SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 07.11.2005 
KOM(2005) 543 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA 
OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
om arbetet i det gemensamma forumet fö r internprissättning i EU när det gäller 
dokumentationskrav för internprissättning för företag i intressegemenskap i EU 
Förslag till 
UPPFÖRANDEKOD 
om dokumentationskrav för internprissättni ng för företag i intressegemenskap i EU 
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET SAMT EUROPEISKA EKONOMISKA 
OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
om arbetet i det gemensamma forumet fö r internprissättning i EU när det gäller 
dokumentationskrav för internprissättning för företag i intressegemenskap i EU 
1. I NLEDNING  
1. Syftet med detta meddelande är att rappor tera om det arbete som utförts av det 
gemensamma forumet för internprissättning i EU under perioden januari 2004–maj 2005 när det gäller dokumentationskrav för internprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU och att beskriva de slutsatser som kommissionen drar av 
detta arbete. 
2. B
AKGRUND  
2. Som en uppföljning av si n undersökning rörande företags beskattning på den inre 
marknaden1 föreslog kommissionen i sitt medde lande från 2001 ”Mot en inre 
marknad utan skattehinder – En strategi  för fastställande av en konsoliderad 
bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”2 att det skulle inrättas ett 
gemensamt forum för internprissättning i EU (nedan kallat ”forumet”). Detta förslag stöddes av rådet i dess slutsatser av den 11 mars 2002. 
Forumet inrättades formellt av kommissionen i juni 2002 och består av en expert från 
respektive medlemsstats skatteförvaltni ng samt tio experter från näringslivet. 
Företrädare för ansökande länder och OECD :s sekretariat deltar som observatörer. 
Forumets mötesprotokoll finns tillg ängliga på kommissionens webbplats
3. 
3. Som det också sägs i rådets slutsatser bör forumet arbeta på grundval av konsensus 
och komma fram till pragmatiska lösningar, som inte består i lagstiftning och som ryms inom ramen för OECD:s riktlinjer för internprissättning, på de praktiska 
problem som de olika bruken av internprissättning vållar i EU. 
4. Forumet hade sitt första sammanträde i oktober 2002 och fastställde då ett tvåårigt 
arbetsprogram. 
5. Det viktigaste resultatet av forumets arbe te under dess första verksamhetsperiod är 
dess slutsatser och reko mmendationer avseende frågor med anknytning till 
skiljemannakonventionen (konvention 90/436/EEG av den 23 juli 1990 om 
                                                
 
1 ”Företagsbeskattning på den inre marknaden”, arbetsdokument från kommissionen, SEK(2001) 1681, 
23.10.2001. 
2 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: 
”Mot en inre marknad utan skattehinder – En strategi för fastställande av en konsoliderad 
bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”, KOM(2001) 582 slutlig, 23.10.2001. 
3 http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxa tion/company_tax/transf er_pricing/index_en.htm . 
 
SV 3   SV undanröjande av dubbelbeskattning vid ju stering av inkomst mellan företag i 
intressegemenskap) och till vissa dä rmed sammanhängande frågor rörande 
förfaranden för ömsesidig överenskommelse som omfattas av dubbelbeskattningsavtal mellan medlemsstater. 
6. Forumets slutsatser och rekommendatione r låg till grund för ett meddelande från 
kommissionen4 om forumets arbete från oktober 2002 till december 2003, som 
inbegrep ett förslag till en uppförande kod för ett effektivt genomförande av 
skiljemannakonventionen och vissa därmed sammanhängande frågor rörande förfaranden för ömsesidig överenskommelse som omfattas av dubbelbeskattningsavtal mellan medlemsstater . Detta meddelande offentliggjordes 
den 23 april 2004 och förslaget till uppförandekod antogs av rådet den 7 december 2004. 
7. Med hänsyn till de konstruktiva resultaten och de viktiga frågor i forumets 
arbetsprogram som ännu inte fått en lösning förlängde kommissionen i december 
2004 forumets mandat med ytterligare två år  (från januari 2005 till december 2006). 
3. V
ERKSAMHETEN I DET GEMENSAMMA FORUMET FÖR INTERNPRISSÄTTNING I EU 
FRÅN JANUARI 2004  TILL MAJ 2005 
8. En rapport om forumets verksamhet, som antogs genom konsensus i maj 2005 och 
som omfattar arbetet när det gäller dokument ationskrav för internprissättning, ingår i 
ett arbetsdokument från kommissionen5. I denna verksamhetsrapport sammanfattas 
forumets överläggningar och dras slutsa tsen att standardiserade och delvis 
centraliserade dokumentationskrav för internprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU skulle kunna främja utvecklingen av den inre marknaden. 
9. Under perioden januari 2004–maj 2005 syssl ade forumet främst med att undersöka 
dokumentationskrav för internprissättning fö r företag i intressegemenskap i EU. Det 
noterades att dokumentationskraven i EU har ökat och att det finns betydande 
skillnader mellan medlemsstaterna. 
10. Förekomsten av olika dokumentationskrav  på den inre marknaden innebär ett 
problem för ett företag i en medlemsstat so m vill etablera eller göra affärer med ett 
närstående bolag i en annan medlemsstat. De t är resursslöseri att utarbeta separat 
dokumentation för olika medlemsstater. Detta kan särskilt drabba små och medelstora företag. 
11. Forumet identifierade olik a sätt att råda bot på de nna situation i fråga om 
dokumentationskrav och efter en undersökning av de olika alternativens fördelar och 
nackdelar, särskilt när det gäller klarhe t i fråga om rättsläget och flexibilitet, 
beslutade det att gå vidare med begreppet ”standardiserade dokumentationskrav för 
                                                
 
4 KOM(2004) 297 slutlig, 23.4.2004: ”Meddelande om arbetet i det gemensamma forumet för 
internprissättning i EU på företagsbeskattningsområdet från oktober 2002 till december 2003 och om ett 
förslag till en uppförandekod för ett effektivt genomförande av skiljedomskonventionen (90/436/EEG 
av den 23 juli 1990)”. 
5 SEK(2005) 1477, 11.11.2005: Rapport från det geme nsamma forumet för internprissättning i EU om 
dokumentationskrav för internprissättning. 
 
