SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 743 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark MOTIVERING 1. Tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den rådande krissituationen För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in: För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och kommissionen uppmanade därför till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen underströks att stimulanserna bör komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade samt anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. De bör också återtas när det ekonomiska läget förbättras. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver. Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att säkerställa att den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas fullt ut under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. 2. Tidigare steg i förfarandet vid alltför stora underskott I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Enligt artikel 126.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av följande två kriterier: a) Huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet på 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet) eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. b) Huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet på 60 % av bruttonationalprodukten (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). I artikel 126.3 föreskrivs att om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt ett eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. I rapporten ska man ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna for de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Utifrån de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010 Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Danmarks senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . och kommissionens vårprognos 2010, antog kommissionen den 12 maj 2010 Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . en rapport enligt artikel 126.3 för Danmark.[2][3] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Danmarks senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Därefter lämnade ekonomiska och finansiella kommittén den 27 maj 2010 och i enlighet med artikel 126.4 ett yttrande om kommissionens rapport. 3. Förekomsten av ett alltför stort underskott Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010, skulle underskottet i Danmarks offentliga finanser under 2010 uppgå till 5,4 % av BNP och alltså överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Kommissionen bedömde i sin rapport enligt artikel 126.3 att det väntade underskottet inte låg nära referensvärdet 3 % av BNP, men att det väntade överskridandet av referensvärdet skulle kunna anses ha inträffat undantagsvis enligt definitionen i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det har framför allt orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas real BNP i Danmark återhämta sig med 1,6 % 2010, efter den skarpa tillbakagången med 4,9 % 2009. Nedgången 2009 avspeglade den skarpa minskningen av privat konsumtion, investeringar och export till följd av finanskrisen och den globala nedgången – framför allt den kraftigt minskade efterfrågan från de viktigaste handelsparterna (Tyskland, Förenade kungariket, Sverige och Norge). Underskottet 2010 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de danska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Överskridandet av referensvärdet kan emellertid inte betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas budgetunderskottet vid oförändrad politik Prognosen vid oförändrad politik tar hänsyn till att de extraordinära åtgärder som är kopplade till krisen (delvis) kommer att avvecklas. minska till 4,9 % av BNP 2011. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt.[4] Prognosen vid oförändrad politik tar hänsyn till att de extraordinära åtgärder som är kopplade till krisen (delvis) kommer att avvecklas. Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010 ligger den offentliga bruttoskulden kvar under referensvärdet 60 % av BNP och beräknas uppgå till 45,1 % av BNP år 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldkvoten uppgå till 46 % av BNP 2010 och därefter öka till 49,5 % av BNP 2011, vilket fortfarande är under referensvärdet på 60 % av BNP. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten bedömde kommissionen i sin rapport också ”faktorer av betydelse”. Enligt pakten får dessa bara beaktas under de steg som leder till beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott, om underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att endast överskrida det tillfälligt. När det gäller Danmark uppfylls inte dessa båda villkor. Betraktade separat är faktorerna av betydelse i det aktuella fallet relativt gynnsamma. Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i fördraget överensstämmer med bedömningen i kommissionens rapport enligt artikel 126.3. Kommissionen anser, efter att ha beaktat sin rapport enligt artikel 126.3 och ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4, att det föreligger ett alltför stort underskott i Danmark. Detta framgår av det yttrande som antogs av kommissionen den [15 juni 2010] och som härmed överlämnas till rådet i enlighet med artikel 126.5. Kommissionen föreslår att rådet fattar ett beslut med denna innebörd, i enlighet med artikel 126.6. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 126.7, ska riktas till Danmark för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra. 4. Rekommendationer för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra Enligt artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska det i rådsrekommendationen enligt artikel 126.7 anges en tidsfrist på högst sex månader för den berörda medlemsstaten att vidta effektiva åtgärder. Det ska också anges en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, som ”bör slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes, om inte särskilda omständigheter föreligger”. I artikel 2.6 i förordningen underförstås att de ”faktorer av betydelse” som beaktats i kommissionens rapport enligt artikel 126.3 i fördraget ska beaktas vid beslut om huruvida särskilda omständigheter föreligger. I artikel 3.4 i förordningen specificeras att rådet ska rekommendera att medlemsstaten uppnår en ”årlig minsta förbättring på minst 0,5 % av BNP som ett riktmärke av sitt konjunkturrensade saldo, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte skall räknas med, för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i rekommendationen”. Särskilda omständigheter anses föreligga i Danmarks fall, i linje med den ökade flexibilitet vid tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott som infördes genom reformen 2005 av stabilitets- och tillväxtpakten. Nedgången 2009 avspeglade den skarpa minskningen av privat konsumtion, investeringar och export till följd av finanskrisen och den globala nedgången – framför allt den kraftigt minskade efterfrågan från de viktigaste handelsparterna (Tyskland, Förenade kungariket, Sverige och Norge). Underskottet 2010 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de danska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det är mot denna bakgrund lämpligt att överväga korrigeringen av det alltför stora underskottet på medellång sikt med 2013 som tidsfrist. Danmarks budgetmässiga läge 2010 var ett resultat dels av de åtgärder som vidtagits som svar på krisen och som uppgick till 2,2 % av BNP 2009 och 1,3 % 2010, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, dels av det fria spelrum som de automatiska stabilisatorerna fått. De danska myndigheterna bör därför genomföra de planerade finanspolitiska åtgärderna år 2010. Eftersom inga allvarliga ekonomiska obalanser väntas kommer en trovärdig och hållbar korrigering framför allt att kräva att de danska myndigheterna åstadkommer en strukturell korrigering på i genomsnitt ½ % av BNP per år under perioden 2011–2013. De bör också närmare ange vilka åtgärder som krävs för att om konjunkturen så tillåter korrigera det alltför stora underskottet under 2013 och påskynda minskningen av underskottet, om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren blir bättre än väntat. En förstärkt övervakning inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, som framstår som nödvändig med tanke på tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet, kommer att förutsätta en regelbunden och punktlig övervakning av genomförandet av den strategi för konsolidering av de offentliga finanserna som syftar till att korrigera det alltför stora underskottet. Därför bör detta ägnas ett särskilt kapitel vid den uppdatering av Danmarks konvergensprogram som utarbetas under perioden 2010–2013. Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| Real BNP (förändring i %)|KOM våren 2010|1,7|-0,9|-4,9|1,6|1,8|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|-0,9|-4,3|1,3|1,6|2,0|2,3| Produktionsgap 1 (i % av potentiell BNP)|KOM våren 2010²|2,6|0,2|-5,1|-3,9|-2,7|i.u.|i.u.| |KP februari 2010 3|i.u.|0,3|-4,5|-3,9|-3,1|-2,0|-0,9| Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP)|KOM våren 2010|4,8|3,4|-2,7|-5,5|-4,9|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|3,4|-2,9|-5,3|-4,1|-3,1|-1,8| Primärt saldo (i % av BNP)|KOM våren 2010|6,3|4,8|-0,7|-3,4|-2,7|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|4,8|-1,3|-3,7|-2,3|-1,2|0,3| Konjunkturrensat saldo 1 (i % av BNP)|KOM våren 2010|3,1|3,3|0,6|-3,0|-3,1|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|3,2|0,0|-2,8|-2,1|-1,7|-1,1| Strukturellt saldo 4 (i % av BNP)|KOM våren 2010|3,1|3,3|0,6|-2,7|-3,1|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|3,2|1,4|-1,1|-1,0|-0,8|-0,3| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)|KOM våren 2010|27,4|34,2|41,6|46,0|49,5|i.u.|i.u.| |KP februari 2010|i.u.|33,4|38,5|41,8|46,2|48,3|48,1| Anmärkningar :|| 1 Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.|| 2 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % respektive 0,9 % under perioden 2008–2011.|| 3 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % respektive 0,9 % under perioden 2008–2011.|| 4 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 1,4 % av BNP 2009, 1,7 % 2010, 1,1 % 2011, 0,9% 2012, 0,8 % 2013 och 0,0 % 2015, samtliga utgiftsminskande enligt det senaste programmet, och 0,2 % av BNP 2010 underskottsbegränsande enligt kommissionens vårprognos 2010. På grund av skillnader vad avser tillämpad metod, kan de engångsåtgärder som rapporteras i programmet inte klassas som engångsåtgärder enligt kommissionens definition. Enligt kommissionens definition skulle engångsåtgärderna vara 0,2% av BNP under 2010 (underskottsminskande) och noll procent under återstående år.|| || Källa :|| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2010 (KOM) och kommissionens beräkningar.|| Förslag till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.6, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Danmarks synpunkter, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. (2) Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. (3) Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott som anges i artikel 126 i fördraget och förtydligas i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. (som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten). Protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget, innehåller ytterligare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 479/2009 EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. anges närmare regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll. [5][6] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. (4) Reformen av stabilitets- och tillväxtpakten 2005 avsåg att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Syftet var särskilt att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under alla steg av förfarandet vid alltför stora underskott. Härigenom blev pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser, samtidigt som den ekonomiska situationen beaktas. (5) Enligt artikel 126.5 i fördraget ska kommissionen avge ett yttrande till rådet, om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha tagit hänsyn till sin rapport i enlighet med artikel 126.3 och med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 126.4, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Danmark. Kommissionen lämnade därför ett sådant yttrande om Danmark till rådet den [15 juni 2010] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[7] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) I artikel 126.6 i fördraget fastställs det att rådet ska beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan det efter en allsidig bedömning avgör om underskottet är alltför stort. När det gäller Danmark leder den allsidiga bedömningen till följande slutsatser. (7) Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010, skulle underskottet i Danmarks offentliga finanser under 2010 uppgå till 5,4 % av BNP och alltså överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Det väntade underskottet är inte nära referensvärdet på 3 % av BNP, men det väntade överskridandet av referensvärdet kan betecknas som undantagsvis i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det har framför allt orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2010 gick real BNP i Danmark tillbaka med 4,9 % 2009 och väntas återhämta sig med 1,6 % 2010. Underskottet 2010 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de danska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Överskridandet av referensvärdet kan emellertid inte betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas budgetunderskottet vid oförändrad politik Prognosen utifrån antagandet om en oförändrad politik tar hänsyn till ett (delvis) tillbakadragande av extraordinära åtgärder kopplade till krisen. minska till 4,9 % av BNP 2011. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt.[8] Prognosen utifrån antagandet om en oförändrad politik tar hänsyn till ett (delvis) tillbakadragande av extraordinära åtgärder kopplade till krisen. (8) Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010 ligger den offentliga bruttoskulden kvar under referensvärdet 60 % av BNP och beräknas uppgå till 45,1 % av BNP år 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldkvoten uppgå till 46 % av BNP 2010 och därefter öka till 49,5 % av BNP 2011, vilket fortfarande är under referensvärdet på 60 % av BNP. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. (9) Enligt artikel 2.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska hänsyn till ”faktorer av betydelse” bara tas i de steg som leder fram till rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i enlighet med artikel 126.6, om de båda villkoren – att underskottet fortsätter att ligga nära referensvärdet och att referensvärdet endast tillfälligt överskrids – helt uppfylls. I Danmarks fall uppfylls inte dessa båda villkor. Därför beaktas inte faktorer av betydelse i de steg som leder fram till detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Slutsatsen av den allsidiga bedömningen är att det föreligger ett alltför stort underskott i Danmark. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande […] [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Danmarks senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Prognosen vid oförändrad politik tar hänsyn till att de extraordinära åtgärder som är kopplade till krisen (delvis) kommer att avvecklas. [5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [6] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. [7] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [8] Prognosen utifrån antagandet om en oförändrad politik tar hänsyn till ett (delvis) tillbakadragande av extraordinära åtgärder kopplade till krisen. ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 743 final Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO sobre la existencia de un déficit excesivo en Dinamarca EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. Aplicación del pacto de estabilidad y crecimiento en la actual situación de crisis Muchos países de la UE están confrontados actualmente a déficit de las administraciones públicas superiores al valor de referencia del 3% del PIB establecido en el Tratado. El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica en 2008-2009. Pueden distinguirse varios factores. En primer lugar, la recesión económica provoca una disminución de los ingresos tributarios y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la actual situación económica excepcional, la Comisión preconizó la aplicación de un conjunto de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan indicaba que las medidas debían ser oportunas, selectivas y temporales y diferenciadas entre Estados miembros, a fin de reflejar sus diferentes posiciones en materia de sostenibilidad de las finanzas públicas y competitividad, y debían abandonarse cuando mejoraran las condiciones económicas. Varios países han adoptado medidas para estabilizar el sector financiero, algunas de las cuales han influido en el nivel de endeudamiento o constituyen un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal podría recuperarse posteriormente. En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3% del PIB. Las modificaciones introducidas en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento en 2005 estaban encaminadas a garantizar en particular que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas teniendo en cuenta la situación económica, a fin de garantizar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. 2. Etapas anteriores en el procedimiento de déficit excesivo En el artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea se establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Este procedimiento se desarrolla en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm En virtud del artículo 126, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe supervisar el cumplimiento de la disciplina presupuestaria basándose en dos criterios, a saber: a) si la proporción entre el déficit público previsto o efectivo y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido substancial y continuamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente y la proporción se mantenga próxima al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60% (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). Según el artículo 126, apartado 3, si un Estado miembro no cumple los requisitos de alguno de estos dos criterios, la Comisión debe elaborar un informe. En este informe también se debe tener «en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». Partiendo de los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010 En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Dinamarca puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , y teniendo en cuenta las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la Comisión, de conformidad con el artículo 126, artículo 3, adoptó un informe relativo a Dinamarca el 12 de mayo de 2010 Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Dinamarca puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Posteriormente, y en virtud del artículo 126, apartado 4, el Comité Económico y Financiero emitió un dictamen sobre el informe de la Comisión el 27 de mayo de 2010. 3. Existencia de un déficit excesivo Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, se preveía que el déficit de las administraciones públicas alcanzaría el 5,4% del PIB en 2010, con lo cual se rebasaría el valor de referencia del 3% del PIB. El informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, consideraba que, aunque el déficit previsto no era próximo al valor de referencia del 3% del PIB, el exceso previsto sobre dicho valor de referencia podía calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real se recuperará a una tasa del 1,6% en 2010, tras la fuerte contracción sufrida en 2009 (4,9%). La recesión de 2009 refleja la fuerte reducción del consumo privado, la inversión y las exportaciones, provocada por la crisis financiera, y, en particular, por el desplome de la demanda de los principales socios comerciales de Dinamarca (Alemania, Reino Unido, Suecia y Noruega). El déficit en 2010 será la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades danesas. Sin embargo, el exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit disminuiría al 4,9% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. . No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado.[4] La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, y se situará en torno al 45,1% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el ratio de deuda sería del 46% del PIB en 2010 y aumentaría al 49,5% del PIB en 2011, con lo cual se mantendría por debajo del valor de referencia del 60% del PIB. Se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. De conformidad con lo dispuesto en el Tratado y en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión también ha analizado «factores pertinentes» en su informe. Según el Pacto, estos factores sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo si el déficit cumple la doble condición de proximidad al valor de referencia y carácter temporal del exceso sobre dicho valor. En el caso de Dinamarca, no se cumple esta doble condición. Considerados en sí mismos, los factores pertinentes en el presente caso parecen ser relativamente favorables. El dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el artículo 126, apartado 4, del Tratado es conforme con la evaluación realizada en el informe de la Comisión elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3. La Comisión, teniendo en cuenta su informe elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3, y el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido con arreglo al artículo 126, apartado 4, considera que en Dinamarca existe un déficit excesivo. El dictamen correspondiente, adoptado por la Comisión el [15 de junio de 2010], se transmite al Consejo, de conformidad con el artículo 126, apartado 5, del Tratado. La Comisión propone que el Consejo decida en consecuencia, en virtud del artículo 126, apartado 6. Por otra parte, la Comisión, con arreglo al artículo 126, apartado 7, del Tratado, presenta también al Consejo una recomendación con vistas a una recomendación del Consejo dirigida a Dinamarca para que este país ponga fin a su situación de déficit público excesivo. 4. Recomendaciones para poner fin a la situación de déficit excesivo Con arreglo al artículo 3, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, la recomendación del Consejo formulada en virtud del artículo 126, apartado 7, debe establecer un plazo de seis meses como máximo para que el Estado miembro afectado tome medidas eficaces y un plazo para la corrección del déficit excesivo, que «deberá realizarse en el año siguiente a su detección salvo que concurran circunstancias especiales». Según el artículo 2, apartado 6, del Reglamento, los «factores pertinentes» considerados en el informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, del Tratado han de tenerse en cuenta a la hora de decidir si concurren circunstancias especiales. El artículo 3, apartado 4, del Reglamento dispone que el Consejo ha de recomendar que el Estado miembro logre «una mejora anual mínima equivalente al 0,5% del PIB, como valor de referencia, del saldo presupuestario ajustado en función del ciclo, tras deducir las medidas excepcionales y otras medidas de carácter temporal, con el fin de garantizar la corrección del déficit excesivo dentro del plazo establecido en la recomendación». En el caso de Dinamarca se considera que concurren circunstancias especiales, que cabe considerar teniendo en cuenta la mayor flexibilidad en la aplicación del procedimiento de déficit excesivo introducida con la reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, la recesión de 2009 reflejó la fuerte reducción del consumo privado, la inversión y las exportaciones, provocada por la crisis financiera, y, especialmente, por el desplome de la demanda de los principales socios comerciales de Dinamarca (Alemania, Reino Unido, Suecia y Noruega). El déficit en 2010 será la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades danesas. En este contexto, es adecuado plantearse la corrección del déficit excesivo a medio plazo, con un plazo para la corrección fijado en 2013. Reconociendo que la situación presupuestaria de Dinamarca en 2010 es el resultado de medidas tomadas para hacer frente a la crisis —de un importe equivalente al 2,2% del PIB en 2009 y al 1,3% en 2010 del PIB y que constituyen una respuesta adecuada conforme al Plan Europeo de Recuperación Económica— y del libre funcionamiento de los estabilizadores automáticos, las autoridades danesas deberán aplicar en 2010 las