Särskild rapport EU:s ungdomsgaranti: 
Första stegen har tagits 
men det finns risker med 
genomförandetSV 2015  nr 03
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2023-3 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/926505 QJ-AB-15-002-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2047-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/817075 QJ-AB-15-002-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2024-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/512521 QJ-AB-15-002-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU:s ungdomsgaranti: 
Första stegen har tagits 
men det finns risker med 
genomförandet 
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 03
Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – under ledning av ledamot Henri Grethen – som är specia -
liserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transport och energi. Granskningen leddes av ledamoten Iliana Ivanova med 
stöd av kanslichef Tony Murphy, attaché Mihail Stefanov, enhetschef Emmanuel Rauch, granskningsledare Valeria Rota 
och revisorerna Kristina Maksinen och Paolo Pesce.
Från vänster till höger: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I–V Sammanfattning
1–23  Inledning
1–8 Ungdomsarbetslösheten i EU
9–10  EU:s roll i sysselsättningspolitiken
11–13  Ungdomsgarantin: En åtgärd för att underlätta för ungdomar att hitta ett arbete och en 
strukturreform för att underlätta övergången från skola till arbete
14–23  Finansiering av ungdomsgarantisystemet
24–26  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
27–84  Iakttagelser
27–43  Kommissionen gav medlemsstaterna tillräckligt stöd vid rätt tidpunkt under inrättandet av 
ungdomsgarantisystem
29–31  Kommissionen lämnade sina riktlinjer om ungdomsgarantisystemets utformning till medlemsstaterna 
inom fem månader efter rådets rekommendation
32–35  Kommissionen gjorde en heltäckande bedömning vid lämplig tidpunkt av medlemsstaternas förslag till 
genomförandeplaner för ungdomsgarantin
36–37  Kommissionen identifierade vid sin bedömning många av bristerna i förslagen till genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin
38–39  Alla medlemsstater lämnade inte in en reviderad genomförandeplan för ungdomsgarantin efter 
kommissionens bedömning
40–43  Kommissionens bedömning av genomförandeplaner för ungdomsgarantin samordnades 
inte tillräckligt väl med bedömningen av förhandsvillkor för operativa program inom ESF och 
ungdomssysselsättningsinitiativet
04 Innehåll
44–84 Vi identifierade ett antal risker för att genomförandet av ungdomsgarantisystemet inte 
blir ändamålsenligt
45–57  Risk för att den totala finansieringen inte är tillräcklig
58–64  Avsaknaden av definition av högkvalitativt jobberbjudande kan minska ungdomsgarantins 
ändamålsenlighet
65–84  En heltäckande ram för övervakningen av och rapporteringen om ungdomsgarantin håller fortfarande på 
att utarbetas
85–91  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Ungdomsarbetslöshet (juni 2014)
 Bilaga II  — Länder som är berättigade till stöd från ungdomssysselsättningsinitiativet
 Bilaga III  —  Kommissionens bedömning av genomförandeplanerna för ungdomsgarantin och 
förhandsvillkoren för ungdomssysselsättningsinitiativet
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar
AIR : årlig genomföranderapport
BNP : bruttonationalprodukt
CPR : Förordning med gemensamma bestämmelser (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- 
och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320))
CSR : landsspecifika rekommendationer
EMCO : sysselsättningskommittén
ESF : Europeiska socialfonden
IA: konsekvensanalys
IKT: informations- och kommunikationsteknik
ILO: Internationella arbetsorganisationen
NEET : unga som varken arbetar eller studerar
OP: operativt program
PES : offentliga arbetsförmedlingar
SWD : arbetsdokument
YAT : insatsgrupp för ungdomars sysselsättning
YEI: ungdomssysselsättningsinitiativ
YG: ungdomsgarantin
YGIP : genomförandeplan för ungdomsgarantin
06
 Ordförklaringar
Den europeiska planeringsterminen : Den europeiska planeringsterminen är den första fasen i EU:s årliga 
cykel för ekonomipolitisk vägledning och övervakning. Varje europeisk planeringstermin analyserar Europeiska 
kommissionen de finanspolitiska och strukturella reformerna i varje medlemsstat, lämnar rekommendationer och 
övervakar genomförandet av dem. I den andra fasen av den årliga cykeln, som kallas den nationella terminen, 
genomför medlemsstaterna den politik de har beslutat.
Europeiska nätverket av offentliga arbetsförmedlingar : Nätverket inrättades genom ett beslut från rådet 
och Europaparlamentet för att maximera effektiviteten i de offentliga arbetsförmedlingarnas tjänster. Nätverket 
omfattar alla de 28 EU -länderna och Europeiska kommissionen. Syftet är att jämföra arbetsförmedlingarnas 
resultat genom benchmarking, identifiera evidensbaserad god praxis och främja ömsesidigt lärande samt främja 
modernisering och förstärkning av de offentliga arbetsförmedlingarnas tillhandahållande av tjänster, inbegripet 
ungdomsgarantin, utarbeta bidrag till den europeiska sysselsättningsstrategin och den motsvarande nationella 
arbetsmarknadspolitiken.
Europeiska socialfonden : Syftet med Europeiska socialfonden (ESF) är att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (huvudsakligen 
genom utbildningsåtgärder) och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.
Förhandsvillkor : Förhandsvillkor är konkreta och på förhand exakt definierade avgörande faktorer som är 
en nödvändig förutsättning för och har ett direkt och verkligt samband med och en direkt inverkan på det 
faktiska och effektiva uppnåendet av ett specifikt mål för en investeringsprioritering eller en unionsprioritering. 
När medlemsstaterna utarbetar de operativa program som medfinansieras av de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna under programperioden 2014–2020 måste de bedöma om dessa villkor är uppfyllda. Om de 
inte är det måste handlingsplaner utarbetas för att säkerställa att de är uppfyllda senast den 31 december 2016.
Genomförandeplan för ungdomsgarantin : I genomförandeplanen för ungdomsgarantin anges hur 
ungdomsgarantisystemet ska genomföras på nationell nivå, vilken roll som de offentliga myndigheterna respektive 
andra organisationer ska spela, hur det ska finansieras (inbegripet användning av EU -medel), hur framstegen 
kommer att bedömas och hur tidsplanen ser ut. Genomförandeplanerna utarbetas av medlemsstaterna. De antas 
inte av kommissionen.
Insatsgrupper för ungdomars sysselsättning : I februari 2012 inrättade kommissionen tillsammans med 
de åtta medlemsstater som då hade den högsta ungdomsarbetslösheten, insatsgrupper för ungdomars 
sysselsättning ( Young Action Team, YAT ) som skulle identifiera åtgärder genom vilka man skulle kunna dra nytta 
av de EU -medel (även från ESF) som fortfarande var tillgängliga för programperioden 2007–2013 för att stödja 
sysselsättningsmöjligheter för ungdomar och små och medelstora företag.
Internationella arbetsorganisationen : Internationella arbetsorganisationen (ILO) är ett FN -organ som handlägger 
arbetsrättsliga frågor, särskilt internationella arbetsnormer. 185 av FN:s 193 medlemsstater är medlemmar 
i ILO. Till skillnad från andra av FN:s fackorgan har Internationella arbetsorganisationen en trepartssammansatt 
styrstruktur – med företrädare för regeringar, arbetsgivare och arbetstagare. ILO är en viktig leverantör av 
arbetsmarknadsstatistik.
Konsekvensbedömningar : Konsekvensbedömningar bidrar till EU:s beslutsprocesser genom att man systematiskt 
samlar in och analyserar information om planerade insatser och uppskattar deras sannolika konsekvenser. 
Konsekvensbedömningar ska göras för alla viktigare politiska initiativ (dvs. de som presenteras i den årliga politiska 
strategin eller, senare, i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram), med vissa klart fastställda undantag. 
Därutöver kan andra viktiga initiativ konsekvensbedömas från fall till fall.
07 Ordförklaringar
NEET : NEET definieras som ”unga som varken arbetar eller studerar” ( young people ”neither in employment, education 
or training” ). Denna definition av NEET togs fram av sysselsättningskommittén (EMCO) i april 2010 för användning 
inom ramen för de integrerade riktlinjerna för Europa 2020. Definitionen omfattar arbetslösa som inte deltar 
i allmän eller yrkesinriktad utbildning och icke förvärvsarbetande som inte deltar i allmän eller yrkesinriktad 
utbildning.
Med andra ord omfattar ”som inte arbetar” både arbetslösa och icke förvärvsarbetande, medan ”som inte studerar” 
innebär att personer som arbetar eller deltar i formell eller icke -formell utbildning inte räknas in i ”unga som varken 
arbetar eller studerar”.
Operativt program : Ett operativt program anger vilka som är en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål 
och hur medlen (EU -finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) kommer att användas under 
en viss period (vanligtvis sju år) för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att uppnå ett antal mål som 
anges bland det operativa programmets insatsområden. Operativa program finns för var och en av fonderna på 
sammanhållningsområdet (det vill säga Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF). Operativa program utarbetats 
av medlemsstaten och måste godkännas av kommissionen innan några medel kan betalas ut från EU:s budget. 
Operativa program kan endast ändras under den period det omfattar om båda parterna är överens.
Tidigareläggning : Inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet, innebär tidigareläggning att hela budgeten 
är tillgänglig för utbetalning under de första två åren av den fleråriga budgetramen i stället för att fördelas över alla 
sju åren (2014–2020).
Ungdomsgaranti : Ungdomsgarantin, som antogs genom rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att 
inrätta en ungdomsgaranti, innebär att man bör säkerställa att alla unga under 25 år inom fyra månader efter 
att de avslutat sin formella utbildning eller blivit arbetslösa får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, 
vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. Ungdomsgarantin är en avgörande strukturreform som gör att 
institutionerna samarbetar bättre för att nå konkreta resultat för ungdomar.
Ungdomssysselsättningsinitiativet : Ungdomssysselsättningsinitiativet syftar till att ge ekonomiskt stöd till 
regioner med ungdomsarbetslöshetsnivåer på över 25 % genom att stödja genomförandet av ungdomsgarantin 
i syfte att förstärka och komplettera den verksamhet som finansieras genom ESF. Initiativet finansierar verksamhet 
som är direkt riktad till unga – under 25 år (eller under 30 när medlemsstaterna anser att det är relevant) – som 
varken arbetar eller studerar (NEET). Det har en sammanlagd budget på 6  miljarder  euro. Den politiska ramen 
för ungdomssysselsättningsinitiativet utgörs av ungdomssysselsättningspaketet, särskilt rekommendationen 
om att inrätta en ungdomsgaranti. Den rättsliga grunden för ungdomssysselsättningsinitiativet utgörs av 
ESF- förordningarna för 2014–2020.
08
 Sammanfattning
I
En genomsnittlig arbetslöshet på 22 % i EU i juni 2014 
för ungdomar mellan 15 och 24 år innebär en stor 
utmaning för alla medlemsstater. Situationen är kritisk 
i vissa medlemsstater där arbetslösheten drabbar 
mellan varannan och var tredje ung person, vilket ökar 
riskerna för en förlorad generation och betydande 
socioekonomiska kostnader.
II
Som en reaktion på den allt svårare situationen för 
unga arbetslösa, som har försämrats ytterligare av den 
ekonomiska och finansiella krisen, lade kommissionen 
2012 fram ett förslag till ett ungdomsgarantisystem 
som resulterade i att rådet antog en rekommendation 
i april 2013. Rådet rekommenderade kommissionen 
och medlemsstaterna att inrätta en ungdomsgaranti 
som innebär att man i hela EU systematiskt ser till att 
alla unga under 25 år får ett ”högkvalitativt” erbju -
dande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsut -
bildning eller praktik inom fyra månader efter att de 
blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning.
III
Systemet ska finansieras från EU:s budget genom 
Europeiska socialfonden (ESF) och ett särskilt ung -
domssysselsättningsinitiativ med ett beräknat anslag 
på 12,7  miljarder  euro för perioden 2014–2020. Kom -
pletterande nationell finansiering kommer att behö -
vas eftersom det utöver åtgärder riktade till individer 
även krävs strukturreformer.IV
Vi bedömde om kommissionen gav lämpligt stöd till 
medlemsstaterna när de inrättade sina ungdoms -
garantisystem och gick igenom möjliga risker med 
genomförandet. Vi kom fram till att kommissionen gav 
medlemsstaterna lämpligt stöd vid rätt tidpunkt. Men 
vi identifierade tre potentiella risker för att genomför -
andet av ungdomsgarantin inte blir ändamålsenligt, 
nämligen en otillräcklig total finansiering, definitionen 
av ett högkvalitativt erbjudande och det sätt på vilket 
kommissionen övervakar och rapporterar om syste -
mets resultat.
V
Vi rekommenderar följande:
 ο Medlemsstaterna bör tillhandahålla en tydlig 
och fullständig översikt över kostnaderna för alla 
planerade åtgärder för att bekämpa ungdoms -
arbetslösheten inom ungdomsgarantisystemet 
så att kommissionen kan bedöma det totala 
finansieringsbehovet.
 ο Kommissionen bör främja ett antal kvalitetskrav 
på arbete, praktik och lärlingsutbildning som 
ska vara uppfyllda för att stöd ska ges från EU:s 
budget. Kraven skulle kunna baseras på de fakto -
rer som utmärker ett högkvalitativt erbjudande 
enligt kommissionens riktlinjer för utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
 ο Kommissionen bör inrätta ett heltäckande över -
vakningssystem för ungdomsgarantisystemet, som 
omfattar både strukturreformer och åtgärder som 
riktas till enskilda personer. Resultatet av övervak -
ningen bör rapporteras till Europaparlamentet och 
rådet.
09
 Inledning
Ungdomsarbetslösheten 
i EU
01 
Under det senaste årtiondet, och 
särskilt sedan den ekonomiska och 
finansiella krisen började, har antalet 
arbetslösa i EU ökat avsevärt. Risken 
för att bli arbetslös är ännu högre för 
unga människor (15–24 år); till exem -
pel drabbas ungdomar ofta först av 
nedskärningar eftersom de är mindre 
erfarna. När den ekonomiska och 
finansiella krisen var som värst resul -
terade det i några medlemsstater i en 
situation där det blev praktiskt taget 
omöjligt för ungdomar att gå från 
skola till arbetsmarknad.1
02 
Ungdomsarbetslösheten är mer käns -
lig för konjunkturcykeln än den totala 
arbetslösheten, och ungdomar är ock -
så oftare anställda i ekonomiska sekto -
rer som är mer utsatta för ekonomiska 
nedgångar, t.ex. tillverkningsindustrin, 
byggnadsverksamheten, detaljhandeln 
eller servicenäringen. Under de fyra 
senaste åren har den totala sysselsätt -
ningsgraden för ungdomar minskat tre 
gånger så mycket som för vuxna. Enligt 
Internationella valutafonden (IMF) 
ligger cykliska faktorer bakom ungefär 
50 % av ökningen av ungdomsarbets -
lösheten i hela Europa, men 70 % av 
den ökade arbetslösheten i de kris -
drabbade euroländerna.203 
År 2010 lanserade kommissionen det 
ledande initiativet Unga på väg inom 
Europa 2020 som ska främja bättre 
utbildning, mer framgångsrik integra -
tion på arbetsmarknaden och ökad 
rörlighet som verktyg för att bekämpa 
ungdomsarbetslösheten.3 Kommis -
sionen uppmanade också medlems -
staterna att se till att alla ungdomar 
arbetar, genomgår vidareutbildning 
eller deltar i annan aktiveringsåtgärd 
inom fyra månader efter avslutad skol -
gång och tillhandahålla detta som en 
”ungdomsgaranti”.
04 
I december 2011 föreslog kommis -
sionen Initiativet Bättre möjligheter för 
unga4, och i januari 2012 tillkännagav 
kommissionen att den skulle arbeta 
tillsammans med de åtta medlemssta -
ter som drabbats värst av ungdoms -
arbetslöshet genom att inrätta insats -
grupper för ungdomars sysselsättning 
(Youth Action Team, YAT ) i syfte att 
bättre utnyttja de EU -medel som 
fortfarande fanns tillgängliga under 
programperioden 2007–2013.
