RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik /* COM/2014/0211 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik SAMMANFATTNING Den officiella statistiken om vetenskap, teknik och innovation inom Europeiska unionen bygger till stor del på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik[1]. Kommissionen har genomfört detta beslut i nära samarbete med medlemsstaterna genom lagstiftningsåtgärder, frivillig uppgiftsinsamling och genom unionens statistikmyndighets (Eurostat) egen dataproduktion. I denna rapport utvärderas genomförandet av de särskilda statistiska åtgärder som anges i artikel 2 i beslutet. Syftet med dessa åtgärder är att inrätta ett statistiskt informationssystem om vetenskap, teknik och innovation för stöd till och övervakning av EU-politiken. Rapporten omfattar i huvudsak utvecklingen sedan den förra rapporten 2011. Kommissionens förordningar (EG) nr 753/2004 och nr 1450/2004 om genomförande av beslut nr 1608/2003/EG avser de två typer av uppgiftsinsamling som medlemsstaternas statistikmyndigheter regelbundet utför inom ramen för det europeiska statistiksystemet (nedan kallat ESS). Statistik om forskning och utveckling (nedan kallad FoU) samt innovation som samlas in enligt förordningarna, samt statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, högteknologiska branscher och kunskapsbaserade tjänster, och patent, har blivit erkända och ofta citerade referensuppgifter i övervakningen av EU:s forsknings-, teknik- och innovationspolitik. Från och med referensåret 2012 kommer uppgiftsinsamlingar avseende forskning, teknik och innovation gradvis att omfattas av kommissionens nya genomförandeförordning (EU) nr 995/2012 med verkan från och med oktober månads uppgiftsöverföringar 2013. Kommissionens förordningar (EG) nr 753/2004 och (EG) nr 1450/2004 har därvid upphävts. Statistikens kvalitet har fått större betydelse på grund av politikens inriktning och övervakningskrav och särskilt eftersom statistiken ofta ligger till grund för de politiska mål som antas. Europa 2020-strategin har ställt upp ett exakt mål att öka de sammanlagda offentliga och privata investeringsnivåerna för FoU till 3 % av BNP. Det är därför av yttersta vikt att mätningarnas kvalitet är (och förblir) hög. Efter antagandet av de ovannämnda kommissionsförordningarna om genomförandet av beslut nr 1608/2003/EG har kvaliteten på statistiken om vetenskap, teknik och innovation förbättrats. Därefter har kvaliteten förbättrats gradvis och kontinuerligt och övervakas noggrant. Genom att man antar och tillämpar internationella standarder och metoder samt för kontinuerliga diskussioner om hur lämpliga de är för mätningar i en miljö som ständigt förändras kan man framställa aktuell statistik av högsta kvalitet. Ytterligare utvecklingsarbete avseende statistik om vetenskap, teknik och innovation kommer att ta hänsyn till politiska prioriteringar och utvecklingen av ESS som helhet. Med tanke på de prioriteringar som anges i Europa 2020-strategin och dess stödåtgärder, kommer det att eftersträvas en jämvikt mellan nya lösningar och åtgärder för att ytterligare förbättra den befintliga statistiken om vetenskap, teknik och innovation. Kopplingen till annan företagsstatistik kommer att stärkas genom att statistik om FoU och innovation kommer att ingå i en framtida ramförordning om att integrera företagsstatistik som för närvarande diskuteras inom ESS. RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik 1. INLEDNING Detta är den tredje genomföranderapport som överlämnas av kommissionen till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5 beslut 1608/2003/EG (nedan kallat beslutet). Den första rapporten antogs den 14 december 2007[2] och den andra den 11 april 2011[3]. Det är i detta sammanhang värt att påminna om flera nya politiska initiativ. I juni 2010 antog Europeiska rådet Europa 2020-strategin för sysselsättning och smart och hållbar tillväxt för alla[4]. Rådet bekräftade också EU:s fem övergripande mål, varav ett är att förbättra villkoren för innovation och forskning och utveckling, särskilt i syfte att höja de sammanlagda offentliga och privata FoU-investeringsnivåerna till 3 % av bruttonationalprodukten (BNP). I