Resolution från Regionkommittén om "Europeiska kommissionens arbetsprogram och Regionkommitténs prioriteringar för 2003"

(2003/C 128/09)

BAKGRUND

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2003 (KOM(2002) 590 slutlig).

ReK:s politiska strategi 2003, som antogs av presidiet den 13 september 2002 (R/CdR 232/2002 pt 7).

Det grekiska ordförandeskapets prioriteringar.

Utkast till operativt program för rådet 2003 (14944/02).

Europaparlamentets resolution om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2003, antagen vid plenarsessionen den 5 december 2002 (P5-TA-PROV(2002)0592).

Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén (DI CdR 81/2001 rev 2).

Utgångspunkter

Vid utarbetandet av sina politiska prioriteringar strävar ReK efter att i full utsträckning beakta de andra EU-institutionernas prioriteringar.

De lokala och regionala myndigheterna ansvarar för en väsentlig del av genomförandet av EU:s politik.

Den demokratiska legitimiteten i EU:s politik skulle i hög grad förbättras om de lokala och regionala myndigheterna engagerades i fastställandet av EU:s prioriteringar.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 48:e plenarsession den 12 och 13 februari 2003 (sammanträdet den 13 februari 2003) enhälligt följande resolution.

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens nya tematiska och strategiska arbetssätt i den årliga planeringen av arbetet.

2. Kommittén upprepar sin begäran att få delta i den mellaninstitutionella dialogen om den årliga politiska strategin och arbetsprogrammet.

3. Kommittén rekommenderar att de 580 titlar som arbetsprogrammet omfattar minskas genom en hårdare prioritering, sammanslagningar och omarbetningar.

3 a Vi uppmanar kommissionen att redan nu tillämpa rekommendationen från konventets arbetsgrupp om subsidiaritetsprincipen, att förse alla lagstiftningsförslag med en "subsidiaritetsanalys" med utförligt underlag för en bedömning av i vilken mån subsidiaritetsprincipen respekterats. Denna analys bör innehålla uppgifter för en bedömning av genomslaget på finansieringsplanet. I fråga om direktiv bör konsekvenserna redovisas för de lagar och förordningar som skall genomföras av medlemsstaterna och myndigheterna under den statliga nivån.

Utvidgningen

4. ReK stöder kommissionens centrala initiativ på området. ReK anser dock att det är oroväckande att kommissionen och de nationella myndigheterna inte engagerar de lokala och regionala myndigheterna i tillräckligt hög grad, vilket leder till att dessa inte är medvetna om vad anslutningen kommer att innebära för dem.

5. Kommittén beklagar att kommissionen i sitt arbetsprogram inte planerar att rådfråga Regionkommittén i en majoritet av de ärenden som rör utvidgningen.

6. ReK välkomnar betoningen på utvidgningens kvalitativa dimension. Kommittén vill särskilt peka på behovet av att ytterligare utveckla EU-medborgarskapsbegreppet och främja den kulturella och språkliga mångfalden.

7. Regionkommittén vill påpeka att en offentlig diskussion om denna utvidgning och eventuella kommande utvidgningar är en förutsättning för allmänhetens stöd. Regionkommittén föreslår därför att en av utvidgningens centrala målsättningar bör vara att informera och engagera medborgarna. ReK anmodar därför alla politiker på alla styresnivåer i Europa att inleda en bred allmän debatt om utvidgningen och om EU:s framtid.

8. ReK uppmanar kommissionen och kandidatländernas regeringar att avsevärt öka samrådet med och informationen till de lokala och regionala myndigheterna under föranslutningsskedet och att anslå de resurser som krävs för denna process.

9. Kommittén betonar behovet av kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå eftersom anslutningens framgång i stor utsträckning kommer att bero på förberedelsegraden hos de lokala och regionala myndigheterna. ReK anmodar kommissionen att i detta syfte planera åtgärder för de lokala och regionala myndigheterna efter utfasningen av Phare.

10. ReK kräver tillräckliga budgetmedel för samarbetsprojekt med kandidatländerna, särskilt för sådana projekt som syftar till erfarenhetsutbyte och kapacitetsuppbyggnad. ReK vill dessutom understryka behovet av ytterligare samarbetsprojekt med grannländerna till den utvidgade unionen. I detta sammanhang bör man prioritera partnerskapet EU/Medelhavsområdet samt förbindelserna med västra balkanområdet, Ryssland, Ukraina och Moldavien, bland annat genom en utvärdering av effekterna av utvidgningen på ekonomin och handeln i dessa länder.