SV 4   SV internprissättning i EU”. Detta begrepp i nnebär huvudsakligen en standardisering av 
den dokumentation som krävs för att en sk atteförvaltning sk all kunna utföra 
riskbedömning samt erhålla tillräcklig  information för att kunna bedöma en 
företagsgrupps internpriser, en möjlighet till centralisering av det viktigaste i dokumentationen på företagsgruppnivå (n edan kallat ”central dokumentsamling”) 
och en möjlighet för alla berörda medlemsst ater i EU att få tillgång till gemensam, 
standardiserad internprisinformation som omfattar samtliga i ett multinationellt företag ingående företag i EU. 
12. Forumet diskuterade vidare användninge n av databassökningar för att få fram 
jämförelseuppgifter, frågan om riskbedöm ning, förslag till mera generella 
rekommendationer vad beträffar tidpunkterna  för inlämning och utarbetande av 
dokumentation, sammanslagning av transaktioner, förenkling av dokumentationskrav 
för små och medelstora företag, språkl iga krav, dokumentrelaterade påföljder, 
tillämpningen av dokumentationsregler  på fasta etableringsställen och 
konsekvenserna av att skiljemannakonventionen återigen trädde i kraft den 1 november 2004. 
3.1. Användning av databassökningar för att få fram jämförelseuppgifter 
13. Både skattebetalaren och skatteförvaltn ingen har olika möjligheter att få fram 
bevisning för att priserna för koncerni nterna transaktioner är satta på 
marknadsmässiga villkor (nedan kallat ”på armlängds avstånd” eller att ”armlängdsprincipen” efterlevs). Bland de ssa ingår informationskällor som är 
tillgängliga inom företaget eller företagsgr uppen (interna jämförel seuppgifter), vilket 
är att föredra, och externa jämförelseuppgi fter som kan erhållas från olika källor, 
däribland databassökningar när uppgifter na från dessa uppfyller villkoren för 
jämförbarhet och reglerna om sammans lagning av transaktioner. Forumet var 
överens om att skatteförvaltningarna bor de utvärdera inhemska och utländska 
jämförelseuppgifter mot bakgrund av varje ärendes särskilda fakta och 
omständigheter. Exempelvis bör jämförelse uppgifter i Europatäckande databaser inte 
avvisas automatiskt. Det faktum att skattebetalaren använder utländska 
jämförelseuppgifter bör inte i sig medför a påföljder för bristande efterlevnad. 
3.2. Riskbedömning 
14. Globaliseringen komplicerar skattefrågor na och minskar skatteförvaltningarnas 
förmåga att spåra handels- och inkomstfl öden. Genom att globaliseringen avsevärt 
ökar beloppet av och typerna av inkomster som intjänas utomlands minskar den även 
skatteförvaltningarnas möjligheter att kontrollera huruvida skattebetalarnas 
internpriser är korrekta. Med hänsyn till de begränsade resurser som är tillgängliga måste skatteförvaltningarna maximera sitt arbetes effektivitet. Företagen, å andra sidan, möts av varierande och ofta omfattande dokumentationskrav och drabbas 
också i ökande utsträckning av påföljder  för bristande efterlevnad av sådana 
dokumentationskrav eller armlängdsprinci pen. Följaktligen diskuterade forumet i 
korthet frågan om riskbedömning i samb and med dokumentationskrav, ur både 
skatteförvaltningarnas och näringslivets synvinkel, och fastställde specifika och 
gemensamma mål. 
15. Ur skatteförvaltningarnas synvinkel be traktas riskbedömning som det viktigaste 
verktyget för att välja ut v ilka ärenden som skall gransk as och som ett verktyg för 
 
SV 5   SV särskilda undersökningar oc h skatterevisioner. Ur nä ringslivets synvinkel kan 
riskbedömning hjälpa skattebetalare att på  ett föregripande sätt rikta in sig på 
transaktioner som kännetecknas av ”ris k” och som kan kräva mera utförliga 
förklaringar och mera utförlig dokume ntation. Riskbedömning kan även hjälpa 
företagen att förbättra sina internprissystem. 
16. Det gemensamma målet för riskhantering är att möjliggöra för ett företag eller en 
skatteförvaltning att bestämma vilka insa tser och kostnader som är adekvata vid 
fastställandet, i ett specifikt fall, av hur re sultatet av en transaktion mellan företag i 
intressegemenskap borde vara för att anse s vara på armlängds avstånd och av hur 
bevisning för detta resultat borde tillha ndahållas. Med andra ord gör riskbedömning 
det möjligt för både skatteförvaltningar och företag att allokera och använda sina knappa resurser så effektivt som möjligt. 
17. Forumet drog slutsatsen att ju större samsyn som råder mellan företag och 
skatteförvaltningar angående grundvalarn a för riskbedömning, desto större skulle 
fördelarna vara för alla berörda parter. Ett överenskommet förfarande för bedömning 
av skatterisker tillsammans med ett företag s kulle också vara av sä rskild nytta i fråga 
om internprissättning. 
18. Forumet undersökte processen för ris kbedömning, granskade riskindikatorer och 
riskkvoter och studerade tillämpni ngsområdet för ett EU-omfattande 
riskbedömningsförfarande och de potentiel la fördelarna med ett standardiserat 
formulär för riskbedömning. Det var dock inte  möjligt att slutföra arbetet beträffande 
riskbedömning, eftersom forumet av tidsskäl be slutade att rikta in sig på det viktigare 
arbetet avseende dokumen tationskrav för internpr issättning för företag i 
intressegemenskap i EU. 
3.3. Dokumentationskrav för internprissä ttning i EU: Beskrivning av metoden 
19. En gemensam EU-omfattande metod för dokumentationskrav ansågs värdefull för 
skattebetalare, när det gäller att minska kostnaderna för att efterleva lagstiftningen och risken för dokumentrelaterade påföljder, och för skatteförvaltningar till följd av ökad öppenhet och enhetlighet. Forumet undersökte därför möjligheten av och fördelarna med olika gemensamma metoder för dokumentationskrav, nämligen ”bästa praxis”, ”standardiserad dokument ation” och ”centraliserad (integrerad, 
global) dokumentation”. Forumets disku ssioner ägde rum mot bakgrund av de 
erfarenheter som Pacific Association of Ta x Administrators (PATA) har haft och 
erfarenheterna av OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar. Målet var att komma fram till en balans mellan skatteförvaltningarnas rätt att från skattebe talarna erhålla de u ppgifter som krävs för 
att bedöma huruvida skattebetalarnas inte rnpriser är på armlängds avstånd och 
skattebetalarnas kostnader fö r att efterleva lagstiftningen. 
20. Med hänsyn till fördelarna och nackdelarna med den standardiserade respektive den 
centraliserade metoden utformade forumet en ny metod som benämndes ”dokumentationskrav för internprissättning i EU” (nedan kallad ”metoden”) och som kombinerar aspekter från den standard iserade metoden och den centraliserade 
(integrerade, globala) metoden. Dokumenta tionen enligt denna metod består av två 
huvuddelar: en uppsättning dokument som innehåller gemensamma standardiserade uppgifter som omfattar samtliga i en företa gsgrupp ingående företag i EU (”central 
 
SV 6   SV dokumentsamling”) och ett flertal uppsättn ingar standardiserade dokument som var 
och en innehåller landspecifika uppgift er (”landspecifik dokumentation”). Denna 
metod innebär således att en multinationell företagsgrupp har en standardiserad och 
enhetlig uppsättning dokument (en centr al dokumentsamling kompletterad med 
landspecifik dokumentation)  på företagsnivå.  
21. Den centrala dokumentsamlingen bör avspegla  företagets ekonomiska realiteter och 
ge en redogörelse i grova drag av företage t och dess internprissättningssystem som är 
relevant för samtliga berörda medlemsstat er i EU. Den centrala dokumentsamlingen 
och den landspecifika dokumentationen utgör tillsammans dokumentsamlingen för 
respektive berörd medlemsstat i EU. 
22. Dokumentationen av internprissättning i EU bör omfatta samtliga enheter i en 
företagsgrupp som är etablerade i EU och även inbegripa kontrollerade transaktioner 
mellan företag utanför EU och enheter i företagsgruppen som är etablerade i EU. 
23. Dokumentationen av internprissättning i EU  skulle tjäna både som en grundläggande 
uppsättning uppgifter för bedömning av en multinationell företagsgrupps internpriser 
och som ett riskbedömningsverktyg som ska ttebetalare skulle kunna använda för att 
identifiera transaktioner som kan behöva  en mera utförlig förklaring och 
dokumentation. Skatteförvaltningarna sku lle också kunna använda denna typ av 
dokumentation för att välja ut vilka ärenden som skall granskas och som 
utgångspunkt för undersökning av ett före tags internpriser. Denna typ av 
dokumentationskrav skulle kunna innebära att dokumentationen får bättre kvalitet 
och att skattebetalarnas efterlevnad av dokumentationskraven för internprissättning i 
EU ökar. Följaktligen skulle den mi nska risken för dubbelbeskattning och 
dokumentrelaterade påföljder. För ska tteförvaltningarna är den huvudsakliga 
fördelen med denna metod att samtliga involverade skatteförvaltningar skulle ha 
tillgång till samma gemensamma dokument ation och uppgifter i den centrala 
dokumentsamlingen. 
24. Metoden ger viss flexibilitet åt skattebe talare och skatteförv altningar, eftersom 
användningen av den skulle vara frivillig fö r skattebetalare och medlemsstaterna kan 
besluta att inte kräva någon dokumentation a lls av internpriser  eller att tillämpa 
regler som är mindre krävande i fråga om uppgifts- och dokumentmängd än den 
metod som beskrivs här. 
25. Multinationella företag som välje r metoden ”dokumentationskrav för 
internprissättning i EU” bör i allmänhet tillämpa denna metod på alla de företag i 
intressegemenskap på vilka internprisre glerna tillämpas. Vissa multinationella 
företagsgrupper har emellertid en decentr aliserad organisatori sk, rättslig eller 
verksamhetsmässig struktur, eller består av flera stora avdelningar med helt olika 
produktgrupper och strategier för intern prissättning. I andra fall har de olika 
avdelningarna inom en multinationell företagsgrupp över huvud taget inga koncerninterna transaktioner. Att ge nomföra metoden i en multinationell 
företagsgrupp eller i ett nyligen förvärvat företag kan också ta viss tid. I alla dessa 
fall kan en enda central dokumentsamling som omfattar samtliga i företagsgruppen 
ingående företag i EU vara olämplig. I väl motiverade fall bör således en 
multinationell företagsgrupp tillåtas at t tillhandahålla mer än en central 
dokumentsamling eller att undanta vi ssa gruppmedlemmar från metoden. 
 