05 
I december 2012 föreslog kommis -
sionen i sitt ungdomssysselsättnings -
paket5 en rådsrekommendation om att 
inrätta en ”ungdomsgaranti”. Förslaget 
antogs av EU:s ministerråd i april 20136 
och godkändes av Europeiska rådet 
i juni 2013. 71 Förenta nationernas regionala 
informationskontor för 
Västeuropa ”Youth: the 
hardest hit by the global 
financial crisis” (ungdomar: de 
som drabbats hårdast av den 
globala finanskrisen), ( http://
www.unric.org ).
2 Internationella valutafonden, 
landrapport nr 14/199 Euro 
Area Policies  (politiken inom 
euroområdet), juli 2014, 
avsnittet Youth Unemployment 
in Europe: Okun’s Law and 
Beyond ” (ungdoms  arbets -
lösheten i Europa: bortom 
Okuns lag).
3 COM(2010) 477 final, 15.9.2010, 
Unga på väg .
4 COM(2011) 933 final, 
20.12.2011, Initiativet Bättre 
möjligheter för unga
5 COM(2012) 729 final, 5.12.2012 
Förslag till rådets rekommen­
dation om att inrätta en 
ungdomsgaranti.
6 Rådets rekommendation av 
den 22 april 2013 om att 
inrätta en ungdomsgaranti 
(EUT C 120, 26.4.2013, s. 1).
7 Europeiska rådets slutsatser av 
den 27–29 juni 2013, EUCO 
104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
10 Inledning
Arbetslösheten bland ungdomar (15–24 år) i EU:s medlemsstater (juni 2014)
Källa: Eurostat.Figur 1
0 10 20 30 40 50 60Spanien
Grekland
Italien
Kroatien
Cypern
Portugal
Slovakien
Rumänien
Irland
Polen
Frankrike
Sverige
Bulgarien
Belgien
EU (28 länder)
Litauen
Lettland
Ungern
Finland
Slovenien
Tjeckien
Storbritannien
Luxemburg
Estland
Danmark
Malta
Nederländerna
Österrike
TysklandUngdomsarbetslösheten i EU – några uppgifter om läget 2014
Nästan 5 miljoner ungdomar (under 25 år) var arbetslösa i EU-28 i juni 2014, varav över 3,3 miljoner i euroom -
rådet. Det innebär en arbetslöshet på 22 % i EU. Mer än en av fem unga EU -medborgare på arbetsmarknaden 
kan inte få jobb. I Grekland och Spanien gäller det varannan ung person.Ruta 106 
År 2014 låg ungdomsarbetslösheten 
i EU som helhet fortfarande på en 
alarmerande hög nivå (se ruta 1  och 
bilaga I ).
07 
Dessutom är klyftan mellan de länder 
som har den högsta och den lägsta 
arbetslösheten bland unga mycket 
hög (se figur 1 ). Det skiljer nästan 50 procentenheter mellan den med -
lemsstat som har den lägsta ung -
domsarbetslösheten (Tyskland 7,8 % 
i juni 2014) och den med den högsta 
(Spanien 53,4 % i juni 2014).
11 Inledning
08 
Ungdomsarbetslösheten har också sto -
ra socioekonomiska kostnaderna. I en 
studie från 2012 kom Eurofound8 fram 
till att unga européer mellan 15 och 24 
år som inte arbetar och inte studerar 
(NEET) beräknas kosta cirka 153 mil -
jarder euro (cirka 1,2 % av EU:s BNP) 
per år (i arbetslöshetsersättning och 
uteblivna inkomster och skatter). Dess -
utom medför ungdomsarbetslösheten 
på lång sikt kostnader för ekonomin, 
samhället och för de berörda perso -
nerna, såsom ökad risk för framtida 
arbetslöshet (till följd av de försämrade 
färdigheter och den bristande moti -
vation som är ett resultat av långva -
rig arbetslöshet och inaktivitet) och 
fattigdom. Under 2014 fanns det totalt 
7,5 miljoner ungdomar som varken 
arbetade eller studerade.
EU:s roll i syssel   sättnings  - 
politiken
09 
EU:s roll i sysselsättningspolitiken är 
att se till att medlemsstaternas sys -
selsättningspolitik samordnas, sär -
skilt genom att fastställa riktlinjer för 
politiken. Kommissionen kan också 
stödja och vid behov komplettera de 
nationella åtgärderna för att bekämpa 
arbetslösheten.910 
I samband med den europeiska plane -
ringsterminen har kommissionen ock -
så till uppgift att föreslå rekommen -
dationer till rådet som en del av sin 
multilaterala övervakning av medlems -
staternas ekonomiska politik, inbegri -
pet sysselsättning.10 Kommissionen 
anser att dessa rekommendationer, 
som kallas ”landsspecifika rekommen -
dationer” (CSR) är politiskt bindande 
så snart de har godkänts av Europeiska 
rådet. Rekommendationerna kan i sista 
hand leda till sanktioner om de avser 
brister som anses försätta medlems -
staten i en situation med makroekono -
miska obalanser och/eller alltför stora 
underskott och om Europeiska rådet 
anser att den berörda medlemsstaten 
inte vidtar tillräckliga åtgärder.118 Eurofound (2012), NEETs – 
Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in Europe  
(NEET – unga som varken 
arbetar eller studerar: 
utmärkande drag, kostnader 
och politiska åtgärder 
i Europa), Europeiska unionens 
publikationsbyrå, Luxemburg.
9 Artikel 5.2 och artikel 147 i den 
konsoliderade versionen av 
fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt (EUT 
C 115, 9.5.2008, s. 47).
10 Artikel 148 i den konsoliderade 
versionen av fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt (EUT C 115, 
9.5.2008, s. 47).
11 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1176/2011 av den 
16 november 2011 om 
förebyggande och korrigering 
av makroekonomiska 
obalanser (EUT L 306, 
23.11.2011, s. 25).
12 Inledning
Ungdomsgarantin: En 
åtgärd för att underlätta 
för ungdomar att hitta ett 
arbete och en struktur -
reform för att underlätta 
övergången från skola till 
arbete
11 
I rådets rekommendation från 2013 
beskrivs begreppet ungdomsgaranti 
(se ruta 2 ), och man riktar särskilda 
rekommendationer till både med -
lemsstaterna och kommissionen 
om att inrätta och genomföra 
ungdomsgarantin.
12 
Till skillnad från tidigare åtgärder 
syftar ungdomsgarantin till att ge 
ett av fyra alternativa erbjudanden 
(jobb, lärlingsplats, praktikplats eller 
vidareutbildning) till ungdomar som 
varken arbetar eller studerar på ett 
systematiskt sätt i hela EU. Enligt 
rådet bör medlemsstaterna genom -
föra ungdomsgarantin ”i enlighet 
med nationella, regionala och lokala 
förhållanden”.1213 
För genomförandet av ungdomsgaran -
tin krävs en kombination av åtgärder 
som kan vidtas på kort, medellång 
och lång sikt. En del resultat av åt -
gärder som riktar sig till enskilda 
personer kan uppnås snabbt, medan 
det vid andra åtgärder tar en viss tid 
innan de ger några positiva effekter. 
Exempel på långsiktiga åtgärder är 
strukturreformer av offentliga arbets -
förmedlingar och anpassningar av 
arbetslagstiftningen.
Vad är ”ungdomsgarantin”?
Enligt ungdomsgarantin bör medlemsstaterna säkerställa att unga under 25 år inom fyra månader efter att de 
avslutat sin formella utbildning eller blivit arbetslösa antingen får ett ”högkvalitativt” arbete som passar deras 
utbildning, färdigheter och erfarenhet eller den utbildning, de nya färdigheter eller den erfarenhet som krävs 
för att få arbete i framtiden genom lärlingsutbildning, praktik eller vidareutbildning.Ruta 212 Rekommendation 1 i rådets 
rekommendation av den 
22 april 2013 om att inrätta en 
ungdomsgaranti.
13 Inledning
Finansiering av ungdoms-  
garantisystemet
14 
Ungdomsgarantin finansieras från EU:s 
budget, främst genom ungdomssys -
selsättningsinitiativet13 och Europeiska 
socialfonden (ESF) för programperi -
oden 2014–2020, och från nationella 
budgetar (se figur 2 ). Denna offentliga 
finansiering kan kompletteras med privat finansiering (t.ex. företags in -
vesteringar i lärlingsutbildningar eller 
utbildningar som finansieras av privata 
stiftelser).13 Europeiska rådets slutsatser av 
den 8 februari 2013, EUCO 
37/13 ( http://www.consilium.
europa.eu ).Figur 2Översikt över finansieringen av ungdomsgarantin
Källa: Revisionsrätten.Europeiska socialfonden
(ESF)Nationell ﬁnansieringFinansieringskällor
Ungdomsgarantin
Högkvalitativa erbjudanden om
anställning – vidareutbildning – lärlingsutbildning – praktikUngdomssysselsättningsinitiativet
14 Inledning
Europeiska socialfonden
15 
ESF är den i särklass viktigaste källan 
till EU -finansiering för ungdomsga -
rantisystemet. I februari 2015 upp -
skattade kommissionen att ESF- an-
slagen totalt kommer att uppgå till 
cirka 9,5  miljarder  euro, inklusive de 
3,2 miljarder  euro som krävs för att 
vid behov komplettera finansieringen 
av ungdomssysselsättningsinitiativet 
(se punkt 16). ESF kan finansiera både 
åtgärder som särskilt riktar sig till en -
skilda personer och de som rör struk -
turreformer (se ruta 3 ).
Ungdomssysselsättnings -
initiativet
16 
Som komplement till det tillgängli -
ga finansiella stödet från EU till de 
regioner där unga människor drabbats 
hårdast av arbetslöshet och inaktivitet 
har Europaparlamentet och Europeiska 
rådet kommit överens om ett särskilt 
ungdomssysselsättningsinitiativ på 
6,4 miljarder  euro. Anslaget till ung -
domssysselsättningsinitiativet utgörs 
av 3,2  miljarder  euro från en särskild 
ny budgetpost för ungdomssyssel -
sättning som ska kompletteras med minst 3,2  miljarder  euro i nationella 
tilldelningar inom den nuvarande ESF. 
Till skillnad från ESF -delen omfattas 
det särskilda anslaget till ungdoms -
sysselsättningsinitiativet inte av kravet 
på nationell medfinansiering14, och de 
kostnader som medlemsstaterna har 
haft sedan den 1 september 2013 be -
rättigar till återbetalning med retroak -
tiv verkan. Den totala finansieringen 
av ungdomssysselsättningsinitiativet 
tidigareläggs så att dessa medel finns 
tillgängliga 2014 och 2015, och utgif -
terna för initiativet förväntas uppkom -
ma mot slutet av 2017 och 2018.Exempel på konkreta aktiviteter som kan få stöd av ESF
Följande är exempel på konkreta aktiviteter som kan stödjas av ESF: utvecklingen av specialiserade ungdoms -
tjänster, upprättande av gemensamma kontaktpunkter (t.ex. inom de offentliga arbetsförmedlingarna och på 
internet), bättre databaser, stöd till sysselsättning och yrkesrådgivning på skolor, kampanjer för att öka med -
vetenheten, stöd till frivilligorganisationer som tillhandahåller handledare, inrättande av centrum för analys 
och utformning av politiska modeller.Ruta 3
14 Artikel 22.3 i Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1304/2013 
av den 17 december 2013 om 
Europeiska socialfonden och 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1081/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 470).
15 Inledning
15 Artikel 18 i förordning (EU) 
nr 1304/2013.
16 Artikel 16 i förordning (EU) 
nr 1304/2013 och bilaga VIII till 
förordning (EU) nr 1303/2013.
17 Artikel 16 i förordning (EU) 
nr 1304/2013.
18 Europeiska kommissionens 
pm The EU Youth Guarantee 
(EU:s ungdomsgaranti), 
8.10.2014.17 
Ungdomssysselsättningsinitiativet 
ingår i den övergripande programpla -
neringen av ESF och godkänns anting -
en i särskilda operativa program för 
ungdomssysselsättningsinitiativet eller 
som en del av ESF:s operativa program 
som ett insatsområde eller till och med 
som en del av ett insatsområde15.
18 
Stödet inom ungdomssysselsättnings -
initiativet är inriktat på regioner med 
en ungdomsarbetslöshet på över 25 % 
och på unga som varken arbetar eller 
studerar (NEET). Det finansierar verk -
samhet som är direkt riktad till unga 
människor under 25 år eller under 30 
år när medlemsstaterna anser det rele -
vant16 (se ruta 4 ).
19 
Tjugo medlemsstater är berättigade till 
stöd från ungdomssysselsättningsini -
tiativet (se figur 3 och bilaga II ), efter -
som de hade regioner där ungdomsar -
betslösheten var över 25 % 201217.20 
Under 2014 fastslog kommissionen 
att om ungdomsgarantin ska kunna 
genomföras i praktiken måste EU -län-
derna också prioritera sysselsättnings -
åtgärder för unga i sina nationella 
budgetar18.
Exempel på verksamhet som kan få stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet
Åtgärder som kan finansieras genom ungdomssysselsättningsinitiativet är t.ex. tillhandahållande av en första 
arbetslivserfarenhet, individuell handledning av arbetssökande, åtgärder för att främja rörlighet genom att 
sammanföra kompetens och arbetstillfällen, starthjälp för unga företagare, direkt stöd till praktiktjänstgöring 
och lärlingsutbildning och tillhandahållande av utbildning i digital kompetens.Ruta 4
16 Inledning Figur 3Ungdomssysselsättningsinitiativet  – stödberättigade regioner
Stödberättigade regioner
SVERIGE:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIEN:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRLAND:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
STORBRITANNIEN:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANKRIKE:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGAL:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresSPANIEN:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIEN:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLEN:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
TJECKIEN:
Severozápad
UNGERN:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAKIEN:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMÄNIEN:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGARIEN:
Severen tsentralen, Severoiztochen, 
Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen 
tsentralen
SLOVENIEN:
Vzhodna Slovenia
KROATIEN:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
GREKLAND:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LETTLAND, LITAUEN, CYPERN
Källa:  Europaparlamentets utredningstjänst.
17 Inledning
Kommissionens roll 
i utformningen, genomförandet 
och övervakningen av 
ungdomsgarantin
21 
Kommissionens roll i utformningen, 
genomförandet och övervakningen av 
ungdomsgarantisystemet definierades 
särskilt i rådets rekommendation från 
april 2013.19 Framför allt bör kommis -
sionen göra följande:
 - Uppmuntra medlemsstaterna 
till att på bästa sätt utnyttja ESF, 
i enlighet med ESF:s relevanta 
prioriterade investeringar för 
program  perioden 2014–2020, och 
ungdomssysselsättningsinitiativet, 
om så är lämpligt, för att stödja 
inrättandet och genomförandet av 
ungdomsgarantisystemen som ett 
politiskt instrument för att bekäm -
pa och förebygga ungdomsarbets -
löshet och socialt utanförskap.
 - Övervaka utformningen, ge -
nomförandet och resultatet av 
ungdomsgarantisystemen ge -
nom sysselsättningskommitténs 
multilaterala övervakning (se 
punkt 68) inom den europeiska 
planeringsterminen och som en 
del av det årliga arbetsprogram -
met för det europeiska nätverket 
av offentliga arbetsförmedlingar 
analysera effekten av de införda 
åtgärderna och, där så är lämpligt, 
rikta rekommendationer till enskil -
da medlemsstater, på grundval av 
riktlinjerna för medlemsstaternas 
sysselsättningspolitik.22 
Enligt rådets rekommendation och 
i linje med förordningen med gemen -
samma bestämmelser för 2014–2020 
ska kommissionen och medlemssta -
terna säkerställa att ESF och ungdoms -
sysselsättningsinitiativet fungerar 
effektivt under utarbetandet och 
genomförandet genom övervakning, 
rapportering och utvärdering.20
Kommissionens bedömning 
av genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin
23 
Efter kommissionens meddelande från 
juni 2013 En uppmaning till insatser mot 
ungdomsarbetslösheten21 och Euro -
peiska rådets möte22 åtog sig med -
lemsstaterna att överlämna genom -
förandeplaner för ungdomsgarantin 
till kommissionen. De medlemsstater 
som omfattas av ungdomssyssel -
sättningsinitiativet skulle översända 
dessa handlingar i slutet av 2013 och 
de övriga under 2014. Inom ramen för 
den europeiska planeringsterminen 
fick kommissionens generaldirektorat 
för sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering i uppgift att bedöma de 
genomförandeplaner för ungdoms -
garantin från medlemsstaterna som 
fanns tillgängliga i januari 2014 så att 
medlemsstaterna kunde få feedback 
under de bilaterala mötena om den 
europeiska planeringsterminen i febru -
ari 2014.19 Rekommendation av den 
22 april 2013 om att inrätta en 
ungdomsgaranti.