Stabilitet och säkerhet

11. Kommittén delar kommissionens uppfattning att detta är en fråga som bör prioriteras, och ser positivt på att kommissionen har valt ett vidare perspektiv på frågan. Europeisk integration har visat sig vara den bästa möjliga politiken för att uppnå fred, stabilitet, välstånd och frihet för EU:s medborgare. ReK vill därför ånyo framhålla att politik som syftar till ekonomisk och social sammanhållning, spridning av utbildning och kultur, rättvis handel och hållbar utveckling - vid sidan av de föreslagna säkerhetsåtgärderna - också bidrar till en trygg livsmiljö för medborgarna.

12. Mot bakgrund av de natur- och miljökatastrofer som ägt rum under senare tid föreslår kommittén dessutom att man lägger till miljöskydd bland huvudmålen för att skapa och säkerställa en trygg livsmiljö. Kommittéerna välkomnar också den kommande integrerade riskstrategin, som kan anses utgöra ett första steg i denna riktning.

13. ReK påpekar att den grundläggande principen bakom det europeiska området för frihet, säkerhet och rättvisa måste gälla lika för alla.

14. Kommittén påminner om att de lokala och regionala myndigheterna är bland de främsta aktörerna när det gäller att säkerställa stabilitet och säkerhet, och att den stora vikt som nu läggs vid dessa frågor kommer att få betydelsefulla följder för de lokala och regionala myndigheterna. Kommittén beklagar därför att de lokala och regionala myndigheterna inte omnämns vare sig i kommissionens arbetsprogram eller i rådets operativa program. Kommittén begär att få bli hörd om alla relevanta ämnen i detta kapitel, till exempel EU/Medelhavssamarbetet, meddelandet om allmänna brottsförebyggande åtgärder, ett europeiskt system för gränsförvaltning, bedrägeribekämpning, kampen mot droger, förbindelserna med unionens grannländer samt invandrings- och asylpolitik.

15. Regionkommittén välkomnar alla framsteg som görs när det gäller en gemensam invandrings- och asylpolitik och anser att det är av största vikt att en gemensam politik genomförs snarast möjligt. Kommittén anser dock inte att denna fråga bör ses enbart mot bakgrund av säkerheten.

En hållbar ekonomi för alla

16. Regionkommittén rekommenderar att kommissionen i kapitlet "En hållbar ekonomi för alla" redan i arbetsprogrammet och prioriteringarna för 2003 tar hänsyn till att 10 nya länder ansluter sig 2004.

17. Med tanke på dels den rådande lågkonjunkturen, dels de nya medlemsstaternas anslutning, anser kommittén att det är av avgörande betydelse att gå vidare med Lissabonprocessen.

17 a ReK välkomnar det nya samordnade arbetssättet när det gäller den europeiska sysselsättningsstrategin och de ekonomiska riktlinjerna. Vi anser att det är nödvändigt att påskynda genomförandet av Lissabonstrategin för att uppnå målen fram till 2010. Kommittén anser dock att de nödvändiga strukturella reformerna inte får genomföras på den sociala sammanhållningens bekostnad och därmed bör åtföljas av betydande ekonomiska, sociala och utbildningsmässiga investeringar. I detta sammanhang stöder Regionkommittén behovet av att fastställa tydligare kriterier för "stabilitets- och tillväxtpakten" som tar hänsyn till de offentliga myndigheternas investeringar, som t.ex. utgifter för infrastruktur samt stöd till yrkesmässig och social integration.

18. De lokala och regionala myndigheterna påverkas av Lissabonstrategin och har samtidigt ansvaret - i många fall det största ansvaret - för det praktiska genomförandet av många av de åtgärder som föreslås. Regionkommittén bör därför göras mer delaktig i beslutsfattandet på området.

19. Regionkommittén anser att större uppmärksamhet bör riktas mot förhållandet mellan penningpolitik och budgetpolitik samt tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den europeiska monetära unionen, och att detta bör studeras även med tanke på den regionala och lokala nivån eftersom de lokala och regionala myndigheterna svarar för en stor del av de offentliga utgifterna (i vissa länder till och med den största delen).

20. ReK anmodar EU, medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt arbetsmarknadsparterna att inleda regionala sysselsättningspakter, att förbättra den rättsliga ramen för det privata företagandet (särskilt för små och medelstora företag) samt att genomföra de nödvändiga reformerna i socialförsäkringssystemet så att förutsättningar skapas för social stabilitet, sund ekonomi och allmän välfärd.

21. ReK:s ser positivt på att man i kommissionens arbetsprogram och rådets operativa program betraktar omsorgen om miljö och samhälle som ett grundinslag i ekonomin och inte bara som en kostnadsfaktor eller en separat politisk fråga.

22. Kommittén betonar vikten av lika tillgång till allmännyttiga tjänster i medborgarnas dagliga liv, och väntar med intresse på kommissionens kommande förslag om tjänster i allmänhetens intresse. ReK påminner om att det, särskilt för de lokala och regionala myndigheterna, behövs klargöranden när det gäller bestämmelserna för statligt stöd och definitionen av kommersiella respektive icke-kommersiella tjänster (varav de senare inte berörs av Allmänna tjänstehandelsavtalet, General agreement on trade in services, GATS).

Ytterligare ReK-prioriteringar

Konstitutionella frågor och debatten om Europeiska unionens framtid

23. Regionkommittén välkomnar att debatten om Europeiska unionens framtid har fått en framträdande plats i rådets operativa program. Kommittén vill åter betona vikten av att diskutera de lokala och regionala myndigheternas roll i EU och noterar därför med tillfredsställelse att konventet har tagit upp frågan på sin dagordning.

24. Kommittén gläds åt att frågan om de lokala och regionala myndigheterna nu har etablerats på den politiska dagordningen och anser att man måste utveckla metoder för att i tillräcklig utsträckning engagera de lokala och regionala myndigheterna i EU:s beslutsprocess, särskilt med tanke på de ganska nya och ännu inte färdigutvecklade strukturerna för de lokala och regionala myndigheterna i kandidatländerna.

25. ReK betonar behovet av att ytterligare stärka kommitténs institutionella ställning, i linje med dess naturliga roll som övervakare av principerna om subsidiaritet, proportionalitet och närhet.

Kommunikations- och informationsstrategin

26. Kommittén är övertygad om att en verklig integration av folk inte kan lyckas om inte medborgarna "äger" processen. ReK anser därför att det nu behövs en övergripande europeisk informations- och kommunikationsstrategi, eftersom allmänhetens kunskaper om och stöd för EU tycks minska, och anmodar politiker på alla styresnivåer att ta ansvar för debatten om EU-frågor.

27. Regionkommittén vill påpeka att den som företrädare för de lokala och regionala myndigheterna har en lämplig position när det gäller att kommunicera med medborgarna. Därför vill kommittén delta i större utsträckning i kommunikations- och informationsstrategin.

Regionalpolitik

28. Regionkommittén ser med intresse fram emot debatten om en ny sammanhållningspolitik och fastställandet av prioriteringarna inför framtiden, och förväntar sig att få spela en ledande roll i debatten på grund av sin politiska, administrativa och tekniska sakkunskap samt djupa kunskap om de lokala och regionala myndigheter som kommittén företräder.

29. Kommittén betonar behovet av förenkling, större effektivitet och decentralisering av strukturfonderna, en mycket viktig fråga för allmänheten och ReK.

30. ReK anser att begreppet territoriell sammanhållning bör beaktas i fördraget, eftersom det är ett komplement till principen om ekonomisk och social sammanhållning.

31. ReK fäster stor vikt vid behovet att utveckla stadsregioner, landsbygdsregioner, ö-regioner, bergsregioner och avlägsna regioner på ett välbalanserat, samordnat och hållbart sätt. För de områden i Europeiska unionen vilkas geografiska särdrag utgör ytterligare en belastning är det en mycket svårare och mer krävande uppgift att utveckla en integrerad strategi för området inom ramen för den framtida strukturpolitiken.

32. ReK anser att den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP) bör fungera som politisk och rättslig referensram för samordningen av gemenskapens regionalpolitik.

33. Regionkommittén anser att det mellanregionala samarbetet utgör en integrerande faktor och innebär ett genuint gemenskapsmervärde för regionalpolitiken.

34. Kommittén uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, till EU:s grekiska och italienska ordförandeskap samt till kandidatländernas regeringar och parlament.

Bryssel den 13 februari 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore