Genomförandet av investeringen ska vara avslutat senast den 31 december 2025.

Investering 2: Klimatinvesteringar i industrisektorn (Industriomställningen)

Åtgärden består av ett investeringsprogram som kallas för Industriomställningen. Syftet med investeringen ska vara att tillhandahålla ekonomiskt stöd i form av bidrag till investeringen, forskning, genomförbarhetsstudier, pilotprojekt, och demonstrationsprojekt för att hjälpa industrin i omställningen för att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Investeringen ska finansiera projekt där man utvecklar, demonstrerar och driftsätter ny teknik där utsläppen av växthusgaser är låga, obefintliga eller negativa i industrier med höga processutsläpp.

Åtgärden ska förstärka den befintliga planen. Den ska fungera som utökat stöd till industriprojekt som gör stora insatser för att uppnå klimatmålen, som produktion av biobränslen, raffinaderier för återvunnen plast, vätgasproduktion, återvinningsanläggningar och batteriproduktion. Stöd från planen kan användas för utgifter för de åtgärder som bidrar till varaktiga negativa utsläpp av växthusgaser, inklusive forskning, utveckling, demonstration och investeringar. Av det totala budgetanslaget ska minst 85 procent av medlen avsättas för forsknings- och utvecklingsprojekt med inriktning på en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och högst 15 procent ska avsättas för forsknings- och utvecklingsprojekt med inriktning på den cirkulära ekonomin.

Stöd ska ges till åtgärder som uppfyller minst ett av följande kriterier: 1) bidrar till minskningen av industriella växthusgasutsläpp som direkt eller indirekt är kopplade till industriprocesser, 2) bidrar till negativa utsläpp genom avskiljning, transport och geologisk lagring av växthusgaser av biogent ursprung eller som kommer från atmosfären, eller 3) genom användning av ny teknik eller andra innovativa lösningar inom industrin, som i stor utsträckning bidrar till att de svenska nationella miljömålen för minskad klimatpåverkan uppnås.

Denna åtgärd förväntas inte medföra betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i planen för återhämtning och resiliens i enlighet med den tekniska vägledningen om principen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska biobränslen uppfylla de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläpp som anges i artiklarna 29, 30 och 31 i direktivet om förnybar energi 2018/2001/EU (REDII) och de regler om livsmedels- och foderbaserade biobränslen som anges i artikel 26 i det direktivet och de tillhörande genomförandeakter och delegerade akter som antagits i enlighet med det direktivet. Åtgärden ska också uppfylla de luftkvalitetsnormer som fastställs i direktiv 2008/50/EG. Verksamhet inom utsläppshandelssystemet ska ha beräknade utsläpp av växthusgaser som är lägre än de relevanta riktmärken som fastställts för gratis tilldelning . Totalt sett är dessutom följande verksamheter undantagna från finansiering: i) verksamhet och tillgångar med anknytning till fossila bränslen, inklusive nedströmsanvändning, ii) verksamhet och tillgångar i samband med avfallsdeponier, förbränningsanläggningar och anläggningar för mekanisk biologisk behandling, och iii) verksamhet och tillgångar där långsiktigt bortskaffande av avfall kan skada miljön.

Följande forsknings-, utvecklings- och innovationsåtgärder inom ramen för denna investering ska anses överensstämma med den tekniska vägledningen om principen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01): Forsknings-, utvecklings- och innovationsåtgärder inom ramen för denna investering som är avsedda att väsentligt öka den miljömässiga hållbarheten i företag (t.ex. minskade koldioxidutsläpp, minskade föroreningar och den cirkulära ekonomin) om det främsta syftet med dessa åtgärder inom ramen för denna investering handlar om att utveckla eller anpassa alternativ med minsta möjliga miljöpåverkan i sektorn.

Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2025.

Investering 3: Energieffektivitet i flerbostadshus

Detta offentliga stödsystem, som ska inrättas genom ett förslag till förordning om energieffektivitet i flerbostadshus, syftar till att uppmuntra fastighetsägare att renovera flerbostadshus, vilket vanligtvis inte är lönsamt. Stödsystemet ska bidra till investeringar som innebär en minskning på minst 20 % av fastighetens primära energibehov. Stödet ska även skapa incitament för fastighetsägare att inkludera smarta energisystem vid bostadsrenoveringar.

Genomförandet av investeringen ska vara avslutat senast den 31 december 2025.

Investering 4: Järnvägssatsning

Genom den här åtgärden ska den svenska järnvägen uppgraderas för att få fler människor och företag att använda järnvägen som transportmedel. Uppgraderingarna ska också förbättra järnvägskapaciteten. Uppgraderingen omfattar järnvägen mellan Gävle och Åänge (spår- och växelbyte), Västeraspby–Långsele (spår- och växelbyte), brobyte i Vänersborg samt investeringar i automatisk plankorsning (Alex).

Genomförandet av investeringen ska vara avslutat senast den 31 mars 2026.

Investering 5: Skydd av värdefull natur

Den här åtgärden syftar till att skydda den biologiska mångfalden i områden med höga naturvärden genom att inrätta formellt skyddade områden i naturreservat. Enligt den svenska miljöbalken kan ett mark- eller vattenområde förklaras som naturreservat av en länsstyrelse i syfte att bevara den biologiska mångfalden, skydda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behovet av områden för friluftsliv. Alla områden som behövs för att skydda, återställa eller skapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter kan utses till naturreservat. Åtgärden ska bestå av ersättning till privata markägare vid köp av mark eller som kompensation för begränsningar till följd av det formella skyddet. I beslutet om inrättande av ett naturreservat ska de begränsningar av rätten att använda mark- och vattenområden som är nödvändiga för att uppnå syftet med reservatet anges.

Genomförandet av investeringen ska vara avslutat senast den 31 december 2023.

Reform 1: Förändringar av reduktionsplikten

Den här reformen innebär att bränsleleverantörerna måste blanda in hållbara biobränslen i bensin, diesel och flygfotogen. Reformen förväntas bidra till Sveriges klimatmål att bli koldioxidneutralt till 2045 eftersom det främjar användningen av förnybara bränslen i den befintliga konventionella fordons- och flygplansflottan. Reduktionsplikten för flygfotogen infördes den 1 juli 2021 och innebär att leverantörer successivt ska minska utsläppen från flygfotogen, med början på 0,8 % under 2021 och upp till 27 % under 2030. Från och med den 1 augusti 2021 har reduktionskvoterna ökats för bensin och diesel. Kvoterna ska öka successivt från 6 % under 2021 till 28 % under 2030 för bensin och från 26 % under 2021 till 66 % under 2030 för diesel. Biobränslen som används för att uppfylla skyldigheten ska uppfylla de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläpp som anges i artiklarna 29, 30 och 31 i direktivet om förnybar energi 2018/2001/EU (REDII) och de regler om livsmedels- och foderbaserade biobränslen som anges i artikel 26 i det direktivet samt tillhörande genomförandeakter och delegerade akter som antagits i enlighet med det direktivet.

Genomförandet av reformen skulle vara avslutat senast den 30 september 2021.