20 Artikel 4.9 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
21 COM(2013) 447 final, 19.6.2013.
22 Europeiska rådets slutsatser av 
den 27–28 juni 2013, EUCO 
104/2/13 ( http://consilium.
europa.eu ). 
18
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
24 
Vid revisionen bedömde vi huruvida 
kommissionen gav lämpligt stöd till 
medlemsstaterna när de inrättade 
ungdomsgarantisystemen och gick 
igenom möjliga genomföranderisker.
25 
Revisionen omfattade perioden från 
antagandet av rådets rekommendation 
i april 2013 till juni 2014. Vid den tiden 
hade utformningen av ungdomsgaran -
tisystemet fullföljts och genomföran -
deplanerna lämnats in av medlemssta -
terna och bedömts av kommissionen. 
Vi har även tagit hänsyn till en del yt -
terligare uppgifter som kommissionen 
har lämnat fram till februari 2015 (fram -
för allt om de beräknade EU -anslagen 
till ungdomsgarantin och utvecklingen 
av övervakningssystemet). Revisionen 
syftade till att identifiera potentiella 
risker som kunde påverka genomför -
andet av programmet. Vi har för avsikt 
att också granska frågor om ungdoms -
arbetslöshet, inbegripet genomföran -
det av EU:s initiativ på medlemsstatsni -
vå, i framtida rapporter.26 
Revisionen inriktades på kommissio -
nens bedömning av genomförande -
planerna för ett urval av fem med -
lemsstater: Irland, Italien, Litauen och 
Portugal, där det även hade inrättats 
insatsgrupper för ungdomars syssel -
sättning, och Frankrike. För dessa fem 
medlemsstater gjorde vi om kommis -
sionens utvärdering och analyserade 
både den feedback som kommissionen 
hade gett medlemsstaterna och den 
uppföljning som sedan gjordes. För 
de medlemsstater för vilka uppgifter 
fanns tillgängliga undersökte vi även 
kopplingen mellan bedömningen 
av genomförandeplanerna för ung -
domsgarantin och bedömningen av 
förhandsvillkoren för ungdomssyssel -
sättningsinitiativet. Slutligen bedöm -
de vi EU:s ram för övervakningen av 
framsteg mot ett effektivt genomför -
ande av ungdomsgarantisystemet och 
rapporteringen om detta.
19
 Iakttagelser
Kommissionen gav 
medlemsstaterna till -
räckligt stöd vid rätt 
tidpunkt under inrätt -
andet av ungdoms-  
garantisystem
27 
Genomförandet av ungdomsgarantin 
förutsätter djupgående strukturrefor -
mer av systemen för utbildning och 
arbetsförmedling för att underlätta 
övergången från skola till arbete och 
öka ungdomars anställbarhet. Utöver 
strukturreformerna uppmuntrar ung -
domsgarantin också användningen av 
en rad förebyggande åtgärder för att 
stimulera efterfrågan på ungdomars 
arbetskraft. Dessa åtgärder (t.ex. tillfäl -
ligt och välriktat löne- eller nyanställ -
ningsstöd eller lärlingsutbildnings- och 
praktikbidrag) kan hjälpa unga att 
komma in på arbetsmarknaden och 
vidareutveckla sina färdigheter.
28 
Rådets rekommendation innehåller 
riktlinjer för god praxis för inrättandet 
av ett ändamålsenligt ungdomsga -
rantisystem. Vi granskade i vilken 
utsträckning kommissionen har tagit 
med kriterierna för god praxis i sin 
bedömning av genomförandepla -
nerna för ungdomsgarantin (YGIP). Vi 
bedömde även i vilken utsträckning 
medlemsstaterna har beaktat kom -
missionens analys av förslagen till 
genomförandeplaner för ungdoms -
garantin och hur väl kommissionens 
bedömning av genomförandeplanerna 
för ungdomsgarantin hade samord -
nats med förhandsbedömningen av de 
operativa programmen inom ESF och 
ungdomssysselsättningsinitiativet.Kommissionen lämnade sina 
riktlinjer för ungdomsga -
rantisystemets utformning 
till medlemsstaterna inom 
fem månader efter rådets 
rekommendation
29 
Vår analys visade att kommissionen 
tog fram riktlinjer för utarbetandet av 
nationella genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin och skickade ut dem 
till medlemsstaterna i september 2013, 
dvs. fem månader efter antagandet av 
rådets rekommendation i april 2013. 
Riktlinjerna innehåller en mall för de 
viktigaste delarna i en övergripande 
genomförandeplan som bygger på oli -
ka principer i rådets rekommendation:
 - Nationella förhållanden och ung -
domsgarantins mervärde i förhål -
lande till nuvarande bestämmelser.
 - Uppbyggnad av partnerskapsbase -
rade tillvägagångssätt.
 - Tidig insats och aktiverings-  
åtgärder.
 - Stödåtgärder för att möjliggöra 
integrering på arbetsmarknaden.
 - Finansiering av ungdoms-  
garantisystemet.
 - Bedömning och löpande förbätt -
ring av reformer och initiativ.
20 Iakttagelser
30 
Dessutom har kommissionen gett stöd 
till medlemsstaterna genom att lägga 
ut ”vanliga frågor” i december 2013 
på webbplatsen för ungdomsgarantin 
och olika underliggande dokument 
såsom ett arbetsdokument med när -
mare uppgifter om det grundläggande 
konceptet bakom ungdomsgarantin 
och de principer som kan bidra till att 
den blir framgångsrik. Kommissionen 
anordnade temadagar i oktober 2013 
och april 2014 och lyckades få alla 
medlemsstater att utse en nationell 
samordnare för ungdomsgarantin.
31 
Vi anser därför att kommissionen gav 
stöd till medlemsstaterna vid rätt 
tidpunkt. Det gjorde det lättare för 
medlemsstaterna att börja inrätta sina 
nationella ungdomsgarantisystem och 
gjorde det möjligt för dem att lägga 
fram sina genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin inom den korta tids -
ram som fastställdes i rådets slutsatser 
från juni 2013, dvs. före utgången av 
2013 för de medlemsstater som omfat -
tas av ungdomssysselsättningsinitia -
tivet och senast våren 2014 för övriga 
(se bilaga II ).Kommissionen gjorde en 
heltäckande bedömning vid 
lämplig tidpunkt av med -
lemsstaternas förslag till 
genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin
32 
Vi konstaterar att ansvaret för genom -
förandeplanerna för ungdomsgarantin 
vilar på medlemsstaterna. Kommissio -
nens uppgift är att vid lämplig tid -
punkt göra en noggrann och enhetlig 
bedömning av förslagen till genomför -
andeplaner för att identifiera brister 
som kan inverka negativt på möjlighe -
ten att uppnå en ändamålsenlig ung -
domsgaranti. Utifrån den bedömning -
en kan medlemsstaterna vid behov 
justera sina genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin. Det gör det möjligt 
för medlemsstaterna att på bästa sätt 
utnyttja ESF och ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet i förekommande fall 
och stödja inrättandet och genomför -
andet av ungdomsgarantisystemen.
33 
Vi granskade kommissionens bedöm -
ning av de nationella genomförande -
planerna för ungdomsgarantin och 
undersökte i vilken utsträckning med -
lemsstaterna har åtgärdat de brister 
som konstaterades vid bedömningen.
34 
Vi konstaterade att kommissionen har 
utvecklat en omfattande utvärderings -
mall som täcker de viktigaste aspek -
terna av rådets rekommendation. Med 
hjälp av den kunde kommissionen 
systematiskt bedöma medlemsstater -
nas förslag till genomförandeplaner 
för ungdomsgarantin. Därefter gjorde 
man övergripande dubbelkontroller av 
bedömningarna för att försäkra sig om 
att de 28 genomförandeplanerna för 
ungdomsgarantin var enhetliga.
21 Iakttagelser
35 
När det gäller de medlemsstater som 
omfattas av vår revision hade kom -
missionen bedömt alla genomföran -
deplaner för ungdomsgarantin som vi 
granskade och kunde lämna feedback 
i tid till de bilaterala möten som hölls 
i februari 2014.
Vid sin bedömning identifie -
rade kommissionen många 
av bristerna i förslagen till 
genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin
36 
Vid sin bedömning identifierade 
kommissionen ett antal brister i infor -
mationen från medlemsstaterna om de 
viktigaste aspekterna i de nationella 
genomförandeplanerna för ungdoms -
garantin. Exempel på sådana brister är 
bristfälliga eller obefintliga analyser av 
kompetensglapp, utebliven redogö -
relse för hur de planerade åtgärderna 
ska garantera att alla unga som varken 
arbetar eller studerar ska nås och 
inkonsekvenser i vad som utgör ett bra 
erbjudande.
37 
Kommissionen tog emellertid inte till -
räckligt noggrant och konsekvent upp 
följande aspekter som särskilt ingår 
i rådets rekommendation:
 - IKT/Digital kompetens : Kom -
missionen hade konstaterat att 
IKT-kompetens kan skapa mycket 
goda möjligheter till långsiktiga ar -
betstillfällen.23 Kommissionen be -
tonade vidare att ”Antalet personer 
med IKT -utbildning är otillräckligt 
för att fylla alla lediga tjänster 
i IKT -sektorn, där efterfrågan på 
yrkesverksamma – också i dessa 
ekonomiskt turbulenta tider  – har 
växt med 3 % per år.”24 Kommis -
sionen påpekade att Italiens och 
Litauens genomförandeplaner för ungdomsgarantin inte innehöll 
några åtgärder för att främja IKT/
Digital kompetens men gjorde 
det inte när det gällde Irland och 
Portugal trots att de inte heller 
nämnde IKT/Digital kompetens 
i sina genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin.
 - Ömsesidiga skyldigheter : Rådet 
medger i sin rekommendation att 
”unga [har] ett eget ansvar för att 
hitta sin väg till ekonomisk verk -
samhet”. I några medlemsstater 
riskerar arbetslösa ungdomar att 
arbetslöshetsersättningen eller 
socialbidraget dras in eller redu -
ceras om de inte godtar ett rimligt 
erbjudande om arbete, praktik 
eller utbildning. Om denna princip 
inte beaktas finns det en risk för 
att ungdomsgarantisystemets 
ändamålsenlighet begränsas ef -
tersom det skulle inverka negativt 
på deltagarnas engagemang och 
minska medlemsstaternas ansvar 
att tillhandahålla ett högkvalita -
tivt erbjudande. Kommissionen 
bedömde inte om det fanns 
ömsesidiga skyldigheter i någon 
av de genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin som granska -
des. Vi konstaterade att av de fem 
granskade genomförandeplanerna 
för ungdomsgarantin var det en -
dast den från Irland som innehöll 
en uttrycklig hänvisning till denna 
princip.23 KOM(2008) 868/3 Ny 
kompetens för nya arbetstillfällen – 
Att förutse och matcha 
kompetensbehoven på 
arbetsmarknaden .
24 Europeiska kommissionens 
arbetsdokument, SWD (2012) 
409 final, s. 21.
22 Iakttagelser
 - Ömsesidigt lärande : I rådets 
rekommendation uppmanas med -
lemsstaterna att ”[f]rämja ömsesi -
diga inlärningsaktiviteter på natio -
nell, regional och lokal nivå mellan 
alla parter som deltar i bekämp -
ningen av ungdomsarbetslöshet, 
för att bättre utforma och tillhan -
dahålla framtida ungdomsgaran -
tier”.25 Kommissionen bedömde 
inte denna relevanta fråga som är 
kopplad till kostnadseffektiviteten 
vid genomförandet i medlems -
staterna, och vi konstaterade att 
principen om ”ömsesidigt läran -
de” inte finns med i någon av de 
granskade genomförandeplanerna 
för ungdomsgarantin utom den 
franska.
Alla medlemsstater lämnade 
inte in en reviderad genom -
förandeplan för ungdomsga -
rantin efter kommissionens 
bedömning
38 
Under bedömningsprocessen gav 
kommissionen alla medlemsstater 
som omfattas av vår revision skriftlig 
feedback där den vid behov bad med -
lemsstaterna om ytterligare förtydli -
ganden och/eller påpekade de största 
bristerna i deras förslag till genom -
förandeplaner för ungdomsgarantin. 
Kommissionen höll också bilaterala 
möten med medlemsstaterna där de 
fortsatte att diskutera de konstaterade 
bristerna. Dessutom har kommissionen 
genomfört tekniska besök i vissa med -
lemsstater för att klargöra ett antal 
frågor och identifiera kvarstående 
problem i genomförandeplanerna för 
ungdomsgarantin.2639 
En rad stora brister kvarstod i genom -
förandeplanerna för ungdomsgaran -
tin efter de bilaterala mötena, och 
kommissionen begärde ytterligare 
information från alla granskade med -
lemsstater. När det gäller de granskade 
medlemsstaterna visade vår analys att 
Litauen var den enda som hade åtagit 
sig att lägga fram en reviderad version 
av genomförandeplanen27. Frankrike, 
Italien och Portugal uppmanades alla 
att lägga fram en ny version av sina ge -
nomförandeplaner men avböjde av oli -
ka skäl. Enligt kommissionen svarade 
exempelvis de italienska myndigheter -
na att de skulle koncentrera sig på att 
noggrant utarbeta relevanta operativa 
program i stället för att skriva en ny 
genomförandeplan.25 Rekommendation 25 
i medlemsstaterna.
26 I det granskade urvalet fick 
endast Italien ett tekniskt 
besök.
27 Förutom Litauen lämnade tolv 
andra medlemsstater in 
reviderade genomförande -
planer för ungdomsgarantin 
i juni 2014 (Belgien, Bulgarien, 
Grekland, Spanien, Kroatien, 
Ungern, Lettland, Neder -
länderna, Polen, Rumänien, 
Sverige och Slovakien), på 
kommissionens begäran.
23 Iakttagelser
Kommissionens bedömning 
av genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin samordna -
des inte tillräckligt väl med 
bedömningen av förhands -
villkor för operativa program 
inom ESF och ungdomssys -
selsättningsinitiativet
40 
Enligt förordningen med gemensam -
ma bestämmelser för programperio -
den 2014–2020 måste medlemsstater -
na uppfylla specifika förhandsvillkor 
så att en ändamålsenlig och effektiv 
användning av EU -medlen garante -
ras. I förordningen28 anges följande: 
”Kommissionens bedömning av hur 
villkoren uppfylls ska begränsas till de 
kriterier som anges i de fondspecifika 
bestämmelserna och i del II i bilaga 
XI och ska respektera nationella och 
regionala behörigheter att besluta om 
specifika och lämpliga politiska åtgär -
der, däribland innehållet i strategier”. 
Den relevanta investeringsprioritering -
en för operativa program inom ESF 
och ungdomssysselsättningsinitiativet 
är en “varaktig integration på arbets -
marknaden för ungdomar, särskilt de 
som inte arbetar eller studerar, även 
de ungdomar som löper risk för social 
utestängning och ungdomar från mar -
ginaliserade grupper, vilket inbegriper 
genomförandet av ungdomsgarantin”.
41 
Kommissionen ska bedöma om med -
lemsstaterna har lämnat konsekventa 
och tillfredsställande uppgifter om de 
specifika förhandsvillkoren innan ett 
operativt program antas.29 Förhands -
villkor för ungdomssysselsättningsi -
nitiativet är att det finns en strategisk 
ram för att främja ungdomssysselsätt -
ningen, bland annat genom att ge -
nomföra ungdomsgarantin.30 Vi anser 
att kommissionens bedömning av det 
specifika förhandsvillkoret för ung -
domssysselsättningsinitiativet och be -
dömningen av genomförandeplanerna 
bör samordnas väl så att man försäkrar sig om att de operativa programmen 
inom ESF och ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet och ungdomsgarantin 
överensstämmer med varandra.
42 
Vi bedömde huruvida kommissionen 
tog upp de brister som den identifierat 
vid bedömningen av genomförande -
planerna för ungdomsgarantin även 
när den drog slutsatser om uppfyllan -
det av förhandsvillkoren.
43 
Vi konstaterade att kommissionen 
ansåg att förhandsvillkoren för opera -
tiva program inom ESF och ungdoms -
sysselsättningsinitiativet var uppfyllda 
trots att genomförandeplanerna för 
ungdomsgarantin utvärderades som 
”mycket begränsade” eller ”partiella” 
(se bilaga III ). Vi anser att kommis -
sionen härigenom försatt ett tillfälle 
att se till att medlemsstaterna inför en 
sysselsättningsstrategi för ungdomar 
i enlighet med det politiska åtag -
andet när det gäller ungdomsgaran -
tisystemet innan operativa program 
inom ESF eller ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet för programperioden 
2014–2020 godkänns. Dessutom visade 
vår granskning att de kontroller som 
utförts av kommissionen för god -
kännande av operativa program inte 
omfattar hur operativa program inom 
ESF eller ungdomssysselsättningsini -
tiativet särskilt kommer att bidra till 
ett ändamålsenligt genomförande av 
ungdomsgarantin.28 Artikel 19.3 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
29 Artikel 19.1 och 19.3 i 
för ordning (EU) nr 1303/2013.
30 Bilaga XI till förordning (EU) 
nr 1303/2013.
24 Iakttagelser
Vi identifierade ett antal 
risker för att genom -
förandet av ungdoms -
garantisystemet inte blir 
ändamålsenligt
44 
Genom vår granskning av kommissio -
nens bedömning undersökte vi också 
om vi kunde identifiera potentiella 
risker för att ungdomsgarantisystemet 
inte genomförs på ett ändamålsenligt 
sätt. Vi tittade särskilt på vilka medel 
som avsatts för ungdomsgarantin, hur 
ett högkvalitativt erbjudande definie -
ras och hur ungdomsgarantisystemet 
övervakas.
Risk för att den totala finan -
sieringen inte är tillräcklig
45 
Genomförandet av ungdomsgaranti -
systemet i medlemsstaterna kommer 
att bli en dyr åtgärd, särskilt med tanke 
på den nuvarande omfattningen av 
ungdomsarbetslösheten i EU. Vi anser 
att en tillförlitlig övergripande upp -
skattning av den nödvändiga finan -
sieringen av ungdomsgarantisystemet 
bara kan fastställas på grundval av 
tillförlitliga uppgifter om kostnaderna 
för att genomföra ungdomsgarantin 
i varje medlemsstat. Dessutom bör det 
klargöras från vilka källor de natio -
nella ungdomsgarantisystemen ska 
finansieras.46 
Vi noterar att ungdomsgarantisyste -
met inte bara syftar till att ge finansi -
ellt stöd till unga (som är eller riske -
rar att bli arbetslösa), utan även till 
grundläggande strukturreformer på 
medellång och lång sikt. Det är därför 
uppenbart att ungdomsgarantin kom -
mer att kräva betydande investeringar.
47 
Beloppet för de nationella anslag som 
avsätts för ungdomsgarantisystemet 
har ännu inte fastställts helt och hållet. 
Enligt kommissionens analys av de ge -
nomförandeplaner för ungdomsgaran -
tin som medlemsstaterna har lämnat 
in har nio31 av 28 medlemsstater inte 
lämnat några uppgifter om planerad 
nationell finansiering. Resterande 
medlemsstater har lämnat uppgifter 
som är mer eller mindre detaljerade.
Ingen konsekvensbedömning av 
ungdomsgarantisystemet
48 
I princip alla viktiga lagstiftnings-, 
budget- och politikformuleringsinitia -
tiv från kommissionen med betydande 
konsekvenser måste genomgå en 
konsekvensbedömning.32 Konsekvens -
bedömningarna ska ange kostnaden 
för och nyttan med förslagen, hur de 
genomförs och vem som påverkas. 
Enligt kommissionens riktlinjer ska alla 
konsekvenser om möjligt och vid be -
hov kvantifieras och kostnadsberäknas 
utifrån robusta metoder och tillförlitli -
ga uppgifter.3331 Estland, Spanien, Finland, 
Irland, Luxemburg, Malta, 
Polen, Sverige och Stor  - 
britannien.
32 Punkt 3 i särskild rapport nr 
3/2010 Konsekvens­
bedömningar vid EU:s 
institutioner: Är de ett stöd 
i beslutsfattandet?  (http://eca.
europa.eu ).
33 Europeiska kommissionen, 
Impact Assessment Guidelines 
(riktlinjer för konsekvens -
bedömningar), SEC(2009) 92.
25 Iakttagelser
34 Europeiska kommissionens 
arbetsdokument, SWD (2012) 
409 final, s. 11–12.
35 Europaparlaments offentliga 
utfrågning, budgetutskottet 
i samarbete med utskottet för 
sysselsättning och sociala 
frågor, tisdagen den 
1 april 2014, s. 23.
36 ILO, Global Employment 
Outlook, “Global spill ­overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the situation 
for young jobseekers” 
(framtidsutsikter för den 
globala sysselsättningen  – 
globala spridningseffekter 
från utvecklade till 
framväxande ekonomier 
försvårar situationen för unga 
arbetssökande) , september 
2012, http://www.ilo.org
37 ILO, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses 
(jobbkrisen i euroområdet: 
trender och politiska åtgärder), 
juli 2012. Informationen har 
även offentliggjorts på 
kommissionens webbplats 
http://ec.europa.eu
38 Belgien, Irland, Spanien, 
Frankrike, Nederländerna och 
Portugal.
39 ILO, Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis? ( ungdoms -
garantier: ett svar på ung-  
domssysselsättningskrisen?), 
2013 ( http://www.ilo.org ).49 
Vi noterar att kommissionen inte 
gjorde någon konsekvensbedömning 
innan den föreslog ungdomsgaranti -
systemet. I det arbetsdokument som 
åtföljde förslaget till rådets rekom -
mendation om att inrätta en ung -
domsgaranti hänvisade kommissionen 
endast till Internationella arbetsor -
ganisationens (ILO) uppskattningar 
för 2012 (se avsnitt 2.3 i kommissio -
nens arbetsdokument) och lämnade 
preliminära uppskattningar för vissa 
medlemsstater (Österrike, Finland, Sve -
rige och Storbritannien)34. Utöver ILO:s 
uppskattningar finns det därför ingen 
information om de potentiella totala 
kostnaderna för genomförandet av ett 
sådant system i hela EU.
ILO lade fram olika upp -
skattningar 2012 och 2013 av 
de årliga finansieringsbehoven 
för genomförandet av en 
ungdomsgaranti
50 
I februari 2015 uppskattade kommis -
sionen att man för hela programperi -
oden 2014–2020 kommer att använda 
12,7 miljarder euro i EU -medel för att 
finansiera systemen. Tidigare, i april 
2014, uppskattade kommissionen35 att 
detta belopp skulle kompletteras med 
nationella, regionala och även privata 
resurser på 4  miljarder  euro. Totalsum -
man på 16,7  miljarder  euro innebär 
cirka 2,4  miljarder  euro per år.51 
År 2012 rapporterade ILO att den 
beräknade årliga kostnaden för ett 
ändamålsenligt genomförande av 
ungdomsgarantin i euroområdet skulle 
bli 0,2 % av BNP36 eller 0,45 % av de 
offentliga utgifterna, som uppgår till 
21 miljarder  euro37. Enligt de beräk -
ningar som ILO offentliggjorde 2013 
baserat på sex länder i euroområdet38 
skulle kostnaderna ligga mellan cirka 
0,5 och 1,5 % av BNP39. Enligt ILO 
varierar kostnaderna beroende på 
vilken administrativ infrastruktur som 
finns tillgänglig för genomförandet av 
garantin i större skala och hur stor den 
stödberättigade befolkningen är.
Ingen tillförlitlig uppskattning 
av kostnaderna för 
särskilda åtgärder inom 
ungdomsgarantisystemet
52 
År 2013 bad kommissionen medlems -
staterna att lämna en kostnadsberäk -
ning för de planerade åtgärderna och 
tillhörande finansieringskällor när de 
lämnade in sina genomförandeplaner 
för ungdomsgarantin. Medlemssta -
terna uppmanades särskilt att ange 
finansieringskällorna och fördelningen 
mellan de olika centrala reformerna 
och åtgärderna/initiativen i en fi -
nansieringsplan och lämna specifik 
information om varje åtgärd (t.ex. 
kostnaden per åtgärd, det förväntade 
antalet stödmottagare per åtgärd, den 
procentuella andelen av målgruppen 
som ska nås av varje åtgärd, de ytterli -
gare kostnaderna för nya åtgärder och 
förväntade resultat).
26 Iakttagelser
53 
Detta skulle ha gjort det möjligt för 
kommissionen att bedöma om tillräck -
liga resurser hade avsatts för ung -
domsgarantisystemet. Exempelvis har 
kommissionen fastställt att bristen på 
kompletterande nationell finansiering, 
som skulle kunna undergräva genom -
förandet av ungdomsgarantin på kort 
och lång sikt40, var en av de största 
utmaningarna vid genomförandet av 
en ungdomsgaranti i Spanien. Vi gran -
skade därför de genomförandeplaner 
för ungdomsgarantin som lämnats in 
av de fem medlemsstater som omfat -
tas av vår revision (Frankrike, Irland, 
Italien, Litauen och Portugal) och kon -
trollerade huruvida någon information 
lämnades om de beräknade kostna -
derna för de planerade åtgärderna och 
tillhörande finansieringskällor.
54 
Vi konstaterade att medlemsstaterna 
i allmänhet tillhandahöll uppskattning -
ar av kostnaderna för åtgärder riktade 
till enskilda. För några medlemsstater 
saknades relevant information i de 
genomförandeplaner för ungdomsga -
rantin som de lagt fram, såsom kostna -
der per stödmottagare som omfattas 
av erbjudandena (Irland och Frankrike) 
och mål för hur många som förväntas 
delta i varje åtgärd och den procen -
tuella andelen av målgruppen som 
förväntades nås av ungdomsgarantin 
(Frankrike). Utan den informationen 
kan kommissionen inte som planerat 
tidigt identifiera eventuella brister.
55 
Vidare lämnade ingen av de fem med -
lemsstaterna någon information i sina 
genomförandeplaner för ungdomsga -
rantin om de beräknade kostnaderna 
för genomförandet av de strukturrefor -
mer som krävs för ett ändamålsenligt 
genomförande av ungdomsgarantin.56 
För tre av de fem granskade med -
lemsstaterna är det nationella ansla -
get enligt genomförandeplanen för 
ungdomsgarantin betydligt mindre 
än anslaget från de olika EU -fonderna, 
och varierar mellan 13 % (Portugal) 
och 35 % (Italien och Litauen) av total -
beloppet. För Irland var det nationella 
anslaget större än EU -anslaget medan 
uppgifterna för Frankrike inte möj -
liggjorde någon sådan bedömning. 
Dessutom redovisade medlemssta -
terna, med undantag för Litauen, de 
olika typerna av EU -finansiering av 
åtgärderna under en enda rubrik (EU, 
ESF och ungdomssysselsättningsiniti -
ativet). På grund av bristen på fullstän -
dig och korrekt information var det 
därför inte möjligt för kommissionen 
att bedöma hur lämpliga källorna till 
finansiering av åtgärderna var eller 
dra slutsatser om hur genomförbara 
och hållbara finansieringsplanerna för 
ungdomsgarantin var.40 Europeiska kommissionens 
arbetsdokument, SWD (2014) 
410 final, s. 25.
27 Iakttagelser
41 Artikel 18 i förordning (EU) 
nr 1304/2013.
42 Rådets rekommendation om 
kvalitetskriterier för praktik -
program, Bryssel den 10 mars 
2014 (http://www.consilium.
europa.eu) .
43 Rådets uttalande om den 
europeiska alliansen för 
lärlingsutbildning, rådet 
(sysselsättning, socialpolitik, 
hälso- och sjukvård samt 
konsumentfrågor), 
Luxemburg den 
15  oktober 2013.
44 Vanliga frågor om ung doms -
garantin, fråga 6, (http://www.
ec.europa.eu ).Särskilda utmaningar vid 
kontrollen av om utgifterna för 
ungdomssysselsättningsinitiati -
vet är korrekta
57 
Enligt ESF- förordningen41 kan plane -
ringen av ungdomssysselsättnings -
initiativet ta en eller flera former (se 
punkt 17):
 - Ett särskilt operativt program.
 - Ett särskilt insatsområde i ett ope -
rativt program.
 - En del av ett eller flera 
insatsområden.
Vi anser att det utgör en särskild 
utmaning (jämfört med vanliga 
ESF- utgifter) för medlemsstaterna och 
kommissionen att på ett ändamålsen -
ligt sätt kontrollera om de redovisade 
utgifterna för ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet är korrekta. Det beror 
på strängare stödvillkor, möjligheten 
att redovisa utgifter som uppkommit 
sedan september 2013 och, framför 
allt när det gäller det sista fallet ovan, 
avsaknaden av medfinansiering för 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
Avsaknaden av definition av 
högkvalitativt jobberbju -
dande kan minska ungdoms -
garantins ändamålsenlighet
58 
Vi påminner om att ungdomsgarantin 
syftar till att ge unga människor en 
verklig möjlighet att öka sin anställ -
barhet för att på ett hållbart och 
givande sätt integreras på arbets -
marknaden och därmed till att höja 
sysselsättningsgraden bland ungdo -
mar överlag. Rådet rekommenderar 
därför medlemsstaterna att säkerställa 
att alla människor under 25 år får ett ”högkvalitativt” erbjudande inom fyra 
månader efter det att de blivit arbets -
lösa eller avslutat sin formella utbild -
ning. Det anges dock inte i rådets 
rekommendation vad ett ”högkvalita -
tivt” erbjudande är eller vem som ska 
definiera det.
59 
I en rad EU -dokument (t.ex. rådets 
rekommendation om kvalitetskrite -
rier för praktikprogram42 och rådets 
uttalande om den europeiska alliansen 
för lärlingsutbildning43) anges icke -bin-
dande kvalitativa miniminormer för 
god kvalitet på praktiktjänstgöring och 
lärlingsutbildning för att förhindra att 
företag utnyttjar praktikanter och lär -
lingar som billig arbetskraft. Däremot 
finns det inga motsvarande dokument 
om vilka principer som definierar ett 
högkvalitativt jobb.
60 
I december 2013 utfärdade kom -
missionen riktlinjer enligt vilka ett 
”högkvalitativt” erbjudande är ett 
erbjudande som förväntas leda till ”en 
hållbar anknytning till arbetsmarkna -
den” och som inte bör ha endast den 
omedelbara effekten att ungdomsar -
betslöshetssiffrorna blir lägre under en 
period.44
28 Iakttagelser
61 
Utifrån en genomgång av relevanta 
studier på detta område45 anser vi 
att det kan finnas en kombination av 
egenskaper som är relevanta för att 
fastställa huruvida ett jobberbjudan -
de bör anses vara ”högkvalitativt”, 
nämligen kontraktets längd (visstids -
anställning eller tillsvidareanställning), 
anställningsform (frivillig eller ofri -
villig deltid/heltid), ersättningsnivå 
i förhållande till levnadskostnaderna 
i medlemsstaten i fråga, arbetets 
kompetens  innehåll och den nivå på 
och typ av kvalifikation som krävs samt 
tillgången till arbetsrelaterad fortbild -
ning. I enlighet med subsidiaritetsprin -
cipen skulle man ha kunnat fastställa 
ett antal minimikrav på EU -nivå och 
låtit medlemsstaterna själva fastställa 
sina egna riktvärden för vart och ett av 
dessa.
62 
Vi fann exempelvis att kommissionen 
när den bedömde det förslag till ge -
nomförandeplan för ungdomsgarantin 
som lagts fram av Italien betraktade 
ett erbjudande om tillfällig anställning 
(fem till sex månader) som ”högkvalita -
tivt” även om lönen låg under månads -
inkomsten enligt fattigdomsgränsen 
i de flesta delar av landet utifrån upp -
gifter från det italienska statistikinsti -
tutet.46 Inga andra kvalitativa faktorer 
beaktades av kommissionen.63 
Att det saknas en uppsättning kvalita -
tiva kännetecken på ett högkvalitativt 
erbjudande medför en risk för att ung -
domsgarantisystemen inte genomförs 
konsekvent och ändamålsenligt i olika 
medlemsstater eller till och med inom 
en enskild medlemsstat. Samtidigt 
som det naturligtvis går att kontrollera 
kvaliteten på erbjudanden som lämnas 
i de olika medlemsstaterna i efterhand 
(dvs. genom utvärderingar) har åtag -
anden och/eller betalningar då redan 
gjorts för större delen av budgeten 
för ungdomssysselsättningsinitiativet 
(mot bakgrund av tidigareläggning -
en av medel till 2014 och 2015), och 
de eventuella brister som påverkar 
ändamålsenligheten i utgifterna inom 
ungdomssysselsättningsinitiativet kan 
då inte avhjälpas.
64 
Vi konstaterar att kommissionen i juli 
2014 utfärdade särskilda riktlinjer 
för den utvärdering av ungdomssys -
selsättningsinitiativet47 som enligt 
ESF- förordningen48 ska göras i slutet 
av 2015 och i slutet av 2018, enligt 
vilka utvärderarna ska rapportera om 
kvaliteten på de jobberbjudanden som 
deltagarna i ungdomssysselsättnings -
initiativet fått, också med hänsyn till 
kvalitetskriterier såsom de som anges 
ovan.45 Europaparlamentet, Indicators 
of Job Quality in the European 
Union (indikatorer på 
jobb  kvalitet i EU), PE429.972, 
2009 ( http://www.europarl.
europa.eu ); Study of Measuring 
Employment Effects  (under -
sökning av mätning av 
sysselsättningseffekter), 
Centre for Strategy & 
Evaluation Services, CSES, 
juni 2006; OECD, Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences , 
(genomförandet av ung -
domsgarantierna lokalt: nya 
lärdomar av europeiska 
erfarenheter), 2014.
46 Det italienska nationella 
statistikinstitutet Calcolo della 
soglia di povertà assoluta  
(http://www.istat.it ).
47 Europeiska kommissionen, 
Guidance on Evaluation of the 
Youth Employment Initiative  
(riktlinjer för utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitia -
tivet), juli 2014.
48 Artikel 19.6 i förordning (EU) 
nr 1304/2013.
29 Iakttagelser
En heltäckande ram för över -
vakningen av och rapporte -
ringen om ungdomsgarantin 
håller fortfarande på att 
utarbetas
65 
Vi anser att en fortlöpande bedömning 
av åtgärderna inom ungdomsgarantin 
är avgörande för att man ska kunna 
se till att medel investeras klokt och 
åtgärder genomförs på ett sätt som 
verkligen gör skillnad för ungdomar. 
Kraftfulla övervakningsmekanismer 
bör därför integreras i utformningen 
av åtgärder inom ungdomsgarantin 
från början.49 Det är grunden för en 
ändamålsenlig, evidensbaserad politik 
som bör innebära att Europaparlamen -
tet och rådet underrättas när målen 
inte uppnås eller när åtgärderna inte 
är tillräckligt effektiva så att de kan 
förbättra utformningen eller genom -
förandet av åtgärderna.
66 
Kommissionen övervakar genomföran -
det av ungdomsgarantisystemen inom 
den europeiska planeringsterminen 
och ska analysera effekten av de inför -
da åtgärderna och, där så är lämpligt, 
rikta landsspecifika rekommendatio -
ner till medlemsstaterna på grundval 
av riktlinjerna för medlemsstaternas 
sysselsättningspolitik.5067 
Vi bedömde den ram som fastställts 
för övervakningen av genomförandet 
och resultaten av ungdomsgarantin 
som helhet och även med avseende 
på de åtgärder som finansieras genom 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
En heltäckande övervakning och 
rapportering fanns inte med från 
början när ungdomsgarantin 
utformades
68 
Genom sin rekommendation uppdrog 
rådet åt kommissionen att övervaka 
genomförandet av ungdomsgarantin 
genom sysselsättningskommitténs51 
multilaterala övervakning (EMCO) 
inom den europeiska planeringster -
minen (se ruta 5 ). I rådets rekommen -
dation anges dock inte att resultatet 
av övervakningen ska rapporteras till 
Europaparlamentet.
Sysselsättningskommitténs roll
Sysselsättningskommitténs primära uppgift är att vara en rådgivande kommitté för ministrarna för sysselsätt -
ning och sociala frågor i rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor). 
Sysselsättningskommitténs multilaterala övervakning bidrar till en heltäckande bedömning av genomföran -
det i medlemsstater med liknande utmaningar, samt en bedömning av politiska alternativ och planer. Den 
övervakar medlemsstaternas framsteg med att genomföra reformer med anledning av de landsspecifika 
rekommendationerna. En av dess arbetsgrupper har fått i uppdrag att välja ut och utarbeta indikatorer för 
övervakning av sysselsättningsstrategin, där övervakningen av ungdomsgarantin ingår.Ruta 549 Europeiska kommissionen, The 
Youth Guarantee: Making It 
Happen  (ungdomsgarantin: att 
sätta bollen i rullning),  2014, 
s. 3. 
50 Rekommendation 6 i rådets 
rekommendation av den 
22 april 2013 om att inrätta en 
ungdomsgaranti.
51 Sysselsättningskommittén 
inrättades genom rådets 
beslut 2000/98/EG av den 
24 januari 2000 om att inrätta 
en sysselsättningskommitté 
(EGT L 29, 4.2.2000, s. 21) på 
grundval av artikel 150 
i EUF -fördraget. Varje med  - 
lemsstat och kommissionen 
utser två ledamöter till 
sysselsättningskommittén.
30 Iakttagelser
69 
Framstegen i genomförandet av 
ungdomsgarantin granskades av 
sysselsättningskommittén i maj 2014, 
samtidigt som den bedömde med -
lemsstaternas sysselsättningssituation 
och nationella reformprogram. Gransk -
ningen gjordes i form av sakkunnig -
bedömningar och syftade till att ge en 
så fullständig täckning som möjligt så 
att man kunde identifiera de viktigaste 
utmaningarna för medlemsstaterna.
70 
På grundval av vår genomgång av 
rapporter om de medlemsstater som 
omfattades av den granskning som 
gjordes i maj konstaterade vi att de -
taljnivån i analysen varierade kraftigt. 
Medan exempelvis bedömningen av 
Irland i stor utsträckning fokuserade 
på ungdomsgarantin ingick ungdoms -
garantin inte alls i bedömningen av 
Portugal.
71 
Vi konstaterar också att en av syssel -
sättningskommitténs arbetsgrupper 
har tagit fram särskilda indikatorer 
för övervakningen av genomförandet 
och resultatet av ungdomsgarantin 
på EU -nivå.52 De är makroekonomiska 
indikatorer som förväntas komplet -
tera de indikatorer som används för 
att mäta vilka direkta konsekvenser 
politiken får och hur fort erbjudan -
den når ungdomarna. Indikatorerna 
godkändes av rådet i december 2014. 
Ett pilotprojekt där metoden ska testas 
startades i oktober 2014, och resulta -
tet ska utvärderas under 2015 vilket 
enligt sysselsättningskommittén kan 
leda till en viss teknisk revidering av 
indikatorramen53.72 
Eftersom indikatorerna inte är obliga -
toriska kommer relevant information 
om framstegen med ungdomsga -
rantin som helhet att vara beroende 
av medlemsstaternas fortsatta åtag -
ande att tillhandahålla fullständiga 
och tillförlitliga uppgifter. Vi anser 
också att om dessa indikatorer hade 
funnits tillgängliga i ett tidigare 
skede skulle medlemsstaterna ha 
kunnat ta med dem i sina admini -
strativa system vid utformningen av 
ungdomsgarantisystemet.
Det behövs långsiktiga 
reformer om de landsspecifika 
rekommendationer som gäller 
ungdomsgarantin ska kunna 
följas
73 
Inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen analyserar kom -
missionen också effekterna av sys -
selsättningspolitiken med hänsyn till 
uppgifterna i resultattavlan (se ruta 6 ) 
och påpekar i förekommande fall bris -
terna för medlemsstaterna genom årli -
ga landsspecifika rekommendationer.
74 
Vi granskade hur ungdomsgarantin 
togs upp i de landsspecifika rekom -
mendationerna. För medlemsstaterna 
i urvalet kontrollerade vi särskilt om 
rekommendationerna var specifika, 
mätbara och uppnåbara.52 INDIC/07/13052014/
EN – Monitoring the Youth 
Guarantee – Revised Working 
Group note for the IG meeting 
on 13 May 2014  (övervakning 
av ungdomsgarantin  – 
reviderade arbets grupps -
anteckningar inför IG -mötet 
den 13 maj 2014).
53 Europeiska rådet: Ramen med 
indikatorer för att övervaka 
ungdomsgarantin  – God­
kännande av huvudbudskapen 
från sysselsättningskommittén , 
den 17 november 2014.
31 Iakttagelser
75 
Vi konstaterade att de landsspecifika 
rekommendationer från 2013 som rör 
ungdomsarbetslöshet generellt sett 
varken var specifika eller mätbara (se 
ruta 7 ).
76 
År 2014 föreslog kommissionen sär -
skilda rekommendationer om genom -
förandet av ungdomsgarantin till åtta 
länder (Spanien, Italien, Slovakien, 
Kroatien, Portugal, Polen, Bulgarien 
och Irland). Vi konstaterade att dessa 
landsspecifika rekommendationer var 
mer detaljerade och att några av dem 
också innehöll etappmål.77 
För att de landsspecifika rekommenda -
tionerna ska genomföras ändamålsen -
ligt krävs dock ett politiskt åtagande 
på nationell nivå. Endast 10 % av de 
landsspecifika rekommendationerna 
för 2013 har enligt kommissionen ge -
nomförts till fullo medan få eller inga 
framsteg har gjorts i fråga om 45 % av 
de landsspecifika rekommendationer -
na54. Det togs även upp av Europapar -
lamentet i oktober 201455.
78 
Vi konstaterar att det när det gäller 
de landsspecifika rekommendationer 
avseende ungdomsgarantin krävs 
betydande reformer som troligen inte 
kommer att genomföras på kort sikt.54 Kommissionens webbplats: 
Landsspecifika rekom -
mendationer 2013 ( http://
ec.europa.eu ).
55 Europaparlamentets 
resolution av den 
22 oktober 2014 om den 
europeiska planerings -
terminen för samordningen av 
den ekonomiska politiken: 
genomförande av 
prioriteringarna för 2014 
(2014/2059(INI)).Kommissionens resultattavla med ungdomsarbetslöshets- och NEET -indikatorer
Ungdomsarbetslöshets- och NEET -indikatorer ingår i en nyligen utvecklad resultattavla vid kommissionen 
med centrala sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer som identifierar de största sysselsättnings -
mässiga och sociala obalanserna inom EU. En första sådan resultattavla offentliggjordes som en del av den 
gemensamma sysselsättningsrapporten 2014 som antogs gemensamt av kommissionen och EU:s ministerråd. 
Den består av fem nyckelindikatorer och ligger till grund för kommissionens förslag till strukturreformer.Ruta 6
Landsspecifika rekommendationer 2013  – Exemplen Litauen och Italien
I den landsspecifika rekommendationen uppmanades Litauen att förbättra anställbarheten för unga, till ex -
empel genom en ungdomsgaranti, förbättra genomförandet av och ändamålsenligheten i lärlingsutbildning -
arna och ta itu med det fortsatta kompetensglappet. Italien rekommenderades att vidta ytterligare sysselsätt -
ningsfrämjande åtgärder, särskilt för kvinnor och ungdomar, till exempel genom en ungdomsgaranti. I båda 
de landsspecifika rekommendationerna hänvisades till ungdomsgarantin, men det fanns inga detaljerade 
uppgifter om hur länderna skulle genomföra dem för att uppnå störst effekt. Det angavs inte heller några 
mätbara mål eller mellanliggande etappmål.Ruta 7
32 Iakttagelser
Inga planer på systematisk 
rapportering om ungdoms -
garantin som helhet
79 
Enligt förordningen med gemensam -
ma bestämmelser ska kommissionen 
varje år från och med 2016 till Europa -
parlamentet lämna en sammanfattan -
de rapport på grundval av de årliga 
genomföranderapporterna. Åren 2017 
och 2019 ska kommissionen dessutom 
lägga fram strategiska rapporter för 
Europaparlamentet som sammanfattar 
medlemsstaternas framstegsrapporter 
och närvara vid Europaparlamentets 
diskussion om dessa rapporter.56
80 
Vi noterar att åtgärder inom ungdoms -
garantin som inte finansieras genom 
operativa program inom ESF och ung -
domssysselsättningsinitiativet inte ska 
tas med i dessa rapporter eftersom de 
årliga genomföranderapporterna en -
dast omfattar EU -finansierade insatser. 
Med undantag av sysselsättningskom -
mitténs indikatorer finns det därför 
inga bestämmelser om rapportering 
för den del av ungdomsgarantisyste -
met på EU -nivå som finansieras natio -
nellt. Det medför en risk för att berör -
da parter inte får en tydlig överblick av 
hur och i vilken omfattning ungdoms -
garantin som helhet bidrar till kampen 
mot ungdomsarbetslösheten.Den nya resultatramen för ESF 
och ungdomssysselsättningsini -
tiativet fokuserar på resultat
81 
Ungdomsgarantiåtgärder som finan -
sieras genom ESF eller ungdomssys -
selsättningsinitiativet ska övervakas 
enligt den rättsliga ramen för de 
europeiska struktur- och investerings -
fonderna.57 ESF- förordningen innehåll -
er särskilda bestämmelser om övervak -
ning, rapportering och utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitiativet för 
att dess effekter på och bidrag till ung -
domsgarantin ska kunna mätas och 
synliggöras. I förordningen föreskrivs 
särskilt följande: ”Minst två gånger 
under programperioden ska det ske 
en utvärdering som bedömer hur 
verkningsfullt, effektivt och genom -
slagskraftigt det gemensamma stödet 
från ESF och det särskilda anslaget till 
sysselsättningsinitiativet för unga samt 
genomförandet av ungdomsgarantin 
har varit. Den första utvärderingen ska 
vara slutförd senast den 31 december 
2015 och den andra senast den 31 
december 2018 .”58
82 
Dessutom ska medlemsstaterna från 
och med april 2015 och under de 
närmast följande åren tillsammans 
med de årliga genomföranderappor -
terna lämna strukturerade uppgifter 
till kommissionen om gemensamma 
indikatorer för de åtgärder som får 
stöd av EU. Rapporterna ska också 
fastställa och bedöma kvaliteten på 
de arbetserbjudanden som deltagarna 
fått samt vilka framsteg de gjort när 
det gäller vidareutbildning, att hitta 
varaktiga och anständiga arbeten eller 
få lärlingsplatser eller praktikplatser av 
god kvalitet.5956 Artikel 53 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
57 Förordning (EU) nr 1303/2013 
och förordning (EU) 
nr 1304/2013.
58 Artikel 19.6 i förordning (EU) 
nr 1304/2013.
59 Artikel 19.3 och 19.4 
i förordning (EU) nr 1304/2014.
33 Iakttagelser
83 
I ESF- förordningen föreskrivs obligato -
riska gemensamma aktivitets- och re -
sultatindikatorer för alla åtgärder som 
får stöd från ett operativt program60. 
För det operativa programmet inom 
ungdomssysselsättningsinitiativet 
krävs det också att medlemsstaterna 
utformar specifika resultatindikatorer.