SV 7   SV 26. En multinationell företagsgrupp bör inte tillåtas att godtyckligt få bestämma att 
använda eller inte använda metoden fö r dokumentationsändamål utan bör vara 
konsekvent och bibehålla kon tinuitet vad beträffar sin dokumentationsstrategi. En 
multinationell företagsgrupp som antar met oden bör göra det på ett sätt som är 
konsekvent i hela EU och från år till år. 
27. Medlemsstaterna måste besluta hur met oden skall genomföras på nationell nivå, 
exempelvis genom inhemsk lagstiftning, vägl edning eller förvaltningspraxis, så att 
metoden kan få acceptans på nationell nivå. Metoden bör genomföras flexibelt och ta 
hänsyn till de berörda företa gens särskilda omständigheter. I synnerhet företag av 
mindre storlek och lägre komplexitetsgrad (däribland små och medelstora företag) bör inte förväntas ta fram den mä ngd dokument eller den komplicerade 
dokumentation som kan förväntas av st örre och mera komplicerade företag. 
28. Den centrala dokumentsamlingen bör tillha ndahållas och godkännas på ett vanligen 
förstått språk i de berörda medlemsstat erna. Översättningar av den centrala 
dokumentsamlingen bör tillhandahållas e ndast på begäran. Den landspecifika 
dokumentationen bör tas fram på det eller de språk som föreskrivs av den berörda 
medlemsstaten, även om skattebetalaren har valt att låta den landspecifika 
dokumentationen ingå i den centrala dokumentsamlingen. 
29. Skattebetalaren bör åläggas att till ska tteförvaltningen inge en dokumentation av 
företagets internprissättning i EU först när en skatterevision inleds eller endast på specifik begäran. Varje medlemsst at behåller emellertid rättigheten att i sin inhemska 
lagstiftning föreskriva att skattebetalaren på specifik begäran eller i samband med en 
skatterevision skall tillhandahålla mera  uppgifter och dokument än vad som krävs 
enligt metoden. 
30. Medlemsstaterna bör inte införa en dokument relaterad påföljd när en skattebetalare i 
god tro, på ett skäligt sätt och inom en rimlig tid efterlever metoden eller en 
medlemsstats inhemska dokumentationskrav  och använder sin dokumentation på ett 
korrekt sätt för att fastställa företage ts internpriser på armlängds avstånd. 
31. Skattebetalare undviker samarbetsrelaterad e påföljder när de har gått med på att 
använda metoden och på specifik begäran el ler i samband med en skatterevision, på 
ett skäligt sätt och inom en rimlig tid, tillhandahåller uppgifter och dokument utöver 
vad som föreskrivs i metoden. 
3.4. Ikraftträdande på nytt av skiljemannakonventionen 
32. Efter ratificering av samtliga medl emsstater trädde protokollet till 
skiljemannakonventionen återigen i kraf t den 1 november 2004 (med retroaktiv 
verkan från och med den 1 januari 2000) och dess giltighet förlängdes bland annat 
med fem år i taget. 
 
SV 8   SV 33. Med hänsyn till de olika synsätt so m medlemsstaterna tillämpade under den 
interimsperiod då samtliga medlemsstater inte  hade ratificerat protokollet (se bilaga I 
till forumets första rapport6) ansåg forumet att en diskussion om de olika problem 
som hängde samman med det faktum att instru mentet återigen skulle träda i kraft, 
särskilt i fråga om skattebehandlingen av  icke-avgjorda ärende n, skulle kunna vara 
till hjälp för att finna gemensamma lösninga r och tillförsäkra skattebetalarna klarhet i 
fråga om rättsläget. 
34. Svaren på ett frågeformulär beträffande pågående förfaranden för ömsesidig 
överenskommelse inom ramen för EU:s skiljemannakonvention som skickats till 
medlemsstaternas skatteförvaltningar visa de att sammanlagt 109 ärenden pågick den 
31 december 2004. I 64 av dessa fall översteg den tid som redan använts för förfarandet för ömsesidig överenskommelse tv å år och i 24 fall ha de skattebetalaren 
inlämnat begäran före den 1 januari 2000, vilket innebär att dessa ärenden hade 
pågått i mer än fem år (såvida tvåårsfriste n inte förlängts i enlighet med artikel 7.4 i 
skiljemannakonventionen). 
35. Resultaten av frågeformuläret visar tydlig t hur viktigt forumets arbete angående 
uppförandekoden för ett effektivt genomförande av skiljemannakonventionen
7 är. 
Det är således angeläget att medlemsstaterna  påskyndar avslutandet av sina pågående 
förfaranden för ömsesidig överenskommelse genom att träffa en ömsesidig överenskommelse inom ramen för skiljemannakonventionen, i synnerhet vad beträffar de ärenden som redan har pågått i mer än två år. De medlemsstater som 
berörs av de 24 ärenden där skattebetalare n inlämnat begäran före den 1 januari 2000 
uppmanas starkt att utan vidare dröjsmål inrätta rådgivande kommittéer och att lägga 
fram ärendena för skiljedom, så att dubbe lbeskattning snabbt undanröjs. När det 
gäller de framställningar som skattebeta lare gjort före den 1 november 2004 bör, i 
enlighet med bestämmelserna i förlängnings protokollet, skiljemannaförfarandet (det 
andra skedet i konventionen) inledas enligt följande (såvida tvåårsfristen inte har 
förlängts i enlighet med artike l 7.4 i skiljemannakonventionen): 
– För de ärenden där förfarandet för ömsesidig överenskommelse inletts 
tidigare än två år före den 1 november 2004: så snart som möjligt efter det att protokollet trä dde i kraft, dvs. snart efter den 1 november 2004. 
– För de ärenden där förfarandet för ömsesidig överenskommelse inletts 
mindre än två år före den 1 november  2004: två år efte r inledandet av 
förfarandet för ömsesidig överenskommelse. 
3.5. Forumets framtida arbetsprogram 
36. På sitt sammanträde den 14 december 2004 beslutade forumet att följande frågor 
skulle behandlas under 2005 och 2006: 
                                                
 
6 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala 
Kommittén om arbetet i det gemensamma forumet för internprissättning i EU på 
företagsbeskattningsområdet från oktober 2002 till december 2003 och om ett förslag till en 
uppförandekod för ett effektivt genomförande av skiljedomskonventionen (90/436/EEG av den 23 juli 1990) (KOM(2004) 297 slutlig, 23.4.2004). 
7 Konvention 90/436/EEG av den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av 
inkomst mellan företag i intressegemenskap, EGT L 225, 20.8.1990, s. 10–24. 
 
SV 9   SV • Alternativa förfaranden för att undvika respektive lösa tv ister (inbegripet 
förhandsavtal om kriterier för intern prissättning och samråd i förväg). 
• Ränta och påföljder vid just eringar av internpriser. 
• Vissa aspekter av samspelet mellan förf arandet för ömsesidig överenskommelse 
och skiljemannaförfarandet och admini strativa och rättsliga överklaganden. 
• Bokföringssystemens inverkan på inte rnprissättning (konsekvenser av och 
möjligheter till mera harmoniserade oc h integrerade bokföringssystem vad 
beträffar internprissättning). 
3.6. Övervakning 
37. Forumet var också överens om att bitr äda kommissionen när de t gäller att övervaka 
medlemsstaternas genomförande av uppför andekoden för ett effektivt genomförande 
av skiljemannakonventionen och processen för ratificering av konventionen om de tio nya medlemsstaternas anslutning till skiljemannakonventionen
8. Detta kommer att 
göra det möjligt att bedöma hur effektiva dessa instrument är när det gäller att undanröja dubbelbeskattning i samband med justeringar av vinster hos företag i 
intressegemenskap. 
4. K
OMMISSIONENS SLUTSATSER  
38. Mot bakgrund av den tidig are nämnda rapporten om forumets verksamhet kan 
kommissionen inte göra annat än att återig en uttrycka sin tillfredsställelse över 
forumets arbete. Experterna från medlem sstaterna och näringslivet har studerat de 
olika frågorna på ett öppet och konstruktivt sätt som har lett fram till pragmatiska förslag och rekommendationer till lösningar. 
39. Kommissionen anser att forumets arbe te beträffande dokumentationskrav för 
internprissättning utgör en pragmatisk lö sning på de problem som vållas av de 
betydande skillnaderna mellan medlemsstat erna när det gäller dokumentationskrav, 
som beskrivs i kommissionens undersökning rö rande företagsbeskattning på den inre 
marknaden. Ett gemensamt synsätt på dokumen tation av internprissättning bör leda 
till lägre kostnader för att efterleva lagstif tningen och innebära större enhetlighet i 
dokumentationskraven avseende  internprissättning i EU. 
40. Kommissionen anser att met oden ”dokumentationskrav fö r internprissättning i EU” 
är det mest lämpliga och e ffektiva tillvägagångssättet i fråga om dokumentation av 
internpriserna för det ökande antalet koncerninterna och gränsöverskridande 
handelstransaktioner i EU. Denna nya met od kommer att minska skattehindren för 
gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. 
41. Kommissionen stöder till fullo de slutsatser  och förslag som ange s i forumets andra 
rapport. Med utgångspunkt i detta arbete ha r kommissionen utarbetat ett förslag till 
en uppförandekod om dokumentationskrav fö r internprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU. 
                                                
 
8 Ännu ej offentliggjord i EUT.  
 
SV 10   SV 42. Kommissionen föreslår a tt rådet antar den bifogade uppförandekoden och uppmanar 
medlemsstaterna att snabbt genomföra rekommendationerna i den i sin nationella 
lagstiftning eller i sina förvaltningsbestämmelser. 
43. Kommissionen stöder även t ill fullo det nya ar betsprogram som forumet antog på sitt 
sammanträde i december 2004 och förväntar si g att materiella framsteg kommer att 
göras i fråga om förfaranden för att undvi ka och lösa skattetvister. Kommissionen 
kommer att avge rapport i denna fråga så snart som forumet fullbordat sitt arbete. 
44. Medlemsstaterna uppmanas att årligen rapportera till kommissionen om alla de 
åtgärder som de har vidtagit med anle dning av denna uppförandekod och dess 
praktiska tillämpning. På grundval av de ssa rapporter kommer kommissionen att 
regelbundet se över uppförandekoden. 
 
SV 11   SV MOTIVERING  
Mot bakgrund av sin undersökning rörande före tagsbeskattning på den inre marknaden9 
föreslog kommissionen i sitt meddelande från 2001 ”Mot en inre marknad utan skattehinder – 
En strategi för fastställande av en konsolider ad bolagsskattebas för företagens verksamhet i 
EU”10 att det skulle inrättas ett gemensamt forum för internprissättning i EU (nedan kallat 
”forumet”). Detta förslag välkomnades av rådet i dess slutsatser av den 11 mars 2002. 
Forumet inrättades formellt av kommissionen i juni 2002.  
Ett första meddelande från kommissionen om arbetet i forumet från oktober 2002 till 
december 200311 offentliggjordes i april 2004 och ant ogs av rådet i december 2004. Detta 
meddelande inbegrep ett förs lag till en uppförande kod för ett effektivt genomförande av 
skiljemannakonventionen12 och vissa därmed sammanhängande  frågor rörande förfaranden 
för ömsesidig överenskommelse som omfa ttas av dubbelbeskattn ingsavtal mellan 
medlemsstater. 
Med hänsyn till de konstruktiva re sultaten och de viktiga frågor  i forumets arbetsprogram som 
ännu inte fått en lösning beslutade kommissionen 2004 att förlänga den ursprungliga 
tvåårsperiod som angivits för forumets verksamh et så att forumet kunde arbeta fram till och 
med 2006. 
Dokumentationskrav för internprissättning för fö retag i intressegemenskap i EU var den andra 
punkt i arbetsprogrammet som forumet diskuterad e. En gemensam EU-omfattande metod för 
dokumentationskrav ansågs värdefu ll både för skattebetalare, särs kilt när det gäller att minska 
kostnaderna för att efterleva lagstiftningen och risken för dokumentrelaterade påföljder, och 
för skatteförvaltningar till följd av ökad öppenhet och enhetlighet. 
Forumet diskuterade syftet med och innehållet  i bra och effektiv dokumentation, inbegripet 
nyttan för riskbedömning och frågorna om bevi sbörda, utarbetande, inlämning och lagring av 
dokument, på vilket språk internprisdokumen tation borde läggas fram, användningen av 
databassökningar för att få fram jämf örelseuppgifter och tillämpningen av 
dokumentationsregler på fasta etableringsställen. 
Med hänsyn till fördelarna och nackdelarna med de traditionella metoderna (en kod för bästa 
praxis, EU-omfattande standardiserade dokumenta tionsregler och central iserad (integrerad, 
global) dokumentation), särskilt med tanke på kl arhet i fråga om rättsläget och flexibilitet, 
ansåg forumet slutligen att en ny metod, nämligen standardiserade ”dokumentationskrav för internprissättning i EU”, skulle vara den lä mpligaste metoden. Dokumentationen enligt denna 
metod består av två huvuddelar: en uppsättni ng standardiserade och enhetliga dokument som 
                                                
 
9 ”Företagsbeskattning på den inre marknaden”, arbetsdokument från kommissionen, SEK(2001) 1681, 
23.10.2001. 
10 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: 
”Mot en inre marknad utan skattehinder – En strategi för fastställande av en konsoliderad 
bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”, KOM(2001) 582 slutlig, 23.10.2001. 
11 ”Meddelande om arbetet i det gemensamma forumet för internprissättning i EU på 
företagsbeskattningsområdet från oktober 2002 till december 2003 och om ett förslag till en 
uppförandekod för ett effektivt genomförande av skiljedomskonventionen (90/436/EEG av den 23 juli 1990)”, KOM(2004) 297 slutlig, 23.4.2004. 
12 Konvention 90/436/EEG av den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av 
inkomst mellan företag i intressegemenskap, EGT L 225, 20.8.1990, s. 10–24. 
 
