Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1254/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött"

(2001/C 193/10)

Den 26 februari 2001 beslutade rådet i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 27 februari 2001 beslutade ESK:s presidium att ge sektionen för jordbruk, lantbruksutveckling och miljö i uppdrag att utarbeta detta yttrande.

Eftersom ärendet är av brådskande art, beslutade kommittén vid sin 381:a plenarsession den 25-26 april 2001 (sammanträdet den 25 april 2001) att utnämna Adalbert Kienle till huvudföredragande. Yttrandet antogs med 76 röster för, 2 emot och 7 nedlagda röster.

1. Bakgrund

1.1. Marknaden för nötkött har försatts i en existentiell kris sedan konsumenterna förlorat förtroendet för branschens produkter till följd av nya fall av bovin spongiform encefalopati (BSE).

1.2. Omfattande försiktighetsåtgärder har vidtagits. Man har bl.a. förbjudit kadavermjöl i djurfoder, infört BSE-test och avlägsnat specificerat riskmaterial, vilket varit en förutsättning för att man skall kunna återvinna konsumenternas förtroende. Vid den hearing om BSE som Ekonomiska och sociala kommittén anordnade den 9 mars 2001 betonade folkhälsokommissionär David Byrne att han inte kunde tänka sig några andra åtgärder som skulle ge ett bättre skydd.

1.3. Konsumtionen av nötkött har sjunkit kraftigt i många medlemsstater, vilket även inneburit minskad export och fallande produktionspriser. Uppkomsten och spridningen av mul- och klövsjukan har dessutom inneburit ett hårt slag mot den inre marknaden och utrikeshandeln.

1.4. Uppfödning av nötkreatur spelar en viktig ekonomisk och landsbygdspolitisk roll i många regioner, framför allt i bergsregioner och regioner med oländig terräng. Inom jordbruket har nötköttskrisen både skapat oro inför framtiden och lett till resignation.

2. Sammanfattning av kommissionens förslag

2.1. Kommissionens förslag till ändring av förordning (EG) nr 1254/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött består i huvudsak av en åtgärdsplan i sju punkter som syftar till att komma till rätta med krisen på marknaden för nötkött. Förslagen presenterades av jordbrukskommissionär Franz Fischler den 13 februari 2001.

2.2. Kommissionens förslag till ändring av förordning (EG) nr 1251/1999, som syftar till att tillåta ekologisk odling av foderbaljväxter på mark som tagits ur produktion, kommer att behandlas av kommittén i ett separat yttrande.

2.3. Kommissionen har inte rådfrågat vare sig Ekonomiska och sociala kommittén eller Europaparlamentet om förslaget att införa en ny uppköpsordning för nötkreatur som är äldre än 30 månader i samtliga till medlemsstater i syfte att avlasta marknaden. Beslut om detta program har gällt kommissionens förvaltningskommitté för nötkött.

2.4. I detta yttrande behandlar kommittén följaktligen kommissionens förslag att

- främja extensiva produktionsmetoder genom att minska djurtäthetsfaktorn,

- främja extensiva produktionsmetoder genom att införa ett tak på 90 djur per anläggning för att bidrag skall beviljas,

- införa ett särskilt bidrag för nötkreatur av hankön,

- ändra bestämmelserna avseende bidrag till mjölkkor,

- avskaffa taket för uppköp.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Ekonomiska och sociala kommittén håller med kommissionen om att det krävs snabba nödåtgärder för att komma till rätta med de allvarliga störningar som drabbat marknaden för nötkött på grund av BSE-krisen. Kommittén ställer sig positiv till att man vidtar lämpliga åtgärder på kort sikt för att komma till rätta med störningarna på marknaden och på medellång sikt för att återskapa balansen på marknaden. Nationella stödåtgärder får dock inte leda till en snedvridning av konkurrensen eller till att den gemensamma jordbrukspolitiken nationaliseras på nytt.

3.2. Även om den uppköpsordning som utgör en del av jordbrukskommissionärens sjupunktsprogram inte har remitterats till kommittén, godkänner kommittén detta förslag som kan leda till en snabb avlastning av marknaden. Eftersom många medborgare anser det vara oetiskt att förstöra livsmedel, föreslår kommittén att medlemsstaterna bör få besluta om huruvida man på egen bekostnad vill lagra eller ställa BSE-testat och märkt ofarligt nötkött som är äldre än 30 månader till förfogande för humanitärt bistånd.

