•fr** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.07.1998 
KOM( 1998) 471 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
om genomförande 
av programmet "Tull 2000" 
(artikel 17 i beslut nr 210/97 av den 19 december 1996) 

Genom ett beslut av den 19 december 1990' antog Europaparlamentet och rådet ett 
åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen ("Tull 2000"). 
I enlighet med artikel 17.3 i detta beslut lägger kommissionen for Europaparlamentet och 
rådet fram en interimistisk rapport om genomförandet och resultatet av programmet "Tull 
2000" samt de riktlinjer som kommissionen avser alt föreslå för att göra dess åtgärder 
mera effektiva i framtiden. 
1. Historik 
I och med att tullkontrollerna vid gemenskapens inre gränser faktiskt avskaffades visade 
det sig nödvändigt att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna på alla 
de områden inom vilka skillnader i de nationella förvaltningarnas tillämpning av 
gemenskapsrätten skulle kunna ge upphov till störningar i förvaltningen av den inre 
marknaden. Detta tillvägagångssätt, som belystes i Sutherland-rapporten 1992, har 
utvecklats vidare av kommissionen, som har riktat flera meddelanden till 
Europaparlamentet och rådet i frågan2 
Sedan första början har tullfrågorna betraktats som ett prioriterat område. Det är 
angeläget att inom denna sektor komplettera harmoniseringen av bestämmelserna, vilken 
fullbordades i och med att gemenskapens lullkode.v' trädde i kraft, genom en enhetlig 
tillämpning av gemenskapsrätten av de nationella förvaltningarna överallt på 
gemenskapens tullområde. Avskaffandet av tullkontrollerna vid handeln mellan 
medlemsstaterna har gjort att tullen är det enda ställe där alla de 
gemenskapsbestämmelser, som varor som förs in i eller ut ur detta inre tullområde skall 
uppfylla, genomförs och kontrolleras 
Vid sidan av den traditionella roll som tullen spelar som ansvarig för uppbörd av egna 
medel och som beskyddare av gemenskapens finansiella intressen har detta område 
dessutom en särskild strategisk betydelse i och med att dess nya uppgifter beträffande 
regleringen av handeln, genom kontroll av att den gemensamma politiken på alla områden 
och av gemenskapsbestämmelserna i fråga om export och import tillämpas korrekt, far allt 
större omfattning. 
1 denna anda inledde kommissionen redan 19X9 ett pilotprojekt inom utbildningen av 
tjänstemännen i medlemsstaternas lullförvaltningar, vilket förverkligades inom det 
gemensamma åtgärdsprogrammet Matthaeus1 Syftet med detta program var att genom 
1 Beslut nr 210/97/EG av den 19 december 1996. EGT 1. 3.3. 4.2.1997. s. 24. 
2 - Meddelande från kommissionen till radcl om all pa bäsia sätl utnyttja inre marknaden - ett 
strategiskt program av den 22.12.1993. KOM(93) 632 slutlig. 
- Meddelande frän kommissionen lill Europaparlamentet och radcl om utvecklingen av det 
administrativa samarbetet för genomförandet av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen inom 
inre marknaden av den 16.2.1994. KOM(94) 29 slutlig. 
3 Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodcx för 
gemenskapen, EGT L 302. 19 K). 1992. s I 
4 Beslut 91/341/EEG av den 20 juni 1991. EGT I. 1X7. 13 7.1991. s. 4 I. 
gemensamma utbildningsåtgärder garantera en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten 
vid import eller export av varor och att uppmuntra tulltjänstemannen att bli medvetna om 
gemenskapsdimensionen i sitt uppdrag. 
Inom ramen för de ovannämnda meddelandena förlängdes och kompletterades denna 
åtgärd 1994 genom ett pilotprojekt med syfte all säkerställa öppenheten i tullarbetet inom 
gemenskapen och att fastställa vilka områden som lämpade sig bäst för samarbetet mellan 
medlemsstaternas tullförvaltningar och mellan dessa och kommissionens tjänstegrenar på 
tullområdet med sikte på att på ett samordnat sätt utveckla nya arbetsmetoder för att 
genomföra lika effektiva kontroller och förfaranden över hela gemenskapens tullområde. 
Mot bakgrund av de erfarenheter som gjordes under pilotprojektets gång föreslog 
kommissionen Europaparlamentet och rådet att ett åtgärdsprogram för tullfrågor inom 
gemenskapen skulle utformas. Beslutet om "Tull 2000" antogs på grundval av artikel 
100a i EG-fördraget den 19 december 1996. 
2. PROGRAMMETS SYFTEN 
Programmet "Tull 2000" omfattar perioden I januari 1996 - 3 I december 2000. 
2.1 Programmets allmänna syften 
Åtgärdsprogrammets syfte är alt göra tullförfarandena och tullkontrollerna 
effektivare över hela gemenskapens tullområde och att samtidigt säkerställa 
öppenheten i tillämpningen av gemenskapsrätten och fastställa vilka svårigheter 
som förekommer när 6cn tillämpas samt vilka områden som är bäst lämpade för 
samarbete. 
Dessa förfaranden och kontroller skall säkerställa ett smidigt handelsflöde 
samtidigt som medborgarnas säkerhet och säkerheten för de ekonomiska 
aktörerna i EU garanteras. De skall medföra att gemenskapens och dess 
medlemsstaters finansiella intressen skyddas och alt alla deras aktörer erbjuds 
likabehandling i sina förbindelser med tullmyndigheterna, bl.a. för att undvika att 
det uppstår snedvridningar av konkurrensen och att det utvecklas nya typer av 
bedrägerier som inverkar menligt på övn inre marknadens sätt att fungera korrekt. 
Det är med andra ord viktigt alt "medlemsstaternas tulllbrvaltningar kan fungera 
på ett så effektivt och verkningsfullt sätl som om de var en och samma 
myndighet"5. 
2.2 Gemensamma mal 
Genomförandet av programmet grundar sig på respekten för "de gemensamma målen" för 
gemenskapen och medlemsstaterna (artikel 4 i beslutet), vilka utgör en slags stadga för 
tullverksamheten inom gemenskapen. Denna "stadga" skall styra åtgärderna på 
tullområdet både på gemenskapsnivå och på nationell nivå i syfte att garantera att 
åtgärderna svarar mot gemenskapens inre marknads behov. 
5 Beslut nr 210/97/EG. sjätte stycket i ingressen, beaklandeineningen oräknad. 
3 
Därav följer alt det genom beslutet samtidigt infors nya åtgärder som skall genomföras 
gemensamt mellan kommissionen och medlemsstaterna och ett nytt sätt att bedriva 
tullverksamhet för att garantera atl denna slammer överens med de traditionella 
arbetsuppgifterna och med de nya ekonomiska uppgifter som planeras. 
2.3 Prioriterade åtgärdsområden 
Inom ramen för de gemensamma målen skall gemenskapen och medlemsstaterna fastställa 
prioriterade områden och de åtgärder som skall genomföras gemensamt. För att 
tillmötesgå beslutets målsättningar skall de prioriterade områdena formuleras kring 
följande teman: 
• Säkerställa öppenheten i tulllbrvaltningarnas genomförande av gemenskapsrätten i 
medlemsstaterna. 
• Uppmuntra till en samordnad utveckling och tillämpning av nya arbetsmetoder. 
• Stärka den gemensamma utbildningspolitik som utformats inom Matthaeusprogrammet 
genom inrättandet av ett gemensamt utbildningssystem för att främja tullpolitikens mål. 
• Fördjupa informationen till och kommunikationen med tullens användare. 
• Bidra till utformningen av en internationell tullmiljö som främjar en optimal förvaltning 
av den yttre gränsen, varvid särskilda insatser inriktas på tullförvaltningarna i de 
associerade länder som önskar ansluta sig lill Europeiska unionen. 
3. Genomförandet av programmet 
Det beslut som kommissionen lade fram ikn b april 1995 antogs slutgiltigt av 
Europaparlamentet och rådet först Lkn 19 december 1996, efter elt förlikningsförfarande. 
Denna rapport, som skulle ha lagts fram när programmet hade genomförts till hälften, 
läggs således fram mindre än 18 månader efter det att programmet faktiskt sattes igång, 
beroende på att det krävdes tid för att inrätta förvaltningsstrukturer för programmet. 
Vid tillämpningen av programmet har man, med hänsyn till de disponibla medlen såväl i 
medlemsstaterna som inom kommissionen, under den här perioden kommit att i första 
hand prioritera de områden som främjar undanröjandet av de skiljeväggarna mellan 
tullförvaltningarnas verksamhet och inrättandet av ett verkligt tullnätverk inom 
gemenskapen. 
3.1 Säkerställa öppenheten i tulllorvaltningarnas genomförande av 
gemenskapsrätten i medlemsstaterna 
Denna åtgärd leds tillsammans med sk. "övervakningsgrupper" med uppgift att följa upp 
genomförandet av tullförfaranden och tullkontroller. 
Dessa grupper är sammansatta av tjänstemän från medlemsstaternas förvaltningar och 
kommissionens tjänstegrenar och besöker ämnesområdesvis olika delar av den yttre 
gränsen för att utvärdera genomförandet av gemenskapens regelverk på de undersökta 
platserna, eventuella tillämpningssvårigheter och de arbetsmetoder som använts. De kan 
göra rekommendationer beträffande arbetsmetoderna och, om det behövs, beträffande de 
anpassningar av reglerna som anses önskvärda, och dessa rekommendationer leder 
eventuellt till förslag och behandlas pä lämpligt säll i därför avsedda forum. 
Vid valet av ämnesområden, vilket har skell efter överenskommelse mellan kommissionen 
och medlemsstaterna, har man i första hand valt de sektorer inom vilka tillämpningen av 
tullbestämmelserna innebär mest problem och som skulle kunna gynnas av att effektivare 
arbetsmetoder antogs (revisionskontroll, dalabehandling, riskanalys). Inom ramen för 
pilotprojektet genomfördes under perioden 1994 - 1996 tio övervakningsinsatser. Fyra 
insatser har gjorts sedan beslutet fattades och ytterligare sex är redan planerade fram till 
slutet av 1999 (se bilaga). 
Det konkreta resultatet av dessa insatser kommer att analyseras i sinom tid. 1 samband 
med flera av dem har svårigheter vid tillämpningen av tullagstiftningen kunnat konstateras, 
både för förvaltningarna och för aktörerna, vilket har föranlett kommissionen att föreslå 
eller utreda anpassningar av åcn nuvarande lagstiftningen (t.ex. tullkontroll i 
gemenskapens frizoncr, bevis for gemenskapsstatus för varor som befordras enligt 
ordningen för transilering sjövägen). Det har också samlats in information som är 
värdefull när lagförslag skall utarbetas, t.ex. när det gäller reformeringen av 
transiteringsordningarna eller moderniseringen av tullförfarandena med ekonomisk verkan. 
Avsikten med alla dessa insatser har inte varit att bygga ut rättsreglerna som sådana, men 
de har bidragit till att förbättra förvaltningarnas arbetsmetoder vid tillämpningen av dessa 
regler. Ett resultat i den riktningen har kunnat konstateras på flera områden (t.ex. kontroll 
av handbagage på flygplatser, tillämpning av reglerna för "valfria garantier" när det gäller 
aktiv förädling). 
Övervakningen bidrar dessutom till att skapa medvetenhet kring den europeiska 
dimensionen i tullmyndigheternas verksamhet genom att den främjar fortlöpande 
kontakter mellan europeiska tullansvariga på de olika områden som granskas. 
Däremot kan man på grund av öcn sparsamma informationen om eventuella 
uppföljningsåtgärder i medlemsstaterna inte la tillräcklig kunskap om àcn verkliga effekten 
av dessa övervakningsåtgärder i lulllbi vallningarna 
3.2 Uppmuntra till samordnad utveckling och tillämpning av nya arbetsmetoder 
Genom en samordnad utveckling av nya arbetsmetoder kan tullens anpassning till en 
ekonomisk miljö i förändring främjas och enhetligheten och samstämmigheten i dess 
verksamhet inom gemenskapen förstärkas. 
Genomförandet av de fem områden som nämns i beslutet har lett till följande åtgärder: 
3.2.1 Inriktning av tullkontrollerna pa grundval av riskanalystekniker 
Användningen av riskanalysmetoder för att inrikta tullförvaltningarnas kontroller på den 
verksamhet inom vilken den största risken för oegentligheter eller felaktig tillämpning av 
gemenskapsbestämmelserna föreligger har utvecklats särskilt i vissa medlemsstater. 
En samordnad utveckling av dessa tekniker i samtliga medlemsstater på grundval av 
gemensamma kriterier är nödvändig för att en jämförbar kontrollnivå och effektivitet i 
kontrollerna skall kunna åstadkommas pä hela gemenskapens tullområde. 
Mot den bakgrunden har kommissionen i samarbete med medlemsstaterna utvecklat ett 
första gemensamt metodologiskt förhållningssätt, vilket tagit sig uttryck i 
sammanställningen av en "handledning i riskanalys vid tullkontroller", vilken är på väg att 
offentliggöras och distribueras i 4200 exemplar till samtliga tullmyndigheter. 
Det har även beslutats att ett pilotprojekt skall genomföras i syfte att fastställa riskprofiler 
på gemenskapsnivå i enlighet med artikel 9.1 i beslutet om "Tull 2000". Detta pilotprojekt 
kommer genomföras under 1998 och grundas på resultaten av den preliminära utredning 
som genomförts tillsammans med medlemsstaterna under 1997 och på de första resultat 
som lades fram i samband med det Matlhaeus-seminarium som ägde rum i Namur i 
oktober 1997. Kommissionen och sex medlemsstater kommer att medverka i projektet. 
3.2.2 Användning av revisionstekniska metoder för granskning av företagens 
räkenskaper 
En särskilt tillsatt grupp med uppgift att formulera riktlinjer för revisionen inrättades 
1995. Efter ett inledande skede med insamling och analys av information om de nuvarande 
arbetsmetoderna i medlemsstaterna, varvid man bl a hade nytta av vad som framkom vid 
ett Matthaeus-seminarium om förelagsrcvision i syfte alt utveckla ett gemensamt 
förhållningssätt som hölls i Aten (Grekland) i juni 1997, inledde gruppen sitt konkreta 
arbete i början av innevarande är. Detta arbete planeras vara avslutat i april 1999. 
3.2.3 Ingående av avtalsprotokoll med de ekonomiska aktörerna 
Mellan tullmyndigheterna och aktörerna bör ett förtroendefullt klimat skapas utan 
tvångsåtgärder, men som gör det möjligt att gemensamt vidta ett antal åtgärder 
beträffande förvaltningen av tullordningar och tullförfaranden. 1 denna anda uppmuntrar 
Europaparlamentet starkt till att avtalsprotokoll (avtalsmemorandum) ingås med 
aktörerna, om vilket parlamentet har lämnat ett ändringsförslag till artikel 9 i beslutet, och 
det har fatt ett mycket positivt mottagande i Ekonomiska och sociala kommittén. Denna 
fråga behandlas även i "En ätgärdsplan för transiteringen i Europa"6 
Med beaktande av det arbete som ut loris beträffande upprättandet av ett 
avtalsmemorandum med aktörerna inom ramen for ilen förbättrade transiteringen kommer 
denna fråga att behandlas vidare under 1998 inom en särskilt tillsatt grupp i syfte att i 
samarbete med tullförvaltningarna och aktörerna utarbeta en förlaga till "avtalsprotokoll 
mellan tullmyndigheterna och aktörerna" (avtalsmemorandum). Denna arbetsgrupp skall 
börja med ett "Tull 2000"-seminarium med uppgift att fastställa vilka problem av juridisk 
art som föreligger, vilka konkreta fördelar som föreligger och vilka arbetsmetoder som 
utvecklats i medlemsstaterna. 
3.2.4 Förenkling av tullförfarandena 
Frågan om en förenkling av tullförfarandena behandlades i en resolution av rådet av den 
25 oktober 1996 och Europaparlamentet underströk dess betydelse vid debatterna innan 
6 Meddelande frän kommissionen lill Euro|);iparlanicuiei och radel av den 30 april 1997: "En 
ätgärdsplan för transiteringen i Europa - eu n\ lullpolitik'. KOM(97) 1 SS slutlig. EGT L 176, 
10.6.1997, punkt nr 4.1.2 
beslutet fattades. Förenklingen av tullförfarandena iin-är i en mera omfattande insats som 
förs vidare inom ramen för diskussionerna i (>7-<.',ruppcn, den "Iransatlantiska dialogen" 
och ASEM, varvid kommissionen samordnar eller uttrycker gemenskapens ståndpunkt. 
Införandet av förenklade förfaranden inom EU gör del också möjligt för gemenskapen att 
inta ett framstegsinriktat förhållningssätt i samband med diskussionerna inom WTO om 
främjande av handeln. 
Inom ramen för "Tull 2000" ligger förenklingskravet till grund för alla de förslag till 
ändring av gemenskapens tullkodex som har lagts fram av kommissionen. 
I detta perspektiv har kommissionen lagt fram ett förslag i syfte att genomföra "en 
centraliserad förenkling av förfarandet för övergång till fri omsättning" med avseende på 
tullområdet. Detta förslag behandlades vid ett seminarium som inom ramen för 
programmet "Tull 2000" anordnades i Brighton (Förenade kungariket) i oktober 1997. 
Vid detta seminarium, som de ekonomiska aktörerna hade tillträde till, gavs det tillfälle till 
att behandla förfarandet ur alla synvinklar och att klargöra de olika berörda parternas 
ståndpunkter. Genom detta förfarande kommer redan under 1998 pilotprojekt att 
genomföras i vissa medlemsstater tillsammans med företag som förklarat sig intresserade. 
Målet att åstadkomma en förenkling kommer också till uttryck i förslagen till ändring av 
tullkodexen och tillämpningsföreskrifterna till denna, vilka har till syfte att modernisera 
och förenkla tullförfarandena med ekonomisk verkan och transiteringen, samt i den 
enhetliga tillämpningen av reglerna om ursprung som medför fbrmånsbehandling, vilken är 
i kraft sedan den 1 juli 1997 i ett trettiotal länder (EG - EFTA - Central- och Östeuropa -
Malta - Slovenien) och i förhållande till länderna vid Medelhavet. 
GD XXI har dessutom bett samtliga sektioner i Tullkodexkommittén att undersöka alla de 
aspekter av reglerna och förfarandena som, utan alt det ges avkall på effektiviteten i 
kontrollerna, skulle kunna bli föremål för betydande förenklingsåtgärder. Kommissionen 
har i det sammanhanget även finansierat en undersökning i syfte att utvärdera de 
handelspolitiska konsekvenserna av all beräkningsgrunden "fritt ombord" (FOB) ersätts 
med "kostnad, försäkring och Iraki" (GIF) vid beräkningen av importvärdet. 
3.2.5 Rationellt utnyttjande av resurserna: tullahoraloriema 
En arbetsgrupp har i enlighet med artikel 12 i beslutet lätt i uppdrag att undersöka 
formerna för ett samarbete mellan tullaboraiorierna i medlemsstaterna i syfte att skapa ett 
verkligt europeiskt nätverk av tullaboratorier som är lika högpresterande och effektivt 
som ett enda tullaboratorium "utan murar" Arbetsgruppen avslutade sitt arbete i april 
1998 och lämnade följande förslag: 
- Inrättande av en samordningsgrupp för laboratorierna. 
- Uppbyggnad av en gemensam databank för analysmetoder och analysförfaranden. 
- Utveckling och godkännande av analysmetoder och analysförfaranden. 
- Inrättande av system för kvalitetskontroll och godkännande av laboratorierna. 
Dessa riktlinjer, som kommissionen lade fram för Tullpolitiska kommittén i april 1998, har 
godtagits av de ansvariga inom de nationella förvaltningarna och kommer att genomföras 
fram till år 2000. 
3.2.6 Ett gemensamt förhållningssätt till förvaltning: "resultatmätning" 
Enligt artikel 4 i beslutet skall gemenskapslagstiftningen tillämpas "på så sätt att likvärdiga 
resultat uppnås överallt inom gemenskapens tullområde". För att se till att denna 
målsättning tillgodoses har ett projekt som omfattar alla medlemsstater inletts. Arbetet 
övervakas av en styrgrupp med företrädare för sex medlemsstater och kommissionen. I 
den första fasen under hösten 1997 granskades de nuvarande systemen för mätning i 
medlemsstaterna, men de befanns tillgodose nationella behov snarare än gemenskapens 
behov. Under den andra fasen har man därför ägnat sig ål att utveckla gemenskapssystem 
för mätning och förslag håller på att sammanställas, vilka kommer att granskas noggrant 
vid ett seminarium i juni 1998 med deltagande av alla medlemsstater. Man räknar med att 
det därefter kommer att göras pilotstudier för att pröva förslagen. 
3.2.7 Samordnad utveckling av databehandling av inf (förfaranden 
Samordnad utveckling av tekniska instrument för databehandling och dataöverföring är ett 
svar på den utmaning som del innebär att handeln ökar - och därmed leder till ökad 
tullbehandling som måste klaras av med begränsade resurser - i kombination med ökade 
behov av informations- och datautbyte mellan gemenskapens tullförvaltningar på den inre 
marknaden. Samordnad utveckling utgör dessutom en viktig faktor för att förvaltningen 
av tullunionen skall bli samstämmig 
Eftersom den avser ett prioriterat område inom "Tull 2000", faller de. ÖL....ordnade 
utvecklingen även inom ramen för IDA-programmet7, i vilket fastställs vissa dataprojekt 
på tullområdet "vilka betraktas som särskilt vikliga och för vilkas genomförande inom 
gemenskapen ett gemenskapsbidrag anses nödvändigt". 
