SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 4.8.2009 
KOM(2009) 417 slutlig 
  
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om införande av en slutgiltig antidumpningstu ll på import av vissa rö rdelar av järn eller 
stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan, 
oavsett om produktens deklarerade ur sprung är Taiwan, samt upphävande av 
undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.  och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
 
SV 2   SV MOTIVERING  
Bakgrund  
 Motiv och syfte 
Detta förslag rör tillämpningen av råde ts förordning (EG) nr 384/96 av den 
22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 
av den 21 december 2005 (nedan kallad grundförordningen ) i samband med 
förfarandet beträffande import av rördelar (u tom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar 
avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på 
högst 609,6 mm, av en typ som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand eller som avsänds från Taiwan, oavsett 
om deras deklarerade urspr ung är Taiwan eller inte.  
 Allmän bakgrund  
Förslaget läggs fram som ett led i tilläm pningen av grundförordningen och är resultatet 
av en undersökning som genomförts i enli ghet med de innehållsrelaterade och 
förfarandemässiga krav so m anges i grundförordningen. 
 Gällande bestämmelser 
Rådets förordning (EG) nr 964/2003 om infö rande av slutgiltiga antidumpningstullar 
på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och 
Konungariket Thailand, och de rördelar av jä rn eller stål som avsänds från Taiwan, 
oavsett om deras deklarerade ur sprung är Taiwan eller inte. 
Tullarna på den berörda produkten med urspr ung i Folkrepubliken Kina utvidgas till att 
omfatta importvaror som avsänds från I ndonesien genom rådets förordning (EG) 
nr 2052/2004, från Sri Lanka genom rådets  förordning (EG) nr 2053/2004 och från 
Filippinerna genom rådets förordning (EG) nr 655/2006, oavsett om produktens 
deklarerade ursprung är Filippinerna, Indone sien respektive Sri Lanka eller inte. 
 Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden  
Ej tillämpligt. 
Samråd med berörda parter och konsekvensanalys  
 Samråd med berörda parter  
 De parter som berörs av förfarande t gavs i enlighet med bestämmelserna i 
grundförordningen möjlighet att tillvara ta sina intressen under undersökningen. 
 Extern experthjälp  
 Någon extern experthjälp har inte behövts. 
  
 
SV 3   SV Konsekvensanalys  
Detta förslag följer av tillämpningen av grundförordningen. 
Grundförordningen föreskriver ingen allmän konsekvensanalys, men den innehåller en 
uttömmande förteckning över villkor som ska bedömas. 
Rättsliga aspekter  
 Sammanfattning av den föreslagna åtgärden  
Den aktuella översynen vid giltighetstiden s utgång inleddes den 5 juni 2008 efter en 
begäran av försvarskommittén för stålrörsstumsvetsningsindustrin i Europeiska unionen. Slutgiltiga åtgärder vidtogs ursprungligen  1996 och bibehölls 
efter en översyn vid giltighetstid ens utgång i juni 2003. De gällande 
antidumpningstullarna i Folkrepubliken Kina är 58,6 procent, utvidg at till att omfatta 
produkter avsända från Taiwan, med undantag  för Chup Hsin Ente rprise Co. Ltd., 
Rigid Industries Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fittings C o. Ltd. Tullen i Thailand är 
58,9 procent utom för Thai Benkan Co. Lt d. (0 procent) och Awaji Sangyo Co. Ltd. 
(7,4 procent).  
Parallellt inleddes en partie ll interimsöversyn, vars räckvidd begränsades till två 
taiwanesiska exporterande pr oducenter som undantogs från utvidgningen av tullarnas 
omfattning till Taiwan. Detta undantag är in te längre motiverat, eftersom också dessa 
företag är involverade i kringgående.  
Det bifogade förslaget till rådets förordning om upprätthållande av de ovan nämnda 
åtgärderna är baserat på undersöknings resultaten i fråga om fortsatt eller 
återkommande dumpning och skada och gemenskapens intresse. 
Rådet föreslås därför anta det bifogade fö rslaget till förordning, som bör offentliggöras 
i Europeiska unionens officiella tidning  så snart som möjligt. 
 Rättslig grund  
Rådets förordning (EG) nr 384/96 av de n 22 december 1995 om skydd mot dumpad 
import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad 
genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005.  
 Subsidiaritetsprincipen  
Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen 
är därför inte tillämplig. 
 Proportionalitetsprincipen  
Förslaget är förenligt med proportion alitetsprincipen av följande skäl: 
 Åtgärdsformen beskrivs i den ovan nämnda  grundförordningen och ger inget utrymme 
för nationella beslut. 
 
SV 4   SV  Det är inte tillämpligt att ange hur det ekonomiska elle r administrativa ansvar som 
åläggs gemenskapen, nationella regering ar, regionala och l okala myndigheter, 
ekonomiska aktörer och medborgare ska be gränsas till ett minimum och stå i 
proportion till förslagets mål. 
 Val av regleringsform  
 Föreslagen regleringsform: förordning. 
 Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: 
Inga andra alternativ före skrivs i grundförordningen. 
Budgetkonsekvenser  
 Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. 
 
SV 5   SV  
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om införande av en slutgiltig antidumpningstu ll på import av vissa rö rdelar av järn eller 
stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan, 
oavsett om produktens deklarerade ur sprung är Taiwan, samt upphävande av 
undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.  och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av fördraget om upprä ttandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot 
dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1 (nedan kallad 
grundförordningen ), särskilt artikel 11.2 och 11.3 samt artikel 13.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som kommissione n lagt fram efter samråd med rådgivande 
kommittén, och av följande skäl: 
A. FÖRFARANDE 
1. Gällande åtgärder och tidigare undersökningar 
(1) Rådet införde genom förordning (EG) nr 584/962 en slutgiltig antidumpningstull på 
import av vissa rördelar av järn eller stål (nedan kallade vissa rördelar eller den 
berörda produkten ) med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (nedan kallat 
Kina ) och Thailand (nedan kallad den ursprungliga undersökningen ). I enlighet med 
artikel 13.3 i grundförordningen och på grundval av resulta ten från en undersökning 
om kringgående utvidgades antidumpnings åtgärderna genom förordning (EG) 
nr 763/20003 till att omfatta viss import av den berörda produkten som avsänds från 
Taiwan. 
(2) De åtgärder som för närvarande är i kraft är slutgiltiga antidumpningstullar som 
infördes genom förordning (EG) nr 964/20034 om import av vissa rö rdelar av järn eller 
stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand (nedan kallade de berörda 
länderna ) och de rördelar av järn eller stål so m avsänds från Taiwan, oavsett om deras 
                                                 
1 EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 
(EUT L 340, 23.12.2005, s. 17). 
2 EGT L 84, 3.4.1996, s. 1.  
3 EGT L 94 14.4.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2314/2000 
(EGT L 267, 20.10.2000, s. 15). 
4 EUT L 139 6.6.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1496/2004 (EUT L 275, 
25.8.2004, s. 1). 
 
SV 6   SV deklarerade ursprung är Taiwan  eller inte, efter en översyn  vid giltighetstidens utgång 
enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den första översynen vid 
giltighetstidens utgång ). Gällande antidumpningstull  i Folkrepubliken Kina är 
58,6 procent och i Thailand 58,9 procent, utom för Thai Benkan Co. Ltd. (0 procent) och Awaji Materia Co. Ltd.
5 (7,4 procent). Tre taiwanesiska företag, Chup Hsin 
Enterprise Co. Ltd., Rigid Industries Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fi ttings Co. Ltd., är 
undantagna från utvidgni ngen av åtgärderna till att omfatta Taiwan. 
(3) Genom kommissione ns beslut 96/252/EG6 godtogs åtaganden från vissa thailändska 
tillverkare. År 2004 drogs dessa åtaganden tillbaka genom rådets förordning (EG) 
nr 1496/20047 om ändring av rådets förordning (EG) nr 964/20038. 
(4) I enlighet med artikel 13.3 i grundförordni ngen utvidgades åtgärderna för den berörda 
produkten med ursprung i Folk republiken Kina till att omfatta importvaror som 
avsänts från Indonesien genom råde ts förordning (EG) nr 2052/20049, från Sri Lanka 
genom rådets förordning (EG) nr 2053/200410 och från Filippinerna genom rådets 
förordning (EG) nr 655/200611, oavsett om produktens deklarerade ursprung är 
Filippinerna, Indonesien respektive Sri Lanka eller inte. 
(5) De antidumpningsåtgärder som infördes  genom rådets förordning (EG) nr 1001/200812 
gäller för närvarande också import av de n berörda produkten från Republiken Korea 
och Malaysia.  
2. Begäran om översyn (6) Efter offentliggörandet av ett meddelande om det nära förestående upphörandet
13 av de 
gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av vissa rördelar med ursprung i 
Kina och Thailand mottog kommissionen en be gäran om översyn av dessa åtgärder i 
enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen. 
(7) Begäran ingavs den 5 mars 2008 av försvarskommittén för 
stålrörsstumsvetsningsindustrin i Europeiska unionen (nedan kallad sökanden ) för 
producenter som representerar en stor del, i det här fallet mer än 50 procent, av 
gemenskapens totala pro duktion av vissa rördelar. 
(8) Begäran i enlighet med ar tikel 11.2 grundades på att åt gärdernas upphörande sannolikt 
skulle leda till att dumpninge n och skadan för gemenskapsindustrin fortsatte eller 
återkom. 
(9) Begäran i enlighet med artikel 11.3 gr undades på uppgifter från sökanden om att 
åtgärden, när det gäller import av den be rörda produkten från Folkrepubliken Kina, 
                                                 
5 Tidigare Awaji Sangyo Co Ltd., se EUT C 152/2007, s. 16. 
6 EGT L 84, 3.4.1996, s. 46. 
7 EUT L 275, 25.8.2004, s. 1. 
8 EUT L 139 6.6.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1496/2004 (EUT L 275, 
25.8.2004, s. 1). 
9 EUT L 355, 1.12.2004, s. 4. 
10 EUT L 355, 1.12.2004, s. 9. 
11 EUT L 116, 29.4.2006, s. 1. 
12 EUT L 275, 16.10.2008, s. 18. 
13 EUT C 238, 10.10.2007, s. 20. 
 
SV 7   SV inte längre är tillräcklig för att motver ka den skadevållande dumpningen, i synnerhet 
när det gäller utvidgningen av åtgärden till att omfatta im port av importvaror avsända 
från Taiwan. Sökanden har till handahållit tillräcklig bevisni ng för att det inte längre är 
motiverat att undanta importvaror producerad e av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. och 
Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. från den utvidgade åtgärden, eftersom dessa företag 
är involverade i kringgående såsom omlastning av den berörda produkten med ursprung i Kina via Taiwan. 
(10) Efter samråd med den rådgivande komm ittén slog kommissionen fast att tillräckliga 
bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell 
interimsöversyn, begränsad till undantaget  för vissa rördelar producerade av 
Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung (T aiwan) och Nian Hong Pipe Fittings Co. 
Ltd., Kaohsiung (Taiwan) från de utvidga de antidumpningsåtgärderna beträffande 
import med ursprung i Kina till import som avsänts från Taiwan, och den inledde 
undersökningar
14 i enlighet med artikel 11.2 oc h 11.3 i grundförordningen (nedan 
kallade de aktuella undersökningarna ). 
3. Undersökning 
3.1. Parter som berörs av undersökningen 
(11) Kommissionen underrättade officiellt de sökande gemenskapsproducenterna, övriga 
gemenskapsproducenter, de exporterande producenterna i de berörda länderna inklusive Taiwan, importörerna/ handlarna, användarna och deras 
intresseorganisationer som ma n visste var berörda samt företrädare för myndigheterna 
i exportländerna om att översynen hade inletts.  
(12) Kommissionen sände frågeformulär till alla  dessa parter och till dem som gav sig till 
känna inom den tidsfrist som angiv its i tillkännagivandet om inledande. 
Kommissionen gav också berörda parter tillfäl le att inom den tidsfrist som angavs i 
tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli 
hörda. 
(13) Svar på frågeformulären inkom från  exporterande producenter i Taiwan, de tre 
gemenskapstillverkarna och de tre icke nä rstående importörerna i gemenskapen (se 
skälen 14–17 nedan).  
3.2. Stickprovsförfarande 
(14) Med tanke på att antalet exporterande pr oducenter i Kina, icke närstående importörer 
av den berörda produkten i gemenskapen och producenter i gemenskapen som stödde begäran om översyn till synes var stort föresk revs i tillkännagivandet om inledande av 
översynen ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kunna fastställa om stickprovstagning var nödv ändig och i så fall göra ett urval bad 
kommissionen dessa parter att tillha ndahålla de uppgifter som återfinns i 
avsnitten 5.1.a i–iii i tillkännagivandet och skickade ut stickprovsformulär med 
begäran om uppgifter om genomsnittlig försäl jningsvolym och priser för alla berörda 
gemenskapsproducenter, exporterand e producenter och importörer.  
                                                
 
14 EUT C 138, 5.6.2008, s. 42. 
 
SV 8   SV (15) Eftersom inga svar erhölls från export erande producenter i Kina  eller Thailand kunde 
stickprovstagning inte användas.  
(16) Nio gemenskapsproducenter svarade på stickprovsformuläret. Ett urval om fyra 
gemenskapsproducenter gjordes på gr undval av deras försäljning på 
gemenskapsmarknaden under undersöknings perioden avseende översynen. Dessa 
producenter ombads fylla i hela formuläret. Ett av de utvalda företagen fyllde inte i 
hela frågeformuläret och uteslöts därför från urvalet. Det slutliga urvalet om tre företag 
svarade för över 59 procent av gemenskaps industrins totala produktion och 62 procent 
av dess försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden.  
(17) Nio importörer av den berörda produkten svarade på stickprovsformuläret. Ett urval 
om fyra importörer gjordes på grundval av deras importvolymer för de berörda 
produkterna till gemenskapen från de berö rda länderna under undersökningsperioden 
avseende översynen. Ett av företagen fyllde sedermera inte i hela frågeformuläret och 
uteslöts därför från urvalet.  
3.3. Undersöknings- och kontrollbesök 
(18) Kommissionen inhämtade och kontrollerade  alla uppgifter som ansågs nödvändiga för 
fastställandet av sannolikheten för fortsa tt eller återkommande dumpning och skada 
och för analysen av gemenskapens intresse  och för att kontrollera om undantaget för 
vissa rördelar producerade av de i skäl 8 ovan nämnda företagen från utvidgningen av 
de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina fortfarande var motiverat för att 
motverka den skadevållande dumpningen. Kont rollbesök gjordes på plats hos följande 
företag:  
a) Gemenskapsproducenter i urvalet 
– Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrik e, inklusive det närstående företaget 
Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Tyskland  
– Interfit S.A., Maubeuge, Frankrike 
– Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italien 
b) Icke närstående importörer 
– BSS Group plc, Leicester, Förenade kungariket  
– Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Spanien 
– Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Tyskland 
c) Exporterande producenter i Taiwan 
– Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung  
– Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., Kaohsiung  
d) Producent i det jämförbara landet USA 
 
SV 9   SV – Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA  
3.4. Undersökningsperiod avseende översynen 
(19) Undersökningen av fortsatt eller åter kommande dumpning omfatta de perioden 1 april 
2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden ). Undersökningen av 
utvecklingstendenser av relevans för bedöm ningen av sannolikheten för att skadan 
skulle fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och me d den 1 januari 2004 
till och med undersökningsperi odens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).  
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 
1. Berörd produkt 
(20) Den berörda produkten är densamma so m i den ursprungliga undersökningen och den 
första översynen vid giltighetstidens utgång:  vissa rördelar (med undantag av gjutna 
rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag 
av rostfritt stål) med en yttre diameter av  högst 609,6 mm, av det slag som används för 
stumsvetsning eller andra ändamål och med ursprung i Folkrepubliken Kina och 
Thailand. 
(21) Den berörda produkten tillverkas huvudsak ligen genom att rör kapas och formas. Den 
används för att sammanfoga rör och föreko mmer i olika former – knärör, T-stänger, 
övergångsrör och hattmuttrar – storlekar och materialkvaliteter. Den används 
huvudsakligen inom den petrokemiska indus trin, bygg- och anläggningssektorn, 
energiproduktion, skeppsbyggnad samt industria nläggningar. När rörd elarna säljs för 
användning i den petrokemiska industrin används den globala ANSI-standarden. För 
andra syften används oftast DI N-standarden i gemenskapen.  
2. Likadan produkt  (22) I likhet med i den ursprungliga unders ökningen och den första översynen vid 
giltighetstidens utgång har denna  undersökning visat att de rö rdelar av järn eller stål 
som tillverkas i de berörda länderna oc h säljs på hemmamarknaden och/eller 
exporteras till gemenskapen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och slutliga användningsområden som de produkter som säljs i gemenskapen av de sökande gemenskapstillverkarna, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som av ses i artikel 1.4 i grundförordningen. 
C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMP NINGEN FORTSÄTTER ELLER 
ÅTERKOMMER 
(23) I enlighet med artikel 11.2 i grundför ordningen undersöktes huruvida åtgärdernas 
upphörande sannolikt skulle innebära att du mpningen och skadan fortsätter eller 
återkommer.  
1. Inledande anmärkning  
(24) I avsaknad av samarbetande exporterande producenter i Kina och Thailand måste, som 
angavs ovan, denna undersökning grundas på kommissionens tillgång till information 
från andra källor, såsom begäran om övers yn, Eurostat, kinesisk  tullstatistik och 
insamlad information i det jämförbara landet. 
 