84 
Vi undersökte hur relevanta de re -
sultatindikatorer för ungdomssys -
selsättningsinitiativet som anges 
i ESF -förordningen är och kom fram till 
att följande resultatindikatorer borde 
göras mer detaljerade när framtida 
operativa program inom ESF eller 
ungdomssysselsättningsinitiativet 
godkänns eller när befintliga operativa 
program ändras:
 - De resultatindikatorer som är spe -
cifika för ungdomssysselsättnings -
initiativet  – ”Arbetslösa/Långtids -
arbetslösa/Icke förvärvsarbetande 
deltagare som erbjuds anställning, 
vidareutbildning, lärlingsutbild -
ning eller praktik efter avslutad 
åtgärd” ålägger inte medlemssta -
terna att tillhandahålla uppgifter 
som gör åtskillnad mellan de fyra 
olika erbjudanden som deltagarna 
kan få inom ramen för ungdoms -
garantin. Det innebär att det inte 
kommer att finnas några uppgifter 
om vilka typer av ungdomsgaran -
tierbjudanden som accepterats 
av ungdomar och följaktligen om 
huruvida korrigerande åtgärder 
krävs för att förbättra åtgärdernas 
ändamålsenlighet.
 - Ungdomssysselsättningsinitiati -
vets långsiktigare resultatindikato -
rer mäter de ungas situation bara 
sex månader efter det att insatsen 
har avslutats. Om mätningen gjor -
des under en längre tid skulle det 
vara lättare att dra slutsatser om 
hållbarheten i vissa erbjudanden 
(t.ex. erbjudanden om anställning). - Förordningen gör det möjligt för 
medlemsstaterna att på frivillig 
basis utvidga målgruppen för 
ungdomssysselsättningsinitiativet 
till personer som är över 25 men 
under 30 år. Men ingen av resul -
tatindikatorerna för ungdoms -
sysselsättningsinitiativet täcker 
åldersgruppen 25–29 år, vilket 
gör det svårt att bedöma hur 
ändamålsenliga åtgärderna är för 
denna åldersgrupp. I sina riktlinjer 
uppmanar kommissionen med 
eftertryck medlemsstaterna att 
utveckla egna aktivitetsindikato -
rer (till exempel antal deltagare 
i insatser som finansieras genom 
ungdomssysselsättningsinitiativet) 
för åldersgruppen 25–29 år, men 
den nämner inte motsvarande 
resultatindikator. Vi konstaterade 
att ingen av de fyra granskade 
medlemsstater som valde att 
utvidga målgruppen för ungdoms -
sysselsättningsinitiativet (Frankri -
ke, Italien, Litauen och Portugal) 
har fastställt några ytterligare 
programspecifika resultatindika -
torer, och två av dem (Frankrike 
och Portugal) har inte ens fastställt 
den ytterligare aktivitetsindikator 
som behövs för den utvidgade 
målgruppen.60 Bilaga II till förordning (EU) 
nr 1304/2014.
34
 Slutsatser och 
rekommendationer
85 
Rekommendationen om ungdomsga -
rantin antogs formellt av EU:s minis -
terråd den 22 april 2013 på grundval 
av ett förslag som kommissionen lade 
fram i december 2012. I rekommenda -
tionen lämnades särskilda rekommen -
dationer till både medlemsstaterna 
och kommissionen om genomförandet 
av systemet. Kommissionen fick i upp -
drag att bedöma de genomförande -
planer för ungdomsgarantin från med -
lemsstaterna som fanns tillgängliga så 
att medlemsstaterna kunde få feed -
back under de bilaterala mötena om 
den europeiska planeringsterminen.
Kommissionen gav 
medlemsstaterna tillräckligt 
stöd vid rätt tidpunkt 
under inrättandet av 
ungdomsgarantisystemet
86 
Generellt sett drar vi slutsatsen att 
kommissionen gav medlemsstaterna 
tillräckligt stöd vid rätt tidpunkt under 
inrättandet av ungdomsgarantin. 
Kommissionen utfärdade riktlinjer om 
ungdomsgarantisystemets utform -
ning i september 2013, dvs. bara fem 
månader efter antagandet av rådets 
rekommendationer i april 2013 (punk -
terna 29–31).
87 
Kommissionen gjorde en heltäckande 
bedömning vid lämplig tidpunkt av 
medlemsstaternas förslag till genom -
förandeplaner för ungdomsgarantin 
och lyckades identifiera flera brister. 
Kommissionen gjorde dock inte en 
noggrann och enhetlig bedömning av 
följande aspekter: IKT/digital kom -
petens, ömsesidiga skyldigheter och 
ömsesidigt lärande. Vi konstaterade 
också att alla medlemsstaterna inte 
lämnade in någon uppdaterad ge -
nomförandeplan för ungdomsgarantin efter kommissionens bedömning 
(punkterna 32–39).
Det finns risk för att genom -
förandet av ungdomsgarantin 
inte blir ändamålsenligt
88 
Vid vår genomgång av kommissionens 
bedömning av genomförandeplanerna 
för ungdomsgarantin identifierade vi 
ett antal risker som gäller huruvida 
den totala finansieringen är tillräcklig, 
definitionen av ett ”högkvalitativt er -
bjudande” samt övervakningen av och 
rapporteringen om ungdomsgarantin.
Tillräcklig total finansiering av 
ungdomsgarantisystemet
89 
Eftersom kommissionen inte gjorde 
någon konsekvensbedömning anser vi 
att det inte finns tillräcklig information 
om de potentiella totala kostnaderna 
för genomförandet av ett ungdomsga -
rantisystem i EU:s medlemsstater. Vid 
tidpunkten för revisionen hade kom -
missionen dessutom ingen detaljerad 
bild av vilka EU -medel och nationella 
medel som medlemsstaterna hade av -
satt till olika åtgärder inom ungdoms -
garantin, och framför allt till åtgärder 
som hänger samman med strukturre -
former. Eftersom den informationen 
saknas anser vi att det finns en risk för 
att den totala finansieringen kanske 
inte är tillräcklig för att ungdomsga -
rantin ska kunna genomföras (punkter -
na 45–57).
35 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Medlemsstaterna bör tillhandahålla 
en tydlig och fullständig översikt över 
kostnaderna för alla planerade åtgär -
der för att bekämpa ungdomsarbets -
lösheten inom ungdomsgarantisyste -
met så att kommissionen kan bedöma 
det totala finansieringsbehovet.
Definitionen av ett 
”högkvalitativt erbjudande”
90 
Att ett erbjudande ska vara högkvalita -
tivt är en faktor som framhålls i defi -
nitionen av en ungdomsgaranti och 
är avgörande för att unga människor 
ska få en verklig möjlighet att öka sin 
anställbarhet för att på ett hållbart och 
givande sätt integreras på arbetsmark -
naden, och därmed för att sysselsätt -
ningsgraden bland ungdomar ska öka 
överlag. Avsaknaden av en uppsätt -
ning kvalitativa kännetecken på ett 
jobberbjudande som betraktas som 
”högkvalitativt” medför en risk för att 
ungdomsgarantisystemen genomförs 
på ett inkonsekvent och icke ända -
målsenligt sätt i medlemsstaterna och 
även inom en enskild medlemsstat 
(punkterna 58–64).
Rekommendation 2
Kommissionen bör främja ett antal 
kvalitetskrav på sysselsättning, praktik 
och lärlingsutbildning som ska vara 
uppfyllda för att stöd ska ges från EU:s 
budget. Kraven skulle kunna baseras 
på de faktorer som utmärker ett hög -
kvalitativt erbjudande enligt kommis -
sionens riktlinjer för utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitiativet.Övervakning av 
ungdomsgarantin
91 
Vi konstaterade att en heltäckande 
ram för övervakning av och rapporte -
ring om ungdomsgarantin fortfarande 
håller på att utarbetas. Alla åtgärder 
bör övervakas så att man får en klar 
bild av genomförandet av ungdoms -
garantin som helhet och kan se till att 
medel investeras klokt och åtgärder 
genomförs på ett sätt som verkligen 
gör skillnad för ungdomar. Därmed 
bör det också bli möjligt att reagera 
med framförhållning när det står klart 
att målen inte kommer att uppnås. 
Informationen bör presenteras på ett 
sådant sätt att ungdomsgarantins 
framgång (eller uteblivna framgång) 
påvisas (punkterna 65–84).
Rekommendation 3
Kommissionen bör inrätta ett heltäck -
ande övervakningssystem för ung -
domsgarantisystemet, som omfattar 
både strukturreformer och åtgärder 
som riktas till enskilda personer. Resul -
tatet av övervakningen bör rapporte -
ras till Europaparlamentet och rådet.
36 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 25 februari 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

37
 Bilagor Bilaga IUngdomsarbetslöshet (juni 2014)
Procent av arbetskraften
(EU-genomsnitt = 22 %)
< 10
10-20
20-30
30-40
40-50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,2
24,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Källa:  Eurostat.
38 Bilagor
Länder som är berättigade till stöd från ungdomssysselsättningsinitiativet
MedlemsstatRegion (-er) som är berättigade till stöd 
inom ungdomssysselsättningsinitiativetSärskilda anslag till 
ungdomssysselsättningsinitiativet  
(euro)
Belgien Ja 42 435 070
Bulgarien Ja 55 188 745
Tjeckien Ja 13 599 984
Danmark Nej –
Tyskland Nej –
Estland Nej –
Irland Ja 68 145 419
Grekland Ja 171 517  029
Spanien Ja 943 496 315
Frankrike Ja 310 161 402
Kroatien Ja 66 177 144
Italien Ja 567 511 248
Cypern Ja 11 572 101
Lettland Ja 29 010 639
Litauen Ja 31 782 633
Luxemburg Nej –
Ungern Ja 49 765 356
Malta Nej –
Nederländerna Nej –
Österrike Nej –
Polen Ja 252 437 822
Portugal Ja 160 772 169
Rumänien Ja 105 994 315
Slovenien Ja 9 211 536
Slovakien Ja 72 175 259
Finland Nej –
Sverige Ja 44 163 096
Storbritannien Ja 206 098 124
TOTALT   3 211 215 406Bilaga II
39 Bilagor
Kommissionens bedömning av genomförandeplanerna för ungdomsgarantin och 
förhandsvillkoren för ungdomssysselsättningsinitiativet
MedlemsstatResultat av bedömningen av genom -
förandeplanen för ungdomsgarantinFörhandsvillkor
Bulgarien Mycket begränsad Uppfyllda
Tjeckien Mycket begränsad Uppfyllda
Grekland Mycket begränsad Uppfyllda
Italien Mycket begränsad Uppfyllda
Litauen Mycket begränsad Uppfyllda
Polen Mycket begränsad Uppfyllda
Storbritannien Mycket begränsad Uppfyllda
Belgien Partiell Uppfyllda
Irland Partiell Uppfyllda
Spanien Partiell Uppfyllda
Frankrike Partiell Uppfyllda
Kroatien Partiell Uppfyllda
Cypern Partiell EJ uppfyllda
Lettland Partiell Uppfyllda
Ungern Partiell Uppfyllda
Portugal Partiell Uppfyllda
Slovenien Partiell Uppfyllda
Slovakien Partiell Uppfyllda
Sverige Partiell Uppfyllda
Anmärkning:  Förhandsvillkoren för ungdomssysselsättningsinitiativet när det gäller Rumänien hade inte beaktats av kommissionen vid tidpunk -
ten för revisionen.Bilaga III
40
rekommendationen i riktlinjerna för utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
V Tredje punktsatsen
Kommissionen godtar rekommendationen och anser 
att den delvis har genomförts genom den ram för 
indikatorer som godkändes av ministrarna för syssel -
sättning och sociala frågor i rådet (sysselsättning och 
socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrå -
gor), genom de relevanta arrangemang som anges 
i artikel 19 och bilagorna I och II till ESF -förordningen 
samt berörda bestämmelser i förordningen med 
gemensamma bestämmelser om övervakning och 
utvärdering av åtgärder som finansieras genom ung -
domssysselsättningsinitiativet och genom sitt åtag -
ande att under 2016 rapportera till Europaparlamentet 
och rådet om genomförandet av ungdomsgarantin.
Kommissionen kommer att ta hänsyn till utvärde -
ringsarbetet i sin bedömning av genomförandet av 
ungdomsgarantin under kommande europeiska pla -
neringsterminer. Det kommer också att ligga till grund 
för kommissionens rapport under 2016 om genomför -
andet av ungdomsgarantin, som kommer att läggas 
fram formellt för Europaparlamentet och rådet via de 
tillämpliga kanalerna.
Inledning
15
Kommissionen konstaterar att ytterligare 11  miljar -
der euro även anslås för åtgärder som modernise -
ring av arbetsförmedlingstjänster och egenföreta -
gande, vilka indirekt kommer att bidra till att stödja 
ungdomssysselsättningen.
Över 26  miljarder  euro kommer att användas till 
utbildningsåtgärder, inbegripet livslångt lärande, där 
ungdomar sannolikt kommer att finnas bland de främ -
sta stödmottagarna.
Iakttagelser
37
Kommissionen erinrar om att den arbetar inom ramen 
för mjuk lagstiftning, i det här fallet rådets rekom -
mendation, och att många underordnade inslag 
i ungdomsgarantin visserligen är önskvärda när de är Sammanfattning
V Första punktsatsen
Kommissionen noterar rekommendationen till 
medlemsstaterna och skulle i vissa fall välkomna 
en bättre överblick av de uppskattade kostna -
derna för alla planerade åtgärder för att bekämpa 
ungdomsarbetslösheten.
Enligt den mall som tagits fram av kommissionen 
skulle medlemsstaterna lämna information om finan -
sieringskällor på EU -nivå, nationell nivå, regional/lokal 
nivå samt finansiering från arbetsgivare och andra 
källor. Syftet var att uppmuntra medlemsstaterna att 
lämna fullständig information om de sammanlagda 
kostnaderna för och finansieringen av ungdomsgaran -
tin (inbegripet likviditetsgap).
Nitton av de 28 medlemsstaterna har lämnat denna 
information (med olika detaljnivå).
V Andra punktsatsen
Kommissionen godtar rekommendationen och anser 
att den delvis har genomförts, särskilt genom rådets 
rekommendation om kvalitetskriterier för praktikpro -
gram, den europeiska alliansen för lärlingsutbildning 
och rådets uttalande om denna samt övervakningen 
av sysselsättningens kvalitet inom ramen för den 
europeiska planeringsterminen.
När det gäller främjande av kvalitetskrav kommer kom -
missionen att ytterligare stimulera diskussionen kring 
”högkvalitativa” erbjudanden, med beaktande av de 
kvalitetskrav som anges i riktlinjerna för utvärdering 
av ungdomssysselsättningsinitiativet. Kommissionen 
kommer särskilt att väcka en diskussion om begrep -
pet högkvalitativa erbjudanden vid nästa möte för de 
nationella samordnarna för ungdomssysselsättnings -
initiativet, uppmana medlemsstaterna att diskutera 
begreppet inom ramen för sysselsättningskommit -
téns multilaterala övervakning (EMCO), undersöka 
möjligheterna att ta upp högkvalitativa erbjudanden 
i ungdomsgarantin inom programmet för ömsesidigt 
lärande (MLP) och tillhandahålla ytterligare vägledning 
om högkvalitativa erbjudanden i dokumentet Vanliga 
frågor om ungdomsgarantin.
Kommissionen konstaterar dessutom att efter -
handsutvärderingarna kommer att ge belägg 
för kvaliteten på jobberbjudandena enligt Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 41
41
För att ett operativt program som omfattar åtgärder 
kopplade till ungdomssysselsättningsinitiativet ska 
godkännas måste det finnas en strategisk ram för att 
främja ungdomssysselsättningen innan kommissionen 
betalar ut medel från fonderna. Kommissionens 
bedömning av detta förhandsvillkor (det så kallade 
förhandsvillkoret för ungdomssysselsättningsinitiati -
vet) grundas på medlemsstaternas självbedömning 
och den information som lämnas i denna. När med -
lemsstaterna hänvisade till kompletterande natio -
nella strategier för ungdomssysselsättning förutom 
ungdomssysselsättningsinitiativet grundade kommis -
sionen sin bedömning av uppfyllandet av förhands -
villkoret för ungdomssysselsättningsinitiativet på alla 
strategiska dokument för ungdomssysselsättning som 
medlemsstaterna hänvisade till. I sin bedömning av 
förhandsvillkoret för ungdomssysselsättningsinitia -
tivet undersöker kommissionen emellertid överens -
stämmelsen med genomförandeplanerna för ung -
domsgarantin, så att ESF- investeringarna motsvarar 
den berörda medlemsstatens politiska mål.
42
Kommissionen påpekar att utvärderingsramen 
för genomförandeplanerna för ungdomsgaran -
tin inte är desamma som för förhandsvillkoret för 
ungdomssysselsättningsinitiativet, eftersom de 
två processerna drivs av olika mål – ett politiskt mål 
(ungdomsgarantin) respektive rättslig efterlevnad 
(ungdomssysselsättningsinitiativet).
Kriterierna för att uppfylla förhandsvillkoret omfat -
tar inte ett krav på att ”det ska finnas en strategisk 
ram för att främja ungdomssysselsättningen, bland 
annat genom att genomföra ungdomsgarantin”. 
De underordande kriterier mot vilka denna ”strate -
giska policyram” bör bedömas av kommissionens 
avdelningar fastställs också i förordningen. Dessa 
kriterier innehåller ingen hänvisning till förekomsten 
av genomförandeplaner för ungdomsgarantin och 
a fortiori  till en positiv bedömning från kommissionens 
sida.
Det finns därför ingen automatisk koppling mellan 
bedömningen av genomförandeplanerna för ung -
domsgarantin, som görs ur ett politiskt perspektiv och 
mot rekommendationen om ungdomsgarantin, och 
bedömningen av ungdomssysselsättningsinitiativet 
inom ramen för EAC, som görs mot en fast uppsätt -
ning kriterier som anges i förordningen med gemen -
samma bestämmelser.möjliga att genomföra, men att inte alla inslag måste 
ingå i ett visst nationellt program.
Utvärderingen av de inlämnade genomförandeplanerna 
för ungdomsgarantin var bara det första steget i en pro -
cess med fortlöpande övervakning av genomförandet 
av ungdomsgarantin i medlemsstaterna. Kommissionen 
övervakar genomförandet av ungdomsgarantipro -
grammen inom ramen för den europeiska planerings -
terminen. Den europeiska planeringsterminen täcker 
ett brett spektrum av nationella politikområden som är 
kopplade till genomförandet av ungdomsgarantin.
37 Första strecksatsen
Behovet av att förstärka IKT/digital kompetens 
betonas när så är nödvändigt inom ramen för 
planeringsterminen.
37 Andra strecksatsen
Kommissionen anser att avsaknaden av en koppling 
mellan att ungdomar inte godtar ett rimligt erbju -
dande och arbetslöshetsunderstöd eller socialbidrag 
inte nödvändigtvis begränsar ungdomsgarantipro -
grammens effektivitet.
I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar 
fastslås att principerna om ömsesidiga skyldighe -
ter, t.ex. deltagande i aktiva arbetsmarknadspoli -
tiska åtgärder, kan övervägas vid utformningen av 
ungdomsgarantin1.
I rådets rekommendation nämns principen om ömse -
sidiga skyldigheter inom ramen för tidig insats och 
aktivering (rekommendation 10).
Ömsesidiga skyldigheter kan visserligen ge viktiga för -
delar men de ingår inte i utvärderingskriterierna, efter -
som det skulle vara alltför föreskrivande att bedöma 
ett program på grundval av att medlemsstaterna har 
tagit med ömsesidiga skyldigheter eller inte i det fall 
medlemsstaterna väljer att inte grunda sina program 
på dem eller om deras nationella bestämmelser och 
metoder inte tillåter detta.
Kommissionen prioriterade därför bedömningen av 
de huvudsakliga byggstenarna i ungdomsgarantin 
och förekomsten av erbjudanden samt deras täckning.
1 Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SWD(2012) 
409 final, s. 4.
Kommissionens svar 42
47
Nitton av de 28 medlemsstaterna har lämnat informa -
tion om planerade finansieringskällor för sina ung -
domsgarantisystem (med olika detaljnivå). I vissa fall 
skulle kommissionen emellertid välkomna en bättre 
överblick av de uppskattade kostnaderna för alla pla -
nerade åtgärder, även om den är medveten om att alla 
uppskattningar av kostnaderna för ungdomsgarantier 
görs med förbehåll.
49
I rekommendationen om ungdomsgarantin före -
skrivs inte exakt hur medlemsstaterna ska genomföra 
ungdomsgarantin, eftersom detta i mycket stor grad 
beror på den nationella situationen (dvs. antal unga 
som varken arbetar eller studerar (NEET) och deras 
särskilda förutsättningar).
Effekterna kommer därför att bero på medlemsstater -
nas val när det gäller inriktning för och utformning av 
stödet.
Såsom anges i motiveringen till kommissionens 
förslag åtföljs det av ett arbetsdokument som mer 
utförligt förklarar ungdomsgarantin, tar upp frågor 
om kostnader och fördelar med sådana system, och 
beskriver varje enskild beståndsdel som behövs för att 
ungdomsgarantierna ska vinna framgång. I en bilaga 
presenterar arbetsdokumentet politiska strategier till 
stöd för ungdomssysselsättning, vilka redan införts 
i de 27 medlemsstaterna och Kroatien, och man åter -
ger dessa länders olika startpunkter mot inrättandet 
av fullständiga ungdomsgarantisystem.
De verkliga kostnaderna för ungdomsgarantierna 
kommer dessutom även att bero på de nationella 
förhållandena och hur de inrättas och genomförs 
i varje medlemsstat. Detta innebär i sin tur att alla 
uppskattningar av kostnaderna för ungdomsgarantier 
är föremål för ett antal förbehåll.
I detta avseende kan exemplen från Österrike, Finland, 
Sverige och Storbritannien ses som en indikation på 
de eventuella kostnaderna för medlemsstaternas 
genomförande av ungdomsgarantin.Kommissionen påpekar att en sådan koppling skulle 
innebära att genomförandeplanerna för ungdomsga -
rantin blir ett rättsligt krav för att uppfylla förhands -
villkoret för ungdomssysselsättningsinitiativet, vilket 
föreslogs av kommissionen men avslogs av rådet 
under lagstiftningsförfarandet.
43
Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende punkt 
42. De ibland nyanserade eller något olika resulta -
ten av de två processerna beror på att processerna 
skiljer sig åt i utformningen, trots att de i viss mån är 
sammankopplade.
De underordnade kriterier som den ”strategiska ramen 
för att främja ungdomssysselsättningen” bör bedö -
mas mot, innehåller också kvalitativa delar, såsom 
kartläggning av nyckelaktörer, inbegripet berörda 
myndigheter, samordningsarrangemang med partner, 
inrättandet av system för tidig insats och aktivering 
samt övervakningsarrangemang. Bedömningen av 
dessa kvalitativa delar går längre än en ren formell 
kontroll.
I den mån det var möjligt fungerade kommissionens 
bedömning av uppfyllandet av förhandsvillkoret för 
ungdomssysselsättningsinitiativet även som en kanal 
för att begära vissa ändringar av genomförandepla -
nerna för ungdomsgarantin (t.ex. i Frankrikes fall).
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 45 och 46
Kommissionen instämmer i detta och påpekar att 
investeringar i ungdomsgarantin är en avgörande 
faktor för att EU ska bevara sina framtida tillväxtmöj -
ligheter. Generöst ekonomiskt stöd från EU kan bidra – 
främst från Europeiska socialfonden och inom ramen 
för ungdomssysselsättningsinitiativet. Men för att 
ungdomsgarantin ska kunna genomföras i praktiken 
måste EU -länderna också prioritera sysselsättningsåt -
gärder för unga i sina nationella budgetar.
Kommissionens svar 43
57
Kommissionen påpekar att korrektheten hos utgif -
terna för ungdomssysselsättningsinitiativet kommer 
att bli föremål för granskning som ett led i den ordi -
narie kontrollprocessen, som vederbörligen beaktar 
specifika risker.
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 61 och 62
Kommissionen instämmer i att ”högkvalitativ” är ett 
centralt inslag i genomförandet av ungdomsgarantin.
Kommissionen främjar en uppsättning kvalitetskrav 
för praktiktjänstgöring (genom rådets rekommenda -
tion om kvalitetskriterier för praktikprogram) och för 
lärlingsutbildning (genom rådets uttalande om den 
europeiska alliansen för lärlingsutbildning). När det 
gäller jobb övervakar kommissionen sysselsättningens 
kvalitet inom ramen för den europeiska planerings -
terminen, och ägnar då särskild uppmärksamhet åt 
övergången från studier till arbete samt problem 
i samband med segmentering av arbetsmarknaden.
När det gäller sysselsättningens kvalitet på den öppna 
marknaden anser kommissionen att alla kvalitetsbe -
dömningar är beroende av situationen på den berörda 
arbetsmarknaden, inbegripet aspekter som arbetslag -
stiftning eller det rådande ekonomiska klimatet.
Kommissionen kommer att ytterligare stimulera 
diskussionen kring ”högkvalitativa” erbjudanden, med 
beaktande av de kvalitetskrav som anges i riktlinjerna 
för utvärdering av ungdomssysselsättningsinitiativet. 
Kommissionen kommer särskilt att väcka en dis -
kussion om begreppet högkvalitativa erbjudanden 
vid nästa möte för de nationella samordnarna för 
ungdomssysselsättningsinitiativet, uppmana med -
lemsstaterna att diskutera begreppet inom ramen för 
sysselsättningskommitténs (EMCO) arbete, undersöka 
möjligheterna att ta upp högkvalitativa erbjudanden 
i ungdomsgarantin inom programmet för ömsesidigt 
lärande (MLP) och tillhandahålla ytterligare vägled -
ning om högkvalitativa erbjudanden i dokumentet 
Vanliga frågor om ungdomsgarantin.
63
Kommissionen hänvisar till sitt gemensamma svar på 
punkterna 61 och 62.50
Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende punkt 15.
53
Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende punkt 47.
54
Kommissionen informerade Frankrike om att de 
kvantitativa övergripande målen för planen inte är 
tillräckligt tydliga och förklarade att den fortfarande 
hyser tvivel angående de kvalitativa aspekterna av 
de erbjudanden som Pôle Emploi kommer att föreslå 
unga som varken arbetar eller studerar för att följa 
ungdomsgarantin. Denna fråga följs upp ytterligare 
inom ramen för den europeiska planeringsterminen.
I sin genomförandeplan för ungdomsgarantin läm -
nade Irland en tabell med information om genom -
snittligt deltagande, inflöde av nya deltagare, förvän -
tat inflöde av unga samt vägledande kostnader för 
jobberbjudanden till ungdomar. De irländska myn -
digheterna är ovilliga att göra prognoser om framtida 
deltagandeantal till dess att de nationella budgetan -
slagen har beslutats och lämnade därför inga siffror 
för åren efter 2014. Det bedömdes därför varken vara 
lämpligt eller nödvändigt att begära närmare upplys -
ningar från de irländska myndigheterna.
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 55 och 56
Kommissionen ansåg att det viktigaste var att den 
kunde kontrollera om (tillräckliga) nationella medel 
anslogs förutom EU -medlen. Den tog därför fram 
en mall för medlemsstaterna, där medlemsstaterna 
uppmanades att lämna information om tillgängliga 
finansieringskällor, dvs. om finansieringen skulle 
komma från EU -nivå, nationell nivå, regional/lokal 
nivå, arbetsgivare och/eller andra finansieringskällor.
Uppdelningen av de olika EU -medlen var av underord -
nad vikt i det skedet, eftersom de operativa program -
men skulle följa inom kort. Kommissionen ansåg att 
det var lämpligast att en detaljerad uppdelning av 
EU-finansieringskällor per ESF- medel/medel från ung -
domssysselsättningsinitiativet lämnades inom ramen 
för de operativa programmen, särskilt eftersom de 
informella förhandlingarna om de finansiella planerna 
för de operativa programmen fortfarande pågick mel -
lan medlemsstaterna och kommissionen i det skedet.
Kommissionens svar 44
Kommissionen har regelbundna utbyten med Euro -
paparlamentet om utvecklingen inom ramen för den 
europeiska planeringsterminen.
Enligt Europeiska rådets slutsatser av den 27–28 juni 
2013 ska kommissionen dessutom under 2016 rappor -
tera till Europaparlamentet och rådet om genomför -
andet av ungdomsgarantin och verksamheten inom 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 69 och 70
Kommissionen konstaterar att sysselsättningskom -
mittén den 3 december 2014 gjorde en andra översyn 
av framstegen i genomförandet av ungdomsgaran -
tisystemen i 21 medlemsstater, med slutsatser för 
varje granskad medlemsstat. Dessa slutsatser kommer 
att följas upp i maj 2015. Alla sysselsättningskom -
mitténs översyner i december 2014 inriktades i hög 
grad på ungdomsgarantisystemen. Översynerna var 
enhetliga och samma arbetsmetoder tillämpades 
på samtliga medlemsstater. Både översynerna från 
maj och december 2014 togs upp vid mötena i rådet 
(sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt 
konsumentfrågor) om ungdomsarbetslöshet och 
ungdomsgarantin.
71
Ramen för indikatorer för övervakning av ungdoms -
garantin godkändes av sysselsättningskommittén den 
22 september 2014. I december 2014 godkände rådet 
(sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt 
konsumentfrågor) sysselsättningskommitténs nyck -
elbudskap om ramen för indikatorer för övervakning 
av ungdomsgarantin, och efterlyste ett starkt politiskt 
åtagande för att övervinna de befintliga hindren för 
uppgiftsinsamling och garantera ett sunt övervak -
ningssystem för ungdomsgarantin på EU- och med -
lemsstatsnivå, baserat på den föreslagna ramen.
Se även kommissionens svar avseende punkt 65.Kommissionen anser dessutom att ett enhetligt 
genomförande av ungdomsgarantin och att stöpa alla 
ungdomsgarantier i samma form varken är lämpligt 
eller förenligt med rådets rekommendation, där det 
tydligt anges att ungdomsgarantisystem ska anpassas 
till nationella, regionala och lokala förhållanden.
Kommissionen instämmer dock i att ett effektivt 
genomförande av ungdomsgarantisystemen är en 
avgörande faktor. Den resultatbaserade metod som 
kommissionen tillämpar har många fördelar just när 
det gäller att bedöma åtgärdernas effektivitet inom 
ungdomsgarantisystemen, eftersom metoden beaktar 
de skilda arbetsmarknadssituationerna och vilka 
erbjudanden som är lämpliga för vilka personer.
I detta avseende anser kommissionen att ett erbju -
dande, generellt sett, är högkvalitativt om den person 
som mottar erbjudandet får en hållbar anknytning 
till arbetsmarknaden och inte återgår till att vara 
arbetslös eller icke förvärvsarbetande därefter. Ett 
högkvalitativt erbjudande kan således mätas efter 
dess resultat. Som sagt kommer kommissionen (jfr det 
gemensamma svaret på punkterna 61 och 62) ytter -
ligare att stimulera diskussionen kring högkvalitativa 
erbjudanden.
Kommissionen konstaterar att erbjudanden om 
lärlingsutbildning, praktiktjänstgöring och vidare -
utbildning redan omfattas av kvalitetsstandarder, 
vare sig det är subventionerade erbjudanden – som 
de erbjudanden som finansieras inom ungdomssys -
selsättningsinitiativet/ESF- programmen eller inom 
nationella program – eller ej.
65
Kommissionen påpekar att det tog lång tid att bygga 
upp ett samförstånd för att definiera en gemensam 
övervakningsram. Detta kan ha försenat antagandet 
av rådets rekommendation om ungdomsgarantin vid 
en kritisk tidpunkt, vilket förhindrade snabba resultat.
68
Kommissionen påpekar att resultaten från över -
vakningen används i viktiga dokument som antas 
av kommissionen inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen (kommissionens arbetsdokument, 
djupgående granskningar, förslag om landsspecifika 
rekommendationer).
Kommissionens svar 45
80
Kommissionen anser att de genomförandeplaner för 
ungdomsgarantin som redan har lämnats in av med -
lemsstaterna i de flesta fall redan ger en användbar all -
män överblick av åtgärderna inom ungdomsgarantin.
Kommissionen har dessutom inrättat ett övervak -
ningssystem för ungdomsgarantin. Strukturreformer 
övervakas genom den europeiska planeringstermi -
nen, inklusive sysselsättningskommittén. Åtgärder 
som inriktas på enskilda individer kommer att över -
vakas både genom ramen för indikatorer för övervak -
ning av ungdomsgarantin och, när det gäller åtgärder 
som finansieras via ungdomssysselsättningsinitiativet, 
genom de relevanta arrangemang som anges i arti -
kel 19 och bilagorna I och II till ESF -förordningen samt 
relevanta bestämmelser om övervakning och utvärde -
ring i förordningen med gemensamma bestämmelser.