3.3. Ekonomiska och sociala kommittén betonar att tidigare jordbruksreformer redan inneburit första steget på vägen mot ökad marknadsorientering och extensiv djurhållning. Kommittén erinrar också om att marknaden för nötkött var i balans förra året, innan den nuvarande BSE-krisen bröt ut. Inga stöduppköp gjordes och producenterna kunde garanteras en skälig inkomst. Vi får därför inte ifrågasätta besluten inom ramen för Agenda 2000 om en gemensam organisation av marknaden för nötkött, eftersom Agenda 2000 gäller under en sexårsperiod och endast tillämpats under ett år. Man planerar också en översyn efter halva programperioden under 2002 och 2003, och då skall även organisationen av marknaden för nötkött ses över. Kommittén fruktar att kombinationen av åtgärder på kort, medellång och lång sikt kan hindra en snabb lösning av dagens kris. Resultatet från de första diskussionerna om kommissionens förslag inom det särskilda jordbruksutskottet och i ministerrådet (jordbruk) tyder på detta, eftersom diskussionerna varit mycket livliga och man inte kunnat skönja några tecken på samförstånd.

3.4. Ekonomiska och sociala kommittén anser att BSE-krisen hotar både stora och små uppfödare oavsett uppfödningsform. Det är viktigt att förslagen inte leder till ytterligare inkomstskillnader mellan olika jordbrukssektorer och regioner. Nödvändiga mått och steg bör också tas för att gemenskapens åtgärder inte skall motverkas av ökad import av produkter som eventuellt uppfyller längre hälsonormer och genomgått färre kontroller.

3.5. Ekonomiska och sociala kommittén beklagar att kommissionens förslag inte innehåller några incitament för att minska utbudet av nötkött genom sänkt slaktvikt. En sådan åtgärd skulle exempelvis vara möjlig genom att man inför ett tak för slaktvikt eller ålder i likhet med bidragen för kalvslakt. Man skulle även kunna vidta åtgärder som syftar till att främja gödningen av kalvar i högre grad, för att på så sätt begränsa gödningen av tunga djur ytterligare.

3.6. Med hänsyn till den dramatiska situation som kännetecknar marknaden för nötkött - och som förvärrats av mul- och klövsjukan - anser kommittén att man inom EU måste eftersträva en harmonisering med avseende på finansiering av kostnaderna med offentliga medel. Vi kan inte vältra över ytterligare kostnader för omfattande säkerhetsåtgärder på producenterna och bearbetningsföretagen under rådande marknadskris. Snedvridning av konkurrensen måste också undvikas. Eftersom krisen är mycket allvarlig räknar kommittén med att gemenskapen kommer att ställa ytterligare resurser till förfogande för att lindra eller komma till rätta med den nuvarande situationen.

3.7. Kommittén uppmanar kommissionen att ta fler och mer offensiva initiativ på efterfrågesidan utöver de föreslagna åtgärderna på utbudssidan. Flertalet konsumentskyddsåtgärder bör kompletteras med en mer omfattande informationskampanj. Det gäller att framhålla nötköttets positiva egenskaper såsom värdefullt livsmedel samt nötköttsproduktionens betydelse för vår landsbygd och livsmedelsnäring. En sådan gemenskapskampanj skulle också kunna finansieras med stöd av förordning (EG) nr 2826/2000 om informationsåtgärder för jordbruksprodukter.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Ekonomiska och sociala kommittén menar att förslaget att ytterligare sänka djurtäthetsfaktorn och att fastställa djurhållningstaket till 90 djur kommer att drabba vissa regioner och företag mycket hårt samtidigt som man inte kan förvänta sig att marknaden förbättras på kort sikt. Denna fråga bör därför tas upp i samband med översynen efter halva programperioden.

4.2. Kommittén anser dessutom att införandet av referenskvantiteter för varje produktionsenhet i fråga om nötkreatur av hankön kommer att förändra organisationen av marknaden radikalt. De kortsiktiga marknadseffekterna är ovissa. Åtgärderna kommer dock utan tvivel att innebära en kraftigt ökad byråkrati, vilket inte står i samklang med kommissionens förslag om att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessutom skulle det bli svårare för lantbrukarna att anpassa sig till den framtida marknadsutvecklingen.

4.3. Kommittén betonar att förslaget till ändring av reglerna för bidrag till am- och dikor inte får leda till en ensidig belastning av småskaliga jordbruksföretag.

4.4. Kommittén varnar för att gemenskapen kan tvingas återvända till en situation med kontinuerliga interventioner på marknaden för nötkött. Kommittén anser dock att förslaget att tillfälligt inte begränsa uppköpen till 350000 ton - vilket föreskrivs i Agenda 2000 - är skäligt, mot bakgrund av den extrema snedvridningen av marknaden. Det vore också lämpligt att se över interventionsbestämmelserna, framför allt i fråga om slaktvikt.

Bryssel den 25 april 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs