Körsträckan är direkt kopplad till nötningen av däckets slitbana, som påverkas av däcktrycket, vägytan, fordonets last och förarens körstil. Däcken bryts också ned på grund av ålder eller exponering för solljus (UV-ljus), värme, regn etc. Därför beror däckens hållbarhet även på det klimat de exponeras för, vilket även påverkar andra parametrar i märkningen, som till exempel bränsleekonomin.

Nötning

Ett däck nöts när material avlägsnas vid interaktion med vägytan. Nötningen är även kopplad till däckets körsträcka. Materialen som nöts bort bidrar till partikelutsläppen från däck- och vägslitage i luften. Eftersom andra källor till luftföroreningar regleras, som bland annat utsläpp från fordon, så kommer den relativa betydelsen av dessa partikelutsläpp att öka. Det är fortfarande oklart i vilken utsträckning partikelutsläpp från däck- och vägslitage bidrar till luftföroreningar och mikroplastförorening i havet, och en standardiserad mätmetod har ännu inte utvecklats. Ett antal nyligen utförda studier pekar på att däck kan vara en viktig källa till mikroplastföroreningar i haven .

På samma sätt som för körsträckan beror nötning huvudsakligen på externa faktorer (dvs. däcktryck, vägyta, fordonets last, förarens körstil etc.) Märkningssystemet för däck är inte nödvändigtvis lämpligt för reglering av partikelutsläpp från däck- och vägslitage. Emellertid kan denna fråga undersökas ytterligare i en framtida översyn av förordningen. I en sådan översyn bör de växande problemen med luftföroreningar och mikroplaster i haven och konsekvenserna för miljön och människors hälsa beaktas.

Det kemiska innehållet i däcken, som är avgörande för hälsoeffekterna av partikelutsläpp från däck- och vägslitage, regleras redan genom REACH-förordningen.

Det verkar dessutom relevant att nämna att denna fråga kan utforskas under typgodkännandelagstiftningen för däck.

4.6. Väggrepp på snö och is

I märkningssystemet för däck används index för väggrepp på vått underlag som ett mått på säkerhet. Det kan dock vara vilseledande för konsumenter som köper däck för vinterväglag, eftersom däck som utformats för bättre prestanda på snö- och isunderlag ofta har ett sämre väggrepp på vått underlag än sommardäck av standardkvalitet. Inkludering av däckprestanda på snö- och isunderlag i märkningssystemet skulle öka säkerheten och ge konsumenten mer komplett information, vilket i slutändan kan leda till ett större förtroende för märkningen, särskilt i Norden. Mot denna bakgrund kan det även övervägas om kunden ska informeras om vikten av däckets ålder, eftersom däckprestandan med tiden försämras kraftigt vid låga temperaturer.

Termen ”snödäck” definieras i förordning (EG) nr 661/2009 och i UNECE-föreskrift nr 117 som ”däck vars slitbanemönster, gummiblandning eller struktur primärt utformats för att under vinterförhållanden visa bättre prestanda än ett normalt däck i fråga om förmågan att initiera eller bibehålla fordonsrörelse”. Sådana däck kan vara märkta med ”M+S” vilket ska anges av tillverkaren för däck med bättre prestanda på lera och/eller snö. För tillfället behöver dock inga ytterligare krav uppfyllas eller prestandatest utföras för märkningen ”M+S”.

Termen ”vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden” definieras också i UNECE-föreskrift nr 117 som ”vinterdäck vars slitbanemönster, gummiblandning eller struktur särskilt är konstruerade för att användas i svåra vinterförhållanden” och som uppfyller vissa krav för att få märkningen 3-PMSF (dvs. symbolen 3 Peak Mountain Snow Flake - ett berg med tre toppar och en snöflinga) på däcksidan. Dessa däck kallas även ”vinterdäck” och är obligatoriska i vissa medlemsstater under vintertid.

Både termerna ”snödäck” och ”vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden” kan appliceras på däcktyperna C1, C2 och C3. En annan kategori vinterdäck är ”vinterdäck för nordiska förhållanden”, som är odubbade däck avsedda för vägförhållanden med is och våt is. Det finns för tillfället ingen rättslig definition för vinterdäck för nordiska förhållanden, men en ISO-standard för prestandatestning på is, liknande prestandatestningen för vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden, håller på att tas fram och förväntas vara klar under 2017. Prestandatestet för is gäller endast C1-däck.

För snögreppsprestanda är 3-PMSF-testet och -märkningen den lämpligaste lösningen eftersom den redan i stor utsträckning används av däckbranschen och därmed skulle ha låga implementeringskostnader. Denna ytterligare information kompenserar för den vanligtvis låga poängen för väggrepp på vått underlag i EU-märkningen.

För ”vinterdäck för nordiska förhållanden” (dvs. däck för underlag med is) skulle den förväntade ISO-standarden i kombination med ett tröskelvärde och motsvarande piktogram också kunna vara en användbar lösning. Dessa däck har ofta de lägsta poängen för väggrepp på vått underlag i märkningen.

I båda fall (däck för förhållanden med snö och is) bör den ytterligare informationen i märkningen, i förekommande fall, endast gälla för däck som certifierats av tredje part enligt standardtestproceduren. Detta är nödvändigt för att underhålla och stärka konsumenternas förtroende för märkningen.

4.7.Databas med register

Undersökningen till stöd för översynen undersökte lämpligheten i etablerandet av en databas med register över däckmärkningar och relaterad teknisk dokumentation på EU-nivå för att stärka efterlevnaden. Analysen kom fram till att detta skulle kunna vara användbart för att få fram marknadsinformation för politiska beslut och för att underlätta marknadskontroll, och databasen skulle kunna bli ett informationsverktyg för konsumenter. Databasen skulle även kunna vara ett bra instrument för att nå större insyn i leverantörernas testmetoder och testvillkor, vilka enligt vissa marknadskontrollmyndigheter i dagsläget har brister. För slutanvändarna kan en databas med register användas för tillgång till information om märkningsparametrarna före försäljning.

En eventuell databas skulle behöva komplettera den befintliga databas som är kopplad till informations- och kommunikationssystemet för marknadsövervakning (ICSMS) som täcker produkter i omlopp i EU som inte överensstämmer med EU-produktlagstiftningen, samt komplettera databasen som ska upprättas enligt den omarbetade förordningen om energimärkning (EU) 2017/1369. Erfarenheterna från den kommande databasen över energimärkning kommer att vara till hjälp i diskussionen om en eventuell databas med däckregister.

4.8. Marknadsövervakning och verkställighet

Marknadskontrollaktiviteterna varierar mellan medlemsstaterna, som själva ansvarar för övervakningen. Den vanligaste typen av marknadskontroll sker i form av inspektioner på försäljningsställen. Vissa myndigheter har inspekterat teknisk dokumentation, men endast mycket få har utfört laboratorietester för att verifiera märkningsvärdena. Enligt marknadskontrollmyndigheterna är höga kostnader och otillräckligt antal ackrediterade testanläggningar de största hindren för laboratorietestning av däck.

Den låga nivån på marknadsövervakningen undergräver konsumentens förtroende och har gett återförsäljarna intrycket att märkning av däck är av låg prioritet för myndigheterna.

De flesta medlemsstater ser EU:s samfinansierade och gemensamma testprogram om märkning av däck som en möjlighet att börja testa däck i laboratorier. Syftet med den gemensamma åtgärden är både att erhålla mer testdata och att utveckla bästa praxis för marknadskontrolltestning.