SV 10   SV 2. Thailand 
a) Normalvärde (25) I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i av saknad av samarbete från 
thailändska exporterande producenter, base rades normalvärdet på de uppgifter som 
lämnades i begäran, det vill säga beräkna d tillverkningskostnad i Thailand med ett 
tillägg av 15 procent för försäljnings- och administrationskostnader och 11 procent för 
vinst. Det fanns ingenting som tydde på att denna vinstnivå skulle  överstiga den vinst 
som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom 
samma generella produktkategori på hemm amarknaden i ursprungslandet i enlighet 
med vad som avses i artikel 2.6 c.  
b) Exportpris 
(26) I enlighet med artikel 18 i grundföror dningen, och i avsaknad av samarbete från 
thailändska exporterande producenter, beräkn ades exportpriset med hjälp av uppgifter 
från Eurostat. Dessa siffror korrigerades för olika produkttyper i förhållande till 
volymen för varje produkttyp i ton på gr undval av uppgifter i begäran om översyn.  
c) Jämförelse 
(27) För att säkerställa en rättvis jämförelse justerades exportpriset för kostnader för land- 
och sjötransport, försäkring, kommissioner och förpackning i enlighet med artikel 2.10 
i grundförordningen.  
d) Dumpningsmarginal 
(28) Vid beräkningen av dumpningsmargin alen jämförde kommissionen det vägda 
genomsnittliga normalvärdet med det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen på nivån fritt fabrik och i samma hande lsled, i enlighet me d artikel 2.11 i 
grundförordningen. Denna jämförelse visade  att dumpningsmarginalen för Thailand 
var 17,8 procent, motsvarande det belopp me d vilket det fastställda normalvärdet 
överskred exportpriset. 
3. Folkrepubliken Kina 
a) Normalvärde: Jämförbart land  
(29) Enligt de gällande åtgärderna är en enhetlig landsomfattande tull tillämplig på all 
import till gemenskapen av likadan produkt  med ursprung i Kina. Normalvärdet 
fastställdes därför på gr undval av uppgifter som erhållits  från ett tredjeland med 
marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land ). I den ursprungliga undersökningen 
utsågs Thailand till jämförbart land. Såso m angivits i meddelandet om inledandet av 
översynen avsåg kommissionen dock att anvä nda Amerikas förenta stater som 
jämförbart land, eftersom gemenskapsindus trin i sin begäran om översyn angav att 
detta land nu var ett lämpligare val än Th ailand. Trots stora an strängningar att finna 
möjliga alternativ i andra tredjeländer gick i nga företag med på att samarbeta, förutom 
ett företag i USA. 
(30) I enlighet med artikel 2.7 i grundförordninge n ansågs USA vara lämpligt till följd av 
marknadens storlek, importvolymerna oc h den hårda konkurrens på denna marknad 
 
SV 11   SV som dessa leder till. Eftersom inga thai ländska exporterande företag samarbetade i 
undersökningen ansågs det vidare lämpligare att grunda normalvärdet för Kina på det 
samarbetsvilliga amerikanska fö retagets kontrollerade uppgif ter. Inga berörda parter 
framförde några synpunkter på förslaget at t använda USA som jämförbart land efter 
det att meddelandet om inledandet av öv ersynen hade offentliggjorts. Således 
grundades normalvärdet på uppgifter na från producenten i USA. 
b) Exportpris 
(31) Eftersom de exporterande tillverkarn a i Kina inte var samarbetsvilliga måste 
undersökningsresultaten när det gäller e xporten till gemenskapen i enlighet med 
artikel 18.1 i grundförordningen grundas på  tillgängliga uppgifter. Exportpriset 
fastställdes på grundval av kinesisk tu llstatistik, enligt sa mma metod som i den 
ursprungliga undersökningen. Dessa uppgifter jä mfördes med uppgifter  från Eurostat. 
Betydande skillnader upptäcktes både i fråga om kvantitet och pris. Med hänsyn tagen till tidigare dokumenterade bevi s för kringgående från Kina s sida, vilka tyder på att 
användningen av uppgifter från Eurostat in te gav tillräckligt korrekta resultat, 
bedömdes det inte vara lämpligt a tt använda dessa i denna översyn. 
c) Jämförelse 
(32) I syfte att möjliggöra en rättvis jämf örelse, och i enlighet med artikel 2.10 i 
grundförordningen, togs hänsyn i form av just eringar till olikheter i transportkostnader 
(sjötransport), försäkringskostnader, kr edit- och mäklarkostnader, vilka ansågs 
påverka priserna och prisernas jämförbarhet. 
d) Dumpningsmarginal 
(33) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga 
normalvärdet, på nivån fritt fabrik i US A, med det vägda genomsnittliga exportpriset 
på nivån fritt fabrik i Ki na, i samma handelsled. Denn a jämförelse visade att 
dumpningsmarginalen för Kina var 100 procent. 
e) Slutsats 
(34) Undersökningen visade att im porten från båda länderna fortsatt har haft en hög grad av 
dumpning. Under undersökningen framkom inte något skäl till att dumpningen skulle 
upphöra eller minska om åtgärderna skulle upp höra att gälla. Slutsa tsen var därför att 
det är sannolikt att dumpningen fort sätter. Dessutom ska det noteras att 
importvolymerna från dessa länder har ökat markant trots de höga antidumpningstullar 
som har införts på deras export. Det ansågs emellertid lämpligt att även undersöka huruvida dumpningen skulle återkomma i form av ökade exportvolymer om de 
befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. 
4. Utvecklingen av importen om åt gärderna skulle upphöra att gälla 
(35) I syfte att undersöka sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma bedömdes 
följande faktorer: utvecklingen av export- och/eller tillverkni ngskapaciteten i de 
berörda länderna, bakgrunden till Kina s kringgående och exportbeteendet på 
marknader i tredjeländer. 
 
SV 12   SV 5. Thailand 
(36) Eftersom inga samarb etsvilliga exporterande producen ter fanns i Thailand måste 
denna undersökning baseras på uppgifter fr ån andra källor som kommissionen hade 
tillgång till, det vill säga begäran om översyn. Den thailändska årliga 
produktionskapaciteten uppskattades i enlighe t med begäran till 63 000 ton. Med tanke 
på att den inhemska konsumtionen endast var 4 200 ton var den th ailändska industrin 
alltså starkt exportberoende. Årspr oduktionen uppskattades till 38 000 ton. 
Följaktligen beräknades den ledi ga kapaciteten till 25 000 ton. 
(37) Undersökningen har visat att ingen annan marknad i världen skulle kunna absorbera 
denna lediga kapacitet, eftersom Thailand redan är föremål för antidumpningsåtgärder. 
Dessa åtgärder sträcker si g från 10,68 till 52,6 procent i USA för en produkt som till 
stor del överensstämmer med den produkt so m berörs av denna undersökning, med en 
innerdiameter på högst 14 tum. Dessutom t yder tidigare erfarenheter och begäran om 
denna översyn på att det allmänt sett finns en enorm överkapacitet i hela världen, och 
särskilt i Sydostasien. 
(38) Om åtgärderna upphörde att gälla är det sålede s sannolikt att en betydande del av den 
thailändska överskottskapacite ten skulle riktas mot EU :s marknad, med tanke på 
befintliga restriktioner och de höga tullarna på andra stora marknader. 
6. Folkrepubliken Kina 
a) Produktion och kapacitetsutnyttjande (39) Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja 
måste kommissionen använda tillgängliga uppgi fter. Eftersom föga är känt om den 
kinesiska industrin baseras fö ljande slutsatser på de uppgift er som lämnades i begäran 
samt kinesisk tullstatistik. Stöd för dessa avgöranden hittades ocks å i de uppgifter som 
offentliggjorts i samband med liknand e förfaranden i Förenta staterna. 
(40) Enligt dessa källor var den samlade kine siska tillverkningskapaciteten när det gäller 
den berörda produkten cirka 365 000 ton om året. Kinas nuvarande produktionsvolym 
per år är enligt bedömningen i begä ran om översyn cirka 291 000 ton. Denna 
bedömning var baserad på omfattningen av de n kinesiska exporten till hela världen, 
såsom den angivits i handelsstatistiken (cirka 70 000 ton/år), och en inhemsk 
förbrukning som bedöms va ra cirka 221 000 ton/år. 
(41) Med utgångspunkt från detta skulle den kinesiska lediga kapaciteten vara 74 000 ton, 
vilket i sig nästan skulle räcka för att til lgodose hela efterfrågan i EU (79 813 ton).  
(42) Eftersom Kina i likhet med Thailand är föremål för antidumpningsåtgärder från 35,06 
till 182,9 procent i USA är det sannolikt att en betydande del av den kinesiska överskottskapaciteten skulle riktas mot EU:s marknad. 
(43) Att de kinesiska exporterande producenterna  lyckades öka sin export till EU betydligt 
– från 2 550 ton 2004 till 10 268 ton under skadeundersökningsperi oden, trots de höga 
antidumpningstullarna (58,6 procent) på impor t från Kina – visar att de kinesiska 
exportörerna fortfarande är mycket  intresserade av EU:s marknad. 
 