Den första fasen av IDA-programmet (1995-1997) omfattade åtta projekt avseende tull: 
VIES, TRANSIT, QUOÏX EUTI, IAKIC, SCENT-SID/FISCAL, SEED-EXCISE 
CONTROL och CCN/CSI. IDA fortsätter utan tullprojekt, emedan dessa samlas under 
FISCALIS (VIES, SCENT) och Douane 2000 (TRANSIT och de övriga). 
Budgeten för det tidigare IDA-programmet delas upp på grundval av anslaget för 1997, 
på så sätt att IDA 2 far 23,6 miljoner ecu och tullprojekten 15,7 miljoner ecu av de 
ursprungliga 39,3 miljonerna. 
Tullprojektens finansiering säkerställs av ett totalbelopp som till att börja med utgjordes 
av de 15,7 miljonerna plus de anslag som överfördes från andra budgetposter. Detta 
totalbelopp, som utgjordes av 22 miljoner ecu 1997, har 1998 ökat till 27,9 miljoner ecu 
(varav 20,5 miljoner ecu till Douane 2000), och kommissionen föreslår 29,8 miljoner ecu 
för 1999 (varav 22,4 miljoner ecu till Douane 2000), vilket utgör en nettoökning med 
35 % på två år och säkerställer tullprojektens genomförbarhet. 
7 Rådets beslut 95/46X/EG av den 6 november 1995 om gemenskapsbidrag till tclcmatiskt utbyte av 
uppgifter mellan förvaltningar inom gemenskapen (IDA). EGT L 269. 11.11.1995. s.2.3. 
Med hänsyn till att IDA-programmet har löpt ut och till kravet på öppenhet har den 
budgetansvariga myndigheten sedan i\cn I januari 1998 samlat alla anslag beträffande 
datorisering på tullområdet under budgetposten B5-3030 under vilken verksamheten inom 
programmet "Tull 2000" finansieras. Den största delen av anslagen under den post som 
rör "interna politikområden under Tull 2000" (16,4 miljoner ecu av totalt 20,4 miljoner 
ecu 1998) avser således datoriseringen 
« Den största delen av dessa budgetmedel (nära hälften av de anslag för 1998 som avser 
datoriseringen) används till projekt som är inriktade på datoriseringen av 
transiteringsordningarna: 
- Transiteringssystemet (New Computerised Transit System - NCTS) har försenats vilket 
Europaparlamentet och rådet har informerats om. Kommissionen har fastställt en ny 
strategi, som i februari 1998 godtogs av de länder som deltar i systemet, för att se till 
att de centrala funktionerna i systemet kan genomföras från och med slutet av första 
k-':.rta;?t 1999. 
- Projektet "Common Communication Network/Common System Interface (CCN/CSI)" 
har till syfte att inrätta en gemensam plattform mellan tull- och skatteförvaltningarna i 
medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen som gör det möjligt 
att snabbt och billigt överföra stora mängder information med största möjliga 
säkerhetsgaranti. Denna plattform, som finansieras gemensamt med programmet 
FISCAL1S som används for att täcka informationsbehovet när det gäller indirekt 
beskattning (bl.a. VIES-systemet \'ö\~ informationsutbyte på momsområdet), kommer 
att utnyttjas av transiteringssystemet ln\n och med första kvartalet 1999 liksom av de 
andra tullsystemen, t.ex. systemet for informationsutbyte om bedrägerier (AFIS), 
l::.Ju.:de klassificeringsbesked (EBTI), den datoriserade integrerade tulltaxan (TARIC) 
eller QUOTA (förvaltning av tullkvoter), som redan utnyttjar den eller kommer att 
göra det från och med sista kvartalet 1998, 
- Det elektroniska datautbytet (EDI) gör det möjligt alt fastställa en gemensam 
meddelandestruktur och all således bidra till en standardisering av tulluppiysningarna. 
Kommissionen inriktar sig på att utarbeta en specifikation till det "administrativa 
enhetsmeddelandet", en elektronisk motsvarighet till det administrativa 
enhetsdokumentet, som kommer att användas för import- och exportsystemen och 
inom det datoriserade transiteringssystemet \YM det tas i drift under första kvartalet 
1999. 
De främsta projekt i övrigt som rör överföringen av information mellan medlemsstaterna 
och mellan dem och kommissionen för förvaltningen av tullunionen och som har 
utarbetats eller håller på att utarbetas i detta avseende gäller följande system: 
• Tulldatabaser: 
- Genom QUOTA-systemet förvaltas tullkvoterna och varuimporten under övervakning 
på EU-nivå. 
- Genom TARlC-systemet lar tullförvallningarna i medlemsstaterna fortlöpande aktuell 
information om alla gemenskapsåtgärder beträffande import och export av varor. 
Genom systemet med "bindande klassificeringsbesked" (RTC) säkerställs en centralisering 
i realtid av de klassificeringsbeslut som medlemsstaterna fattar och som rör Gemensamma 
9 
tulltaxan (GTT), vilket är till förmän för de ekonomiska aktörerna eftersom de andra 
tullförvaltningarna i unionen under en tidsfrist av sex är kan motsätta sig ett 
klassificeringsbeslut som fallals av tulllbivallningcn i en medlemsstat. Genom detta 
system kan man se till att aktörerna behandlas lika oavsett var de väljer att genomföra sin 
tullklarering, och eventuella fel eller oegentligheler som beror på felaktig tillämpning av 
GTT kan rättas till. Detta system har stor framgång bland aktörerna, vilka lämnar in i 
medeltal 20 000 ansökningar per år (databasen omfattar för närvarande 120 000 
tillgängliga bindande klassificeringsbesked). 
- Ett liknande system för ursprungsbesked (ORNET) håller på att utvecklas för att kunna 
tas i drift under första kvartalet 1999 
• System som håller på att utvecklas eller byggas ut och som kommissionen använder för 
att förbättra de offentliga publikationerna, bl a följande 
- Systemet for förvaltning av bestämmelserna beträffande Kombinerade nomenklaturen: 
ett system som utvecklats för att förbättra förvaltningen av offentliggörandet av 
bestämmelser beträffande (.k-n kombinerade nomenklaturen. Projektet befinner sig på 
prototypstadiet och bör kunna tas i drift inom kort. 
- Tillfälligt upphävande av tullar, ett system som är avsett att tjäna som stöd vid 
förhandlingar och vid offentliggörandet av bestämmelser beträffande tillfälligt 
upphävande av autonoma tullar. Detta system är i drift sedan 1996 och förbättrades 
och utökades 1997, på användarnas begäran, med kompletterande funktioner. 
Bedrägeribekämpning ,jr "^sS.-
På bedrägeribekämpningens område erbjuder datoriseringen specialavdelningarna inom 
kommissionen och i medlemsstaterna tekniskt stöd till systemen för snabbt utbyte av 
förtroliga och känsliga uppgifter (bedrägerier, illegal handel, känsliga produkter). 
