RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN GFC ÅRSRAPPORT 2000

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRORD

INLEDNING

SYNPUNKTER FRÅN STYRELSEN

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET 2000

ARBETSPROGRAMMET 2000 TILL STÖD FÖR EU:S POLITIK

Institutionella forskningsaktiviteter

Kluster - ett tvärvetenskapligt arbetssätt

Kärnforskningsaktiviteter (utanför femte ramprogrammet)

Samordning av rymdverksamheten

Ett år präglat av utvärderingar och rekommendationer för framtiden

GFC OCH DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET

GFC SOM PARTNER I NÄTVERK

DELTAGANDE FRÅN KANDIDATLÄNDERNAS SIDA

INTERNATIONELLA RELATIONER

Kärnforskningsområdet

Livsmedelssäkerhet och konsumentskydd

Miljöskydd

Allmän säkerhet

KONKURRENSFÖRKNIPPADE AKTIVITETER

TEKNIKÖVERFÖRING

Europeiska initiativet för tekniköverföring (ETTI)

Expertis för att starta innovativa företag (EXSIF)

Skydd och utnyttjande av GFC:s forskningsresultat

Innovationstävling

KOMMUNIKATIONSSTRATEGI

Evenemang

Besök på GFC

Mediarelationer

Publikationer

GFC:s webbplatsaktiviteter

Tillhandahållande av information till allmänheten

PRIS TILL UNGA FORSKARE 2000

GFC I SIFFROR

VETENSKAP OCH FÖRVALTNING

KVINNOR OCH VETENSKAP

TOTAL KVALITETSSTYRNING

INSTITUTENS VETENSKAPLIGA AKTIVITETER UNDER 2000

Institutet för referensmaterial och -mätningar (IRMM) - Geel

Institutet för transuraner (ITU) - Karlsruhe

Institutet för avancerade material (IAM) - Petten

Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhet (ISIS) - Ispra

Miljöinstitutet (EI) - Ispra

Institutet för rymdtillämpningar (SAI) - Ispra

Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP) - Ispra

Institutet för framtidsstudier (IPTS) - Sevilla

ORDLISTA

GFC:S STYRELSE

DIAGRAM ÖVER ORGANISATIONEN

FÖRORD

Gemensamma forskningscentret (GFC) är ett av Europeiska kommissionens generaldirektorat och består av åtta enskilda institut. De utför grundforskning och tillämpad forskning och tillhandahåller teknisk know-how till stöd för Europeiska Unionens (EU:s) politik. GFC deltar också i nätverk med institut i medlemsstaterna och spelar en viktig roll i harmonisering av data, testning och validering av nya vetenskapliga metoder och tekniker. Dess ställning som en av kommissionens enheter garanterar att det är oberoende av privata och nationella intressen, vilket är av avgörande betydelse för att det skall kunna uppfylla sin roll.

GFC genomför sitt uppdrag genom särskilda forskningsprogram, som beslutas av rådet efter att Europaparlamentet hörts. Dessa program ingår i Europeiska unionens ramprogram för forskning och teknisk utveckling (FoTU). Arbetet finansieras med medel från Europeiska unionens budget samt ytterligare medel från associerade länder. GFC:s arbete inbegriper kundorienterade vetenskapliga och tekniska tjänster för särskilda politikområden i gemenskapen, exempelvis miljö, livsmedel och hälsa, informationssamhället, jordbruk och kärnsäkerhet.

Dessutom deltar centret i konkurrensförknippade aktiviteter för att validera sitt expertkunnande och öka sin know-how på sina centrala kompetensområden. Centrets mandat är att "skapa mervärde" på lämpliga områden, inte att direkt konkurrera med institutioner i medlemsstaterna.

Åtta institut utspridda över hela Europa

GFC:s åtta institut är fördelade över fem olika platser i Europa. Vart och ett av dessa institut har sin egen specialinriktning.

De är följande:

- Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) i Geel (BE).

- Institutet för transuraner (ITU) i Karlsruhe (DE).

- Institutet för avancerade material (IAM) i Petten (NL).

- Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhet (ISIS) i Ispra (IT).

- Miljöinstitutet (EI) i Ispra (IT).

- Institutet för rymdtillämpningar (SAI) i Ispra (IT).

- Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP) i Ispra (IT).

- Institutet för framtidsstudier (IPTS) i Sevilla (ES).

Organisationsledning

GFC:s huvudkontor finns i Bryssel och inbegriper programdirektoratet, som står för kontakterna mellan instituten och de politiska beslutsfattarna. Direktoratet samordnar den forskning som bedrivs vid de åtta instituten och bidrar till att säkerställa dess kvalitet genom samverkan med det internationella vetenskapliga samfundet och näringslivet. En viktig uppgift för direktoratet är att främja tekniköverföring från GFC:s egna forskningsresultat, både för att skapa industriellt mervärde och för att stödja gemenskapens politik för innovation.

GFC sysselsätter omkring 2 100 anställda i olika program. Det har en årsbudget på omkring 290 miljoner euro, som härrör från forskningsbudgeten inom ramen för Europeiska unionens budget och från inkomster från konkurrensutsatt verksamhet. Vart och ett av de åtta instituten utarbetar en egen årsrapport, där läsaren kan finna mer ingående information. GFC publicerar även ett stort antal tekniska rapporter, bidrar till artiklar i vetenskapliga tidskrifter, håller ofta föredrag vid konferenser och organiserar workshops, seminarier och konferenser för att sprida sina vetenskapliga resultat.

Ytterligare information kan fås på GFC:s webbplats: http://www.jrc.cec.eu.int/.

INLEDNING

År 2000 har för GFC:s del präglats av utvärderingar, och många initiativ har inletts för att bedöma hur man bäst skall kunna utveckla sitt uppdrag som forskningscentrum till stöd för EU:s olika politikområden. En oberoende extern vetenskaplig granskning av dess resurser och vetenskapliga kompetens slutfördes, en utvärdering av dess verksamhet under femårsperioden gjordes, en högnivåpanel ledd av Etienne Davignon lade fram en rapport om genomförandet av GFC:s uppdrag, och en särskild arbetsgrupp inom kommissionen, som tillsatts inom ramen för kommissionsreformen, gav anvisningar om prioritering av aktiviteter. Den stora mängd rekommendationer som insamlats under detta arbete kommer att bestämma GFC:s framtida inriktning.

GFC:s framtid skisseras i kommissionens initiativ "Towards a European Research Area", som lades fram i syftet att bidra till att skapa bättre övergripande förhållanden för forskning i Europa. I detta sammanhang kommer GFC att, där så är lämpligt, bidra till att utveckla ett gemensamt vetenskapligt och tekniskt referenssystem för det politiska beslutsfattandet. I detta syfte kommer GFC att sammanföra expertis från forskningsorganisationer både inom och utom Europa för att kunna tillhandahålla den bästa möjliga samlade kompetensen för sådant stöd. Under året har GFC fortsatt att utveckla ett mer strategiskt arbetssätt i sin roll som partner i nätverk. Centret har också satt in särskilda aktiviteter för att integrera den central- och östeuropeiska dimensionen i sitt arbete, genom ett detaljerat arbetsprogram.

Stora insatser gjordes under året för att förbättra kontakterna med de politiska beslutsfattarna i Europa. En workshop arrangerades för GFC:s kunder, dvs. kommissionens enheter, för att fastställa prioriteter i enlighet med kundernas behov, förbättringsgrupper för total kvalitetsstyrning tillsattes, och en debatt inleddes om vetenskap och förvaltning.

GFC främjar tekniköverföring av sina egna resultat och stöder därmed gemenskapens innovationspolitik. Nya aktiviteter som tillkom under året var bland annat inrättandet av en extern startkapitalfond och en kuvösfunktion i Ispra för GFC:s spin-off-projekt.

GFC lägger stor vikt vid sina internationella relationer och gav sina aktiviteter ny fokus på centrala områden. Samarbetet med Japan och USA för kontrollen av kärnmaterial har utökats till att omfatta kärnteknologi, och en avsiktsförklaring om teknologier avsedda för minröjning tecknades mellan Europeiska kommissionen (företrädd av GFC), USA, Kanada och fem medlemsstater. Flera internationella avtal inleddes på områdena livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

Arbetsprogrammet 2000

GFC:s arbetsprogram för år 2000 var upplagt enligt följande fyra kompetensområden:

Livsmedels- och kemikaliesäkerhet.

Miljön.

Tillförlitligheten hos informationstekniska system och tjänster.

Kärnsäkerhet och säkerhetskontroll.

Dessutom framhålls två övergripande egenskaper hos GFC:s expertis, nämligen följande:

(1) Framåtblickande insikt i aktuella tekniska utvecklingstendenser (däribland biovetenskap och informationssamhället) och socioekonomiska frågor (såsom sysselsättning, hållbar utveckling, utvidgningen av EU och partnerskapet i Medelhavsområdet).

(2) Inrättande av nätverk med andra FoTU-aktörer i Europa för att ta fram vetenskapliga och tekniska referenser (metoder, data, material och mätningar) och därmed garantera öppenhet på den inre marknaden och i internationell handel. Centralt för denna aktivitet är GFC:s deltagande i utvecklandet av EU-standarder i nära samarbete med Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN), som GFC tecknade ett samarbetsavtal med under 1999.

Syftet med den nya strukturen är att klart ange GFC:s centrala kompetensområden, som grundval för ytterligare koncentration av ansträngningarna och framtida strategisk planering.

Möte med kund-GD

För att stärka kommunikationen med sina kunder organiserade GFC en enhetsövergripande workshop med de generaldirektorat som är kunder till GFC, och presenterade utvalda områden där arbete pågår. Programmet var uppbyggt runt GFC:s fyra centrala kompetensområden.

Huvudsyftet med workshopen i oktober 2000 var att diskutera EU:s politiska prioriteringar som styr GFC:s arbetsprogram 2001, koncentreringen av GFC och framtida aktiviteter för att genomföra initiativet för det europeiska området för forskningsverksamhet (ERA). En sista session ägnades åt IPTS framtida aktiviteter och åt GFC:s roll i relation till ERA. I workshopen deltog 232 personer från kommissionens enheter, varav 151 från andra GD och 81 från GFC. Bidragen från kommissionens enheter har använts som underlag för ändringar planerade för GFC:s arbetsprogram nästa år.

Årets höjdpunkter

Samtliga institut har deltagit i aktiviteter för att göra GFC synligare för forskarvärlden och allmänheten. Bland höjdpunkterna var följande:

- Invigning av anläggningslaboratorium

Ett nytt anläggningslaboratorium invigdes den 6 juni 2000 vid upparbetningsanläggningen La Hague i Frankrike. På begäran av Euratoms säkerhetskontor ritades, installerades och idriftsattes laboratoriet av personal från ITU. Tidigare hade radioaktiva prov från upparbetningsanläggningen behövt transporteras långa sträckor för att analyseras av ett godkänt laboratorium. Tack vare detta anläggningslaboratorium behöver materialet inte längre transporteras, eftersom analytiker från ITU i Karlsruhe nu reser varje vecka till anläggningen i La Hague för att utföra det nödvändiga arbetet.

- Demonstration av pyrokemisk upparbetning av kärnbränsle genom elektrisk raffinering

I ett samarbete mellan ITU och CRIEPI studeras vattenfri upparbetning (smält salt) av bestrålat utbränt kärnbränsle. Processen betraktas som en viktig del av separerings- och omvandlingsstrategin för hantering av kärnavfall. Målet är att demonstrera att det är möjligt att utvinna transuraner ur bestrålat bränsle och högnivåavfall, t.ex. avfall från PUREX-processen (extraktion av plutonium och uran). En aktivcellsinrättning för upp till 1 kg smälta har konstruerats och prestanda framgångsrikt utprovats. Installationen arbetar i en ytterst ren argon-atmosfär, och inledande demonstrationer av den elektriska raffineringsprocessen har gett avlagringar på upp till 10 g metalliskt uran.

- Ett anmälningssystem för GMO

Programvaran SNIF (Summary Notification Information Format) för användning i ett elektroniskt anmälningssystem har utarbetats som hjälp för GD Miljö vid genomförandet av rådets direktiv 90/219/EEG av den 23 april 1990 om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer och av rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

- Antibiotika i livsmedel

En viktig aktuell fråga för EU är att upptäcka och kontrollera förekomsten och koncentrationen av antibiotika i animaliska livsmedel. IRMM har åtagit sig uppgiften att utveckla analytiska metoder för att upptäcka missbruk av olika större klasser av antibiotika.

- Genetiskt modifierade organismer

I samarbete med GD Hälsa och konsumentskydd, och som stöd för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser, har IRMM fortsatt att ge vetenskapligt stöd för verkställandet av EU:s märkningskrav, genom att tillhandahålla referensmaterial och metoder som det finns ett akut behov av för detektion av genetiskt modifierade organismer (GMO) i livsmedel. Under 2000 framställdes en andra generation certifierade referensmaterial för RR-soja (Roundup-ready), liksom BT-prov för GMO i förädlade livsmedel. Blandnings- och karaktäriseringstester och tester för genetiskt uttryck (zygositet) har utförts på tredje generationens certifierade MON810-skörd, och studien om DNA-kvalitet i RR-soja har fullbordats. Därmed kan materialet släppas ut på marknaden.

- Referensmaterial för PCB och dioxin

Framställningen av standardlösningar för dioxin, flygaska och avloppsslam slutfördes i samarbete med GD Miljö. Dessutom avslutades under 2000 framställningen av kandidatmaterial för förnyelse av polyklorerade bifenyler (PCB) i avloppsslam, i samarbete med GD Forskning.

- Tredimensionella rekonstruktioner

Som ett led i ansträngningarna att förbättra effektiviteten i övervakningen, dokumentationen och utbildningen av inspektionspersonal har ISIS tagit fram programvara för tredimensionell rekonstruktion. Avståndsmätningar och digitalkameror används för att skapa en fotorealistisk datamodell av ett faktiskt föremål eller en byggnad, t.ex. den tredimensionella rekonstruktionen av nationalförsamlingsbyggnaden i Paris. Modellerna kodas i dataspråket VRML (Virtual Reality Modelling Language), vilket gör dem Internet-kompatibla.

- Prestandatestning med ELSA

ISIS ingår i ett internationellt partnerskap som undersöker användning av system för kontroll av vibrationer i strukturer. ISIS laboratorium ELSA (Europeiska laboratoriet för strukturell utvärdering) har använts för prestandatestning av system i stora kabelbroar, och studier pågår för en tillämpning på järnvägar.

- Biogena utsläpp i ozon och partikelämnen

En årslång kampanj på GFC:s anläggning i Ispra har gett en unik uppsättning data för studium av kopplingen mellan ozon och bildning av partikelämnen. En säsongvariation kunde konstateras både i total aerosolmassa och i aerosolens kemiska sammansättning. Under vintermånaderna var partikelämnesnivån tre gånger så hög som under sommarmånaderna. Detta trots att högre biogena utsläpp och högre fotokemisk aktivitet (vilket orsakar hög ozonnivå) noterades. De högre koncentrationerna partikelämnen under vintern beror troligen på bostadsuppvärmningen. Kemisk analysis av fin aerosol gav vid handen att organiska föreningar och elementkol bidrar relativt sett mer till aerosolmassan under vintern än under sommaren, vilket troligen gör dem mer skadliga för hälsan under vintern.

- Europeiskt nätverk för observation

Europeiska nätverket för observation inledde sitt arbete under 2000. Det inrättades för att bedöma inverkan av EU:s politik och lagstiftning på mark- och vattenresursernas kvalitet i avrinnings- och kustområden. Nätverksnoder har upprättats i Finland, Frankrike, Grekland, Italien, Spanien, Förenade kungariket och Östeuropa, i samarbete med GD Miljö och med regionala och nationella institutioner.

- Global övervakning av miljö och säkerhet (GMES)

SAI har bidragit på alla nivåer till vidareutvecklingen av GMES, i nära samarbete med europeiska rymd- och kundorganisationer. GMES använder den senaste rymdtekniken för att ge exakt information om en rad globala miljöparametrar, från meteorologi till bedömningar av resurser på land och i haven. I maj 2000 framhöll kommissionsledamot Philippe Busquin att GMES kunde bli nästa tema för samarbete över Europa. En GMES-konferens hölls i oktober i Lille, där SAI höll ett öppningsanförande. En uppföljningskonferens förbereds. GMES har blivit representant för jordobservationer i den rymdstrategi som Europeiska rymdbyrån ESA och EU framlagt gemensamt.