SV 13   SV 7. Bakgrund till kringgåendet 
(44) De kinesiska exportörerna har dessutom vi sat att de fortsatt är beslutna att med alla 
medel exportera till EU. Detta framgår av de  många försöken att kringgå de åtgärder 
som infördes genom rådets förordning (EG) nr 964/2003 genom att exportera via 
Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna. 
(45) Av den kinesiska tullstatistiken framgår de t också tydligt att EU är en mycket attraktiv 
marknad för de kinesiska exporterande producen terna, eftersom de exportpriser (om än 
dumpade) de erhöll när de exporterade till EU  var bland de högsta de kunde ta ut.  
8. Slutsats 
(46) Undersökningen visade att de exporterande pr oducenterna i både Kina och Thailand 
fortsatte med dumpningen unde r skadeundersökningsperioden. 
(47) Tillsammans hade länderna en ledig kap acitet på 99 000 ton, vilket var betydligt mer 
än den totala tillverkningen i geme nskapen under skadeundersökningsperioden 
(86 723 ton) och till och med mer än de n totala konsumtionen i gemenskapen under 
samma period (79 813 ton). 
(48) Mot bakgrund av att Kina har en myck et stor reservprodukti onskapacitet till sitt 
förfogande och att landet redan har kringgå tt åtgärderna är det högst sannolikt att de 
kinesiska exporterande tillverkarna avsevärt skulle öka sin dumpade export av den 
berörda produkten till gemenskapen om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. 
(49) När det gäller Thailand bör det påpekas a tt det, eftersom de thailändska företagen är 
mycket exportorienterade och gemenskapsma rknaden är attraktiv, är mycket sannolikt 
att dessa företag skulle återuppta e xporten av den berörda produkten till 
gemenskapsmarknaden i betydande mängder oc h till dumpade priser om de nuvarande 
åtgärderna skulle upphöra att gälla. 
(50) Slutligen hänvisas det till  de kinesiska och thailändska exportörernas dumpning på den 
amerikanska marknaden och de amerikansk a antidumpningsåtgärd er som förlängdes i 
oktober 2005. 
(51) Sammanfattningsvis är det mycket trol igt att importen till gemenskapen från de 
berörda länderna skulle fortsätta i betyda nde omfattning och till dumpade priser om 
åtgärderna skulle upphöra att gälla. 
D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN 
(52) De tre gemenskapsproducenter på vilkas  vägnar begäran om översyn ingavs och som 
också ingick i urvalet samt sex gemenska psproducenter som stödde begäran utgjorde 
gemenskapsindustrin i den mening som av ses i artikel 4.1 i grundförordningen. 
Därmed representerade gemenskapsindustr in en övervägande del av den totala 
tillverkningen i gemenskapen, över 76 procent.  
E. SITUATION PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN 
1. Konsumtion på gemenskapsmarknaden 
 
SV 14   SV (53) Gemenskapens totala produktion faststäl ldes på basis av de uppgifter som de nio 
gemenskapsproducenter som stödde klagomålet  hade lämnat och den i begäran om 
översyn uppskattade produktionsvolymen  för de icke samarbetsvilliga 
gemenskapsproducenterna.  
(54) Undersökningen visade att en betydande del av gemenskapsproducenternas försäljning 
skedde till lagerhållare som i sin tur e xporterade den berörda produkten utanför 
gemenskapen. Denna försäljning var al ltså inte avsedd för konsumtion på 
gemenskapsmarknaden. Hur stor exportförsäljni ngen från dessa lagerhållare till andra 
tredjemarknadsländer var kunde  inte fastställa s under undersökningen. Gemenskapens 
synbara förbrukning fastställdes därför på  grundval av den totala produktionsvolymen 
i gemenskapen enligt definitionen i skäl 1 ova n, samt på den totala gemenskapsimport- 
och exportvolymen för den berörda pr odukten enligt uppgifter från Eurostat. 
(55) På grundval av detta ökad e konsumtionen i gemenskapen under 
skadeundersökningsperioden med 28 procent, från 62 317 ton 2004 till 79 813 ton under undersökningsperioden.  
TABELL 1 – Gemenskapens konsumtion 
Gemenskapens konsumtion 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Ton 62 317 57 492 64 919 77 
095 79 813
Index (2004 = 100) 100 92 104 124 128
Förändring från föregående 
år –8 12 20 4
Källa: Eurostat, begäran om översyn, kontrollerad e uppgifter i gemenskapsindustrins svar på 
frågeformuläret 
2. Aktuell import från de berörda länderna 
a) Volym och marknadsandel 
(56) I syfte att fastställa de totala import volymerna från Kina för den berörda produkten 
ansågs det lämpligt att inkludera import från de länder som de gällande antidumpningsåtgärderna hade utvidgats till att omfatta i enlighe t med artikel 13.3 i 
grundförordningen, det vill säga Sri Lanka , Indonesien, Filippinerna och Taiwan 
(se skälen 1 och 2 ovan). Det ansågs att im porterade produkter fr ån dessa länder i 
själva verket hade sitt ursprung i Ki na. På grundval av dett a ökade den totala 
importvolymen för den berörda produkten fr ån Kina och Thailand  från 6 861 ton 2004 
till 17 605 ton under undersökni ngsperioden, det vill säga  med 157 procent. Denna 
imports marknadsandel, uttryckt som en  procentuell andel av gemenskapens 
konsumtion, ökade från 11 procent 2004 til l 22 procent under undersökningsperioden. 
TABELL 2 – Import från de berörda länderna 
 
SV 15   SV Import (ton) 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Kina inklusive Sri Lanka, Indonesien, Filippinerna och Taiwan  6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
Marknadsandel 10 % 12 % 16 % 20 % 20 %
Thailand  778 558 1 623 1 700 1 601
Marknadsandel  1 % 1 % 2 % 2 % 2 %
De berörda länderna totalt  6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
Marknadsandel  11 % 13 % 19 % 22 % 22 %
Källa: Eurostat  
b) Importpriser och prisunderskridande 
(57) Eftersom inga samarbetsvilliga exporter ande producenter fanns i Kina och Thailand 
baserades exportpriserna på uppgifter från  Eurostat. Av orsaker som framgår av 
skäl 56 ovan baserades det genomsnittliga exportpriset från Kina också på genomsnittliga exportpriser från Sri Lanka, I ndonesien och Filippinerna, det vill säga 
de länder som åtgärderna utvidgades till at t omfatta på grund av kringgåendet. På 
grundval av detta ökade det genomsnittliga e xportpriset för den berörda produkten från 
Kina, inklusive kringgående, med 17 pro cent, från 997 till 1 169 euro/ton, från 
Thailand med 69 procent, från 1 223 till 2 067 euro/ton, och från Taiwan med 22 procent, från 1 412 till 1 718 euro/ton. Totalt sett steg genomsnittspriset för 
produkten från de berörda länderna inklusive Taiwan från 1 137 euro 2004 till 1 479 euro under undersökningsperioden, det vi ll säga med 30 procent. Under samma 
period ökade produktionskostnaderna betydligt till följd av höjda priser på den grundläggande råvaran, stålrör.  
(58) En jämförelse mellan priser fritt fabrik  för de gemenskapsproducenter som ingick i 
urvalet och vederbörligen justerade Eurostatpriser visade på ett genomsnittligt underskridande för Kina med 54,8 procent,  för Thailand med 20 procent och för 
Taiwan med 33,5 procent. 
3. Import från andra tredjeländer (59) Antidumpningstullar är i kraft för im port från Republiken Korea och Malaysia. 
Importen från dessa länder minskade till en mycket låg nivå under skadeundersökningsperioden (mindre än 1 procent av gemenskapens konsumtion) 
enligt Eurostat.  
(60) Den totala importvolymen för de berörd a produkterna från andr a tredjeländer än de 
som nämns i föregående skäl ökade från 4 679 ton 2004 till 10 563  ton i slutet av 
undersökningsperioden, det vill säga med 126 procent. Denna imports marknadsandel 
 
SV 16   SV motsvarade 13 procent av gemenskape ns konsumtion. Det innebär en ökning med 
76 procent under skadeundersökningsp erioden, från 8 till 13 procent.  
TABELL 3 – Import från andra tredje länder och importens marknadsandel 
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Import från andra tredjeländer (ton) 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563
Index (2004 = 100) 100 131 145 214 226
Marknadsandel 8 % 11 % 10 % 13 % 13 %
Index (2004 = 100) 100 142 139 173 176
Källa: Eurostat och marknadsinformation från sökanden  
TABELL 4 – Huvudsaklig import till gemenskapen 
Huvudsaklig import 
från andra tredjeländer i ton och per land 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Israel  78 945 1 231 2 455 3 293
Turkiet 650 506 467 1 991 2 138
Vietnam 767 695 1 225 1 748 2 134
Indien 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065
Källa: Eurostat och marknadsinformation från sökanden  
4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation 
4.1 Inledande kommentar 
(61) Utvecklingstrenderna för ekonom iska indikatorer som produktion, 
produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produk tivitet, försäljning, 
marknadsandel och tillväxt fastställdes på  grundval av de uppgifter som samlats in 
från alla gemenskapsproducenter. Trende rna för priser, lönsamhet, kassaflöde, 
förmåga att anskaffa kapital och investeringa r, lager, avkastning på investeringar och 
löner fastställdes på grundval av kontroller ad information i de fullständiga svaren på 
frågeformuläret från de gemenskaps producenter som ingick i urvalet.  
4.2 Uppgifter om gemenskapsindustrin som helhet 
a) Produktion, produktionskapacitet  och kapacitetsutnyttjande 
(62) Gemenskapsindustrins totala produktion ökade med 8 procent under 
skadeundersökningsperioden, medan produktions kapaciteten ökade med 5 procent. 
 
SV 17   SV Under samma period ökade kapacitetsutny ttjandet något. Detta ska dock ses mot 
bakgrund av att gemenskapskonsumtionen ökade med 28 procent.  
TABELL 5 – Produktion, produktionskapaci tet och kapacitetsutnyttjande 
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Produktionsvolym i ton 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
Produktionskapacitet i ton 154 
840155 
740160 
890162 
910 163 210
Kapacitetsutnyttjande i % 52 % 47 % 52 % 53 % 53 %
Källa: Eurostat, begäran om översyn, kontrollerad e uppgifter i gemenskapsindustrins svar på 
frågeformuläret 
b) Sysselsättning och produktivitet 
(63) Sysselsättningsnivån i gemenskapsindustrin  var relativt stabil, med undantag för 2005, 
och minskade med 1 procent under hela skadeundersökningsperioden. Produktiviteten, 
mätt som produktion i ton per anst älld, ökade med 9 procent. 
TABELL 6 – Sysselsättning och produktivitet 
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Sysselsättning (den berörda produkten) 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287
Produktivitet (ton/anställd) 62 68 65 66 67
 
c) Försäljningsvolym och marknadsandel 
(64) Gemenskapsindustrins försäljnings volym till icke närstående kunder på 
gemenskapsmarknaden ökade med 4 pro cent, från 59 399 ton 2004 till 61 991 ton 
under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade dock konstant under hela skadeundersökningspe rioden, totalt sett med 21 procent. Som 
förklarades ovan säljs en betydande del av  gemenskapsprodukterna för export genom 
lagerhållare. Därför uttrycktes markna dsandelen som andelen av den totala 
produktionen i gemenskapen minus den totala exporten i gemenskapens synbara förbrukning. 
 
SV 18   SV TABELL 7 – Försäljningsvol ym och marknadsandel  
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Försäljningsvolym i EU till icke närstående parter i ton 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991
Marknadsandel 81 % 77 % 71 % 65 % 65 %
Index (2004 = 100) 100 94 87 80 79
d) Tillväxt 
(65) Gemenskapskonsumtionen ökade  med 28 procent mellan 2004 och 
undersökningsperioden, men att gemenskaps industrins marknadsandel har minskat 
med 21 procent samtidigt som importen från de  berörda länderna ha r ökat visar tydligt 
att gemenskapsindustrin inte lyckades få någon del av marknadens tillväxt. 
e) Dumpningsmarginalens storlek  
(66) Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på den dumpade importen från 
de berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av de faktiska 
dumpningsmarginalernas nivå in te anses vara obetydliga. 
f) Återhämtning från verkningarna av dumpning  
(67) Såsom framgår av den positiva utvecklingen när det gäller de flesta av de ovan 
angivna indikatorerna återhämtade sig gemenskapsindustrins ekonomi under åren 
2004 till början av 2008 delvis från de sk adevållande verkninga rna av den dumpade 
importen med ursprung i de berörda länderna. 
4.3 Uppgifter som endast gäller de gemens kapsproducenter som ingick i urvalet 
a) Lager (68) Lagren ökade med 3 procent under he la skadeundersökningsperioden. Under 2007 var 
lagernivåerna bety dligt högre till följd av att stigande  priser på stålrör gjorde att 
företagen ökade sina lager.  
TABELL 8 – Lager 
Utgående lagervolym 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Ton 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703
Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på fr ågeformuläret från de gemenskapsproducenter 
som ingick i urvalet 
 
SV 19   SV b) Genomsnittliga försäljningspriser 
(69) Under skadeundersökningsperioden ökade de  genomsnittliga försäljningspriser som de 
gemenskapsproducenter som ingick i urva let tog ut på gemenskapsmarknaden 
successivt. Den totala ökningen mella n 2004 och undersökningsperioden var 
57 procent. Denna ökning kan delvis förklara s med ökade kostnader för den viktigaste 
råvaran, stålrör, och delvis med att två gemenskapsproducenter lade om sin produktion 
och inriktade sig på dyrare specialtyper.  
TABELL 9 – Genomsnittliga försäljningspriser 
Försäljningspris 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
EUR/ton 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790
Index (2004 = 100) 100 120 139 154 157
Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på fr ågeformuläret från de gemenskapsproducenter 
som ingick i urvalet 
c) Genomsnittlig produktionskostnad 
(70) Under skadeundersökningsperioden ökade också den genomsnittliga 
produktionskostnaden successivt, främst be roende på stigande stålpriser. Den 
genomsnittliga produktionskostnaden ökade från 1 628 till 2 401 euro/ton under undersökningsperioden, det vill säga med 48 procent.  
TABELL 10 – Genomsnittlig produktionskostnad 
Styckkostnad 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
EUR/ton 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401
Index (2004 = 100) 100 127 123 125 148
Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på fr ågeformuläret från de gemenskapsproducenter 
som ingick i urvalet 
d) Lönsamhet och kassaflöde 
(71) De i urvalet ingående gemenskapsprodu centernas lönsamhet ut vecklades positivt, i 
linje med ökningen av försäljningspris erna. Trots betydande problem 2004 och 2005 
var den totala lönsamheten 9,1 procent unde r undersökningsperiode n. Detta berodde 
delvis på en omläggning av produktionen till produkter med högre mervärde under skadeundersökningsperioden. 
(72) Kassaflödet varierade betydligt mellan  2004 och 2006, följt av en mycket omfattande 
och successiv ökning fram till slutet av skadeundersökningsperioden. 
 
SV 20   SV TABELL 11 – Lönsamhet och kassaflöde 
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Lönsamhet 1,8 % 1,2 % 7,2 % 10,6 % 9,1 %
Index (2004 = 100) 100 70 403 598 514
Kassaflöde (TEUR) 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308
Index (2004 = 100) 100 43 228 304 371
Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på fr ågeformuläret från de gemenskapsproducenter 
som ingick i urvalet 
e) Investeringar, avkastning på invester ingar och förmåga att anskaffa kapital 
(73) De gemenskapsproducenter som ingick i urvalet ökade sina investeringar med 
115 procent under skadeundersökningsperioden. Investeringarna syftade främst till att 
utveckla maskinparken och bygga upp bätt re logistisk kapacitet för att öka 
produktiviteten.  
(74) Avkastningen på investeri ngar, uttryckt som vinst/förlu st på den berörda produkten i 
förhållande till investeringarnas bokförda nettovärde, ökade betydligt under perioden 
och följde lönsamhetstrenden. 
(75) Kommissionen har inte fått några uppgifter om att förmågan  att anskaffa kapital skulle 
ha minskat eller ökat under skadeundersökningsperioden. 
TABELL 12 – Investeringar och avkastning på investeringar 
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
perioden 
Investeringar fram till skadeundersökningsperioden (TEUR) 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524
Index (2004 = 100) 100 173 153 194 215
Avkastning på investeringar 4 % 2 % 29 % 44 % 38 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på fr ågeformuläret från de gemenskapsproducenter 
som ingick i urvalet 
5. Slutsats om gemenskapsindustrins situation (76) Antidumpningsåtgärderna hade en pos itiv inverkan på situationen för de 
gemenskapsproducenter som ingick i urvale t, vilket framgår av att de flesta 
indikatorerna utvecklades positivt efter 2004, under en period med gynnsam 
konjunktur. Gemenskapsindustrin  ökade sin försäljnings volym och sina priser. 
 
SV 21   SV Skadeindikatorer såsom produktion, produktions kapacitet, lönsamhet, investeringar, 
avkastning på investeringar och produktivitet utvecklades också positivt. De ökade 
investeringarna i syfte att förbättra produkti onsanläggningarna hade en  direkt inverkan 
på lönsamheten för de gemenskapsproducen ter som ingick i urvalet, trots den 
betydande minskningen av marknadsandelarna.  
(77) Man bör dock beakta att gemenskaps producenterna måste upprätthålla en viss 
produktionsnivå och försäljningsvolym för a tt täcka sina fasta kostnader. Den berörda 
produkten tillverkas i speciellt framta gna maskiner som är en betydande 
kostnadsfaktor. De gemenskapsproducente r som ingick i urvalet arbetade med 
omkring 50 procents kapacitet under skad eundersökningsperioden och kunde inte öka 
sitt kapacitetsutnyttjande  i någon betydande omfattning. Således var lönsamheten 
sårbar för minskningar av produktionen. 
(78) Trots de ovan beskrivna positiva utvecklin gslinjerna förlorade gemenskapsindustrin en 
betydande del av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och gick från 
81 procent 2004 till 65 procent under unders ökningsperioden. Efter en minskning av 
försäljningsvolymerna lyckades gemenskaps producenterna återta de volymer de hade 
2004, medan konsumtionen ökade med 28 pr ocent under samma period. Det är 
uppenbart att gemenskapsindustrin inte  lyckades dra nytta av den stora 
konsumtionsökningen i gemenskapen. En del av de positiva faktorerna beror också på 
att en stor gemenskapsproducent i Före nade kungariket försvann, i och med att 
verksamheten övertogs av två av de företag som stödde begäran om översyn. 
(79) Med tanke på detta kan man dra slutsats en att införandet av åt gärder mot Kina och 
Thailand hade en viss positiv inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Gemenskapsindustrin lyckades öka sin produkt ion och sina försäljningsvolymer något, 
men förlorade marknadsandelar trots de n betydande ökningen av konsumtionen. Detta 
visar att situationen i gemenskapsindustrin generellt sett fortfarande är ömtålig och 
beroende av att prisnivåerna och produktionsvolymerna är tillräckliga. 
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER 
(80) För att bedöma de sannolika verkningarn a av att de gällande  åtgärderna upphör att 
gälla togs hänsyn till följande faktorer: 
(81) Pristrycket på gemenskapsmarknaden är  fortsatt mycket stort, med tanke på de 
betydande marginaler för pris underskridande som upptäcktes under 
undersökningsperioden. Gemenskapsproducen ternas produktionskostnader ökade med 
48 procent under perioden (främst beroende på att råmaterialet , det vill säga stålrören, 
blev dyrare), men genomsnittspriset på importen från de berörda länderna ökade bara med 30 procent.  
(82) Följaktligen ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna betydligt 
under skadeundersökningsperioden. Detta visar a tt större delen av de marknadsandelar 
som gemenskapsindustrin förlorade övertogs  av import från de berörda länderna, 
vilken skedde till dumpade priser som vä sentligt underskred gemenskapsindustrins 
försäljningspriser, trots de gä llande antidumpningstullarna.  
(83) Som nämns i skälen 39 och 35 ovan va r också reservprodukti onskapaciteten i de 
berörda länderna betydligt större än den totala gemenskapsproduktionen under 
 
SV 22   SV undersökningsperioden, eller den totala  gemenskapskonsumtionen under samma 
period. Därför kan det förväntas att stor a mängder av de produkter som tillverkas i 
dessa länder kommer att tränga in på gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På andra potenti ella exportmarknader gäller höga 
antidumpningstullar, vilket innebär att geme nskapsmarknaden skulle vara lättare att 
penetrera. Vidare bekräftar de  upprepade försöken att kringgå 
antidumpningsåtgärderna att de  exporterande producentern a i de berörda länderna är 
mycket intresserade av gemenskapsmarknaden. 
(84) Med tanke på den tidigare och aktuel la prisutvecklingen för de exporterande 
producenterna i de berörda länderna förväntas importen vara lågt prissatt, så att gemenskapsindustrins priser underskrids betyd ligt. Lågprisimport skulle säkerligen ha 
en negativ inverkan på gemenskapsindustri n, som inte återhämtade sig förrän priserna 
kunde hållas på en viss nivå, men som fortfara nde är sårbar för massiv import till låga 
och dumpade priser.  
(85) Mot bakgrund av detta  dras slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin till följd av 
den dumpade importen med all sannolikhe t skulle återkomma  om åtgärderna 
upphävdes. Det förväntas särskilt att pris nivån i gemenskapen kommer att minska 
betydligt, med en starkt negativ inverkan  på gemenskapsproducenternas lönsamhet. 
Detta skulle inte bara äventyra de bet ydande investeringar som har gjorts sedan 2004, 
utan också göra ytterligare investeringar omöjliga. Detta skulle oundvikligen också 
leda till en kraftig mi nskning av sysselsättningen i gemenskapsindustrin. 
Sannolikheten att skadan skulle återkomma ha r nyligen ökat med tanke på den aktuella 
situationen, som är en följd  av den ekonomiska nedgången. 
G. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Inledning 
(86) I enlighet med artikel 21 i grundföror dningen undersökte kommissionen om det skulle 
strida mot gemenskapsindustrins intresse att låta de nuvarande 
antidumpningsåtgärderna fortsätta att gälla. Fastställandet av gemenskapens intresse 
grundades på en bedömning av  alla olika berörda intr essen, det vill säga av 
gemenskapsindustrins, importörernas och handlarnas intresse och intresset hos 
användarna av produkten i fråga.  
(87) Kommissionen begärde uppgi fter från alla ovan nämnda berörda parter för att kunna 
bedöma de troliga verkningarna av att bibe hålla eller inte bibehålla åtgärderna. 
Kommissionen skickade frågeformulär till 62 importörer av den berörda produkten 
och fick nio svar. Kommissionen gjorde ett urval av  fyra företag, av vilka tre gav 
fullständiga svar på frågeformuläret.  Inga uppgifter erhölls från användare. 
(88) Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse 
i den tidigare undersökningen. Det förhållandet att den nu  aktuella undersökningen är 
en översyn och således en undersök ning av en situation i vilken 
antidumpningsåtgärder redan har införts gör a tt det är möjligt att bedöma de eventuellt 
orättmätiga negativa verkningar som de gäll ande antidumpningsåtgärderna kan ha haft 
för de berörda parterna. 
 
SV 23   SV (89) På denna grundval undersöktes om det, trot s slutsatserna beträffande sannolikheten för 
fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns  tvingande skäl att dra slutsatsen att 
det i detta fall inte skulle ligga i gemenskape ns intresse att upprätthålla åtgärderna.  
2. Gemenskapsindustrins intressen (90) Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta 
bekräftades av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska situation vid en tidpunkt 
då effektiv konkurrens hade åter upprättats sedan de nu gällande 
antidumpningsåtgärderna hade införts. De  ansträngningar som gemenskapsindustrin 
gjorde för att rationalisera sin produktion oc h öka sin konkurrenskraft ledde också till 
rimliga vinstnivåer under de sista två åren av skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins lönsamma exportverksamhet utvecklades också positivt, vilket visar att den var konkurrenskraftig på tr edjelandsmarknader (de producenter som 
ingick i urvalet ökade sin export med 21 pr ocent under skadeunde rsökningsperioden).  
(91) Av de orsaker som anges i skäl 76 må ste gemenskapsindustrin producera en viss 
volym av standardprodukter för att uppnå stordriftsfördelar och därmed förbli 
konkurrenskraftig. Således konkurrerar standard produkterna direkt med importen från 
Kina och Thailand. Om produkter med dumpade priser skulle komma in på marknaden 
skulle stordriftsfördelarna och därmed  verksamhetens lönsamhet i gemenskapen 
minska betydligt. Det kan vidare rimligen  förväntas att gemenskapsindustrin kommer 
att fortsätta att dra nytta av de nu införd a åtgärderna. Om åtgärderna skulle upphävas 
är det sannolikt att gemenskapsindustrin vållas väsentlig skada.  
3. Importörers och handlares intresse (92) Inga av de samarbetsvilliga importö rerna importerade den berörda produkten från 
Kina eller Thailand, bara från Taiwan. Unde rsökningen tydde inte på att de gällande 
åtgärderna hade påverkat im portörerna i någon betydande om fattning. Det står klart att 
importörerna kunde hitta andra leverantörer , vilket framgår av den marknadsandel 
(13 procent) som andra tredjelände r hade. Således var konkurrensen på 
gemenskapsmarknaden tryggad. 
(93) När det gäller Taiwan, och som beskri vs nedan i skälen 98–105, togs det aktuella 
undantaget för två exporterande producente r upp till ny bedömni ng till följd av 
anklagelser om kringgående. Importörern a var säkra på att kunna hitta andra 
leverantörer om undantaget för dessa fö retag skulle upphävas. Således kommer 
bibehållandet av åtgärderna in te att få någon betydande nega tiv effekt på importörerna, 
eftersom de har andra försörjningskanale r. Det bör dock noteras att det kan uppstå 
problem för nischmarknaden för brittiska standardprodukter, där det kända utbudet 
begränsar sig till en europe isk och en taiwanesisk produ cent. Denna effekt kommer 
dock sannolikt bara att märkas på kort sikt, innan andra le verantörer dyker upp. 
(94) Därför dras slutsatsen att den ekonomiska situationen för importörerna av den berörda 
produkten inte i någon större omfattning har på verkats negativt av införandet av de nu 
gällande antidumpningsåtgärderna. Detta bekr äftas av att importörerna fortsatte att 
handla med den berörda produkten i bet ydande volymer och till och med ökade 
importvolymen under skadeundersökningsperi oden. Av samma skäl är det också 
osannolikt att bibehållna åtgärder skulle leda  till en sämre ekonomisk situation för dem 
i framtiden.  
 
SV 24   SV 4. Användarnas intresse 
(95) Användarna av den berörda produkten är främst den petrokemiska industrin och 
byggindustrin. Kommissionen skickade frågefor mulär till 9 användare. Inga användare 
samarbetade eller gav sig till känna unde r undersökningen. Deras bristande samarbete 
tycks bekräfta att rördelarna utgör en  mycket liten del av deras totala 
produktionskostnader och att de gällande åtgärderna inte har minskat deras 
konkurrenskraft. 
5. Slutsats beträffande gemenskapens intresse 
(96) Undersökningen visade att de gällande an tidumpningsåtgärderna gjorde det möjligt för 
gemenskapsindustrin att bli lönsam, även om den tappade betydande marknadsandelar 
till följd av fortsatt dumpad import. Om åtgärd erna skulle upphöra att gälla skulle detta 
äventyra återhämtningen och möjligen leda till att gemenskapsindustrin slås ut.  
(97) Vidare tycks de gällande åtgärderna tidig are inte ha haft någon negativ inverkan av 
betydelse på användares och importörers e konomiska och finansie lla situation. Det 
finns därför inte några tvingande skäl för att inte fortsätta med 
antidumpningsåtgärderna.  
H. INTERIMSÖVERSYN AVSEENDE DE UNDANTAGNA TAIWANESISKA 
FÖRETAGEN 
1. Bakgrund 
(98) År 2000 utvidgades antidumpningsåtgärder na på import med ursprung i Kina genom 
rådets förordning (EG) nr 763/ 2000 till att omfatta import av  vissa rördelar av järn 
eller stål som avsänds från Taiwan, med undantag för de som produceras och 
exporteras av Chup Hsin Enterp rise Co. Ltd. (nedan kallat Chup Hsin ), Nian Hong 
Pipe Fittings Co. Ltd. (nedan kallat Nian Hong ), och Rigid Industries Co., Ltd. 
(Kaohsiung, Taiwan), eftersom de inte ansågs kringgå åtgärderna. 
(99) Denna partiella interimsöversyn begränsade s till en översyn av ett upphävande av de 
tullar som beviljats Chup Hsin och Nian Hong.  
(100) Båda dessa företag samarbetade i de n här undersökningen genom att svara på 
kommissionens frågeformulär och accepte ra kontrollbesök i sina anläggningar. 
(101) I sitt svar på det slutli ga meddelandet av uppgifter hävdade  ett företag at t det inte var 
motiverat att inleda denna undersökning. Fö retaget ansåg inte att det fanns några 
gällande åtgärder mot det att se över, efters om det hade undantagits från de utvidgade 
åtgärderna 2000. I det avseendet hänvisade  företaget till rapporten från WTO:s 
permanenta överprövningsorgan i fallet B eef & Rice Mexico. I denna rapport tolkas 
artikel 5.8 i antidumpningsavtalet i dess tillämpning på nya undersökningar där exportörer befinns ha en minimal dumpni ngsmarginal. I artikeln hänvisas också 
uttryckligen till ”en ansökan enligt punkt 1” . I det aktuella fallet var dock Chup Hsin 
och de två andra företagen föremål för en undersökning avseende kringgående som 
inleddes på grundval av artikel 13 i grundförordningen och inte en ny 
antidumpningsundersökning. År 2000 befanns importen från Taiwan kringgå de 
åtgärder som införts mot Kina, med undantag för tre företag som inte importerade den 
berörda produkten från Kina  vid den tidpunkten. I grundför ordningen utesluts inte att 
 
SV 25   SV sådana undantag senare ses över om det fi nns bevis för kringgåe nde. Därför var det 
motiverat och lagenligt att inleda denna in terimsöversyn. På den grunden tillbakavisas 
företagets synpunkter. 
(102) Eftersom beslutet att inte utvidga tulla rna fattades på grundval av resultaten av den 
ursprungliga undersökningen om kringgående  granskades det i denna översyn om 
dessa resultat fortfarande ägde giltighet. I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen undersöktes om krit erierna för kringgående uppfylldes. 
2. Förändring i handelsmönstret (103) När det gäller Nian Hong visade resultaten att företaget importerade rördelar av alla 
slag (knärör, T-stänger, öve rgångsrör och hattmuttrar) från  Kina. Företaget hävdade att 
denna import inte avsåg den berö rda produkten utan halvfabrikat. 
Undersökningsresultaten kunde inte bekräf ta dessa påståenden. Det visade sig 
dessutom att Nian Hongs bidrag till produktio nen av dessa varor begränsade sig till 
avslipning, märkning med företage ts logotyp och paketering, vilket utgjorde mindre än 
10 procent av den totala produktionskos tnaden. Dessutom uppgavs den berörda 
produktens, det vill säga den färdig a produktens, KN-nummer (730793) i den 
taiwanesiska tulldeklarationen för import från Kina. 
(104) När det gäller Chup Hsin nämndes inga inköp eller någon motsvara nde återförsäljning 
av den berörda produkten med kinesiskt urspru ng i svaren på frågeformuläret. Det var 
inte förrän vid kontrollbesöket på plats so m det upptäcktes att företaget importerade 
den berörda produkten från Kina. Den insaml ade bevisningen visade att denna import 
skedde via ett japanskt företag. Efter kont rollbesöket hävdade företaget att all import 
av den berörda produkten med kinesisk t ursprung såldes på den inhemska 
taiwanesiska marknaden. Företaget översände  ändrade uppgifter för en del tabeller i 
svaret på frågeformuläret. Det faktum att uppgifterna om importen från Kina 
ursprungligen utelämnades ansågs dock va ra vilseledande i den mening som avses i 
artikel 18 i grundförordningen, och gjorde att man starkt kunde betvivla trovärdigheten 
hos de uppgifter som översändes både  före och efter kontrollbesöket. 
(105) Som nämns ovan var orsaken till att Chup Hsin och Nian Hong ursprungligen 
beviljades ett undantag att inget av före tagen vid den tidpunkten köpte den berörda 
produkten från Kina. Detta är inte längre fa llet. Det upptäckta kringgåendet gör att en 
förändring i handelsmönstret kan fastställas, eftersom produkter med ursprung i Kina 
nu avsänds från Taiwan också av de ovan nämnda två företagen.  
3. Otillräcklig grund och otillräck ligt ekonomiskt berättigande 
(106) Återexporten av de importerade ki nesiska produkterna hade inte någon annan 
tillräcklig grund eller något a nnat tillräckligt ekonomiskt be rättigande än att kringgå 
antidumpningsåtgärderna. 
(107) När det gäller Nian Hong förändrades produkt erna endast marginellt, och det mervärde 
som tillfördes den berörda produkten var således mycket lågt. 
(108) När det gäller Chup Hsin ansågs det faktum att företaget underlät att rapportera sin 
import av den kinesiska produkt en i sitt svar på  frågeformuläret å ena sidan vara 
vilseledande och å andra sidan vara ett teck en på att företaget var medvetet om att det 
 
SV 26   SV kringgick de gällande åtgärderna avsee nde rördelar med ursp rung i Kina. Dessutom 
har undersökningen på grundval av  de bevis som de båda fö retagen har tillhandahållit 
fastställt att det var möjligt att importera va ror från ett tredjeland till Taiwan och sedan 
återexportera dem med taiwanesiskt urspr ungsintyg utan att produkterna förändrades i 
någon större omfattning. 
4. Undergrävande av tullens positiva verkningar i fråga om  likadana produkters priser 
och kvantiteter 
(109) Enligt uppgifter från Eurostat ökade den totala exporten från Ta iwan till gemenskapen 
med 209 procent, från 2 372 ton 2003 till 7 335 ton under undersökningsperioden. 
Exportvolymen var dock mer eller mindr e stabil under perioden 2003–2005, men steg 
markant från 2006 till slutet av undersöknings perioden. De två taiwanesiska företagen, 
som ensamma svarade för nästan hela de n taiwanesiska exporten av den berörda 
produkten till EU under undersökningsperi oden, ökade sin export till EU med 
206 procent mellan 2005 och undersökningsperioden. 
(110) Importvolymen i fråga motsvarade 9 procent av gemenskapens konsumtion, vilket 
anses vara mycket. Det är således uppe nbart att den tydliga förändringen i 
handelsflödet undergrävde antidumpningsåtgärd ernas positiva verkningar i fråga om 
de kvantiteter som importerad es till gemenskapsmarknaden.  
(111) När det gäller priserna på de produkter  som avsändes från Taiwan visade uppgifter 
från Eurostat att det genomsnittliga exportpriset på import från Taiwan under undersökningsperioden var 1 718 euro/ton , vilket var betydligt lägre än 
gemenskapsindustrins pris (–33,5 procent). En jämförelse mellan priser fritt fabrik för 
de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och Chup Hsins och Nian Hongs kontrollerade exportpriser visade prisunderskr idande, det vill säga underskridande av 
gemenskapsindustrins icke-skadevållande pris, med i genomsnitt 86,6 respektive 71 procent. Således undergrävs de positiva verkningarna av antidumpningstullen i fråga om priser. 
(112) På grundval av ovanstående dras sl utsatsen att det fö rändrade handelsflödet 
tillsammans med en markant ökning av importe n från Taiwan till mycket låga priser 
har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna både i fråga om 
volymer och priser på likadana produkter. 
5. Bevisning för dumpning i förhållande till de  normalvärden som tidigare fastställts för 
likadana produkter  
(113) För att fastställa om det finns bevi s för dumpning avseende de två taiwanesiska 
företagens export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden fastställdes exportpri ser på grundval av företagens egna 
uppgifter.  
(114) I enlighet med artikel 13.1 i grundförordni ngen jämfördes dessa exportpriser med det 
tidigare fastställda normalvärdet för likadan a produkter. I den tidigare översynen vid 
giltighetstidens utgång som gjordes 2003 befanns  Thailand vara ett i förhållande till 
Kina lämpligt jämförbart land med markna dsekonomi, i syfte att fastställa ett 
normalvärde. 
 
SV 27   SV (115) För att få en rättvis jämförelse mellan nor malvärdet och exportpriset togs det hänsyn i 
form av justeringar till de olikheter som inverkade på priserna och prisernas 
jämförbarhet. Dessa justeringar gj ordes i enlighet med artikel 2.10 i 
grundförordningen när det gällde transport- och kreditkostnader, på grundval av den 
under kontrollbesöken insamlade informationen. 
(116) I enlighet med artikel 2.11 i grundföror dningen visade jämförel sen mellan det vägda 
genomsnittliga normalvärde som fastställts  i den ursprungliga undersökningen och det 
vägda genomsnittliga exportpriset under översyne n, uttryckt som en procentuell andel 
av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, att de två taiwanesiska företagen dumpade importen av rördelar. De konstate rade dumpningsmargina lerna, uttryckta i 
procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, var 56,09 respektive 
44,77 procent. 
6. Slutsats om översynen av undantagen från utvidgningen av åtgärderna till att omfatta 
import från Taiwan 
(117) Mot bakgrund av det ovan  konstaterade kringgåendet oc h i enlighet med artikel 13.1 
första meningen i grundförordningen bör  de gällande antidumpningsåtgärderna 
avseende import av den berörd a produkten med ursprung i Kina  utvidgas ti ll att även 
omfatta samma produkt som sänds från Chup Hsin och Nian Hong. 
7. De ändrade omständigheternas bestående karaktär (118) I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersök tes också om de ändrade 
omständigheterna rimligen kunde anses ha bestående karaktär. 
(119) När det gäller Nian Hong visade unders ökningen att företaget sedan några år inte har 
någon verklig produktion och att al l export till EU från detta företag bestod av rördelar 
importerade från Kina. Med tanke på att ingen verklig produktion förekommer sedan 
åtskilliga år finns det ingen an ledning att tro att situationen inte har bestående karaktär.  
(120) När det gäller Chup Hsin ansågs, som nämndes i skäl 103 ovan, de uppgifter som 
företaget lämnade vara otillförlitliga. Före tagets bristande samarbetsvilja ansågs vara 
en stark indikation på att kringgåendet fort satte och att det sanno likt hade bestående 
karaktär.  
(121) Under dessa omständigheter kan resulta ten från undersökningsperioden betraktas som 
bestående. Således, och i enlighet med artikel 11.3, är det med tanke på det 
kringgående som upptäcktes för de två exporterande producenterna i Taiwan, 
Chup Hsin och Nian Hong, lämpligt att upphäva  dessa undantag från de utvidgade 
åtgärderna. 
I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 
(122) Alla berörda parter underrättades om de  viktigaste omständigheter och överväganden 
som låg till grund för rekommendationen att bi behålla de nuvarande åtgärderna och att 
undantaget från utvidgandet av importtulla rna för den berörda produkten tillverkad av 
Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., 
Kaohsiung upphävs. Parterna medgavs också en tid inom vilken de kunde lämna 
uppgifter efter mottagandet av denna information. 
 
SV 28   SV (123) Efter den ovan nämnda unde rrättelsen erbjöd en av de e xporterande producenter vars 
undantag skulle upphävas ett åtagande i en lighet med artikel 8.1 i grundförordningen. 
(124) Detta erbjudande granskades, och det kons taterades att det formella erbjudandet hade 
gjorts efter det att tidsfristen för framställningar hade gått ut samtidigt som förseningen inte tillräckligt kunde rättfärdi gas. Erbjudandet uppgavs basera sig på 
exportvolymen under undersökningsperiode n, begränsad till företagets egen 
produktion och den produktion som en underlever antör i Taiwan, som inte skulle vara 
föremål för någon antidumpningstull upp till ett kvantitativt tak, svarade för.  
(125) Med tanke på att företaget vid undersökni ngen på plats inte hade  kunnat bevisa vilken 
andel av dess försäljning till gemenskape n som bestod av taiwanesisk produktion och 
vilken andel som importerades från Kina  var dock inte företagets argument att 
exportsiffrorna kunde kontrolleras i data baser giltigt, eftersom exporten till 
gemenskapen kunde inkludera varor med ursp rung i Kina. Det faktum att företaget 
ursprungligen underlät att rapporte ra sin import från Kina under 
undersökningsperioden ansågs dessutom vara  vilseledande i den mening som avses i 
artikel 18 i grundförordningen, och gjorde att man starkt kunde betvivla trovärdigheten 
hos de uppgifter som företaget översände både före och efter kontrollbesöket. 
(126) Av ovanstående skäl kunde inte det åtagande som den exporterande producenten i 
fråga erbjöd godtas. 
(127) Av ovanstående följer att de antidumpnings tullar för import av rördelar med ursprung i 
Kina och Thailand eller som avsänds från Taiwan som infördes genom förordning 
(EG) nr 964/2003 bör bibehållas i enli ghet med artikel 11.2 i grundförordningen.  
(128) Följaktligen bör utvidgni ngen av åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i 
Folkrepubliken Kina till att omfatta importv aror som avsänts från Indonesien genom 
rådets förordning (EG) nr 2052/2004
15, från Sri Lanka genom rådets förordning (EG) 
nr 2053/200416 och från Filippinerna genom rå dets förordning (EG) nr 655/200617, 
oavsett om produktens deklarerade ursprung är Filippinerna, I ndonesien respektive 
Sri Lanka eller inte  också bibehållas. 
(129) Undantagen från utvidgningen av an tidumpningsåtgärderna för vissa rördelar 
tillverkade av Chup Hsin och Nian Hong bör  upphävas. Således kommer dessa företag 
att omfattas av samma antidumpningstull som producenter i Kina, i enlighet med 
artikel 13.1 i grundförordningen.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på  import av rördelar (med undantag av gjutna 
rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gä ngning) av järn eller stål (med undantag av 
rostfritt stål) med en yttre diameter av  högst 609,6 mm, av det slag som används för 
stumsvetsning eller andra ändamål och med ur sprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, 
                                                 
15 EUT L 355, 1.12.2004, s. 4. 
16 EUT L 355, 1.12.2004, s. 9. 
17 EUT L 116, 29.4.2006, s. 1. 
 
SV 29   SV som för närvarande omfattas av KN-numren  ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 och 
ex 7307 99 90 (TARIC-nummer 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95 och 7307 99 90 98). 
Följande slutgiltiga antidumpnings tullar ska tillämpas på nettopris et fritt gemenskapens gräns 
för de produkter som avses i punkt 1 och som tillve rkas av nedanstående företag, före tull:  
Land Företag Tullsats 
(%) TARIC-
tilläggsnummer
Folkrepubliken Kina  58,6 - 
Thailand Awaji Materia (Thailand) 
Co. Ltd. Samutprakarn 7,4 8850 
 Thai Benkan Co. Ltd. 
Prapadaeng – Samutprakarn 0 A 118 
 Alla övriga företag 58,9 A 999 
Såvida inte annat anges ska gällande  bestämmelser om tullar tillämpas.  
Artikel 2 
Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 avseende  import med ursprung i 
Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att om fatta import av samma rördelar avsänd från 
Taiwan (TARIC-nummer: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92, 7307 99 90 92), Indonesien (TARIC-nummer: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93, 7307 99 90 93), Sri Lanka (TARIC-nummer: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94, 7307 99 90 94) och Filippinerna (TARIC-nummer: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95, 7307 99 90 95, TARIC-tilläggsnummer A999), oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka respektive  Filippinerna eller in te, med undantag av 
produkter som tillverkas av Rigid Indus tries Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan) 
(TARIC-tilläggsnummer A098). Undantaget från ut vidgningen av tullen till att omfatta import 
av samma rördelar tillverkade av Chup Hs in Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan) 
(TARIC-tilläggsnummer A098) och Nian Hong Pi pe Fittings Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan) 
(TARIC-tilläggsnummer A 100) ska upphöra att gälla. 
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 
SV 30   SV Utfärdad i Bryssel den […] 
 På rådets vägnar 
 Ordförande  […]