sitt meddelande av den 6 oktober 2010[5] om flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen föreslog kommissionen en ytterligare indikator som visar FoU- och innovationsintensiteten samt en årlig resultattavla för innovation för att övervaka den övergripande utvecklingen när det gäller innovation. Den 17 juli 2012 antog kommissionen ett meddelande om ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt[6]. I detta meddelande manades till snabba strukturella förändringar inom hela Europa i partnerskap med medlemsstater och intresseorganisationer för snabba resultat i form av konkreta åtgärder för att öka spetskompetensen hos Europas offentliga forskningssystem. I detta initiativ ingick också att utveckla en robust övervakningsmekanism för det europeiska området för forskningsverksamhet på grundval av indikatorer för insatser för att övervaka politiska reformer på det europeiska området för forskningsverksamhet och genomförandet av dem och erbjuda öppenhet för rådet, Europaparlamentet och det vetenskapliga samfundet samt ligga till grund för kommissionens framtida beslut. På senare tid har kommissionen i sitt meddelande av den 13 september 2013[7] lagt fram en indikator för att mäta innovationsresultat. Indikatorn är avsedd att hjälpa beslutsfattare att genomföra nya eller kraftfullare åtgärder för att undanröja flaskhalsar som hindrar innovatörer från att omvandla idéer till produkter och tjänster som kan nå framgång på marknaden. Denna rapport redogör för genomförandet av systemet för statistisk information om vetenskap, teknik och innovation enligt beslutet, vilket i stor utsträckning används för att stödja och övervaka närliggande EU-politik. Rapporten omfattar i huvudsak utvecklingen sedan förra rapporten 2011. Den första delen är inriktad på genomförandet av åtgärder enligt artikel 2 i beslutet. Därefter följer kapitel om uppgifternas kvalitet, kostnader respektive belastningen på uppgiftslämnarna. Sista kapitlet blickar mot framtida åtgärder. 2. GENOMFÖRANDE AV BESLUTET 2.1 Lagstiftningsåtgärder Kommissionen har genomfört beslutet genom lagstiftningsåtgärder och frivillig uppgiftsinsamling i medlemsstaterna samt genom Eurostats egen statistikproduktion. Det finns framför allt två genomförandeförordningar som trädde i kraft 2004: • Kommissionens förordning (EG) nr 753/2004[8], som är särskilt inriktad på statistik om FoU och som också omfattar statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, högteknologiska branscher och kunskapsbaserade tjänster, patent samt övrig statistik om vetenskap och teknik (utan att fördela uppgifter direkt till medlemsstaterna eller ESS i allmänhet). • Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004[9] om gemenskapsstatistik om innovation. Den FoU- och innovationsstatistik som samlats in i enlighet med dessa förordningar har blivit erkända och ofta citerade referensuppgifter i övervakningen av EU-politiken. Under 2012 ersattes 2004 års förordningar med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 995/2012[10], som även ändrade de detaljerade kraven på statistik för FoU, övrig vetenskap och teknik samt innovation. Behovet av en ny genomförandeförordning uppkom huvudsakligen på grund av antagandet av Europa 2020-strategin och dess olika flaggskeppsinitiativ, tillsammans med övervakning av det europeiska området för forskningsverksamhet, som skapade behov av en överenskommelse om den statistiska övervakningsramen för motsvarande EU-politikområden. För att hålla datamängden om vetenskap, teknik och innovation så relevant som möjligt för användarna är det viktigt att de indikatorer som används baseras på statistik och variabler som regelbundet produceras i medlemsstaterna och, så långt möjligt, omfattas av lagstiftning på det statistiska området. Genom att förordningen anger den statistiska enhet som ska användas och kräver en enhetlig kvalitetsrapportering togs dessutom ytterligare ett steg i riktning mot att harmonisera FoU- och innovationsstatistiken och att stärka kopplingen till allmän företagsstatistik. 2.2 Viktiga framsteg De viktigaste framstegen under rapporteringsperioden var följande: • Fortsatt ökning av dataproduktionsvolymen för FoU-utgifter och personaluppgifter, som sammanställs och delas upp efter olika parametrar baserade på Frascatimanualen (OECD 2002). • En överenskommelse nåddes om en ytterligare uppdelning av uppgifter om ”FoU som finansieras från utlandet”. • En metod utvecklades för att mäta gränsöverskridande samordnad forskning i Europa (inom ramen för statliga budgetanslag eller utgifter för FoU – statistik för statliga FoU-utgifter). • En mer fullständig insamling av uppgifter om offentliga medel till IKT-FoU från företagssektorn inleddes. • 2012 års EU-innovationsundersökning utarbetades på grundval av Oslomanualen (OECD, Eurostat 2005) för att mäta företagens innovationsförmåga med hjälp av en harmoniserad undersökningsmetod och frågeformulär inklusive en ad hoc-modul om strategier och hinder för att nå företagens mål (ökande omsättning, marknadsandel eller vinstmarginal, minskade kostnader). • Gemenskapens innovationsundersökning på enskild företagsnivå (mikrodata) kunde nås snabbare via Eurostats SAFE-datacentral och genom att det ges ut cd-romskivor för externa forskare. Tillgången omfattar nu även 2010 års datamängd. • Förbättring av kvaliteten på och harmoniseringen av uppgifter om vetenskap, teknik och innovation genom etablerad kvalitetsrapportering och införande av nya kvalitetsåtgärder. • Arbete har påbörjats med att rationalisera nationella data- och metadataöverföringar genom att arbeta för att använda de gemensamma ESS-verktygen för att stödja en mer effektiv och standardiserad produktionsprocess. • Den preliminära och slutliga publiceringen av uppgifter har i högre grad skett i tid tack vare förbättrade dataproduktionsprocesser inom ESS och tillförlitligare uppföljningsrutiner. • Det inleddes regelbunden dataproduktion om sysselsättningen i kunskapsintensiva verksamheter, varvid det användes en avtalad metod för klassificering av sådana verksamheter. • Det inleddes regelbunden databehandling av statistik om gemenskapsvarumärken och gemenskapsformgivning under 2013. • Offenliggörandet av She Figures, kommissionens rapport 2012 om kvinnors roll inom vetenskapen, underlättades av en indelning efter kön av uppgifter om FoU och mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, i förekommande fall. • De klassificeringar som används för statistik om vetenskap, teknik och innovation har uppdaterats för att följa de reviderade versionerna (uppdelat på näringsgren – Nace, handel – SITC, utbildning – ISCED, yrke – ISCO, och territoriella enheter – Nuts). Den viktigaste spridningskanalen för närmare uppgifter om vetenskap, teknik och innovation och tillhörande dokumentation är Eurostats databas online (Eurobase). Kommissionen sprider också statistik om vetenskap, teknik och innovation genom flera policyrapporter (exempelvis om Europa 2020-strategin och det europeiska området för forskningsverksamhet). 2.3. Genomförande av statistiken om vetenskap, teknik och innovation i medlemsstaterna Nationella uppgiftsinsamlingar har justerats och kommer att justeras ytterligare för att motsvara de ändrade kraven i genomförandeförordning (EU) nr 995/2012. Nya uppgifter har begärts för första gången i december 2013 för statistik för statliga FoU-utgifter, i juni 2014 för innovation, och i juni 2015 för FoU. En del av detta arbete hade redan inletts under pilotfasen av de nya eller reviderade datainsamlingarna. Medlemsstaterna har i mycket hög grad uppfyllt de tvingande kraven på att tillhandahålla uppgifter och detta följs varje år upp i två formella rapporteringsomgångar. Antalet medlemsstater som saknade preliminära FoU-uppgifter minskade till exempel till en stat 2013 (och två respektive tre stater 2011 och 2012). På grund av denna förbättrade situation kunde EU:s FoU-målindikator lanseras 16 respektive 14 dagar efter det tvingande senaste datumet för ingivande (den 31 oktober) under 2012 och 2013. Förseningarna var tidigare 30–40 dagar. Problemen med att uppgifterna varit ofullständiga eller inte lämnats in i tid har främst kunnat tillskrivas isolerade brister i de nationella systemen för uppgiftsproduktion (exempelvis tillfällig resursbrist och större ändringar vad gäller produktionssystemet). 3. UPPGIFTSKVALITET Till grund för kvaliteten hos statistiken om vetenskap, teknik och innovation ligger uppförandekoden för europeisk statistik[11]. Den omfattar 15 huvudprinciper, varav flera avser de allmänna institutionella förutsättningarna (yrkesmässigt oberoende eller att det finns tillräckliga resurser) hos medlemsstaternas myndigheter och organisationer som bidrar till den övergripande kvaliteten i europeisk statistik. Andra principer såsom sunda metoder genom att använda manualer är internationellt fastställda för statistik om vetenskap, teknik och innovation och utvärderas ofta i gemensamma insatser med medlemsstaterna. Flera kvalitetsprinciper som direkt hänför sig till undersökningar om vetenskap, teknik och innovation (bl.a. tillförlitlighet, samanvändbarhet och jämförbarhet) tillgodoses och övervakas genom regelbunden kvalitetsrapportering. Eurostat har samlat in nationella kvalitetsrapporter om FoU-statistik och statistik för statliga FoU-utgifter sedan 2007. Dessutom har man sedan 2004 samlat in rapporter inför EU:s innovationsundersökningar som genomförs vartannat år. Det har inte påvisats några allvarliga brister. När det gäller FoU-statistiken har dock några ytterligare åtgärder identifierats i form av nationella handlingsplaner för kvalitetsförbättring av FoU-statistik (2011), i synnerhet när det gäller att förbättra identifiering och regelbunden uppdatering av rampopulationen av FoU-utförare (företag som man vet bedriver FoU eller som antas göra det). Utmaningarna vid innovationsundersökningar är huvudsakligen kopplade till värderingsfrågor. Ständiga ansträngningar krävs för att kortfattat men exakt framföra till uppgiftslämnarna inom företagen vad som efterfrågas (nya eller väsentligt förbättrade produkter och förfaranden) och uppmuntra dem att behandla den önskade informationen. På samma sätt är det fortfarande svårt att kvantifiera den omsättning som kommer från innovativa produkter samt att mäta innovationsutgifterna. Sammanfattningar av kvalitetsrapporter om innovationsundersökningar läggs ut i en onlinedatabas tillsammans med uppgifterna. Enligt förordning (EU) nr 995/2012 ska kvalitetsrapportering ingå i det obligatoriska uppgiftslämnandet från och med 2013. 4. KOSTNAD OCH BELASTNING 4.1 Statistik om vetenskap, teknik och innovation inom ESS Enligt Eurostats senaste övergripande analys av belastningen på uppgiftslämnarna och produktionskostnaderna i medlemsstaterna, som lanserades för år 2010, bedömdes produktionskostnaderna för statistik om vetenskap, teknik och innovation (FoU och innovation) som ”medelhöga” och belastningen på uppgiftslämnarna som ”medelhög/hög”. I utvärderingen låg resultatet för statistik om vetenskap, teknik och innovation i nivå med de flesta statistikområden som ingick i den övergripande bedömningen, med något lägre produktionskostnader och en större belastning på uppgiftslämnarna än för företagsstatistik i allmänhet. 4.2 Insamling av detaljerad information om kostnad och belastning Det har regelbundet gjorts försök att samla in uppgifter om vilka kostnader och vilken belastning som förorsakas av insamlingen av uppgifter om vetenskap, teknik och innovation. Det har begärts exakta siffror i kvalitetsrapporteringen, men det har visat sig vara svårt att få konsekventa uppgifter som gör det möjligt att jämföra eller utvärdera de totala kostnaderna. Många medlemsstater har påpekat att det inte är möjligt att skilja kostnaderna för undersökningar och insamling av uppgifter om FoU och innovation vare sig från kostnaderna för annan statistik om företag och motsvarade eller från kostnaderna för liknande verksamhet som endast grundar sig på nationella behov. Om uppgifter finns tillgängliga hindrar det faktum att rapporteringsmetoderna varierar mellan medlemsstaterna och mellan institutionerna i medlemsstaterna en meningsfull jämförelse eller offentliggörande av de enskilda kostnadsberäkningarna. Med hänsyn till ovanstående förbehåll varierade den genomsnittliga belastningen mätt i den tid det tog att fylla i frågeformuläret om FoU inom företagssektorn för referensperioden 2009 från 0,3 timmar till sex timmar i de 13 av 15 medlemsstater där uppgifter är tillgängliga. Ett exceptionellt värde på elva timmar rapporterades av två medlemsstater. Det finns mycket färre uppgifter från andra ekonomiska sektorer, även om den tid som behövdes för att fylla i frågeformuläret om FoU inom den statliga sektorn och sektorn för högre utbildning, vilka ligger relativt nära varann, tycks vara längre än inom företagssektorn. När det gäller gemenskapens innovationsundersökning visar informationen i kvalitetsrapporteringen från undersökningsomgångarna 2008 och 2010 att den tid som innovativa företag använde för att fylla i frågeformuläret varierade från 0,48 timmar till över tre timmar. Endast två länder rapporterade att det behövdes mer tid för att fylla i frågeformuläret år 2010 än år 2008. Företag som inte är innovativa använde mellan 0,24 och 1,85 timmar för att fylla i frågeformuläret år 2010. Fyra av tio länder rapporterade högre kostnader under 2010 än under 2008, fem hade lägre kostnader och en rapporterade samma kostnader för de båda åren. 4.3 Eurostats samfinansiering av datainsamling avseende vetenskap, teknik och innovation i medlemsstaterna Ansökningsomgångarna 2006 och 2009 följdes av flera liknande omgångar för 2011 års budget för samfinansiering av de frivilliga delarna av uppgiftsinsamlingar avseende FoU eller innovation eller för att undersöka möjligheten att utveckla nya indikatorer eller finansiera undersökningar om karriärutvecklingen för personer med doktorsexamen. År 2011 uppgick den totala finansieringen för statistik om vetenskap, teknik och innovation till 1 019 974 euro för 13 medlemsstater samt Norge. Phareprogrammen med flera mottagarländer för statistiskt samarbete, programmet med flera mottagarländer om integration på statistikområdet inom ramen för övergångsmekanismen och instrumentet för stöd inför anslutningen (programmen 2004–2011) omfattade samfinansiering för sammanlagt 1 518 105 euro för att göra undersökningar om FoU, innovation och forskarutbildades karriärutveckling i associerade tredjeländer och medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 eller senare. 5. YTTERLIGARE UTVECKLING AV STATISTIK OM VETENSKAP, TEKNIK OCH INNOVATION 5.1 Förändrade förutsättningar I ett meddelande om en vision för EU-statistik[12] efterlyser kommissionen mer integrerade och intelligenta strategier för statistikproduktionen. Detta omfattar integration av statistiska verktyg, ökad användning av administrativa källor samt förenkling och förbättring av det statistiska regelverket, i syfte att få en mer fullständig och framåtblickande statistik, förbättra produktiviteten och lindra belastningen på uppgiftslämnarna. Nu när genomförandebestämmelserna för statistik om vetenskap, teknik och innovation har lagts fram mer konsekvent i förordning (EU) nr 995/2012, blir nästa steg att stärka kopplingen till annan företagsstatistik genom att inkludera FoU- och innovationsstatistik i en framtida ramförordning om integrerad företagsstatistik, som för närvarande diskuteras inom ESS. Detta kommer också att bli nästa möjlighet att göra en ny bedömning av det obligatoriska innehållet i FoU- och innovationsuppgifterna. Vid flera tillfällen under de senaste åren har de nationella statistikmyndigheterna rapporterat om brist på resurser, vilket ger upphov till allvarliga problem i fråga om deras förmåga att uppfylla befintliga eller nya ESS-krav. Att fastställa prioriteringar är därför viktigare än någonsin, såväl för befintlig som för planerad statistikinsamling. 5.2 Förbättring och utvärdering av befintlig statistik om vetenskap, teknik och innovation Statistik måste vara tillförlitlig och ändamålsenlig. Redan insamlade uppgifter, om FoU och innovation i synnerhet, kommer att fortlöpande ses över vad beträffar relevans och kvalitet genom att man fullt ut använder regelbunden efterlevnadskontroll och systematisk insamling av kvalitetsrapporter. Detta är nu ännu viktigare med tanke på att Europa 2020-strategin kommer att övervakas bland annat genom olika indikatorer för vetenskap, teknik och innovation. För FoU-statistik görs fortsatta ansträngningar för att se till att underliggande uppgifter rapporteras för samtliga FoU-utförare (eller åtminstone uppskattas vid behov, oavsett om de är kända i förväg eller inte) och att de omfattar alla ekonomiska sektorer och undersektorer och företag av alla storlekar, dvs. samtliga FoU-utgifter och all FoU-personal i ekonomin vid en viss tidpunkt. För europeisk innovationsstatistik kommer en bedömning att göras av huruvida en utökning av omfattningen (till all affärsverksamhet eller hela ekonomin) skulle ge så mycket mer ny information att det motiverar de ytterligare resurser som behövs och om detta skulle vara metodologiskt möjligt. Förbättringar av den befintliga statistiken om vetenskap, teknik och innovation, i likhet med ny statistik, kommer där det är av ömsesidig nytta att göras i samarbete med OECD och andra internationella organisationer, med vilka en större samordning redan sker. I detta ingår fortsatt arbete med att revidera metodreferensmanualerna. 5.3 Nya indikatorer och nya användningsområden Att reagera på nya användares behov är särskilt komplicerat i den nuvarande ESS-miljön, särskilt i ljuset av snävare budgetar. Användarna kommer dock regelbundet att efterfråga nya indikatorer och nya uppgiftskällor. Utvecklingsinsatser som sträcker sig utöver användningen av befintliga uppgiftskällor, och som skulle ge upphov till nya indikatorer, nya uppgiftskällor och till och med ytterligare uppdelning av de befintliga uppgifterna (som kan omfatta större urvalsstorlekar eller metodologiskt arbete), kommer att göras först efter en noggrann granskning och – så vitt möjligt – lönsamhetsanalys. Genomförbarhetsstudier och pilotundersökningar kommer också att användas i detta sammanhang. Ökad internationalisering av FoU, innovation och annan företagsverksamhet medför i allmänhet även nya utmaningar för sammanställningen av statistik om vetenskap, teknik och innovation, både nu och i framtiden. Detta gäller både att kunna erhålla nya statistiska uppgifter om internationalisering och att bemästra konjunkturundersökningarna i en mer globaliserad värld och därmed ett mer komplext sammanhang. Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010)[13] är den nyaste internationellt kompatibla redovisningsramen i EU för en systematisk och detaljerad beskrivning av en ekonomi. Det kommer att genomföras från och med september 2014. En viktig skillnad i förhållande till den tidigare versionen (ENS 95) är att man erkänner FoU som kapitalbildning snarare än att anse den vara ett mellanliggande konsumtionsled. Med andra ord kommer FoU-verksamhet i stället för att anses som insatsförbrukning för ett företags primärproduktion nu att erkännas som produktion i sig och medföra en ökning av ländernas BNP. Genom denna ändring införs nya krav på mer detaljerade och bredare mätningar av FoU. I samband med den översyn av Frascatimanualen som leds av OECD övervägs för närvarande i vilken utsträckning FoU-undersökningar kan bidra till FoU-kapitaliseringsarbetet och vilka ändringar som eventuellt skulle kunna införas. [1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (EUT L 230, 16.9.2003, s. 1). [2] Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG (KOM(2007) 801). [3] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (KOM(2011) 184). [4] Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010. CO EUR 9, CONCL 2. [5] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (KOM(2010) 546). [6] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt (COM(2012) 392 final). [7] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att mäta innovationsresultat i Europa: en ny indikator (COM(2013) 624 final). [8] Kommissionens förordning (EG) nr 753/2004 av den 22 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på statistik om vetenskap och teknik (EUT L 118, 23.4.2004, s. 23). [9] Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 av den 13 augusti 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation (EUT L 267, 14.8.2004, s. 32). [10] Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 995/2012 av den 26 oktober 2012 om fastställande av detaljerade föreskrifter för genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (EUT L 299, 27.10.2012, s. 18). [11] Kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar (KOM(2005) 217). [12] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet (KOM(2009) 404). [13] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, p. 1).