De främsta system som berörs och som ingår i den tekniska strukturen "Anti-fraud 
Information Systems" (AIMS) är "Early Warning System" (EWS, som används inom 
ramen För transitering i avvaktan pä utvecklingen av NCTS-systemet), som trots att det är 
i drift inom transiteringsförfarandel ännu inte har fatt allmän användning, 
tullinformationssystemet (SID), som är under genomförande, och "System for Customs 
Enforcement Network" (SCENT 3). 
3.3 Förstärka den gemensamma utbildningspolitiken, som utvecklats inom 
Matthaeusprogrammct, genom skapandet av ett "gemensamt 
utbildningssystem"" För att främja tullpolitikens mål 
Utbildningen står i centrum for moderniseringen av tullförvaltningarna och för deras 
anpassning till nya och effektiva arbetsmetoder och kontrollsystem. På gemenskapsnivå 
genomförs och utvecklas den gemensamma utbildningsverksamheten inom ramen för 
Matthaeusprogrammet. Detta program står således i centrum för de bestämmelser som 
genomförs inom "Tull 2000" 
Sedan 1996 sker planeringen av utbildningsverksamheten inom Matthaeusprogrammet 
med hänsyn till de prioriteringar som fastställts pä del tullpolitiska planet. I det avseendet 
kan Matthaeusprogrammet anses som ansvarigt för "utbildningsdclen" i "Tull 2000". 
10 
I enlighet med artikel 14 i beslutet om "Tull 2000" och parallellt med andra åtgärder som 
genomförs inom ramen för Matthaeusprogrammet har följande åtgärder genomförts 1997 
och 1998: 
3.3. I. Inrättandet av "ett nätverk av ansvariga for liilluthihiningsenheier " /' 
medlemsstaterna. 
Ett första möte med de ansvariga for utbildningsenheterna ägde rum i Paris i februari 1998 
och ett andra möte planeras all äga rum i London i november 1998. 
Syftet med detta nätverk, som utgör embryot till en "lullskola för gemenskapen", är att 
organisera ett utbyte av lärare och elever mellan utbildningsenheter i medlemsstaterna, 
sammanställa läromedel och förbereda utbildningsseminarier för tjänstemän på högre nivå 
(uppföljning av ett seminarium som iv^k rum i I lelsingör [Danmark] i juni 1997). 
3.3.2 Utvecklingen av det gemensamma utbildningsprogrammet 
I det gemensamma grundutbildningsprogrammet, som är ett resultat av kommissionens 
beslut av den 13 december 1992 (EGT L 16, 23.1.1992, s. 14), fastställs den minsta 
gemensamma grunden för den utbildning som unionens tulltjänstemän skall erbjudas. 
Detta program har i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna fördjupats 
under 1996 och 1997 för att dess innehåll skulle bli närmare anpassat efter de anställdas 
utbildningsbehov i förhållande till deras arbetsuppgifter I början av 1998 utformades 
därför de 16 kursmoment i utbildningen som ger innehållet och målsättningen i det 
gemensamma grundutbildningsprogrammcls olika kapitel en fast form och dessa tillämpas 
av de nationella utbildningsenheterna frän och med 1998, 
3.3.3 Utformning av utbih/iiingsmodu/er avsedda at t användas i undervisningen vid de 
nationella utbildningsenheterna. 
Dessa moduler, som är avsedda att användas i den fortlöpande utbildningen av 
tulltjänstemän och som bidrar till att det blir en gemensam grundstomme i utbildningen, 
genomförs i nära samarbete med de nationella förvaltningarna. Det finns för närvarande 
tre moduler (varumärkesförfalskning, avfallshantering, gemensam jordbrukspolitik). Flera 
andra moduler granskas eller haller ïw närvarande på att genomföras, bl.a. en 
transiteringsmodul. 
3.3.4 Utsträckning av utbildningen till att omfatta de associerade länderna 
Den utbildning av tulltjänstemän som sker inom ramen för Matthaeusprogrammet har 
utsträckts till att omfatta de associerade länderna genom ett pilotprojekt som finansieras 
över budgeten för "Tull 2000" Dessa länder deltar sedan 1966 i utbytesprogrammen för 
tjänstemän, i Matthaeus-seminarierna och kommer all kunna utnyttja de gemensamma 
utbildningsprogrammen. 
Mot bakgrund av det framgångsrika resultatet av detta pilotprojekt kommer programmet, 
genom en anpassning av beslutet i lagstiftningshänseende, att utsträckas till att omfatta de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa, så att dessa länder kan delta i 
överensstämmelse med de villkor som fastställs i Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen 
beträffande deras deltagande i gemenskapsprogram. Det kommer även, i den mån 
gemenskapsbestämmelserna på tullområdet så medger, att utsträckas till att omfatta 
Cypern och Turkiet. 
3.4 Fördjupa informationen till och kommunikationen ined tullens användare 
En anpassning av tullen till världshandelns behov är otänkbar utan en nära dialog med 
tullens "användare", dvs. aktörerna i del internationella handelsutbytet. 
Parallellt med de kontakter som kommissionen och de nationella förvaltningarna har med 
aktörerna har det gjorts en ansträngning för alt utveckla en strukturerad dialog i syfte att 
förbättra den ömsesidiga kommunikationen med och informationen till de företag som 
deltar i världshandeln. 
Följande åtgärder har genomförts i del avseendet: 
- Seminarier med medverkan av aktörerna. 
Brighton (Förenade kungariket) i oktober 1997 beträffande projektet om 
ett centraliserat förenklat förfarande för övergång till fri omsättning. 
Prag (Tjeckien) i november 1997 beträffande "utvärderingen av ett år av 
gemensam transitering med Visegrad-länderna". 
Minister (Tyskland) i april 1998 beträffande reformerna av överförings-
och transileringslbiTarandcna 
- Stöd till seminarier i medlemsstaterna för information till aktörerna: Lissabon 
(september 1997), Irland (november 1997). Flera andra projekt planeras på detta 
område under 1998. 
- Inom ramen för reformeringen av transiteringsordningarna inrättade kommissionen 
1997 en "kontaktgrupp för transitering" med deltagande av dels förvaltningarna i de 22 
länder som medverkar i dessa ordningar, dels de ekonomiska aktörerna, företrädda av 
22 europeiska fackorgan. Denna grupp sammanträder två gånger om året. 
I detta sammanhang har kommissionen inlett överväganden om en reformering av sina 
samrådsförfaranden med olika fackorgan i syfte att effektivisera dessa förfaranden, bland 
annat genom ett mera målinriktat samråd kring de frågor som tas upp. Denna ansats har 
följts upp bl.a. i samband med reformeringen av transiteringsordninganra och genom att 
det gemensamt med Ekonomiska och sociala kommittén i april 1998 anordnades en 
"hearing" i Bryssel med deltagande av berörda delar av näringslivet om "Förvaltningen av 
förmånsavtal som instrument för gemenskapens handelspolitik". 
3.5 Bidra till skapandet av ett internationellt tullklimat som gynnar bästa 
möjliga förvaltning av den yttre gränsen 
Den snabba utvecklingen på det internationella planet sedan decenniets början och den 
ökade liberaliseringen av världshandeln åtföljs av kraftigt ökade risker för bedrägerier och 
samtidigt av en världsomfattande spridning av illegal handel på alla områden. 
På tullområdet innebär detta att samarbetet och det tekniska biståndet mellan 
tullfbrvaltningarna i unionen och i tredje land måste förstärkas, särskilt biståndet till 
tullförvaltningarna i de associerade länderna inom ramen för förberedelserna för deras 
kommande anslutning till Europeiska unionen. 
Sedan början av 1997 har följande åtgärder genomförts. 
12 
3.5.1 Stöd till genomförandet av föraiisluliungssirategin 
På detta område har programmet "Tull 2000" utgjort en grund för stödåtgärder 
i syfte att förbereda tulllbi vattningarna i kandidatländerna inför deras kommande 
anslutning och är ett komplement till de åtgärder av mera allmänt slag som 
finansieras av Phare-programmet och till samarbetsåtgärder med deltagande av 
dessa länder och de länder som i framliden kommer att ha gemensam gräns med 
den utvidgade unionen. Dessa åtgärder har främst berört följande områden: 
Utbildning: finansiering av den pilotåtgärd som gör att de associerade 
länderna kan delta i utbildningsprogrammen Matthaeus och Matthaeus 
Tax. 
Genomförandet av Ibranslutningsstrategin inom ramen för partnerskapet 
för anslutning och sk. "road maps", bl.a genom tillsättandet av 
arbetsgrupper i syfte att utarbeta "blueprints" som stöd till 
omorganisationen av tulllbrvallningarna i länderna i Central- och 
Östeuropa. 
Anordnande av seminarier för medlemsstater och kandidatländer 
(det nya systemet för alleuropeisk ursprungskumulering inom 
ramen tor Europaavtalen - EU, EFTA, länderna i Central- och Östeuropa, 
seminarier med lulllbrvaltningarna i länderna kring Östersjön - Tallinn). 
3.5.2 Datorisering med inriktning pa tredje lands behov 
Utvidgning av användningsområdena för elektroniskt datautbyte 
(electronic data interchange - EDI) inom ramen för datoriseringen av 
transiteringen för de tredje länder som deltar i "den gemensamma transiteringen" 
(Visegrad-länderna). 
Förberedande arbele inför utvidgningen av informationstjänsten vad gäller 
spridning av tullinformation till all oinfatla förvaltningarna i tredje land. 
3.5.3 Tekniskt bistäiid 
Ett stort antal för ändamålet vidtagna åtgärder för tekniskt bistånd har genomförts 
till förmån för de tullförvaltningar i tredje land som har ansökt om det, bl.a. 
beträffande genomförandet av det avsnitt som vör tullområdet i handelsavtalen 
mellan Europeiska unionen och dessa länder. 
Ett seminarium kommer dessutom att anordnas under 1998 med länderna i 
Medelhavsområdet om tillämpningen av ursprungsregler mellan dessa länder. 
3.5.4 Samarbete och upprättande av strukturerade förbindelser med tredje land och 
internationella organ. 
Upprättandet av en strukturerad dialog pä hog nivå mellan de ansvariga på 
tullområdet inom Europeiska unionen och i tredje land tillgodoser behovet av att 
det skapas en ram för dessa förbindelser i syfte att göra dem mera effektiva. 
Under 1997 och 1998 har således möten anordnats med generaldirektörerna för 
tullfrågor i ASEM-länderna (Wien - 1997), i EFTA-länderna och i länderna i 
13 
Central- och Östeuropa (Reykjavik - 1997) Ett möte med generaldirektörerna för 
tullfrågor i EU och i länderna i Central- och Östeuropa kommer även att äga rum 
under 1998. 
4. Genomförande av programmets budget 
Vid genomförandet av programmet har de anslag som avsatts i det ursprungliga 
beslutet för den aktuella perioden helt och hållet kunnat utnyttjas. På grund av 
att beslutet fattades så sent var det inte möjligt att utnyttja de anslag som avsatts 
till följd av omfördelningen 1996 av anslagen till "den inre marknaden" 
(2 miljoner ecu) vilka överfördes till budgetåret 1997. De anslag som avsattes 
1996 under rubriken "datorisering inom Tull 2000" (i miljon ecu) har däremot helt 
och hållet utnyttjats under detta budgetår. 
När det gäller datoriseringen har den budgetansvariga myndigheten av 
öppenhetsskäl gått med på att från och med den I januari 1998 samla alla anslag 
som avsatts för dataprojekt pä tullområdet under post 135-3030 ("Tull 2000") för 
att ta hänsyn till att IDA-programmct löpte ut dvn 3 I december 1997. 
Budgetposten för databehandling har därmed blivit den största posten i budgeten 
för "Tull 2000" (16,4 miljoner ecu av totalt 20,5 miljoner ecu för åtgärder med 
anknytning till "inre politikomräden" for 1998). Finansieringen av projekt för att 
utveckla och genomföra datoriseringen av transiteringen svarar för nära hälften av 
beloppet. 
Allt som allt har kostnaderna för utveckling och genomförande av datarutiner för 
att tullfbrvaltningarna i unionen skall kunna utbyta information och upplysningar 
så att de på ett mera effektivt sätt skall kunna utföra sitt uppdrag att kontrollera 
och skydda gemenskapens finansiella intressen blivit något högre än planerat. 
Anledningen till att en relativt sett mindre del av utgifterna avsett finansiering av 
projekt som genomförs gemensamt med medlemsstaterna beror bl.a. på att 
dessa åtgärder kräver stora resurser i form av personal och materiel medan de är 
förhållandevis mindre kostnadskrävande i budgethänseende. 
5. SAMMANFATTANDE m.DÖMNING 
5.1 Åtgärdens ar( 
Det är en vansklig uppgift all efter sä kort tid värdera hur effektiv en 
åtgärd av "Tull 2000":s omfattning har varit. Varje åtgärd av det slaget 
måste betraktas som en investering i framtiden, vars återverkningar endast 
kan bedömas på medellång eller lång sikt. 
Bedömningen i förhållande till slutmålet, att förbättra tullunionens sätt att fungera, av 
erfarenheterna i samband med genomförandet av programmet kan ännu inte göras. En 
sådan utvärdering skulle kräva en analys enligt vissa kriterier, exempelvis i vilken 
utsträckning privatpersoner och ekonomiska aktörer är nöjda med programmet, genom en 
undersökning av det antal tvister som behandlas av medlemsstaterna och på 
gemenskapsnivå, genom en bättre uppbörd av egna medel, vilket kan konstateras t.ex. 
genom de kontroller som genomförs av revisionsrätten for Europeiska gemenskaperna. 
Det ligger i sakens natur att det är för tidigt att redan nu göra sådana konstateranden. 
Detta arbete gör dock att det gar att urskilja det nuvarande programmets starka och svaga 
14 
sidor. Det går även att föreslå tankegångar för överväganden med sikte på att göra det 
mera effektivt i framtiden. 
5.2. "Tull 2000" och subsidiariteten 
Det är på tullområdet som den rättsliga integrationen obestridligen har kommit 
längst, vilket symboliseras av den gemensamma tulltaxan och gemenskapens 
tullkodex. 
