SV    SV SV
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 20.7.2010 
KOM(2010)385 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
Översikt av informationshanteringen inom om rådet med frihet, säkerhet och rättvisa 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
Översikt av informationshanteringen inom om rådet med frihet, säkerhet och rättvisa 
1. INLEDNING  
Europeiska unionen har kommit långt sedan ledarna för fem europeiska länder 1985 i 
Schengen enades om att avskaffa kontrollerna vi d de berörda ländernas gemensamma gränser. 
Avtalet ledde 1990 till Schengenkonventionen, som innehöll fröet till många av dagens 
strategier för informationshantering. Avskaffa ndet av kontrollerna vid de inre gränserna har 
sporrat utvecklingen av en hel rad åtgärder vid de yttre grän serna, huvudsakligen avseende 
viseringar, samordning av asyl- och invandr ingspolitiken samt en förstärkning av 
polissamarbetet, det rättsliga samarbetet och tull samarbetet i kampen mot gränsöverskridande 
brottslighet. Varken Schengenområ det eller den inre marknaden s kulle fungera idag utan ett 
gränsöverskridande informationsutbyte.  
Terrorattackerna i Förenta staterna 2001 samt bombningarna i Madrid och London 2004 
respektive 2005 utlöste en ny dynamik i utvecklingen av EU:s politik för 
informationshantering. Under 2006 antog rådet oc h Europaparlamentet direktivet om lagring 
av uppgifter, i syfte att göra det möjligt för nationella myndigheter at t bekämpa allvarlig 
brottslighet genom att lagra telefont rafik- och lokaliseringsuppgifter.1 Rådet tog därefter fasta 
på det svenska initiativet om att underlätta ut bytet av information mellan medlemsstaterna i 
samband med brottsutredninga r och underrättelseverksamhet.  År 2008 godkände man det så 
kallade Prümbeslutet om att snabba på utbyt et av DNA-profiler, fingeravtryck och uppgifter 
ur fordonsregister i kampen mot terror ism och andra former av brottslighet. 
Gränsöverskridande samarbete mellan finans underrättelseenheter, na tionella kontor för 
återvinning av tillgångar, plattformar för bekämpning av IT-brottslighet samt 
medlemsstaternas användning av  Europol och Eurojust är andra verktyg i kampen mot 
allvarlig brottslighet i Schengenområdet.  
Mycket snart efter terrorattackerna den 11 september 2001 inrättade Förenta staternas 
regering ett program för att spåra finansiering av terrorism. Syftet var att genom övervakning 
av misstänkta ekonomiska transaktioner förh indra att liknande plan er sätts i verket. 
Europaparlamentet har nyligen gett sitt samtycke till ingåendet av avtalet mellan EU och Förenta staterna om behandling och öv erföring av uppgifter om finansiella 
betalningsmeddelanden från EU till Förenta stat erna som ett led i programmet för att spåra
 
                                                 
1 Det finns för närvarande ingen harmoniserad EU-def inition av ”allvarlig brottslighet”. I det rådsbeslut 
varigenom Europol bemyndigas att göra sökningar i VIS (rådets beslut 2008/633/RIF, EUT L 218, 
13.8.2008, s. 129) definieras ”allvarliga brott” genom en hänvisning till förteckningen över brott i den 
europeiska arresteringsordern (rådets beslut 2002/584/RIF, EGT L 190, 18.7.2002, s. 1). Direktivet om 
lagring av uppgifter (direktiv 2002/58/EG, EUT L 105, 13.4.2006, s. 54) överlämnar åt 
medlemsstaterna att definiera vad som utgör ett ”allvarligt brott”. Europolbeslutet (rådets beslut 2009/371/RIF, EUT L 121, 15.5.2009, s. 37) innehåller en annan förteckning över brott som definieras 
som ”allvarliga”. Denna fö rteckning är mycket lik, om än inte identisk med förteckningen i den 
europeiska arresteringsordern.  
 
SV 3   SV finansiering av terrorism (TFTP-avta let mellan EU och Förenta staterna).2 Utbytet mellan EU 
och tredjeländer av passageraruppgifter (PNR) och förhandsupplysningar om passagerare har 
också bidragit till EU:s kap acitet att bekämpa terrorism oc h annan allvarlig brottslighet.3 Efter 
att ha ingått PNR-avtal med Förenta stater na, Australien och Ka nada, har kommissionen 
nyligen återvänt till ritbordet för att se över si n strategi när det gäller att inrätta ett PNR-
system i EU och dela med sig av dessa uppgifter till tredjeländer.  
Ovannämnda åtgärder har skapat förutsättningar för fri rörlighet i Schengenområdet, bidragit 
till att förebygga och bekämpa terrorattacker och andra former av allvarlig brottslighet samt 
stärkt utvecklingen av en gemens am viserings- och asylpolitik.  
Genom detta meddelande ges för första gången en full överblick över åtgärder på EU-nivå 
som redan har införts, som håller på att genomfö ras eller är under övervägande när det gäller 
insamling, lagring eller gränsöverskridande utbyte av personuppgifter för ändamål som rör 
brottsbekämpning eller migrationshantering. Människor i EU har rä tt att veta vilka 
personuppgifter som utbyts om dem, vem som genomför detta utbyte och ändamålen med 
utbytet. Detta dokument besvarar  dessa frågor på ett öppet sätt och förklarar huvudsyftet med 
instrumenten, hur instrumenten är uppbyggda oc h vilka typer av uppgifter som omfattas. 
Vidare tar meddelandet upp vilka myndigheter so m har tillgång till uppgifterna i fråga samt 
gällande bestämmelser om skydd och lagring av uppgifter. Det innehåller också ett antal 
exempel som beskriver hur dessa instrument funger ar i praktiken (se bila ga I). Slutligen anges 
de viktigaste av de principe r som bör ligga till grund för ut formningen och utvärderingen av 
informationshanteringen inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. 
Genom att ge en överblick över de åtgärder på EU-nivå som reglerar hanteringen av 
personuppgifter och framhålla en uppsättning pr inciper för utarbetandet och bedömningen av 
sådana åtgärder, bidrar detta meddelande till en  väl underbyggd dialog om strategier med alla 
berörda parter. Samtidigt kan meddelandet ses so m ett första svar på medlemsstaternas önskan 
om att utveckla en mer samlad strate gi för utbytet av personuppgifter för 
brottsbekämpningsändamål, en fråga som nyligen togs upp i EU-strategin för 
informationshantering,4 och som ett underlag för eftertanke kring ett eventuellt behov av att 
utveckla en europeisk modell för informationsutbyte på gr undval av en utvärdering av 
befintliga åtgärder på området.5 
Ändamålbegränsning är en mycket  viktigt inslag i de flesta av de instrument som omfattas av 
meddelandet. Ett enda övergripande information ssystem som fyller flera funktioner skulle ge 
det effektivaste informationsutbytet. Att skapa ett sådant system skulle do ck innebära en grov 
och orättmätig begränsning av individens rätt till integritet och skydd för sina personuppgifter 
och skapa enorma problem när det gäller utveckli ng och drift. I praktiken  har politiken inom 
området med frihet, säkerhet och rättvisa utv ecklats stegvis, vilket har lett till en rad 
informationssystem och instrument av olik a omfattning och med varierande räckvidd och 
                                                 
2 Europaparlamentets resolution, P7 TA-PROV (2010)0279, 8.7.2010. 
3 I motsats till ”allvarligt brott” definieras ”terroristbr ott” mycket klart i rådets rambeslut om bekämpande 
av terrorism (rådets rambeslut 2002/475/RIF, EGT L 164, 22.6.2002, s. 3, ändrat genom rådets 
rambeslut 2008/919/RIF, EUT L 330, 9.12.2008, s. 21). 
4 Rådets slutsatser om en informationshanteringsstrategi för EU:s inre säkerhet, rådet (rättsliga och 
inrikes frågor), 30.11.2009 (EU:s informationshanteringsstrategi), frihet, säkerhet, personlig integritet 
— europeiska inrikes frågor i en öppen värld, rapp ort från den informella rådgivande högnivågruppen 
avseende framtiden för den europeiska politiken för inrikes frågor  (framtidsgruppen), juni 2008. 
5 Stockholmsprogrammet — ett öppet och säkert europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, rådets 
dokument 5731/10, 3.3.2010, avsnitt 4.2.2. 
 
SV 4   SV syfte. Den uppdelade informationshanterings struktur som har växt fram de senaste 
decennierna är mer lämpad att skydda medborgarnas  rätt till integritet än något centraliserat 
alternativ. 
Detta meddelande omfattar inte åtgärder so m rör utbyte av uppgifter som inte är 
personuppgifter för strategiska ändamål, till exempel allmänna riskanalyser eller hotbedömningar. Det ger inte heller någon detaljerad analys  av bestämmelserna om 
uppgiftsskydd i de instrument  som är under diskussion, eftersom kommissionen för 
närvarande är i färd med att göra en särskild  utvärdering av möjligheterna att införa en ny 
övergripande ram för skyddet av personuppgifter  i EU. Rådet överväger för närvarande 
utkastet till förhandlingsdirektiv för ett avtal mellan EU och Förenta staterna om 
uppgiftsskydd vid överföring och behandling av  uppgifter i syfte a tt förebygga, utreda, 
upptäcka och lagföra brott, inklusive terrorism , inom ramen för polissamarbetet och det 
straffrättsliga samarbetet. Eftersom dessa förhandlingar förväntas fastställa vilka sätt de två parterna kan använda sig av för att garantera en starkt skydd för de  grundläggande fri- och 
rättigheterna vid överföring av personuppgifter, snarare än själva  innehållet i sådan överföring 
behandling av uppgifter, omfattas det ini tiativet inte av det här meddelandet.
6 
2. EU- INSTRUMENT OM INSAMLING , LAGRING OCH UTBYTE AV PERSONUPPGIFTER 
FÖR BROTTSBEKÄMPNINGS - ELLER MIGRATIONSHANTERINGSÄNDAMÅL  
I detta avsnitt görs en genomgång av Europeiska unionens rättsakter om insamling, lagring 
och gränsöverskridande utbyte av pe rsonuppgifter för brottsbekämpnings- och 
migrationshanteringsändamål. Avsnitt 2.1 sätte r fokus på bestämmelser som gäller för 
närvarande, håller på att genomföras eller är under överv ägande, medan avsnitt 2.2 rör 
initiativ som tas upp i handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet.7 
Genomgången ger information om följande  aspekter av respektive instrument: 
– Bakgrund (huruvida åtgärden föreslogs av medlemsstater eller kommissionen)8. 
– Ändamålet med insamlingen, lagrin gen eller utbytet av uppgifter. 
– Struktur (centraliserade informationssystem eller decentraliserat utbyte av uppgifter). 
– Personuppgifter som omfattas. 
– Myndigheter med tillgång till uppgifterna. 
– Bestämmelser om uppgiftsskydd. 
– Bestämmelser om lagring av uppgifter. 
                                                 
6 KOM(2010) 252, 26.5.2010. 
7 KOM(2010) 171, 20.4.2010 (handlingsplanen för genomförandet av Stockholmsprogrammet). 
8 I Europeiska unionens tidigare tredje pelare, so m omfattade polissamarbetet och det straffrättsliga 
samarbetet, hade medlemsstaterna och kommissionen delad initiativrätt. Genom Amsterdamfördraget 
införlivades områdena yttre gränskontroll, viseri ngar, asyl och invandring med gemenskapens första 
pelare, där kommissionen hade exklusiv initiativrätt. Genom Lissabonfördraget avskaffades unionens pelarstruktur, och kommissionens initiativrätt bekräftades. När det gäller polissamarbetet och det 
straffrättsliga samarbetet (inklusive administrativt sa marbete) kan lagstiftning emellertid fortfarande 
föreslås på initiativ av en fjärdedel av medlemsstaterna.  
 
SV 5   SV – Genomförandeläge. 
– Översynsmekanism. 
2.1. Gällande instrument samt instrument  under genomförande eller övervägande 
EU-instrument som syftar till att förbä ttra samarbetet inom Schengenområdet 
Schengens informationssystem  (SIS) växte fram ur medlem sstaternas önskan att skapa ett 
område utan kontroller vid de inre gränsern a och samtidigt underlätta för människor att 
förflytta sig över deras yttre gränser.9 Systemet, som varit i drift sedan 1995, syftar till att 
upprätthålla den allmänna säkerheten, inbe gripet den nationella säkerheten, inom 
Schengenområdet. SIS är ett centraliserat inform ationssystem som består av en nationell del i 
var och en av de deltagande  staterna och en teknisk  stödfunktion i Frankrike. 
Medlemsstaterna kan registrera personer som ha r efterlysts för förvarstagande för utlämning, 
tredjelandsmedborgare som ska vägras inresa, saknade personer, vittnen eller andra som är 
kallade till rättegång, personer el ler fordon som är föremål för särskild övervakning på grund 
av det hot de utgör för den allmänna eller de n nationella säkerheten, försvunna eller stulna 
motorfordon, handlingar och skjutvapen samt miss tänkta sedlar. Till de uppgifter som läggs in 
i SIS hör namn och antagna namn, fysiska kännemärken, födelsedatum och födelseort, 
medborgarskap och huruvida en person är bevä pnad och våldsbenägen. Polis, gränskontroll, 
tull och rättsliga myndigheter som handlägger straffrättsliga förfaranden har tillgång till 
uppgifterna i enlighet med sina respektive lagstadgade befogenheter. Invandringsmyndigheter 
och konsulat har tillgång till uppg ifter om tredjelandsmedborgare som ska vägras inresa samt 
registreringar om försvunna e ller stulna handlingar. Europol  kan få tillgång till vissa 
kategorier av uppgifter i SIS, inklusive uppg ifter om personer som har efterlysts för 
förvarstagande för utlämning och uppgifter om personer som är föremål för särskild 
övervakning på grund av det hot de utgör för den allmänna eller den nationella säkerheten. 
Eurojust kan få tillgång till uppgifter om persone r som har efterlysts för förvarstagande för 
utlämning samt uppgifter om vittnen eller persone r som inte har följt en  kallelse att inställa 
sig vid domstol. Personuppgifter få r endast användas för de särs kilda typer av registreringar 
för vilka de lämnats ut. Personuppgifter som förts in i SIS i syfte att spåra personer får endast 
lagras så länge som är motiverat med hänsyn till syftet med registreringen, dock aldrig längre än tre år från det att uppgifterna infördes. U ppgifter om personer som är  föremål för särskild 
övervakning på grund av det hot de utgör för de n allmänna eller den na tionella säkerheten ska 
raderas inom ett år. Medlemsstaterna ska införa nationella bestämmelser som ger en skyddsnivå för personuppgifter som åtminstone motsvarar den som följer av principerna i 
Europarådets konvention av den 28 januari  1981 om skydd för enskilda vid automatisk 
databehandling av personuppgifter och är före nlig med Europarådets ministerkommittés 
rekommendation R (87) 15 av den 17 septembe r 1987 avseende reglering av användningen av 
personuppgifter inom den polisiä ra sektorn (nedan kallad polisrekommendationen ).
10 
Schengenkonventionen innehåller ingen översynsmekan ism, vilket innebär att det är det är de 
undertecknande staterna so m ska föreslå eventuella  ändringar. Om så sker måste den ändrade 
                                                 
9 Konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i 
Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av 
kontroller vid de gemensamma gränserna, EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. 
10 Konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), 
Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets konvention nr 108), Europarådets ministerkommittés 
relommendation nr R (87) 15 avseende reglering av användningen av personuppgifter inom den 
polisiära sektorn, Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen). 
 
SV 6   SV texten antas genom enhälligt beslut och ratifceras av de nationella parlamenten. SIS tillämpas 
fullt ut i 22 medlemsstater samt i Schweiz, Norg e och Island. Förenade kungariket och Irland. 
Förenade kungariket och Irland deltar i de dela r av Schengen och SIS som rör polissamarbete, 
med undantag för uppgifter om tredjelandsmedbor gare som ska vägras inresa. Cypern har 
undertecknat Schengenkonventionen, men ännu inte  genomfört den. Liechtenstein kommer att 
genomföra den 2010 och Bulgarien och Rumänien förväntas genomföra den 2011. Sökningar i SIS resulterar i en ”träff” nä r uppgifterna om en person eller ett föremål matchar uppgifterna 
i en befintlig registrering. Brottsbekämpande  myndigheter som får en  träff kan, via sitt 
nätverk av Sirenekontor, begära  ytterligare information om föremålet för en registrering.
11  
I och med att nya medlemsstater har anslutit sig till Schengensamarbetet har SIS-databasen 
vuxit i motsvarande omfattning:  mellan januari 2008 och janua ri 2010 steg antalet SIS-
registreringar från 22,9 till 31,6 miljoner.12 Medlemsstaterna, som förutsåg denna ökning av 
datavolymerna och förändringar av användarn as behov, beslutade 2001  att utveckla en andra 
generation av Schengens informationssystem  (SIS II). Uppgiften att genomföra detta 
anförtroddes åt kommissionen.13 Syftet med SIS II, som för nä rvarande är under utveckling, 
är att säkerställa en hög säkerh etsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa genom 
att få funktionerna i den första generationens system att fungera bättre och att underlätta 
rörligheten för personer som använder uppgifter som meddela s via detta system. Dessutom 
kommer SIS II, utöver de ursprungliga up pgiftskategorier som omfattas den första 
generationens system, även a tt kunna hantera fingeravtryck, fotografier, kopior av den 
europeiska arresteringsordern, bestämmelser för att skydda pers oner vars identitet missbrukas 
och länkar mellan olika registreringar. SIS II kommer till exempel att kunna länka samman 
registreringarna rörande en pe rson som är efterlyst för bort förande, rörande den person som 
bortförts respektive rörande de t fordon som använts vid brottet. Åtkomsträttigheterna och 
bestämmelserna om lagring av uppgifter är id entiska med dem i första generationens system. 
Personuppgifter får endast användas med avseende på de särskilda regist reringar för vilka de 
tillhandahållits. Personuppgifter i SIS II sk a behandlas i enlighet med de särskilda 
bestämmelserna i de rättsakter som ligger t ill grund för systemet (förordning (EG) nr 
1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF), som kl argör principerna i di rektiv 95/46/EG, och 
i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001, Europarådets konvention nr 108 och polisrekommendationen.
14 SIS II kommer att använda s-Test a, kommissionens säkra nätverk 
för datakommunikation.15 När detta system tagits i drift kommer det att användas i EU:s 27 
medlemsstater samt i Schwiez, Liechtenstein, Norge och Island.16 Kommissionen ska 
                                                 
11 Sirenestandarder för framställningar om ytterligare information vid sökningar av nationella 
myndigheter. 
12 Rådets dok. 5441/08, 30.1.2008, rådets dok. 6162/10, 5.2.2010. 
13 Förordning (EG) nr 1986/2006, EUT L 381, 28.12.2006, s. 1; förordning (EG) nr 1987/2006, EUT L 
381, 28.12.2006, s. 4; beslut 2007/533/RIF, EUT L 205, 7.8.2007, p. 63.  
14 Förordning (EG) nr 1987/2006, EUT L 381, 28.12.2006, s. 4; beslut 2007/533/RIF, EUT L 205, 
7.8.2007, s. 63; direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31; förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 
8, 12.1.2001, s. 1; konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter 
(ETS nr 108), Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets konvention nr 108); Europarådets ministerkommittés relommendation nr R (87) 15 avseende reglering av användningen av 
personuppgifter inom den polisiära sektorn, Eu roparådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen).  
15 S-Testa, som står för Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations , är ett 
kommissionsfinansierat nätverk för datakommunikation som möjliggör ett säkert och krypterat utbyte 
av upplysningar mellan nationella förvaltningar och EU:s institutioner, byråer och organ. 
16 Förenade kungariket och Irland kommer att de lta i SIS II, med undantag för den del som rör 
registreringar av tredjelandsmedborgare som finns upptagna på förteckningen över personer med 
inreseförbud. 
 
SV 7   SV varannat år överlämna en lägesrapport till Eu ropaparlamentet och rådet om utvecklingen av 
SIS II och om den potentiella migrationen från den första generationens system.17  
Utvecklingen av Eurodac  går tillbaka till avskaffandet av de  inre gränserna, som gjorde det 
nödvändigt att tydligt reglera ha ndläggningen av asylansökningar. Eurodac är ett centraliserat 
och automatiserat system för identifiering av fingeravtryck från vissa  tredjelandsmedborgare. 
Systemet har varit i drift sedan i januari 2003 och fyller en stödfunktion vid fastställandet av 
vilken medlemsstat som enligt Dublinkonventione n ska bära ansvaret för att handlägga en 
viss asylansökan.18 Personer över 14 års ålder som söker asyl i en medlemsstat får per 
automatik lämna fingeravtryck, och det gäller  även tredjelandsmedborgare som grips i 
samband med att de olagligen försöker passer a en yttre gräns. Genom att jämföra dessa 
personers fingeravtryck med Eurodac-regist ren, försöker de nationella myndigheterna att 
fastställa var han eller hon kan ha lämnat in en asylansökan tidigare eller när vederbörande 
först reste in i Europeiska unionen. Myndi gheterna kan också använda sig av Eurodac-
registren för att jämföra fingeravtryck från tredjelandsmedborgare som vistas olagligen på deras territorium. Medlemsstaterna ska ange en förteckning över de myndigheter som har 
tillgång till databasen, vanl igtvis asyl- och invandringsm yndigheter, gränsbevakning och 
polis. Medlemsstaterna överför relevanta uppgifter till den centrala databasen via sina 
nationella kontaktpunkter. Pers onuppgifter i Eurodac får endast  användas för att underlätta 
tillämpningen av Dublinkonventionen. All anna n användning kan leda  till påföljder. 
Asylsökandes fingeravtryck lagras  i tio år, medan fingeravtryck fr ån illegala migranter sparas 
i två år. Asylsökandes uppgifter raderas när den sökande beviljas medborgarskap i en 
medlemsstat. Illegala migranters  fingeravtryck raderas när de  får uppehållst illstånd eller 
medborgarskap, eller när de lämnar medlemsstat ernas territorium. Direktiv 95/46/EG gäller 
för behandlingen av personuppgifter enligt det här instrumentet.
19 Eurodac, som drivs med 
hjälp av kommissionens s-Testanätverk, används i alla medlemsstater samt i Norge, Island 
och Schweiz. Ett avtal som som gör det möjligt fö r Liechtenstein att ansluta sig väntar på att 
ingås. Kommissionen ska årligen överlämna ra pporter till Europaparlamentet och rådet om 
driften av Eurodacs centrala enhet. 
I efterdyningarna av terrorattackerna den 11 september 2001 beslutade medlemsstaterna att 
påskynda genomförandet av en gemensam viseri ngspolitik genom att inrätta en form av 
informationsutbyte med avseende på  viseringar för kortare vistelse.20 Avskaffandet av de inre 
gränserna har också bidragit till att underlätta missbruk av vissa medlemsstaters viseringsordningar. Informationssystemet för viseringar  (VIS) syftar till a tt ta ett grepp om 
båda dessa frågor. Det ska således bidr a till genomförandet av den gemensamma 
viseringspolitiken genom att underlätta prövningen av viseringsansökningar och genomförandet av kontroller vid de  yttre gränserna, och samtidigt fungera som verktyg för att 
förebygga hot mot medlemsstaternas inre säkerhet.
21 VIS kommer att vara ett centraliserat 
                                                 
17 Rådets förordning (EG) 1104/2008, EUT L 299, 8.11.2008, s. 1; rådets beslut 2008/839/RIF, EUT L 
299, 8.11.2008, s. 43. 
18 Rådets förordning (EG) nr 343/2003, EUT L 50, 25.2.2003, s. 1 (Dublinförordningen), rådets 
förordning (EG) 2725/2000, EGT L 316, 15.12.2000, s. 1 (Eurodacförordningen). Dessa rättsakter bygger på 1990 års Dublinkonvention (EGT C 254, 19.8.1997, s. 1), som syftade till att fastställa vilken 
medlemsstat som hade ansvaret för att pröva asylansökningar. Systemet för prövning av 
asylansökningar brukar kallas ”Dublinsystemet”. 
19 Direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
20 Extrainsatt rådsmöte (rättsliga och inrikes frågor), 20.9.2001. 
21 Rådets beslut 2004/512/EG, EUT L 213, 15.6.2004, s. 5; förordning (EG) nr 767/2008, EUT L 218, 
13.8.2008, s. 60; rådets beslut 2008/633/RIF, EUT L 218, 13.8.2008, s. 129. Se även Europeiska rådets 
uttalande om kampen mot terrorismen, 25.3.2004. 
 
SV 8   SV informationssystem bestående av en nationell  del i varje deltagande stat och en teknisk 
stödfunktion placerad i Frankrike. Det kommer  att använda ett system för biometrisk 
matchning för att säkerställa ti llförlitliga jämförelser av fingeravtryck och kontrollera 
viseringsinnehavares identitet vid de yttre gr änserna. VIS kommer att omfatta uppgifter om 
viseringsansökningar, fotografier, fingeravtryck , anknytande beslut av  viseringsmyndigheter 
samt länkar mellan ansökningar med ansknytning till varandra. Viserings-, asyl-, invandrings- och gränskontrollmyndigheter kommer att ha tillg ång till databasen för att kunna kontrollera 
viseringsinnehavares identitet och viseringars äkthet. Polisen och Eur opol får använda basen 
för att förebygga och bekämpa terrorism och andra former av allvarlig brottslighet.
22 
Ansökningshandlingar får sparas i fem år. Pers onuppgifter i VIS ska behandlas i enlighet med 
de särskilda bestämmelserna i de grundlägga nde rättsakter som reglerar detta system 
(förordning (EG) nr 767/2008 och rådets beslut 2008/633/RIF), som kompletterar 
bestämmelserna i direktiv 95/46/EG, föro rdning (EG) nr 45/2001, rådets rambeslut 
2008/977/RIF, Europarådets konvention nr 108, dess tilläggsprotokoll nr 181 samt 
polisrekommendationen.23 VIS kommer att användas i alla  medlemsstater utom Förenade 
kungariket och Irland, samt i Schweiz, Norge och Island, oc h fungera på grundval av 
kommissionens s-Testa-nät. Kommissionen kommer att utvärdera systemet tre år efter det att 
det tagits i drift och däre fter vart fjärde år.  
På spanskt initiativ antog rådet 2004 ett dire ktiv om lufttrafikfö retags överföring av 
förhandsuppgifter om passagerare  (API) till myndigheter som ansvarar för gränskontroll.24 
Syftet med denna rättsakt är att förbättra gr änskontrollen och bekämpa illegal migration. När 
det gäller passagerare som reser till EU från tredjeländer ska lufttrafikföretagen ska på begäran meddela gränskontrollmyndighetern a passagerarnas namn, födelsedatum, 
medborgarskap, ort för ombordstigning och gränsöve rgångsställe för inresa. Sådana uppgifter 
av personlig karaktär hämtas i normala fall fr ån den maskinläsbara delen av passagerarens 
pass och vidarebefordras till myndigheterna efter incheckning. Från det att ett flyg har anlänt 
får myndigheterna och flygbolagen  spara passageraruppgifterna i 24 timmar. Det rör sig om 
ett decentraliserat system som bygger på informationsutbyte mellan privata aktörer och offentliga myndigheter. Rättsakten medger in te utbyte av passageraruppgifter mellan 
medlemsstater. Andra brottsbekämpande myndighe ter än gränsbevakningen kan dock begära 
att få tillgång till uppgifterna för brottsbe kämpningsändamål. Personuppgifter får endast 
användas av offentliga myndigheter för att sä kerställa gränskontroll och bekämpa illegal 
migration. Behandlingen ska ske i övere nsstämmelse med direktiv 95/46/EG.
25 Denna 
rättsakt, som är i kraft i hela EU, tillämpas endast av ett fåtal av medlemsstaterna. Kommissionen avser att se  över direktivet under 2011. 
En viktig del av kommissionens program 19 92, som ledde till inrättandet av den inre 
marknaden, rörde avskaffandet av alla kontroller och formaliteter för varor som 
                                                
 
22 Rådets beslut 2008/633/RIF, EUT L 218, 13.8.2008, s. 129. 
23 Förordning (EG) nr 767/2008, EUT L 218, 13.8.2008, s. 60; rådets beslut 2008/633/RIF, EUT L 218, 
13.8.2008, s. 129; direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.1 1.1995, s. 31; förordning (EG) nr 45/2001, EGT 
L 8, 12.1.2001, s. 1; rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60; konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), Europarådet, 
28.1.1981 (Europarådets konvention nr 108); tillä ggsprotokoll till konventionen om skydd för enskilda 
vid automatisk databehandling av personuppgifte r om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande 
flöden av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 8.11.2 001 (tilläggsprotokoll nr 181); 
Europarådets ministerkommittés relommendation nr R (87) 15 avseende reglering av användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn, Eu roparådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen). 
24 Rådets direktiv 2004/82/EG, EUT L 261, 6.8.2004, s. 24. 
25 Direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
SV 9   SV transporterades inom gemenskapen.26 Avskaffandet av dessa förfaranden vid de inre 
gränserna ledde till en öka d risk för begrägeri, vilk et gjorde det nödvändigt för 
medlemsstaterna att inrätta en mekanism för ömsesidigt administrativt bistånd i syfte att 
förebygga, utreda och lagföra överträdelser av gemenskapens tull- och jordbrukslagstiftning, 
dels ett tullsamarbete för att göra det möjligt att avslöja och lagföra överträdelser av nationella tullbestämmelser, särskilt genom att förbättra det gränsöverskridande informationsutbytet. 
Utan att det påverkar EU:s behörighet i tullunionen
27 syftar Neapel II-konventionen  om 
ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tull administrationer till at t förebygga och avslöja 
överträdelser av de nationella tullbestämmelserna och till att hjälpa de berörda myndigheterna 
att lagföra och bestraffa överträdelser av  gemenskapens respektive medlemsstaternas 
tullagstiftning.28 Enligt detta instrument är det en grupp av centrala samordningsenheter som 
skriftligen begär bistånd från  sina motsvarigheter i andra medlemsstater i samband med 
brottsutredningar rörande överträdelse av me dlemsstaternas respektive gemenskapens 
tullbestämmelser. Dessa enheter får endast pe rsonuppgifter när det sker  för att uppfylla 
Neapel II-konventionens syften. De kan vida rebefordra sådan information till nationella 
tullmyndigheter, utredande myndigheter och rätt sliga organ samt, under förutsättning att den 
medlemsstat som lämnat uppgifterna givit sitt  samtycke, till andra myndigheter. Uppgifterna 
kan lagras under en period som inte överstiger vad som krävs för att uppfylla det ändamål för 
vilket de tillhandahölls. Personuppgifter ska om fattas av åtminstone samma grad av skydd i 
den mottagande medlemsstaten som i den me dlemsstat som har lä mnat uppgifterna, och 
uppgiftsbehandlingen måste vara förenlig me d bestämmelserna i direktiv 95/46/EG och 
Europarådets konvention nr 108.29 Neapel II-konventionen har ratificerats av samtliga 
medlemsstater. De har möjlighet att föreslå ändringar av konventionen. Om så sker kan 
medlemsstaterna ska den nya texten antas av  ministerrådet och ra tificeras på nytt av 
medlemsstaterna. 
Genom CIS-konventionen, som fungerar som e tt komplement till Neapel II-konventionen, 
infördes tullinformationssystemet  (TIS) för att bidra till arbe tet med att förebygga, utreda 
och lagföra allvarliga överträdelser av de n nationella lagstiftningen. Detta mål ska uppnås 
genom att man via en snabbt utbyte av info rmation effektiviserar samarbetet mellan 
medlemsstaternas tullmyndigheter.30 TIS, som förvaltas av kommissionen, är ett centraliserat 
informationssystem som kan kontaktas vi a terminaler i medlemsstaterna och hos 
kommissionen, Europol och Eurojust. Det omfattar personuppgifter med anknytning till 
råvaror, transportmedel, företag, personer oc h varor samt till kvarhållande, beslag eller 
förverkande av kontanta medel. Personuppgift erna utgörs av namn och antagna namn, 
födelsedatum och födelseort, medborgarskap, kön, fysiska kännetecken, id-handlingar, adress, 
tidigare tecken på våldsbenägenhe t, skäl till att uppgifterna förs in i TIS, föreslagna åtgärder 
samt transportmedels registreringsnummer. När det gäller varor oc h kontanta medel som 
                                                 
26 Rådets förordning (EEG) 2913/92, EGT L 302, 19.10.1992. 
27 Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan 
medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att 
säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbr ukslagstiftningen, EGT L 82, 22.3.1997, s. 1, 
ändrad genom förordning (EG) nr 766/2008, EUT L 218, 13.8.2008, s. 48. 
28 Konvention upprättad på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen om ömsesidigt 
bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, EGT C 24/2, 23.1.1998 (Neapel II-konventionen). 
29 Direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31; konvention om skydd för enskilda vid automatisk 
databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), Europarådet, 8.11.2001 (Europarådets konvention nr 
108). 
30 Konvention som utarbetats på grundval av artikel K.3 i Fördraget om Europeiska unionen, om 
användning av informationsteknologi för tulländamål, EGT C 316, 27.11.1995, s. 34, ändrad genom 
rådets beslut 2009/917/RIF, EUT L 323, 10.12.2009, s. 20. 
 
SV 10   SV kvarhållits, tagits i beslag eller förverkats få r endast personuppgifter i snäv bemärkelse föras 
in i TIS. Sådan information får endast anvä ndas för observation och rapportering eller för att 
utföra särskilda inspektioner eller specifika kontroller av, eller för strategiska eller operativa analyser avseende personer som misstänks ha brutit mot de nationella tullbestämmelserna. 
Nationella tull-, skatte-, jor dbruks-, hälsovårds- och polis myndigheter samt Europol och 
Eurojust har tillgång till uppgifter i TIS.
31 Behandlingen av personuppgifter måste ske i 
överensstämmelse med de särskilda regler  som fastställs i TIS-konventionen samt 
besstämmelserna i direktiv 95/46/EG, föror dning (EG) nr 45/2001, Europarådets konvention 
nr 108 och polisrekommendationen.32 Personuppgifter får endast kopieras från TIS till andra 
databehandlingssystem för riskhantering eller operativa analyser, dit bara analytiker som 
utsetts av medlemsstaterna får tillgång. Pers onuppgifter som kopierats från TIS får bara 
behållas under den tid som behövs för att nå syftet för vilket de kopierades och högst under tio år. I TIS finns också ett register för identifier ing av tullutredningar  (Fide) för att bidra 
till att förebygga, utreda och lagföra allvar liga övertädelser av na tionell lagstiftning.
33 Fide 
gör det möjligt för nationella myndigheter ansv ariga för att genomföra tullundersökningar, när 
de inleder en utredning, att identifiera an dra myndigheter som kan ha undersökt en given 
person eller verksamhet. Dessa myndigheter kan föra  in uppgifter i Fide från sina utredningar, 
inklusive biografiska uppgift er om personer som undersöks och bolagsnamn, handelsnamn, 
momsregistreringsnummer och adress för de ve rksamheter som undersöks. Uppgifter från 
utredningar där inga tullbedrägerier har upptäckts  får lagras under högst tre år. Uppgifter från 
utredningar där fall av tullbed rägeri har upptäckts får lagras  under högst sex år och uppgifter 
från utredningar med fällande dom eller sanktio n får behållas under högst tio år. TIS och Fide 
använder det gemensamma kommunikationsnäte t, gemensamma systemgränssnittet eller 
säker webbåtkomst från kommissionen. TIS är  tillämpligt i alla  medlemstaterna. 
Kommissionen rapporterar, i samarbete med medl emsstaterna, varje år till Europaparlamentet 
och rådet om driften av TIS. 
EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa terrorism och andra former av grov 
gränsöverskridande brottslighet 
Terrorattackerna i Madrid 2004 utlöste en rad nu in itiativ på EU-nivå. På Europeiska rådets 
begäran lade kommissionen 2005 fram ett förslag till rättsakt om utbyte av uppgifter enligt 
principen om tillgänglighet.34 I stället för att stödja detta förslag antog rådet 2006 det svenska 
initiativet , som underlättar utbytet mellan medlemsstat erna av eventuella befintliga uppgifter 
                                                 
31 Från maj 2011 kommer Europol och Eurojust att ha tillgång till CIS på grundval av rådets beslut 
2009/917/RIF (EUT L 323, 10.12.2009, s. 20).  
32 Konvention som utarbetats på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om 
användning av informationsteknologi för tulländamål, EGT C 316, 27.11.1995, s. 34, ändrad genom 
rådets beslut 2009/917/RIF, EUT L 323, 10.12.2009, s. 20; direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, 
s. 31; förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 8, 12.1.2001, s. 1; konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets 
konvention nr 108); Europarådets ministerkommittés relommendation nr R (87) 15 avseende reglering 
av användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn, Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen). 
33 FIDE, som står för Fichier d’Identification des Dossiers d’Enquêtes douanières , baseras på rådets 
förordning (EG) nr 766/2008 och det protokoll, inrättat i enlighet med artikel 34 i fördraget om 
Europeiska unionen, om ändring, när det gäller inrättande av ett register för identifiering av 
tullutredningar, av konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål, EUT C 139, 13.6.2003, s. 1. 
34 KOM(2005) 490, 12.10.2005; ordförandeskapets slutsatser — Haagprogrammet, 4–5.11.2004. Se även 
Europeiska rådets uttalande om kampen mot terrorismen, 25.3.2004.  
 
SV 11   SV eller kriminalunderrättelser som kan vara nöd vändiga för en brottsutredning eller en 
kriminalunderrättelseinsats.35 Detta instrument bygger på principen om likvärdig tillgång, 
som innebär att villkoren för gränsöverskridande utbyte av uppgifter inte ska vara strängare än 
de villkor som tillämpas i den enskilda medlem sstaten. Det svenska initiativet bygger på 
decentralisering och gör det möjligt för po lisen, tullen eller andra myndigheter med 
befogenheter när det gäller att utreda brott (med undantag för underrättelsetjänster, som 
vanligtvis hanterar underrätte lser med koppling till den nati onella säkerheten) att utbyta 
information och kriminalunderrättelser med sina  motsvarigheter i EU . Medlemsstaterna ska 
utse nationella kontaktpunkter at t hantera brådskande förfrågningar om information. Genom 
denna åtgärd fastställs tydliga tidsfrister för utbytet av information samtidigt som medlemsstaterna åläggs att fylla i ett fo rmulär i samband med att uppgifter begärs. 
Medlemsstaterna är skyldiga att besvara fram ställningar om uppgifter och underrättelser inom 
åtta timmar i brådskande fall, inom en vecka i ic ke brådskande fall och inom två veckor i alla 
andra fall. Användningen av uppgifter och underrä ttelser som erhållits med hjälp av detta 
instrument regleras av nationella bestämme lser om uppgiftsskydd, med det förbehållet att 
uppgifter som härrör från andra medlemsstater in te får behandlas annorlunda än information 
med inhemskt ursprung. En medlemsstat som til lhandahåller uppgifter få r dock ställa villkor 
för användningen av uppgifter e ller underrättelser  i andra medlemsstater. Personuppgifter ska 
behandlas i enlighet med nationell lagstiftn ing om uppgiftsskydd, Europarådets konvention nr 
108, dess tilläggprotokoll nr 181 och polisrekommendationen.
36 12 av de 31 stater som har 
undertecknat denna åtgärd (inklusive EU-medle msstater samt Norge, Island, Schweiz och 
Liechtenstein) har antagit nationell lagstiftni ng för att genomföra den. Fem stater fyller 
regelbundet i formuläret för att begära inform ation, men endast två stater använder det mer 
regelbundet för att utbyta uppgifter.37 Kommissionen ska lägga fr am sin utvärderingsrapport 
till rådet före utgången av 2010. 
Prümbeslutet  bygger på ett avtal som Tyskland, Fra nkrike, Spanien, Beneluxländerna och 
Österrike ingick 2005 i syft e att intensifiera samarbet et i kampen mot terrorism, 
gränsöverskridande brottslighet och illegal mi gration. Som svar på at t flera medlemsstater 
uttryckt intresse av att ansl uta sig till detta avtal föreslog Tyskland i samband med sitt 
ordförandeskap i rådet 2007 att avtalet skul le omvandlas till en EU-rättsakt. I 2008 års 
Prümbeslut, som ska vara genomfört i augusti 2011, finns bestämmelser om 
gränsöverskridande utbyte av DNA-profiler, fingeravtryck, uppgifter i fordonsregister och 
information om personer som misstänks  för att planera terrorattacker.38 Beslutet syftar till att 
stärka insatserna för att fö rebygga brott, särs kilt terrorism och gränsöverskridande 
brottslighet, och till att upprätthålla den a llmänna ordningen i samband med större 
idrottsevenemang. Systemet i fråga kommer att va ra decentraliserat och är avsett att fungera 
så att de deltagande staternas databaser för registrering av DNA, fi ngeravtryck och fordon 
                                                 
35 Rådets rambeslut 2006/960/RIF, EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.  
36 Konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), 
Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets konvention nr  108); tilläggsprotokoll till konventionen om skydd 
för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter om tillsynsmyndigheter och 
gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 8.11.2001 (tilläggsprotokoll nr 181); Europarådets ministerkommittés relommendation nr R (87) 15 avseende reglering av 
användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn, Europarådet, 17.9.1987 
(polisrekommendationen). 
37 Denna information baserar sig på svaren på en enkät. Det spanska ordförandeskapet presenterade 
resultaten vid ett möte den 22 juni 2010 med den särskilda arbetsgruppen för frågor om informationsutbyte. 
38 Rådets beslut 2008/615/RIF, EUT L 210, 6.8.2008, s. 1; rådets beslut 2008/616/RIF, EUT L 210, 
6.8.2008, s. 12. 
 
SV 12   SV kopplas samman via de nationella  kontaktpunkterna. Kontaktpunkt erna kommer, med hjälp av 
kommissionens s-Testanät, att hantera inko mmande och utgående framställningar om 
gränsöverskridande jämförelse av DNA-pr ofiler, fingeravtryc k och uppgifter ur 
fordonsregistret. Deras befogenheter att överföra sådana uppgifter till sl utanvändarna regleras 
av nationell lagstiftning. Från och med augusti 2011 kommer jämförelse n av uppgifter att ske 
helt automatiskt. Medlemsstaterna måste dock genomgå en mycket sträng granskning (där 
man bland annat bedömer om uppgiftsskyddet oc h tekniken uppfyller kraven) för att få 
tillstånd att inleda det au tomatiska utbytet av uppgifter. Utby te av personuppgifter enligt detta 
instrument får inte ske förrän medlemsstat erna har garanterat ett uppgiftsskydd som 
åtminstone motsvarar kraven i Europarådets konvention nr 108, dess till äggsprotokoll nr 181 
och polisrekommendationen.39 Rådet kommer att besluta enhälligt om huruvida detta villkor 
är uppfyllt. Personuppgifter får e ndast användas för de ändamål för vilka de tillhandahållits, 
om inte den tillhandahållande medlemsstaten  godkänner att de används  för andra ändamål. 
Enskilda kan också vända sig till sina na tionella uppgiftsskyddsombud, som utsetts enligt 
direktiv 95/46/EG, för att genomdriva sina rättigheter i samband med behandlingen av 
personuppgifter enligt det här instrumentet. Jä mförelsen av DNA-profiler och fingeravtryck 
kommer att baseras på ett system som anger ”träff” eller ”ingen träff” (anonymt), vilket 
innebär att myndigheterna endast kan begära personuppgifter om en regisrerad person om 
deras ursprungliga sökning har re sulterat i en träff. Sådana framställningar om ytterligare 
information kommer i normalfallet att ske i enlig het med det svenska initiativet. Prümbeslutet 
genomförs i alla 27 EU-medlemsstaterna, medan No rge och Island håller på att ansluta sig till 
detta samarbete.40 Kommissionen ska lägga fram sin ut värderingsrapport till rådet 2012.  
Efter bombdåden i London i juli 2005 lade Storbr itannien, Irland, Sverige och Frankrike fram 
ett förslag till EU-rättsakt om harmonisering av de nationella bestämmelserna om lagring av 
uppgifter. I 2006 års direktiv om lagring av uppgifter  åläggs telefoni- och 
Internetleverantörer att för vissa ändamål, närmare bestämt att utreda, upptäcka och lagföra 
allvarlig brottslighet, lagra tr afik- och lokaliseringsuppgifter som genereras vid användning av 
elektroniska kommunikationstjänster samt u ppgifter om abonnenter (inklusive deras 
telefonnummer, IP-adress och IMEI-kod).41 Direktivet om lagring av uppgifter reglerar 
varken tillgången till eller användningen av  uppgifter som lagras av den nationella 
myndigheterna. Den elektroniska kommunikati onens innehåll undantas uttryckligen från 
direktivets tillämpningsområde, vilket innebär att avlyssning inte är tillåten enligt denna 
rättsakt. Enligt direktivet är det upp till medlemsstaterna att definiera ”allvarliga brott”. 
Medlemsstaterna ska också själva fastställa vilka nationella myndigheter som ska ha tillgång 
till sådana uppgifter från fall ti ll fall, samt vilka förfarande n och villkor som ska gälla för 
tillgång till uppgifterna. Lagrings perioderna varierar mellan 6 och 24 månader. Frågor om 
skydd av personuppgifter som uppkommer vid till ämpningen av direktivet om lagring av 
                                                 
39 Konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), 
Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets konvention nr  108); tilläggsprotokoll till konventionen om skydd 
för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 8.11.2001 (tilläggsprotokoll 
nr 181); Europarådets ministerkommittés rekomme ndation nr R (87) 15 avseende reglering av 
användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn, Europarådet, 17.9.1987 
(polisrekommendationen). 
40 Hittills har tio medlemsstater fått tillstånd att påbörj a det automatiska utbytet av DNA-profiler, medan 
fem har fått tillstånd för fingeravtryck och sju för up pgifter ur fordonsregister. Tyskland, Österrike, 
Spanien och Nederländerna har tillhandahållit ofullständig statistik om sin användning av instrumentet. 
41 Direktiv 2006/24/EG, EUT L 105, 13.4.2006, s. 54. 
 
SV 13   SV uppgifter regleras av direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG.42 Sex medlemsstater har 
ännu inte genomfört denna åtgärd helt och håll et, och författningsdom stolarna i Tyskland 
respektive Rumänien har förklarat att det na tionella genomförandet av denna lagstiftning 
strider mot författningen. Den tyska förfa ttningsdomstolen fann att de nationella 
bestämmelserna om tillgång till och användning av uppgifter var oförenliga med författningen.
43 Den rumänska författningsdomstol en fann att lagringen av uppgifter i sig  
stred mot artikel 8 i konventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de 
grundläggande friheterna (Europeiska konventi onen om de mänskliga rättigheterna) och 
därför var författningsstridig.44 Kommissionen gör för närvara nde en utvärdering av den 
berörda rättsakten och kommer att lägga fram sin utvärdering till Europaparlamentet och rådet i slutet av 2010. 
Det pågående inrättandet av det europeiska informationssyst emet för utbyte av uppgifter 
ur kriminalregister  (Ecris) går tillbaka på ett belgiskt  initiativ från 2004 som syftade till att 
hindra dömda sexbrottslingar från att ar beta med barn i andra medlemsstater. 
Medlemsstaterna var tidigare hänvi sade till Europarådets konven tion om inbördes rättshjälp i 
brottmål för att kunna utbyta uppgifter om de egna medborgarnas domar, men detta system 
visade sig vara ineffektivt.
45 Rådet tog det första steget mot en reform genom att anta rådets 
beslut 2005/876/RIF, som föreskrev att varje me dlemsstat skulle inrätta en centralmyndighet 
med uppgift att regelbundet översända fällande domar mot utländska EU-medborgare till de 
medlemsstater i vilka personerna i fråga är medborgare.46 Denna rättsakt innebar också för 
första gången en möjlighet för medlemsstaterna att, med förbehåll för vad som föreskrivs i 
den nationella lagstiftningen, få tillgång till tidigare domar som meddelats mot deras egna 
medborgare i andra medlemsstater. De kunde så ledes begära sådan information genom att 
fylla i ett standardformulär, i st ället för att tillämpa  förfaranden för inbördes rättshjälp. Under 
2006 och 2007 lade kommissionen fram ett samlat lagstiftni ngspaket bestående av tre 
rättsakter: rådets rambeslut 2008/675/RIF som ålägger medlemsstaterna att ta hänsyn till 
tidigare fällande vid nya brottmålsför faranden, rådets rambeslut 2009/315/RIF om 
organisationen av medlemsstaternas utbyte av up pgifter ur kriminalregistret och uppgifternas 
innehåll och rådets beslut 2009/ 316/RIF, varigenom Ecris inrätt ades som teknisk lösning för 
att utbyta uppgifter ur kriminalregister.47 Rådets rambeslut 2009/ 315/RIF och 2009/316/RIF, 
som ska vara genomförda senast i april 2012, syftar  till att fastställa vilka metoder som ska 
användas när uppgifter om en ny fällande dom sk a överföras från den medlemsstat där domen 
meddelats till den medlemsstat där den dömde är medborgare, skyldigheterna att lagra uppgifter och en ram för ett datoriserat system för informationsutbyte. Ecris kommer att vara 
ett decentraliserat informationssystem som kny ter samman medlemsstaternas kriminalregister 
via kommissionens s-Testanätverk. Ett antal centralmyndigheter kommer att utbyta uppgifter 
om nya domar mot EU-medborgare och om tidigare fällande domar. Uppgifterna kommer att krypteras, struktureras enligt  ett fastställt fo rmat och omfatta följande information: 
personuppgifter, dom, påföljd och eventuella fö rbrott samt kompletterande information 
                                                
 
42 Direktiv 95/46/EG, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31; direktiv 2002/58/EG, EGT L 201, 31.7.2002, s. 37 
(direktivet om integritet och elektronisk kommunikation). 
43 Avgörande av den tyska författningsdomstolen, Bundesverfassunggericht 1 BvR 256/08, 11.3.2008. 
44 Den rumänska författningsdomstolens avgörande nr 1258, 8.10.2009. 
45 Europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål (ETS nr 30), Europarådet, 20.4.1959. Se 
även KOM(2005) 10, 25.1.2005. 
46 Rådets beslut 2005/876/RIF, EUT L 322, 9.12.2005, s. 33. 
47 Rådets rambeslut 2008/675/RIF, EUT L 220, 15.8.2008, s. 32; rådets rambeslut 2009/315/RIF, EUT L 
93, 7.4.2009, s. 23; rådets beslut 2009/316/RIF, EUT L 93, 7.4.2009, s. 33. Se även KOM(2005) 10, 
25.1.2005.  
 
SV 14   SV (inklusive fingeravtryck, om sådana finns tillgän gliga). Från och med april 2012 ska utdrag ur 
kriminalregister tillhandahållas i pågående br ottmål och översändas ti ll rättsliga eller behöriga 
administrativa myndigheter, till exempel organ som har rätt att utföra personkontroller för 
känsliga anställningar eller innehav av skjutvapen. Personuppgifter som tillhandahålls i 
brottmål får endast användas för det avsedda ändamålet. All annan användning kräver samtycke från den medlemsstat som har ti llhandahållit uppgifterna. Behandlingen av 
personuppgifter måste ske i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som infördes 
med rådets beslut 2009/315/RIF, som införlivar bestämmelserna i rådets  beslut 2005/876/RIF, 
samt rådets rambeslut 2008/977/RIF och Europarådets konvention nr 108.
48 All behandling av 
personuppgifter som utförs av EU-institutione r som använder Ecris, till exempel för att 
säkerställa datasäkerheten, omfattas av förordning (EG) 45/2001.49 Detta lagstiftningspaket 
innehåller inga bestämmelser om lagring av uppgifter, eftersom lagringen av uppgifter om 
brottmålsdomar regleras av nationell lagstiftni ng. Femton medlemsstater deltar för närvarande 
i ett pilotprojekt, och av dessa har nio inlett ett elektronsikt utbyte av uppgifter hämtade från 
kriminalregister. Kommissionen ska lägga fram två utvärderingsrapporter om hur 
lagstiftningspaketet fungerar för Europaparl amentet och rådet: ramb eslut 2008/675/RIF ska 
ses över 2011, rambeslut 2009/315/RIF sk a ses över 2015. Från och med 2016 ska 
kommissionen också regel bundet offentliggöra rapporter om driften av Ecris. 
På finskt initiativ ant og rådet 2000 ett beslut om organise ring av utbytet av uppgifter mellan 
medlemsstaternas finansunderrättelseenheter  i syfte att bekämpa pe nningtvätt och, senare, 
finansiering av terrorism.50 Finansunderrättelseenhe terna är vanligtvis  inrättade inom 
brottsbekämpande organ, rättsliga myndighete r eller förvaltningsorgan med som rapporterar 
till finansmyndigheter. De är skyldiga att lämna ut nödvändiga finansiella uppgifter och 
uppgifter av relevans för br ottsbekämpningen, inklusive upplysningar om finansiella 
transaktioner, med sina motsvarigheter inom EU, utom i sådana fall där utlämnandet av 
uppgifterna skulle vara en oproportionerlig åt gärd med hänsyn till fysiska eller juridiska 
personers intressen. Uppgifter som tillhandahå llits i syfte att analysera eller utreda 
penningtvätt eller finansie ring av terrorism kan ocks å användas som underlag för 
brottsutredningar eller åtal i övrigt, såvida  inte lagstiftningen i den medlemsstat som 
tillhandahållit uppgifterna förbjuder sådan a nvändning. Behandlingen av personuppgifter får 
inte strida mot bestämmelserna i rådets ra mbeslut 2008/977/RIF, Europarådets konvention nr 
108 och polisrekommendationen.51 Under 2002 inrättade flera medlemsstater FIU.net, ett 
decentraliserat elektroniskt nätverk som hanterar utbyte av uppgifter mellan 
finansunderrättelseenheterna och anvä nder kommissionens s-Testanätverk.52 Tjugo 
finansunderrättelseenheter har ansl utit sig till detta nät. Diskussioner pågår om att använda 
Europols säkra Sienaprogram  för att driva FIU.net.53 Efter att ha bedömt i vilken utsträckning 
medlemsstaterna följer denna rä ttsakt beslutade rådet att i det tredje direktivet om 
                                                 
48 Rådets rambeslut 2009/315/RIF, EUT L 93, 7.4.2009, s. 23; rådets beslut 2005/876/RIF, EUT L 322, 
9.12.2005, s. 33; rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60; konvention om skydd 
för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), Europarådet, 28.1.1981 
(Europarådets konvention nr 108). 
49 Förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 8, 12.1.2001, s. 1. 
50 Rådets beslut 2000/642/RIF, EGT L 271, 24.10.2000, s. 4. 
51 Rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60; konvention om skydd för enskilda vid 
automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108), Europarådet, 28.1.1981 (Europarådets 
konvention nr 108); Europarådets ministerkommittés rekommendation nr R (87) 15 avseende reglering 
av användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn, Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen). 
52 http://www.fiu.net/  
53 Siena står för Secure Information Exchange Network Application . 
 
SV 15   SV penningtvätt ge finansunderrätte lseenheterna att befogenhet att motta, analysera och sprida 
rapporter om misstänkta transaktione r med anknytning till penningtvätt och finansiering av 
terrorism.54 Kommissionen har sedan 2009 övervakat ge nomförandet av det tredje direktivet 
om penningtvätt, inom ramen för sin ha ndlingsplan för finansiella tjänster.55 
Genom att ta fasta på ett initiativ som lades fram av Österrike, Belgien och Finland antog 
rådet 2007 ett instrument som syftar till att förbättra samarbetet mellan kontoren för 
återvinning av tillgångar  när det gäller att spåra och identifiera vinning av brott.56 I likhet 
med finansunderrättelseenheterna samarbetar  kontoren för återvinning av tillgångar 
decentraliserat, även om deras samarbete in te har någon webbplattform att stödja sig på. 
Kontoren måste använda det svenska initiativet för att utbyta uppgifter, och när de gör det ska 
de lämna närmare upplysningar om den berörda egendomen, till exempel bankkonton, fastigheter eller fordon, samt uppgifter om de fy siska eller juridiska personer som tillgångarna 
ska återvinnas från, inklusive deras namn och adress samt födelsedatum och aktieägare eller 
bolagsinformation (i förekommande fall). An vändningen av uppgifter som utbyts i enlighet 
med detta instrument omfattas av nationell la gstiftning om uppgiftsskydd, med det förbehållet 
att medlemsstaterna inte får göra åtskillnad i behandlingen av inhemska uppgifter och uppgifter som härrör från andra medlemsstater. Behandlingen av personuppgifter måste vara 
förenlig med bestämmelserna i Europarådets konvention nr 108, dess t illäggsprotokoll nr 181 
och polisrekommendationen.
57 Hittills har mer än tjugo medlemsstater inrättat kontor för 
återvinning av tillgångar. Med hä nsyn till att uppgifterna i fråg a är av känslig natur, pågår 
diskussioner om att använda Europols Sienas ystem för utbytet av upp gifter mellan kontoren 
för återvinning av tillgångar. I ett pilotprojekt  som startades i maj 2010 började tolv kontor för 
återvinning av tillgångar att utbyta uppgifter av relevans för spårning av tillgångar. 
Kommissionen ska lägga fram en utvärderingsrapport för rådet 2010. 
Under 2008 uppmanade rådets franska ordförandesk ap medlemsstaterna att inrätta nationella  
plattformar för rapportering om it-brottslighet , och Europol att skapa en europeisk 
plattform för rapportering om it-brottslighet, i syfte att sa mla in, analysera och utbyta 
uppgifter om brott som begås via Internet.58 Enskilda medborgare kan rapportera olagligt 
innehåll eller beteende på Inte rnet till sina nationella plattformar. Den europeiska plattformen 
för rapportering om it-brottslighet, som förv altas av Europol, skulle fungera som ett 
informationsnav där uppgifter som omfattas av Europols mandat analyseras och utbyts med 
nationella brottsbekämpande myndigheter.59 Idag har nästa alla medlemsstater inrättat 
                                                 
54 Direktiv 2005/60/EG, EUT L 309, 25.11.2005, s. 15 (tredje direktivet om penningtvätt). 
55 Se exempelvis Evaluation of the economic impacts of the Financial Services Action Plan — Final 
report  (för Europeiska kommissionen, DG MARKT), CRA International, 03.2009. 
56 Rådets beslut 2007/845/RIF, EUT L 332, 18.12.2007, s. 103. 
57 Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter 
(ETS nr 108), 28.1.1981 (Europarådets konventio n 108); Tilläggsprotokoll till konventionen om skydd 
för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter med avseende på tillsynsmyndigheter 
och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 8.11.2001 
(tilläggsprotokoll 181); Ministerkommitténs rekommendation R(87) 15 av den 17 september 1987 om polisens användning av personuppgifter , Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen). 
58 Rådets slutsatser om upprättande av nationella pla ttformar och en europeisk plattform för rapportering 
om brott på Internet, rådet (rättsliga och inrikes frågor), 24.10.2008; rådets slutsatser om en 
handlingsplan för genomförandet av en samordnad strategi för att bekämpa brottslighet, (allmänna 
frågor), 26.4.2010. Europol kallar sitt projekt för Europeisk plattform mot cyberbrottslighet. 
59 Ändamålet med Europol är att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och andra 
former av allvarlig brottslighet som påverkar tv å eller fler medlemsstater. Se rådets beslut 
2009/371/RIF, EUT L 121, 15.5.2009, s. 37. 
 
SV 16   SV nationella plattformar för rappo rtering om it-brottslighet. Eu ropol arbetar på  det tekniska 
genomförandet av sin plattform och kan snart komma att ta sitt Sienasystem i bruk för att förbättra utbytet av uppgifter med de nationell a plattformarna. I den utsträckning ett sådant 
utbyte av uppgifter innebär att Europol kommer att behandl a personuppgifter gäller de 
särskilda bestämmelserna om uppgiftsskydd i Eu ropolbeslutet (rådets beslut 2009/371/RIF) 
samt förordning (EG) 45/2001, Europarådets ko nvention nr 108, dess till äggsprotokoll nr 181 
och polisrekommendationen.
60 Bestämmelserna i rådets ra mbeslut 2008/977/RIF reglerar 
utbytet av personuppgifter mellan medlemsstaterna och Europol.61 I avsaknad av en rättsakt 
finns det ingen formell översynsmekanism för pl attformar för rapportering om it-brottslighet. 
Europol har dock redan sett till att täcka detta  viktiga område och kommer i framtiden att 
rapportera om plattformarnas verksamhet i si n årliga rapport, som läggs fram för rådet för 
godkännande och översänds till Euro paparlamentet för kännedom. 
EU-byråer och EU-organ som har i uppdrag att bistå medlemsstaterna när det gäller att 
förebygga och bekämpa allvarlig gränsöverskridande brottslighet 
Europeiska polisbyrån  (Europol), som inrättades 1995, på började sin verksamhet 1999 och 
blev ett EU-organ i januari 2010.62 Byrån ska stödja medlemsstaterna i deras arbete med att 
förebygga och bekämpa organiserad brottslighet,  terrorism och andra former av allvarlig 
brottslighet som berör två eller flera medlemsst ater. Till dess viktig aste uppgifter hör att 
samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser, att underlätta 
utredningar samt att förse medlemsstaterna  med underrättelser och analytiskt stöd. Den 
viktigaste förbindelselänken mellan Europol och medlemsstater na är Europols nationella 
enheter, som stationerar ut sambandsmän till Eu ropol. Cheferna för de nationella enheterna 
sammanträder regelbundet för att bistå Europol  i operativa frågor, medan Europols styrelse 
och direktör utövar tills yn över byråns funktion. Bland Europols verktyg för 
informationshantering finns Europols informati onssystem, analysregister och Sienasystemet. 
Europols informationssystem innehåller inform ation av personuppgiftskaraktär om personer 
som misstänks för brott som omfattas av Europols mandat, till exempel biometriska 
kännetecken, tidigare brottmåls domar och kopplingar till organise rad brottslighet. Tillgången 
till dessa uppgifter är begrän sad till Europols nationella en heter, sambandsmän, bemyndigad 
Europolpersonal samt direktören. Analysregi stren, som upprättades för att användas vid 
brottsutredningar, omfattar uppgifter om enk ilda och all annan information som Europols 
nationella enheter beslutar att föra in. Uppgi fterna är tillgängliga för sambandsmännen, men 
endast Europols analytiker får föra in uppgi fter. En indexfunktion för det möjligt för de 
nationella enheterna och sambandsmännen att kontrollera huruvida ett analysregister 
innehåller uppgifter av intresse för deras medlemsstat. Medlemsstater na använder sig i allt 
större utsträckning av Eur opols Sienasystem för att ut byta känsliga uppgifter för 
brottsbekämpningsändamål. Europol får behandl a information och unde rrättelser, inklusive 
                                                 
60 Rådets beslut 2009/371/RIF, EUT L 121, 15.5.2009, s. 37; förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 8, 
12.1.2001, s. 1; Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av 
personuppgifter (ETS nr 108), 28.1.1981 (E uroparådets konvention 108); tilläggsprotokoll till 
konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter med avseende 
på tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden  av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 
8.11.2001 (tilläggsprotokoll 181); ministerkommitténs  rekommendation R(87) 15 av den 17 september 
1987 om polisens användning av personuppgifter , Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen).  
61 Rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60. 
62 Rådets beslut 2009/371/RIF, EUT L 121, 15.5.2009, s. 37, som ersätter konventionen baserad på artikel 
K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om upprättandet av en europeisk polisbyrå, EGT C 316, 
27.11.1995, s. 2. 
 
SV 17   SV personuppgifter, vid utförandet av uppdrag. Medlem sstaterna får endast använda information 
som hämtats från Europols register för att fö rebygga och bekämpa allvarlig brottslighet av 
gränsöverskridande karaktär. Om en medl emsstat som lämnar information meddelar 
begränsningar för hur denna information får an vändas, ska dessa begränsningar även gälla 
andra användare som hämtar sådana uppgifter fr ån Europols register. Europol har också rätt 
att utbyta personuppgifter med tredjeländer som har ingått operativa avtal med Europol och 
som garanterar en tillräcklig skyddsnivå för uppgi fterna. Europol får la gra uppgifter så länge 
som behövs för att Europol ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Ansalysregister får bevaras i högst tre år, med möjlighet till tre års förlängning. Europols behandling av personuppgifter 
måste vara förenlig med de särskilda best ämmelserna om uppgiftsskydd i rådets beslut 
2009/371/RIF) samt med förordning (EG) 45/2001, Europarådets konvention nr 108, dess 
tilläggsprotokoll nr 181 och polisrekommendationen.
63 Bestämmelserna i rådets rambeslut 
2008/977/RIF ska tillämpas på utbytet av personuppgifter mellan medlemsstaterna och 
Europol.64 En gemensam tillsynsmyndighet, bestående av företrädare för de nationella 
tillsynsmyndigheterna, ska övervaka Europol s behandling av personuppgifter och dess 
översändande av personuppgifter till andra pa rter. Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska 
regelbundet överlämna rapporter tl l Europaparlamentet och rådet. Europol ska ge in en årlig 
verksamhetsrapport till rådet för godkännande  och till Europaparlamentet för kännedom. 
Utöver verkningarna med avseende på fler a rättsakter som besk rivits ovan ledde 
terrorattackerna den 11 september 2001 till att Europeiska unionens enhet för rättsligt 
samarbete  (Eurojust) inrättades 2002.65 Eurojust är ett EU-organ som har till mål att förbättra 
samordningen av utredningar och åtal i medlemsst aterna och att stärka samarbetet mellan de 
behöriga nationella myndigheterna. Enheten ar betar med samma typer av brott som Europol. 
Inom ramen för sitt uppdrag och för att ku nna utföra sina uppgifter har Eurojusts 27 
medlemmar, som tillsammans utgör dess kollegium, tillgång till personuppgifter om 
misstänkta och tilltalade. Sådana uppgifter omfattar bland annat följande: uppgifter om 
personens bakgrund, kontaktuppgifter, uppgifter ur  fordonsregister, DNA-profiler, fotografier, 
fingeravtryck, men även trafik - och lokaliseringsuppgifter samt  uppgifter om abonnenter som 
tillhandahålls av leverantörer av telekommunika tionstjänster. Medlemsstaterna förväntas dela 
sådan information med Eurojust så att enhete n kan fullgöra sina uppgift er. Ärenderelaterade 
personuppgifter ska införas via Eurojusts au tomatiska system för ärendehantering ( case 
management system ), som drivs via kommissionens s- Testa-nätverk. Personuppgifter och 
andra uppgifter av relevans för på gående utredningar lagras i ett särskilt register. Eurojust har 
rätt att behandla personuppgifter inom ramen för sitt mandat, men dessa åtgärder måste vara 
förenliga med de särskilda bestämmelserna  i rådets beslut 2009/426/RIF samt med 
Europarådets konvention nr 108, dess tilläggs protokoll nr 181 och polisrekommendationen. 
Bestämmelserna i rådets rambeslut 2008/977/RIF ska tillämpas på utbytet av personuppgifter 
mellan medlemsstaterna och Eurojust.66 Eurojust får utbyta uppgifter med nationella 
                                                 
63 Rådets beslut 2009/371/RIF, EUT L 121, 15.5.2009, s. 37; förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 8, 
12.1.2001, s. 1; Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av 
personuppgifter (ETS nr 108), 28.1.1981 (Eur oparådets konvention 108); Tilläggsprotokoll till 
konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter med avseende 
på tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden  av personuppgifter (ETS nr 181), Europarådet, 
8.11.2001 (tilläggsprotokoll 181); Ministerkommitténs rekommendation R(87) 15 av den 17 september 
1987 om polisens användning av personuppgifter , Europarådet, 17.9.1987 (polisrekommendationen) 
64 Rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60. 
65 Rådets beslut 2002/187/RIF, EGT L 63, 6.3.2002, s. 1, ändrat genom rådets beslut 2009/426/RIF, EUT 
L 138, 4.6.2009, s. 14. Se även det extrainsatta rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) den 20.9.2001. 
66 Rådets rambeslut 2008/977/RIF, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60. 
 
SV 18   SV myndigheter och tredjeländer med vilka avtal har ingåtts, förutsatt att den nationella medlem 
som har fört in uppgifterna ger sitt samtycke  till detta och det berörda tredjelandet kan 
garantera ett tillräckligt s kydd för personuppgifterna. Personuppgift er får lagras så länge som 
krävs med hänsyn till syftet med registreringen, men måste raderas så snart ett ärende har 
avslutats. Medlemsstaterna ska ha genomför t den ändrade rättsliga grunden för Eurojust 
senast i juni 2011. I juni 2014 ska kommissione n se över utbytet av uppgifter mellan de 
nationella medlemmarna i Euro just och kan i samband med detta komma att föreslå de 
förändringar av systemet som den anser lämpliga.  I juni 2013 ska Euroju st rapportera till rådet 
och kommissionen om erfarenheterna av att ge t illgång på nationell nivå  till sitt system för 
ärendehantering. Det ger underlag för medlemss taterna att se över åt komsträttigheterna på 
nationell nivå. En gemensam tillsynsmyndighet, bestående av domare som utsetts av medlemsstaterna, övervakar Eurojusts behandlin g av personuppgifter oc h rapporterar årligen 
till rådet. Kollegiets ordförande ska överlämna en årsrapport om Eurojusts verksamhet till rådet, varpå rådet vidarebefordra r rapporten till Europaparlamentet. 
Internationella avtal som syftar till att förebygga och bekämpa terrorism och andra former av 
allvarlig gränsöverskridande brottslighet 
Terrorattackerna den 11 septem ber 2001 ledde till att Förenta st aterna antog lagstiftning om 
att lufttrafikföretag med trafik till, från e ller genom dess territorium ska tillhandahålla de 
amerikanska myndigheterna med passageraruppgifter  (PNR-uppgifter) som lagras i deras 
automatiska reservationssystem. Snart beslutad e Kanada och Australien att göra samma sak. 
Eftersom den berörda EU-lagstiftningen förutsätter en förhandsbedömning av det 
uppgiftsskydd som garanteras av tredjeländer, trädde kommissione n in och förhandlade om så 
kallade PNR-avtal med dessa länder.
67 Avtalet med Förenta stater na undertecknades i juli 
2007, avtalet med Australien i juni 2008 och e tt API/PNR-avtal med Kanada i oktober 2005.68 
Avtalen med Förenta staterna respektive Australien är provisoriskt tillämpliga, medan avtalet med Kanada fortsätter att vara i kraft trots att kommissionens beslut  om huruvida Kanadas 
uppgiftsskyddsnormer uppfyller kraven upphörde att gälla i september 2009.
69 
Europaparlamentet, som uttryckt missnöj e med normernas innehåll, har uppmanat 
kommissionen att omförhandla alla tre avta len på grundval av en uppsättning klara 
principer.70 PNR-uppgifter som översänds i god tid före en flygavgång hjälper de 
brottsbekämpande myndigheterna att kontroller a huruvida passagerarna har några kopplingar 
till terrorism och andra former av allvarlig brottslighet. Syftet med respektive avtal är således att förebygga och bekämpa terrorism och andr a former av allvarlig gränsöverskridande 
brottslighet. I utbyte mot PNR-uppgifter  från EU delar Förenta staternas US Department of 
Homeland Security  (DHS) med sig av så kallade terrorist ledtrådar från sina PNR-analyser till 
brottsbekämpande myndigheter i EU och till Eu ropol och Eurojust. Både  Kanada och Förenta 
staterna har i sina respektive avtal åtagit sig a tt samarbeta med EU i dess strävan att inrätta ett 
                                                
 
67 Direktiv 95/46/EG (dataskyddsdirektivet), EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
68 Det kanadensiska paketet består av ett kandadensiskt åtagande rörande behandlingen av API/PNR-
uppgifter, kommissionens beslut om huruvida Kanadas uppgiftsskyddsnormer uppfyller kraven samt ett ett internationellt avtal (se EUT L 91, 29.3.2006, s.  49; EUT L 82, 21.3.2006, s. 14). Avtalet med 
Förenta staterna återfinns i EUT L 204, 4.8.2007, s. 16; avtalet med Australien återfinns i EUT L 213, 
8.8.2008, s. 47.  
69 Kanada gjorde 2009 ett åtagande genetemot kommissionen, rådets ordförandeskap och EU-
medlemsstaterna om att fortsätta tillämpa sitt tidigare åtagande från 2005 rörande användningen av passageraruppgifter från EU. Kommissionens beslut om uppgiftsskyddsnormernas status baserades på 
detta tidigare åtagande. 
70 Europaparlamets resolution, P7_TA(2010)0144, 5.5.2010. 
 
SV 19   SV eget PRN-system. Förenta staternas och Austra liens avtal omfattar 19 olika kategorier av 
uppgifter, bland annat biogra fiska uppgifter, reservation, betalningsinformation och 
kompletterande uppgifter. Det kanadensiska av talet omfattar 25 liknande uppgiftskategorier. 
Till de kompletterande uppgift erna hör uppgifter på enke lbiljetter samt uppgifter om 
passagerare på väntelista och passagerare so m inte dyker upp. Avtalet med Förenta staterna 
medger också på särskilda villkor användning  av känslig information. DHS får behandla 
sådana uppgifter om det föreligger en risk för de n registrerade eller andra, men måste radera 
uppgifterna inom 30 dagar. PNR- uppgifter överförs till ett antal centrala enheter inom DHS, 
Canada Border Services Agency  och den australiensiska tullen, som i sin tur kan överföra 
uppgifterna till andra inhemska myndigheter med ansvar för bro ttsbekämpning e ller insatser 
mot terrorism. I avtalet med Förenta staterna förväntar sig DHS inte att den uppgiftsskyddsnivå den ska tillämpa på behand lingen av PNR-uppgifter med ursprung i EU 
ska vara striktare än den som EU:s myndighete r tillämpar i sina inhemska PNR-system. Om 
inte denna uppnås kan DHS upphäva vissa delar av avtalet. EU anser att Kanada och 
Australien ger en tillräcklig skyddsnivå för PNR-uppgifter med ursprung i EU om de 
uppfyller villkoren i sina respek tive avtal. I Förenta staterna  behålls PNR-uppgifter från EU 
under sju år i en aktiv databas oc h under ytterligare åt ta år i en vilande databas. I Australien 
förs de in i en aktiv databa s under 3,5 år och sedan i en vila nde databas under två år. I båda 
länderna gäller att den vilande databasen bara är tillgänglig genom särskilt tillstånd. I Kanada 
behålls uppgifterna under 3,5 år, men uppgifterna blir anonyma efter 72 timmar. Vart och ett 
av avtalen ses över regelbundet, men avtalen me d Kanada och Australien också innehåller en 
upphävningsklausul. I EU är det bara Förenade kungarike t som har ett PNR-system. 
Frankrike, Danmark, Belgien, Sverige och Ne derländerna har endera antagit relevant 
lagstiftning eller håller för nä rvarande på att testa tilläm pningen av PNR-uppgi fter som en 
förberedelse inför införandet av PNR-system. Fl era andra medlemsstater överväger att införa 
PNR-system och samtliga medlemsstater  använder då och då PNR-uppgifter i 
brottsbekämpande syfte. 
Efter attackerna den 11 sept ember 2001 utarbetade Förenta st aternas finansdepartement ett 
program för att att spåra finansiering av terrorism  (TFTP) i syfte att identifiera, spåra och 
lagföra terrorister och personer som stöder terro risterna ekonomiskt. Inom ramen för TFTP 
använde sig det amerikanska finansministeriet av  administrativa förelägganden för att få den 
amerikanska filialen till ett belgiskt företag att överföra begränsade mängder uppgifter om 
finansiella meddelanden som passerar genom företa gets nät. I januari 2010 ändrade företaget 
sin systemarkitektur, vilket minskade de n mängd uppgifter som omfattas av amerikansk 
lagstiftning som i normala fall kan bli föremå l för administrativa förelägganden från det 
amerikanska finansdepartementet med mer än hälften. I november 2009 undertecknade ordförandeskapet för Europeiska unionens råd och Förenta staternas regering ett interimsavtal 
om behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från EU till Förenta staterna i syfte att sp åra finansiering av terrorism. Avtalet godkändes dock inte av 
Europaparlamentet.
71 På grundval av ett nytt mandat fö rhandlade kommissionen om ett nytt 
utkast till avtal med Förenta staterna, och lade den 18 juni 2010 fram ett förslag till rådsbeslut 
om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om 
behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från 
Europeiska unionen till Förenta staterna i enlighet med programmet för att spåra finansiering 
av terrorism (TFTP-avtalet me llan EU och Förenta staterna).72 Europaparlamentet gav sitt 
                                                 
71 Europaparlamets resolution, P7_TA(2010)0029, 11.2.2010. 
72 KOM(2010) 316 slutlig/2, 18.6.2010. 
 
SV 20   SV samtycke till ingåendet av avtalet den 8 juli 2010.73 Rådet väntas nu anta ett rådsbeslut om 
avtalets ingående, varefter avtalet träder i kraft via ett utbyte av skrivelser mellan de två parterna. Syftet med TFTP-avtal et mellan EU och Förenta stater na är att förebygga, utreda, 
upptäcka och lagföra terrorism och finansiering av terrorism. Genom avtalet åläggs de utsedda 
tillhandahållarna av tj änster avseende finansiella betaln ingsmeddelanden att, på grundval av 
specifika geografiska hotbedömningar och skrä ddarsydda framställningar, överföra vissa 
uppgifter om finansiella betaln ingsmeddelanden. Det rör sig bland annat om avsändarens och 
mottagarens namn, kontonummer, adress och identifikationsnummer. Det amerikanska 
finansministeriet får endast göra sökningar på  sådana uppgifter om syftet är att spåra 
finansiering av terrorism, och det måste dessuto m finnas skäl att misstänka att en identifierad 
person har kopplingar till terrorism eller fina nsiering av terrorism. Datautvinning och 
överföring av uppgifter om transaktioner inom  det gemensamma eurobetalningsområdet är 
förbjudet. Förenta staterna meddelar EU-medle msstaterna, Europol och Eurojust eventuella 
”terroristledtrådar” om potentiell a terrorhot i EU och kommer att hjälpa EU att inrätta ett eget 
system som motsvarar TFTP. Om EU skulle inrä tta ett sådant program kan båda sidor justera 
villkoren i avtalet. Innan några uppgifter kan öv erföras ska varje amerikansk framställan om 
uppgifter granskas av Europol för att säkerställ a att den uppfyller avtalsvillkoren. Information 
som hämtats från finansiella meddelanden få r inte lagras längre än vad som krävs för 
specifika utredningar eller åtal. Icke framtagna  uppgifter får lagras i upp till fem år. Om det 
krävs för att utreda, förebygga eller lagföra te rrorism eller finansiering av terrorism kan 
finansministeriet överföra alla typer av personuppgifter som hämtats från finansiella 
betalningsmeddelanden till amerikanska myndi gheter med ansvar för brottsbekämpning, 
allmän säkerhet och insatser mot terrorism samt till EU-medlemsstaterna, Europol eller Eurojust. Det amerikanska finansministerie t kan också dela med sig av eventuella 
terroristledtrådar rörande EU-medborgare och pe rsoner bosatta i EU, föru tsett att den berörda 
medlemsstaten går med på detta. Parternas re spekt för den strikta ändamålsbegränsning som 
innebär att uppgifterna enda st får användas för terrorismbekämpning samt övriga 
säkerhetsåtgärder övervakas av oberoende tillsynsansvariga och av en person som utses av 
kommissionen. Det löper över fem år och kan sä gas upp eller upphävas tillf älligt av endera 
parten. En tillsynsgrupp från EU ledd av kommi ssionen och som inbegriper företrädare från 
två dataskyddmyndigheter och en person från rä ttsväsendet kommer att se över avtalet sex 
månader efter ikraftträdandet, och därvid särskilt bedöma parternas tillämpning av avtalets ändamålsbegränsning och proportionalitetsbe stämmelser samt deras efterlevnad av 
bestämmelserna om uppgiftsskydd. Kommissione ns rapport kommer att läggas fram för 
Europaparlamentet och rådet. 
2.2. Initiativ enligt handlingsplanen fö r att genomföra Stockholmsprogrammet 
Lagförslag som ska läggas fram av kommissionen I Stockholmsprogrammet uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att lägga fram tre 
förslag av direkt relevans för detta medde lande: ett unionssystem för passageraruppgifter 
(PNR) för att göra det möjligt att förebygga, u pptäcka och lagföra terrorism och allvarlig 
brottslighet, ett inrese-/utresesystem och program  för registrerade resenärer. Europeiska rådet 
underströk att de två senare borde tas i drif t så snart som möjligt. Kommissionen har tagit 
fasta på samtliga dessa förslag i sin handlingsplan för att genomföra 
                                                
 
73 Europaparlamentets resolution, P7 TA-PROV(2010)0279, 8.7.2010. 
 
SV 21   SV Stockholmsprogrammet.74 Den kommer nu att sträva efter att genomföra önskemålen och, i 
framtiden, utvärdera de berörda instrumenten  på grundval av de strategier för 
strategiutveckling som anges i avsnitt 4.  
I november 2007 lade kommissionen fram ett förslag till rådets  rambeslut användande av 
passageraruppgifter (PNR-uppgift er) i brottsbekämpningssyfte.75 Detta initiativ fick stöd i 
rådet och ändrades senare för att ta hänsyn til l Europaparlamentets förslag till ändringar och 
europeiska datatillsynsmannens  synpunkter. När Lissbonfördraget trädde i kraft blev detta 
förslag inaktuellt. Som framgår av handli ngsplanen för Stockholmsprogrammet arbetar 
kommissionen nu för att i början av 2011 kunna lägga fram ett PNR-paket bestående av 
följande: ett meddelande om en EU-extern PN R-strategi som tar upp de grundläggande 
principer som ska gälla vid avtalsförhandlinga r med tredjeländer, förhandlingsdirektiv för 
omförhandling av PNR-avtalen med Förenta stat erna och Australien samt förhandlingdirektiv 
för ett nytt avtal med Kanada. Kommissionen är också i färd med att förbereda ett nytt EU-
förslag om PNR. 
Under 2008 lade kommissionen fram en rad förs lag för att utveckla EU:s integrerade 
gränsförvaltning genom att underlätta resand et för tredjelandsmedborgare och samtidigt 
förbättra den inre säkerheten.76 Efter att ha konstaterat at t den största gruppen illegala 
migranter i EU utgörs av personer som st annar kvar längre än de har rätt till, tar 
kommissionen upp möjligheten att införa ett system för in- och uttresa  för 
tredjelandsmedborgare som reser in i EU för kor tare vistelser på upp till tre månader. Detta 
skulle registrera tid och plat s för inresan och den tillåtna vistelsens varaktighet samt 
automatiskt skicka varningar till de behörig a myndigheterna när en person konstaterats 
”stanna på övertid”. På grundval av kontroller av biometriska uppgi fter skulle det stödjas av 
samma biometriska matchningssystem och opera tionella utrustning som används i SIS II och 
VIS. Kommissionen är för närvarande i färd med att genomföra en konsekvensanalys och 
kommer, såsom anges i handlingsplanen för genomförande av Stockholmspogrammet, att 
lägga fram ett förslag till lagstiftning 2011. 
Ett program för registrerade resenärer (RTP) var det tredje fö rslaget som togs under 
övervägande.77 Detta program skulle göra det möjligt för vissa grupper av personer från 
tredjeländer som reser ofta att, efter lämpliga kontroller, resa in i EU med förenklade 
gränskontroller och automatiserad e grindar. Ett sådant program skulle också vara baserat på 
identitetskontroll med hjälp av biometriska uppg ifter och göra det möjligt att succesivt frångå 
den nuvarande strategin, som bygger på generella gränskontroller, och gå  mot ett system som 
baseras på individuell risk. Komm issionen har utfört en konsekvensanalys och har för avsikt 
att, i enlighet med handlingsprogrammet för ge nomförande av Stockholmsprogrammet, lägga 
fram ett lagförslag 2011.  
Initiativ som kommissionen ska granska 
I Stockholmsprogrammet uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att undersöka tre 
initiativ av relevans för detta meddelande: möjligheterna att spåra finansiering av terrorism i 
                                                 
74 Stockholmsprogrammet — ett öppet och säkert europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, rådets 
dokument 5731/10, 3.3.2010, KOM(2010) 171, 20.4.2010 (Handlingsplan för att genomföra 
Stockholmsprogrammet). 
75 KOM(2007) 654, 6.11.2007. 
76 KOM(2008) 69, 13.2.2008. 
77 KOM(2008) 69, 13.2.2008. 
 
SV 22   SV EU, möjligheterna att utveckla ett europeiskt system för resetillstånd och nyttan med ett 
sådant projekt samt behovet och mervärdet av a tt inrätta ett europeiskt  polisregistersystem. 
Kommissionen tog också upp dessa initiativ i handlingsplanen för genomförande av 
Stockholmsprogrammet. Den kommer nu att bedöma  huruvida initiativen kan genomföras och 
besluta om och hur arbe tet ska drivas vidare  på grundval av de principer för utarbetande av 
strategier som beskrivs i avsnitt 4.  
I TFTP-avtalet mellan EU och Förenta stat erna uppmanas Europeiska kommissionen att 
undersöka möjligheterna att införa ett EU-program för att spåra finansiering av terrorism  
som motsvarar det amerikanska programmet, vilket skulle möjli ggöra en mer riktad 
överföring av uppgifter från  till Förenta staterna.78 I utkastet till rådsbesl utet om ingående av 
detta avtal uppmanas kommissionen att till Europapa rlamentet och rådet, se nast ett år efter det 
att TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna trätt i kraft, lägga fram ett rättsligt och 
tekniskt regelverk för framtagning av uppgifter inom  EU:s territorium. Inom  tre år efter det att 
detta avtal har trätt i kraft ska kommissionen lä gga fram en lägesrapport om utvecklingen av 
ett sådant likvärdigt EU-system. Om ett sådant system inte har inrättats inom fem år efter det att avtalet trädde i kraft kan EU besluta sig för att upphäva avtalet. TFTP-avtalet mellan EU 
och Förenta staterna ålägger oc kså Förenta staterna att samarb eta med EU och bistå med stöd 
och råd om EU skulle besluta at t inrätta ett sådant system. Utan  att föregripa ett eventuellt 
beslut i saken har kommissionen börjat överväg a vilka följder dessa planer kan komma att 
innebära för dataskyddet, i resurshänseende och rent praktiskt. Som anges i handlingsplanen 
för genomförande av Stockholmsprogramme t kommer kommissionen att under 2011 lägga 
fram ett meddelande om förutsättningarna fö r att införa ett EU-program för att spåra 
finansiering av terrorism (EU-TFTP). 
I sitt meddelande från 2008 om integrer ad gränsförvaltning tog kommissionen upp 
möjligheten att införa ett elektroniskt system för resetillstånd  (ESTA) för 
tredjelandsmedborgare som inte  omfattas av viseringskrav.
79 Enligt detta program skulle 
tredjelandsmedborgare som uppfyller kraven uppm anas att fylla i en elektronisk ansökan om 
resetillstånd innan resan påbör jas, och då tillhandahålla pa ssuppgifter och uppgifter om den 
planerade resan. I jämförelse med viseringsförf arandet skulle det elektroniska systemet för 
resetillstånd erbjuda ett snabba re och enklare sätt att kontrolle ra huruvida en person uppfyller 
de nödvändiga villkoren för in resa. Kommissionen genomför fö r närvarande en undersökning 
om fördelar, nackdelar och praktiska konsek venser av att införa ESTA. Som anges i 
handlingsplanen för att genomföra Stockholms programmet, är avsikten att under 2011 att 
lägga fram ett meddelande om förutsättningarna fö r att införa ett sådant elektronsiskt system 
för resetillstånd.  
Under det tyska ordförandeskap et i rådet 2007 initierade Tyskla nd en diskussion om huruvida 
man borde inrätta ett europeisk polisregistersystem  (Epris).80 Epris skulle vara till hjälp för 
tjänstemän vid de brottsbekämpande myndighe terna vid sökandet efter information i EU, 
särskilt uppgifter som rör förbindelser mella n individer som misstä nks för organiserad 
brottslighet. Kommissionen kommer under 2010 att lä gga fram ett utkast till direktiv för en 
genomförbarhetsstudie rörande Epris. Som a nges i handlingsplanen för att genomföra 
                                                 
78 Rådets dokument 11222/1/10 REV 1, 24.6.201 0, rådets dokument 11222/1/10 REV 1 COR1, 
24.6.2010. 
79 KOM(2008) 69, 13.2.2008. 
80 Se rådets dokument 15526/1/09, 2.12.2009. 
 
SV 23   SV Stockholmsprogrammet är avsikten att und er 2012 lägga fram ett meddelande om 
förutsättningarna för att införa ett sådant system.  
3. ANALYS AV RÄTTSAKTER SOM TILLÄMPAS , HÅLLER PÅ ATT GENOMFÖRAS ELLER 
ÖVERVÄGS  
Vad som sagts ovan föranleder fö ljande preliminära iakttagelser: 
Decentraliserad struktur 
Av de olika instrument som för närvarande  gäller eller är under  genomförande eller 
övervägande är det endast sex som rör insamli ng eller lagring av pers onuppgifter på EU-nivå, 
nämligen rättsakterna om SIS (och SIS II), VIS, Eurodac, CIS, Europol och Eurojust. Alla andra åtgärder syftar till at t reglera det centraliserade, gr änsöverskridande utbytet eller 
överföringen till tredjeländer av personuppgifter som samlats in på nationell nivå av offentliga 
myndigheter eller privata företag. Den största dele n av personuppgifterna samlas in och lagras 
nationellt. EU strävar efter att tillföra ett me rvärde genom att göra det möjligt att på vissa 
villkor utbyta såda information med EU-partner och tredjeländer. Kommissionen har nyligen lagt fram ett ändrat förslag om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora 
it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa för Europaparlamentet och rådet.
81 
Den framtida IT-byrån kommer a tt ha till uppgift att ansvara fö r den operativa förvaltningen 
av SIS II, VIS och Eurodac samt andra framtida IT-system inom området med frihet, säkerhet 
och rättvisa, så att man kan ha dessa system i drift permanent och dä rigenom garantera ett 
oavbrutet informationsflöde. 
Ändamålsbegränsning 
Flera av de instrument som analyserats ovan har ett enhetligt ändamål: Eurodac syftar till att 
förbättra Dublinsystemets funkti on, API till att stärka gränskontro llen, det svenska initiativet 
till att effektivisera brottsutredningar och underrä ttelseinsatser, Neapel II-konventionen till att 
förebygga, avslöja, utreda och lagföra allvarliga  överträdelser av den nationella lagstiftningen 
genom att effektivsera samarbetet mella n de nationella tullm yndigheterna; Ecris, 
finansunderrättelseenheterna och de nationella kont oren för återvinning av tillgångar till att 
effektivisera det gränsöverskridande utbyt et av uppgifter inom vissa områden; och 
Prümbeslutet, direktivet om lagring av uppgi fter, TFTP och PNR till att bekämpa terrorism 
och allvarlig brottslighet. SIS, SIS II och VIS fr amstår som de viktigaste avvikelserna från 
detta mönster. Det ursprungliga syftet med VI S var att underlätta de t gränsöverskridande 
utbytet av viseringsuppgi fter, men det utvidgades senare ti ll att omfatta insatser för att 
förebygga och bekämpa terrorism och allvarlig brottslighet. SIS och SIS II syftar till att 
garantera en hög nivå av säkerhet  inom området med frihet, säke rhet och rättvisa, och till att 
underlätta rörligheten för personer som använd er uppgifter som meddelats via detta system. 
Med undantag för dessa centraliserade informa tionssystem tycks ändamålsbegränsning spela 
en mycket viktig roll vid utformningen av  EU-åtgärder rörande informationsbehandling.  
Möjliga överlappningar när  det gäller funktionen 
Samma personuppgifter kan samlas in på grundval av  flera olika instrument, men de får bara 
användas för de begränsade ändamål som är specifika för respektive instrument (med 
                                                 
81 KOM(2010) 93, 19.3.2010. 
 
SV 24   SV undantag för VIS, SIS och SIS II). En persons biografiska uppgifter, inklusive vederbörandes 
namn, födelsedatum och födelseort samt medbor garskap, kan exempelvis behandlas i enlighet 
med SIS, SIS II, VIS, API, CIS, det sv enska initiativet, Prümbeslutet, Ecris, 
finansunderrättelseenheterna, kontoren för åter vinning av tillgångar, Europol, Eurojust och 
PNR- och TFTP-avtalen. Sådana uppgifter kan emellertid endast behandlas för 
gränskontrolländamål när det gäller API; för att förebygga, utreda och lagföra tullbedrägeri 
när det gäller CIS; för brottsutredningar och un derrättelseinsatser när det gäller det svenska 
initiativet; för att förebygga terrorism och gr änsöverskridande brottslighet när det gäller 
Prümbeslutet; för att undersöka en persons br ottsliga bakgrund när det gäller Ecris; för att 
utreda en persons kopplingar tuill organiserad br ottslighet och terroristnä tverk när det gäller 
finansunderrättelseenheterna; för att spåra tillgå ngar när det gäller kontoren för återvinning av 
tillgångar; för att utreda och bi dra till lagförinen av allvarlig gränsöverskridande brottslighet 
när det gäller Europo l och Eurojust; för att förebygga och bekämpa terrorism och andra 
former av allvarlig gränsöverskridande brottslighet när det gäller PNR och; för att identifiera och lagföra terrorister och dera s finansiärer när det gäller TFTP . Biometriska uppgifter, i form 
av exempelvis fingeravtryck och fotografier,  kan behandlas i enli ghet med SIS II, VIS, 
Eurodac, det svenska initiativet, Prümbeslutet, Ecris, Europol och Eurojust — men återigen 
endast inom de ramar som gäller för respektive åtgärd. Prümbeslutet är det enda instrumentet 
som medger ett gränsöverskridande utbyte av anonymiserade DNA-profiler (även om sådana 
uppgifter även kan överföras till Europol och Eu rojust). Andra system innebär behandling av 
mycket specifika personuppgifter som endast är  av relevans för sina unika ändamål: PNR- 
systemen behandlar uppgifter om passagerares fl ygreservationer; FIDE u ppgifter av betydelse 
för utredningen av tullbedrägeri er; direktivet om lagring av uppgifter IP-adresser och IMEI-
koder; Ecris kriminalregister; kontoren för åt ervinning av tillgångar privata tillgångar och 
företagsuppgifter; plattformar för bekämpning av  IT-brottslighet IT-bro tt; Europol kopplingar 
till kriminella nätverk och TFTP-uppgi fter om finansiella meddelanden. Det 
gränsöverskridande utbytet av uppgifter och unde rrättelser för brottsutredningsändamål är det 
enda exemplet på en betydande överlappning när det gäller f unktioner. Från en rättslig 
synvinkel skulle det sven ska initiativet vara til lräckligt för att utbyta alla typer av uppgifter av 
relevans för sådana utredningar (förutsatt att utbytet av sådana pers onuppgifter är tillåtet 
enligt den nationella lagstiftningen). Ur ett operationellt perspektiv kan emellertid 
Prümbeslutet vara att föredra när det gäller  att utbyta DNA-profiler oc h fingeravtrycksdata, 
eftersom system med indikation av ”träff” respek tive ”ingen träff” garant erar direkta svar och 
dess modell för automatiskt utbyte av uppgi fter garanterar en  hög datasäkerhet.
82 På samma 
sätt kan det vara effektivare för finansiella underrättelseenheter, kon tor för indrivning av 
tillgångar och plattformar för be kämpning av IT-brottslighet att kontakta sina motsvarigheter i 
EU direkt, utan att fylla i de formulär som kr ävs för att begära uppgifter inom ramen för det 
svenska initiativet.  
Kontrollerade åtkomsträttigheter 
Tillgången till system som skapats som ett led i kampen mot terrorism och allvarlig 
brottslighet tenderar att vara begränsad till br ottsbekämpande krafter i snäv bemärkelse, det 
vill säga polis, gränskontroll och tullmyndighete r. Tillgång till åtgärder som skapats inom 
                                                 
82 Till Prümbeslutet (rådets beslut 2008/615/RIF, EUT L 210, 6.8.2008, s. 1) finns ett motsvarande 
genomförandebeslut (rådets beslut 2008/616/RIF, EUT L 210, 6.8.2008, s. 12) som syftar till att 
garantera användningen av de senaste tekniska åtgärderna för att uppnå dataskydd och datasäkerhet och 
krypterings- och autentiseringsmetoder  för åtkomst till uppgifterna och innhehåller specifika regler som 
ser till att sökningarna är tillåtna.  
 
SV 25   SV ramen för Schengensamarbetet beviljas typisk t sett invandringsmyndigheter och, på vissa 
villkor, polisen, gränskontrollen och tullmyndigheterna. Informationsflödet kontrolleras för SIS och VIS vidkommande av nationella gränssn itt. I fråga om decentraliserade system, 
såsom Prümbeslutet, det svenska initiativet, Neapel II-konventionen, Ecris, TFTP, PNR-
avtalen, de finansiella underrättelseenheterna, kontoren för indrivning av tillgångar och plattformar för bekämpning av IT-brottsli ghet, sköts denna kontroll av nationella 
kontaktpunkter eller central a samordningsenheter . 
Olika bestämmelser om lagring av uppgifter 
De perioder som uppgifter får lagras skiftar av sevärt beroende på syftena med de olika 
instrumenten. PNR-avtalet med Förenta staterna  föreskriver den längsta lagringsperioden — 
15 år, medan API har den kortaste — 24 timmar.  I PNR-avtalen införs en intressant 
distinktion mellan uppgifter som används aktivt respektive passivt . Efter en viss period måste 
uppgifterna arkiveras och kan därefter endast  kommas åt efter sä rskilt tillstånd. Kanadas 
användning av PNR-uppgifter från EU erbj uder ett bra exempel: information måste 
anonymiseras efter 72 timmar, men förblir tillg änglig för bemyndigade  personer i 3,5 år. 
Effektiv identitetsförvaltning 
Flera av de åtgärder som analyseras ovan, inklus ive det framtida SIS II och VIS, syftar till att 
möjliggöra identitetskontroll med hjälp av biom etriska uppgifter. Genomförandet av SIS II 
förväntas stärka säkerheten i nom området med frihet, säkerhet  och rättvisa genom att bidra 
exempelvis till identifieringen av individer fö r vilka en europeisk arrestteringsorder har 
utfärdats, personer som har vägrats inresa i Sc hengenområdet och personer som söks av andra 
särskilda utredningsskäl (till exempel saknade personer eller vittnen i brottmål), oavsett 
tillgång till autentiska  ID-handlingar. Genomförandet av VI S torde underlätta utfärdandet och 
hanteringen av viseringar. 
Datasäkerhet genom EU-lösningar 
För utbytet av känslig information över de euro peiska gränserna föredrar medlemsstaterna att 
förlita sig till lösningar på EU-nivå. Flera in strument med varierande omfattning, struktur och 
ändamål drivs via det kommissionsfinansiera de datakommunikationsnätverket s-Testa för 
utbyte av känsliga uppgifter. Till dessa hör de  centraliserade systemen SIS II, VIS och 
Eurodac, men även decentraliserade instrument såsom Prümbeslutet, Ecris och de finansiella 
underrättelseenheterna, sa mt Europol och Eurojust. CIS oc h FIDE använder det gemensamma 
kommunikationsnät, det gemensamma system gränssnitt eller den säkra webbaccess som 
tillhandahålls av kommissionen.  Samtidigt tycks Europols nätverk för informationsutbyte 
Siena ha blivit det alternativ som föredras av  vissa nya initiativ som förlitar sig till säker 
dataöverföring. Diskussioner pågår om hur uvida man bör driva de finansiella 
underrättelseenhetern a, kontoren för indri vning av tillgångar oc h plattformarna för 
bekämpning av IT-brottslighet på grundval av denna applikation.  
Skiftande tillsynsmekanismer 
De instrument som analyserats ovan omfattar en rad olika tillsynsmekanismer. När det gäller 
komplexa informationssystem såsom SIS II, VIS och Eurodac, är kommissionen skyldig att 
årligen eller vart anna t år lägga fram rapporter om funkti onen hos eller genomförandeläget för 
dessa system. Ett decentraliserat informations utbyte kräver att kommissionen några år efter 
genomförandet lägger fram en enda utvärder ingsrapport för de andr a institutionerna: 
 
SV 26   SV direktivet om lagring av uppgift er, det svenska initiativet och åtgärderna rörande kontoren för 
indrivning av tillgångar ska utvärderas 2010, Prümbeslutet 2012 och Ecris 2016. I de tre 
PNR-avtalen finns bestämmelser om såväl re gelbunden som särskild översyn, och två av dem 
innehåller också tidsfristklausuler. Europol och Eurojust lägger fram årliga rapporter för rådet, 
som vidarebefordrar dem för kännedom till Eur opaparlamentet. Dessa överväganden antyder 
att den nuvarande strukturen för informationshant ering i EU inte befrämjar införandet av en 
gemensam utvärderingsmekanism för alla instrume nten. Sett till till denna spridning är det av 
största betydelse att framtida ändringar av inst rument som rör informationshantering utformas 
med hänsyn till deras potentiell a inverkan på alla andra åtgärder som reglerar insamling, 
lagring eller utbyte av personuppgifter inom om rådet med frihet, säkerhet och rättvisa.  
4. PRINCIPER FÖR UTVECKLINGEN AV STRATEGIER  
I avsnitt 2 beskrevs flera initiativ som Eur opeiska kommissionen har genomfört, lagt fram 
eller övervägt under senare år . Enbart antalet nya idéer och den växande massan av 
lagstiftning när det gäller in re säkerhet och migrationsha ntering gör det nödvändigt att 
fastställa en ny uppsättning centrala principer som ska fungera som riktmärke för utarbetandet 
och utvärderingen av förslag t ill strategier under kommande år. Dessa principer bygger på, 
och syftar till att komplettera, de allmänna  principer som följer av EU-fördragen, EU-
domstolens och Europadomstolens för de mänsk liga rättigheterna rättspraxis samt relevanta 
interinstitutionella avtal mellan Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. Kommissionen föreslår att nya initiativ utformas  och genomförs och att befintliga instrument 
utvärderas  på grundval av följande två uppsättningar av principer: 
Materiella principer 
Tillvarata grundläggande rättigheter, särski lt rätten till integritets- och uppgiftsskydd 
Skyddet av människors grundläggand e rättigheter, såsom de komm er till uttryck i Europeiska 
unionens stadga om de grundläggande rättighete rna, särskilt deras rätt till integritets- och 
uppgiftsskydd, kommer att vara en mycket viktig  aspekt för kommissionen att ta hänsyn till 
vid utarbetandet av nya försla g som rör behandling av personuppgifter på området för inre 
säkerhet och migrationshantering. I artiklarna 7 respektive 8 i stadgan uttrycks vars och ens 
rätt till ”respekt för sitt privatliv och fa miljeliv” och ”skydd av de personuppgifter som rör 
honom eller henne”.83 I artikel 16 i fördraget om Europe iska unionens funktionssätt (EUF-
fördraget), som bindande med avseende på åtgärd er som vidtas av medlemsstaterna och EU:s 
institutioner, byråer och organ, bekräftas vars och ens rätt t ill ”skydd av de personuppgifter 
som rör honom eller henne”.84 Vid utarbetandet av nya instru ment som förutsätter användning 
av informationsteknik kommer ko mmissionen att sträva efter at t följa en stra tegi som bygger 
på inbyggda säkerhets mekanismer ( privacy by design ). Detta innebär att ett skydd för 
personuppgifter byggs in i den tekniska basen fö r ett föreslaget. Behandlingen av uppgifter 
inskränks då till vad som är nödvändigt för a tt nå ett visst ändamål och tillgången till 
uppgifterna begränsas till de e nheter som verkligen behöver dem ( need to know )”.85 
                                                 
83 Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EUT C 83, 30.3.2010, s. 389. 
84 Konsoliderade versioner av fördraget om Europeis ka unionen och fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt, EUT C 83, 30.3.2010.2008, s. 1. 
85 För en heltäckande beskrivning av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga 
integriteten, hänvisas till Europeiska datatillsynsmannens yttrande om att öka förtroendet i 
 
SV 27   SV Nödvändighet 
Inskränkningar i den enskildes rätt  till respekt för privatlivet fr ån en offentlig myndighets sida 
kan vara ett nödvändigt ont me d hänsyn till den nationella säkerheten, den allmänna 
säkerheten eller förebyggandet av brott.86 Genom Europadomstolens rättspraxis fastslås tre 
förutsättningar som ska vara för handen fö r att sådana inskränkni ngar ska kunna komma i 
fråga: ingreppet ska vara lagl igt, syfta till att uppfylla et t legitimt ändamål och vara 
nödvändigt i ett demokratiskt samhälle. Ett ingr epp i rätten till respekt för privatlivet anses 
nödvändigt om det är ett svar på ett tränga nde samhällsbehov, om det är proprtionerligt i 
förhållande till det mål som ska uppnås och om de  skäl som den offentliga myndigheten anför 
för att motivera åtgärden är  relevanta och tillräckliga.87 I alla framtida strategiska upplägg 
kommer kommissionen att göra en bedömning av  initiativets förväntade inverkan på den 
enskildes rätt till respekt fö r privatlivet och skydd av pers onuppgifter, och ange varför en 
sådan inverkan är nödvändig och varför den föreslagna lösningen är proportionerlig i 
förhållande till det legitima ändamålet att upprä tthålla den inre säkerheten i Europeiska 
unionen, förebygga brott eler hantera migration. Efterlevnaden av bestämmelserna om skydd 
av personuppgifter kommer under alla förhållanden att blir föremål för kontroll av en 
oberoende myndighet på nationell nivå eller EU-nivå. 
Subsidiaritet 
Kommissionen kommer att sträva efter att motivera sina nya förslag med hänsyn till 
subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i enlighet med artikel arti kel 5 i protokoll nr 2 
till fördraget om Europeiska unionen. Varje nytt lagförslag kommer att in nehålla ett uttalande 
som gör det möjligt att bedöma efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen, som fastställs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unione n. Detta uttalande kommer att omfatta en 
bedömning av förslagets finansiella, ekonomi ska och sociala verkningar och, i fråga om 
direktiv, dess betydelse med avseende på  de bestämmelser som ska införas av 
medlemsstaterna.
88 Skälen för att anse att ett EU-mål kan uppnås bättre på EU-nivå kommer 
att underbyggas med kvalitativa i ndikatorer. Förslag till lagstif tning kommer att ta hänsyn till 
behovet av minimera eventuella extra bördor som drabbar EU, nationella förvaltningar, 
regionala myndigheter, ekonomiska operatörer och medborgare, och se till att de står i 
proportion till det mål som ska uppnås. När det gä ller förslag om nya internationella avtal 
kommer uttalandet att ta upp förslagets förv äntade inverkan på förbindelserna med 
tredjelandet i fråga. 
Adekvat riskhantering 
Syftet med att utbyta information inom området me d frihet, säkerhet och rättvisa är ofta att 
analysera säkerhetshot, identifiera tendenser i den kriminella aktiviteten eller bedöma risker 
                                                                                                                                                         
informationssamhället genom att främja dataskydd och privatliv, Europeiska datatillsynsmannen, 
18.3.2010.  
86 Se artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande 
friheterna (ETS No 5), Europarådet, 4.11.1950. 
87 Se Marper mot Förenade kungariket , Europadomstolens för de mänskliga rättigheterna avgörande, 
Strasbourg, 4.12.2008. 
88 De grundläggande principerna för konsekvensanalyser anges i Europeiska kommissionens riktlinjer för 
konsekvensbedömningar (SEK(2009) 92, 15.1.2009). 
 
SV 28   SV inom angränsande politikområden.89 Risken är ofta, om än inte  alltid, kopplad till individer 
vars tidigare beteende eller beteendemöns ter indikerar fortsatt risk i framtiden. 
Riskbedömningen bör emellertid grunda si g på bevis och inte på hypoteser. 
Nödvändighetstester och ändamålsbegränsning är av  största betydelse för varje åtgärd som rör 
informationshantering. Utarbetande t av riskprofiler — som inte får förväxlas med profilering 
på grund av ras eller annan diskriminera nde profilering som är oförenlig med de 
grundläggande rättigheterna — är ett viktigt insl ag. Sådana profiler kan bidra till att fokusera 
resurserna på specifika individe r i syfte att identifiera säkerh etshot och skydda brottsoffer. 
Förfarandeorienterade principer90 
Kostnadseffektivitet 
Offentliga tjänster baserade på informationste knik bör göra det möjligt att tillhandahålla bättre 
tjänster och skapa ett mervärde för skattebeta larna. Mot bakgrund av det rådande ekonomiska 
klimatet kommer ambitionen att vara att alla ny a förslag, särskilt de som rör inrättande eller 
uppgradering av informationssystem, ska vara så kostnadseffektiva som möjligt. En sådan 
strategi kommer att ta hänsyn ti ll redan befintliga lösningr fö r att minimera överlappning och 
maximera möjliga synergier. Kommissionen ko mmer att bedöma huruvida det är möjligt att 
nå målen med ett förslag genom en effektiv are användning av befintliga instrument. Den 
kommer också att överväga komplettera befint liga informationssystem med hjälpfunktioner 
innan förslag om nya system läggs fram. 
Utformning av strategier fr ån ett ”bottom-upp"-perspektiv 
Vid utarbetandet av nya initiativ är det viktigt att i ett så tidigt skede som möjligt ta fasta på 
återkopplingen från alla berörd a aktörer, inklusive nationell a myndigheter med ansvar för 
genomförandet, ekonomiska aktörer och det civila  samhället. Utformning av nya strategier 
som tar hänsyn till slutanvändarnas intressen kräver horisontellt tänkande och vidsträckta 
samråd.91 Därför kommer kommissionen försöka att skapa en permanent förbindelse med 
tjänstemän och rättstillämpare genom rådets st rukturer, förvaltningskommittéer och tillfälligt 
sammansatta grupper.  
En tydlig ansvarsfördelning 
Sett till de tekniska komplikationer som är fö rknippade med projekt som rör insamling och 
utbyte av information inom området med frihet, sä kerhet och rättvisa är  det viktigt att ägna 
särskilt uppmärksamhet åt de n ursprungliga utformningen av förvaltningsstrukturer. 
Erfarenheterna från SIS II-projektet visar att om  man misslyckas med att i ett tidigt skede 
definiera tydliga och stabila överbryggande mål,  roller och ansvarsområden, kan detta leda till 
betydande merkostnader och förseningar i genomförandet. En tidig utvärdering av 
erfarenheterna från genomförandet av Prümbe slutet antyder att en decentraliserad 
förvaltningsstruktur inte heller är någon pate ntlösning, eftersom medlemsstaterna inte har 
                                                 
89 Praktiska exempel på lyckad riskhantering inbegriper att förhindra en utvisad person som begått grova 
brott i en medlemsstat att på nytt resa in i Schengenområdet via en annan medlemsstat (SIS) eller 
förhindra en person att ansöka om asyl i flera medlemsstater (Eurodac).  
90 Dessa principer bygger på rådets slutsatser om en informationshanteringsstrategi för EU:s inre säkerhet, 
rådet (rättsliga och inrikes frågor), 30.11.2009. 
91 De allmänna principerna för miniminormerna för offentliga samråd anges i KOM(2002) 704, 
11.12.2002. 
 
SV 29   SV någon projektledare att vända sig till för råd om finansiella eller tekniska aspekter av 
genomförandet. Den framtida IT-byrån kommer eventuellt att kunna tillhandahålla sådan 
tekniskt rådgivning till ansvariga för informati onssystem inom området med frihet, säkerhet 
och rättvisa. Den kan också erbjuda en plattf orm för olika former av medverkan från de 
berörda aktörernas sida i den operativa förval tningen och i utvecklingen av IT-system. Som 
ett möjligt skydd mot merkostnader och förseni ngar till följd av förändrade krav kommer 
eventuella nya informationsystem inom område t för frihet, säkerhet och rättvisa inte att 
utvecklas förrän de underliggande rättsliga instrument som fastställer systemets syfte, räckvidd och funktioner samt de tekniska detaljerna  har antagits slutligt.  Detta gäller särskilt 
när det är fråga om storskaliga IT-system. 
Bestämmelser om översyn och tidsfristklausuler 
Kommissionen kommer att utvärdera vart och e tt av de instrument som omfattas av detta 
meddelande. Utvärderingen kommer att göras mot bakgrund av hela den rad av instrument 
som finns på området för informationshanteri ng. Detta bör ge en tillf örlitlig bild av hur 
enskilda instrument passar in i ett bredare pe rspektiv när det gäller inre säkerhet och 
migrationshantering. Framtida förslag kommer i lämpliga fall att omfatta en skyldighet att 
avge årsrapporter, regelbunden översyn och särskild översyn samt en tidsfristklausul. 
Befintliga instrument kommer endast att behållas om de fortsätter att tjäna det legitima syfte 
för vilket de utformades. I bilaga II anges översynsdatum och översynsmekanismer för vart och ett av instrumenten som omfattas av detta meddelande. 
5. P
ERSPEKTIV  
I detta meddelande ges, för första gången, en  tydlig och övergripande sammanställning av 
EU-åtgärder som har genomförts, håller på at t genomföras eller är under övervägande på 
områdena insamling, lagring eller gränsöverskr idande utbyte av personuppgifter för ändamål 
som rör brottsbekämpning eller migrationshantering.  
Meddelandet erbjuder medborgarna en överblick av vilka uppgifter om dem som samlas in, 
lagras eller utbyts, samt för vilka ändamål och av vem uppgifterna behandlas på detta sätt. Det 
är ett lättbegripligt referensverktyg för berörda aktörer som vill ta del i debatten om den framtida inriktningen på EU:s politik inom dett a område. Samtidigt är det ett första svar på 
Europeiska rådets uppmaning att utveckla instrument för inform ationshantering på EU-nivå i 
enlighet med EU-strategin för informationshantering
92 och att överväga behovet av en 
europeisk modell för informationsutbyte.93  
Kommissionen har för avsikt att följa upp de tta meddelande genom att lägga fram ett 
meddelande om en europeisk modell för informationsutbyte 2012.94 Därför inledde 
kommissionen i januari  2010 en genomgång ( information mapping ) av de rättsliga grunderna 
för medlemsstaternas utbyte av underrättelser oc h information om brottlighet och av hur detta 
                                                 
92 Rådets slutsatser om en informationshanteringsstrategi för EU:s inre säkerhet, rådet (rättsliga och 
inrikes frågor), 30.11.2009 (EU:s informationshanteringsstrategi). 
93 Stockholmsprogrammet — Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, 
Rådsdokument 5731/10, 3.3.2010, avsnitt 4.2.2. 
94 Detta anges i Stockholmprogrammets handlingsplan (KOM(2010) 171, 20.4.2010).  
 
SV 30   SV utbyte fungerar praktiskt. Komm issionen kommer att lägga fram resultaten av denna analys 
för rådet och Europaparlamentet 2011.95 
Slutligen tar detta meddelande, också för första  gången, upp kommissione ns syn på de breda 
principer som den avser att följa i det framtida utarbetandet av instru ment för insamling, 
lagring och utbyte av uppgifter . Dessa principer kommer oc kså att ligga till grund för 
utvärderingen av befintliga instrument. Genom  att låta utvecklingen och utvärderingen av 
strategier vila på dessa principer förvän tar vi oss kunna skapa större konsekvens och 
effektivitet i tillämpningen av befintliga och framtida instrument, på ett sätt som fullt ut 
rspekterar människors gr undläggande rättigheter. 
                                                 
95 Denna kartläggning av vem som informerar om vad och till vem urförs i nära samarbete med en 
projektgrupp för kartläggning av informationsflöden som består av företrädare från EU- och Efta-
medlemsstaterna, Europol, Eurojust, Fron tex och Europeiska datatillsynsmannen. 
 
SV 31   SV BILAGA I 
Följande uppgifter och exempel syft ar till att illustrer a hur de informations hanteringsåtgärder 
som för närvarande tillämp as fungerar i praktiken. 
Schengens informationssystem (SIS) 
 
Totalt antal SIS-registreringar i den centrala SIS-databasen (C.SIS)96 
 
Typ av registreringar  2007 2008 2009 
Sedlar 177 327 168 982 134 255 
Tomma dokument 390 306 360 349 341 675 
Skjutvapen 314 897 332 028 348 353 
Utfärdade dokument 17 876 227 22 216 158 25 685 572 
Fordon 3 012 856 3 618 199 3 889 098 
Efterlysta personer (med alias) 299 473 296 815 290 452 
Efterlysta personer (huvudnamn) 859 300 927 318 929 546 
Varav:     
Personer som har efterlysts för förvarstagande 
för utlämning 19 119 24 560 28 666 
Tredjelandsmedborgare som nekas inresa 696 419 746 994 736 868 
Försvunna vuxna personer 24 594 23 931 26 707 
Försvunna underåriga personer 22 907 24 628 25 612 
Vittnen eller personer som omfattas av 
kallelse till rättegång 64 684 72 958 78 869 
Personer som omfattas av särskild 
övervakning för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten  31 568 34 149 32 571 
Personer som omfattas av särskild 
övervakning för att förebygga hot mot den nationella säkerheten  9 98 253 
Totalt  22 933 370 27 919 849 31 618 951 
                                                 
96 Rådsdokument 6162/10 5.2.2010 rådsdokument 5764/09 28.1.2009 rådsdokument 5441/08 30.1.2008. 
 
SV 32   SV Eurodac – Rörlighet för asylsökande som lämnat nya ansökningar i samma medlemsstat eller an dra medlemsstater (2008) 
  Medlemsstat där den första asylansökan lämnades97 
 Totalt antal a n
ansökninga r
 
 AT BE BG CH CY CZ DE DK EEEL ES FI FR HU IE IS IT LT LU LV MT NL NO PL PT RO SE SI SK UK Träffar i 
hemlandet  Tot
ant
trä
AT 1 725 74 2 0 1 87 274 5 2 31 12 25 115 212 5 0 134 3 14 0 9 52 49 1 371 1 42 111 17 260 61 1 725 4 6
BE 180 5 450 4 0 3 38 408 17 0 41 17 28 378 67 28 0 69 3 37 0 2 180 73 625 6 3 192 17 58 205 5 450 8 1
BG 5 2 116 0 1 1 5 1 0 7 0 0 0 1 0 0 1 0 2 0 0 1 3 0 0 6 8 0 0 4 116 164
CH 32 52 1 4 3 5 35 0 0 17 17 8 39 19 1 0 355 0 1 0 13 15 37 3 1 0 41 4 4 25 4 732
CY 1 0 0 0 68 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 68 73 
CZ 55 12 0 0 0 637 48 4 0 0 3 4 13 0 1 0 8 2 1 0 0 7 6 17 1 0 13 0 1 6 637 839
DE 260 268 12 0 4 79 1 852 42 0 174 39 56 256 106 9 2 200 5 26 2 5 174 137 149 4 43 567 30 89 128 1 852 4 7
DK 44 43 3 0 0 13 126 119 0 27 13 44 36 13 4 0 47 0 7 0 0 30 225 55 2 4 436 2 7 41 119 1 3
EE 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 3 0 0 9 0 23 
EL 66 88 27 0 12 9 131 10 0 766 8 8 35 3 9 0 48 0 1 0 0 33 24 3 0 13 141 0 8 316 766 1 7
ES 16 18 2 0 1 3 37 1 0 11 108 0 29 4 5 0 35 0 0 0 0 9 9 4 6 0 21 5 1 16 108 341
FI 37 44 1 0 1 10 115 25 0 48 5 229 14 30 10 1 194 0 3 0 90 49 107 44 2 4 362 3 3 81 229 151
FR 365 339 0 0 8 97 502 29 0 92 78 31 860 161 8 0 336 11 26 1 29 106 74 1 739 8 9 286 37 75 190 860 5 4
HU 297 53 4 0 1 3 169 4 0 2 3 19 70 791 1 0 27 1 10 0 0 28 32 0 0 76 79 19 14 14 791 1 7
IE 20 21 0 0 4 2 24 1 0 9 8 0 23 4 309 0 35 0 4 0 4 16 7 0 0 0 22 2 2 187 309 704
IS 4 3 0 0 0 0 3 0 0 3 1 1 6 2 1 0 3 0 1 0 1 3 10 1 0 0 11 1 0 3 0 58 
IT 390 111 5 0 6 33 349 11 0 270 47 27 192 60 23 5 3 290 0 11 0 58 78 116 9 2 6 201 59 224 680 3 290 6 2
LT 3 1 0 0 1 3 0 0 0 0 1 0 1 0 0 0 0 5 0 0 0 0 4 14 0 0 5 0 2 0 5 40 
LU 7 21 4 0 0 0 12 2 0 0 0 1 9 6 0 1 8 0 2 0 1 6 4 0 0 0 10 3 1 3 2 101
LV 3 1 0 0 0 0 1 0 1 0 0 0 1 0 0 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 2 0 0 15 
MT 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 1 0 0 0 6 0 0 0 16 0 1 0 0 0 1 1 0 0 16 32 
NL 109 223 16 0 1 27 198 21 0 113 16 29 109 33 7 1 226 0 14 0 58 1 240 95 16 8 9 289 8 22 129 1 240 3 0
NO 84 103 6 0 2 13 256 76 0 199 55 57 78 23 8 0 524 8 13 1 83 86 276 164 1 9 826 10 21 96 276 3 0
PL 188 65 0 0 0 30 68 15 0 0 2 4 75 1 1 0 0 3 3 0 0 7 27 1 208 1 1 43 1 13 4 1 208 1 7
PT 1 10 0 0 0 0 4 1 0 0 11 0 9 0 0 0 2 0 2 0 0 2 2 0 3 0 2 0 1 2 3 52 
RO 43 2 5 0 1 9 33 0 0 3 0 5 14 11 0 0 0 0 1 0 0 9 1 1 0 64 17 0 4 4 64 227
SE 243 133 30 0 4 36 516 173 0 143 29 143 145 80 16 3 276 0 16 0 130 98 430 147 5 13 1 914 11 26 122 1 914 4 8
SI 14 4 0 0 0 1 10 1 0 1 1 2 15 6 0 0 5 0 1 0 0 2 3 0 0 0 5 45 3 2 45 121
SK 105 4 0 0 0 7 33 0 1 0 0 1 2 12 0 0 3 0 0 1 0 4 4 4 0 0 9 2 195 6 195 393Medlemsstater som sänder fingeravtryck  för jämförelse och får träffar 
från de medlemsstater (kolumnerna) där en person tidigare ansökt om 
asyl
UK 109 153 7 0 3 12 276 30 0 108 6 38 209 25 217 2 768 0 8 0 43 128 76 7 4 11 174 6 46 3 141 3 141 5 6
Totalt antal 
första ansökningar 4 407 7 298 245 4 125 1 155 5 487 589 4 2 067 480 773 2 734 1 670 663 15 6 600 46 204 5 542 2 363 1 833 5 581 55 313 5 791 283 1 082 5 475 24 433 57 
                                                 
97 KOM(2009) 494 25.9.2009. Träffar i hemlandet avser lämnandet av en ny asylansökan i den medlemsstat där den tidigare ansökan l ämnades.  
 
SV 33   SV Systemet för förhandsinformation om passagerare (API)  
 
Förenade kungarikets användning av förh andsinformation om passagerare för  
att förbättra gränskontrollerna och bekämpa illegal migration98 
 
Antal åtgärder som vidtagits under 2009  
Tidigare negativ historia (p erson som nekats inresa) 379 
Förlorade, stulna el ler annullerade pass (b eslagtaget dokument) 56 
 
                                                 
98 Den brittiska gränsförvaltningen har lämnat de ssa uppgifter till kommissionen för detta meddelande. 
 
SV 34   SV Tullinformationssystemet (TIS) 
 
Totalt antal ärenden som förts in i TIS-databasen (2009)99 
 
Åtgärd  TIS (bygger på TIS-konventionen)  
Registrerade utredningar  2 007 
Pågående utredningar 274 
Utredningar där frågor ställs 11 920 
Raderade utredningar 1 355 
 
                                                 
99 Dessa uppgifter har lämnats av kommissionen. 
 
SV 35   SV Svenskt initiativ 
 
Exempel på hur det svenska initiativet används  
för att utreda brott100 
 
Dråp  Under 2009 gjordes ett försök till dråp i en medlemsstats huvudstad. Polisen 
tog ett biologiskt prov från ett glas  som den misstänkte hade druckit ur. 
Genom att extrahera DNA från provet kunde  kriminalteknikerna ta fram en 
DNA-profil. Ingen träff gavs när denna profil jämfördes med andra referensprofiler i den nationella DNA-da tabasen. Den utredande poliskåren 
sände därför, via sin Prümkontaktpunkt, en begäran om jämförelse av denna 
DNA-referensprofil med profiler i andra me dlemsstater, vilka fått tillåtelse 
att utbyta sådana uppgifter på grundval av Prümbeslutet eller Prümavtalet. 
Denna gränsöverskridande jämförelse  gav en träff. På grundval av det 
svenska initiativet begärde den utreda nde poliskåren ytterligare uppgifter om 
den misstänkte.
 Inom 36 timmar mottog polisens nationella kontaktpunkt 
svar från flera andra medlemsstater, vilket ledde till att polisen kunde 
identifiera den misstänkte.   
Våldtäkt  Under 2003 våldtogs en kvinna av en  oidentifierad person. Polisen tog 
prover från offret, men den DNA-pro fil som togs fram från proverna 
matchade inte någon referensprofil i den nationella DNA-databasen. Man 
fick en träff när man begärde att jä mförelser av DNA skulle göras. Prüms 
kontaktpunkt sände begäran ti ll andra medlemsstater, vilka getts tillåtelse att 
utbyta DNA-referensprofiler på grundval av  Prümbeslutet eller Prümavtalet. 
Jämförelsen gav en träff. Den utre dande poliskåren begärde därefter 
ytterligare uppgifter om den miss tänkte på grundval av det svenska 
initiativet. Inom åtta timmar mott og polisens nationella kontaktpunkt ett 
svar, vilket gjorde det möjligt för polis en att identifiera den misstänkte.  
                                                 
100 En medlemsstats poliskår lämnade dessa exempel till kommissionen för detta meddelande.  
 
SV 36   SV Prümbeslutet 
 
Tysklands träffar vid gränsöverskridande jämförelser av  
DNA-profiler efter typ av brott (2009)101  
 
Träffar per typ av 
brott  Österrike Spanien Luxemburg Nederländerna  Slovenien
Brott mot allmänna 
intressen 32 4 0 5 2 
Brott mot personlig 
frihet 9 3 5 2 0 
Sexualbrott 40 22 0 31 4 
Brott mot person 49 24 0 15 2 
Andra brott 3 005 712 18 1 105 71 
 
                                                 
101 Tyska regeringens svar på frågor från parlamentsledamöterna Ulla Jelpke Inge Höger och Jan Korte 
(referensnr. 16/14120) Bundestag 16:e plenarsammanträdet referensnr. 16/14150 22.10.2009. Dessa 
uppgifter avser den period som började med att en medlemsstat inledde uppgiftsutbyte med Tyskland 
och avslutades den 30 september 2009. 
 
SV 37   SV Diretivet om lagring av uppgifter 
 
Exempel på medlemsstater som upptäcker fall  
av allvarlig brottslighet genom lagring av uppgifter102 
 
Mord  En medlemsstats polismyndighet spårad e upp en grupp mördare ansvariga 
för att av rasistiska sk äl ha dödat sex personer.  Gärningsmännen försökte 
undgå att infångas genom at t ändra sina SIM- kort, men de av slöjades genom 
sina samtalslisto r och IMEI-koder.  
Dråp  En polismyndighet lyckades bevisa att två misstänka var inblandade i ett 
dråp genom att analysera trafikuppgi fter från offrets mobiltelefon. Det 
gjorde det möjligt för poliserna att rekonstruera den väg som offret och 
de två misstänkta hade rest tillsammans. 
Stöld  Polismyndigheterna lyckades spåra upp en gärningsman ansvarig för 17 
stölder genom att undersöka trafikuppgi fter från hans anonyma förbetalda 
SIM-kort. Genom att identifiera hans flickvän kunde de också lokalisera 
gärningsmannen.  
Bedrägeri  Utredande poliser avslöjade en bluff där ett gäng som annonserade om 
kontantförsäljning av dyra bilar på internet systematiskt rånade de 
personer som dök upp för att ta de köpta fordonen i besittning. En IP-
adress gjorde det möjligt för polisen att spåra upp annonsören och gripa gärningsmännen.  
 
                                                 
102 Dessa anonyma exempel baseras på medlemsstaternas svar på ett av kommissionens frågeformulär från 
2009 avseende införlivandet av direktiv 2006/24/EG (direktivet om lagring av uppgifter). 
 
SV 38   SV Samarbete mellan finansiella  underrättelsetjänster (FIU) 
 
Totalt antal begäran om uppgifter från nationella FIU via FIU.net103  
 
År Begäran om uppgifter  Aktiva användare  
2007 3 133 12 medlemsstater 
2008 3 084 13 medlemsstater 
2009 3 520 18 medlemsstater 
 
                                                 
103 FIU.nets kontor har lämnat dessa uppgifter till kommissionen för detta meddelande. 
 
SV 39   SV Samarbete mellan kontor fö r återvinning av tillgångar  
 
Medlemsstaternas begäran om spårande av tillgångar som behandlas av Europol104 
 
År 2004 2005 2006 2007 
Begäran  5 57 53 133 
Varav:     
Ärenden som rör bedrägeri    29 
Ärenden som rör penningtvätt    26 
Ärenden som rör narkotika    25 
Ärenden som rör andra brott    18 
Ärenden som rör narkotika och penningtvätt    19 
Ärenden som rör bedrägeri och penningtvätt    7 
Ärenden som rör en blandning av brott    9 
 
 
Ärenden som rör förverkande av tillgån gar som behandlas av Eurojust (2006–2007)105 
 
Typ av ärende   Ärenden inledda av  
Ärenden som rör miljöbrott 1  Tyskland 27% 
Ärenden som rör deltagande i en krimin ell organisation 5  Nederländerna 21% 
Ärenden som rör narkotikahandel 15  Förenade 
kungariket 15% 
Ärenden som rör skattebedrägeri 8  Finland 13% 
Ärenden som rör bedrägeri 8  Frankrike 8% 
Ärenden som rör momsbedrägeri 1  Spanien 6% 
Ärenden som rör penningtvätt 9  Portugal 4% 
Ärenden som rör korruption 1  Sverige 2% 
Ärenden som rör brott mot egendom 2  Danmark 2% 
Ärenden som rör handel med vapen 1  Lettland 2% 
Ärenden som rör varumärkesförfalskning och 
piratkopiering 2    
Ärenden som rör bedrägeri genom förskottsavgifter 2    
Ärenden som rör förfalskning av administrativa 
handlingar 1    
Ärenden som rör fordonsbrottslighet  1    
Ärenden som rör terrorism 1    
Ärenden som rör förfalskning 2    
                                                 
104 Bedömning av EU-medlemsstaternas effektivitet vad gäller identifiering spårande frysning och 
förverkande av tillgångar som härrör från brottslig verksamhet – Slutlig rapport (för Europeiska 
kommissionen GD JLS) Matrix Insight 6.2009. 
105 Ibid. 
 
SV 40   SV Ärenden som rör människohandel 1    
 
 
SV 41   SV Plattformar mot cyberbrottslighet 
 
Exempel från den franska plattformen mot cyberbrottslighet, Pharos  
som undersöker ärenden som rör it-brottslighet106 
 
Barnpornografi  En internetanvändare rapporterade om förekomsten av en blogg som 
innehöll foton och tecknade bilder av sexuella övergrepp mot barn till Pharos. Bloggens upphovsman som uppträdde naken på ett foto, undervisade också barn på sin blogg. Polisen identifierade en 
matematiklärare som huvudmisstänkt. Vid en genomsökning av hans hem upptäckts 49 videofilmer som i nnehöll barnpornografiska bilder. 
Undersökningen visade också att han förberedde en kurs för hemundervisning. Svaranden blev se nare dömd och fick villkorligt 
fängelsestraff. 
Sexuella övergrepp mot barn  Den franska polisen fick tips om en person som erbjöd pengar via 
Internet för sex med barn. En kriminalpolis från Pharos som uppgav sig vara underårig tog kontakt me d den misstänkte, som erbjöd honom 
pengar för sex. Den chat som följde på Internet gjorde det möjligt att identifiera den misstänktes IP-adre ss och därigenom spårades han till 
en stad som är känd för sitt höga antal fall av se xuella övergrepp mot 
barn. Svaranden blev senare dömd och fick villkorligt fängelsestraff. 
 
                                                 
106 Pharos är en förkortning av plate-forme d’harmonisation d’analyse de recoupement et d’orientation des 
signalements . 
 
SV 42   SV Europol 
 
Exempel på Europols bidrag till kampen mot  
allvarliga gränsöverskridande brott107 
 
Operation Andromeda  I december 2009 hjälpte Europol till att genomföra en stor 
gränsöverskridande polisinsats mot ett narkotikahandelsnätverk med kontakter i 42 länder. Nätverke t hade sin bas i Belgien och 
Norge och sålde narkotika från Peru via Nederländerna till Belgien, Förenade kungariket, It alien och andra medlemsstater. 
Europol samordnade polissamarbet et och Eurojust samordnade 
det rättsliga samarbetet. De myndi gheter som deltog inrättade ett 
mobilt kontor i Pisa och Europol och hade en ledningscentral i 
Haag. Europol gjorde korsrefer enser av uppgifterna mellan de 
misstänka och utarbetade en rapport som skildrade det kriminella nätverket. 
Deltagare  Italien, Nederländerna, Tyskland, Belgien, Förenade kungariket, 
Litauen, Norge och Eurojust. 
Resultat  De deltagande polismyndighete rna beslagtog 49 kg kokain, 10 kg 
heroin, 6 000 ecstasypiller, tv å skjutvapen, fem falska 
identitetshandlingar och 43 000 euro  i likvida medel och grep 15 
personer.  
Operation Typhon  Mellan april 2008 och februari 201 0 gav Europol analytiskt stöd 
till polisstyrkor från 20 länder, som var inblandade i Operation 
Typhon. I denna stora insats mot ett pedofilnätverk som 
distribuerade barnpornografibilder  via en österrikisk webbplats 
gav Europol tekniskt stöd och kr iminalunderrättelser på grundval 
av de bilder som mottogs från Österrike. Europol bedömde sedan 
uppgifternas tillförlitlighet och omstrukturerade dem innan den 
utarbetade sitt eget underrättelsematerial. Genom korsreferenser av uppgifterna med dem i dess arbe tsregister för analysändamål 
kunde Europol utarbeta 30 underrä ttelserapporter som gav upphov 
till utredningar i flera länder.  
Deltagare  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kanada, Danmark, Frankrike, 
Tyskland, Ungern, Italien, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Schweiz och Förenade kungariket.  
Resultat  I detta ärende identifierade de deltagande myndigheterna 286 
misstänkta, grep 118 misstänkta och undsatte fem offer i fyra 
länder som utsatts för övergrepp. 
                                                 
107 Europol har lämnat dessa uppgifter till kommissione n för detta meddelande. Närmare upplysningar om 
Operation Andromeda finns på http://www.eurojust.europa.eu/ .  
 
SV 43   SV  
Eurojust 
 
Exempel på hur Eurojust samordnat stora gränsöverskridande  
rättsliga åtgärder mot a llvarlig brottslighet108 
 
Människohandel 
och finansiering av terrorism  I maj 2010 samordnade Eurojust en gränsöverskridande insats som 
resulterade i gripandet av fem medlemmar i ett organiserat brottsligt nätverk aktivt i Afghanistan, Pa kistan, Rumänien, Albanien och 
Italien. Gruppen försåg medborgare från Afghanistan och Pakistan 
med förfalskade handlingar och smugglade dem till Italien via Iran, Turkiet och Grekland. Vid ankomsten  till Italien sändes migranterna 
till Tyskland, Sverige, Belgien, Förenade kungariket och Norge. 
Vinsterna från människohandeln var av sedd att finansiera terrorism.  
Bankkortsbedrägeri Genom att samordna gränsöverskrid ande polissamarbete och rättsligt 
samarbete hjälpte Europol och Eu rojust till att reda ut ett 
bankkortsbedrägerinätverk som va r aktivt i Irland, Italien, 
Nederländerna, Belgien och Rumänien. Nätverket stal identifikationsuppgifter från cirka 15  000 betalkort, v ilket förorsakade 
en förlust på 6,5 miljoner euro. Före insatsen, vilken resulterade i 24 gripanden i juli 2009 underlättade  domare från Belgien, Irland, 
Italien, Nederländerna och Rumäni en utfärdandet av europeiska 
arresteringsorder och begäran om  avlyssning av de misstänkta 
personerna. 
Människohandel 
och 
narkotikahandel  Efter ett samordningsmöte som Euro just organiserade i mars 2009 
grep de italienska, nederländska och colombianska myndigheterna 62 
personer misstänkta för människohandel och narkotikahandel. Nätverket smugglade utsatta kvinnor från Nigeria till Nederländerna 
och tvingade in dem i prostitution i Italien, Frankrike och Spanien. 
Vinsterna från prostitutionen finans ierade nätverkets inköp av kokain 
i Colombia som sändes till EU för konsumtion.  
                                                 
108 Dessa exempel härrör från http://www.eurojust.europa.eu/ .  
 
SV 44   SV Passageraruppgifter (PNR-uppgifter): 
 
Exempel på PNR-analys som ger information för 
undersökning av allvarliga gränsöverskridande brott109 
 
Handel med barn  PNR-analysen avslöjade att tre ensamkommande barn reste från en 
EU-medlemsstat till ett tredjeland, utan några uppgifter om vem som 
skulle möta dem när de anlände. Efter att medlemsstatens polismyndighet förvarnat tredjelandets myndigheter efter avresan greps den person som kom för att hämta barnen: en sexualbrottsling registrerad i medlemsstaten.  
Människohandel  PNR-analys avslöjade en grupp människohandlare som alltid reste 
samma väg. De använde falska handlingar för att checka in på ett flyg inom EU samtidigt som de använde äkta handlingar för att checka in på en annan flygning på väg till tredjeland. Så snart de 
befann sig i flygplatsens  lounge gick de ombord på flyget inom EU.  
Kreditkortsbedrägeri Flera familjer reste till en medl emsstat med biljetter som köpts med 
stulna kreditkort. Efte rforskningar visade att en kriminell grupp 
använde dessa kort för att köpa biljetterna och sedan sälja dem över disk från långväga teletjänstcen traler. PNR-uppgifterna kopplade 
ihop de resande med kreditkorten och säljarna.  
Narkotikahandel  En medlemsstats polismyndighet hade  uppgifter som tydde på att en 
man var inblandad i narkotikaha ndel från ett tredjeland, men 
gränsvakterna hittade aldrig nå got på honom när han anlände till 
EU. PNR-uppgifterna visa de att han alltid rest e med en medarbetare. 
En undersökning av hans medarbet are ledde till att stora mängder 
narkotika hittades.  
                                                 
109 Dessa exempel är anonyma för att skydda informationskällorna. 
 
SV 45   SV Program för att spåra finans iering av terrorism (TFTP) 
Exempel på hur programmet för att spåra fi nansiering av terrorism gett uppgifter  
så att man kunnat undersöka terroristdåd110 
Terroristdådet i 
Barcelona 2008  I januari 2008 greps tio misstänkt a i Barcelona i samband med ett 
misslyckat försök att utföra en attack  på stadens kollektivtrafiksystem. 
Uppgifter från programmet användes för att identifiera de misstänktas 
kopplingar till Asien, Afri ka och Nordamerika.  
Transatlantiskt 
terrordåd med 
bomb på flytande vätska 2006  Uppgifter från programmet använd es för att undersöka och döma 
personer i samband med ett misslyckat dåd i augusti 2006 avsett att 
spränga tio transatlantiska flyg från  Förenade kungariket på väg till 
Förenta staterna och Kanada. 
Bombattentaten i London 2005  Uppgifter från programmet användes för att ge poliserna nya 
ledtrådar, bekräfta de misstänktas identiteter och avslöja förbindelser 
mellan personerna ansvariga för denna attack. 
Bombattentaten i Madrid 2004  Uppgifter från programmet lämnades till flera EU-medlemsstater för 
att bistå dem i deras under sökningar efter attacken. 
 
                                                 
110 Andra rapporten om behandlingen av personuppgifter med ursprung i EU av United Stated Treasury 
Department for counter-terrorism purposes , domare Jean-Louis Bruguière, januari 2010. 
 
SV 46   SV BILAGA II 
 
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Schengens 
informatio
nssystem 
(SIS) På initiativ av 
medlemsstat
erna
 Upprätthålla allmän säkerhet 
inklusive 
nationell säkerhet 
i 
Schengenområdet 
och underlätta 
människors 
rörlighet genom 
att använda 
uppgifter som 
meddelas via 
detta system.
 Centraliserad: 
N.SIS (nationella 
delar) anslutet med 
gränssnitt till C.SIS 
(central del).  Namn och alias 
fysiska 
kännetecken, 
födelseort och 
födelsedatum, 
medborgarskap 
och om en person 
är beväpnad eller 
våldsbenägen. 
SIS-
registreringarna 
avser flera olika 
grupper av 
personer.  Polis, gränspolis, tull 
och rättsliga 
myndigheter 
har tillgång till 
alla uppgifter. 
Invandrarmyn
digheter och 
konsulära 
myndigheter 
har tillgång till 
förteckningar 
över 
inreseförbud 
och förlorade 
och stulna 
handlingar. 
Europol och 
Eurojust har 
tillgång till 
vissa uppgifter.
 Europarådets 
konvention 108, 
Europaraådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Personuppgif
ter som förs 
in i SIS för 
att spåra 
personer får 
bara behållas 
under den 
tidsperiod 
som krävs 
för att 
uppfylla det 
syfte för 
vilket de 
lämnades 
och högst tre 
år. Uppgifter 
om personer 
som omfattas 
av särskild 
övervakning 
till följd av det hot de 
utgör för den 
allmänna 
eller 
nationella 
säkerheten 
ska raderas 
efter ett år.
 SIS är fullt tillämpligt i 22 
medlemsstater 
plus Schweiz, 
Norge och 
Island. Förenade 
kungariket och 
Irland deltar i 
SIS, med 
undantag för 
registreringar av 
tredjelandsmedb
orgare med 
inreseförbud. 
Bulgarien, 
Rumänien och 
Liechtenstein 
väntas 
genomföra 
systemet inom 
kort.
 Signatärer kan 
föreslå 
ändringar till 
Schengenkonve
ntionen. Den 
ändrade texten 
ska antas med 
enhällighet och 
ratificeras av 
parlamenten.  
 
SV 47   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Schengens 
informatio
nssystem II  
(SIS II)  På initiativ av 
kommissione
n
 Att garantera en hög säkerhetsnivå 
i området med 
frihet säkerhet 
och rättvisa och 
underlätta 
människors 
rörlighet genom 
att använda 
uppgifter som 
meddelas via 
detta system.
 Centraliserad: N.SIS (nationella 
delar) anslutet med 
gränssnitt till C.SIS 
(central del). SIS II 
körs på det säkra 
nätverket s-
TESTA.
 Uppgiftskategorier i SIS plus 
fingeravtryck och 
foton, kopior av 
europeiska 
arresteringsordern
, felanvända 
identitetsregistreri
ngar och 
kopplingar mellan 
registreringar. SIS 
II-registreringarna 
avser flera olika 
grupper av 
personer.
 Polis, 
gränspolis, tull 
och rättsliga 
myndigheter 
kommer att ha 
tillgång till 
alla uppgifter. 
Invandrarmyn
digheter och 
konsulära 
myndigheter 
har tillgång till 
förteckningar 
över 
inreseförbud 
och förlorade 
och stulna 
handlingar. 
Europol och 
Eurojust 
kommer att få tillgång till 
vissa 
uppgifter.
 Särskilda regler 
som införts 
genom de 
grundläggande 
rättsakter som 
reglerar SIS II 
och direktiv 
95/46/EG 
förordning (EG) 
45/2001 rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF 
förordning (EG) 
45/2011 
Europarådets 
konvention 108 
och Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Personuppgif
ter som förs 
in i SIS för 
att spåra 
personer får 
bara behållas 
under den 
tidsperiod 
som krävs 
för att 
uppfylla det 
syfte för 
vilket de 
lämnades 
och högst tre 
år. Uppgifter 
om personer 
som omfattas 
av särskild 
övervakning 
till följd av det hot de 
utgör för den 
allmänna 
eller 
nationella 
säkerheten 
ska raderas 
efter ett år.
 SIS II håller på att genomföras. 
Så snart det 
genomförts 
kommer det att 
tillämpas i EU-
27 Schweiz, 
Liechtenstein 
Norge och 
Island. Förenade 
kungariket och 
Irland kommer 
att delta i SIS II, 
med undantag 
för 
registreringar av 
tredjelandsmedb
orgare med 
inreseförbud.
 Kommission 
måste sända 
halvårsvisa 
lägesrapporter 
till 
Europaparlamen
tet och rådet om 
utvecklingen av 
SIS II och dess 
eventuella 
migration från 
SIS. 
 
SV 48   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Eurodac  På initiativ 
av 
kommissione
n Bidra till att fastställa vilken 
medlemsstat som 
ska utvärdera 
asylansökan.
 Centraliserad, 
bestående av 
nationella 
anslutningspunkter, 
anslutet med 
gränssnitt till 
Eurodacs centrala 
enhet. Eurodac körs 
på nätverket s-
TESTA.  Uppgifter om fingeravtryck, 
kön, ort och 
datum där 
asylansökan 
lämnades, 
referensnummer 
som används av 
den ursprungliga 
medlemsstaten 
och datum då 
fingeravtryck 
togs, överfördes 
och fördes in i 
systemet.
 Medlemsstater
na ska 
specificera 
vilka 
myndigheter 
som har 
tillgång till 
uppgifterna 
vilka normalt 
inkluderar 
asyl- och 
migrationsmy
ndigheter 
gränsvakter 
och polis.  Direktiv 
95/46/EG.  Tio år för asylsökande
ns 
fingeravtryc
k. Två år för 
fingeravtryc
k från 
medborgare i 
tredjeländer 
som grips 
när de 
olagligen 
passerar en 
yttre gräns.
 Eurodac-förordningen 
gäller i var och 
en av 
medlemsstatern
a, Norge, Island 
och Schweiz. 
Ett avtal som 
gör det möjligt 
för 
Liechtenstein att 
ansluta sig 
håller på att 
avslutas.
 Kommissionen ska sända en 
årsrapport till 
Europaparlamen
tet och rådet om 
användningen 
av Eurodacs 
centralenhet.
 
Informationssystemet 
för 
viseringar 
(VIS)
 På intiativ av 
kommissione
n Bidra till att 
genomföra en 
gemensam 
viseringspolitik 
och förhindra hot 
mot den inre 
säkerheten.  Centraliserad, 
bestående av 
nationella delar 
som ska anslutas 
med gränssnitt till 
den centrala delen. 
VIS körs på nätverket s-
TESTA.
 Viseringansökningar fingeravtryck, 
foton, relaterade 
viseringsbeslut 
och kopplingar 
mellan relaterade 
program.
 Viserings-, 
asyl-, 
immigrations- 
och 
gränskontroll
myndigheter 
kommer att ha tillgång till 
alla uppgifter. 
Polis och 
Europol kan 
konsultera VIS 
för att 
förhindra 
upptäcka och 
utreda 
allvarliga 
brott.
 Särskilda regler 
som införts 
genom de 
grundläggande 
rättsakter som 
reglerar VIS och 
direktiv 95/46/EG förordning (EG) 
45/2001 rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF 
Europarådets 
konvention 108 
och Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.
 Fem år.  VIS håller på att 
genomföras och 
kommer att vara 
tillämpligt i var 
och en av 
medlemsstaterna 
(utom Förenade kungariket och 
Irland) plus 
Norge, Island 
och Schweiz.
 Kommissionen 
ska rapportera 
till 
Europaparlamen
tet och rådet om 
driften av VIS 
tre år efter att det lanserats och 
var fjärde år 
därefter.
 
 
SV 49   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
System för 
förhandsinf
ormation 
om 
passagerar
na (API) På initiativ av Spanien
 Förbättra gränskontrollerna 
och bekämpa 
illegal migration.
 Decentraliserad  Personuppgifter från pass, ort för 
ombordtigning, 
införselplats till 
EU.
 Gränskontroll
myndigheter 
och, på 
begäran, 
brottsbekämpa
nde 
myndigheter.  Direktiv 
95/46/EG.  Uppgifterna ska raderas 
24 timmar 
efter det att 
ett flyg 
anlänt till 
EU.
 API gäller i var 
och en av 
medlemsstatern
a, men bara ett 
fåtal använder 
det. Kommissionen ska utvärdera 
API-systemet 
2011.
 
Neapel II-konvention
en
 På initiativ 
av 
medlemsstat
erna Hjälpa nationella tullmyndigheter 
att förhindra och 
upptäcka 
överträdelser av 
nationella 
tullbestämmelser 
och hjälpa dem att 
åtala och bestraffa 
överträdelser av 
gemenskapsbestä
mmelser och 
nationella 
tullbestämmelser.
 Decentraliserad, drivs genom en 
uppsättning 
centrala 
samordningsenhete
r.
 Alla uppgifter relaterade till en 
identifierad eller 
identifierbar 
person.
 Centrala 
samordnade 
enheter 
överför 
uppgifter till 
nationella 
tullmyndighet
er, 
undersökande 
myndigheter 
och rättsliga 
organ och vid 
förhandsgodkä
nnande från de 
medlemsstater som lämnat 
uppgifterna till 
andra 
myndigheter.
 Direktiv 95/46/EG och 
Europarådets 
konvention 108. 
Uppgifterna i den 
mottagande 
medlemsstaten 
ska ha en 
skyddsnivå som 
minst motsvarar 
nivån i den 
uppgiftslämnande 
medlemsstaten.
 Uppgifterna 
får behållas 
under en 
tidsperiod 
som inte 
överstiger 
den som är 
nödvändig 
för det syfte 
för vilket de 
lämnades.  Denna 
konvention har 
ratificerats av 
var och en av 
medlemsstatern
a. Signatärer kan föreslå 
ändringar till 
Neapel II-
konventionen. 
Den ändrade 
texten ska antas 
av rådet och 
ratificeras av 
medlemsstatern
a.
 
 
SV 50   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Tullinform
ations-
systemet 
(TIS) På initiativ av 
medlemsstat
erna
 Bistå de behöriga myndigheterna i 
att förhindra, 
undersöka och 
åtala allvarliga 
brott mot 
nationella 
tullbestämmelser.
 Centraliserad, tillgänglig via 
terminaler i var och 
en av 
medlemsstaterna 
och på 
kommissionen. CIS 
och FIDE drivs 
genom AFIS som 
använder det 
gemensamma 
kommunikationsnät
et, gemensamma 
gränssnittet eller 
säker webbåtkomst 
från kommissionen.Namn och alias 
födelsedatum och 
födelseort, 
medborgarskap, 
kön, fysiska 
egenskaper, 
identitetshandling
ar, adress, tidigare 
våldsbenägenhet, 
orsaken till att 
uppgifter förs in i 
TIS, föreslagen 
åtgärd och 
registrering av 
transportmedel.
 Nationella 
tullmyndighet
er Europol och 
Eurojust har 
tillgång till 
uppgifterna i 
TIS. Särskilda regler 
som införts 
genom TIS-
konventionen och 
direktiv 
95/46/EG, 
förordning (EG) 
nr 45/2001, 
Europarådets 
konvention 108 
och Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Personuppgif
ter som 
kopieras från 
TIS till andra 
system för 
riskhantering 
eller 
driftsanalyse
r får bara 
behållas 
under den 
tidsperiod 
det är 
nödvändigt 
för att uppnå 
syftet med 
vilket de 
kopierades 
och högst tio 
år. Gäller i var och en av 
medlemsstatern
a.
 Kommissionen i samarbete med 
medlemsstatern
a rapporterar 
varje år till 
Europaparlamen
tet och rådet om 
driften av TIS.
 
 
SV 51   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Svenskt 
initiativ  På initiativ av Sverige.
 Effektivisera informationsutbyt
et för 
brottsutredningar 
och 
kriminalunderrätt
elseverksamhet.
 Decentraliserad 
meedlemsstaterna 
ska utse nationella 
kontaktpunkter som 
behandlar 
brådskande 
förfrågningar om 
information.  Eventuell befintlig 
information eller 
kriminalunderrätt
else-verksamhet 
som finns 
tillgänglig för 
brottsbekämpande 
myndigheter.
 Polis, tull och 
varje annan 
myndighet 
med 
befogenhet att 
utreda brott 
(med undantag 
av 
underrättelsev
erksamhet).  Nationella dataskyddsregler 
samt 
Europarådets 
konvention 108, 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181 och 
Europaraådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.
 Information 
och 
underrättelse
verksamhet 
som lämnas 
genom detta 
instrument 
får bara 
användas för 
det syfte för 
vilket de 
lämnades 
och på de 
särskilda 
villkor som 
fastställts av 
den 
uppgiftslämn
ande 
medlemsstat
en. 12 av de 31 
signatärerna 
(EU-
medlemsstater 
och Efta-stater) 
har antagit 
nationella lagar 
för att införa 
detta 
instrument, fem 
fyller i 
formuläret för 
att begära 
uppgifter och 
två använder det 
regelbundet för 
att utbyta 
information.  Kommissionen ska lämna sin 
utvärderingsrap
port till rådet 
under 2010. 
 
 
SV 52   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Prümbeslut
et På initiativ av 
medlemsstat
erna
 Öka förebyggandet av 
brott, särskilt 
terrorism och 
upprätthålla 
allmän ordning.
 Decentraliserad, sammankopplad via 
nätverket s-
TESTA. Nationella 
kontaktpunkter 
behandlar utgående 
och inkommande 
begäranden om 
jämförelse av 
uppgifter.
 Anonyma DNA-profiler och 
fingeravtryck, 
uppgifter om 
fordonsregistrerin
g och information 
om personer som 
misstänks ha 
kopplingar till 
terrorism.
 Kontaktpunkterna 
överlämnar 
ansökningarna
, inhemsk 
tillgång 
regleras i 
nationell 
lagstiftning.
 Särskilda regler 
infördes genom 
Prümbeslutet och 
Europarådets 
konvention 108, 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181 och 
Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15. 
Enskilda kan 
vända sig till sina 
nationella 
datatillsynsmän 
för att göra sina 
rättigheter 
gällande avseende 
behandlingen av 
personuppgifter.  Personuppgifterna ska 
raderas så 
snart de inte 
längre 
behövs för 
det syfte för 
vilket de 
lämnades. 
Den 
maximala 
inhemska 
datalagrings
perioden för 
den 
uppgiftslämn
ande staten 
är bindande 
för den 
mottagande 
staten.
 Prümbeslutet 
håller på att 
genomföras. Tio 
medlemsstater 
har tillåtits 
utbyta DNA, 
fem att utbyta 
fingeravtryck, 
sju att utbyta 
fordonsuppgifte
r. Norge och 
Island håller på 
att ansluta sig 
till detta 
instrument.  Kommissionen 
ska lämna sin 
utvärderingsrap
port till rådet 
under 2012.  
Direktivet om lagring 
av 
uppgifter
 På initiativ av 
medlemsstat
erna
 Öka utredning, avslöjande och 
åtal av allvarliga 
brott genom att 
lagra 
telekomtrafik- 
och 
lokaliseringsuppg
ifter.
 Decentralised, 
genom instrumentet 
införs skyldigheter 
för leverantörer av 
telekommunikation
stjänster att lagra 
uppgifter.  Telefonnummer, 
IP- adress och 
IMEI-koder.  Myndigheter 
med 
åtkomsträtt 
fastställs på 
nationell nivå.Direktiv 
95/46/EG och 
direktiv 
2002/58/EG.  Mellan 6 och 24 månader.
 Sex medlemsstater 
har ännu inte 
infört direktivet 
och de tyska och 
rumänska 
författningsdom
stolarna 
fastställde att 
genomförandela
gstiftningen var 
grundlagstridig.
 Kommissionen ska lämna sin 
utvärderingsrap
port till 
Europaparlamen
tet och rådet 
under 2010.
 
 
SV 53   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Europeiska 
informatio
nssystemet 
för utbyte 
av 
uppgifter 
ur 
kriminalre
gister 
(Ecris)  På initiativ av Belgien 
och förslag 
av 
kommissione
n.
 Förbättra samutnyttjande av 
gränsöverskridan
de uppgifter om 
brottsregister över 
EU-medborgare.
 Decentraliserad, sammankopplat via 
en uppsättning 
centrala 
myndigheter som 
ska utbyta uppgifter 
som hämtats ur 
brottsregister 
genom nätverket s-
TESTA.
 Biografiska uppgifter, 
fällande dom, 
dömda personer 
och överträdelse, 
ytterligare 
uppgifter 
inklusive 
fingeravtryck (om 
tillgängliga).
 Rättsliga och behöriga 
förvaltningsm
yndigheter.
 Särskilda regler införda genom 
rådets rambeslut 
2009/315/RIF, 
som införlivar 
bestämmelserna i 
rådets beslut 
2005/876/RIF, 
samt rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF, 
Europarådets 
konvention 108 
och förordning 
(EG) nr 45/2001.
 Nationella 
regler för 
datalagring 
gäller 
eftersom 
detta 
instrument 
bara reglerar 
utbyte av 
uppgifter.  Ecris håller på att genomföras. 
Nio 
medlemsstater 
har börjat utbyta 
uppgifter 
elektroniskt.
 Kommissionen 
ska lämna två 
utvärderingsrap
porter till 
Europaparlamen
tet och rådet om 
rambeslut 
2008/675/RIF 
under 2011 och 
om rambeslut 
2009/315/RIF 
under 2015. 
Från 2016 ska 
kommissionen 
offentliggöra 
regelbundna 
rapporter om 
driften av rådets 
beslut 
2009/316/RIF 
(Ecris).  
 
SV 54   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Samarbete 
mellan 
finansiella 
underrättel
setjänster 
(FIU.net)  På initiativ av 
Nederländer
na.
 Utbyta uppgifter som är 
nödvändiga för att 
analysera och 
utreda 
penningtvätt och 
finansiering av 
terrorism.
 Decentraliserad, finansella 
underrättelsetjänste
r utbyter uppgifter 
via FIU.net, som 
körs på nätverket s-
TESTA. Europols 
program Siena kan 
snart understödja 
FIU.net.
 Alla uppgifter av relevans för 
analysen eller 
utredningen av 
penningtvätt och 
finansiering av 
terrorism.
 Finansiella 
underrättelsetj
änster (inom 
poliskårer 
rättsliga 
myndigheter 
eller 
förvaltningsm
yndigheter 
som 
rapporterar till 
finansiella 
myndigheter).  Rådets rambeslut 
2008/977/RIF, 
Europarådets 
konvention 108 
och 
Europaraådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Nationella regler för 
datalagring 
gäller 
eftersom 
detta 
instrument 
bara reglerar 
utbyte av 
uppgifter.
 20 medlemsstater 
deltar i FIU.net, 
ett säkert 
onlineprogram 
för 
samutnyttjande 
av uppgifter 
som körs på s-
TESTA.
 Som en del av handlingsplanen 
för finansiella 
tjänster har 
kommissionen 
sedan 2009 sett 
över 
genomförandet 
av direktiv 
2005/60/EG.
 
Samarbete mellan 
kontor för 
återvinning 
av 
tillgångar 
(ARO)
 På initiativ 
av 
medlemsstat
erna Utbyte av information som 
är nödvändig för 
att spåra och 
fastställa vinning 
av brott.
 Decentraliserad, kontoren ska utbyta 
information via det 
svenska initiativet. 
Europols program 
Siena kan snart 
understödja 
samarbetet mellan 
kontoren.
 Uppgifter om 
egendom som 
avses som 
bankkonton 
fastigheter och 
fordon samt 
uppgifter om 
personer som 
eftersöks, som namn, adress, 
uppgifter till 
aktieägare och 
företag.
 Kontor för återvinning av 
tillgångar
 Europarådets 
konvention 108, 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181, 
Europaraådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Nationella regler för 
datalagring 
gäller 
eftersom 
detta 
instrument 
bara reglerar 
utbyte av uppgifter.
 Mer än 20 
medlemsstater 
har inrättat 
kontor och 12 
deltar i 
pilotprojekt för 
att utveckla 
Europols Siena 
som plattform för utbyte av 
uppgifter av 
relevans för 
spårande av 
tillgångar.
 Kommissionen 
ska lämna sin 
utvärderingsrap
port till rådet 
under 2010.  
 
SV 55   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Nationella 
plattforma
r och EU-
plattforma
r mot it-
brottslighet  På initiativ av Frankrike.Insamling, utbyte 
och analys av 
uppgifter om 
överträdelser som 
har begåtts på 
Internet.
 Decentraliserad, för samman nationella 
plattformar för 
rapportering och 
Europols EU-
plattform mot 
cyberbrottslighet. 
Europols program 
Siena kan snart 
understödja 
uppgiftsutbyte 
mellan plattformar 
för rapportering.
 Olagligt innehåll 
eller agerande 
som upptäckts på 
Internet.  Nationella plattformar 
som tar emot 
medborgarnas 
rapporter, 
Europols EU-
plattform mot 
cyberbrottslig
het tar emot 
meddelanden 
från 
brottsbekämpa
nde 
myndigheter 
om allvarlig 
gränsöverskrid
ande 
brottslighet.
 Särskilda regler som införts 
genom Europols 
beslut och rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF, 
Europarådets 
konvention 108, 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181, Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15 och 
förordning (EG) 
nr 45/2001.
 Nationella 
regler för 
datalagring 
gäller 
eftersom 
detta 
instrument 
bara reglerar 
utbyte av 
uppgifter.  Nästan alla medlemsstater 
har inrättat 
nationella 
plattformar för 
rapportering. 
Europol arbetar 
med sin EU-
plattform mot it-
brottslighet.
 Europol täcker it-brottslighet 
och kommer i 
framtiden att 
rapportera om 
sin verksamhet 
på EU-
plattformen mot 
it-brottslighet i 
sin årsrapport 
som lämnas till 
rådet för 
godkännande 
och 
Europaparlamen
tet för 
information.
 
 
SV 56   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Europol  På initiativ 
av 
medlemsstat
erna Stödja medlemsstaterna i 
att förebygga och 
bekämpa 
organiserad 
brottslighet 
terrorism och 
andra allvarliga 
brott som berör 
två eller fler 
medlemsstater.
 Europol är ett EU-
organ med säte i 
Haag. Det utvecklar 
Siena, en 
nätapplikation för 
säkert 
informationsutbyte.Europols 
informationssyste
m (EIS) 
innehåller 
personuppgifter 
inklusive 
biometriska 
kännetecken, 
fällande domar 
och kopplingar 
till organiserad 
brottslighet som 
avser personer 
som misstänks för 
brott under 
Europols mandat. 
Arbetsregistren 
för analysändamål 
innehåller alla 
personuppgifter 
av relevans.  Åtkomst till 
EIS ges via 
Europols 
nationella 
enheter, 
kontaktperson
er, Europols 
anställda och 
direktören. 
Kontaktperson
erna har 
åtkomst till 
arbetsregistren 
för 
analysändamål
. 
Personuppgift
er kan utbytas 
med 
tredjeländer 
som har avtal med Europol.
 Särskilda regler 
som införts 
genom Europols 
beslut och rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF 
Europarådets 
konvention 108 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181 Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15 och 
förordning (EG) 
nr 45/2001.  Arbetsregistr
en för 
analysändam
ål får lagras i 
högst tre år 
med 
möjlighet till 
förlängning 
med 
ytterligare 
tre år. Europol 
används aktivt 
av var och en av 
medlemsstatern
a och 
tredjeländer 
med vilka den 
har ett operativt 
avtal. Europols 
nya rättsliga 
grund har 
införlivats i alla 
medlemsstater.  Ett gemensamt 
övervakningsor
gan kontrollerar 
Europols 
behandling av 
personuppgifter 
och 
överföringen av 
dessa uppgifter 
till andra parter. 
Den lämnar 
regelbundna 
rapporter till 
Europaparlamen
tet och rådet. 
Europol lämnar 
också en 
årsrapport om 
sin verksamhet 
till rådet för 
godkännande och 
Europaparlamen
tet för 
information.
 
 
SV 57   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Eurojust  På initiativ 
av 
medlemsstat
erna Förbättra samordningen 
mellan 
utredningar och 
åtal i 
medlemsstaterna 
och öka 
samarbetet mellan 
relevanta 
myndigheter.
 Eurojust är ett EU-organ i Haag som 
använder s-TESTA 
för utbyte av 
uppgifter.
 Personuppgifter 
av misstänkta och 
lagbrytare i fall av 
allvarliga brott 
som berör två 
eller fler 
medlemsstater 
inklusive 
biografiska 
uppgifter 
kontaktuppgifter 
DNA-profiler 
fingeravtryck 
foton 
telekomtrafik- 
och 
lokaliseringsuppg
ifter. Europols 27 nationella 
medlemmar 
kan dela 
uppgifter med 
nationella 
myndigheter 
och 
tredjeländer 
om 
informationsk
ällorna 
samtycker.
 Särskilda regler 
som införts 
genom 
Eurojustbeslutet 
och rådets 
rambeslut 
2008/977/RIF 
Europarådets 
konvention 108, 
Europarådets 
tilläggsprotokoll 
181 och 
Europarådets 
polisrekommenda
tion R (87) 15.  Uppgifterna 
ska raderas 
så snart 
syftet med 
att 
tillhandahåll
a dem har 
uppfyllts och 
ärendet är 
avslutat.  Medlemsstaterna håller för 
närvarande på 
att införliva den 
ändrade rättsliga 
grunden för 
Eurojust.
 I juni 2014 ska 
kommissionen 
se över 
uppgiftsutbytet 
mellan 
Eurojusts 
nationella 
medlemmar. I 
juni 2013 ska 
Eurojust till 
rådet och 
kommissionen 
rapportera om 
bestämmelsen 
om nationell 
åtkomst till dess 
ärende-
hanteringssyste
m. Ett 
gemensamt 
övervakningsorgan kontrollerar 
Eurojusts 
behandling av 
personuppgifter 
och lämnar 
årligen 
rapporter till 
rådet. 
Ordföranden i 
Eurojustkollegie
t lämnar en 
årsrapport till 
rådet om 
Eurojusts 
verksamhet, 
vilken rådet i 
sin tur för 
vidare till 
Europaparlamen
tet.
 
 
SV 58   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
Avtal om 
passagerar
uppgifter 
med USA 
och 
Australien; 
API-/PNR-
avtal 
med 
Kanada  På initiativ av 
kommissione
n.
 Förebygga och bekämpa 
terrorism och 
andra former av 
allvarlig 
gränsöverskridan
de brottslighet.
 Internationella 
avtal. Avtalen med USA och 
Australien 
innehåller 19 
kategorier av 
passageraruppgift
er inklusive 
biografiska 
uppgifter, 
uppgifter om 
reservation och 
betalning samt 
kompletterande 
uppgifter. Avtalet 
med Kanada 
innehåller 25 
liknande 
uppgifter.
 US Department of 
Homeland 
Security, 
Canada Border 
Services 
Agency och 
Australian 
Customs 
Service kan 
dela uppgifter 
med inhemska 
brottsbekämpa
nde 
avdelningar 
och 
avdelningar 
för 
bekämpande 
av terrorism.
 Reglerna för skydd av 
personuppgiter 
anges i de 
särskilda 
internationella 
avtalen.
 USA: 7 års 
aktiv och 8 
års passiv 
användning. 
Australien: 
3,5 års aktiv 
och 2 års 
passiv 
användning. 
Kanada: 72 
timmars 
aktiv och 3,5 
års passiv 
användning.  Avtalen med USA och 
Australien är 
preliminärt 
tillämpliga. 
Avtalet med 
Kanada gäller. 
Kommissionen 
kommer att 
omförhandla 
dessa avtal. Sex 
medlemsstater 
har antagit lagar 
som gör det 
möjligt att 
använda 
passageraruppgi
fter i 
brottsbekämpan
de syfte. 
 I varje avtal föreskrivs 
regelbunden 
översyn medan 
avtalen med 
Kanada och 
Australien även 
inkluderar 
uppsägningskla
usuler.
 
 
SV 59   SV  
Översikt i tabellform av instrument som anvä nds, håller på att genomföras eller övervägas 
 
Instrument  Bakgrund  Syfte(n)  Struktur  Täckning av 
personuppgifter  Åtkomst till uppgifter
 Uppgiftsskydd  Datalagring Fas i 
genomförandetÖversyn  
TFTP-avtal 
mellan EU 
och USA  På initiativ 
av 
kommissione
n. Förhindra, utreda, avslöja eller åtala 
terrorism eller 
finansiering av 
terrorism.
 Internationellt 
avtal. Finansiella betalningsmeddel
anden, som bland 
annat innehåller 
namn, 
kontonummer, 
adress och ID-
nummer på 
beställaren och 
mottagaren av 
finansiella 
transaktioner.
 US Treasury kan dela 
personuppgifte
r som hämtats 
från finansiella 
meddelanden 
med 
amerikanska 
brottsbekämpa
nde 
myndigheter, 
myndigheter 
för allmän 
säkerhet eller 
terroristbekäm
pande 
myndigheter, 
medlemsstater, 
Europol eller 
Eurojust. 
Vidare överföring till 
tredjeländer 
beror på 
medlemsstater
nas samtycke.
 Ändamålet med 
avtalet är strikt 
avgränsat och det 
innehåller 
proportionalitetsk
lausuler.  Personuppgifter som 
hämtats från 
finansiella 
meddelanden 
får inte 
behållas 
längre än 
nödvändigt 
vid 
individuella 
utredningar 
eller åtal. 
Uppgifter 
som inte 
tagits fram 
får bara 
behållas i 
fem år.
 Europaparlamen
tet gav sitt 
samtycke till 
ingående av 
TFTP-avtalet 
mellan EU och 
USA den 8 juli 
2010. Rådet 
väntas nu anta 
ett rådsbeslut 
om ingående av 
detta avtal, 
varefter avtalet 
träder i kraft via 
ett utbyte av 
skrivelser 
mellan parterna.Kommissionen 
ska se över 
avtalet sex 
månader efter 
det att det 
trädde i kraft. 
Dess 
utvärderingsrap
port ska sändas 
till 
Europaparlamen
tet och rådet.