RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförande av förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Inledning I förordning (EG) nr 177/2008[1] (nedan kallad förordningen om företagsregister) upprättas en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål. Den trädde i kraft den 25 mars 2008 och upphävde förordning (EEG) nr 2186/93[2] (nedan kallad den upphävda förordningen om företagsregister). Genom förordningen om företagsregister eftersträvas · harmoniserade statistiska företagsregister av hög kvalitet i medlemsstaterna, och · bättre statistik om globaliseringen. För att nå målen åläggs medlemsstaterna att · vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa företagsregistrens kvalitet, och · överföra uppgifter till Eurostat om multinationella företagsgrupper och de företag som ingår i dem. På längre sikt väntas kvalitetsförbättrade statistiska företagsregister minska kostnaderna för produktion av företagsstatistik och arbetsbördan för uppgiftslämnarna. Men på kort och medellång sikt innebär kraven i förordningen om företagsregister extra kostnader för de nationella statistikbyråerna och ökad arbetsbörda för att uppnå den kvalitets- och harmoniseringsnivå som behövs för de eftersträvade fördelarna. I artikel 6 i förordningen om företagsregister står det att kommissionen ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av förordningen, ”särskilt med avseende på kostnaderna för det statistiska systemet, bördan på företag och fördelarna”. I denna rapport granskas de viktigaste aspekterna av hur medlemsstaterna har genomfört förordningen om företagsregister med hänsyn till kommissionens (Eurostats) åtgärder och effekterna av förordningen på följande: · Kostnaderna för de nationella statistikbyråerna och för Eurostat (Europeiska statistiksystemet). · Den administrativa bördan för uppgiftslämnarna. · Fördelarna i form av kvaliteten på de statistiska företagsregistren och bättre statistisk mätning av globaliseringsaspekter. Tidpunkten för rapporten beror på det pågående arbetet med en omfattande och enhetlig ramförordning om integrerad företagsstatistik och därtill knutna planer på att upphäva flera förordningar, även förordningen om företagsregister. 2. Kort om förordningen om företagsregister Alla medlemsstater i Europeiska unionen (EU) har företagsregister för statistiska ändamål. I förordningen om företagsregister fastställs en gemensam ram för registren genom enhetliga regler för bland annat definition av enheter, täckning, uppdatering och företagsregistrens egenskaper och kvalitet. Följande aspekter måste beaktas i detta sammanhang: · Företagsregistren är en viktig resurs när statistiska undersökningar planeras, genomförs och samordnas, eftersom aktuella företagsuppgifter behövs för att man ska kunna göra ett bra urval. · Utvecklingen och standardiseringen av företagsregistren, som alltså borgar för kvalitet, kan bidra avsevärt till att förbättra kvaliteten på statistiska produkter. · En gemensam ram för harmonisering av nationella företagsregister för statistiska ändamål behövs för att tillhandahålla officiell näringslivsstatistik som är konsekvent och jämförbar både mellan länder och mellan olika statistikområden. · Standardiseringen av företagsregister och användningen av dem är en nödvändig förutsättning för uppgiftsintegration. Jämfört med den upphävda förordningen om företagsregister tar förordningen om företagsregister ytterligare steg mot att fastställa en gemensam ram för harmonisering av nationella register. Den innebär vidare att bestämmelserna vidgas till att omfatta fler variabler, framför allt på företagsgruppnivå, vilket återspeglar inrättandet av den inre marknaden, den pågående globaliseringen av ekonomin samt den allt större integreringen inom olika sektorer. Genom förordningen om företagsregister blev det möjligt att skapa EuroGroups-registret (nedan kallat EGR) som är ett bra statistiskt verktyg för information om ägarförhållandena inom multinationella företagsgrupper. EGR utvecklas med hjälp av ett komplicerat flöde av datauppsättningar mellan Eurostat och medlemsstaterna, där nationella statistikbyråer, nationella centralbanker och Europeiska centralbanken (ECB) deltar. Via förordningen om företagsregister införs dessutom bestämmelser om utbyte av konfidentiella uppgifter om multinationella företagsgrupper och de företag som ingår i dem mellan kommissionen (Eurostat) och de nationella statistikbyråerna i medlemsstaterna samt mellan kommissionen (Eurostat) och centralbanker. De statistiska företagsregistren breddas i kraft av förordningen om företagsregister så att de så långt möjligt är fångar upp alla företag som är verksamma inom den nationella ekonomin. Detta är skälet till att förordningen om företagsregister inför obligatorisk rapportering om följande avdelningar i Nace rev. 2 i företagsregistren: · A – Jordbruk, skogsbruk och fiske · O – Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk socialförsäkring Definitionen av statistiska enheter i förordningen om företagsregister är från rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen[3] (nedan kallad förordningen om statistiska enheter). I förordningen om företagsregister förtecknas de statistiska enheter som ska finnas i företagsregistren: Rättslig enhet, lokal enhet, företag, företagsgrupp. Definitionerna i förordningen om statistiska enheter har inte genomförts på ett korrekt sätt i samtliga medlemsstater. Eurostat och de nationella statistikbyråerna arbetar fortfarande tillsammans på att uppnå en harmoniserad användning av de statistiska enheterna. 3. Åtgärder för att underlätta genomförandet För att säkerställa genomförandet av förordningen om företagsregister i medlemsstaterna har en rad stödåtgärder tagits fram. Förordningar till stöd för genomförandet Två kommissionsförordningar har antagits för att underlätta genomförandet av förordningen om företagsregister: (1) Kommissionens förordning (EG) nr 192/2009 av den 11 mars 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål i fråga om utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna[4]: Här fastställs format, säkerhets- och sekretessåtgärder samt förfarande för överföringen av uppgifter om enskilda enheter till kommissionen (Eurostat) och uppgifter om multinationella företagsgrupper till de berörda nationella myndigheterna. Uppgifterna ska överföras elektroniskt och kommissionen (Eurostat) ska ladda upp dem genom den centrala kontaktpunkten. Kommissionen (Eurostat) och de berörda nationella myndigheterna ska följa anvisningar från de nationella myndigheterna om hur konfidentiell informationen är och lagra den på ett säkert ställe med begränsad åtkomst. (2) Kommissionens förordning (EU) nr 1097/2010 av den 26 november 2010 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål vad gäller utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och centralbankerna[5]: Här fastställs formatet, säkerhets- och sekretessåtgärderna samt förfarandet för översändande av uppgifter som endast används för statistiska ändamål mellan kommissionen (Eurostat) och de nationella centralbankerna samt mellan kommissionen och ECB. Den berörda nationella myndigheten ska ha gett sitt uttryckliga tillstånd till utbytet av uppgifter. Undantag Enligt artikel 14 i förordningen om företagsregister får kommissionen, när företagsregistren behöver omarbetas genomgripande, medge undantag på begäran av en medlemsstat under en övergångsperiod fram t.o.m. längst den 25 mars 2010. För jordbruk, skogsbruk, fiske, offentlig förvaltning, försvar och obligatorisk socialförsäkring samt för ytterligare variabler avseende företagsgrupper får kommissionen, på en medlemsstats begäran, medge undantag för en övergångsperiod fram t.o.m. längst den 25 mars 2013. Sammanlagt 15 medlemsstater, vars ansökningar var motiverade och grundade sig på ett legitimt behov, beviljades undantag. Den extra fristen gav medlemsstaterna möjlighet att ytterligare anpassa de nationella statistiksystemen och göra dem förenliga med förordningen om företagsregister. Handbok I enlighet med artikel 7 i förordningen om företagsregister har kommissionen publicerat en handbok om företagsregister som förklarar bestämmelserna i förordningen så att medlemsstaterna kan tolka dem på ett riktigt och enhetligt sätt. Handboken har uppdaterats i nära samarbete mellan Eurostat och medlemsstaterna och föreligger nu i en ny version som kom ut den 1 mars 2010. Den innehåller följande: (i) Grunden: mål, enheter, innehåll och tillträde (kapitlen 1–10). (ii) Enheternas demografi: Förändringar och kontinuitet (kapitlen 11–16, 21–22). (iii) Innehåll: Uppdatering och utveckling (kapitlen 17–20). (iv) Riktlinjer för särskilda områden (kapitlen 23–24). (v) Specifikationer för datautbyte mellan Eurostat och medlemsstaterna. (vi) Ordlista för företagsregister. Den nya versionen av handboken beskriver och rekommenderar bästa praxis och kommer därmed att göra det lättare för medlemsstaterna att tolka förordningen riktigt och enhetligt. Ekonomiskt stöd till medlemsstaterna För att underlätta genomförandet av förordningen om företagsregister har Eurostat beviljat medlemsstaterna bidrag till att utveckla sina egna nationella system. Utbildning för medlemsstaterna Kurser om statistiska företagsregister organiserade av Eurostat var ett annat sätt att stödja medlemsstaterna i genomförandeprocessen. 