Bortsett från bestämmelseaspekten beror framgången för den inre marknaden i 
medborgarnas och de ekonomiska aktörernas ögon på hur gemenskapsrätten 
genomförs av förvaltningarna i de olika medlemsstaterna. För att man skall kunna 
dra nytta av de fördelar som den inre marknaden medför är det viktigt att 
tillämpningen av gemenskapsrätten ar av likvärdig kvalitet vid genomförandet av 
tullförfaranden och tullkontroller överallt pä gemenskapens tullområde. 
För att en sådan enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten skall kunna 
åstadkommas bör harmoniseringen av bestämmelserna kompletteras med en 
förstärkning av samarbetet mellan de nationella förvaltningarna och genom att 
gemensamt utvecklade arbetsmetoder används. Endast genom att gemenskapen 
och medlemsstaterna gör en gemensam insats kan man förändra beteenden och 
göra det möjligt att inpassa verksamheten vid varje nationell tullförvaltning i en 
helhet där också gemenskapsdimensionen på tullområdet kominer till uttryck. 
5.3 "Tull 2000" och partnerskap 
Genomförandet av programmet vilar pä ett nära partnerskap mellan kommissionen 
och medlemsstaterna, vilket har sin rättsliga grund i artikel 3 i beslutet. 
Arbetsredskapet för partnerskapet är Tullpolitiska kommittén som består av 
generaldirektörerna för tullfrågor i medlemsstaterna och som sammanträder två 
gånger om året. 
Denna kommitté har visai att den är ett högpriorilerat organ för partnerskapet 
mellan kommissionen och medlemsstaterna och för att ge de ansvariga för 
unionens tullförvaltningar politiskt inflytande över verksamheten. Vid sidan av 
kommissionen står den som garant for alt riktlinjerna och målsättningarna i 
beslutet om "Tull 2000" respekteras och särskilt för den "uppförandekodex" på 
tullområdet som införts genom beslutet i syfte att åstadkomma ökad enhetlighet i 
tullverksamheten inom gemenskapen. 
De riktlinjer och prioriteringar som kommittén antar kommer till uttryck i konkreta 
gemensamma åtgärder, och vid genomförandet av dessa agerar de nationella 
förvaltningarna som verkliga partner. Huruvida åtgärderna blir framgångsrika 
beror på i hur hög grad var och en av dessa partner engagerar sig och medverkar i 
genomförandet. Medlemsstaternas deltagande har i det avseendet varit mycket 
aktivt. Som exempel kan nämnas att lier än 140 projekt föreslogs av de 
nationella förvaltningarna när de ärliga handlingsplanerna inarbetades för 1997 och 
1998, vilket föranledde kommissionen alt göra elt urval enligt kriterier som 
gemensamt överenskommits i kommittén för att fastställa vilka åtgärder som skulle 
prioriteras. 
15 
För åtgärdernas genomförande har det krävts betydande personalresurser och 
materiel. De ansträngningar som gjorts av de nationella förvaltningarna är ett 
tecken på deras intresse för alt programmet skall bli framgångsrikt och på den 
allmänna nytta de förväntar sig av det. 
5.4 Medvetaiidcgörandcf om gcuieiiskapsdiinciisioiieu i (ullverksamlieteii 
Genomförandet av programmet har lett till ett intensivt samarbete mellan 
tullfbrvaltningarna i medlemsstaterna och mellan dessa och kommissionen. Detta 
samarbete på områden som traditionellt har legat inom de nationella 
förvaltningarnas ansvarsområde hade beträffande personalutbildning redan inletts 
inom ramen för Matthaeus-programmet och bidrar i hög grad till att skapa 
gemensamma arbetsrutiner och en verklig "gemeuskapsreflex" i sökandet efter 
gemensamma lösningar. 
Eftersom tidsperioden är for kon för att programmets hela verksamhetsfält skall 
kunna täckas har gemenskapsdimensionen vid genomförandet av tullverksamheten 
prioriterats i programgenomförandet, i enlighet med det önskemål som uttrycktes 
när beslutet fattades. Företräde har således givits sådana områden som t.ex. 
målinriktade tullkontroller med användande av metoder och kriterier som 
fastställts gemensamt (riskanalys och revision), en samordnad utveckling av 
arbetsredskap, inrättande på lång sikt av ett verkligt nätverk av tullaboratorier 
inom gemenskapen och uppbyggnad av ett nätverk av enheter för tullutbildning. 
Genom beslutet har medlemsstaterna i det sammanhanget uppmanats att förse 
tjänstemännen med ett särskilt gemenskapsmärke som de skall bära på uniformen. 
Trots att denna bestämmelse inte är obligatorisk har medlemsstaterna redan tagit 
fram ett sådant märke till tjänstemännens uniformer och vissa av dem planerar att 
sätta upp en skylt med EU:s tolvstjärniga symbol vid de främsta inreseställena för 
resande till gemenskapen. 
5.5 Den nödvändiga förstärkningen av samstämmigheten i tullverksamheten 
När effektiviteten i programmet "Tull 2000" skall utvärderas bör man beakta 
att flera andra program med skilda syften pågår parallellt på tullområdet, 
nämligen följande: 
Matthaeusprogrammcl på området for gemensam utbildning. 
Åtgärder avsedda att förbättra bedrägeribekämpningen eller bekämpningen 
av den organiserade brottsligheten, vilka omfattas av program och 
budgetmedel som förvaltas av olika tjänstegrenar inom kommissionen 
(liksom vissa typer av verksamhet som genomförs inom ramen för 
tullsamarbetet i enlighet med avdelning VI i EG-fördraget). 
Phare, Tacis och Meda pä området för insatser utanför gemenskapen. 
Denna mångfald redskap kräver en samordning av insatserna på de olika 
områdena för att se till all del skapas samstämmighet mellan verksamheterna och 
för att undvika dubbelarbete och slöseri med medel. 
16 
Denna samordning åstadkoms i viss utsträckning inom 'fullpolitiska kommittén 
genom att de ansvariga [ov tulllbrvaliningarna ser till att de åtgärder som rättsligt 
genomförs inom ramen för avdelningarna II och VI i fördraget överensstämmer 
med varandra. 
Kommissionen anser emellertid att en stone rationalisering skulle kunna 
åstadkommas i gemenskapens veiksamhcl mellan de utbildningsåtgärder som 
faller under beslutet beträffande Mallhaeu.sprogrammel och de som faller under 
beslutet om "Tull 2000" 
6. FÖRSLAG HEL RIK I LINJER \i)\l I RAIVEI IDEN 
Mot bakgrund av de konstateranden som gjorts under den period som programmet 
konkret har tillämpats anser kommissionen att den påbörjade verksamheten bör 
fortsätta och utvecklas vidare samt att förbättringar bör göras vid genomförandet 
av målsättningarna i beslutet av den 19 december 1996 
Såsom kommissionen angav i sitt svar pä begäran från Europaparlamentets utskott 
vid de inledande debatterna om det ändringsförslag som lades fram den 3 
september 1997 i avsikt atl anpassa de "privilegierade beloppen" och 
finansieringsöversikten till det ursprungliga beslutet om "Tull 2000" av den 19 
december 1996, planerar den alt inom kort lägga fram ett nytt förslag som grundar 
sig på slutsatserna i denna rapport Detta förslag skulle således prioritera följande 
riktlinjer: 
6.1 Skapa större enighet i synen pä verksamheten pä tullområdet 
Gemenskapens verksamhet styrs for närvarande av liera olika rättsakter, 
var och en med sina särskilda förvaltningsföreskrifter 
Ett genomförande av tanken att samla alla verksamheter inom ett enda beslut 
skulle innebära en fördel genom att man åstadkommer ett sammanhängande 
förhållningssätt till verksamheten pä tullområdet i likhet med det som genom 
Fiscalis-programmet har införts på området för indirekt beskattning. 
- Därigenom lar man en tydli ii rättslig grund som ger en tillräcklig säkerhet 
för att dataprojekt som sträcker sig över liera budgetår skall kunna 
slutföras. 
- Därigenom åstadkoms en större enhetlighet i genomförandet av 
åtgärderna på tullområdet och blir det möjligt att rationalisera 
användningen av tillgängliga hjälpmedel och all dra nytta av den 
samverkan och komplcmcnlaritct som finns dem emellan (t ex 
övervakning, arbetsmetoder, utbildning och information). 
- Därigenom kommer man till rätta med att medlemsstaterna ofta har svårt att 
skilja mellan åtgärder som ingår i "Tull 2000" och i Malthaeus-programmet, 
eftersom åtgärderna ofta lyder under olika tjänsicgrenar beroende på vilket 
program och därmed vilken budget det gäller. 
Detta rättsliga instrument skulle med ett samlat angreppssätt omfatta samtliga 
åtgärder i följande avseenden: 
17 
- Datoriseringen, som hittills täckts dels av "Tull 2000", dels av det första 
ID A-programmet. 
- Den verksamhet som bedrivs gemensamt med medlemsstaterna med sikte 
på att utveckla nya arbetsmetoder och som omfattas av det nu gällande 
beslutet om "Tull 2000". 
- Den utbildningsverksamhet som loi närvarande omfattas av Matthaeus-
programmet. 
- Öppningen mot tredje land genom åtgärder for samarbete och tekniskt 
bistånd på tullområdet 
6.2 Förstärka partnerskapet 
Huruvida programmet skall kunna tillämpas framgångsrikt beror på om de 
nationella förvaltningarna medverkar aktivt i den gemensamma verksamheten. De 
nationella förvaltningarnas engagemang har kommit till konkret uttryck inom 
Tullpolitiska kommittén, både genom dess roll som styrkommitté och kommitté 
för utvärdering av programmet och genom säkerställandet av att de riktlinjer för 
tullpolitiken som fastställs i beslutet respekteras 
Parallellt med Tullpolitiska kommittén bor en institutionskommitté bistå 
kommissionen i det konkreta genomförandet av de riktlinjer på de olika 
verksamhetsområdena som fastställs i del ändrade beslutet Denna 
förvaltningskommitté skulle ersätta den nuvarande förvaltningskommitté som 
inrättats genom beslutet om Mallhaeusprogrammet och som enbart spelaren 
roll för utbildningsverksamheten Inrättandet av denna nya kommitté skulle 
bidra till att förstärka programmets förvaltningsstruktur och dess effektivitet. 
6.3 Giltighetstid 
Det nya förslaget skall ha till syfte all säkerställa kontinuiteten i den 
verksamhet som inletts inom ramen för "Tull 2000". Samtidigt bör förslaget 
sträcka sig över tillräckligt läng tid sä alt effektiviteten i den föreslagna reformen 
kan påvisas. 
Det nya förslaget planeras således överskrida giltighetstiden för det nuvarande 
beslutet om "Tull 2000", och en lillämpningsperiod som sträcker sig från den 1 
januari 1999 till och med den 3 I december 2002 föreslås Denna lösning gör att 
man kan 
- fastställa en giltighetstid som är tillräcklig för atl det nya beslutet skall kunna 
genomföras, och 
- inrätta en verkligt "rullande planering" av verksamheten så att kontinuiteten 
därigenom säkerställs i den verksamhet som inletts för att modernisera 
tullverksamheten inom gemenskapen 
7. Slutsats 
Den verksamhet som inletts pa gemenskapsnivå till att börja med genom 
Matthaeusprogrammet och som utvecklats och kompletterats genom programmet 
18 
"Tull 2000" har visat att det föreligger en veritabel gemenskapsdynamik på 
tullområdet 
Erfarenheterna av tillämpningen av beslutet om "Tull 2000" medger varken att 
definitiva slutsatser kan dras beträffande piogiainmcts ellékl pä 
tullförvaltningarnas dagliga aibele med all genomföra gemenskapsrätten eller att 
mätbara resultat beträllånde effektiviteten i kontrollerna kan påvisas. 
Erfarenheterna visar däremot på engagemanget hos dessa förvaltningar för den 
verksamhet som inletts och bekräftar alt det finns en vilja hos dem att inlemma sin 
verksamhet i en förstärkt gemenskapsram. 
19 
Bilaga 
Övervaknings åt gärd er 
Inom ramen för pilotprojektet genomfördes under perioden 1994 - 1996 
10 övervakningsåtgärder på följande områden: 
- frizoner (två faser: maj -juli 199-1 och april - juni 1995), 
- yttre gränsen mot hav (tvä faser: maj - ji 111 199 | och april - juni 1995), 
• tullförfaranden och lullkonliollcr pä texlilomrädet (TAFI): november 1994 - mars 
1995, 
- flygplatser: oktober - december 1994, 
- aktiv förädling: april - juli 1995, 
- transitering (centralkontor): november 1995 - februari 1996, 
- förenklade förfaranden: oktober 1995 - februari 1996, 
- urspmng som medför förmänsbehandling: april - september 1996, 
- tullager: maj -juli 1996, 
- transitering (hur ordningen fungerar i allmänhet) oktober 1990 - februari 1997. 
Sedan beslutet antogs har följande åtgärder genomforts: 
- bindande klassificeringsbesked (tvä åtgärder) januari - april 1997, 
- aktiv förädling (andra fasen): februari - april 1997, 
- tillämpning av ursprungsreglerna: maj - oktober 1997, 
- systemet för förvaltning av tullkvoter och importövervakning (QUOTA): februari - maj 
1998. 
Följande åtgärder planeras för perioden juli 1998 - december 1999: 
- tullager (andra fasen): september 1998-januari 1999, 
- inventering av utrustning för fysiska kontroller vid den yttre gränsen: genomförande av 
plan 4.3.5 i åtgärdsprogrammet för transileringen i Europa (rekommendation nr 8 från 
den parlamentariska undersökningskommissionen om transileringen i Europa): 
september - december 1998, 
- former för utfärdande av tillstånd för förenklade deklarationer och klarering: januari -
april 1999, 
20 
tillämpning av rådets förordning nr 33S/97 beträffande de gränskontroller av 
provexemplar som avses i (TfES-konvcntioncir april -juli 1999, och 
kontroll av att leksaker som importeras frän tredje land är i överensstämmelse med 
reglerna för produktsäkerhet (tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 339/93): juli -
oktober 1999. 
21 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 471 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 02 06 
Katalognummer : CB-CO-98-481-SV-C 
ISBN 92-78-38491-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
ti