medidas presupuestarias previstas. En particular, teniendo en cuenta la inexistencia de importantes desequilibrios económicos, una senda de ajuste creíble y sostenible requiere que las autoridades danesas garanticen un ajuste anual medio del saldo presupuestario estructural de medio punto porcentual del PIB en el periodo 2011-2013, especifiquen las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2013, si las condiciones cíclicas lo permiten, y aceleren la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado. Una supervisión reforzada en el marco del procedimiento de déficit excesivo, que parece necesaria teniendo en cuenta el plazo para la corrección de dicho déficit, requerirá un seguimiento regular y oportuno de los progresos alcanzados en la aplicación de la estrategia de saneamiento fiscal para garantizar la corrección. En este contexto, podría ser útil dedicar a este aspecto un capítulo aparte en las actualizaciones del programa de convergencia de Dinamarca que se elaboren entre 2010 y 2013. Comparación de las principales previsiones macroeconómicas y presupuestarias | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| PIB real (% variación)|COM primavera 2010|1,7|-0,9|-4,9|1,6|1,8|–|–| |PC Feb 2010|–|-0,9|-4,3|1,3|1,6|2.0|2,3| Brecha de producción 1 (% del PIB potencial)|COM primavera² 2010|2,6|0,2|-5,1|-3,9|-2,7|–|–| |PC Feb 2010 3|–|0.3|-4.5|-3.9|-3.1|-2.0|-0.9| Saldo presupuestario de las administraciones públicas (% del PIB)|COM primavera 2010|4,8|3,4|-2,7|-5,5|-4,9|–|–| |PC Feb 2010|–|3,4|-2,9|-5,3|-4,1|-3,1|-1,8| Saldo primario (% del PIB)|COM primavera 2010|6,3|4,8|-0,7|-3,4|-2,7|–|–| |PC Feb 2010|–|4,8|-1,3|-3,7|-2,3|-1,2|0,3| Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo 1 (% del PIB)|COM primavera 2010|3,1|3,3|0,6|-3,0|-3,1|–|–| |PC Feb 2010|–|3.2|0.0|-2.8|-2.1|-1.7|-1.1| Saldo estructural 4 (% of GDP)|COM primavera 2010|3,1|3,3|0,6|-2,7|-3,1|–|–| |PC Feb 2010|–|3.2|1.4|-1.1|-1.0|-0.8|-0.3| Deuda pública bruta (% del PIB)|COM primavera 2010|27,4|34,2|41,6|46,0|49,5|–|–| |PC Feb 2010|–|33,4|38,5|41,8|46,2|48,3|48,1| Notas :|| 1 Brechas de producción y saldos ajustados en función del ciclo recalculados por los servicios de la Comisión partiendo de los datos del programa.|| 2 Sobre la base de un potencial de crecimiento estimado del 1,4%, el 0,6%, el 0,5% y el 0,9%, respectivamente, en 2008, 2009, 2010 y 2009.|| 3 Sobre la base de un potencial de crecimiento estimado del 1,4%, el 0,6%, el 0,5% y el 0,9%, respectivamente, en 2008, 2009, 2010 y 2009.|| 4 Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal. Las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal representan el 1,4% del PIB en 2009, el 1,7% en 2010, el 1,1% en 2011, el 0,9% en 2012, el 0,8% en 2013 y el 0,0% en 2015 (reducción del déficit en todos los casos) según el programa más reciente, y el 0,2% del PIB en 2010 (reducción del déficit) según las previsiones del otoño de 2010 de los servicios de la Comisión. Debido a diferencias de metodología, las medidas puntuales indicadas por el programa no se consideran tales según la definición de los servicios de la Comisión. Empleando esta definición, las medidas puntuales equivaldrían al 0,2% del PIB (reducción del déficit) en 2010 y serían nulas en los restantes años.|| || Fuente :|| Programa de convergencia (PC); previsiones de los servicios de la Comisión (COM) de la primavera de 2010; cálculos de los servicios de la Comisión.|| Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO sobre la existencia de un déficit excesivo en Dinamarca EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 6, Vista la propuesta de la Comisión Europea, Vistas las observaciones presentadas por Dinamarca, Considerando lo siguiente: (1) Con arreglo al artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, los Estados miembros deben evitar déficit públicos excesivos. (2) El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. (3) El procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, contemplado en el artículo 126 del Tratado y desarrollado por el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. (que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento), contempla la posibilidad de adoptar una decisión sobre la existencia de un déficit excesivo. El Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado, establece disposiciones adicionales relativas a la aplicación del procedimiento de déficit excesivo. El Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. establece definiciones y normas detalladas para la aplicación de dicho Protocolo. [5][6] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. (4) La reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de las finanzas públicas a largo plazo, así como garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en cuenta en todas las etapas del procedimiento de déficit excesivo. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas públicas a fin de permitir una vuelta rápida a situaciones presupuestarias sólidas teniendo en cuenta la situación económica. (5) El artículo 126, apartado 5, del Tratado dispone que la Comisión debe transmitir un dictamen al Consejo si considera que un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo. Tras tomar en consideración su informe elaborado de conformidad con el artículo 126, apartado 3, y visto el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el apartado 4 de dicho artículo, la Comisión concluyó que existe un déficit excesivo en Dinamarca. Por consiguiente, el [15 de junio de 2010], la Comisión trasmitió al Consejo un dictamen sobre Dinamarca en este sentido Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[7] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) El artículo 126, apartado 6, del Tratado establece que el Consejo debe considerar las observaciones que formule el Estado miembro de que se trate y, tras una valoración global, decidir si existe un déficit excesivo. En el caso de Dinamarca, esta valoración global lleva a las siguientes conclusiones. (7) Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, se preveía que el déficit de las administraciones públicas alcanzaría el 5,4% del PIB en 2010, con lo cual se rebasaría el valor de referencia del 3% del PIB. Aunque el déficit previsto no es próximo al valor de referencia del 3% del PIB, el exceso sobre dicho valor de referencia puede calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real se contrajo un 4,5% en 2009 y se prevé que se recupere en 2010, con una tasa de crecimiento del 1,6%. El déficit en 2010 será la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades danesas. Sin embargo, el exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit disminuiría al 4,9% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. . No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado.[8] La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. (8) Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, y se situará en torno al 45,1% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el ratio de deuda sería del 46% del PIB en 2010 y aumentaría al 49,5% del PIB en 2011, con lo cual se mantendría por debajo del valor de referencia del 60% del PIB. Se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. (9) De conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, los «factores pertinentes» sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la decisión del Consejo relativa a la existencia de un déficit excesivo adoptada de conformidad con el artículo 126, apartado 6, si se cumple plenamente la doble condición de que el déficit se mantenga próximo al valor de referencia y el exceso sobre dicho valor sea temporal. En el caso de Dinamarca no se cumple esta doble condición. Por consiguiente no se han tenido en cuenta factores pertinentes en las etapas que han llevado a la adopción de la presente Decisión. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 De una valoración global se desprende que Dinamarca presenta un déficit excesivo. Artículo 2 El destinatario de la presente Decisión será el Reino de Dinamarca. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente […] [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm [2] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Dinamarca puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. [5] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. [6] DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. [7] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Dinamarca pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [8] La hipótesis de mantenimiento de la política económica tiene en cuenta la retirada (parcial) de las medidas extraordinarias adoptadas para hacer frente a la crisis. ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 743 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Taanis SELETUSKIRI 1. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamine praeguses kriisiolukorras Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk ELi toimimise lepingus (edaspidi „alusleping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris, üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Mitu riiki on võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames varem võetud meetmed Aluslepingu artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . .[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedal) ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas valitsemissektori eelarve puudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsioon”. Lähtudes Taani ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetest Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Taani kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosist, võttis komisjon artikli 126 lõike 3 alusel 12. mail 2010 vastu Taanit käsitleva aruande Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatudjärgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Taani kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatudjärgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 27. mail 2010 kooskõlas artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 3. Ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 5,4 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes märgiti, et puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal, kuid seda võiks käsitada aluslepingu ja stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohasel peaks Taani reaalne SKP pärast 2009. aasta 4,9 % vähenemist suurenema 2010. aastal 1,6 %. 2009. aasta majanduslangusega kaasnes eratarbimise, investeeringute ja ekspordi järsk vähenemine ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning eelkõige nõudluse vähenemine Taani peamiste kaubanduspartnerite (Saksamaa, Ühendkuningriik, Rootsi ja Norra) hulgas. 2010. aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt. Kuid kontrollväärtuse kavandatavat ületamist ei saa pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest.. vähenema 2011. aastal 4,9 %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.[4] Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest.. Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2010. aastal 45,1% tasemele SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe suurenema 46 %-lt SKPst 2010. aastal 49,5 %ni SKPst 2011. aastal, jäädes siiski alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. Aluslepingu võla kriteerium on täidetud. Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka muid asjaomaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Taani puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna tunduvad asjaomased tegurid praegu suhteliselt soodsad. Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes esitatud hinnanguga. Olles võtnud arvesse artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning majandus- ja rahanduskomitee artikli 126 lõike 4 kohast arvamust, on komisjon arvamusel, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Selline arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab, et nõukogu teeks oma otsuse kooskõlas artikli 126 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adresseeritakse Taanile ja mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7. 4. Soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid tegureid tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta. Määruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks „tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”. Eriasjaolud, mis on olulised ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks kohaldamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga, on leidnud Taani puhul kinnitust. Eelkõige kaasnes 2009. aasta majanduslangusega eratarbimise, investeeringute ja ekspordi järsk vähenemine ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning eelkõige nõudluse vähenemine Taani peamiste kaubanduspartnerite (Saksamaa, Ühendkuningriik, Rootsi ja Norra) hulgas. 2010. aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt. Seda silmas pidades on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist keskpikas raamistikus tähtajaga 2013. aasta. Tunnistades, et Taani 2010. aasta eelarvepositsioon on tingitud kriisi leevendamiseks võetud meetmetest, mille maht ulatus 2009. aastal 2,2 %ni SKPst ja 2010. aastal 1,3 %ni SKPst ning mis olid nõuetekohaseks vastuseks majanduslangusele ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava põhimõtetega, ning automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Taani ametiasutused rakendama fiskaalmeetmeid 2010. aastal vastavalt kavandatule. Pidades silmas, et Taani puhul ei ole tegemist majanduse tõsise tasakaalustamatusega, peaksid Taani ametiasutused usaldusväärse ja jätkusuutliku kohandamiskava elluviimiseks tagama ajavahemikul 2011–2013 keskmise iga-aastase struktuurse eelarvepositsiooni kohandamise ½ % SKPst, täpsustama meetmed, mida tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama eelarvepuudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetingimuste korral. Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames kohaldada tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve konsolideerimise strateegia rakendamisel tehtud edusamme, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. Seepärast oleks kasulik käsitleda kõnealust küsimust aastateks 2010–2013 koostatavate Taani ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| SKP reaalkasv (muutuse %)|KOM kevad 2010|1,7|-0,9|-4,9|1,6|1,8|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|-0,9|-4,3|1,3|1,6|2,0|2,3| SKP lõhe 1 (% potentsiaalsest SKPst)|KOM kevad 2010²|2,6|0,2|-5,1|-3,9|-2,7|puudub|puudub| |LP veebruar 2010 3|puudub|0,3|-4,5|-3,9|-3,1|-2,0|-0,9| Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010|4,8|3,4|-2,7|-5,5|-4,9|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|3,4|-2,9|-5,3|-4,1|-3,1|-1,8| Esmane eelarvepositsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010|6,3|4,8|-0,7|-3,4|-2,7|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|4,8|-1,3|-3,7|-2,3|-1,2|0,3| Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon 1 (% SKPst)|KOM kevad 2010|3,1|3,3|0,6|-3,0|-3,1|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|3,2|0,0|-2,8|-2,1|-1,7|-1,1| Struktuurne eelarvepositsioon 4 (% SKPst)|KOM kevad 2010|3,1|3,3|0,6|-2,7|-3,1|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|3,2|1,4|-1,1|-1,0|-0,8|-0,3| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)|KOM kevad 2010|27,4|34,2|41,6|46,0|49,5|puudub|puudub| |LP veebruar 2010|puudub|33,4|38,5|41,8|46,2|48,3|48,1| Märkused:|| 1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP lõhe.|| 2 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2008-2011 vastavalt 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % ja 0,9 %.|| 3 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2008–2011 vastavalt 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % ja 0,9 %.|| 4 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2009. aastal 1,4 % SKPst, 2010. aastal 1,7 %, 2011. aastal 1,1 %, 2012. aastal 0,9 %, 2013. aastal 0,8 % ja 2015. aastal 0 % SKPst, (kõik puudujääki vähendavad) ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt 2010. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad). Metoodika erinevuste tõttu ei käsitata programmis esitatud ühekordseid meetmeid komisjoni talituste määratluse kohaselt ühekordsete meetmetena. Komisjoni talituste määratlust kasutades oleksid ühekordsed meetmed 2010. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad) ning ülejäänud aastatel null.|| || Allikas:|| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.|| Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Taanis EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „alusleping”, eriti selle artikli 126 lõiget 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Taani esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. (2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mida on vaja hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks. (3) Aluslepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida selgitatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (mis on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Aluslepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokolliga on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. [5][6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. (4) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. (5) Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles võtnud arvesse nii artikli 126 lõike 3 kohast aruannet kui ka majandus- ja rahanduskomitee artikli 126 lõike 4 kohast arvamust, on komisjon seisukohal, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon [15. juunil 2010] nõukogule Taani kohta sellekohase arvamuse Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[7] Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangu koostamist otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Taani puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele. (7) Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 5,4 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kavandatav puudujääk ületab tunduvalt kontrollväärtust 3 % SKPst, kuid seda võib pidada erandlikuks aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Ülemäärane eelarvepuudujääk on eelkõige tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Taani reaalne SKP pärast 2009. aasta 4,9 % suurust vähenemist suurenema 2010. aastal 1,6 %. 2010. aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt. Kuid kontrollväärtuse kavandatavat ületamist ei saa pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest. vähenema 2011. aastal 4,9 %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.[8] Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest. (8) Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2010. aastal 45,1 % tasemele SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe suurenema 46 %-lt SKPst 2010. aastal 49,5 %ni SKPst 2011. aastal, jäädes siiski alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. Aluslepingu võla kriteerium on täidetud. (9) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Taani puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjaomaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Üldhinnangust selgub, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Artikkel 2 Otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja […] [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Taani kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatudjärgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest.. [5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. [6] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. [7] Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [8] Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest. FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 743 final Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur l’existence d’un déficit excessif au Danemark EXPOSÉ DES MOTIFS 1. Application du pacte de stabilité et de croissance dans la situation de crise actuelle Bon nombre de pays de l’UE sont actuellement confrontés à des déficits publics supérieurs à la valeur de référence de 3 % du PIB établie dans le traité. L’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacés dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs entrent en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique entraîne une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires ont un rôle important à jouer dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a plaidé pour des mesures d’impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan indiquait que les mesures devraient être prises en temps voulu, ciblées, temporaires, différenciées selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité, et qu'elles devraient être abandonnées lorsque les conditions économiques s'amélioreraient. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, dont certaines ont eu un impact sur l’endettement, ou entraînent un risque d'accroissement du déficit et de la dette à l'avenir, bien qu'une partie des coûts du soutien apporté par l'État puisse être récupérée par la suite. Le pacte de stabilité et de croissance impose à la Commission d’engager la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) chaque fois que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient notamment à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue pour les politiques gouvernementales un cadre sur lequel s’appuyer pour rétablir rapidement une situation budgétaire saine tout en tenant compte de la situation économique, et garantir ainsi la viabilité à long terme des finances publiques. 2. Étapes précédentes dans la procédure de déficit excessif L’article 126 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE) prévoit une procédure concernant les déficits excessifs (PDE). Cette procédure est détaillée dans le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil «visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs» JO L 209 du 2.8.1997, p.6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_fr.htm , qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p.6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_fr.htm Conformément à l'article 126, paragraphe 2, du traité, il incombe à la Commission d’examiner si la discipline budgétaire a été respectée sur la base de deux critères, c’est-à-dire en vérifiant: a) si le rapport entre le déficit public prévu ou effectif et le produit intérieur brut (PIB) dépasse la valeur de référence de 3 % (à moins que ce rapport n’ait diminué de manière substantielle et constante et n’ait atteint un niveau proche de la valeur de référence, ou que le dépassement de la valeur de référence ne soit qu’exceptionnel et temporaire et que ledit rapport ne reste proche de la valeur de référence); et b) si le rapport entre la dette publique et le PIB dépasse la valeur de référence de 60 % (à moins que ce rapport ne diminue suffisamment et ne s’approche de la valeur de référence à un rythme satisfaisant). L’article 126, paragraphe 3, du traité dispose que si un État membre ne satisfait pas aux exigences de ces critères ou de l’un d’eux, la Commission élabore un rapport. Celui-ci «examine également si le déficit public excède les dépenses publiques d’investissement et tient compte de tous les autres facteurs pertinents, y compris la position économique et budgétaire à moyen terme de l’État membre». Sur la base des données communiquées par les autorités danoises en avril 2010 Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. Les données les plus récemment communiquées par le Danemark sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , et compte tenu des prévisions de ses services du printemps 2010, la Commission a adopté le 12 mai 2010 un rapport au titre de l'article 126, paragraphe 3, concernant le Danemark Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm .[2][3] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. Les données les plus récemment communiquées par le Danemark sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm Conformément à l’article 126, paragraphe 4, le comité économique et financier a ensuite rendu un avis sur ce rapport de la Commission le 27 mai 2010. 3. Existence d’un déficit excessif Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, le déficit public du Danemark devrait atteindre 5,4% du PIB en 2010, ce qui est supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Dans son rapport établi au titre de l'article 126, paragraphe 3, la Commission a considéré que le déficit prévu n'était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB, mais que ce dépassement de la valeur de référence pouvait être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Il résulte notamment d’une récession économique grave au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le PIB réel du Danemark devrait renouer avec la croissance (1,6 %) en 2010 après la forte contraction (4,9 %) de 2009. La récession de 2009 est due à un fort recul de la consommation privée, de l'investissement et des exportations, lui-même lié à la crise financière et à la récession mondiale, et plus particulièrement à l’effondrement de la demande émanant des principaux partenaires commerciaux (Allemagne, Royaume-Uni, Suède et Norvège). Le déficit prévu pour 2010 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance prises par les autorités danoises conformément au plan européen pour la relance économique. Toutefois, le dépassement prévu de la valeur de référence ne peut être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le déficit diminuerait pour s’établir à 4,9 % du PIB en 2011, dans l'hypothèse de politiques inchangées Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. . Le critère du déficit prévu par le traité n’est donc pas rempli.[4] Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, la dette publique brute pour 2010 resterait inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB et s’établirait à 45,1% du PIB. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission prévoient pour leur part un ratio d'endettement de 46 % du PIB pour 2010 et de 49,5 % pour 2011, ce qui reste inférieur à la valeur de référence de 60 % du PIB. Le critère de la dette prévu par le traité est donc rempli. Conformément aux dispositions du traité et du pacte de stabilité et de croissance, la Commission s’est aussi livrée dans son rapport à une analyse des «facteurs pertinents». Selon le pacte de stabilité et de croissance, ces facteurs ne peuvent être pris en compte aux différentes étapes menant à une décision sur l’existence d’un déficit excessif que si ce déficit satisfait à la double condition de la proximité de la valeur de référence et du caractère temporaire du dépassement. Dans le cas du Danemark, cette double condition n'est pas remplie. En soi, les facteurs pertinents dans le cas présent semblent relativement favorables. L’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité concorde avec l’évaluation faite par la Commission dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3. Compte tenu de son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, et de l’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, la Commission estime qu’il existe un déficit excessif au Danemark. L'avis qu’elle a adopté en conséquence le [15 juin 2010] est adressé au Conseil, conformément à l'article 126, paragraphe 5. La Commission propose au Conseil de prendre une décision en ce sens conformément à l'article 126, paragraphe 6. Elle lui adresse en outre une recommandation en vue d’une recommandation du Conseil au Danemark pour qu’il soit mis un terme à la situation de déficit public excessif, conformément à l'article 126, paragraphe 7. 4. Recommandation visant à mettre un terme à la situation de déficit excessif Conformément à l'article 3, paragraphe 4, du règlement (CE) n° 1467/97, la recommandation du Conseil émise au titre de l'article 126, paragraphe 7, doit prescrire à l'État membre concerné un délai de six mois au maximum pour engager une action suivie d'effets, ainsi qu'un autre délai pour corriger le déficit excessif, «qui devrait disparaître dans l'année suivant la constatation de l'existence de ce déficit, sauf circonstances particulières». L’article 2, paragraphe 6, du règlement implique que la décision concernant l’existence de circonstances particulières tienne compte des «facteurs pertinents» examinés dans le rapport de la Commission adopté au titre de l’article 126, paragraphe 3, du traité. L’article 3, paragraphe 4, du règlement précise que le Conseil doit recommander à l’État membre concerné de parvenir à une «amélioration annuelle minimale, correspondant à au moins 0,5 % du PIB à titre de référence, de son solde budgétaire corrigé des variations conjoncturelles, déduction faite des mesures ponctuelles et autres mesures temporaires, dans le but d’assurer la correction du déficit excessif dans le délai fixé dans les recommandations». Dans le cas du Danemark, il est réputé exister des circonstances particulières justifiant la souplesse accrue prévue dans l’application de la PDE par la réforme du pacte de stabilité et de croissance de 2005. En effet, la récession de 2009 résulte d’une forte contraction de la consommation privée, de l'investissement et des exportations, elle-même liée à la crise financière et à la récession mondiale, et en particulier à l’effondrement de la demande émanant des principaux partenaires commerciaux (Allemagne, Royaume-Uni, Suède et Norvège). Le déficit prévu pour 2010 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance prises par les autorités danoises conformément au plan européen pour la relance économique. Dans ce contexte, il est opportun d’envisager une correction du déficit excessif à moyen terme, avec 2013 comme date butoir. Compte tenu du fait que la situation budgétaire du Danemark en 2010 résulte de mesures prises face à la crise pour l’équivalent de 2,2 % du PIB en 2009 et de 1,3% en 2010 (ce qui était une réaction appropriée et conforme au plan européen de relance économique), et du libre jeu des stabilisateurs automatiques, les autorités danoises doivent mettre en œuvre en 2010 les mesures budgétaires prévues. Plus précisément, compte tenu de l'absence de déséquilibres économiques majeurs, il faudrait, pour parvenir à une trajectoire d'ajustement crédible et durable, que les autorités danoises opèrent un ajustement budgétaire structurel de ½ % du PIB par an en moyenne sur la période 2011-2013, qu’elles précisent les mesures nécessaires pour corriger le déficit excessif d'ici à 2013, si la conjoncture le permet, et qu’elles accélèrent la réduction du déficit si la situation économique ou budgétaire s'avère meilleure que prévu. Une surveillance accrue dans le cadre de la PDE, qui semble nécessaire compte tenu du délai imparti, exigera un contrôle régulier et en temps utile des progrès réalisés dans la mise en œuvre de la stratégie d’assainissement budgétaire visant à corriger le déficit excessif. Dans cette perspective, il serait utile que les versions actualisées du programme de convergence danois qui seront élaborées entre 2010 et 2013 consacrent un chapitre distinct à cette question. Comparaison des principales projections macroéconomiques et budgétaires | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| PIB réel (variation en %)|COM printemps 2010|1,7|-0,9|-4,9|1,6|1,8|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|-0,9|-4,3|1,3|1,6|2,0|2,3| Écart de production 1 (% du PIB potentiel)|COM printemps 2010|2,6|0,2|-5,1|-3,9|-2,7|n.d.|n.d.| |PC février 2010 3|n.d.|0,3|-4,5|-3,9|-3,1|-2,0|-0,9| Solde des finances publiques (% du PIB)|COM printemps 2010|4,8|3,4|-2,7|-5,5|-4,9|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|3,4|-2,9|-5,3|-4,1|-3,1|-1,8| Solde primaire (% du PIB)|COM printemps 2010|6,3|4,8|-0,7|-3,4|-2,7|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|4,8|-1,3|-3,7|-2,3|-1,2|0,3| Solde corrigé des variations conjoncturelles 1 (% du PIB)|COM printemps 2010|3,1|3,3|0,6|-3,0|-3,1|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|3,2|0,0|-2,8|-2,1|-1,7|-1,1| Solde structurel 4 (% du PIB)|COM printemps 2010|3,1|3,3|0,6|-2,7|-3,1|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|3,2|1,4|-1,1|-1,0|-0,8|-0,3| Dette publique brute (% du PIB)|COM printemps 2010|27,4|34,2|41,6|46,0|49,5|n.d.|n.d.| |PC février 2010|n.d.|33,4|38,5|41,8|46,2|48,3|48,1| Remarques :|| 1 Il s’agit des écarts de production et des soldes corrigés des variations conjoncturelles qui étaient indiqués dans les programmes et que les services de la Commission ont recalculés à partir des informations fournies dans ces mêmes programmes.|| 2 Sur la base d'une croissance potentielle estimée à 1,4%, 0,6%, 0,5% et 0,9%, respectivement, sur la période 2008-2011.|| 3 Sur la base d'une croissance potentielle estimée à 1,4%, 0,6%, 0,5% et 0,9%, respectivement, sur la période 2008-2011.|| 4 Solde corrigé des variations conjoncturelles, hors mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires. Les mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires représentent 1,4% du PIB en 2009, 1,7% en 2010, 1,1% en 2011, 0,9% en 2012, 0,8% en 2013 et 0,0% en 2015, et entraîneraient chaque année une réduction correspondante du déficit, selon le dernier programme en date, et une réduction du déficit de 0,2% du PIB en 2010, selon les prévisions des services de la Commission du printemps 2010. En raison de différences de méthode, les mesures exceptionnelles inscrites dans le programme ne peuvent pas être qualifiées de «mesures exceptionnelles» selon la définition utilisée par les services de la Commission. Suivant cette définition, elles ne réduiraient le déficit que de 0,2% du PIB en 2010 et auraient un impact nul les autres années.|| || Sources :|| programme de convergence (PC); prévisions du printemps 2010 des services de la Commission (COM); calculs des services de la Commission.|| Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur l’existence d’un déficit excessif au Danemark LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 126, paragraphe 6, vu la proposition de la Commission européenne, vu les observations du Danemark, considérant ce qui suit: (1) Conformément à l'article 126 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE), les États membres évitent les déficits publics excessifs. (2) Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d'emplois. (3) La procédure concernant les déficits excessifs (PDE) prévue par l’article 126 du traité, telle que précisée par le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil 7 visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. (qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance) prévoit l’adoption d’une décision sur l’existence d’un déficit excessif. Le protocole sur la procédure concernant les déficits excessifs annexé au traité contient des dispositions supplémentaires relatives à la mise en œuvre de la PDE. Le règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. énonce les définitions et les règles détaillées nécessaires à l’application des dispositions dudit protocole. [5][6] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. (4) La réforme du pacte de stabilité et de croissance opérée en 2005 visait à en renforcer l’efficacité et les fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques. Elle visait notamment à faire en sorte que le contexte économique et budgétaire soit pleinement pris en compte à tous les stades de la procédure concernant les déficits excessifs. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue pour les politiques gouvernementales un cadre sur lequel s’appuyer pour rétablir rapidement une situation budgétaire saine tout en tenant compte de la situation économique. (5) Conformément à l’article 126, paragraphe 5, du traité, la Commission adresse un avis au Conseil si elle estime qu’il y a un déficit excessif dans un État membre ou qu’un tel déficit risque de se produire. Compte tenu du rapport qu’elle a élaboré au titre de l’article 126, paragraphe 3, et de l’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, la Commission a conclu à l’existence d’un déficit excessif au Danemark. Le [15 juin 2010], elle a donc adressé au Conseil un avis en ce sens concernant le Danemark Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm .[7] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm (6) Selon l’article 126, paragraphe 6, du traité, le Conseil doit tenir compte des observations éventuelles de l’État membre concerné avant de décider, après une évaluation globale, s’il y a ou non un déficit excessif. Dans le cas du Danemark, cette évaluation globale conduit aux conclusions suivantes. (7) Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, le déficit des administrations publiques du Danemark devrait atteindre 5,4% du PIB en 2010, ce qui est supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Le déficit prévu n’est donc pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB, mais ce dépassement de la valeur de référence peut être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Elle a notamment indiqué qu’il résultait d’une récession économique grave au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Selon les prévisions faites au printemps 2010 par les services de la Commission, le PIB réel du Danemark s’est contracté de 4,9 % en 2009 et augmentera de 1,6 % en 2010. Le déficit prévu pour 2010 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance prises par les autorités danoises conformément au plan européen pour la relance économique. Le dépassement de la valeur de référence ne peut toutefois pas être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le déficit s’établirait à 4,9 % du PIB en 2011, dans l'hypothèse de politiques inchangées Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. . Le critère du déficit prévu par le traité n’est donc pas rempli.[8] Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. (8) Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, la dette publique brute resterait inférieure en 2010 à la valeur de référence de 60 % du PIB et se chiffrerait à 45,1% du PIB. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission prévoient pour leur part un ratio d'endettement de 46 % du PIB pour 2010 et de 49,5 % pour 2011, ce qui reste inférieur à la valeur de référence de 60 % du PIB. Le critère de la dette prévu par le traité est donc rempli. (9) Conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil, la décision du Conseil sur l’existence d’un déficit excessif prise en vertu de l’article 126, paragraphe 6, ne peut tenir compte des «facteurs pertinents» qu’à la double condition que le déficit demeure proche de la valeur de référence et que le dépassement de cette valeur soit temporaire. Dans le cas du Danemark, cette double condition n'est pas remplie. Les facteurs pertinents ne sont donc pas pris en compte dans les étapes conduisant à la présente décision, A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Il ressort d'une évaluation globale qu'il existe un déficit excessif au Danemark. Article 2 Le Royaume de Danemark est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 15.6.2010 Par le Conseil Le Président [1] JO L 209 du 2.8.1997, p.6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_fr.htm [2] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. Les données les plus récemment communiquées par le Danemark sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm [4] Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. [5] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. [6] JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. [7] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Danemark peuvent être consultés à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm [8] Ces prévisions fondées sur l'hypothèse de politiques inchangées tiennent compte du retrait (partiel) de certaines mesures à caractère exceptionnel liées à la crise. HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 743 végleges Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a Dániában fennálló túlzott hiányról INDOKOLÁS 1. a Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Emellett az ösztönzőket a gazdasági feltételek javulásakor le kell állítani. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet. A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. 2. A túlzott hiány esetén követendő eljárás eddigi lépései A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című véleményt is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én fogadott el. A dokumentum az alábbi weboldalon olvasható: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című véleményt is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én fogadott el. A dokumentum az alábbi weboldalon olvasható: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3 %-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez). A 126. cikk (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”. A dán hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Dánia legutolsó bejelentése az alábbi weboldalon érhető el: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , és a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a 126. cikk (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Dániára vonatkozóan A Dániában fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Dánia legutolsó bejelentése az alábbi weboldalon érhető el: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . A Dániában fennálló túlzott hiány