SV 12   SV omfattar samtliga i en multinationell företa gsgrupp ingående företag i EU (”central 
dokumentsamling”) och ett flertal uppsättni ngar standardiserade dokument som var och en 
innehåller landspecifika uppgifter so m överensstämmer med den centrala 
dokumentsamlingen. 
Metoden standardiserade dokume ntationskrav för internpri ssättning i EU har följande 
huvuddrag: i) standardisering av den dokumentati on som krävs för att en skatteförvaltning 
skall kunna utföra riskbedömning samt erhålla tillräcklig information för att kunna bedöma en 
multinationell företagsgrupps internpriser, ii) mö jlighet till centralisering av det viktigaste i 
dokumenten (central dokumentsamling) på före tagsgruppnivå och iii) tillträde för samtliga 
berörda EU-medlemsstater till gemensam, standa rdiserad internprisinformation som omfattar 
samtliga i ett multinationellt företag ingående företag i EU. 
Forumet antog sin rapport och sina slutsats er genom konsensus i maj 2005. Forumets arbete 
när det gäller dokumentationskrav för internpri ssättning avrapporteras i ett arbetsdokument 
från kommissionen13. 
Forumets överläggningar och dess rapport om  dokumentationskrav har tydligt understrukit 
behovet av att samtliga parter (medlemsstaterna och näringslivet) har tillgång till ett instrument som ger vissa rekommendatione r när det gäller dokumentationskrav för 
internprissättning. 
Kommissionen stöder de slutsatser och re kommendationer som anges i forumets andra 
rapport. Den nya metoden beträffande dokumentati onskrav för internprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU minskar kostnaderna fö r att efterleva lagstiftningen och innebär en 
högre grad av enkelhet, konsekvens och öppenhet när det gäller internprissättning. 
Eftersom målet för den föreslag na åtgärden, dvs. inrättande av standardiserade och delvis 
centraliserade (integrerade) gl obala dokumentationskrav för in ternprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU, bör vara före nligt med subsidiaritetsprincipen och 
proportionalitetsprincipen i enli ghet med artikel 5 i fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen och eftersom användningen av denna  metod bör vara frivillig från företagens 
sida, anses en av kommissionen föreslagen upp förandekod som antas av rådet vara det mest 
lämpliga rättsliga instrumentet. 
                                                
 
13 SEK(2005) 1477, 11.11.2005: Rapport från det geme nsamma forumet för internprissättning i EU om 
dokumentationskrav för internprissättning. 
 
SV 13   SV Förslag till 
UPPFÖRANDEKOD 
om dokumentationskrav för internprissättni ng för företag i intressegemenskap i EU 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRE TRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS 
REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅ DET, HAR ANTAGIT FÖLJANDE 
UPPFÖRANDEKOD 
MED BEAKTANDE AV Europeiska kommi ssionens undersökning rörande 
företagsbeskattning på den inre marknaden14, kommissionens förslag i sitt meddelande från 
2001 ”Mot en inre marknad utan skattehinder – En strategi för fastställande av en 
konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”15 att det skulle inrättas ett 
gemensamt forum för internprissättning i EU (ned an kallat ”forumet”), rådets slutsatser av 
den 11 mars 2002 i vilka detta förslag välkomnas och inrättandet av forumet i juni 2002, och 
AV FÖLJANDE SKÄL: 1. Den inre marknaden utgörs av ett område utan  inre gränser, inom vilket fri rörlighet 
för varor, personer, tjänster och kapital garanteras. 
2. På en inre marknad med samma egenskaper som en inhemsk marknad bör 
transaktioner mellan företag i intressegemenskap från olika medlemsstater inte omfattas av mindre förmånliga villkor än de som skulle gälla för samma transaktioner 
som utförs mellan företag i intressege menskap från en och samma medlemsstat. 
3. För att den inre marknaden skall kunna f ungera väl är det mycket viktigt att man 
minskar kostnaderna för att efterleva dokume ntationskraven för internprissättning för 
företag i intressegemenskap. 
4. Denna uppförandekod tillhandahåller medl emsstaterna och skattebetalarna ett 
värdefullt instrument för genomförandet av en  standardiserad och delvis centraliserad 
dokumentation av internprissättning i EU och syftar till att förenkla reglerna om 
internprissättning vid gränsöverskridande verksamhet. 
5. En standardiserad och delv is centraliserad dokumentation av internprissättning som 
krävs av medlemsstaterna för att de ska ll kunna bedöma huruvida internpriserna är 
fastställda på marknadsmässiga villkor (ned an kallat ”på armlängds avstånd” eller att 
”armlängdsprincipen” efterlevs) skulle kunna hjälpa företagen att dra större nytta av 
den inre marknaden. 
                                                
 
14 ”Företagsbeskattning på den inre marknaden”, arbetsdokument från kommissionen, SEK(2001) 1681, 
23.10.2001. 
15 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: 
”Mot en inre marknad utan skattehinder – En strategi för fastställande av en konsoliderad 
bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”, KOM(2001) 582 slutlig, 23.10.2001. 
 
SV 14   SV 6. Dokumentationskrav för internprissättn ing i EU måste bedömas inom ramen för 
OECD:s riktlinjer för internprissättning. 
7. Standardiserade och delvis centraliserade dokumentationskr av bör genomföras på ett 
flexibelt sätt och med hänsyn till de berörd a företagens särskilda omständigheter. 
8. En medlemsstat kan besluta att inte til lämpa några regler för dokumentation av 
internpriser eller att tillämpa mindr e omfattande dokumentationskrav för 
internprissättning än vad som avses i denna uppförandekod. 
SOM ERKÄNNER att en gemensam EU-omfattande metod för dokumentationskrav skulle 
vara värdefull både för skattebetalare, särski lt när det gäller att minska kostnaderna för att 
efterleva lagstiftningen oc h risken för dokumentrelat erade påföljder, och för 
skatteförvaltningar till följd av  ökad öppenhet och enhetlighet, 
SOM VÄLKOMNAR kommissionens meddelande fr ån 2005 om arbetet i det gemensamma 
forumet för internprissättning i EU när det gä ller dokumentationskrav för internprissättning 
för företag i intressegemenskap i EU och förslaget till en uppförandekod om dokumentationskrav för internprissättning för företag i intressegemenskap i EU, 
SOM BETONAR att uppförandekoden är ett politiskt  åtagande och följaktligen inte påverkar 
vare sig medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter eller medlemsstaternas och gemenskapens respektive behörighet enligt fördraget, 
SOM ERKÄNNER att genomförandet av denna uppf örandekod inte bör hindra lösningar på 
ett mer globalt plan. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Utan att det påverkar tillämpningen av me dlemsstaternas och gemenskapens respektive 
behörighet avser denna uppförandekod geno mförandet av standardiserade och delvis 
centraliserade dokumentationskrav för internprissättning för företag i 
intressegemenskap i EU. 
1. Medlemsstaterna godtar en standardiserad  och delvis centraliserad dokumentation av 
internprissättning för företag i intres segemenskap i EU, i enlighet med de 
dokumentationskrav som avses i bilagan, oc h betraktar denna dokumentation som en 
grundläggande uppsättning uppgifter fö r att kunna bedöma en multinationell 
företagsgrupps internpriser. 
2. Användningen av dessa dokumentationskrav kommer att vara frivillig för en 
multinationell företagsgrupp. 
3. När det gäller dokumentationskrav för fördelni ng av vinst till fa sta etableringsställen 
kommer medlemsstaterna att utgå från överväganden liknande dem som gäller för 
dokumentationskrav för internprissättning. 
4. I alla de fall där det är nödvändigt kommer medlemsstater na att vederbörligen beakta 
och vägledas av de allmänna prin ciper och krav som avses i bilagan. 
5. Medlemsstaterna åtar sig att inte kräv a att företag av mindr e storlek och lägre 
komplexitetsgrad (däribland små och medels tora företag) skall ta fram den mängd 
 