4. Utvärdering av genomförandet av förordningen om företagsregister Den viktigaste källan till information om genomförandet av förordningen om företagsregister är den årligen återkommande undersökning Eurostat genomför i 30 länder (medlemsstaterna och 2 Eftaländer – CH och NO). Som regel täcker undersökningen främst de kvalitativa aspekterna av genomförandet och särskilt följande områden: · De källor som används för att uppdatera företagsregister. · De typer av enheter som registreras (särskilt rättslig enhet, företag, lokal enhet och företagsgrupp). · Antal registrerade enheter. · Täckning baserat på Nace rev. 2. · Registrering av ”variabler” (kännetecken som används i företagsregistren och som förtecknas i bilagan till förordningen om företagsregister). Man väntade sig att kvalitetsförbättringarna – den viktigaste målsättingen för förordningen om företagsregister – skulle leda till ökade kostnader för de nationella statistikbyråerna och större arbetsbörda för uppgiftslämnarna. Utfallet förväntades dock variera starkt från ett land till ett annat, på grund av att ländernas företagsregister befinner sig på olika utvecklingsnivå. År 2013 kompletterades undersökningen med en uppsättning frågor om kostnaderna för statistiksystemen och bördan för företagen till följd av genomförandet av förordningen om företagsregister. Om inget annat anges är innehållet i följande avsnitt hämtat från resultaten av undersökningen (även svaren från de 2 Eftaländerna) samt från intern information om bidrag till medlemsstaterna beviljade av Eurostat. 4.1 Kostnader för det statistiska systemet 4.1.1 Kostnader för de nationella statistikbyråerna i de uppgiftslämnande länderna Det europeiska statistiksystemets kostnader för att driva företagsregistren under ett år samt extra kostnader förenade med förändringarna i förordningen om företagsregister kan endast uppskattas mycket grovt. De flesta länderna har lämnat partiell information eller ingen information alls. Harmoniseringen mellan länderna av de statistiska företagsregistren är en lång och gradvis process som inleddes genom den nu upphävda förordningen om företagsregister och som fortfarande pågår. För många länder (18) var det inte möjligt att exakt urskilja de kostnader som är förbundna med genomförandet av förordningen om företagsregister från en större post av allmänna kostnader (t.ex. ombyggnad av IT-system, gemensam personal på flera områden, osv.). Vissa länder skötte utvecklingen av de nationella företagsregistren på eget initiativ, så att de redan var i nivå med kraven i förordningen om företagsregister när den trädde i kraft. Enligt de nationella statistikbyråerna skapar kraven i förordningen om företagsregister i synnerhet stora kostnader för utveckling av IT-system och extra personal. En bättre uppfattning erhölls i kvalitativa termer. Alla de 30 länderna svarade och de övergripande resultaten visade att kostnaderna för att genomföra förordningen om företagsregister i 75 % av fallen uppskattades såsom obefintliga, ringa eller måttliga samt att effekten var väsentlig endast i en fjärdedel av fallen. Vissa medlemsstater uppgav att genomförandet av förordningen om företagsregister inte ledde till några extrakostnader eftersom de redan hade uppfyllt kraven tidigare. Tabell 1: Kostnadsuppskattning av nationella statistikbyråer Uppskattade kostnader || Antal länder || Procentandel av de rättsliga enheter som omfattas (2013 års undersökning) Inga eller ringa || 16 || 54,0 % Måttliga || 7 || 18,8 % Väsentliga || 7 || 27,2 % De flesta länderna ansåg att genomförandet av förordningen om företagsregister varken minskade kostnaderna för att inleda undersökningar (28 av 30 länder) eller tidsåtgången för att driva undersökningarna (29 länder). 4.1.2 Ekonomiskt stöd beviljat av Eurostat Med hänsyn till skillnaderna i utvecklingsnivå när det gäller statistiska företagsregister i medlemsstaterna och kostnaderna för att genomföra förordningen om företagsregister tillhandahöll kommissionen medlemsstaterna ekonomiskt stöd som måste tas med i beräkningen när man uppskattar den totala kostnaden för det statistiska systemet. De flesta av projekten var inriktade på att skapa eller omforma företagsregister alternativt eller i kombination med bättre täckning. Bidragen under 2008–2013 fokuserade särskilt på utvecklingen av de nationella företagsregistren mot bättre uppgiftsutbyte med EGR. De allmänna målen för bidragen var följande: · Utveckling och provning av överensstämmelsen mellan EGR-data och de nationella företagsregistren. · Klargörande av nationella preferens- och prioriteringsregler för EGR. · Samverkan mellan det centrala EGR och de nationella statistiska företagsregistren. · Utveckling och genomförande av metoder och verktyg för EGR på nationell nivå. Totala bidragsbelopp beviljade medlemsstaterna[6]: År || Belopp (EUR) || Stödområde 2008 || 352 850 || Kvalitet, systemutveckling (källor och processer) 2009 || 370 793 || Kvalitet, systemutveckling (processer) 2010 || 440 579 || Systemutveckling (processer) 2011 || 354 765 || Täckning, systemutveckling (källor och processer) 2012 || 66 937 || Systemutveckling (processer) 2013 || 606 366 || Systemutveckling (källor och processer) Totalt belopp som betalats || 2 192 290 De ovannämnda beloppen bidrog till att förbättra de nationella företagsregistrens möjligheter att tillhandahålla EGR uppgifter om multinationella företagsgrupper. Medlemsstaterna fick också stöd att införa effektivare sätt att använda data som redan var tillgänglig inom ekonomin, vilket innebar enklare insamling av uppgifter för att undvika dubbelarbete för företagen och bättre kvalitet på statistiken. Detta skedde genom datainsamling via internet, samkörning av olika register, automatisk export av statistiska data från företagens räkenskaper till elektroniska formulär, osv. 4.2 Arbetsbörda för företagen Den extra arbetsbördan för företagen visade sig variera stort från ett land till ett annat och var svår att mäta. Det viktigaste och mest uppmuntrande resultatet var att extraarbetet inte genererade allvarliga problem för uppgiftslämnarna. De flesta av de deltagande nationella statistikbyråerna kunde dock bara lämna en kvalitativ bedömning. För omkring 70 % av de rättsliga enheter som omfattas av undersökningen rapporterade de nationella statistikbyråerna ingen ökning av företagens arbetsbörda. För 2 länder innebar förordningen om företagsregister en minskning av bördan. För omkring 30 % av de rättsliga enheterna ansåg de nationella statistikbyråerna att arbetsbördan hade ökat måttligt till följd av förordningen om företagsregister. I vissa länder hade arbetsbördan ökat under de första åren på grund av att dels täckningen breddades till fler branscher, dels fler variabler inkluderades på företagsgruppnivå. Tabell 2: De nationella statistikbyråernas bedömning av förändringen i arbetsbörda: De nationella statistikbyråernas övergripande bedömning av förändringen i arbetsbörda för företagen || Förändring i arbetsbörda för företagen || Antal länder || Procentandel av de rättsliga enheter som omfattas - (bördan minskade) || 2 || 5,7 % 0 (ingen förändring) || 18 || 63,5 % + (bördan ökade måttligt) || 10 || 30,7 % ++ (bördan ökade väsentligt) || 0 || — Nästan alla länder (29) rapporterade att förordningen om företagsregister inte påverkade antalet undersökningar riktade till företag eller förenklingen av dem som redan fanns. I 23 länder behövdes inga nya frågor i de befintliga undersökningarna. 4.3 Fördelar med förordningen om företagsregister (nationella och europeiska statistiksystemet) Genomförandet av förordningen om företagsregister har förbättrat kvaliteten på registren och gjort det möjligt att gå vidare mot statistiska mätningar av globaliseringen. De främsta fördelarna på nationell nivå är enligt de nationella statistikbyråerna följande: · Ökad tillförlitlighet för data på enskilda statistikområden (9 länder). · Samordning mellan olika statistikområden (13 länder). · En mer fullständig bild av offentliga företag (7 länder). · Input till de nationella registren om företagsgrupper (19 länder). · Harmonisering när det gäller företagsgrupper (15 länder). · Bättre