaranden.  
2.4.3.  Beskrivning av de kvarvarande alternativen 
• Alternativ 1: status quo.  
• Alternativ 2: utvidga förordninge ns undantag för skiljeförfaranden.  
• Alternativ 3A: göra skiljeavtal mer effek tiva. Enligt detta alternativ skulle en 
domstol som prövar en tvist där det finns ett skiljeavtal vara t vungen att förklara 
målet vilande om en skiljedomstol el ler en domstol i den medlemsstat där 
skiljeförfarandet ska äga rum har tagit upp saken till prövning.  
2.4.4.  Konsekvensanalys av den föreslagna lösn ingen 3A: Göra skiljeavtal mer 
verkningsfulla  
a) Effektivitet när de t gäller att uppnå målen:  detta alternativ skulle göra det möjligt att 
uppnå de ovan beskrivna målen fullt ut. Det skulle  garantera skiljeavtalens  effektivitet genom 
att undanröja risken för parallella förf aranden och minska möjligheterna till 
rättegångsmissbruk. Lösningen skulle också säke rställa att alla domar  som omfattas av fri 
rörlighet inom EU gör de t även i fortsättningen. b) Viktiga konsekvenser i) Ekonomiska 
verkningar:  alternativ 3A skulle minska risk en för missbruk av systemet, med de 
ekonomiska fördelar detta innebär (se beskrivn ingen ovan). Dessutom s kulle alternativ 3A 
SV    SV eliminera risken för parallella domstols- och sk iljeförfaranden, något so m skulle göra det mer 
attraktivt att förlägga skiljeförfaranden till EU  och europeiska centrum för skiljeförfarande. ii) 
Kostnader:  liksom beträffande alternativ 2 skulle ä ndringen av förordningen endast medföra 
minimala genomförandekostnader för medlemsstaterna. iii) Grundläggande rättigheter:  
denna lösning skulle ge mer effektiva skiljeförfa randen än både alternativ 1 och alternativ 2, 
vilket skulle förbättra parter nas tillgång till alternativa sy stem för tvistlösning. Dessutom 
skulle alternativ 3 innebära öka de möjligheter till rättslig prö vning för företag som (i god tro) 
vill ifrågasätta ett skiljeavtal. Således skapas en klar och överblickbar rättslig ram för den typen av invändningar samtidigt det införs tydl iga bestämmelser för att öka rättssäkerheten 
och undvika förhalningstaktik. De normer som fa stställs i artikel 47 i EU-fördraget kan 
därmed stärkas ytterligare. Slutligen skulle de t säkerställas att partviljan tillmäts största 
möjliga verkan i hela unionen, vilket främjar parternas avtalsfrihet och näringsfrihet enligt artikel 16 i stadgan. iv) Tredjeländer:  skiljeförfaranden skulle bli et t mer attraktivt alternativ 
i Europeiska unionen. 
2.4.5.  Jämförelse av alternativen  och den föreslagna lösningen 
Mål/konsekvenser Alternativ 1 
Status quo Alternativ 2 
Utvidgning av 
undantaget Alternativ 3 
Förbättrad 
effektivitet 
Fri rörlighet för domar 0  –  + 
Effektivare skiljeavtal i EU 0 + ++ 
Ekonomiska 
konsekvenser 0 + + 
Grundläggande 
rättigheter 0 + ++ 
3. BEHOV AV ÅTGÄRDER PÅ EU- NIVÅ (SUBSIDIARITET )  
De ovan beskrivna problemen rörande exekvatu rförfarandet, ineffektiva avtal om val av 
behörig domstol och samspelet mellan systemet  med skiljeförfaranden och förordningen har 
sin grund i den befintliga EU-lag stiftningen och kan endast åt gärdas genom lagstiftning på 
EU-nivå. En harmonisering av be hörighetsreglerna när det gäller svarande från tredjeland är 
nödvändig för att skapa rättvisa villkor för före tag som är verksamma på den inre marknaden 
och garantera att de rättighete r som EU-lagstiftningen tillerkä nner svagare parter omsätts i 
praktiken. Dessa mål kan inte uppnås av  medlemsstaterna på egen hand.  
4. RÄTTSLIG GRUND  
Förordningen har antagits på grundval av arti klarna 61 c och 67.1 i fördraget om upprättandet 
av Europeiska gemenskapen. Efter Lissabonfördr agets ikraftträdande utgörs den rättsliga 
grunden för att anta den ändrade förordninge n av artiklarna 67.4 och 81.2 a, c och e i 
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.  
SV    SV 5. PROPORTIONALITET  
De föreslagna åtgärder som beskrivs ovan är  förenliga med proportionalitetsprincipen. De 
ändringar som övervägs i de föreslagna alternativ en går inte utöver vad som krävs för att ta itu 
med de konstaterade problemen. Som framgått ovan uppväger de fördelar och besparingar 
som följer med den föreslagna lösningen med råge  kostnaderna och nackdelarna. Det finns en 
betydande potential för besparingar, samtidigt som kostnaderna för att genomföra reformen i 
medlemsstaterna generellt sett är små. Refo rmpaketet har också potential att främja 
förtroendet på den inre marknaden och uppmuntra fler företag och medborgare att göra affärer 
över gränserna, så att de kan dra nytta av den inre markna dens fördelar. En sådan ökad 
ekonomisk aktivitet skulle , tillsammans med de besparinga r som reformen ger, vara ett 
bidragande faktor i strävan efter att hjälpa medborgare och företag att handskas med den 
rådande finanskrisen.  
6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Vart femte år kommer kommissionen att utarbe ta en utvärderingsrapport om tillämpningen av 
förordningen. Eftersom flertalet medlemsstater  för närvarande inte har någon systematisk 
insamling av statistiska uppgifter om tilläm pningen, kommer den ändr ade förordningen att 
omfatta ett krav på att tillhandahålla releva nta uppgifter, bland annat om hur många som har 
använt sig av det särskilda rättsmedel som införs för att skydda svarandens grundläggande 
rättigheter, och om utfallet av dessa förfaranden.