SV 15   SV dokument eller den komplicer ade dokumentation som kan fö rväntas av större och 
mera komplicerade företag. 
6. Medlemsstaterna bör 
a) i samband med att de begär att dokument ation skall skapas el ler erhållas inte 
införa orimliga kostnader för att efterleva kraven eller orimliga administrativa bördor för företag, 
b) inte begära dokumentation som inte har någon betydelse för de transaktioner 
som granskas, och 
c) sörja för att konfidenti ella uppgifter i dokumentationen inte lämnas ut 
offentligt. 
7. Medlemsstaterna bör inte införa en dokument relaterad påföljd när en skattebetalare i 
god tro, på ett skäligt sätt och inom en rim lig tid efterlever de  standardiserade och 
enhetliga dokumentationskrav som beskrivs i bilagan eller en medlemsstats inhemska 
dokumentationskrav och använder sin dokumen tation på ett korrekt sätt för att 
fastställa företagets inter npriser på armlängds avstånd. 
8. Denna uppförandekod riktar sig till medl emsstaterna men syft ar även till att 
uppmuntra multinationella företag att tillämpa de dokumentationskrav för 
internprissättning för företag i intres segemenskap i EU som avses i denna 
uppförandekod. 
9. För att få en balanserad och effektiv  tillämpning av denna uppförandekod uppmanas 
medlemsstaterna att årligen rapportera till kommissionen om alla de åtgärder som de 
har vidtagit med anledning av denna uppf örandekod. På grundval av dessa rapporter 
avser kommissionen att avge rapport till råde t och kan därvid komma att föreslå en 
översyn av bestämmelserna i denna uppförandekod. 
 
SV 16   SV BILAGA TILL UPPFÖRANDEKODEN  
DOKUMENTATION AV INTERNPRISSÄTTNING I EU  
AVSNITT 1 
DOKUMENTATIONENS INNEHÅLL  
1. En multinationell företagsgr upps standardiserade och enhe tliga dokumentation av sin 
internprissättning i EU best år av två huvuddelar: en uppsättning dokument som innehåller 
gemensamma standardiserade uppgifter som omfa ttar samtliga i en företagsgrupp ingående 
företag i EU (”central dokumentsamling”) och ett flertal uppsättningar standardiserade 
dokument som var och en innehåller landspecifi ka uppgifter (”landspecifik dokumentation”). 
Dokumentationen av internpr issättningen i EU bör innehålla den mängd uppgifter som 
skatteförvaltningen behöver för att göra en riskbedömning för urval av vilka ärenden som 
skall granskas eller i samband me d inledandet av en skatterevisi on, för att ställa relevanta och 
noggranna frågor beträffande det multinationella  företagets internprissättning och för att 
granska internpriserna för koncerninterna transa ktioner. Om inte annat följer av punkt 31 bör 
företaget ta fram en enda dokumentsamling fö r respektive berörd medlemsstat, dvs. en 
gemensam central dokumentsamling som används  av alla berörda medlemsstater och en 
separat uppsättning landspecifik dok umentation för varje medlemsstat. 
2. För var och en av de poster i dokumentatione n av internprissättning i EU som anges nedan 
bör uppgifter anges, med beaktande av företagets  och transaktionernas komplexitet. I största 
möjliga utsträckning bör sådana uppgifter a nvändas som redan är tillgängliga inom 
företagsgruppen (exempelvis för ledningsändamå l). Det kan dock hända att ett multinationellt 
företag måste ta fram dokumentation som det annars inte skulle ha tagit fram. 
3. Dokumentationen av internprissättning i EU bör omfatta samtliga enheter i en 
företagsgrupp som är etablerade i EU och inbe gripa kontrollerade transaktioner mellan företag 
utanför EU och enheter i företags gruppen som är etablerade i EU. 
4. Central dokumentsamling 
4.1 Den centrala dokumentsamlingen bör avspegla fö retagets ekonomiska realiteter och ge en 
redogörelse i grova drag av den multinationella företagsgruppen och dess internprissättningssystem som är relevant och tillgänglig för samtliga berörda medlemsstater i 
EU. 
4.2 Den centrala dokumentsamlingen bör innehålla följande: 
a) En allmän beskrivning av företaget och affärsstrategin, inbe gripet förändringar 
av strategin jämfört med tidigare beskattningsår. 
b) En allmän beskrivning av den multinationella företagsgruppens 
organisatoriska, rättsliga och verksamh etsmässiga struktur  (inklusive ett 
organisationsschema, en förteckning öve r i gruppen ingående företag och en 
beskrivning av moderbolagets deltagande i dotterbolagen). 
 
SV 17   SV c) Allmänna identitetsuppgifter för de företag i intressegemenskap som är 
involverade i kontrolle rade transaktioner med företag i EU. 
d) En allmän beskrivning av kontrollerad e transaktioner som involverar företag i 
intressegemenskap i EU, dvs. en allmän beskrivning av 
i) transaktionsflöden (materiella och immateriella tillgångar, tjänster, 
finansiella flöden), 
ii) fakturaflöden, och iii) transaktionernas belopp. 
e) En allmän beskrivning av de funkti oner som utförs, risker som företagsgruppen 
löper och eventuella förändringar av f unktioner och risker jämfört med tidigare 
beskattningsår, exempelvis en omvandling från en fullfjädrad distributör till en 
kommissionär. 
f) Innehav av immateriella tillgångar (patent, varumärken, märkesnamn, know-
how osv.) och utbetalda eller mottagna royaltyer. 
g) Den multinationella företagsgruppens politik för internprissättning eller en 
beskrivning av hur företagsgruppen använde r sitt internprissättningssystem för 
att fastställa sina internpr iser på armlängds avstånd. 
h) En förteckning över avtal om kostnadsfördelning, förhandsavtal om kriterier 
för internprissättning och rättslig a avgöranden som har anknytning till 
internprisaspekter för före tagsgruppens enheter i EU. 
i) Ett åtagande från varje inhemsk skattebetalare att på begäran tillhandahålla 
kompletterande uppgifter inom en rim lig tidsram i enlighet med nationella 
regler. 
5. Landspecifika uppgifter 5.1 Innehållet i den landspecifika dokumen tationen kompletterar den centrala 
dokumentsamlingen. Dessa två utgör tillsammans  dokumentsamlingen för respektive berörd 
medlemsstat i EU. Den landspecifika dokume ntationen bör vara tillgänglig för de 
skatteförvaltningar som har ett legitimt intresse av att de transaktioner som omfattas av dokumentationen behandlas korrekt  ur skattemässig synvinkel. 
5.2 Som ett tillägg till innehållet i den centr ala dokumentsamlingen bör den landspecifika 
dokumentationen innehålla  följande uppgifter: 
a) En detaljerad beskrivning av före taget och affärsstrategin, inbegripet 
förändringar av strategin jämfört med tidigare beskattningsår. 
b) Uppgifter om, dvs. en beskrivni ng och förklaring av, landspecifika 
kontrollerade transakt ioner, inbegripet 
i) transaktionsflöden (materiella och immateriella tillgångar, tjänster, 
finansiella flöden), 
 
SV 18   SV ii) fakturaflöden, och 
iii) transaktionernas belopp. 
c) En analys av uppgifters jä mförbarhet, dvs. av följande: 
i) Tillgångars och tjänsters egenskaper. ii) Funktioner (vilka funk tioner som utförs, vilka tillgångar som används, 
risker som företagsgruppen löper). 
iii) Kontraktsvillkor. iv) Ekonomiska omständigheter. v) Särskilda affärsstrategier. 
d) En beskrivning av hur företaget väljer  ut och tillämpar prissättningsmetoder, 
dvs. varför en specifik metod valts och hur den har tillämpats. 
e) Relevanta uppgifter om interna elle r externa jämförelseuppgifter, om sådana 
finns tillgängliga. 
f) En beskrivning av hur företa gsgruppen genomför och tillämpar sin 
internprispolitik. 
6. En multinationell företagsgrupp bör ha möjlighe ten att ta med vissa poster i den centrala 
dokumentsamlingen i stället fö r i den landspecifika dokumentationen, dock med användning 
av samma detaljnivå som i den landspeci fika dokumentationen. Den landspecifika 
dokumentationen bör utarbetas på ett språk so m föreskrivs av den berörda medlemsstaten, 
även om företaget har valt att ta med den landspecifika dokumentationen i den centrala 
dokumentsamlingen. 
7. Alla landspecifika uppgifter  och dokument som avser en kontrollerad transaktion som 
involverar en eller flera medlemsstater må ste tas med i antingen den landspecifika 
dokumentationen för samtliga berörda medlemsst ater eller i den gemensamma centrala 
dokumentsamlingen. 
8. Multinationella företagsgruppe r bör tillåtas att ta med de n landspecifika dokumentationen i 
en enda uppsättning av dokument (som innehåller uppgifter om samtliga företag i det landet) eller i en separat dokumentsamli ng för respektive företag eller verksamhetsgren i det landet. 
9. Den landspecifika dokumenta tionen bör utarbetas på ett språk som föreskrivs av den 
berörda medlemsstaten. 
 
SV 19   SV AVSNITT 2 
ALLMÄNNA TILLÄMPNINGSREGLER OCH KRAV FÖR MULTINATIONELLA 
FÖRETAG  
10. Användningen av metoden dokumentation av inte rnprissättning i EU bör vara frivillig för 
multinationella företagsgrupper. En multinatione ll företagsgrupp bör dock inte godtyckligt få 
bestämma att använda eller inte använda me toden för dokumentationsändamål utan bör 
använda metoden på ett sätt som är konse kvent i hela EU och från år till år. 
11. En multinationell företagsgrupp som vä ljer att använda metoden dokumentation av 
internprissättning i EU bör generellt använda denna metod för samtliga företag i intressegemenskap som är involverade i kontrolle rade transaktioner so m inbegriper sådana 
företag i EU på vilka regler om  internprissättning är tillämpliga. Om inte annat följer av punkt 
31 måste följaktligen en multinationell företa gsgrupp som väljer att använda denna metod 
ställa samman den dokumentation som avses i av snitt 1 med avseende på samtliga företag i 
den berörda medlemsstaten, inbegr ipet fasta etableringsställen. 
12. När en multinationell företagsgrupp har valt att använda denna metod för ett givet 
beskattningsår måste varje enhet i företagsgrupp en informera sin skatteförvaltning om detta. 
13. Multinationella företag bör åta sig att ut arbeta den centrala dokumentsamlingen i så god 
tid att de kan efterkomma varje legitim begäran från någon av de berörda skatteförvaltningarna. 
14. Skattebetalaren i en given medlemsstat bör på begäran av en skatteförvaltning göra sin 
dokumentation av företagets internprissättning i EU tillgänglig inom en rimlig tidsram med 
hänsyn till transakti onernas komplexitet. 
15. Den skattebetalare som skall ansvara fö r att göra dokumentati onen tillgänglig för 
skatteförvaltningen är den skattebetalare som är  skyldig att lämna in skattedeklarationen och 
som skulle omfattas av en påföljd om tillräcklig  dokumentation inte görs tillgänglig. Detta är 
fallet även när dokumentationen utarbetas och lagr as av ett företag inom företagsgruppen för 
andra företags räkning. En multinationell fö retagsgrupps beslut att använda metoden 
dokumentation av internprissättning i EU innebä r ett åtagande beträffande samtliga företag i 
intressegemenskap i EU att göra den centrala dokumentsamlingen och respektive landspecifik 
dokumentation tillgänglig för den nationella skatteförvaltningen. 
16. Om en skattebetalare i sin skattedeklar ation gör en justerin g av vinsten enligt 
räkenskaperna till följd av en tillämpning av  armlängdsprincipen, bör en dokumentation som 
visar hur justeringen berä knats göras tillgänglig. 
17. Sammanslagning av transaktioner måste til lämpas konsekvent, vara öppen för insyn för 
skatteförvaltningen och äga rum i enlighe t med punkt 1.42 i OECD:s riktlinjer för 
internprissättning (som medger sammanslagning av transaktioner som har sådan anknytning 
till varandra eller följer så tätt på varandra att det inte är adekvat att utvärdera dem separat). 
Dessa regler bör tillämpas på ett rimligt sätt, me d särskilt beaktande av transaktionernas antal 
och komplexitet. 
 
SV 20   SV AVSNITT 3 
ALLMÄNNA TILLÄMPNINGSREGLER OCH KRAV FÖR MEDLEMSSTATERNA  
18. Eftersom dokumentationen av internprissättning i EU utgör en grundläggande  uppsättning 
uppgifter för bedömning av en multinationell före tagsgrupps internpriser får en medlemsstat i 
sin inhemska lagstiftning föreskriva att ska tteförvaltningen kan kräv a, genom en specifik 
begäran eller i samband med en skatterevision, ytterligare och andra uppgifter och dokument 
än vad som avses med dokumentatio nen av internprissättning i EU. 
19. Tiden för att på specifik begäran lämna ytterligare uppgifter och dokument (jämför punkt 
18) bör fastställas från fall ti ll fall med hänsyn till mängde n av och detaljnivån hos de 
uppgifter och dokument som begärs. Beroende på relevanta inhemska föreskrifter bör 
skattebetalaren ges en rimlig tid (som ka n variera med hänsyn till transaktionernas 
komplexitet) för att utar beta ytterligare uppgifter. 
20. Skattebetalare undviker samarb etsrelaterade påföljder när de har gått med på att använda 
metoden och på specifik begäran eller i samband me d en skatterevision, på ett skäligt sätt och 
inom en rimlig tid, tillhandahåller uppgifter  och dokument utöver va d som föreskrivs i 
metoden (jämför punkt 18). 
21. Skattebetalare bör åläggas att lämna in si n dokumentation av intern prissättning i EU, dvs. 
den centrala dokumentsamlingen och landspecifik dokumentation, till skatteförvaltningen först vid inledandet av en skatterevision elle r endast när en specifik begäran inkommer. 
22. När en medlemsstat begär att en skattebetala re skall lämna uppgifter om internprissättning 
tillsammans med sin skattedeklaration bör  dessa uppgifter kunna anges i ett kort 
frågeformulär eller i ett lämplig t formulär för riskbedömning. 
23. Dokument skall inte alltid be höva översättas till det inhemska språket. För att minimera de 
kostnader och dröjsmål som följer av översättning bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning godta dokument på främmand e språk. I fråga om dokumentation av 
internprissättning i EU bör skatteförvaltn ingen vara beredd att godta den centrala 
dokumentsamlingen på ett vanligen förstått språk i den berörda medlemsstaten. Översättningar av den ce ntrala dokumentsamlingen bör göras ti llgängliga bara när det är strikt 
nödvändigt och på specifik begäran. 
24. Medlemsstaterna bör inte kräva av skatte betalarna att de skall bevara dokumentation 
utöver en rimlig tidsperiod som är förenlig med bestämmelserna i de inhemska lagar som 
gäller för varje företa g i företagsgruppen. 
25. Medlemsstaterna bör utvärdera inhemska och utländska jämförelseuppgifter mot bakgrund 
av varje ärendes särskilda fakta och omständi gheter. Exempelvis bör jämförelseuppgifter i 
Europatäckande databaser inte avvisas automati skt. Det faktum att skattebetalaren använder 
utländska jämförelseuppgifter bör  inte i sig medföra påföljder för bristande efterlevnad. 
 
SV 21   SV AVSNITT 4 
ALLMÄNNA TILLÄMPNINGSREGLER OCH KRAV FÖR BÅDE MULTINATIONELLA 
FÖRETAG OCH MEDLEMSSTATERNA  
26. När dokumentation som tagits fram för en pe riod är relevant för påföljande perioder och 
fortsätter att utgöra bevi sning för att internpriser är satt a enligt armlängdsprincipen kan det 
vara lämpligt att man i dokumentationen för påföljande perioder hänvisar till tidigare 
dokumentation snarare än upprepar den. 
27. Dokumentation behöver inte utgöra en kopia av  dokumentation som kan återfinnas i 
dokument rörande förhandlingar mellan företag som agerar enligt armlängdsprincipen (t.ex. i 
samband med avtal om att låna en anläggni ng eller ett stort kontrakt), så länge som 
dokumentationen innehåller tillr äckliga uppgifter för att bedöma  huruvida internpriserna är 
satta enligt armlängdsprincipen. 
28. Den typ av dokumentation som behöver tas fram av  ett företag som är ett dotterbolag i en 
företagsgrupp kan skilja sig fr ån den dokumentation som behöver tas fram av ett moderbolag, 
dvs. ett dotterbolag behöver inte ta fram uppgifter om samtliga gränsöverskridande förhållanden och transaktioner mellan företag i intressegemenskap inom den multinationella företagsgruppen, utan bara uppgifter om förhå llanden och transaktioner som är relevanta för 
dotterbolaget. 
29. För skatteförvaltningarna bör det inte ha nå gon betydelse var en ska ttebetalare utarbetar 
och lagrar sin dokumentation, så länge som dokumentationen är tillräcklig och på begäran 
görs tillgänglig inom rätt tid för de berörda sk atteförvaltningarna. Skattebetalare bör således 
få ställa samman sin dokument ation, inklusive sin dokumentation av internprissättning i EU, 
på ett centraliserat eller ett decentraliserat sätt. 
30. Det sätt som dokumentationen lagras på – i pa ppersform, i elektronisk form eller i något 
annat system – bör skattebetalaren själv kunna välja, förutsatt att dokumentationen kan göras 
tillgänglig för skatteförvaltn ingen på ett rimligt sätt. 
31. I väl motiverade fall, exempelvis när en multinationell företagsgrupp har en 
decentraliserad organisatorisk, rä ttslig eller verksamhetsmässig struktur, eller består av flera 
stora avdelningar som har helt o lika produktgrupper och strategier  för internprissättning eller 
inte har några koncerninterna tran saktioner alls, och nä r det är fråga om ett nyligen förvärvat 
företag, bör en multinationell företagsgrupp tillåtas att ta fram mer än en central 
dokumentsamling eller att undanta vi ssa gruppmedlemmar från metoden . 
 
SV 22   SV AVSNITT 5 
ORDLISTA 
MULTINATIONELLT FÖRETAG OCH MULTINATIONELL FÖRETAGSGRUPP  
I enlighet med OECD:s riktlinjer för internprissättning gäller följande: 
– Ett multinationellt företag är ett företag som ingår i en multinationell 
företagsgrupp. 
– En multinationell företagsgrupp är en grupp av företag i 
intressegemenskap som har etablerat verksamhet i minst två länder. 
STANDARDISERAD DOKUMENTATION  
En enhetlig, EU-omfattande uppsättning av dokumen tationsregler enligt vilken alla företag i 
medlemsstaterna utarbetar separata och uni ka dokumentsamlingar. Detta i högre grad 
normerande förhållningssätt syftar till att en standardiserad uppsättn ing dokument skall kunna 
utarbetas på ett decentraliserat sätt, dvs. att varje enhet i en multinationell företagsgrupp utarbetar sin egen dokumentation, men enligt övergripande regler. 
C
ENTRALISERAD (INTEGRERAD GLOBAL ) DOKUMENTATION  
En enda dokumentsamling (huvuddokumentation) på  global eller regional  nivå som utarbetas 
av ett moderbolag i eller huvudkontoret för en före tagsgrupp på ett för hela EU standardiserat 
och konsekvent sätt. Denna dokumentsamling kan utgöra en grund för utarbetande av lokal 
landspecifik dokumentation från bå de lokala och centrala källor. 
DOKUMENTATION AV INTERNPRISSÄTTNING I EU 
Metoden ”dokumentation av internprissättni ng i EU” kombinerar aspekter från den 
standardiserade metoden och den centralis erade (integrerade globala) metoden. En 
multinationell företagsgrupp utarbetar en standardiserad och konsekvent dokumentation av internprissättning som består av två huvuddela r: en enhetlig uppsättning dokument som 
innehåller gemensamma standa rdiserade uppgifter som omfattar samtliga i företagsgruppen 
ingående företag i EU (”central dokuments amling”) och ett flertal uppsättningar 
standardiserade dokument som var och en innehå ller landspecifika uppgi fter (”landspecifik 
dokumentation”). Dokumentationen för ett givet land består av den gemensamma centrala 
dokumentsamlingen, som kompletteras av st andardiserad landspecifik dokumentation för 
landet i fråga. 
D
OKUMENTRELATERAD PÅFÖLJD  
En administrativ (eller civilrättslig) påföljd som införs för bristande efterlevnad av 
dokumentationskraven för internprissättni ng i EU eller en medlemsstats inhemska 
dokumentationskrav (beroende på  vilka krav som de t multinationella företaget har valt att 
 
SV 23   SV efterleva) vid den tidpunkt då dokumentationen av  internprissättning i EU eller den inhemska 
dokumentation som krävs av en medlemsstat skal l ha lämnats in till skatteförvaltningen. 
SAMARBETSRELATERAD PÅFÖLJD  
En administrativ (eller civilrättslig) påföljd som införs för ett företag när det inte i rätt tid 
efterkommer en specifik begäran från en skatte förvaltning att lämna uppgifter eller dokument 
utöver vad som begärs enligt metoden dokumentation av internprissättning i EU eller enligt en 
medlemsstats inhemska dokumentat ionskrav (beroende på vilka krav som det multinationella 
företaget har valt att efterleva). 
JUSTERINGSRELATERAD PÅFÖLJD  
En påföljd som införs för bristande efterle vnad av armlängdsprincipe n och som vanligtvis 
påförs i form av ett skattetillägg med ett fast  belopp eller beräknat som en viss procentandel 
av justeringen av internpriserna eller av det skattebelopp som genom br istande efterlevnad av 
armlängdsprincipen inte skulle ha betalats.