analysverktyg (7 länder). · Bättre verktyg för datautbyte (2 länder). Dessutom har genomförandet av förordningen om företagsregister inneburit en mer effektiv användning av administrativa källor för 15 länder, en mer omfattande användning av kommersiella källor för 7 länder och användning av ytterligare administrativa resurser för 13 länder. Vissa länder underströk att man med informationen om företagsgrupper kunde sammanställa statistik över inhemsk handel bedriven av utländska dotterbolag på grundval av redan tillgängliga uppgifter, så att inga ytterligare uppgifter behövdes. Den viktigaste fördelen var dock på EU-nivå och gagnade hela det europeiska statistiksystemet. Utvecklingen av EGR är ett avgörande steg mot exakt och jämförbar europeisk företagsstatistik och mot produktion av statistik om globaliseringen. Förordningen om företagsregister och dess krav på information om ägande av rättsliga enheter i företagsregistren gör det möjligt att kartlägga strukturen i de multinationella företagsgrupper som är verksamma i EU och deras nationella delar, antingen genom de nationella företagsregistren eller genom EGR. Parallellt har medlemsstaterna enats om samarbetsformer för att förbättra uppgifternas kvalitet. Andra vinster är ökad konsekvens och harmonisering av det europeiska statistiksystemet. Tack vare förordningen om företagsregister kan viktiga framsteg göras med hjälp av metoder som sammanlänkning av mikrodata och datalagring, samt genom lanseringen av profilering av stora och komplexa företagsgrupper i EU. Övriga frågor När ett företag definieras (den centrala statistiska enheten i det mesta av företagsstatistiken) fokuserar de flesta medlemsstaterna enbart på den rättsliga enheten. Detta inverkar negativt på den europeiska företagsstatistikens relevans, tillförlitlighet och jämförbarhet eftersom följden blir en växande klyfta mellan den ekonomiska verkligheten och den statistiska beskrivningen (t.ex. antalet företag överdrivs i statistiken). Förordningen om företagsregister startade en samarbetsprocess som sträcker sig längre än det sedvanliga utbytet mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna. Det krävde också god samverkan mellan medlemsstaterna på områdena kommunikation, utbyte av erfarenheter och arbetsmetoder. Dessutom banade det väg för effektivare och mer omfattande användning av administrativa uppgiftskällor samt för utnyttjande av fler administrativa och kommersiella källor. En annan följd av genomförandet av förordningen om företagsregister var publiceringen av handboken, ett verktyg som drev på arbetet med att förbättra kvaliteten, enhetligheten och jämförbarheten hos företagsregistren i medlemsstaterna. Handboken uppdaterades i nära samarbete med medlemsstaterna. Fortsatt utveckling Arbetet med att främja en konsekvent tillämpning av förordningen om statistiska enheter i medlemsstaterna pågår inom det europeiska statistiksystemet. Detta inbegriper arbete på en gemensam strategi för behandling av multinationella företagsgrupper. Förordningen om företagsregister har lagt grunden för ett tillförlitligare och jämförbarare system för statistiska företagsregister, vilket bidrar till att öka konsekvensen och kvaliteten på den information som lämnas. Arbetet har inte slutförts utan fortsätter med fokus på stärkta centrala funktioner för företagsregistren i den planerade ramförordningen om integrerad företagsstatistik. Målsättningen är att ge goda förutsättningar för horisontell och vertikal integration av statistiska uppgifter om företag och därmed bana väg för minskad arbetsbörda för företagen och lägre kostnader för de nationella statistikbyråerna. 5. Slutsatser Balansen mellan relevanta fördelar å ena sidan och rimliga kostnader för systemet och för arbetsbördan i företagen å andra sidan leder till en allmänt sett positiv bedömning av genomförandet av förordningen om företagsregister, även om svårigheterna att riktigt tillämpa definitionen av begreppet företag enligt förordningen om statistiska enheter påverkar genomförandet av förordningen om företagsregister. [1] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93. EUT L 61, 5.3.2008, s. 6. [2] Rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål. EUT L 196, 5.8.1993, s. 1. [3] EGT L 76, 30.3.1993, s.1. [4] EUT L 67, 12.3.2009, s. 14 [5] EUT L 312, 27.11.2010, s. 1 [6] För närmare information om medlemsstater som har fått ekonomiskt stöd från Eurostat och om exakt bidragsbelopp, se bilagan till denna rapport. BILAGA Översikt över det ekonomiska stödet till medlemsstaterna 2008–2013 Land || År || Belopp (i euro) || Huvudsakligt stödområde Belgien || 2009 || 30 950 || Systemutveckling (processer) || 2010 || 118 803 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 52 849 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 202 602 || Bulgarien || 2008 || 6 379 || Kvalitet || 2009 || 7 142 || Kvalitet och systemutveckling (processer) || 2011 || 42 244 || Täckning och systemutveckling (processer) || Totalt || 55 765 || Cypern || 2008 || 6 166 || Systemutveckling (processer) Tjeckien || 2008 || 12 948 || Kvalitet och systemutveckling (processer) Danmark || 2008 || 14 962 || Kvalitet och systemutveckling (källor och processer) || 2009 || 25 460 || Kvalitet och systemutveckling (processer) || 2010 || 28 847 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 57 740 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 127 009 || Estland || 2008 || 3 840 || Kvalitet och systemutveckling (processer) Finland || 2008 || 25 542 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 38 118 || Kvalitet och systemutveckling (processer) || 2010 || 36 470 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 43 164 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 143 295 || Frankrike || 2008 || 18 762 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 5 883 || Systemutveckling (processer) || 2010 || 18 247 || Systemutveckling (processer) || 2013 || 209 271 || Systemutveckling (källor och processer) || Totalt || 252 163 || Tyskland || 2008 || 101 182 || Kvalitet och systemutveckling (källor och processer) || 2009 || 47 317 || Systemutveckling (processer) || 2010 || 46 467 || Systemutveckling (processer) || 2012 || 66 937 || Systemutveckling (processer) || 2013 || 90 309 || Systemutveckling (källor och processer) || Totalt || 352 212 || Ungern || 2009 || 18 794 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 49 298 || Systemutveckling (källor och processer) || Totalt || 68 092 || Irland || 2009 || 12 996 || Systemutveckling (processer) Lettland || 2008 || 5 941 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 6 962 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 12 903 || Litauen || 2008 || 2 686 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 8 843 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 11 529 || Malta || 2008 || 3 134 || Systemutveckling (processer) Nederländerna || 2008 || 20 411 || Kvalitet och systemutveckling (källor och processer) || 2009 || 43 283 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 63 695 || Polen || 2008 || 14 366 || Kvalitet och systemutveckling (processer) || 2010 || 24 126 || Systemutveckling (processer) || 2013 || 25 070 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 63 561 || Portugal || 2008 || 32 501 || Kvalitet och systemutveckling (källor och processer) || 2009 || 36 724 || Systemutveckling (processer) || 2010 || 102 814 || Systemutveckling (processer) || 2013 || 69 861 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 241 900 || Rumänien || 2008 || 8 723 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 6 062 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 33 491 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 48 276 || Slovakien || 2008 || 7 687 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 20 712 || Systemutveckling (processer) || 2013 || 151 242 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 179 641 || Slovenien || 2011 || 59 511 || Systemutveckling (källor och processer) || 2013 || 22 017 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 81 528 || Spanien || 2008 || 5 851 || Kvalitet och systemutveckling (processer) || 2013 || 38 597 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 44 448 || Sverige || 2008 || 25 179 || Systemutveckling (processer) || 2009 || 45 311 || Systemutveckling (processer) || 2010 || 64 805 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 135 295 || Förenade kungariket || 2008 || 36 590 || Kvalitet och systemutveckling (källor och processer) || 2009 || 16 235 || Systemutveckling (processer) || 2011 || 16 468 || Systemutveckling (processer) || Totalt || 69 293 || EU totalt || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || Totalt || 2 192 290 ||