84
Indikatorerna för ungdomssysselsättningsinitiativet 
i bilaga II till ESF -förordningen har utformats för att så 
nära som möjligt följa de gemensamma indikatorerna 
i bilaga I till samma förordning, samtidigt som de 
avspeglar ungdomssysselsättningsinitiativets särskilda 
karaktär.
84 Första strecksatsen
För att säkerställa att finansieringen via ungdomssys -
selsättningsinitiativet ger kvalitetsresultat är kommis -
sionen intresserad av att mäta de totala resultaten 
jämfört med förändringen av den berörda personens 
status – dvs. från ett läge där personen varken arbe -
tade eller studerade när han eller hon började delta 
i insatsen till en eventuell förändring efter stödet från 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
Ungdomsgarantin har sina egna övervakningskrav 
som kommer att göra det möjligt att spåra de typer av 
erbjudanden som tillhandahålls inom ungdomsgaran -
tin från 2016 och framåt.
84 Andra strecksatsen
Indikatorerna för ungdomssysselsättningsinitiativet 
följer samma logik och mönster som Europeiska soci -
alfondens gemensamma indikatorer.72
Kommissionen instämmer i att medlemsstaternas 
fortsatta åtagande är nödvändigt. Pilotprojektet för 
insamling av uppgifter beträffande ungdomsgarantin 
inleddes i oktober 2014 av sysselsättningskommitténs 
indikatorgrupp. Syftet med pilotprojektet var att testa 
den föreslagna metoden för regelbunden insamling 
av administrativa uppgifter för övervakningen av 
genomförandet av ungdomsgarantin samt bedöma 
de hinder som medlemsstaterna möter och hur de kan 
övervinnas, med slutmålet att inleda en regelbunden 
uppgiftsinsamling i juni 2015. Per den 18 februari hade 
alla medlemsstater utom tre skickat in sina bidrag. De 
återstående bidragen förväntas inkomma inom kort.
73
Analysen av viktiga sysselsättningsindikatorer och 
sociala indikatorer i resultattavlan kompletteras av 
den ytterligare information som bland annat fås från 
verktyget för bedömning av sysselsättningssituatio -
nen och bedömningen av de politiska åtgärder som 
vidtas av medlemsstaterna.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 74–76
Kommissionen betonar att utarbetandet och anta -
gandet av landsspecifika rekommendationer främst är 
en politisk process, där kommissionen lämnar förslag 
på grundval av landsspecifika analyser i arbetsdoku -
menten som sedan granskas i en multilateral övervak -
ningsprocess i rådskommittéer och rådsgrupper och 
därefter godkänns av Europeiska rådet.
Kommissionen beaktar varje lands särskilda situation 
i sina förslag om landsspecifika rekommendationer.
Ruta 7
Kommissionen anser att den i rekommendationerna 
för både Litauen och Italien vederbörligen beaktade 
varje lands särskilda situation.
77
Kommissionen påpekar att planeringsterminen gene -
rellt och i ett medellångt perspektiv leder till bety -
dande reformarbete i medlemsstaterna.
Kommissionens svar 46
Kommissionen påpekar att det i rådets rekommen -
dation inte föreskrivs exakt hur medlemsstaterna ska 
genomföra ungdomsgarantin (dvs. anställning, vida -
reutbildning, lärlingsutbildning eller praktik), eftersom 
detta kommer att bero på den nationella situationen 
(dvs. antal unga som varken arbetar eller studerar och 
strukturen hos denna grupp). Inriktningen för och 
utformningen av det exakta stödet påverkar kostna -
derna och fördelarna, vilket i sin tur gör det svårt att 
på förhand uppskatta kostnaderna och fördelarna 
med alla möjliga alternativ.
Kommissionen instämmer dock i att det kan finnas en 
risk för att den totala finansieringen inte är tillräcklig 
för att genomföra ungdomsgarantisystemen och har 
uppmuntrat medlemsstaterna att prioritera ungdoms -
sysselsättningsåtgärder i sina nationella budgetar.
Kommissionen erinrar om att EU -fondernas stöd till 
ungdomsgarantin går utöver direkta åtgärder inom 
ungdomssysselsättningsinitiativet och ESF när det gäl -
ler utbildnings- och sysselsättningsåtgärder för unga. 
ESF stöder även modernisering av arbetsförmedlings -
tjänster, egenföretagande, utbildning och åtgärder för 
social integrering – vilka delvis också stöder ungdoms -
sysselsättning när det gäller strukturreformer.
Rekommendation 1
Kommissionen noterar rekommendationen till 
medlemsstaterna och skulle i vissa fall välkomna 
en bättre överblick av de uppskattade kostna -
derna för alla planerade åtgärder för att bekämpa 
ungdomsarbetslösheten.
Enligt den mall som tagits fram av kommissionen 
skulle medlemsstaterna lämna information om finan -
sieringskällor på EU -nivå, nationell nivå, regional/lokal 
nivå samt finansiering från arbetsgivare och andra 
källor. Syftet var att uppmuntra medlemsstaterna att 
lämna fullständig information om de sammanlagda 
kostnaderna för och finansieringen av ungdomsgaran -
tin (inbegripet likviditetsgap).
Nitton av de 28 medlemsstaterna har lämnat denna 
information (med olika detaljnivå).Ytterligare övervakning av tidigare deltagare i åtgär -
der inom ungdomssysselsättningsinitiativet medför 
en extra börda för deltagarna och kräver administra -
tiva resurser. För vissa av åtgärderna kan en sådan 
omfattande obligatorisk övervakning ses som kost -
sam och överdriven. Effekter som iakttas efter längre 
tidsperioder kan också leda till att orsakssambandet 
mellan iakttagelserna och insatserna försvagas, vilket 
i sin tur minskar mervärdet av dessa iakttagelser.
Medlemsstaterna kan emellertid besluta att använda 
kompletterande, mer långsiktiga indikatorer förutom 
den obligatoriska utvärderingen, t.ex. att upprepa en 
undersökning efter sex månader. Medlemsstaterna 
är också skyldiga att utföra konsekvensbedömningar, 
vilka kommer att ge insikt i de långsiktiga effekterna 
av insatserna, t.ex. inkomstskillnader för följande år 
och liknande indikatorer förutom de indikatorer som 
anges i bilaga II.
84 Tredje strecksatsen
När en medlemsstat i sitt operativa program har 
angett att den planerar att utöka målgruppen till 
under 30 år har kommissionen krävt att medlemssta -
ten i fråga inbegriper kompletterande programspeci -
fika indikatorer för att täcka åldersgruppen 25–29 år.
Resultatindikatorerna är inte åldersspecifika i sig och 
täcker ingen särskild åldersgrupp, som 15 -18 år osv. 
Kommissionen uppmanar dock medlemsstaterna att 
inbegripa programspecifika resultatindikatorer för 
åldersgruppen 25–29 år inom ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet om de beslutar att inrikta sig på denna 
åldersgrupp. Sådana indikatorer kommer att möjlig -
göra bedömningar av insatsernas effektivitet när de 
jämförs med resultatindikatorerna för ungdomssyssel -
sättningsinitiativet enligt bilaga II.
Slutsatser och rekommendationer
87
Se även kommissionens svar på punkt 37.
89
Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende 
punkt 47.
Kommissionens svar 47
Rekommendation 2
Kommissionen godtar rekommendationen och anser 
att den delvis har genomförts, särskilt genom rådets 
rekommendation om kvalitetskriterier för praktikpro -
gram, den europeiska alliansen för lärlingsutbildning 
och rådets uttalande om denna samt övervakningen 
av sysselsättningens kvalitet inom ramen för den 
europeiska planeringsterminen.
När det gäller främjande av kvalitetskrav kommer 
kommissionen att ytterligare stimulera diskussionen 
kring ”högkvalitativa” erbjudanden, med beaktande 
av de kvalitetskrav som anges i riktlinjerna för utvär -
dering av ungdomssysselsättningsinitiativet. Kommis -
sionen kommer särskilt att väcka en diskussion om 
begreppet högkvalitativa erbjudanden vid nästa möte 
för de nationella samordnarna för ungdomssysselsätt -
ningsinitiativet, uppmana medlemsstaterna att disku -
tera begreppet inom ramen för sysselsättningskom -
mitténs multilaterala övervakning (EMCO), undersöka 
möjligheterna att ta upp högkvalitativa erbjudanden 
i ungdomsgarantin inom programmet för ömsesidigt 
lärande (MLP) och tillhandahålla ytterligare vägled -
ning om högkvalitativa erbjudanden i dokumentet 
Vanliga frågor om ungdomsgarantin.
Kommissionen konstaterar dessutom att efter -
handsutvärderingarna kommer att ge belägg för 
kvaliteten på jobberbjudandena enligt rekom -
mendationen i riktlinjerna för utvärdering av 
ungdomssysselsättningsinitiativet.
91
Kommissionen övervakar genomförandet av ung -
domsgarantin inom ramen för den europeiska plane -
ringsterminen, bland annat genom bilaterala möten 
med medlemsstaterna och undersökningsuppdrag.
Genom sitt medlemskap i sysselsättningskommittén 
bidrar kommissionen även till den multilaterala över -
vakningen av genomförandet av ungdomsgarantin 
inom ramen för förberedelserna för rådets överlägg -
ningar. I detta avseende genomförde sysselsättnings -
kommittén särskilda översyner av övervakningen en 
gång under 2013 och två gånger under 2014. Både 
översynerna från maj och december 2014 togs upp vid 
mötena i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och 
sjukvård samt konsumentfrågor) om ungdomsarbets -
löshet och ungdomsgarantin.90
Kommissionen anser att ett enhetligt genomförande 
av ungdomsgarantin och att stöpa alla ungdomsga -
rantier i samma form varken är lämpligt eller förenligt 
med rådets rekommendation, där det tydligt anges 
att ungdomsgarantisystem ska anpassas till lokala, 
regionala och nationella förhållanden.
Kommissionen instämmer i att ett effektivt genomför -
ande av ungdomsgarantisystemen är en avgörande 
faktor. Den resultatbaserade metod som kommis -
sionen tillämpar har många fördelar just när det gäller 
att bedöma åtgärdernas effektivitet inom ungdoms -
garantisystemen, eftersom metoden beaktar de skilda 
arbetsmarknadssituationerna och vilka erbjudanden 
som är lämpliga för vilka personer.
I detta avseende anser kommissionen att ett erbju -
dande, generellt sett, är högkvalitativt om den person 
som mottar erbjudandet får en hållbar anknytning 
till arbetsmarknaden och inte återgår till att vara 
arbetslös eller icke förvärvsarbetande därefter. Ett 
högkvalitativt erbjudande kan således mätas efter 
dess resultat.
Kommissionen konstaterar att erbjudanden om 
lärlingsutbildning, praktiktjänstgöring och vidare -
utbildning redan omfattas av kvalitetsstandarder, 
vare sig det är subventionerade erbjudanden – som 
de erbjudanden som finansieras inom ungdomssys -
selsättningsinitiativet/ESF- programmen eller inom 
nationella program – eller ej.
I detta avseende främjar kommissionen en uppsätt -
ning kvalitetskrav för praktiktjänstgöring (genom 
rådets rekommendation om kvalitetskriterier för 
praktikprogram) och för lärlingsutbildning (genom 
rådets uttalande om den europeiska alliansen för 
lärlingsutbildning). När det gäller jobb övervakar 
kommissionen sysselsättningens kvalitet inom ramen 
för den europeiska planeringsterminen, och ägnar då 
särskild uppmärksamhet åt övergången från studier 
till arbete samt problem i samband med segmente -
ring av arbetsmarknaden.
När det gäller sysselsättningens kvalitet på den öppna 
marknaden konstaterar kommissionen att alla kva -
litetsbedömningar är beroende av situationen på 
den berörda arbetsmarknaden, inbegripet aspekter 
som arbetslagstiftning eller det rådande ekonomiska 
klimatet.
Kommissionens svar 48
Kommissionen kommer att ta hänsyn till utvärde -
ringsarbetet i sin bedömning av genomförandet av 
ungdomsgarantin under kommande europeiska pla -
neringsterminer. Det kommer också att ligga till grund 
för kommissionens rapport under 2016 om genomför -
andet av ungdomsgarantin, som kommer att läggas 
fram formellt för Europaparlamentet och rådet via de 
tillämpliga kanalerna.Kommissionen lämnar i förekommande fall landsspe -
cifika rekommendationer till medlemsstaterna, och 
slutsatserna från sysselsättningskommitténs multilate -
rala översyner beaktas under förhandlingarna om de 
slutliga landsspecifika rekommendationerna.
Ramen för indikatorer för övervakning av ungdoms -
garantin godkändes av sysselsättningskommittén 
den 22 september 2014. Indikatorerna grundas på 
makroekonomiska indikatorer samt indikatorer för 
genomförande och uppföljning, som sammantaget 
syftar till att ge en heltäckande bild av ungdomsga -
rantisystemens effekter på arbetsmarknadssituationen 
för unga människor runtom i EU. De administrativa 
uppgifter som krävs för genomförandenivån testas för 
närvarande genom ett pilotprojekt för uppgiftsinsam -
ling i samtliga 28 medlemsstater. Den regelbundna 
uppgiftsinsamlingen kommer att inledas 2015. Nyck -
elbudskapen om ramen för indikatorer godkändes av 
rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård 
samt konsumentfrågor) den 11 december 2014. Rådet 
betonade medlemsstaternas politiska åtagande att 
tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna.
Åtgärder som inriktas på enskilda individer kommer 
att övervakas både genom indikatorerna för övervak -
ning av ungdomsgarantin och, när det gäller åtgärder 
som finansieras via ungdomssysselsättningsinitiativet, 
genom de relevanta arrangemang som anges i arti -
kel 19 och bilagorna I och II till ESF -förordningen samt 
relevanta bestämmelser om övervakning och utvärde -
ring i förordningen med gemensamma bestämmelser. 
När det gäller ungdomssysselsättningsinitiativet i syn -
nerhet har kommissionen inrättat en ram för övervak -
ning av de åtgärder inom initiativet som genomförs 
inom ramen för ungdomsgarantin genom att fastställa 
gemensamma indikatorer i ESF- förordningen.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendationen och anser 
att den delvis har genomförts genom den ram för 
indikatorer som godkändes av ministrarna för syssel -
sättning och sociala frågor i rådet (sysselsättning och 
socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrå -
gor), genom de relevanta arrangemang som anges 
i artikel 19 och bilagorna I och II till ESF -förordningen 
samt berörda bestämmelser i förordningen med 
gemensamma bestämmelser om övervakning och 
utvärdering av åtgärder som finansieras genom ung -
domssysselsättningsinitiativet och genom sitt åtag -
ande att under 2016 rapportera till Europaparlamentet 
och rådet om genomförandet av ungdomsgarantin.
HUR  HIT TAR MAN EU:s PUBLIK ATIONER ?
Gratispublik ationer
  Ett ensk ilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
  Flera exemplar/aﬃscher/k artor 
hos Europeisk a unionens represen tationer (http://ec .europa.eu/r epresen t_sv .htm),  
hos delega tioner i länder utanf ör EU (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sv .htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sv .htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gra tis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller sam talen kostar i regel något (men vissa operat örer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för sam talen). 
Avgiftsbelagda publik ationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Ungdomsarbetslösheten är en stor utmaning för alla 
medlemsstater i EU. Som en reaktion på detta lanserade 
Europeiska rådet ungdomsgarantisystemet 2013. Det 
innebär att alla unga under 25 år ska få ett ”högkvalitativt” 
erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, 
lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att 
de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. 
Systemet ska delvis finansieras från EU:s budget och 
kompletterande nationell finansiering kommer att behövas.
Under vår revision bedömde vi om kommissionen gav 
lämpligt stöd till medlemsstaterna vid rätt tidpunkt när de 
utarbetade sina genomförandeplaner för ungdomsgarantin. 
Vi undersökte även de potentiella riskerna för att 
genomförandet av ungdomsgarantin inte blir 
ändamålsenligt.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN