EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.04.1995 
KOM(95) 134 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
MEDELFRISTIGT SOCIALT HANDLINGSPROGRAM 
1995-1997 

INNEHÅLL 
INTRODUKTION 
1. SYSSELSÄTTNING - DEN HÖGSTA PRIORITETEN 
2. UTBILDNING: HUVUDFAKTOR FÖR SOCIAL STABILITET I 
GEMENSKAPEN 
3. SKAPANDE AV EN EUROPEISK ARBETSMARKNAD 
4. FRÄMJANDE AV HÖGA KRAV PÅ ARBETSLIVETS OMRÅDE SOM EN 
DEL AV ETT KONKURRENSKRAFTIGT EUROPA 
5. JÄMSTÄLLDHET MELLAN KVINNOR OCH MÄN 
6. ARBETSMARKNADS- OCH SOCIALPOLITIK OCH SOCIAL TRYGGHET 
- ETT AKTIVT SAMHÄLLE FÖR ALLA 
7. FOLKHÄLSA 
8. UTVECKLING AV DEN INTERNATIONELLA DIMENSIONEN 
9. ETT AKTIVARE SAMHÄLLE 
10. MEDELFRISTIG ANALYS AV OCH FORSKNING OM 
ARBETSMARKNADS- OCH SOCIALPOLITIK 
11. EN EFFEKTIVARE TILLÄMPNING AV DEN EUROPEISKA 
LAGSTIFTNINGEN 
INTRODUKTION 
I detta meddelande beskrivs utförligt kommissionens handlingsprogram på det sociala 
området och arbetslivsområdet för de nästa tre åren (1995-1997). Det är det tredje och 
slutliga steget i en process som startade 1993 med utgivningen av grönboken om en 
framtida europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik och som fortsatte under 1994 med 
vitboken om en europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik. 
I grönboken och vitboken betonas att Europa för närvarande genomgår en period av djup 
förändring och att denna förändring innebär stora utmaningar för våra samhällen. Även 
om Europa efter en period av djup recession nu börjar känna av en ekonomisk 
återhämtning kvarstår de alltför höga arbetslöshetsnivåerna i unionen medan tillväxtens 
sysselsättningsintensitet är otillräcklig. Skapandet av nya arbetstillfällen måste följaktligen 
förbli ett centralt mål för unionen. 
Internationaliseringen av ekonomisk verksamhet hotar den europeiska konkurrenskraften. 
Införandet av nya tekniker och kommunikationssystem på och utanför arbetsplatsen samt 
framväxten av informationssamhället påverkar oss alla. Unionen måste även i 
fortsättningen prioritera skyddet av miljön genom främjande av hållbara 
produktionsmönster och -tekniker, vilket kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas och 
att konkurrenskraften ökar. Finansieringen av de sociala trygghetssystemen anstränger i 
allt ökande grad nationernas budgetar, medan fattigdom och social utslagning breder ut 
sig. På samma gång förändrar demografiska trender själva strukturen i våra samhällen. 
Vitboken angav en ram för att utveckla en europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik 
för att bemöta dessa förändringar. Den baserades på principen att Europa behöver en bred, 
framtidsinriktad och innovativ socialpolitik för att hantera dessa utmaningar. Detta nya 
sociala handlingsprogram avser att förankra detta synsätt genom att både utgå från och 
vidareutveckla redan gjorda framsteg - särskilt 1989 års sociala handlingsprogram, som 
ersätts av innevarande program - på samma gång som en strategi utformas för att möta 
nya behov och utmaningar. Således bör detta handlingsprogram ses som en fortsättning 
av vitbokens strategi, snarare än som en helt ny ansats. 
Handlingsprogrammet beaktar i hög grad de utförliga samråd och livliga debatter som 
inletts i samband med grönboken och vitboken, samt vitboken om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning. Programmet baseras särskilt på bidrag från 
medlemsstaterna, rådets resolution av den 6 december 1994, Europaparlamentets 
resolution av den 19 januari 1995 och uttalanden av Ekonomiska och sociala kommittén, 
Regionkommittén och aktörer inom den ekonomiska och sociala sektorn, särskilt 
arbetsmarknadens parter. 
Denna breda samrådsprocess visar att det finns ett brett samförstånd om följande 
huvudteman, på vilka detta handlingsprogram baseras: 
Konstruktionen av Europa är ett nydanande äventyr baserat på jämvikt mellan 
konkurrens, samarbete och solidaritet. Var och en av dessa aspekter måste 
utvecklas i relation till de andra, och den sociala dimensionen har stor betydelse 
i denna process. Mångfalden i nationella kulturer och förfaranden måste samtidigt 
bevaras för sitt inneboende värde och i enlighet med subsidiaritetsprincipen 
samtidigt som den överensstämmer med byggandet av Europa och fördraget. 
Varken kommissionen eller unionen har följaktligen som mål att helt harmonisera 
arbetsmarknads- och socialpolitiken. 
Medlemsstaterna delar ett antal gemensamma resultat, värderingar och förfaranden som 
utgör grundvalen för deras synsätt på den nuvarande och framtida europeiska sociala 
modellen. Detta gemensamma sociala arv utgörs huvudsakligen av ett allmänt 
tillhandahållande av höga nivåer på sociala skyddsnät och solidaritet, kvalitet i 
utbildningssystemen, skyddsnivåer på arbetsplatsen, eftersträvande av jämställdhet och 
slutligen den roll som innehas av arbetsmarknadens parter och offentliga myndigheter på 
olika nivåer. Dessa värderingar och målsättningar antar även en universell dimension, 
vilket visas av de tio åtaganden som ingåtts vid det nyligen hållna sociala världstoppmötet 
i Köpenhamn. 
Den fortlöpande ekonomiska integreringen av unionen och genomförandet av den 
inre marknaden har gett upphov till en bred serie sociala frågeställningar, särskilt 
vad gäller verkningarna på levnads- och arbetsvillkoren och medborgarnas 
levnadsstandard. Den vitt spridda osäkerhet som orsakats av arbetslöshetskrisen 
har ökat behovet av att finna en rätt kombination av olika politiska åtgärder för 
att främja tillväxt och konkurrenskraft och samtidigt säkerställa social trygghet 
och solidaritet. Det finns en klar övertygelse om att Europeiska unionens 
grundläggande mål, dvs. att "främja väl avvägda och varaktiga ekonomiska och 
sociala framsteg" (avdelning I i Fördraget om Europeiska unionen) måste gälla för 
alla. Unionens medborgare och de organisationer som företräder dem, hur de än 
de skiljer sig åt, väntar sig att fa påtagliga fördelar av Europeiska unionen i sitt 
vardagliga liv. Byggandet av Europa måste ske till förmån för dem och inte till 
deras nackdel, varvid arbetsmarknads- och socialpolitiken utgör ett av 
huvudinstrumenten i detta avseende. 
Att skapa sysselsättning har högsta prioritet. Ansvaret vilar här huvudsakligen på 
de enskilda medlemsstaterna, men kommissionen har en särskild roll som består 
i att underlätta de förändringar som krävs för att möjliggöra för europeiska 
ekonomier att bekämpa sina allvarliga strukturbrister, som belyses i vitboken om 
tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, och stärka sin konkurrenskraft. Detta 
kräver att man anpassar de generella sysselsättningssystemen, inklusive sambandet 
mellan beskattning och socialpolitik, den livslånga utbildningen och industri-, 
miljö- och regionalpolitiken. Sådana anpassningar innebär inte att man helt enkelt 
avvecklar de sociala trygghetssystemen utan snarare att man skapar nya metoder 
för att ge en ny inställning till förändrade arbets- och fritidsmönster och 
familjeroller samt incitament till ett aktivt medborgarskap och ett aktivt deltagande 
i arbetsmarknaden. För att uppnå detta måste vitboken och slutsatserna från 
Europeiska rådet i Essen följas upp aktivt. 
De ekonomiska och sociala dimensionerna hänger samman och måste därför 
utvecklas hand i hand. Sociala framsteg kan inte uppnås utan konkurrenskraft och 
ekonomisk tillväxt, men omvänt gäller också att man inte kan fa en varaktig 
ekonomisk tillväxt utan att beakta den sociala dimensionen. Sociala framsteg och 
social solidaritet måste integreras i det europeiska synsättet på konkurrenskraften. 
En ny balans måste uppnås mellan den ekonomiska och den sociala dimensionen, 
och dessa dimensioner måste betraktas som ömsesidigt stärkande snarare än 
motstridande mål. 
Gemenskapens åtgärder inom det sociala området får dock inte begränsas till 
arbetslivet. Det finns redan ett brett folkligt stöd för en stark europeisk 
arbetsmarknads- och socialpolitik över hela unionen. Ett fortsatt stöd för 
byggandet av Europa kan endast fås genom trovärdiga och synliga åtgärder, i 
vilka alla unionens medborgare känner sig delaktiga. Detta betyder att Europa med 
hjälp av ömesidigt stödjande ekonomisk och social politik bör sträva efter att 
skapa "möjligheter för alla" att spela en aktiv roll i samhället och tillsammans 
delta i byggandet av Europa. Medborgar- och frivilligorganisationernas roll måste 
erkännas, likaså de olika organisationer som företräder företag samt andra 
offentliga och privata sektorer. 
Det är uppenbart att åsikterna om vissa aspekter av arbetsmarknads- och socialpolitiken 
skiljer sig åt avsevärt, och även i vissa fall strider mot varandra. Vitboken påpekade att 
medlemsstaterna och andra hade skilda åsikter om behovet av ytterligare lagstiftning på 
europeisk nivå, särskilt vad gäller arbetsnormer. Medan vissa nästan enbart vill inrikta sig 
på tillämpningen av befintlig lagstiftning, utan några nya förslag, förespråkar andra en 
gradvis höjning av golvet för bindande och genomförbara minimistandarder. Andra 
aktörer uppmanar kommissionen att lägga fram en rad nya lagstiftningsförslag, varav en 
del inte omfattas av de befogenheter som fastställs i Fördraget om Europeiska unionen 
eller strider mot subsidiaritetsprincipen. 
Samtidigt växer kraven på åtgärder på unionsnivå på en rad områden som går utöver den 
traditionella inriktningen av europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik. I takt med att 
de utmaningar som det europeiska samhället ställs inför blir mer komplicerade, och i hög 
grad inbördes beroende, måste det politiska svaret förfinas i syfte att kunna möta dessa 
utmaningar. 
Detta innebär att man måste utveckla ytterligare åtgärder på europeisk nivå för att 
komplettera och stärka den lagstiftning som tidigare utgjort ryggraden i den sociala 
dimensionen och som vid behov kommer att vidareutvecklas. Särskilt åsyftas utvecklingen 
av den roll på gemenskapsnivå som det innebär att vara en katalysator för gemensamma 
diskussioner, erfarenhetsutbyte och samordnade åtgärder på transnationell basis för att 
lösa gemensamma problem. 
Ett antal medlemsstater har t.ex. redan försökt att i större eller mindre utsträckning 
revidera sina system för sysselsättning och arbetsmarknads- och socialpolitik, medan 
andra förbereder sig på att göra detta. Diskussionen om sysselsättning och de åtgärder 
som vidtagits 1993 och 1994, som fatt nytt stöd genom slutsatserna från Europeiska rådet 
i Essen, utgör ett bra exempel i detta avseende. Dessa erfarenheter skulle kunna utvidgas 
till en rad andra frågor inom arbetsmarknads- och socialpolitiken - t.ex. social trygghet 
eller informationssamhällets sociala konsekvenser - och detta handlingsprogram 
presenterar specifika förslag i detta avseende (t.ex. kapitel 6 och 10). 
För att främja dessa gemensamma diskussioner kommer kommissionen särskilt att öka 
sina ansträngningar vad gäller analys och forskning, och detta tas med som ett separat 
kapitel i handlingsprogrammet (kapitel 10). Med tanke på de växande anspråken på att 
utveckla en europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik med verklig betydelse för alla 
europeiska medborgare, både de som arbetar och de som inte arbetar, betonar programmet 
särskilt främjandet av möjligheter för alla. I detta sammanhang är förslaget om att sätta 
igång en diskussion om den sociala stadgans framtid och dess eventuella utvidgning till 
att även omfatta ett bredare omfång av individuella rättigheter och skyldigheter särskilt 
viktigt (kapitel 4 och 6). 
Detta bredare angreppssätt avspeglas i handlingsprogrammets struktur. Det omfattar totalt 
tre år men inom den perioden tillåter dess struktur en större flexibilitet och öppenhet vad 
gäller arbetets planering. 
I detta avseende skiljer det sig åt från 1989 års sociala handlingsprogram - som 
huvudsakligen inriktades på lagstiftning - i det att det presenterar en bredare och mer 
utförlig beskrivning av lämpliga åtgärder inom det sociala området. 
Programmet presenterar ett antal nya lagstiftningsförslag med beaktande av subsidiaritets-
och proportionalitetsprincipen. I detta sammanhang är kommissionen medveten om 
samspelet mellan lagstiftningsförslag och de nya förhandlingsbefogenheter som givits 
arbetsmarknadens parter enligt det avtal om socialpolitik som bifogats Fördraget om 
Europeiska unionen. Även om det med tanke särskilt på resultaten av 1989 års program 
för närvarande finns mindre utrymme för eller behov av ett brett program med nya 
lagstiftningsåtgärder, kommer kommissionen att fortsätta att granska behovet av 
lagstiftning och inte tveka att lägga fram förslag där detta behövs och är möjligt. 
Programmet uppmärksammar och ger nytt eftertryck åt det ökande antalet vilande förslag 
som ligger hos rådet, i avsikt att söka säkerställa att de antas inom en snar framtid. En 
rad förslag som inte längre är aktuella dras tillbaka. 
I enlighet med sitt allmänna tillvägagångssätt kommer kommissionen att se till att nya 
förslag föregås av en utvärdering av ekonomiska och sociala fördelar och nackdelar för 
medlemsstaterna, de offentliga myndigheterna och alla berörda parter. Kommissionen 
kommer vidare att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa att den befintliga 
lagstiftningen genomförs och tillämpas. 
Utöver detta relativt begränsade antal nya lagstiftningsförslag lanseras i programmet även 
en bred serie studier och debatter om specifika frågor. Ändamålet med detta är att i varje 
specifik fråga undersöka utrymmet för och behovet av nya åtgärder - genom lagstiftning 
eller på annat sätt - och säkerställa att varje förslag förbereds grundligt. 
Förutom detta är programmet också avsett att ange kommissionens avsikt att inleda debatt 
inom områden som är av stor betydelse för socialpolitiken. Programmet avspeglar det 
faktum att socialpolitiken måste ta hänsyn till allt fler dimensioner, och har som syfte att 
tillhandahålla en detaljerad dagordning för åtgärder inom arbetsmarknads- och 
socialpolitiken. 
I viss omfattning kommer detta programs framtida utveckling att bero på utgången av de 
debatter och undersökningar som håller på att inledas eller redan är igång. Det kommer 
givetvis också att påverkas av den pågående dialogen med de övriga europeiska 
institutionerna och andra aktörer. Grönboken och vitboken har redan visat att denna 
process kan ge värdefulla bidrag, och detta handlingsprogram strävar också efter att 
ytterligare utveckla samrådsprocessen så att det säkerställs att denna dialog fortsätter (t.ex. 
kapitel 9). 
Programmet måste även ses mot bakgrund av regeringskonferensen 1996, under vilken 
frågor rörande den sociala dimensionen i Europeiska unionens framtida utveckling utan 
tvekan kommer att spela en viktig roll. Det bör här noteras att kommissionen i vitboken 
om en europeisk social- och arbetsmarknadspolitik redan har klargjort vissa av sina 
avsikter i detta avseende. 
Slutligen bör man även betona detta handlingsprograms framtidsinriktade, flexibla 
karaktär. Det är avsiktligt utformat som ett "rullande program", som kommer att 
uppdateras årligen mot bakgrund av å ena sidan ändrade förutsättningar och nya behov 
och å andra sidan resultaten av undersökningar och särskilda samråd. Öppenheten vad 
gäller gemenskapens sociala åtgärder kommer följaktligen att öka, och de andra 
gemenskapsinstitutionernas åsikter att beaktas steg för steg. 
1 SYSSELSÄTTNING - DEN HÖGSTA PRIORITETEN 
1.0.1 Bekämpning av arbetslösheten är en av Europeiska unionens och dess 
medlemsstaters viktigaste uppgifter. I kommissionens vitbok om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning, som lades fram i december 1993, föreslås en 
rad politiska åtgärder för att öka konkurrenskraften och tillväxten och säkerställa 
de strukturförändringar som krävs för att skapa arbetstillfällen. 
1.0.2 På grundval av denna vitbok och slutsatserna från tidigare möten för Europeiska 
rådet (Bryssel, Korfu), bröt Europeiska rådet i Essen ny mark inom 
sysselsättningsområdet genom att uppmana medlemsstaterna till att fastställa sin 
enskilda politik i fleråriga handlingsprogram. Dessa program kommer att inordna 
de fem huvudområdena för åtgärder, fastställda av Europeiska rådet, i ett nationellt 
sammanhang. 
1.0.3 Dessutom anmodades i slutsatserna från Essen ministrarna för arbetsmarknad och 
sociala frågor och ekonomi- och finansministrarna samt kommissionen att 
övervaka sysselsättningstrender och relevant nationell politik, inklusive 
utbildningspolitik, och att årligen avge rapporter till Europeiska rådet, med början 
i december 1995. 
1.0.4 I mars 1995 antog kommissionen ett meddelande som anger hur dessa mål och 
principer bör genomföras i praktiken med hjälp av åtgärder på det nationella 
planet och genom att ytterligare utveckla den gemensamma politiken, inklusive 
samråd med arbetsmarknadens parter. I meddelandet föreslås ett successivt 
införande av ett förfarande för multilateral övervakning av 
sysselsättningssystemen. Rådet har bekräftat kommissionens synsätt. 
i) Mekanismer för övervakning och uppföljning 
1.1.1 Under den närmaste treårsperioden kommer kommissionen att fortlöpande införa 
ett förfarande för övervakning av sysselsättningstrender och -system i Europeiska 
unionen. Under 1995 kommer kommissionen att stärka sitt samarbete med 
medlemsstaterna i avsikt att utforma bestämmelserna för och utvärdera 
medlemsstaternas framsteg med att genomföra slutsatserna från Essen. 
Detta förfarande omfattar följande: 
1.1.2 - Riktlinjer för ekonomisk politik: I avsikt att i enlighet med artikel 103 i 
Romfördraget ytterligare utveckla ett sammanhängande synsätt på sysselsättning 
kommer kommissionen att försöka förbättra kopplingen mellan åtagandet att skapa 
sysselsättning och utvecklingen av den ekonomiska politiken. I synnerhet kommer 
kommissionen att försöka förmå medlemsstaterna att i sina konvergensprogram 
ta med avsnitt som behandlar sysselsättningstrender och sysselsättningspolitik, 
inklusive de fem områdena enligt Essen. Som ett första steg kommer 
kommissionen att inkludera ett större och mera genomarbetat kapitel om 
sysselsättning i sin rekommendation angående "breda riktlinjer" för 
medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (första halvåret 1995). 
113 - Rapport om uppföljningen av Essen: Kommissionen kommer att utge en första 
översiktlig rapport om medlemsstaternas framsteg med att genomföra slutsatserna 
från Essen (andra halvåret 1995). Enligt överenskommelsen från Essen inkluderar 
denna rapport även verkningarna av skatte- och inkom ststödssy stem en på viljan 
både att skapa och ta jobb, och det inbördes beroendet mellan ekonomisk tillväxt 
och miljö. På grundval av reaktionerna på denna översiktsrapport kommer 
kommissionen sedan att lägga fram sin rapport för Europeiska rådet i december 
1995. 
1.14 - En årlig sysselsättningsrapport: Denna rapport kommer att inriktas på de fem 
huvudområden för åtgärder som identifierats i Essen (1995). Framtida 
sysselsättningsrapporter kommer att inriktas på informationssamhällets 
sysselsättningspotential (1996) och nya synsätt på hur arbetet kan organiseras samt 
lokala sysselsättningsinitiativ (1997). 
115 - Utvärdering av konsekvenser för sysselsättning: Kommissionen kommer att 
noggrant beakta de konsekvenser för sysselsättningen som följer av dess förslag 
och utvärdera eventuella pålagor på företag, särskilt små och medelstora företag. 
Vidare kommer kommissionens rapport från 1996 om den inre marknaden att 
innehålla en analys om verkningarna för sysselsättningen. 
ii) Intensifiering av samarbetet 
12.1 - Regelbundna möten för generaldirektörer för sysselsättning och social trygghet: 
Främjande av fortsatt samordning och knytande av närmare förbindelser mellan 
nationella myndigheter inom detta område. Möjligheten att inleda samarbete med 
finansdepartementen kommer att undersökas (1995-1996). 
1.2.2 - Åtgärds- och forskningsprogram om sysselsättning: Kommissionen kommer att 
presentera ett förslag för utveckling av ett närmare och mera strukturerat 
samarbete med medlemsstaterna inom sysselsättningsområdet och 
arbetsmarknadspolitiken. Detta förslag baseras på det arbete som redan gjorts 
genom tidigare åtgärder inom detta område och befintliga nätverk. Det innebär en 
rationalisering av dessa instrument och ger en ram för unionens stöd till 
genomförandet av slutsatserna från Essen, och kompletterar de nydanande 
verksamheter och initiativ som far stöd av strukturfonderna. Kommissionens 
förslag kommer att läggas fram under första hälften av 1995 och omfattar 
perioden 1996-1998. Det kommer att införliva idén om att skapa en europeisk 
plattform för samling av erfarenheter om lokala sysselsättningsinitiativ. 
1.2.3 - Stärkande av observationsorganet för sysselsättning. Kommissionen kommer att 
lägga fram en rapport om hur dess observationsorgan för sysselsättning fungerar, 
särskilt mot bakgrund av de nya uppgifter som skall fyllas genom förfarandet för 
övervakning av sysselsättningstrender och sysselsättningssystem och i synnerhet 
behovet av att förbättra informationen om sysselsättningspolitikens verkningar 
(andra halvåret 1995). Möjligheten att öka samarbetet med OECD och ILO 
kommer också att undersökas. Vidare kommer tillsammans med Eurostat en 
översyn att sammanställas angående datainsamlingens effektivitet (1996), inklusive 
behovet av en struktur för frekventare gemenskapsundersökningar av arbetskraften 
och en definition och regelbunden insamling av kortsiktiga indikatorer för 
sysselsättning. 
1.2.4 - Främjande av arbetsmarknadsdialogen: Kommittén för dialog mellan 
arbetsmarknadens parter kommer att granska utvecklingen i medlemsstaterna 
särskilt vad gäller kollektivavtalsförhandlingar och andra avtal som berör 
skapandet av sysselsättning. Kommissionen kommer att stödja utbyte och 
överföring av erfarenheter inom detta område, och i allmänhet att främja samråd 
med och dialog mellan arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter kommer 
under andra halvåret 1995 att producera en första rapport om nationella 
erfarenheter, vilken rapport skulle kunna uppdateras regelbundet i framtiden, med 
hjälp från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. 
Kommissionen kommer även att undersöka andra sätt att stödja liknande initiativ 
inom de enskilda sektorerna. 
1.2.5 - Ständig svsselsättningskommitté: Kommissionen anser att den ständiga 
sysselsättningskommittén, som inrättades av rådet 1970, bör användas som det 
huvudsakliga institutionella organet för samråd mellan rådet, arbetsmarknadens 
parter och kommissionen vad gäller unionens strategi för sysselsättning. 
Kommissionen kommer att presentera förslag till rådets beslut som innebär en 
modernisering av denna kommittés roll, sammansättning och arbetssätt (1995). 
1.2.6 - Att Ivssna på företagen:*Kommissionen kommer att utvidga sina system för att 
möjliggöra för företag att lämna förslag om skapande av sysselsättning och 
bekämpning av arbetslöshet. Detta inkluderar bl.a. regelbundna möten med 
direktörer för mänskliga resurser och företagsledare. 
1.2.7 Inom ramen för företagspolitiken kommer kommissionen, i avsikt att underlätta 
skapandet av arbetstillfällen i små och medelstora företag, att fortsätta 
genomförandet av åtgärder för att minska hindren för skapande och utveckling av 
små och medelstora företag, särskilt genom att förbättra deras administrativa, 
juridiska och finansiella miljö och genom att inrätta vissa stödtjänster. 
iii) Anpassning och förstärkning av strukturfondernas roll, särskilt Europeiska 
socialfondens 
1.3.1 Var och en av strukturfonderna bidrar på sitt sätt till skapandet av sysselsättning. 
Under perioden 1994-1999 kommer Europeiska unionen att i detta syfte 
tillhandahålla fonderna en summa på 141 miljarder ecu (1992 års priser). Som ett 
led i övervakningen av strukturfondernas arbete kommer kommissionen att göra 
följande: 
10 
1.3.2 - Noggrant granska genomförandet av ramprogrammen för gemenskapsstöd mot 
bakgrund av slutsatserna från Essen, och senare under 1995 eventuellt lägga fram 
rekommendationer till ändringar mot bakgrund av den information som 
medlemsstaterna överfört enligt artikel 103 i Romfördraget samt säkerställa att 
slutsatserna införlivas i de ramprogram för gemenskapsstöd som skall genomföras 
i de tre nya medlemsstaterna. 
1.3.3 - Vid behov följa upp och utvärdera strukturfondernas arbete för att ytterligare 
anpassa åtgärder och finansiering till den fortlöpande förändring av politiken som 
följer av detta handlingsprograms genomförande. Kommissionen avser att lämna 
regelbundna rapporter om detta bl.a. i samband med den rapport om ekonomisk 
och social sammanhållning som skall presenteras vart tredje år, varvid den första 
kommer att ges ut 1996. 
1.3.4 - Granska strukturfondernas bidrag till främjandet av jämställdhet mellan kvinnor 
och män, vilket uttryckligen föreskrivs i förordningarna om strukturfonderna, 
ramprogrammen för gemenskapsstöd och i rådets resolution av den 22 juni 1994 
om främjandet av jämställdhet mellan män och kvinnor genom åtgärder av de 
europeiska strukturfonderna. En första rapport om detta kommer att presenteras 
före utgången av 1995 och en europeisk konferens kommer att hållas under första 
halvåret 1996. 
1.3.5 - Uppmuntra ett aktivt deltagande från arbetsmarknadens parter i Europeiska 
socialfondens verksamheter som en nödvändig beståndsdel i det samarbete som 
krävs för att fondens arbete skall få största möjliga effekt. Dessa åtgärder kommer 
under det andra halvåret 1995 att ses över tillsammans med kommittén för 
Europeiska socialfonden i avsikt att samarbetet skall bli mera effektivt under de 
följande åren. 
1.3.6 - Lägga fram en analys av strukturfondernas arbete för utveckling av mänskliga 
resurser, mot bakgrund av erfarenheterna från arbetet med att uppnå samtliga av 
fondernas mål (1996). 
1.3.7 - Genomförandet av Europeiska socialfondens mål 4 är av särskild strategisk 
betydelse, med dess inriktning på företagens behov av att öka sin förmåga att 
hantera industriella och tekniska förändringar. En europeisk konferens kommer att 
hållas i september 1995 i Toulouse för bedömning av framstegen med 
genomförandet av mål 4, och kommer att följas 1996 av en utvärdering av de nya 
perspektiv som öppnas av Europeiska socialfonden inom detta område. Under 
1996 kommer en första rapport att presenteras om genomförandet av mål 4. 
1.3.8 - De gemenskapsinitiativ som skall sättas igång under 1995 inbegriper alla i viss 
omfattning ett åtagande att främja sysselsättningen och minska den sociala 
utslagningen. Sysselsättnings- och ADAPT-initiativen samt initiativen för små och 
medelstora företag inriktas särskilt på ett främjande av transeuropeiskt samarbete 
och transeuropeiska partnerskap vid skapandet av villkor för en mer aktiv 
arbetsmarknadspolitik och för uppnåendet av specifika mål. Dessa initiativ 
11 
kommer tillsammans att generera cirka 5 OOO transnationella projekt med syftet 
att stödja innovationsprocessen inom huvudområden för sysselsättning och 
utbildningspolitik. Kommissionen kommer under det andra halvåret 1996 att lägga 
fram en första översyn av initiativens utveckling och effekter, och en rad särskilda 
europeiska evenemang kommer att arrangeras under de nästa tre åren för att sprida 
information och goda exempel. 
1.3.9 - Gemenskapens särskilda initiativ för fred och försoning i Nordirland och 
gränsregionerna håller för närvarande på att lanseras och förväntas ge ett viktigt 
bidrag till återskapandet av de berörda områdenas ekonomiska och sociala 
strukturer. 
1.3.10 - Medel från Europeiska kol- och stålgemenskapen för omskolning av arbetstagare 
som berörs av industriell förändring inom kol- och stålindustrierna minskas för 
närvarande i snabb takt i samband med upphörandet av en särskild politik för 
dessa industrier. Detta kommer att kräva en nära samordning mellan Europeiska 
kol- och stålgemenskapens och unionens andra finansieringsorgan. En granskning 
av situationen kommer att presenteras före utgången av 1995. På ett liknande sätt 
kommer särskild hänsyn att tas till åtgärderna vidtagna av Europeiska utvecklings-
och garantifonden för jordbruket för att stödja omstrukturering och nedskärningar 
i jordbruks- och fiskeri sektorn. 
1.3.11 - Tonvikt kommer även att läggas på skapandet av arbetstillfällen i 
landsbygdsområden genom inriktningen av de åtgärder som omfattas av 
programmet för landsbygdsutveckling (i mål-1- respektive mål-5b-områden) och 
övergripande strukturprogram (mål 5 a). Särskild hänsyn kommer att tas till 
åtgärderna vidtagna av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
för att stödja omstrukturering och nedskärningar i jordbruks- och fiskeri sektorn. 
2 UTBILDNING: HUVUDFAKTOR FÖR SOCIAL STABILITET I 
GEMENSKAPEN 
2.0.1 Ökade investeringar i utvecklingen av mänskliga resurser är en central del i 
unionens strategi för att öka tillväxten på medellång sikt, stärka den europeiska 
ekonomins konkurrenskraft, skapa sysselsättning och främja solidaritet. De stora 
tekniska omvandlingarna och hastiga förändringarna av arbetsmönstren innebär att 
investeringar i mänskliga resurser ger avkastning. Det är allmänt erkänt att det 
finns ett behov av att öka konkurrenskraften och säkra största möjliga 
sysselsättning genom att hjälpa arbetskraften att anpassa sig till förändringar; 
grundutbildningen och vidareutbildningen måste bli mer flexibel och yrkesmässigt 
relevant och en ny kultur för livslång utbildning är nödvändig. Detta har bekräftats 
av återkommande möten med Europeiska rådet och senast i åtgärdsplanen från 
Essen, samt på europeisk nivå i en serie gemensamma yttranden från 
arbetsmarknadens parter. 
2.0.2 Kommissionen kommer att analysera den nuvarande utvecklingen i 
medlemsstaterna, den omfattning i vilken politiken konvergerar och kopplingen 
12 
till arbetsmarknadspolitiken och den makroekonomiska politiken, i syfte att 
identifiera gemensamma problem och mål. 
2.0.3 I detta syfte uppdateras för närvarande den jämförande analysen av 
utbildning/yrkesutbildning i samarbete med generaldirektoraten för yrkesutbildning 
och arbetsmarknadens parter, för att se vilka huvudlärdomar som kan dras. 
Liknande kontakter kommer även att tas med direktörer för mänskliga resurser och 
berörda samrådsstrukturer i företag, särskilt de på europeisk nivå. 
i) Viktiga nya initiativ 
2.1.1 Nya impulser på detta område har getts på gemenskapsnivå genom rådets beslut 
i december 1994 om Leonardo da Vinci-programmet för genomförande av en 
yrkesutbildningspolitik för gemenskapen, och Sokrates-programmet om samarbete 
inom utbildningsområdet, vilket nyligen har antagits av rådet. Kommissionen och 
medlemsstaterna kommer att noggrant följa upp genomförandet av den 
gemensamma målram som anges i Leonardo da Vinci-programmet, och 
kommissionen kommer 1997 att på denna grundval utarbeta en allmän rapport om 
yrkesutbildning. 
2.1.2 På grundval av erfarenheter från dessa program samt sysselsättningsinitiativet 
(Youthstart) kommer kommissionen 1997 att presentera förslag för att mera 
effektivt integrera unga personer i arbetsmarknaden. Samtidigt kommer 
kommissionen att rapportera om situationen i Europeiska unionen för outbildade 
unga personer utan yrkeserfarenhet, baserat på en särskild undersökning som 
under 1996 skall genomföras tillsammans med medlemsstaterna. 
ii) Organisering av debatter 
2.2.1 Kommissionen kommer senare under detta år att utge en vitbok om utbildning, 
verktyget för år 2000. Denna vitbok presenterar på ett sammanhållet sätt alla 
initiativ och instrument som planeras av kommissionen inom dessa områden för 
att utveckla åtgärder på gemenskapsnivå, särskilt enligt artiklarna 126 och 127 i 
Romfördraget. Som det anges i dess arbetsprogram för 1995 kommer 
kommissionen att utforma nya förslag inklusive ett gemenskapsinitiativ om 
kvalitativ yrkesutbildning (1996) och ett förslag om åtgärder för att främja 
livslång utbildning (1996). Kommissionen kommer även att inleda de nödvändiga 
diskussionerna om nya metoder för att erkänna tidigare förvärvade kunskaper och 
färdigheter och om lämpligheten av - och villkoren för - att införa europeiska 
regler för lärlingsutbildning i syfte att främja rörlighet. 
2.2.2 I enlighet med vitboken om arbetsmarknads- och socialpolitik kommer denna 
vitbok om utbildning att se över möjligheterna och villkoren för att införa 
skatteincitament för företag och enskilda i syfte att bredda tillgången till och 
deltagandet i fortsatt utbildning. 
13 
2.2.3 Kommissionen kommer att utge en grönbok om juridiska, administrativa och 
praktiska hinder för placering av unga människor på en arbetsplats i en annan 
medlemsstat som del av deras yrkesutbildning (andra halvåret 1995). 
Kommissionen avser att undersöka de kvarstående hindren för forskares rörlighet 
(doktorsnivå och högre) i Europeiska unionen. 
2.2.4 Denna grönbok, som är en uppföljning av det arbete som särskilt gjorts som en 
del av PETRA-programmet, bör göra det möjligt att identifiera de juridiska och 
administrativa hinder och bestämmelser om social trygghet som hindrar eller 
begränsar möjligheter till rörlighet i Europa för unga personer som genomgår 
yrkesutbildning, och även för alla andra som genomgår lärlingsutbildning eller 
yrkesutbildning. Denna grönbok kommer att möjliggöra breda samråd, på vars 
grundval förslag kommer att läggas fram före utgången av 1996. 
iii) Genomförande av politiken 
2.3.1 Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen kommer att vara 
huvudbeståndsdelar i kommissionens politik för att stödja förbättring av 
utbildningssystem och utveckling av begrepp och modeller för livslång utbildning. 
I detta sammanhang kommer en rad frågor att behandlas, inklusive följande: nya 
modeller för lärlingskap, nya utbildningsstrukturer (särskilt inom områden som ger 
nya arbetstillfällen), förbättring av prognoser om vilka kunskaper som behövs och 
utveckling av kunskaper för en teknisk kultur och informationssamhället, samt 
främjande av nya tekniker i utbildning. Dessa program, kompletterade av 
gemenskapens initiativ, i synnerhet Employment och ADAPT, kommer i hög grad 
att utvidga utrymmet för transeuropeiskt samarbete och kommer att regelbundet 
följas upp under hela sin varaktighet. 
3 SKAPANDE AV EN EUROPEISK ARBETSMARKNAD 
3.0.1 Fri rörlighet är en av Europeiska unionens fundamentala principer. Rätten att flytta 
från ett land till ett annat för att arbeta, studera och bosätta sig är också en av 
unionens mest påtagliga fördelar för individerna i de olika medlemsstaterna. 
3.0.2 Det finns nu en avsevärd mängd lagstiftning som sätter i kraft principen om fri 
rörlighet som den anges i fördragen. Men även om betydande framsteg har gjorts 
kvarstår behovet av ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå, inte minst för att 
säkerställa att befintlig gemenskapslagstiftning är aktuell och förstås och tillämpas 
i praktiken. Det är tydligt, inte minst av gemenskapens undersökningar av hur den 
inre marknaden fungerar, att vissa reella hinder - både juridiska och praktiska -
fortfarande möter den europeiske medborgare som försöker utöva sin rätt till fri 
rörlighet och bosättning inom unionen. 
i) Viktiga nya initiativ och lagförslag 
3.1.1 - Pensionsrättigheter: Arbetstagare som flyttar inom unionen möter ofta problem 
med att överföra rättigheter som förvärvats enligt yrkesbaserade eller 
14 
kompletterande pensionssystem. Kommissionen har för avsikt att lägga fram ett 
förslag till direktiv om inrättande av allmänna riktlinjer för skydd av rättigheter 
som förvärvats eller håller på att förvärvas enligt sådana pensionssystem för dem 
som överskrider nationsgränser (första halvåret 1995). 
3.1.2 - Rätt till bosättning: Kommissionen kommer att lägga fram förslag om ändring 
av befintlig lagstiftning för att införliva rättsskipningen hos Europeiska 
gemenskapernas domstol, ta hänsyn till unionsmedborgarskapets räckvidd och 
fylla ut luckor i befintliga system (andra halvåret 1995). 
3.1.3 - Erkännande av examensbevis: Kommissionen har för avsikt att presentera förslag 
om utvidgning av det allmänna systemet för erkännande av examensbevis till 
yrken som ännu inte omfattas av systemet (kvalificerade hantverkare, etc). 
Tidpunkten för förslaget kommer att fastställas efter samråd med medlemsstaterna 
och de talrika berörda yrkesorganisationerna. Kommissionen avser även att till 
Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om tillämpningen av det allmänna 
systemet för erkännande av examensbevis under dess första fem år, vid behov 
åtföljd av förslag till förbättringar. Kommissionen kommer även att illsammans 
med medlemsstaterna och berörda parter fortsätta sitt arbete med förbättringar av 
metoder för erkännande av examensbevis och kvalifikationer för akademiska och 
yrkesmässiga ändamål, varvid den nuvarande debatten om kommissionens 
meddelande av december 1994 angående denna fråga kommer att beaktas. 
3.1.4 - Söci&l trygghet fpr migrera^ arbetstagare: Gemenskapens ram för samordning 
av nationella bestämmelser om social trygghet för dem som flyttar inom unionen 
måste regelbundet uppdateras med hänsyn till utvecklingen. Förutom den årliga 
tekniska ändringen kommer kommissionen följaktligen att lägga fram förslag om 
följande: 
3.1.5 - Konsolidering av förordningar i avsikt att skapa en enskild, aktuell och tydligare 
version (andra halvåret 1995). 
3.1.6 - Införande av bestämmelser om system för förtidspensionering (andra halvåret 
1995 - det nuvarande förslaget inom detta område kommer att dras tillbaka - se 
punkt 3.2.2 nedan). 
3.1.7 - Översyn av bestämmelserna om arbetslöshetsersättning (andra halvåret 1995 -
det nuvarande förslaget inom detta område kommer att dras tillbaka - se punkt 
3.2.2 nedan). 
3.1.8 - Underlättande av tillgången till gränsöverskridande hälsovård (första halvåret 
1996). 
3.1.9 - Utvidgning till medborgare i tredje land av bestämmelsen om akut medicinsk 
vård och andra begränsade förmåner (andra halvåret 1996). 
15 
3.1.10 - Beskattning: Kommissionen har inlett samråd med medlemsstaterna för att se 
vilka åtgärder de har vidtagit för att anpassa lagstiftningen till rekommendationen 
från 1993 om beskattning av människor som bor i en medlemsstat men arbetar 
och betalar skatt i en annan. Under 1995 kommer kommissionen att lägga fram 
en rapport om denna rekommendation, och mot bakgrund av denna rapport och 
nyligen kungjorda domar från domstolen har kommissionen för avsikt att överväga 
nya åtgärder inom detta område, inklusive ett memorandum i denna fråga. 
ii) Förslag under behandling 
3.2.1 - Fri rörlighet för arbetstagare: 1989 föreslog kommissionen en ändring av de 
befintliga bestämmelserna för att förbättra situationen för arbetstagare vad gäller 
återförening av familjer, lika behandling och bosättning och för att konsolidera 
domstolens rättsskipning (se bilaga 1). Förslaget kommer att ses över mot 
bakgrund av rapporten från högnivåpanelen (se punkt 3.3.1 nedan). 
3 2.2 - Social trygghet för migrerande arbetstagare: De årliga ändringarna diskuteras för 
närvarande av rådet, och kommissionen fortsätter att verka för att man antar dess 
förslag från 1991 om utvidgning av de befintliga förordningarna till att omfatta 
alla försäkrade människor, studenter och särskilda system för offentligt anställda 
tjänstemän (se bilaga 1) Kommissionen drar tillbaka förslaget från 1980 om 
arbetslöshetsersättning och ersättning vid förtidspensionering (se punkterna 3.1.6 
och 3.1.7 ovan). 
iii) Organisering av debatter 
3.3.1 - Högnivåpanel om fri rörlighet: De kvarstående hindren för personers och 
arbetstagares fria rörlighet orsakar i allmänhet en rad svåra och ofta inbördes 
relaterade problem. För att få en tydlig översikt över dessa olika problem avser 
kommissionen att inrätta en panel med företrädare på hög nivå som behandlar 
frågan om fri rörlighet. Ekonomiska och sociala kommittén kommer att inbjudas 
till att ge sitt särskilda bidrag i denna fråga. Panelen skall rapportera till 
kommissionen vid halvårsskiftet 1996. På grundval av dessa rapporter kommer 
kommissionen att i form av en vitbok presentera en integrerad strategi inklusive 
särskilda förslag för att ta itu med de kvarstående problemen (1996). 
3.3.2 - Erkännande av tidigare förvärvade kunskaper och erfarenheter: Kommissionen 
avser att genomföra en rad undersökningar, pilotåtgärder och debatter för att 
undersöka nya metoder att erkänna arbetstagares tidigare förvärvade kunskaper 
och erfarenheter i syfte att öka öppenheten vad gäller kvalifikationer (1996). 
3.3.3 - Möjlighet till anställning inom den offentliga sektorn: 1988 lanserade 
kommissionen en rad åtgärder för att uppmuntra medlemsstaterna till att ge 
tillträde till anställning inom den offentliga sektorn, i enlighet med rättsskipningen 
hos Europeiska gemenskapernas domstol. Kommissionen kommer att avge ett 
memorandum om översyn av gjorda framsteg och med beaktande av 
högnivåpanel ens rapport och andra undersökningar föreslå ytterligare åtgärder för 
16 
att främja fri rörlighet inom den offentliga sektorn (1996). Kommissionen kommer 
även i detta sammanhang att undersöka möjligheterna att öka samarbetet mellan 
de offentliga organen och främja arbetsmarknadsdialogen inom detta område. 
3 3.4 - Social trygghet för migrerande arbetstagare: Kommissionen kommer under 1996 
- i nära samarbete med de nationella myndigheterna - att inleda en omfattande 
översyn av befintliga förordningar, i syfte att bereda väg för en omfattande 
revision och omstrukturering av bestämmelserna med hänsyn till de avsevärda 
ändringarna i de nationella systemen för social trygghet och i syfte att förenkla 
reglerna (1997 och därefter). 
3.3.5 - Medborgare från tredje land som är bosatta i en medlemsstat: Trots upprättandet 
av en inre marknad utan gränser har för närvarande medborgare från tredje land 
som är permanent och legalt bosatta i en medlemsstat inte rätt att flytta till en 
annan medlemsstat för att utöva ekonomisk verksamhet där. Kommissionen 
kommer som ett första steg att lägga fram en rekommendation (första halvåret 
1996) enligt vilken varje medlemsstat anmodas att prioritera de medborgare från 
tredje land som är permanent och legalt bosatta i en annan medlemsstat när lediga 
platser inte kan besättas av medborgare från Europeiska unionen eller medborgare 
från tredje land som är legalt bosatta i den berörda medlemsstaten. 
iv) Genomförande av politiken 
3.4.1 - EURES (Europeiska arbetsförmedlingsnätet) inrättades i november 1994. Under 
de kommande tre åren kommer kommissionen i samarbete med de nationella 
arbetsförmedlingarna att konsolidera och utveckla nätverket för att skapa en 
effektiv mekanism för informationsutbyte på unionsnivå om erbjudanden och 
ansökningar om jobb, utvecklingen av arbetsmarknaden och levnads- och 
arbetsvillkoren och för att stimulera aktivitet i gränsregioner. Målen med EURES-
nätverket är att avsevärt öka det antal lediga platser som erbjuds och besätts via 
nätverket och att främja ett transnationellt samarbete mellan de offentliga 
arbetsförmedlingarna. 
34.2 - TES S (Modernisering av informationsutbytet mellan nationella institutioner för 
social trygghet) är ett transnationellt telematiksystem avsett att koppla samman 
medlemsstaternas institutioner för social trygghet. Ett antal projekt planeras för ett 
stegvis genomförande fram till 1998, bl.a. följande projekt: 
Sammankoppling av sju nationella institutioner för ålderdomspension (på 
gång). 
Skapande av en ordlista för termer och standardiserade elektroniska 
meddelanden (1997). 
Utveckling av en referensmodell för samordning av pensionssystem och 
sjukersättningar (1996-98). 
Modernisering av El 11 (rätt till sjukersättning) och andra liknande 
blanketter. 
17 
Analys av de juridiska aspekterna i samband med elektronisk 
dataöverföring inom området för social trygghet, inklusive kravet på skydd 
av personuppgifter. 
4 FRÄMJANDE AV HÖGA KRAV PÅ ARBETSLIVETS OMRÅDE SOM EN 
DEL AV ETT KONKURRENSKRAFTIGT EUROPA 
4.0.1 Förbättring av arbetsvillkoren har alltid varit ett viktigt mål för unionen. I 
samband med utvecklingen av en europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik har 
ett antal viktiga åtgärder vidtagits för att uppnå detta mål, och antagandet av 1989 
års sociala stadga har utgjort en viktig impuls. Reaktionerna på vitboken har 
bekräftat behovet av att fortsätta med främjandet av goda arbetsvillkor, inte bara 
som ett gemensamt mål för unionen enligt fördraget utan även som en viktig 
faktor för att öka konkurrenskraften. 
4.0.2 Under det första halvåret 1995 kommer Europaparlamentet i samarbete med 
kommissionen att organisera en offentlig utfrågning om 1989 års sociala stadga. 
Utfrågningen kommer att behandla frågan om huruvida det finns ett behov av att 
revidera stadgan i syfte att utvidga dess räckvidd och om en del eller alla av dess 
bestämmelser bör införlivas i nästa fördrag eller ej. 
4.0.3 I framtiden kommer man att prioritera en ytterligare utveckling av den 
gemensamma ramen för sociala miniminormer och vid behov fullborda 1989 års 
arbetsmarknads- och socialpolitiska handlingsprogram samtidigt som man beaktar 
de allt snabbare förändringarna i arbetsmiljön och olikheten mellan 
medlemsstaterna. 
i) Viktiga initiativ och nya lagförslag 
4.1.1 - Deltids- och visstidsanställning och tillfällig anställning: Med tanke på 
motståndet i rådet vad gäller kommissionens befintliga förslag inom detta område 
(bilaga 1) avser kommissionen att inleda samråd med arbetsmarknadens parter 
enligt avtalet om socialpolitik för att diskutera eventuella nya åtgärder, inklusive 
som ett första steg möjligheten av ett direktiv om deltidsarbete (andra halvåret 
1995). När detta samråd har kommit igång blir kommissionens befintliga förslag 
inaktuella och kommer därför att dras tillbaka vid lämplig tidpunkt. 
4.1.2 - Individuella uppsägningar: Under 1995 kommer kommissionen att slutföra en 
utförlig undersökning av nationella regler och förfaranden för uppsägning av 
enskilda. Mot bakgrund av denna undersökning kommer kommissionen att inleda 
samråd med arbetsmarknadens parter om lämpligheten och den eventuella 
inriktningen av gemenskapsåtgärder inom detta område (första halvåret 1996). 
4.1.3 - Arbetstid: Under 1995 kommer man att fortsätta med diskussioner med 
arbetsmarknadens parter samt undersökningar angående hur man bäst skall 
säkerställa att de verksamheter och sektorer regleras som inte omfattas av 
räckvidden för direktivet om arbetstidens organisation (transport, havsfiske, inre 
18 
vattenvägar, civil luftfart, sjötransport, läkare som genomgår utbildning och annat 
arbete till havs). Vid behov kommer kommissionen att överväga att lägga fram 
förslag om komplettering av direktivet om arbetstidens organisation under 1996-
1997. 
4.1.4 - Hemarbete: Hemarbete blir en allt vanligare företeelse i vårt samhälle. Samråden 
i samband med grönboken och vitboken visade att det fanns mycket oro för de 
hemarbetandes situation. Kommissionen kommer därför att anta en 
rekommendation om hemarbete i avsikt att förmå medlemsstaterna och 
arbetsmarknadens parter att utarbeta och genomföra åtgärder för förbättring av 
hemarbetandes arbetsvillkor, vilka åtgärder t.ex. kan omfatta arbetstid och 
arbetsmiljö (andra halvåret 1995), och kommissionen kommer att fortsätta att följa 
upp den snabba utvecklingen inom detta område. 
4.1.5 - Arbetsmiljö: Kommissionen kommer att presentera ett meddelande inklusive ett 
förslag till beslut om ett fjärde handlingsprogram om säkerhet, hygien och 
hälsoskydd i arbetslivet (1995-2000), vari beskrivs nödvändiga åtgärder inom detta 
område, och inbegrips ett förslag till ett särskilt program, SAFE, för att främja 
medvetandet om gemenskapens lagstiftning om arbetsmiljö i små och medelstora 
företag (se kapitel 10 iii). När förslagen i det fjärde handlingsprogrammet är 
antagna kommer de att integreras i det sociala handlingsprogrammet. 
ii) Förslag under behandling 
4.2.1 - Överlåtelse av företag: Kommissionens förslag om ändring och modernisering 
av direktivet från 1977 om överlåtelse av företag diskuteras för närvarande i rådet 
och Europaparlamentet (bilaga 1). Kommissionen kommer att verka för att 
förslaget antas under 1995. 
42.2 - Placering ay arfrefs^gaje i ann^t land i samband med tillhandahållande av 
tjänster: Mot bakgrund av framstegen i rådets diskussioner om detta förslag 
kommer kommissionen att verka för att förslaget antas under 1995 (bilaga 1). Om 
detta inte sker kommer kommissionen att inleda samråd med arbetsmarknadens 
parter för att se hur problemen inom detta område kan lösas på bästa sätt. 
4.2.3 - Information till och samråd med arbetstagare: Kommissionen undersöker för 
närvarande hur och i vilken omfattning det system för samråd med arbetstagare 
som införts genom direktivet om information och samråd skulle kunna användas 
för att främja antagandet av de fyra ändrade förslagen till förordningar om en 
stadga för europeiska bolag, europeiska föreningar, europeiska kooperativ 
respektive europeiska ömsesidiga bolag. 
4.2.4 Med tanke på att föga framsteg har gjorts vad gäller bestämmelserna om 
information och samråd enligt förslaget till ett "femte" direktiv (bilaga 1), kommer 
kommissionen att undersöka möjligheten att under 1995 stryka dessa bestämmelser 
från förslaget. I detta fall och med beaktande av Europaparlamentets yttrande om 
vitboken kommer kommissionen att inleda samråd med arbetsmarknadens parter 
19 
angående lämpligheten och den eventuella inriktningen av gemenskapsåtgärder vad 
gäller information till och samråd med arbetstagare i nationella företag. 
4.2.5 Mot bakgrund av att direktivet om information till och samråd med arbetstagare 
numera är infört föreslås att förslaget till direktiv om europeiska koncernnämnder 
för Europabaserade företag samt det så kallade Vredeling-direktivet dras tillbaka, 
eftersom de har blivit inaktuella (se bilaga 1). 
4.2.6 - Arbetsmiljö: Kommissionen fortsätter att verka för att rådet antar förslagen om 
fysiska agenter, kemiska agenter, transportmedel och arbetsutrustning (bilaga 1). 
Dessa förslag avser att utveckla och konsolidera gemenskapens arbetsmiljönormer. 
Dessutom kommer snart ett nytt förslag till rådets direktiv om risker förknippade 
med explosiva atmosfärer att lämnas till rådet. Under 1995 kommer kommissionen 
att formellt anmoda rådet att aktivt arbeta med dessa förslag i avsikt att de skall 
kunna antas. 
iii) Organisering av debatter 
43.1 - Arbetstagares rätt till samråd om företagsfrågor som berör honom eller henne 
personligen: Under 1995 avser kommissionen att genomföra en undersökning av 
nationell lagstiftning och praxis avseende arbetstagares individuella rätt att delta 
i samråd om företagsfrågor som berör dem personligen. Mot bakgrund av denna 
undersökning kommer kommissionen att fortsätta samrådet med arbetsmarknadens 
parter och sedan avgöra hur man skall arbeta vidare (1996). 
4.3.2 - Flexibilitet och arbetsorganisation: Kommissionen fortsätter det redan gjorda 
arbetet och genomför ytterligare undersökningar om arbetsorganisation och 
produktivitet, inklusive lönesystem, arbetstid, minskning och omläggning av 
arbetstiden, yrkesmässig och geografisk rörlighet och anställningstrygghet. 
Arbetsmarknadens parter och nationella experter kommer att vara nära involverade 
i detta arbete. Vid behov kommer kommissionen att avge särskilda meddelanden, 
inklusive riktlinjer för god sed vad gäller olika aspekter av flexibilitet och 
arbetsorganisation, och undersöka möjligheten av en grönbok om minskning och 
omläggning av arbetstiden (1996-1997). 
4.3.3 - Olagliga arbetsuppgifter: I avsikt att avskaffa de förfaranden som snedvrider den 
rättvisa konkurrensen mellan medlemsstaterna och som är skadliga för 
arbetstagares hälsa och hindrar en korrekt tillämpning av den europeiska 
arbetsmarknaden avser kommissionen att fullborda sina undersökningar vad gäller 
olagliga arbetsuppgifter. En grönbok kommer att utarbetas för att ge en grundval 
för samråd med arbetsmarknadens parter och nationella experter om räckvidden 
för unionens åtgärder inom detta område (1996). 
43.4 - Telearbete: Kommissionen kommer att presentera ett meddelande om telearbetets 
sociala och hälsomässiga aspekter, i avsikt att ge exempel på god sed inklusive 
lämpligt utbildningsstöd och stimulera till debatt med alla berörda parter (första 
20 
halvåret 1996). Detta kommer att integreras i kommissionens allmänna arbete med 
att undersöka informationssamhällets konsekvenser. 
4.3.5 - Skydd av arbetstagares integritet: Under 1995 kommer kommissionen att 
fullborda sin undersökning av de olika medlemsstaternas bestämmelser om skydd 
för arbetstagare vad gäller databehandling av personuppgifter inklusive 
telearbetssituationer. Mot bakgrund av denna undersökning och resultaten efter 
rådets gemensamma ståndpunkt om det allmänna ramdirektivet om skyddet för 
enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter, kommer 
behovet av och den eventuella räckvidden för gemenskapsinterventioner inom 
detta område att övervägas (första halvåret 1996). 
43.6 - Rätt till lön på allmänna helgdagar och vid sjukdom. Denna fråga kommer att 
behandlas i den första rapporten om kommissionens yttrande om rättvisa löner, 
som kommer att antas under det andra halvåret 1996. Kommissionen kommer 
sedan att besluta om och i vilken utsträckning ytterligare gemenskapsåtgärder 
inom detta område bör vidtas. 
iv) Genomförande av politiken 
4.4.1 - Företags insolvens: En rapport om genomförandet av 1980 års insolvensdirektiv 
kommer snart att presenteras av kommissionen, och denna rapport kommer att 
kompletteras under 1995 med hänsyn till de nya medlemsstaterna. Mot bakgrund 
av denna rapport och befintliga undersökningar av direktivet kommer 
kommissionen att besluta om och i vilken utsträckning insolvensdirektivet bör 
ändras (första halvåret 1996). 
4.4.2 - Rapport om sociala stadgan och sociala protokollet: Kommissionen kommer att 
fortsätta att presentera en årlig rapport om framstegen med att uppnå målen enligt 
artikel 1 i avtalet om socialpolitik och om genomförandet av den sociala stadgan 
(andra halvåret varje år). 
4.4.3 - Arbetsmiljö: Kommissionen kommer att utarbeta en rad särskilda rapporter om 
åtgärder inom arbetsmiljöområdet (t.ex. en rapport om asbestdirektivet), och 
vägledande dokument om frågor som t.ex. riskvärdering för gravida arbetstagare 
och våld och stress på arbetsplatsen (1996). Kommissionen hoppas att Europeiska 
arbetsmiljöbyrån (Bilbao) kan inrättas före utgången av 1995. 
44.4 - Uppföljning av direktivet om information till och samråd med arbetstagare: 
Kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna inrättat en arbetsgrupp i 
avsikt att finna konkreta och samordnade lösningar på en rad tekniska problem 
som uppstår i samband med medlemsstaternas införlivande och genomförande av 
direktivet. I detta sammanhang kommer kommissionen att lägga fram en rapport 
om framstegen med direktivet och en analys av gjorda erfarenheter (1997). 
5 JÄMSTÄLLDHET MELLAN KVINNOR OCH MÄN 
21 
5.0.1 På grundval av de betydande framsteg som redan uppnåtts på gemenskapsnivå 
inom detta område är det nu nödvändigt att lansera en ny fas baserad på en 
medelfristig strategi för åtgärder på en rad olika fronter: förening av 
förvärvsarbete och familjeliv, desegregation av arbetsmarknaden inklusive bättre 
tillgång till vidareutbildning och utvidgning av principen om lika behandling, och 
främjande av kvinnors medborgarskap (balans mellan könen i beslutsfattandet, 
stärkande av det aktiva medborgarskapet). 
5.0.2 Att ge kvinnor möjlighet att förverkliga sin potential inom samhällets alla sfärer 
genom att främja deras fulla deltagande på alla nivåer och inom alla sektorer i det 
offentliga och ekonomiska livet kommer att vara huvudfrågan för kommissionens 
arbete fram till sekelskiftet. 
i) Viktiga initiativ och nya lagförslag 
5.1.1 - Fjärde handlingsprogram: Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande 
och ett förslag till rådets beslut om ett fjärde handlingsprogram för jämställdhet 
mellan kvinnor och män, som skall träda i kraft i januari 1996 (andra halvåret 
1995). Detta förslag kommer att inbegripa bestämmelser om en årlig rapport om 
situationen i medlemsstaterna i denna fråga, vilken rapport även kan fungera som 
ett instrument för uppföljning av det fjärde handlingsprogrammet. De nya åtgärder 
som föreslås i programmet kommer sedan att införlivas i det sociala 
handlingsprogrammet. 
5.1.2 - Ramförslag om att förena familjeliv och förvärvsarbete: I februari 1995 inledde 
kommissionen samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med avtalet om 
socialpolitik i syfte att undersöka möjligheten att komma överens om ett förslag 
om förening av familjeliv och förvärvsarbete. Målet med ett sådant förslag är att 
främja lika möjligheter och införandet av nya, flexibla modeller som är bättre 
anpassade till de ändrade behoven i det europeiska samhället. Framtida åtgärder 
är avhängiga av resultaten från de nuvarande samråden. Eftersom denna 
samrådsprocess nu är igång har det befintliga förslaget om föräldraledighet (bilaga 
1) blivit inaktuellt, och kommer därför att dras tillbaka vid lämplig tidpunkt. 
5.1.3 - Uppföljning av Barber-domen: Kommissionen kommer att föreslå en ändring av 
direktiv 86/378/EEG om genomförandet av principen om lika behandling av 
kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social 
trygghet, i avsikt att förena det med rättsskipningen hos Europeiska 
gemenskapernas domstol med tanke på Barber-domen och senare domar om 
tolkning av artikel 119 i Romfördraget (första halvåret 1995). 
5.1.4 - Bevisbörda: I praktiken har det visat sig att det är svårt och ibland omöjligt för 
klagande att bevisa att olikheter i lön eller behandling beror på diskriminering. 
Kommissionen har för avsikt att i enlighet med avtalet om socialpolitik inleda 
samråd med arbetsmarknadens parter om eventuella åtgärder inom detta område 
(första halvåret 1995). När samråden väl har inletts kommer det vilande förslaget 
från 1988 (bilaga 1) att bli inaktuellt och därför dras tillbaka vid lämplig tidpunkt. 
22 
5.1.5 - Uppförandekod om lika lön: Kommissionen kommer att besluta om en 
uppförandekod för genomförande av principen om lika lön mellan kvinnor och 
män för arbete av lika värde, vilken kod är avsedd att ge praktisk vägledning vid 
avskaffandet av direkt och indirekt könsdiskriminering och där lönestrukturer 
baseras på system för arbetsvärdering- och -klassificering (första halvåret 1995). 
5.1.6 - Kvinnor i beslutsfattandet: Kommissionen kommer att för rådet lägga fram ett 
förslag till rekommendation om åtgärder för att främja kvinnors deltagande i 
beslutsfattandet både inom den offentliga och den privata sektorn (andra halvåret 
1995). 
5.1.7 - Kvinnors och mäns värdighet på arbetsplatsen: Kommissionen kommer att 
framställa en rapport (andra halvåret 1995) om en utvärdering av verkningarna av 
dess rekommendation från 1991 om skydd av kvinnors och mäns värdighet på 
arbetsplatsen. Denna rapport kommer att utgöra en grundval för eventuella 
framtida åtgärder inom detta område. 
ii) Förslag under behandling 
5.2.1 - Lika behandling i de sociala trygghetssystemen: Detta förslag är avsett att 
fullborda gemenskapens ram för jämställdhet i de sociala trygghetssystemen 
(bilaga 1). Trots positiva yttranden från Europaparlamentet och Ekonomiska och 
sociala kommittén har förslaget inte behandlats i rådet sedan 1989. Kommissionen 
kommer under 1995 att försöka fa igång debatten igen om detta förslag. 
iii) Organisering av debatter 
5.3.1 - Individualisering av rättigheter: Med tanke på att medlemsstaternas sociala 
trygghetssystem ofta skapar orättvisa mellan könen vad gäller rättigheter och 
ersättningar, och att det även finns samordningssvårigheter i samband med att 
förmåner fastställs på grundval av härledda rättigheter, måste uppmärksamhet ges 
åt frågan om en individualisering av sociala trygghetsrättigheter. Det samma gäller 
skattefrågor. Kommissionen kommer att genomföra undersökningar och 
expertdiskussioner under 1995-96 i syfte att lägga fram ett meddelande om denna 
fråga (andra halvåret 1996). 
5.3.2 - Fjärde FN-konferens för kvinnor: Kommissionen avser att presentera ett 
meddelande som sammanfattar de åtgärder på unionsnivå som vidtagits sedan den 
sista konferensen (1985) och som även beskriver olika framtidsperspektiv (första 
halvåret 1995). Mot bakgrund av slutsatserna från Beijing undersöker 
kommissionen möjligheterna till ytterligare initiativ under 1996. 
iv) Genomförande av politiken 
5.4.1 Kommissionen kommer under 1995 att undersöka metoder att förbättra 
funktionssättet hos rådgivande kommittén för jämställdhet. Vidare avser den grupp 
av kommissionsledamöter som inrättats av ordförande Santer att genomföra en 
23 
översyn av frågan om lika möjligheter och kvinnors rättigheter som grundval för 
dess framtida strategi inom detta område (1995-1996). 
6 ARBETSMARKNADS- OCH SOCIALPOLITIK OCH SOCIAL TRYGGHET 
- ETT AKTIVT SAMHÄLLE FÖR ALLA 
6.0.1 Vitboken avsåg medvetet att ge en bred definition av begreppet arbetsmarknads-
och socialpolitik, som inkluderade men även gick utanför den traditionella 
inriktningen på de anställdas behov. Om unionen skall kunna uppfylla det breda 
målet om att höja levnadsstandarden och livskvaliteten i Europa måste större 
tonvikt läggas på de problem som samhället i sin helhet ställs inför. 
6.0.2 Hittills har kommissionens åtgärder inom detta område tenderat att utformas som 
riktade åtgärder för specifika grupper med särskilda behov, som t.ex. de som 
utestängts från arbetsmarknaden, funktionshindrade personer och äldre. I framtiden 
krävs ett bredare tillvägagångssätt som fortfarande beaktar vissa gruppers särskilda 
behov men som söker bistå medlemsstaterna i deras ansträngningar att ta itu med 
de större politiska frågorna som t.ex. funktionssättet hos och finansieringen av de 
sociala trygghetssystemen och den allmänna livskvaliteten. 
6.0.3 Kommissionen erkänner helt att det politiska huvudansvaret inom dessa områden 
vilar på nationell, regional eller tom. lokal nivå. Kommissionen är dock 
övertygad om att unionen kan spela en värdefull roll i främjandet av samarbete 
och även gemensamma åtgärder. Många av problemen är gemensamma för alla 
medlemsstater. Det är inte fråga om att tvinga igenom enhetliga lösningar, men 
fördelarna med mer utbyte och dialog på europeisk nivå är redan påvisbara på en 
rad områden. De specifika förslagen inom vart och ett av dessa områden beskrivs 
nedan. 
6.0.4 Förutom dessa förslag kommer kommissionen att inleda en debatt i frågan om 
grundläggande sociala rättigheter i Europeiska unionen. Grönboken och vitboken 
har visat att det finns en ökande diskussion på europeisk nivå om fastställandet 
av medborgares grundläggande sociala rättigheter som ett konstituerande element 
i Europeiska unionen. Det är uppenbart att detta är en av de frågor som kommer 
att diskuteras vid 1996 års regeringskonferens. Som en del av sitt bidrag till denna 
diskussion har kommissionen redan kungjort sin avsikt att hålla en offentlig 
utfrågning med Europaparlamentet om 1989 års sociala stadga (kapitel 4). Mot 
bakgrund av denna utfrågning kommer kommissionen under februari 1996 att 
samråda med Europeiska forumet för arbetsmarknads- och socialpolitik om 
möjligheten av att utvidga den sociala stadgan till att omfatta en bredare 
spännvidd av individuella rättigheter och skyldigheter. 
i) Socialt skydd 
6.1.1 - Raminitiativ om det sociala skyddets framtid: Kommissionen föreslår att i 
samarbete med medlemsstaterna och med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen 
inom detta område inleda ett förfarande för gemensam granskning på medellång 
24 
sikt av det sociala skyddets framtid. Som ett första steg och på grundval av de två 
rekommendationer som antogs i juli 1992 (92/441/EEG och 92/442/EEG) och 
slutsatserna från det informella mötet av den 2 februari 1995 med ministrarna 
ansvariga för social trygghet, skulle en gemensam ram för analys av problem och 
deras lösningar kunna fastställas (1995-1996). Ändamålet med denna ram är att 
maximera informations- och erfarenhetsutbytet och överföringen av goda exempel 
inom detta område, i syfte att möjliggöra för medlemsstaterna att utveckla och 
anpassa sina nationella system på grundval av bästa möjliga förståelse av vad som 
händer i andra medlemsstater. Ett specifikt exempel där gemensamma utbyten är 
fruktbara är hela frågan om konsekvenserna för våra samhällen av att den 
europeiska befolkningen åldras. Generaldirektörer för social trygghet kommer att 
vara nära involverade i detta initiativ. 
6.1.2 Kommissionen kommer att fortsätta att vartannat år lägga fram en rapport om det 
sociala skyddet (andra halvåret 1995 respektive 1997) för att ge en aktuell analys 
av medlemsstaternas system och politik för social trygghet. Kommissionen 
kommer även att fortsätta utvecklingen av MISSOC-systemet (ömsesidigt 
informationssystem om social trygghet i gemenskapen), vilket ger ett analytiskt 
verktyg genom offentliggörandet av jämförande tabeller och periodiska 
nyhetsbrev, samt ESSPROS-systemet (europeiskt system för statistik om social 
trygghet). Under 1996 kommer bestämmelser för förstärkning av MISSOC-
systemet att ses över. 
6.1.3 På grundval av diskussionerna vid det informella mötet med ministrarna ansvariga 
för social trygghet (2 februari 1995) kommer kommissionen att lägga fram ett 
meddelande om finansieringen av den sociala tryggheten. Meddelandet kommer 
att behandla sätt att förbättra samordningen av olika nationella system vad gäller 
inbetalning av sociala avgifter, sammanställa vilka fördelar som ett ökat samarbete 
kan ge och överväga hur kommande reformer kan förenas med en friktionsfri 
tillämpning av den inre marknaden (andra halvåret 1995). 
6.1.4 - Kompletterande sjukförsäkring: Denna typ av försäkring, som kompletterar den 
offentliga, har stor betydelse i många medlemsstater. Kommissionen avser att 
presentera ett meddelande om en utvärdering av den nuvarande situationen och 
identifiering av de problem och hinder som dessa försäkringssystem kan skapa för 
rörligheten inom Europeiska unionen (andra halvåret 1995). 
6.1.5 - Vårdförsäkring för personer som blir beroende av andra: I takt med att unionens 
befolkning åldras blir allt fler människor i vårt samhälle beroende av andra: de 
behöver långfristig hjälp och konstant vård. För 1995 planeras en expertdiskussion 
i syfte att förbereda marken för en jämförande rapport. Kommissionen kommer 
möjligtvis att avge en rekommendation i denna fråga (1997). 
6.1.6 - Kommissionen kommer att lägga fram en andra rapport om rekommendation 
85/308/EEG om socialt skydd för frivilligarbetare i utvecklingsländer (första 
halvåret 1996). 
25 
ii) Fattigdom och social utslagning 
6.2.1 - Kommissionen kommer att fortsätta att verka för att rådet snarast möjligt antar 
det slutliga steget i dess handlingsprogram för bekämpning av social utslagning 
och främjande av solidaritet (bilaga 1). Frågan angående skapandet av ett nytt 
förhållande mellan arbete och välfärd kommer att undersökas i samband med 
raminitiativet om det sociala skyddets framtid. 1996 inleds en europeisk debatt om 
fattigdom och social utslagning för att identifiera möjligheterna till samordnade 
åtgärder. En rapport om alla relevanta gemenskapsåtgärder kommer att presenteras 
under 1996, och den omfattar strukturfondernas stöd, gemenskapens nya särskilda 
forskningsprogram om riktad soci oekonom i sk forskning, etc. Hänsyn kommer att 
tas till de tio åtaganden som ingicks vid det sociala toppmötet i Köpenhamn. 
6.2.2 - Kommissionen kommer att sträva efter att bygga vidare på den förklaring av 
europeiska företag mot utslagning som i januari 1995 antogs av ett antal större 
affärsintressen. Kommissionen är angelägen om att spela en roll i uppföljningen 
av slutsatserna från den konferens som organiseras av de berörda företagen i 
London i maj 1995. I synnerhet är kommissionen beredd att upprätthålla en 
databank om innovativa företagsexempel inom området utslagning, om en sådan 
databank anses nödvändig eller önskvärd. Bland annat kommer kommissionen att 
undersöka möjligheten att utvidga räckvidden av förklaringen av europeiska 
företag till att även involvera arbetsmarknadens parter, medborgarorganisationer 
och frivilliginrättningar, stiftelser och fonder. 
6.2.3 - Kommissionen kommer att fortsätta att främja samarbete om bostadsfrågor, 
social utveckling i stadsområden och hemlöshet, på grundval av befintligt 
informationsutbyte, regelbundna informella möten med bostadsministrar och stöd 
till pilotåtgärder och -projekt. Under 1996 kommer kommissionen att sammanföra 
allt sitt arbete rörande stadsutveckling och social utslagning och lägga fram en 
översyn som kan tjäna som grundval för ytterligare samråd om möjligheterna till 
åtgärder på unionsnivå. 
iii) Funktionshindrade personer 
6.3.1 - Helios Il-programmet upphör 1996. På grundval av interimsutvärderingen av 
programmet (1995) avser kommissionen att inleda breda samråd om möjliga 
framtida åtgärder på unionsnivå inom detta område. 
6.3.2 - Kommissionen kommer under 1996 att inrikta sig på frågan om sysselsättning 
för funktionshindrade personer, i den allmänna ram som ges av dess uppföljning 
av Europeiska rådet i Essen. Europeiska forumet för funktionshindrade kommer 
att inbjudas till att avge ett yttrande i frågan och om nya teknikers och 
kommunikationssystems möjligheter (se även kapitel 10). Kommissionen avser att 
lämna sina förslag mot bakgrund av detta och andra analyser från medlemsstaterna 
(första halvåret 1997). Kommissionen kommer även att utarbeta riktlinjer för god 
sed i sysselsättningen av funktionshindrade inom kommissionen och inom andra 
av Europeiska unionens institutioner (andra halvåret 1995), och kommer under 
26 
1996 att inom ramen för arbetsmarknadsdialogen inleda diskussioner i syfte att 
stimulera till god sed i företagens personalpolitik i hela unionen. 
6.3.3 - Kommissionen kommer att presentera ett meddelande om de åtgärder som måste 
vidtas för att avskaffa de diskriminerande hinder som fortfarande finns för 
funktionshindrade personer i Europa (andra halvåret 1995). För att underlätta fri 
rörlighet för funktionshindrade avser kommissionen att lägga fram en 
rekommendation om ömsesidigt erkännande av parkeringstillstånd för 
funktionshindrade (andra halvåret 1995). Vidare kommer kommissionen att 
fortsätta att verka för att förslaget till direktiv om transportvillkor för 
rörelsehindrade arbetstagare antas. 
6.3.4 - Slutligen har kommissionen för avsikt att lägga fram en rekommendation om det 
praktiska genomförandet av de allmänna regler som antagits 1993 av FN:s 
generalförsamling angående lika möjligheter för funktionshindrade (1996). 
iv) De äldre 
6.4.1 - Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag till beslut om en rad åtgärder till 
förmån för äldre personer (bilaga 1), vilket förslag förhoppningsvis kommer att 
antas före utgången av 1995 i syfte att gälla för perioden 1996-1999. Dessa 
åtgärder innebär en uppföljning av Europaåret för äldre och solidaritet mellan 
generationerna. 
6.4.2 - Kommissionen fortsätter att följa den demografiska utvecklingen i 
medlemsstaterna och utarbeta periodiska rapporter. 
v) Rasism, främlingsfientlighet och antisemitism 
6.5.1 -1 syfte att ge ytterligare impulser till en global strategi för hela unionen kommer 
kommissionen att utarbeta ett meddelande om ett åtgärdsprogram mot rasism. I 
detta meddelande inbegrips ett förslag till rådets beslut om att utse 1997 till 
Europaåret mot rasism (andra halvåret 1995). Hänsyn kommer att tas till de 
slutsatser som Europeiska rådet i Cannes kommer att utarbeta på grundval av de 
uppgifter som man begärde på Korfu, inklusive rekommendationerna från 
rådgivande kommittén om rasism och främlingsfientlighet. 
6.5.2 - Kommissionen stöder även fortsättningsvis diskussioner inom ramen för 
arbetsmarknadsdialogen om möjligheten av att arbetsmarknadens parter utarbetar 
en uppförandekod för att bekämpa rasdiskriminering på arbetsplatsen (1995). 
6.5.3 - Kommissionen avser att offentliggöra en aktuell version av dess jämförande 
analys av lagstiftningen i medlemsstaterna för bekämpning av rasism och 
främlingsfientlighet (första halvåret 1995). 
vi) Integration av invandrare och etniska minoriteter 
27 
6.6.1 Kommissionen fortsätter med åtgärder för att stärka politiken för integrering av 
lagliga invandrare enligt dess meddelande från 1994 om invandrings- och 
asylpolitik, inklusive följande: 
6.6.2 - Skydd av migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter: 
Kommissionen kommer att anta en rekommendation som uppmuntrar 
medlemsstaterna till att anta FN:s internationella konvention från 1990 om denna 
fråga, i avsikt att förbättra situationen för migrerande arbetstagare och deras 
familjemedlemmar bosatta i unionen och säkerställa att de rättigheter som de har 
motsvarar de internationella normerna (första halvåret 1995). 
6.6.3 - Kommissionen fortsätter att främja informations- och erfarenhetsutbyte med 
stater, icke-statliga organisationer och - vad gäller lokala myndigheter - ELAINE-
nätverket. Kommissionen offentliggör en första rapport om bidragen till icke­
statliga organisationer (andra halvåret 1995). 
6.6.4 - Forum för migrerande personer: På begäran av Europaparlamentet fortsätter 
kommissionen att ge stöd till detta forum. 
7 FOLKHÄLSA 
7.0.1 Artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 
har gett avsevärda impulser till åtgärder på unionsnivå inom området för folkhälsa. 
I sitt meddelande från 1993 om ramprogrammet för åtgärder rörande folkhälsa har 
kommissionen förklarat hur man avser att genomföra dessa bestämmelser. 
7.0.2 Gemenskapens roll är att stödja medlemsstaternas ansträngningar på 
folkhälsoområdet, bidra till utformningen och genomförandet av mål och strategier 
samt till tillhandahållandet av hälsoskydd i hela gemenskapen, med målet att som 
måttstock - där detta är möjligt - tillämpa den högsta nivå som uppnåtts i en given 
region i gemenskapen. 
i) Viktiga nya initiativ och lagförslag 
7.1.1 - Indikatorer på hälsoskydd: Ett förslag till rådets och Europaparlamentets beslut 
med syfte att förse gemenskapen och medlemsstaterna med omfattande, 
jämförbara och pålitliga uppgifter inom sådana områden som t.ex. hälsonivå, 
avgörande faktorer för hälsa, beståndsdelar i ett hälsosystem, politikens effekter, 
behov och prioriteringar (andra halvåret 1995). 
7.1.2 - Sjukdomar som har samband med miljöförstöring: Ett meddelande och ett 
förslag till rådets och Europaparlamentets beslut om ett åtgärdsprogram för 
sjukdomar som har samband med nedsmutsning och miljöförstöring, med målet 
att bekämpa hälsoproblem som orsakas av miljöförstöring och bidra till att sådana 
problem förebyggs, i synnerhet genom att stödja och komplettera 
medlemsstaternas ansträngningar via informations- och erfarenhetsutbyte, goda 
exempel och samordning av verksamheter på gemenskapsnivå (andra halvåret 1996). 
28 
7.1.3 - Qlyçffflr OÇtl Skador: Kommissionen undersöker möjligheten av ett program om 
avsiktliga och oavsiktliga skador och olyckor med målet att bekämpa dödlighet 
och sjukdom i samband med olyckor och skador, särskilt genom att stödja och 
komplettera medlemsstaternas ansträngningar via informations- och 
erfarenhetsutbyte, goda exempel och samordning av verksamheter på 
gemenskapsnivå. På grundval av denna analys kan eventuellt ett åtgärdsprogram 
presenteras (andra halvåret 1996). 
7.1.4 - Ovanliga sjukdomar: Kommissionen undersöker möjligheterna av ett program 
om ovanliga sjukdomar med målet att bekämpa vissa ovanliga sjukdomar, särskilt 
genom att stödja och komplettera medlemsstaternas ansträngningar via 
informations- och erfarenhetsutbyte, goda exempel och samordning av 
verksamheter på gemenskapsnivå. På grundval av denna analys kan eventuellt ett 
åtgärdsprogram presenteras (andra halvåret 1996). 
ii) Förslag under behandling 
7.2.1 Kommissionen hoppas att de fyra förslagen till rådets och Europaparlamentets 
beslut om inrättande av gemenskapshandlingsprogram om respektive cancer, 
hälsofrämjande, förebyggande av narkotikaberoende och AIDS och vissa andra 
smittosamma sjukdomar, samt det vilande förslaget till direktiv om 
tobaksannonsering (se bilaga 1), kommer att antas under 1995. 
iii) Inledning av debatter 
7.3.1 - Integration av hälsoskyddskrav i gemenskapens övriga politiska åtgärder: 
Kommissionen kommer att lägga fram en rapport om hälsoskyddsåtgärder i den 
övriga gemenskapspolitiken (första halvåret 1995). 
7.3.2 - Hälsotillståndet i Europeiska unionen: Kommissionen kommer att lägga fram en 
rapport om hälsotillståndet i Europeiska unionen för att ge information om 
avgörande faktorer för hälsa och hälsosituationen i medlemsstaterna (första 
halvåret 1995). 
7.3.3 - Ett gemenskapssystem för övervakning av smittosamma sjukdomar: Övervakning 
av sjukdomar, vilket inbegriper insamling vid lämplig tidpunkt av bekräftad 
information särskilt för inledande av motåtgärder och andra åtgärder, är 
huvudfaktorn för att kunna kontrollera de smittosamma sjukdomarna. 
Kommissionen avser att lägga fram ett diskussionsdokument om denna fråga 
(andra halvåret 1995). 
iv) Genomförande av politiken 
7.4.1 Kommissionen kommer att presentera rapporter om de tidigare åtgärderna rörande 
cancer och AIDS och ett meddelande om en utvärdering av Europaveckan för 
förebyggande av droger (1995). 
29 
7.4.2 Kommissionen kommer att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna inom 
en rad områden inklusive grundläggande hälsoval, tillgång till hälsovård, teknisk 
utveckling, läkemedels hälsoaspekter och rörlighet och tillhandahållande av 
hälsovård, med hjälp av regelbundna möten för generaldirektörer för hälsa och i 
syfte att ge bästa möjliga bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. 
8 UTVECKLING AV DEN INTERNATIONELLA DIMENSIONEN 
8.0.1 Arbetsmarknads- och socialpolitiken spelar en allt större roll i unionens yttre 
förbindelser. Framtidens utmaning blir att säkerställa att gemenskapen utvecklar 
ett klart och övergripande synsätt på den externa dimensionen i den europeiska 
arbetsmarknads- och socialpolitiken. 
i) Viktiga initiativ 
8.1.1 - Rammeddelande: Särskilt mot bakgrund av slutsatserna från det sociala 
toppmötet i Köpenhamn kommer kommissionen att lägga fram ett rammeddelande 
avsett att ge en samlad överblick över de olika verksamheter som är på gång, att 
definiera unionens roll och förfaranden för samarbete med internationella 
organisationer och att föreslå riktlinjer för åtgärder på medellång sikt (andra 
halvåret 1996). 
I detta sammanhang kan särskilt fem huvudområden redan definieras: 
8.1.2 - Länder i Central- och Osteuropa: För att stödja redan befintliga åtgärder enligt 
PHARE och Europaavtalen avser kommissionen inom ramen för redan vidtagna 
åtgärder enligt PHARE och vitboken om den inre marknaden att presentera ett 
program för samarbete vad gäller informations- och erfarenhetsutbyte, 
underlättande av överföring av know-how och ett fullständigt genomförande av 
de sociala bestämmelserna i Europaavtalen. Pågående verksamheter finns inom 
allmän utbildning (TEMPUS) och yrkesutbildning och administreras av Europeiska 
yrkesutbildningsstiftelsen i Turin. 
8.1.3 - Tredje länder och territorier i Medelhavsområdet: Inom ramen för det nya 
partnerskapet mellan Europa och länderna kring Medelhavet kommer 
kommissionen att stödja åtgärder för att stärka och utveckla skapandet av 
sysselsättning, system för social trygghet och socialt skydd, relationer och dialog 
mellan arbetsmarknadens parter, utbildning, främjande av kvinnors deltagande i 
samhället, arbetsmiljö, folkhälsa och skapande av institutioner. 
8.1.4 - Sociala frågor i samband med världshandeln: Ett flertal initiativ har nyligen 
tagits både inom ramen för Allmänna preferenssystemet för utvecklingsländer och 
världshandelsorganisationen (WTO). Vad gäller Allmänna preferenssystemet 
kommer kommissionen att utarbeta en rapport om resultaten av de undersökningar 
som genomförts i internationella organ som ILO, WTO och OECD om sambandet 
mellan handel och arbetstagares rättigheter (andra halvåret 1996). Vad gäller den 
"sociala klausulen" kommer kommissionen att med regelbundna mellanrum 
30 
rapportera om framstegen i denna fråga inom de olika berörda organisationerna, 
med beaktande av slutsatserna från ordförandeskapet för det rådsmöte med 
arbetsmarknads- och socialministrar som nyligen hölls (27 mars 1995). 
8.1.5 - Bilateralt samarbete: Samarbetsprogrammet med Japan om sociala och 
sysselsättningsrelaterade frågor av gemensamt intresse (utbyte av experter, 
seminarier och gemensamma analyser) kommer att utvecklas ytterligare. Vidare 
avser kommissionen att etablera ett liknande program med USA och mot bakgrund 
av tillgängliga resurser undersöka möjligheterna till att organisera vissa 
gemensamma verksamheter tillsammans med andra industrialiserade länder. 
Kommissionen förhandlar om ett avtal med USA inom högre utbildning och 
yrkesutbildning, och undersöker huruvida ett liknande avtal kan slutas med Japan. 
8.1.6 - Multilateralt samarbete: Internationaliseringen av ekonomin och handeln och 
därigenom även av sociala och sysselsättningsrelaterade frågor samt relationerna 
mellan arbetsmarknadens parter har ökat betydelsen av den roll som spelas av 
internationella organisationer som FN, ILO, WHO, WTO, OECD, Europarådet och 
G7.1 detta sammanhang avser kommissionen att stärka förbindelserna med dessa 
organisationer, vid behov uppmuntra till att det utses kontaktpunkter inom 
socialpolitiksområdet, identifiera områden för gemensamma diskussioner och 
samarbete, och inrätta samarbetsförfaranden med de berörda internationella 
organisationerna. Kommissionen avser att vartannat år offentliggöra en rapport om 
det multilaterala samarbetet inom det sociala området, med början i 1996. 
Problemen i samband med utövandet av gemenskapens externa befogenhet i ILO 
måste lösas. Kommissionen kommer härvid att eftersträva ett nära samarbete med 
medlemsstaterna (1995). 
9 ETT AKTIVARE SAMHÄLLE 
9.0.1 De sociala reformer som behövs för att möta de utmaningar och genomgripande 
strukturförändringar som unionen ställs inför kräver en ny balans mellan 
lagstiftning och kollektivförhandlingar och ett ökat deltagande av 
arbetsmarknadens parter i utarbetandet och genomförandet av gemenskapens 
arbetsmarknads- och socialpolitik. En bred samling frivilligorganisationer och 
andra representativa organ behöver också bli mer aktivt engagerade i arbetet med 
att förena kraven på ekonomisk tillväxt med en vittomfattande social solidaritet. 
i) Viktiga initiativ och nya lagförslag 
9.1.1 - Utveckling av arbetsmarknadsdialogen: Kommissionen kommer att lägga fram 
ett meddelande om utvecklingen av dialogen mellan arbetsmarknadens parter i 
syfte att granska dess funktionssätt, särskilt vad gäller genomförandet av artiklarna 
3 och 4 i avtalet om socialpolitik, inklusive spridande av information och 
medvetandefrämjande åtgärder (andra halvåret 1995). 
912 - Branschvis arbetsmarknadsdialog: Kommissionen kommer att fullborda sin 
granskning av antalet och sammansättningen av samt mandatet och räckvidden hos 
31 
de branschvisa kommittéerna för dialog mellan arbetsmarknadens parter, och 
presentera ett meddelande och relevanta ändringsförslag avsedda att på ett 
sammanhållet sätt stärka kopplingen till befintliga rådgivande kommittéer med 
representanter för olika yrkesgrupper (andra halvåret 1995). 
9.1.3 - Europeiska utbildningscentret för relationer på arbetsmarknaden: Kommissionen 
kommer att lägga fram ett meddelande i syfte att stödja genomförandet av det 
europeiska utbildningscentrum för relationer på arbetsmarknaden som nyligen 
inrättats på initiativ av arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, och inbjuda 
rådet att anta en resolution som bekräftar rådets stöd för detta meddelande (första 
halvåret 1995). 
ii) Inledning av debatter 
9.2.1 - Europeiskt forum för arbetsmarknads- och socialpolitik: I linje med den 
förklaring om samarbete med välgörenhetsorganisationer som bifogats Fördraget 
om Europeiska unionen, och utan att det påverkar den särskilda roll som 
arbetsmarknadens parter spelar, anser kommissionen att frivilligorganisationer och 
andra representativa organisationer bör konsulteras inom ett brett urval av sociala 
frågor, som social utslagning, rasism, frågor rörande funktionshinder, 
demografiska trender och åldrande. Följaktligen kommer kommissionen att 
periodiskt sammankalla ett Europeiskt forum för arbetsmarknads- och socialpolitik 
med deltagande av vidast tänkbara urval av berörda organisationer. Under det 
första mötet kommer kommissionen att samråda med detta forum och Ekonomiska 
och sociala kommittén om en revision av gemenskapens stadga för arbetstagares 
grundläggande sociala rättigheter (första halvåret 1996). 
9.2.2 I syfte att förbereda detta och på grundval av resultatet av den gemensamma 
utfrågningen med Europaparlamentet (kapitel 4) föreslår kommissionen att det 
inrättas en "comité des sages" för att utarbeta en rapport. 
9.2.3 - Rådgivande organ för funktionshindrade personer: Kommissionen kommer att 
lägga fram ett förslag till rådets beslut om inrättande av ett permanent rådgivande 
forum för handikapporganisationer som baseras på det Europeiska forum för 
funktionshindrade som inrättats enligt Helios Il-programmet, med befogenhet att 
ge råd angående frågor om funktionshinder inom alla av gemenskapens 
verksamhetsområden (1996). 
iii) Genomförande av politiken 
9.3.1 - Europeiskt observationsorgan för relationer på arbetsmarknaden: Under 1995 
kommer kommissionen att i nära samarbete med Europeiska fonden för förbättring 
av levnads- och arbetsvillkor konsolidera bestämmelserna för ett effektivt 
funktionssätt hos det Europeiska observationsorganet för relationer på 
arbetsmarknaden. En första rapport om detta observationsorgans arbete kommer 
att produceras före utgången av 1996. 
32 
9.3.2 Stöd till arbetsmarknadens parter: Kommissionen kommer att presentera en årlig 
ipport om det stöd som ges till arbetsmarknadens parter (andra halvåret varje år). 
10 MEDELFRISTIG ANALYS AV OCH FORSKNING OM 
ARBETSMARKNADS- OCH SOCIALPOLITIK 
10.0.1 De enorma utmaningar och förändringar som de europeiska samhällena står inför 
kräver att gemenskapens institutioner i samarbete gör större ansträngningar vad 
gäller gemensam analys och gemensamma diskussioner. Därför vidtar 
kommissionen åtgärder för att stärka sin egen kapacitet för behandling på 
medellång till långfristig sikt av frågor inom arbetsmarknads- och socialpolitiken. 
Kommissionen är särskilt väl ägnad att spela en roll både genom att i samarbete 
med medlemsstaterna främja insamlingen av jämförbara och aktuella uppgifter och 
genomföra undersökningar av frågor av gemensamt intresse, och genom att i 
nätverk koppla samman de specialiserade organens verksamheter inom vissa 
utvalda områden. 
10.0.2 Under 1995 kommer kommissionen att genomföra en översyn av de olika 
observationsorgan som inrättats under de senaste åren i avsikt att klarare definiera 
deras uppgifter och möjliggöra för dem att öka sin effektivitet. Där det behövs 
kommer organen att rationaliseras. 
10.0.3 Kommissionen mobiliserar alla tillgängliga resurser i detta arbete, både vad gäller 
forskning och aktivt främjande av politiska åtgärder. Man kommer att i stor 
utsträckning använda sig av det riktade soci oekonomi ska forskningsprogram som 
inrättats enligt det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling och av 
Eurostat. Vidare kommer kommissionen att främja närmare samarbete med 
europeiska inrättningar som Europeiska fonden för förbättring av levnads- och 
arbetsvillkor, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, Europeiska arbetsmiljöbyrån 
och andra inrättningar i medlemsstaterna. Särskild tonvikt kommer att läggas på 
att koppla samman de olika inrättningarna i nätverk och på främjande av 
erfarenhets- och informationsutbyte. I detta sammanhang avser kommissionen att 
undersöka lämpligheten av att inrätta ett system för sammanförande och 
jämförande av resultat från de undersökningar som genomförs i medlemsstaterna 
och av kommissionen i en eller flera av de beskrivna frågorna. 
10.0.4 Kommissionen kommer att prioritera vidareutvecklingen av sina egna 
undersökningar om följande teman: de problem som orsakas av olikheter i 
anställningsvillkor och sociala villkor både inom unionen och mellan unionen och 
tredje land, inklusive trender i omlokaliseringer inom, från respektive till unionen, 
organiseringen av arbetstid och fritid i bredast möjliga sociala sammanhang, och 
förhållandet mellan konkurrenskraft, produktivitet, makroekonomisk politik 
(inbegripet den ekonomiska och monetära unionen) och arbetsmarknads- och 
socialpolitik. 
10.0.5 Särskild uppmärksamhet kommer att ges åt hantering av informationssamhällets 
sociala och samhälleliga konsekvenser. Under 1995 avser kommissionen att med 
33 
stöd av högnivaexpertgruppen och Europeiska fonden för förbättring av levnads-
och arbetsvillkor inleda en omfattande debatt om informationssamhällets sociala 
och samhälleliga konsekvenser. I synnerhet kommer debatten att handla om 
sysselsättning, utbildning och hur man skall kunna hjälpa dem som inte kan 
hantera de nya utmaningarna. 
10.0.6 Högnivaexpertgruppen kommer att avge sin första rapport i november 1995 och 
en följande rapport vid mitten av 1996. Med hjälp av dessa kommer 
kommissionen att kunna få en klar bild av informationssamhällets centrala sociala 
och samhälleliga konsekvenser, med början i de sex prioriterade teman som anges 
i kommissionens rapport till Europeiska rådet i Essen i december 1994, (nämligen, 
hur införandet av nya informations- och kommunikationstekniker påverkar 
sysselsättningen, arbetsorganisationen inklusive flexibelt företagande och 
telearbete, arbetsmarknads- och social lagstiftningen, sammanhållningen i Europas 
regioner och städer, möjligheterna att anpassa utbildningssystemen, förbättra 
systemen för hälsovård, arbetsmarknadssituationen och utvecklingen av mänskliga 
resurser), samt kunna genomföra en grundlig analys av villkoren för ett optimalt 
utnyttjande av nya sysselsättnings- och tillväxtmöjligheter i samband med tekniska 
förändringar. 
10.0.7 Andra teman av särskilt intresse är sysselsättningseffekterna av liberaliseringen i 
sektorn för telekommunikation, med hänsyn till den därav följande effekten på 
utvecklingen av nya applikationer och tjänster och bidraget till nya 
sysselsättningsmöjligheter, främjandet av hållbara produktionssystem och 
produktionstekniker och genomförandet av den inre energimarknaden. Mot 
bakgrund av dessa rapporter presenterar kommissionen en grönbok om 
informationssamhällets sociala och samhälleliga konsekvenser (andra halvåret 
1996). 
11 EN EFFEKTIVARE TILLÄMPNING AV DEN EUROPEISKA 
LAGSTIFTNINGEN 
11.0.1 I vitboken betonades behovet av att förbättra tillämpningen av befintlig europeisk 
lagstiftning på det arbetsmarknads- och socialpolitiska området, vilket har stötts 
av många. Vid sitt möte den 27 mars 1995 bekräftade rådet sitt åtagande att 
förbättra situationen i detta avseende. Kommissionen kommer följaktligen att 
intensifiera sina ansträngningar för att säkerställa att gemenskapens lagstiftning 
införlivas på ett riktigt och rättvist sätt. Man kommer även att vidta åtgärder för 
att regelbundet se över unionens lagstiftning inom detta område i syfte att 
förbättra dess effektivitet och säkerställa att den är öppen för insyn. I detta 
sammanhang beaktas slutsatserna från Molitor-gruppen. Vidare kommer 
kommissionen att vidta de nödvändiga åtgärderna för att främja medvetandet om 
arbetsmarknads- och sociallagstiftningen i Europeiska unionen. 
i) Kontroll 
34 
11.1.1 - Införlivande av direktiv: Förutom sin kontrollverksamhet producerar 
kommissionen en årlig rapport om situationen vad gäller införlivandet i den 
nationella lagstiftningen av varje direktiv inom det sociala området. 
11.1.2 - Genomförande av direktiv: Genomföranderapporter spelar en huvudroll i 
kommissionens analys av huruvida de nationella genomförandebestämmelserna är 
förenliga med unionens lagstiftning och ger en klar bild av situationen i varje 
medlemsstat och signalerar om det finns behov av att inleda rättsliga åtgärder mot 
en medlemsstat. En särskild bestämmelse om att utarbeta en genomföranderapport 
kommer följaktligen att införas i alla framtida direktiv. 
11.1.3 Vad gäller befintliga direktiv kommer kommissionen under det första halvåret 
1995 att anta genomföranderapporten för insolvensdirektivet och mot utgången av 
1995 uppdatera de befintliga genomföranderapporterna avseende situationen i de 
nya medlemsstaterna (se 4.4.1 ovan). Kommissionen avser även att se över 
genomförandesituationen för de direktiv där det inte föreskrevs någon 
genomföranderapport. 
11.1.4 - Efterlevande av lagstiftning: Kommissionen fortsätter ett antal initiativ för att 
säkerställa att unionens arbetslivs- och social lagstiftning efterlevs fullt ut, och 
främjar ett närmare samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter. 
11.1.5 - Kontaktorgan: För att säkerställa informationsutbytet mellan medlemsstaterna 
och kommissionen kommer en förteckning över kontaktorgan att utarbetas (första 
halvåret 1995). Alla framtida direktiv kommer att innehålla en särskild skyldighet 
för medlemsstaterna att anmäla genomförandeåtgärder till kommissionen samt ett 
kontaktorgan hos de nationella myndigheterna. 
11.1.6 - Yrkesinspektörskommittén: Kommissionen kommer att anta ett beslut om 
inrättande av en yrkesinspektörskommitté, vilket formaliserar verksamheten hos 
denna kommitté som har arbetat informellt under de senaste tolv åren och som 
kommer att bidra till att unionens lagstiftning inom arbetsmiljöområdet efterlevs 
på ett effektivt sätt (första halvåret 1995). 
11.1.7 - Utbyte av inspektörer och goda exempel. Kommissionen kommer att överväga 
hur man skall kunna utvidga yrkesinspektörernas nätverk till andra områden än 
hälsa, säkerhet och hygien på arbetsplatsen. Man kommer att inleda en utvärdering 
av de nationella kontrollsystemen inom arbetslivslagstiftningen respektive social 
trygghet och de eventuella kopplingarna mellan dessa områden. Kommissionen 
avser att främja utbyte av inspektörer, information och goda exempel mellan 
medlemsstaterna (1996). 
11.1.8 - Sanktioner. Medlemsstaternas myndigheter måste säkerställa att unionens 
lagstiftning fullt ut efterlevs genom bland annat lämpliga kontroll- och 
sanktionssystem som fungerar i praktiken och har en avskräckande funktion. 
Kommissionen kommer att i all framtida lagstiftning införa en standardklausul om 
35 
en skyldighet för medlemsstaterna att införa effektiva, väl avvägda och 
avskräckande sanktioner. 
11.1.9 - Genomförande av direktiv med hjälp av kollektivavtal: Mot bakgrund av 
rättsskipningen hos Europeiska gemenskapernas domstol och avtalet om 
socialpolitik och med beaktande av olika nationella förfaranden avser 
kommissionen att lägga fram ett meddelande som behandlar hela frågan kring 
genomförandet av gemenskapens direktiv med hjälp av kollektivavtal. 
Meddelandet innehåller även en diskussion om olika metoder att involvera 
arbetsmarknadens parter i kontrollen av att gemenskapens lagstiftning införlivas 
och respekteras (1996). 
11.1.10 En klausul om genomförande med hjälp av kollektivavtal kommer att 
införas i alla de framtida direktiv där sådana frågor berörs som omfattas 
av förhandlingsbefogenheten hos arbetsmarknadens parter. 
ii) Effektivitet och öppenhet 
11.2.1 För att unionens lagstiftning fullt ut skall kunna efterlevas i hela unionen måste 
den förenklas, moderniseras och vid behov förtydligas. 
11.2.2 - Kommissionen har redan i detta syfte lagt fram förslag inom områdena fri 
rörlighet för arbetstagare, social trygghet och arbetsmiljö (se kapitel 2 och 3 
ovan). 
11.2.3 - Under 1995 vidtar kommissionen ytterligare åtgärder inom områdena 
arbetslivslagstiftning och arbetsmiljö, genom att anta förslag om kollektiva 
uppsägningar (konsolidering av direktiv 75/129 och 92/56), om carcinogener 
(modernisering av direktiv 90/394) och om biologiska agenter (omklassificering 
av agenter i bilaga 2 i direktiv 90/679 som följd av tekniska framsteg). 
Kommissionen kommer även att ta med revideringsklausuler i alla framtida 
direktiv. 
iii) Information och vägledning 
11.3.1 Ett brett program med informationsåtgärder planeras i syfte att främja 
medvetandet om europeisk lagstiftning och andra åtgärder inom arbetslivsområdet 
och det sociala området. Informationen kommer att inriktas på europeiska 
medborgare i allmänhet, samt specialiserade målgrupper (inklusive företag, 
arbetsmarknadens parter, offentliga förvaltningar och icke-statliga organisationer). 
Nationella och regionala myndigheter har också en viktig roll att spela i att 
tillhandahålla information om program och politik inom detta område. 
11.3.2 - Publikationer: Förutom befintliga publikationer (som Det sociala Europa, 
sysselsättningsrapporten och rapporten om socialt skydd) kommer kommissionen 
att producera en serie publikationer och anta ett antal dokument i syfte att ge 
europeiska medborgare klar och lättförståelig information. Detta omfattar följande: 
36 
En handbok om all arbetslivs- och sociallagstiftning i unionen (andra 
halvåret 1995). 
En vägledning om nationella genomförandeåtgärder. 
En samling riktlinjer om social trygghet för personer som flyttar i 
Europeiska unionen (första halvåret 1995). 
Ett memorandum om förvärvade rättigheter för arbetstagare vid överlåtelse 
av företag (andra halvåret 1995). 
En årlig rapport om jämställdhet mellan kvinnor och män (1996). 
En modernisering av den jämförande studien av arbetslivslagstiftning och 
arbetsmarknadsrel ati oner. 
En allmän broschyr om Europeiska socialfonden "Utveckling av mänskliga 
resurser i unionen" 1994-1999. 
En manual som små och medelstora företag kan använda för kontroll av 
sin arbetsmiljö. 
11.3.3 - Utbildning och vägledning: En rad informations- och utbildningsverksamheter 
kommer under 1995 och 1996 att genomföras av kommissionen i syfte att via de 
europeiska informationscentralerna och EURES-nätverket ge företag och enskilda 
bistånd och vägledning vid tillämpningen av europeisk social lagstiftning. 
Kommissionen avser även att genomföra ett informationsprogram riktat till 
personalchefer i större företag. Huvudåtgärderna inom detta område omfattar 
följande: 
11.3.4 - Beslut om ett förslag till ett särskilt program SAFE med målet att främja en 
högre grad av medvetande om Europeiska unionens lagstiftning om arbetsmiljö 
i små och medelstora företag. 
11.3.5 - Beslut om handböcker om praktisk tillämpning av Europeiska unionens 
arbetsmiljölagstiftning. 
11.3.6 - Stöd till möten med arbetsmarknadens parter för att förbättra utbildningen av 
arbetsmarknadens parter i syfte att underlätta slutandet av informations- och 
samrådsavtal inom sådana företag och företagsgrupper som arbetar på 
gemenskapsnivå. 
11.3.7 - Utfärdande av ett meddelande om förfaranden och rättsliga medel för 
genomförande av artikel 119 i Romfördraget och direktiven om jämställdhet, med 
målet att öka advokaters, domares och andra berörda parters kunskap om de 
procedurmässiga problem som klagande ställs inför i könsdiskrimineringsfall. 
37 
BILAGA 1 
Arbetslivs- och socialpolitiska förslag under behandling 
Fri rörlighet och social trygghet 
Ändringar av förordning (EEG) nr 1408/71 om social trygghet för migrerande 
arbetstagare: 
Avseende ersättningar vid arbetslöshet och förtidspensionering (EGT nr C 169, 
9.7.1980, s. 22) 
EP 19.12.1980 (EGT nr C 346, 31.12.1980, s. 103) 
ESK 10.12.1980 (EGT nr C 353, 13.12.1980, s. 13) 
- kommer att dras tillbaka 
Avseende utvidgningen av den personliga och områdesmässiga räckvidden (EGT 
nr C 46, 20.2.1992, s. 1) 
EP 13.3.1992 (EGT nr C 94, 13.4.1992, s. 32) 
ESK 26.2.1992 (EGT nr C 98, 21.4.1992, s. 4) 
Diverse ändringsförslag (EGT nr C 143, 26.5.1994) 
EP på gång 
ESK 14.9.1994 (EGT nr C 393, 31.12.1994, s. 5) 
Förordning om genomförande avseende beslut 3/80 av associationsrådet EEG-Turkiet 
(EGT nr C 110, 25.4.1983, s. 1) 
EP 11.10.1985 (EGT nr C 288, 11.11.1985, s. 148) 
Ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och direktiv 68/360 om fri rörlighet för 
arbetstagare (EGT nr C 100, 21.4.1989, s. 6) 
EP 14.2.1990 (EGT nr C 68, 19.3.1990, s. 93) 
ESK 27.4.1989 (EGT nr C 159, 26.6.1989, s. 65) 
ändrat förslag (EGT nr C 119, 15.5.1990, s. 10) 
Arbetslivslagstiftning 
Förslag till direktiv om information till och samråd med arbetstagare ("Vredeling-
direktivet") (EGT nr C 297, 15.11.1980, s. 3) 
EP 14.12.1982 (EGT nr C 13, 17.1.1983, s. 25) 
ESK 27.1.1982 (EGT nr C 77, 29.3.1982, s. 6) 
ändrat förslag (EGT nr C 217, 12.8.1983, s. 3) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till direktiv om inrättande av europeiska koncernnämnder för Europabaserade 
företag (EGT nr C 39, 15.2.1991, s. 10) 
EP 10.7.1991 (EGT nr C 240, 16.9.1991, s. 132) 
ESK 20.3.1991 (EGT nr C 120, 6.5.1991, s. 35) 
38 
ändrat förslag (EGT nr C 336, 31.12.1991, s. 11) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till femte direktiv om aktiebolags struktur och deras organs befogenheter och 
skyldigheter (EGT nr C 240, 19.8.1983, s. 2) 
Förslag till direktiv om andra anställningsavtal och sysselsättningsförhållanden än dem 
som avser heltidsarbete och avtal på obestämd tid: 
arbetsvillkor (EGT nr C 224, 8.9.1990, s. 4) 
EP 20.11.1990 (EGT nr C 324, 24.12.1990, s. 96) 
ESK 19.9.1990 (EGT nr C 332, 31.12.1990, s. 167) 
- kommer att dras tillbaka 
snedvridning av konkurrens (EGT nr C 224, 8.9.1990, s. 6) 
EP 24.10.1990 (EGT nr C 295, 26.11.1990, s. 97) 
ESK 19.9.1990 (EGT nr C 332, 31.12.1990, s. 167) 
ändrat förslag (EGT nr C 305, 5.12.1990, s. 8) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till direktiv om placering av arbetstagare i annat land (EGT nr C 225, 30.8.1991, 
s. 6) 
EP 10.2.1993 (EGT nr C 72, 15.3.1993, s. 85) 
ESK 18.12.1991 (EGT nr C 49, 24.2.1992, s. 41) 
ändrat förslag (EGT nr C 187, 9.7.1993, s. 5) 
Förslag till direktiv om ändring av direktivet om överlåtelse av företag (EGT nr C 274, 
1.10.1994, s. 10) 
EP på gång 
ESK 30.3.1995 
Arbetsmiljö 
Förslag till beslut om ratifiering av Torremolinoskonventionen om säkerhet på fiskefartyg 
(EGT nr C 183, 10.7.1984, s. 17) 
EP 14.2.1985 (EGT nr C 72, 18.3.1985, s. 110) 
ESK 27.9.1984 (EGT nr C 307, 19.11.1984, s. 2) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till beslut om utvidgning av befogenheten för Rådgivande kommittén för säkerhet, 
hygien och hälsoskydd i arbetslivet till att även omfatta joniserande strålning (EGT nr C 
111, 25.4.1987, s. 6) 
EP 15.4.1988 (EGT nr C 122, 9.5.1988, s. 374) 
ESK 24.9.1987 (EGT nr C 319, 30.11.1987, s. 29) 
Förslag till direktiv om verksamheter inom transportsektorn (EGT nr C 25, 28.1.1993, s. 
17) 
39 
EP 14.7.1993 (EGT nr C 225, 20.9.1993, s. 80) 
ESK 28.4.1993 (EGT nr C 161, 14.6.1993, s. 1) 
ändrat förslag (EGT nr C 294, 30.10.1993, s. 4) 
Förslag till direktiv om kemiska agenter (EGT nr C 165, 16.6.1993, s. 4) 
EP 20.4.1994 (EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 176) 
ESK 24.11.1993 (EGT nr C 34, 2.2.1994, s. 42) 
ändrat förslag (KOM(94)230 lämnat till rådet 9.6.1994) 
Förslag till direktiv om fysiska agenter (EGT nr C 77, 18.3.1993, s. 12) 
EP 20.4.1994 (EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 154) 
ESK 30.6.1993 (EGT nr C 249, 13.9.1993, s. 28) 
ändrat förslag (EGT nr C 230, 19.8.1994, s. 3) 
Förslag till direktiv om arbetsutrustning (ändring) (EGT nr C 104, 12.4.1994, s. 4) 
EP på gång 
ESK 23.11.1994 
Ändring av förordning om Europeiska arbetsmiljöbyrån (KOM(94)651, 15.12.1994) 
Jämställdhet 
Förslag till direktiv om föräldraledighet (EGT nr C 333, 9.12.1983, s. 6) 
EP 30.3.1984 (EGT nr C 117, 30.4.1984, s. 180) 
ESK 24.5.1984 (EGT nr C 206, 6.8.1984, s. 47) 
ändrat förslag (EGT nr C 316, 27.11.1984, s. 7) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till direktiv om bevisbörda (EGT nr C 176, 5.7.1988, s. 5) 
EP 15.12.1988 (EGT nr C 12, 16.1.1989, s. 188) 
ESK 27.10.1988 (EGT nr C 337, 31.12.1988, s. 58) 
- kommer att dras tillbaka 
Förslag till direktiv om lika behandling i de sociala trygghetssystemen (EGT nr C 309, 
19.11.1987, s. 10) 
EP 16.9.1988 (EGT nr C 262, 10.10.1988, s. 179) 
ESK 25.2.1988 (EGT nr C 95, 11.4.1988, s 4) 
Samråd med arbetsgivare och arbetstagare om förening av förvärvsarbete och familjeliv 
(SEK(95)276, 22.2.1995) 
Utslagning 
Förslag till beslut om ett medelfristigt handlingsprogram för bekämpning av social 
utslagning och främjande av solidaritet (KOM(93)435, 22.9.1993) 
EP 24.2.1994 (EGT nr C 77, 14.3.1994, s. 43) 
ESK 21.12.1993 (EGT nr C 52, 19.2.1994, s. 4) 
40 
Funktionshindrade personer 
Förslag till direktiv om transportvillkor för rörelsehindrade arbetstagare (EGT nr C 68, 
16.3.1991, s. 7) 
EP 20.11.1991 
ESK 29.5.1991 (EGT nr C 191, 22.7.1991, s. 2) 
ändrat förslag (EGT nr C 15, 21.1.1992, s. 18) 
Äldre 
Förslag till rådets beslut om gemenskapsstöd till åtgärder för äldre människor 
(KOM(95)53, 1.3.1995) 
Folkhälsa 
Förslag till beslut om ett program mot AIDS (EGT nr C 333, 29.11.1994, s. 34) 
ESK 30.3.1995 
Förslag till beslut om ett program mot cancer (EGT nr C 139, 21.5.1994, s. 12) 
ESK 14.9.1994 (EGT nr C 313, 31.12.1994, s. 8) 
RK 27.9.1994 
Förslag till beslut om ett program för hälsofrämjande (EGT nr C 252, 9.9.1994, s. 3) 
ESK 25.1.1995 
RK 16.11.1994 
Förslag till beslut om ett program mot narkotikaberoende (EGT nr C 257, 14.9.1994, s. 
4) 
ESK 22.2.1995 
RK 16.11.1994 
Förslag till direktiv om tobaksannonsering (EGT nr C 167, 27.6.1991, s. 3) 
EP 11.2.1992 (EGT nr C 67, 16.3.1992, s. 37) 
ESK 23.9.1992 (EGT nr C 313, 30.11.1992, s. 27) 
ändrat förslag (EGT nr C 129, 21.5.1992, s. 5) 
Internationellt 
Förslag till beslut om utövande av gemenskapens externa befogenhet vid internationella 
arbetskonferenser i de fall som omfattas av gemenskapens och medlemsstaternas 
gemensamma kompetens (KOM(94)2, 12.1.1994) 
41 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 134 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 
Katalogmunmer : CB-CO-95-162-SV-C 
ISBN 92-77-87945-9 
.Byrån för buropeiaka. gemfinskapernas otfmftii» publikationer 
L-2935 Luxemburg 
[\J-