- Validering av in vitro-metoder

Riktlinjer för tre in vitro-tester - en för fototoxicitet och två för hudirritation - har godkänts av medlemsstaternas myndigheter. De kommer att ingå i bilaga 5 till ämnesdirektivet (rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen). Den vetenskapliga rådgivande kommittén för ECVAM (Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder), som drivs av GFC, godkände två tester som inte involverar djurförsök - ett lokalt lymfnodsprov för hudkänslighet och EpiDerm-provet för hudirritation - som validerade metoder. En ECVAM-undersökning visade att tre in vitro-tester för embryotoxicitet uppfyllde undersökningens valideringskriterier.

- Vetenskap och förvaltning

En workshop på hög nivå om förhållandet mellan vetenskap och förvaltning hölls den 29 och 30 mars 2000 för att söka nå insikt i hur man skall kunna ta fram ett gemensamt vetenskapligt och tekniskt referenssystem för genomförande av politiken. Denna workshop på hög nivå följdes den 16 och 17 oktober av en konferens med titeln "Science and Governance in a knowledge society: the challenge for Europe" som anordnades gemensamt av GFC och GD Forskning. Man diskuterade även den roll som det europeiska området för forskningsverksamhet skulle kunna ha i utvecklandet av ett nytt europeiskt medborgarskap.

SYNPUNKTER FRÅN STYRELSEN

Styrelsen välkomnar GFC-ledningens strävanden att utröna hur centret bäst kan utföra sitt uppdrag, möta det nya århundradets utmaningar och utnyttja sina resurser på ett bättre sätt. Konsolideringen av GFC:s nya uppdrag att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till utformningen, utvecklingen, genomförandet och övervakandet av Europeiska unionens politik, har varit drivkraften för alla aktiviteter inom GFC under 2000.

Styrelsen stöder GFC-ledningens ansträngningar att utvärdera GFC, både på det vetenskapliga och strategiska planet och på det administrativa planet, och emotser analysen av resultaten.

I fråga om de externa utvärderingsinsatserna noterar styrelsen att den vetenskapliga granskningen av s.k. besöksgrupper för att bedöma styrkor och svagheter i GFC-institutens resurser har bidragit till den bedömning av GFC:s aktiviteter under femårsperioden som utfördes under året.

Styrelsen uppskattar rapporten från högnivåpanelen under Etienne Davignons ordförandeskap om hur GFC har utfört sitt uppdrag och även granskningen från kommissionens särskilda arbetsgrupp. Båda rapporterna kommer att vara till god hjälp vid definitionen av vilken inriktning GFC bör ta i framtiden. Styrelsen bekräftar de förslag som gjorts, särskilt beträffande GFC:s föreslagna roll inom det europeiska området för forskningsverksamhet. Denna roll kommer att utvecklas under det nya ramprogrammet, som är under förberedelse. Det är fullt riktigt att GFC bör koncentrera sina aktiviteter och bidra ytterligare till utvecklingen av ett gemensamt europeiskt referenssystem som stöd för EU:s politiska beslutsfattande. För detta krävs mer flexibilitet i ledningen, för att GFC:s resurser skall kunna anpassas bättre till utförandet av dess uppdrag.

Styrelsen uppskattar ansträngningarna att inbegripa användarna i GFC:s beslutsprocess, i en strävan att få prioriteringen inom GFC att styras av kundernas behov och av EU-politikens prioriteringar. I det sammanhanget välkomnas skapandet av en enhetsövergripande grupp, som kan utgöra en permanent systematisk kontaktyta med europeiska politiska beslutsfattare. En annan välkommen utveckling är samarbetet med nationella forskningsorganisationer på specifika områden för att öka kunnandet inom GFC och höja värdet på kompetenserna på centret för att bättre kunna utveckla dess roll som partner i nätverk. Här bidrog konferensen Science and Governance till att öka GFC:s insikt inför uppgiften att utveckla ett gemensamt system för vetenskaplig och teknisk referens, som är avsett att ge oberoende och högkvalitativt stöd för genomförandet av politiken.

Styrelsen noterar att den interna granskningen har fortsatt sitt arbete med att förbättra GFC:s effektivitet.

Införandet av en process för total kvalitetsstyrning (TQM), som startats för hela GFC och tillämpar ett systematiskt arbetssätt och långt perspektiv, har avslutat sin första cykel i år med rapporter från de olika förbättringsteamen.

Styrelsen följer med intresse genomförandet av GFC:s arbetsprogram och ansträngningarna att införliva partnerländerna i Central- och Östeuropa i GFC:s arbete. Den uppskattar institutets framgångsrika roll som vetenskaplig referens och dess bidrag till att lösa europeiska problem såsom dioxinkrisen och BSE. Den välkomnar GFC:s prestation med konkurrensförknippade aktiviteter.

Styrelsen noterar främjandet av teknologiöverföring från GFC som stöd för gemenskapens innovationspolitik och inrättandet av en extern startkapitalsfond och en kuvösfunktion vid GFC:s anläggning i Ispra för spin-off-projekt från GFC. Vidare uppmuntrar styrelsen ledningens insatser för att förbättra sin externa kommunikation och höja GFC:s profil bland allmänheten.

Styrelsen stöder utvecklingen av internationellt samarbete utanför Europa på nyckelområden, främst kontroll av kärnmaterial, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

På området nukleära aktiviteter utanför ramprogrammet välkomnar styrelsen GFC:s nedläggningsprogram för avfallshantering och överflödiga anläggningar, som startades under året. Styrelsen prisar den normala driften inom det fyraåriga tilläggsprogrammet för högflödesreaktorn vid GFC:s anläggning i Petten, samtidigt som den noterar inrättandet av en användarstrategi som syftar till att ytterligare inkorporera högflödesreaktorn i det europeiska området för forskningsverksamhet.

Styrelsen uppskattar arbetet vi GFC för samarbete av rymdaktiviteterna och för inrättandet av en rymdstrategi gemensam för ESA och kommissionen, som utvecklas av en arbetsgrupp.

Styrelsen noterar rapporten om hur GFC uppfyller målen i rådets resolution av den 20 maj 1999 om "Kvinnor och vetenskap" och i Europaparlamentets resolution av den 9 mars 1999 om integrering av lika möjligheter i gemenskapens politik.

Styrelsen ger erkännande åt bidraget från före generaldirektören Herbert J. Allgeier, som gick i pension den 31 oktober 2000.

Slutligen vill styrelsen uttrycka sitt erkännande till kommissionsledamot Philippe Busquin för hans insatser för att skapa en miljö som syftar till att optimera det efektiva utnyttjandet av europeiska forskningsresultat inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet.

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET 2000

ARBETSPROGRAMMET 2000 TILL STÖD FÖR EU:S POLITIK

Uppdrag

GFC har till uppgift att tillhandahålla avnämarinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd till utformningen, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapens politik. GFC är en del av kommissionen och fungerar som gemenskapens referenscentrum för vetenskap och teknik. Centrumets verksamhet är nära förknippad med politikutformningen och tjänar medlemsstaternas gemensamma intressen, utan att ha några kommersiella och nationella intressen.

GFC stöder politikutformarna i deras arbete med frågor som är angelägna för den enskilde medborgaren, som förbättar samspelet mellan människan och miljön och främjar en hållbar utveckling genom forskning på hög nivå i nära samverkan med näringslivet och andra organ.

I linje med GFC:s uppdrag inriktar sig GFC:s arbetsprogram 2000 på forskningsämnen som är relevanta för EU:s viktiga politikområden. GFC-medel anslogs till 97 projekt, som fördelade sig på följande fyra områden:

- Livsmedels- och kemikaliesäkerhet och hälsorelaterade frågor inriktar sig på att öka kunskaperna om faror, exponering och risker i samband med föroreningar i livsmedel, läkemedel, kemikalier (t.ex. vaccin och läkemedel) liksom på hälso- och biomedicinska frågor i syfte att utveckla preventiva strategier för att skydda konsumenternas hälsa. Merparten av aktiviteterna koncentrerar sig på att utveckla och validera avancerade metoder och certifierade referensmaterial, att förbättra mätningskvaliteten och att studera viktiga processer där livsmedel och kemikalier ingår. Dessutom tillhandahåller det andra tjänster såsom informationssystem, databanker, rådgivning och utbildning som stöd för relevant EU-politik. Framtidsanalyser och socioekonomiska analyser är viktiga inslag i detta arbete. GFC bevakar noga de vetenskapliga utvecklingarna inom biovetenskap och fortskridandet av lagstiftningsprogrammet på området livsmedel, kemikaliers säkerhet och hälsa.

- Miljö, som inriktar sig på politiskt relevanta frågor inom miljö- och resursförvaltning. Målet är att utveckla kunskap och tillhandahålla referensinformation om en rad olika processer och förhållanden på miljöområdet. För att uppnå detta kommer GFC att fostra utvecklingen av metoder för att mäta och bevaka miljöförändringar, bedöma och validera verkningarna av dessa och harmonisera vetenskapliga arbetssätt på gemenskapsnivå. Aktiviteterna avser att bidra till en hållbar utveckling av den europeiska och globala miljön.

- Tillförlitligheten hos informationstekniska system och tjänster med målsättningen att stödja EU:s politik för konsumentskydd i det framväxande informationssamhället, och att förse kommissionen med ett eget expertiscenter inom tillförlitlig informations- och kommunikationsteknologi för att stödja EU:s allmänna politik.

- Kärnsäkerhet och kärnsäkerhetskontroller, som stöder kommissionens enheter med ansvar för de uppgifter som anges i Euratom-avtalet på områdena säkerhetskontroll, strålningsskydd och hantering av radioaktivt avfall, och inriktar sig på politikfrågor såsom harmonisering inom reaktorsäkerhet och bränslecykelns säkerhet. Målsättningen är att utveckla och sammanföra kunskap genom samarbetsprojekt för att skapa bred samsyn i en rad frågor som är relevanta för kärnsäkerheten och tryggheten på europeisk nivå och ofta världsnivå. Euratoms säkerhetskontor och IAEA behöver FoU-stöd och direkt bistånd i sitt arbete med säkerhetskontroller. Inför utvidgningen av unionen kommer särskild uppmärksamhet att ägnas samarbete med EU:s framtida medlemsstater.

Även två grupper med övergripande aktiviteter har funnits under året. Den ena omfattade moderna tekniska utvecklingstendenser, såsom biovetenskap och informationssamhället, och socioekonomiska frågor - där sysselsättning, utvidgningen av EU och samarbete i Medelhavsområdet ingick. Den andra gruppen var relaterad till inrättande av nätverk med andra FoTU-aktörer i Europa för att framställa standardreferenser och garantera öppenhet på den inre marknaden och i internationell handel.

En betydande del av arbetsprogrammet 2000 var ägnat åt direkta tjänster för att stödja EU:s regelverk, exempelvis aktiviteter i Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (ERLAP), Byrån för samordnat förebyggande och förhindrande av föroreningar (IPPCB) och Europeiska kemikaliebyrån (ECB).

Följande tabell visar de institutionella forskningsaktiviteter som bedrivits vid GFC:s åtta institut inom ramen för arbetsprogrammet.

Institutionella forskningsaktiviteter

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Kluster - ett tvärvetenskapligt arbetssätt

Att tänka tvärvetenskapligt

GFC har inrättat en rad programkluster för att gruppera projekt som bidrar till en väldefinierad vetenskaplig, teknisk eller social fråga. Syftet är att främja ett tvärvetenskapligt arbetssätt genom att sammanföra forskargrupper från GFC:s olika institut, att höja GFC:s profil och att stärka kontakterna med dess kunder. Kluster kan fungera som referenspunkter för de frågor som behandlas. Hittills har klustren inte haft några budgetkonsekvenser.

Följande kluster, som inrättades av GFC under 1999, fortsatte under 2000, och ett nytt kluster lades till, ägnat åt frågor med relation till vatten:

- Elektronisk handel: fokus på tillförlitlighet och konsumentaspekter i elektronisk handel (IHCP, ISIS och IPTS).

- Utsläpp och därmed sammanhängande effekter på människor och miljö: fokus på utsläppsprocesser, ren teknik för transporter och avfallsförbränning, karaktäristik av utsläpp med avseende på hälsoeffekter (EI, IAM, IHCP och IPTS).

- Global förändring: modellering av kolsänkor och övervakning av kol i atmosfären och biosfären, ren teknik och konsekvenserna för energipolitiken (SAI, IPTS, EI och IAM).

- Livsmedel: fokus på livsmedelssäkerhet, åtgärder för bedrägeribekämpning, stöd till direktiv om biologisk mångfald och utveckling av standarder för att öka den industriella konkurrenskraften (IHCP, IRMM och IPTS).

- Miljöåtgärder inom jordbruket:: geospatial information, samordnade bedömningar och verifiering av miljöåtgärder inom jordbruket (SAI, EI, ISIS och IPTS).

- MAREL: Samordnar GFC-projekt med relation till säker drift av befintliga reaktorer: bränslesäkerhet och prestanda, fissionskretsens integritet, olycksanalys, riskbedömning (IAM, ITU och ISIS).

- Vatten: Fokus på tvärvetenskaplig analys av vattenfrågor, däribland kvalitet, fleranvändning, och den socioekonomiska dimensionen (EI, SAI, IAM, IRMM och IPTS).

Kärnforskningsaktiviteter (utanför femte ramprogrammet)

Högflödesreaktorn (HFR)

Genomförande av ett Euratomavtal

Kommissionen driver högflödesreaktorn (HFR) i Petten (NL) enligt avtalet mellan Euratom och Nederländerna från 1961. Nederländerna, Tyskland och Frankrike reglerar tillsammans högflödesreaktorn, och varje part garanterar en viss andel av de finansiella medel som behövs.

GFC bedriver forskning vid HFR för Euratoms räkning på basis av fyraåriga tilläggsprogram. HFR-programmet är fortfarande i kraft beträffande säkerhet i befintliga reaktorer och även utveckling av säkrare reaktorer och nya bränslen.

Det aktuella fyraårsprogrammet utgör fortfarande grunden för driften av HFR fram till 2003, men en expertgrupp arbetar på en strategi för att få till stånd att HFR används i en mer europeisk användarkrets och i FoU-projekt inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet.

Stöd för medicinska aktiviteter

HFR används för utveckling av produkter och teknologier som stöd för medicinska aktiviteter enligt följande:

- HFR framställer isotoper för mer än 60 % av de tio miljoner diagnoser som årligen ställs i Europa. HFR:s driftskvalitet och tillförlitlighet gör den oumbärlig för de europeiska läkemedelsföretagen på området. Reaktorns läge gör det möjligt att snabbt slussa de medicinska produkterna till olika europeiska medicinska centra, vilket är nödvändigt med tanke på den korta livstiden för de flesta isotoper som används i dag.

- En sammanslutning av europeiska forskningscentra som arbetar med en ny behandlingsform för hjärntumörer baserad på borneutroninfångningsterapi (BNCT) använder sig också av HFR.

- Annan forskning med medicinsk anknytning är exempelvis framställning av nya isotoper, utveckling av andra BNCT-tillämpningar och nya alfaimmunterapeutiska produkter samt studier av material för proteser.

Säkerställande av bränsletillgången

För att säkra tillgången på bränsle för rektorn i framtiden har GFC beslutat att bygga om reaktorn från användning av höganrikat uran till låganrikat sådant.

Fyra överföringar av utbränt bränsle från reaktorbassängsektorn till det nederländska nationella upplaget skedde under 2000.

Nedläggning av kärnkraftverk

Hantering av överflödiga anläggningar

Inom ramen för Euratom-avtalet undertecknades under perioden 1960-1962 avtal om inrättningar på kärnkraftsanläggningar mellan gemenskapen, Belgien, Tyskland, Italien och Nederländerna. I de två senare fallen överfördes nationella kärnkraftverk till gemenskapen och en infrastruktur för utveckling av kärnkraftstekniken inrättades. Installationerna i Karlsruhe och Petten är fortfarande i full drift idag, och vissa kärnaktiviteter finns kvar i Geel och Ispra. Andra har tagits ur drift, i vissa fall redan för 20 år sedan, och har till största delen blivit överflödiga.

GFC har ställt upp en långsiktig handlingsplan för nedläggning av sina överflödiga kärnkraftsanläggningar. Planen består av tre delar:

(1) Hantering av avfall från GFC:s verksamhet sedan 1960. I denna fas ingick även säkert bevarande av överflödiga installationer och förbättring av anläggningar för skötsel, sanering, bearbetning och lagring av flytande avfall.

(2) Nedmontering av stängda anläggningar, såsom reaktorer och laboratorier. Detta förfarande ger upphov till nytt avfall som också måste behandlas.

Utvärdering av vilka resurser som krävs för en framtida nedmontering av kärnanläggningar som fortfarande är i drift, t.ex. cyklotronen i Ispra (IT), de högaktiva cellerna vid ITU i Karlsruhe (DE) och högflödesreaktorn i Petten. Viss nedmontering krävs vid dessa anläggningar, men stängning av dem ingår inte i den aktuella handlingsplanen.En grupp oberoende experter inrättades för att råda GFC vilka strategier som skall följas. Arbetet fortskrider enligt förväntningarna i Ispra, Karlsruhe och Geel (BE). Omfattande testning av arbetet skedde vid IRMM i syfte att nedgradera Geels licens och därmed minska kostnaderna för övervakning.

Samordning av rymdverksamheten

En utmaning för EU är att hitta sätt att ge europeiskt stöd till rymdverksamheten, som till största delen drivs nationellt. Kommissionen bidrar till att definiera Europas ambitioner och tar därvid hänsyn till den allt större vikten som rymden har för målsättningar av socioekonomisk natur inom informations- och kommunikationstjänster, liksom för vetenskap, teknik, tillgång till rymden och säkerheten.

Europeisk strategi för rymden

Genom kommissionens rymdsamordningsgrupp, som leds av GFC:s generaldirektör i egen person, har kommissionen och Europeiska rymdbyrån (ESA) i samråd med medlemsstaterna och industrin utarbetat en gemensam strategi för rymden och rekommendationer för åtgärder. Det slutliga meddelandet [1], som avfattades tillsammans med ESA, antogs av kommissionen den 27 september 2000. Där föreslås att ESA och kommissionen inrättar en gemensam arbetsgrupp för att genomföra och utveckla den europeiska strategin för rymden.

[1] Europe and Space: Turning to a new chapter, KOM(2000) 597.

Global övervakning av miljö och säkerhet (GMES)

Efter diskussioner i Rymdsamordningsgruppen (SAG) i juli 1999 har begreppet global övervakning för miljö och säkerhet vidareutvecklats av kommissionen under GFC:s ledning. En studie [2] utfördes för att utveckla de politiska argumenten och stärka länkarna med kommissionens enheter. Studien kom fram till att den vidare frågan om miljön och säkerheten antar en allt större politisk betydelse, och att global övervakning kan ge effektivt stöd för informationsinsamlingen.

[2] The use of global monitoring in support of environment and security, slutlig rapport, augusti 2000.

På den tekniska nivån fortsatte SAI att tillhandahålla stöd i samarbete med de europeiska rymdorganisationerna. Ett GMES-kontor inrättades och ett partnerskap inleddes med dessa organisationer, EUMETSAT (den europeiska organisationen för utnyttjande av vädersatelliter) och industrin. En avsiktsförklaring undertecknades med den tyska rymdorganisationen DLR, liknande den som ingicks 1999 med den franska organisationen CNES, och stöd gavs till arrangemangen för ett kollokvium om GMES som det franska ordförandeskapet höll i Lille i oktober 2000. Vid ett seminarium som hölls vid en kongress ordnad av Internationella astronautiska federationen (IAF) i oktober 2000 om GMES, dryftades samarbetsaspekter med en internationell panel från EU, Brasilien, Ryssland och USA.

Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Ryssland

Diskussioner har fortsatt med Ryska federationen om rymden och GMES i synnerhet. I september besökte kommissionsledamoten med ansvar för forskning, Philippe Busquin, Moskva, vilket ledde till ett avtal att inrätta en arbetsgrupp mellan EU och Ryssland, där experter från båda sidorna kan utveckla och främja samarbetsprojekt inom rymdobservation, särskilt på området GMES.

Ett år präglat av utvärderingar och rekommendationer för framtiden

Fyra formella externa utvärderingar av GFC utfördes inom en kort tidsperiod. Dessa var 1999 års vetenskapliga granskning, utvärderingen av femårsperioden 1995-1999, rapporten från högnivåpanelen och den särskilda arbetsgruppens granskning. De hade alla olika uppdrag och inriktade sig på olika målsättningar. De har gett upphov till en hel mängd rekommendationer för att hjälpa styra GFC:s framtid och utforma dess strategier.

1999 år vetenskapliga granskning

Den första utvärderingen var en vetenskaplig granskning av GFC:s institut under senare hälften av 1999. GFC:s generaldirektör satte igång denna ej obligatoriska granskning omedelbart efter det att GFC:s arbetsprogram 1998-2002 hade godkänts. Syftet var att i god tid ge GFC:s ledning information om institutens vetenskapliga status och att bedöma deras vetenskapliga starka och svaga sidor beträffande personal och andra resurser. En viktig målsättning vara att säkerställa att kraven i kommissionens femte ramprogram kunde uppfyllas med den vetenskapliga kvalitet som krävdes.

Granskningen utfördes av "besöksgrupper" sammansatta av externa experter. Samtliga rapporter fullbordades och gavs ut i början av 2000, så att institutens ledning kunde ta del av de specifika synpunkterna och även dra slutsatser som gällde GFC som helhet.

Omkring 40 rekommendationer i rapporterna diskuterades ingående med direktörerna för de olika instituten och en expertpanel. Rekommendationerna införlivades i institutens planer på medellång och lång sikt. Personalen meddelades om resultaten, och i de flesta fall agerade man genast på alla genomförbara förslag. Bevakningen av rekommendationernas genomförande kombinerades senare med uppföljningen av utvärderingen av femårsperioden.

De allmänna slutsatserna från granskningen bekräftar att GFC:s vetenskapliga strategier är sunda:

- Den nya formuleringen av GFC:s uppdrag stöds av ledningen och personalen och har mottagits väl av forskarvärlden i EU. Samarbete i nätverk med laboratorier i medlemsstaterna, något som utgör ett viktigt inslag i uppdraget, rekommenderas starkt.

- Den vetenskapliga basen för GFC:s uppdrag är av avgörande betydelse och måste upprätthållas. Balansen mellan tjänster och forskning måste uppmärksammas.

- GFC:s insatser för att stödja kärntekniken erkänns och uppmuntras. Dess hållbarhet är dock beroende av att den nuvarande finansieringsnivån kan upprätthållas.

Utvärdering av femårsperioden

Utvärderingen av femårsperioden måste enligt bestämmelserna göras innan kommissionen kan lägga fram förslag för sjätte ramprogrammet. Den omfattar både verkningarna av fjärde ramprogrammet och framstegen i femte ramprogrammet. Det som GFC främst inriktade sig på var ledningsaspekterna, inverkan av centrets stöd för EU:s politik och i hur grad resultaten motsvarade de antagna programmens målsättningar. GFC:s bidrag var en rapport över aktiviteterna över femårsperioden med individuella utvärderingar av åtta institut, stödd av en övergripande rapport från en högkvalificerad FoU-person.

I juni 2000, efter fyra månader av möten, besök på institut och diskussioner i en panel med tolv oberoende experter med hög vetenskaplig profil, framlade professor S. Barabaschi en rapport som innehöll många konstruktiva rekommendationer över ett brett spektrum. Det dominerande budskapet är att den nya formuleringen av GFC:s uppdrag måste upprätthållas och genomförandet av det säkerställas i alla dess aspekter och följder. För att främja denna process bör GFC göra följande:

- Anslå mer resurser till hanteringen av kontakterna med institutionella kunder, ägna mer uppmärksamhet åt deras behov och uttrycka resultaten på ett användarvänligt språk.

- Inte begränsa insatserna till enbart FoU-delen vid planering av stödet till politiken, utan engagera sig i projektets hela livscykel, även stöd efter leveransen.

- Öka ledningens insikter om möjligheter utanför institutionen och om potential till samarbete samt identifiera interna kunskapsbrister och lösa dessa genom att ta in kompetens utifrån.

- Höja medvetandet om behovet av nätverk, både interna och externa. GFC-forskare måste fås att betrakta nätverk som det naturliga arbetssättet.

De värdefulla rekommendationer som samlats i dessa två bedömningar har slagits ihop till en handlingsplan. Merparten av rekommendationerna har accepterats och överenskommits av GFC:s ledning, och ett schema har satts upp för verifikation var sjätte månad av vad som har uppnåtts.

Högnivåpanelen

I januari 2000 inrättade kommissionsledamoten med ansvar för forskning Philippe Busquin en högnivåpanel under ledning av Etienne Davignon, för att granska och komma med rekommendationer om arbetet i GFC . En rapport där panelens enhälliga hållning presenterades gavs ut i juli 2000. Den innehöll ett antal rekommendationer som svar på följande frågor:

- På vilka områden bör GFC koncentrera sin verksamhet, med tanke på de områden där GFC är framstående och på kommissionens politiska prioriteringar-

- Vilka är de driftsmässiga följderna av uppdraget beträffande GFC:s relation med Europaparlamentet och EU:s olika vetenskapliga kommittéer och organisationer-

- Vad behövs för att inrätta partnerskapsnätverk med nationella centra i medlemsstaterna och på internationell nivå, och hur kan det uppnås på bästa sätt-

- Hur kan GFC anpassas efter de föränderliga relationerna med nationella centra och EU:s institutioner, samtidigt som GFC:s status som ett av kommissionens generaldirektorat respekteras-

- Hur bör GFC:s verksamhet finansieras-

Panelen stöder det uppdrag som GFC tilldelats i femte ramprogrammet och anser att GFC har en klar långsiktig roll. Den föreslår att GFC öppnas upp till andra institutioner i gemenskapen och lägger fram ett antal förslag rörande organisationen. Den rekommenderar att GFC inte splittrar sina insatser utan fokuserar sin verksamhet och befrämjar intensivt nätverksarbete med andra europeiska framgångsrika centra. Slutligen lägger panelen särskild vikt på den nukleära verksamheten.

Efter att ha framlagt rapportens slutsatser inför kommissionen erbjöd sig kommissionsledamot Busquin att följa upp rapporten med ett meddelande om GFC:s roll i det europeiska området för forskningsverksamhet och med ett beslut om att förbättra GFC:s lednings- och rådgivningsstruktur.

Kommissionens särskilda arbetsgrupps granskning

Den 26 juli 2000 offentliggjorde kommissionen meddelandet Matching the Commission activities with its human resources - the means to achieve our objectives, som avgivits inom ramen för initiativet för reform av kommissionen. En särskild arbetsgrupp bestående av fem kommissionsmedlemmar hade tidigare på året tillsatts för att göra en politisk översikt över institutionernas verksamhet och anpassa dem efter de tillgängliga mänskliga resurserna.

Den särskilda arbetsgruppen kom fram till att sammanlagt 298 forskartjänster kunde avvecklas. 200 av dessa kunde uppnås genom att dra ned på GFC:s personal, antingen genom att lägga ned IAM-anläggningen i Petten eller genom att minska verksamheten överlag. En studie av en eventuell nedläggning av Petten gav vid handen att detta inte var genomförbart, och GFC är därför i färd med att identifiera områden över hela strukturen där verksamheten kan minskas. Uppgiften planeras vara avslutad i början av 2001.

GFC OCH DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET

Den 18 januari 2000 antog Europeiska kommissionen meddelandet Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet [3], som kommissionsledamot Busquin lade fram som ett bidrag till att skapa bättre ramförhållanden för forskning i Europa.

[3] KOM(2000) 6, 18 januari 2000.

Dokumentet diskuterades under det informella mötet för forskningsministrar i Lissabon och godkändes av toppmötet i Lissabon i slutet av mars 2000. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionsrådet deltog i debatten, tillsammans med forskarvärlden och industrin.

En viktigt aspekt av det europeiska området för forskningsverksamhet är behovet att stärka och utveckla sambandet mellan vetenskap och politiskt beslutsfattande. Här ingår exempelvis att stödja den vetenskapliga infrastrukturen, att välja ut och utvärdera av forskningsprogram och att utveckla av politik som bygger på framstående vetenskap på områden som t.ex. folkhälsan eller fordonssäkerhet.

Det krävs ett europeiskt vetenskapligt och tekniskt referenssystem för att kunna analysera motstridande åsikter, fullständigt bedöma konsekvenserna av olika alternativ och ge objektiv information som underlag för demokratisk debatt och beslutsfattande. Ett sådant referenssystem måste kunna reagera snabbt i nödsituationer.

FGC kan spela en viktig roll i utvecklandet av det vetenskapliga och tekniska referenssystemet genom att stödja politiska beslutsfattare på alla nivåer beträffande de vetenskapliga och tekniska dimensionerna av deras beslut.

Centrala aktiviteter för GFC kan i det sammanhanget omfatta exempelvis följande:

- Att utvärdera testmetoder och standarder för att hjälpa till att undanröja hinder för internationell handel.

- Att tillhandahålla oberoende verifiering av metodologier för att främja EU-omfattande samsyn i vetenskapliga frågor där meningarna går isär.

- Att förutse förändringar i samhällets behov under kommande decennier.

GFC är redan engagerat i dessa aktiviteter genom olika projekt, däribland i systemet för referensmaterial, som är väsentligt för att kunna uppnå jämförbara och spårbara mätningar, i Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (ERLAP), i arbetet i Europeiska kemikaliebyrån (ECB) som administreras av GFC, i Europeiska byrån för samordnat förebyggande och kontroll av miljöföroreningar (EIPPC) och i GFC:s funktion som en världsomfattande referens för kärnsäkerhetskontroller.

GFC SOM PARTNER I NÄTVERK

GFC har länge insett att det är helt nödvändigt att arbeta i nätverk med forskningsorganisationer och industrin, om centret skall kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla bästa vetenskapliga och tekniska stöd för EU:s politik. Centret har samarbetat med partners på forskningscentra, universitet, tillsynsorgan, lokala myndigheter och företag i hela EU och även utanför unionen. Inom ramen för initiativet för ett europeiskt område för forskningsverksamhet förde GFC under hela 2000 en aktuell diskussion om möjligheten att inrätta ett vetenskapligt referenssystem som kunde tillhandahålla oberoende högkvalitativt stöd till kommissionen och medlemsstaterna. En första internationell workshop om vetenskap och förvaltning organiserades av GFC i mars 2000. Den sammanförde politiska beslutsfattare, vetenskapsmän och akademiker från Europa, USA, Kanada och Japan. Deltagare därifrån bildade en arbetsgrupp med namnet CERCLE (Chief Executives of Research Centres and Laboratories in Europe) för att i detalj dryfta möjligheten att inrätta ett europeiskt vetenskapligt referenssystem. Gruppen diskuterade ett sådant systems praktiska aspekter och funktioner - hur det skulle drivas, vilka typer av resultat det skulle prestera och hur det skulle stödja sina kunder, det vill säga Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna.

Efter denna workshop höll GFC och GD Forskning i oktober 2000 en tvådagarskonferens om vetenskap och förvaltning, i gemensam regi med omkring 450 deltagare. Där framkom att det fanns starkt stöd för att skapa ett vetenskapligt referenssystem som skulle göra det möjligt för experter och organisationer att samarbeta i ett nätverk för att ge sunda vetenskapliga råd.

GFC fortsatte sin politik att samarbeta med strategiska partners för detta ändamål och undertecknade en avsiktsförklaring med det spanska forskningscentret CSIC. De områden där man kommit överens att samarbeta är forskning för att identifiera, styra och införa gemensamma standarder för GMO, livsmedelsteknologi och kvalitetskontroll, biomaterial samt miljöbevakning . På det socioekonomiska planet kommer CSIC och GFC att samarbeta i frågor som rör kandidatländerna i Medelhavsområdet och Europeiska vetenskaps- och teknikobservatoriet (ESTO). Samarbetet kommer främst att ske genom gemensamma projekt, resursdelning och personalutbyten. Detta är som komplement till avtal som slutits med andra ledande forskningsorganisationer.

DELTAGANDE FRÅN KANDIDATLÄNDERNAS SIDA

Sedan mitten av 1999 har elva kandidatländer kommit med i femte ramprogrammet som associerade medlemmar och har rätt att delta i EU:s samtliga forskningsprogram (sju länder har även blivit medlemmar i kärnsektionen).

Rapporten från panelen av oberoende experter ledd av Etienne Davignon (juli 2000) sporrade GFC till att utarbeta en integrerad strategi för frågor som rör vetenskap och teknik för att främja utvidgningsprocessen. Panelen underströk särskild den allt viktigare roll som GFC har i att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa att förbättra sina kärninstallationers funktion och säkerhetsstandarder.

Under 2000 startade GFC en särskild åtgärd för att stödja utvidgningsprocessen. Denna kommer att stärka samarbetet med forskningsorganisationer i kandidatländerna genom olika åtgärder, bland annat följande:

Progressiv öppning av GFC:s arbetsprogram

Inom GFC:s arbetsprogram i femte ramprogrammet har 18 projekt givits högre prioritet för att tackla särskilda behov att göra med förberedelserna för anslutningen på områdena miljö, kärnsäkerhet och kärnsäkerhetskontroller, harmonisering av mätningar, jordbruk, livsmedel och kemiska produkter, framtidsanalys och framtidsmodeller.

Uppmuntran till inlämnande av gemensamma förslag till femte ramprogrammet

Genom sina centrala kompetensområden spelar GFC en viktig roll i att få med forskningsorganisationer från kandidatländerna i de europeiska projektnätverken. 1999, utvaldes 43 projekt med kostnadsdelning. I dessa deltog GFC tillsammans med 60 forskningsorganisationer från dessa partnerländer.

Anordnande av gemensamma evenemang

Under 2000 anordnades informationsdagar för högre företrädare för forskarvärlden i de större kandidatländerna (Bulgarien, Ungern och Polen), för att höja medvetandet om de möjligheter som erbjuds genom samarbete med GFC. Dessutom har ett antal gemensamma workshops och konferenser hållits eller planeras.

INTERNATIONELLA RELATIONER

Mot bakgrund av det nya uppdraget meddelande GFC våren 1999 kommissionens gemensamma forskningsgrupp för kärnfrågor att det avsåg att vidta en drastisk revidering av sina internationella förbindelser för att kunna inrikta sig på målen i sitt uppdrag.

Under det gångna året har verkningarna av denna omställning och en ändrad inriktning av GFC:s internationella aktiviteter gjort sig märkbara, både på GFC:s eget område och i dess samverkan med USA och Japan, som är viktiga partners till EU. Här krävs givetvis ytterligare förbättringar, och inom vissa verksamhetsfält har insatserna från GFC:s sida varit alltför splittrade. Men allt som allt har betydande framsteg uppnåtts.

En enstaka partner: Japan

Länkar mellan GFC och japanska forskningsinstitut är den främsta samarbetsaktiviteten på gemenskapsnivå mellan EU och Japan. Förklaringen till detta ligger främst i forskningsstrukturen i Japan. Samarbetet omfattar aspekter av vetenskap och teknologi som är av gemensamt intresse.

Alla fyra av GFC:s verksamhetsområden har vunnit på denna förändring, men verkningarna har gjort sig mest märkbara inom kärnsäkerhet och livsmedelssäkerhet.

Kärnforskningsområdet

Med USA

Bill Richardson, USA:s energisekreterare, erbjöd GFC:s generaldirektör att associera sig med idéer och initiativ som Richardson startat. Efter ett möte i Washington i slutet av oktober 1999 mellan generaldirektören och statssekreteraren i USA:s energiministerium, beslutade man att vidga samarbetsfältet, som för närvarande är begränsat till kontroll av kärnmaterial. Ett förslag till avtal om kärnteknologi mellan Euratom och USA:s energiministerium är just nu under granskning.

Dessutom bidrog dessa möten enligt det existerande avtalet till att understryka de båda parternas önskan att fortsätta samarbetet, särskilt med bistånd till Ryssland och de nya oberoende staterna inom området kontroll av kärnmaterial (kärnsäkerhetskontroller).

Med Japan

Våren 1999 besökte GFC:s generaldirektör Japan, där liknande resultat uppnåddes. Samarbete med Japans forskningsinstitut för atomenergi (JAERI) har utökats till att omfatta kärnteknologi, i likhet med vad som hänt i USA-samarbetet. Dessutom förväntas att FoU-avtalet om kärnmaterial inom kort kommer att förnyas.

I en genomgående omstrukturering i Japan, som troligen är klar 2001, kommer vetenskaps- och teknologibyrån STA att försvinna, och då kommer kontrollen av kärnmaterial att anförtros centret för kärnmaterialskontroll NMCC. NMCC har redan meddelat att de skulle välkomna GFC:s stöd och erfarenhet, både för utbildning av sina inspektörer och för utveckling av lämpligaste tekniker. Ett förslag till avtal, eventuellt med kontraktsklausuler som gör det möjligt för Japan att betala för GFC:s tjänster, är under granskning.

Med Brasilien/Argentina

Det argentinsk-brasilianska kärnenergiorganet ABACC är den enda regionala organisationen - vid sidan av Euratom - som är ansvarigt för kontroll av kärnmaterial. Organets regler för driften skiljer sig från Euratoms, men de har liknande målsättningar och teknologiska behov. Det var därför naturligt att ett samarbetsavtal skulle slutas mellan de båda organen. Avtalet, som tog som modell avtalet mellan Euratom och USA:s energiministerium, undertecknades den 10 februari 1999.

Med Ryssland

Samarbetet med Ryssland inom Tacis fortsätter, och samarbetet med kandidatländerna intensifieras.

Livsmedelssäkerhet och konsumentskydd

Med USA

Diskussioner om livsmedelssäkerhet och konsumentskydd har hållits, främst med USA. Vid mötet 'New Vistas' i Stuttgart den 15 juni 1999 hade man kommit överens om att frågan om livsmedelssäkerhet (däribland GMO) skulle göras föremål för genuint samarbete. Man kom i Washington i februari 2000 överens om att det bästa vore att underteckna en avsiktsförklaring mellan GFC och forskningscentret JIFSAN (Joint Institute for Food Safety and Applied Nutrition) vid universitetet i Maryland.

Med Australien

Under en internationell konferens om GMO i Sydney våren 1999, knöts nära kontakter med Australien.

Med Kanada

Formellt samarbete har upprättats med målsättningarna att skaffa fram vetenskapliga data om säkerheten och livsmedelskvaliteten och upprätta samarbete på de mer specifika områdena kemiska föroreningar och förhindrande av bedrägeri med särskilt avseende på GMO.

Med Världshälsoorganisationen

I slutet av 2000 kontaktade Världshälsoorganisationen GFC för att undersöka möjligheten av att GFC kunde leda projekt avsedda att förbättra livsmedelssäkerhets- och miljösäkerhetsaspekterna på hälsoskyddsområdet. Sådana projekt kommer att falla inom det bredare avtal mellan kommissionen (GD Hälsa och konsumentskydd) och Världshälsoorganisationen som just nu diskuteras.

Miljöskydd

Med kandidatländerna

Många åtgärder pågår på miljöskyddsområdet, särskilt med kandidatländerna. EI deltar i bevakning av Donaubäckenet och i kampen mot föroreningar där. Länderna i fråga bad om hjälp efter ett oavsiktligt utsläpp av ytterst giftiga produkter.

Med Japan

EI samarbetar med Japan på tre prioriterade områden av intresse för båda partnerna, nämligen föroreningar i städer och utsläppsfrågan, allmän klimatförändring och genomförandet av Kyotoprotokollet, samt solenergi. På det sistnämnda området önskar CRIEPI (elkraftsindustrins centrala forskningsinstitut i Japan) och den japanska kvalitetssammanslutningen utveckla ett gemensamt projekt med EI.

Med USA

EI har samarbetat med miljökemiska avdelningen på Brookhaven National Laboratory, som lyder under USA:s energiministerium, för att fastställa vilken roll som aerosoler i atmosfären (t.ex. partikelämnen från förbränning av bränsle) spelar i jordens strålningsbudget. De två grupperna samarbetar för närvarande för att integrera tio års internationell forskning på området, på begäran från Internationella geosfär-biosfär-programmet (IGBP).

Tillsammans med GD Miljö inledde EI samarbete med USA:s miljöskyddsbyrå US-EPA för att utveckla och införa tillnärmade globala standarder för utsläpp från ej väggående maskiner.

På området miljö och människors hälsa har slutligen en gemensam ram inrättats mellan EU och USA för att främja samarbete mellan de båda världsdelarna i forskning om kemikalier som stör endokrina organ. Bland preliminära kontakter märks USA:s EPA och andra amerikanska institutioner (National Academy of Sciences, universitet m.m.) samt privata företag.

Med Kanada

Samarbete med Kanada pågår på tre områden, nämligen följande:

(1) Bevakning av radioaktivitet i miljön med Meteorological Centre of Canada och University of British Columbia.

(2) Användning av fjärranalys för övervakning av jordar med COLUTEQ (ett konsortium av teledetektionslaboratorier i Quebec).

(3) Hållbar utveckling, med Kanadas industri- och miljöministrar. IPTS delar ordförandeskapet med Kanadas industriministerium och japanska MITI, (Japans ministerium för internationell handel och industri) för OECD:s arbetsgrupp om bioteknik för en hållbar industriell utveckling.

Med Ryssland

SAI och internationella skogsinstitutet (IFI) i Moskva har inlett samarbete för bevakning av skogar och bränder över hela Sibirien.

Enligt Kyotoprotokollet

SAI TREES-projektet, som stöder GD Miljö och utveckling, omfattar de länder i tropiska Afrika, Sydostasien och Latinamerika som har avskogningsproblem. Arbetet utförs i samarbete med rymdorganisationerna i Japan (NASDA) och USA (NASA). I avtal som utarbetats med dessa båda organ och med ESA ingår ett bidrag till definition av nya instrument för markobservation och användning av dem.

Projektet SAI World Fire Web ger systematisk bevakning av skogsbränder på världsnivå, i samarbete med nationella institutioner i 15 länder, däribland Kanada, USA, Brasilien, Australien och Ryssland.

Allmän säkerhet

På områden som har mer allmänt att göra med säkerheten i dess vidare betydelse kan följande nämnas:

- Tecknande av ett avtal mellan GFC och USA:s nationella vetenskapsstiftelse NSF på området seismisk teknik. Detta avtal, som liknar det som existerar mellan GFC och japanska byggministeriets byggforskningsråd (BRI), avser samarbete mellan tre amerikanska universitetslaboratorier som finansieras av NSF.

- Tecknande av en avsiktsförklaring den 17 juli 2000 om teknologier avsedda för minröjning i humanitära syften. Internationella test- och utvärderingsprogrammet (ITEP) för humanitär minröjning föreslår en ram för samarbete mellan Europeiska kommissionen (företrädd av GFC i enlighet med dess arbetsprogram), USA, Kanada och de fem medlemsstater som driver ett FoU-program på området (Belgien, Tyskland, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket).

KONKURRENSFÖRKNIPPADE AKTIVITETER

Merparten av GFC:s budget avser arbetsprogrammen inom den centrala verksamheten, men ca 15 % finansieras från andra källor. Konkurrensförknippade aktiviteter är en paraplyterm som omfattar alla andra inkomster, exempelvis från deltagande i femte ramprogrammets samarbetsprojekt, ytterligare betalt arbete för att stödja kommissionens enheter och arbete för tredje part, normalt regionala myndigheter eller industrin.

Deltagande i sådana aktiviteter medför flera fördelar. Förutom att det ger centret tillfälle att jämföra sig med andra forskningscentra, skaffar det sig också ny expertis och kan dela med sig av sin egen kompetens och sina egna inrättningar. Enligt GFC:s stadgar måste projekten knyta an till GFC:s uppdrag och måste respektera subsidiaritetsprincipen.

Under 2000 godkändes cirka 40 % av GFC:s alla ansökningar för projekt med kostnadsdelning, vilket resulterade i att ytterligare 90 nya projekt antogs. De flesta av dessa kom från GD Forsknings program "Energi, miljö och hållbar utveckling" och "Konkurrens kraftig och hållbar tillväxt", men GFC var också representerat i andra program.

TEKNIKÖVERFÖRING

Europeiska initiativet för tekniköverföring (ETTI)

GFC frambringar ofta resultat med potentiell industriell tillämpning, som en biprodukt av den centrala verksamheten. Vid sidan av fortlöpande aktiviteter för att skydda och utnyttja forskningsresultat med kommersiell tillämpning utvecklar GFC ett antal specifika projekt för att främja tekniköverföring genom att skapa spin-off-effekter. Dessa aktiviteter är samlade under Europeiska initiativet för tekniköverföring (ETTI).

ETTI, som godkändes av kommissionen 1998, syftar till att ge tillgång till och maximera utnyttjandet av GFC:s forskningsresultat till förmån för industrin i Europa. Initiativet tar sig följande tre uttryck:

1. Kurser i entreprenörskap

Efter den lyckade försöksverksamheten med en kurs i entreprenörskap 1999, hölls ett andra utbildningsprogram i entreprenörskap för GFC-forskare - särskilt sådana med tidsbegränsade anställningsavtal - mellan mars och september 2000 på GFC:s anläggning i Ispra. Kandidaterna, som utvalts till utbildningsprogrammet på grundval av affärsförslag, deltog i workshops över 18 veckoslut. Under dessa workshops gavs sammanlagt ca 150 timmars undervisning med fackmän från medlemsstaterna som lärare. Kursen omfattade alla faser i företagsplanering - från genomförbarhetsstudier och finansiering till praktiska åtgärder för att starta ett företag - vilket gav den en stark praktisk inriktning.

2. Tekniköverföringsfonden

Tanken bakom tekniköverföringsfonden var att stimulera inrättandet av en startkapitalfond, som var avsedd att vara både transeuropeisk och tvärteknologisk. Efter en inbjudan till intresseanmälan som gick ut under 1999 och påföljande förhandlingar tecknades i juni 2000 ett avtal mellan GFC och det tyska riskkapitalsföretaget Industrie Management Holding (IMH) GmbH för att få ihop medel till fonden. En fond på 20 miljoner euro anskaffades på marknaden, utan några ekonomiska eller rättsliga förpliktelser från GFC:s sida. Hälften av medlen är avsedda för GFC-projekt, men fonden kommer också att investera i andra spin-off-projekt i medlemsstaterna och associerade stater.

Under andra delen av 2000 framlades ett urval resultat med kommersiell potential för fondförvaltarna, som hade förhandsrätt till förslagen. Fyra av projekten valdes ut som bas för en detaljerad företagsplan med möjlighet till investering i projekten.

3. Europeiska centret för innovation och spin-off (ECIS)

Det nya centret är avsett att erbjuda en "kuvösfunktion" för valda spin-off-projekt från GFC. ECIS kommer exempelvis att bidra med bedömning av frågor som rör den immateriella ägandesätten, marknadsstudier, konsultverksamhet och affärsplansutveckling inför en bolagsbildning. Man räknar med två till tre sådana spin-off-projekt per år. En andra målsättning är att underlätta teknologiöverföring från GFC till innovativa små och medelstora företag i mindre gynnade områden i medlemsstaterna. ECIS ledningsteam för kuvösfunktionen kommer troligen att identifiera och kontakta sådana företag, med hjälp av ett nätverk av konsulter. Även här räknar man med två till tre projekt per år. ECIS kommer att vara baserat på GFC:s anläggning i Ispra, men samtliga GFC-forskare kommer att få tillgång till centret. Centret beräknas kunna tas i drift under 2001.

Expertis för att starta innovativa företag (EXSIF)

Den ovanstående verksamheten kompletteras av GFC:s deltagande i samarbetsprojektet EXSIF, som finansieras av GD Företagspolitik. Ett konsortium av europeiska FoU-organisationer - däribland CEA (FR), CERN (CH), CNRS (FR), CSIC-CNM (ES), DERA (UK) - med sammanlagt ca 40 000 forskare, samlar resurser för att främja sidoeffekter inom högteknologi. Man hoppas att kunna bilda en expertpool och också att samla exempel på bästa praxis, validerade av fallstudier, och sammanställda dem i ett paket färdigt att sändas ut över hela EU.

Skydd och utnyttjande av GFC:s forskningsresultat

De framtagna resultaten på GFC är Europeiska gemenskapens egendom. GFC:s forskare rekommenderas att skydda forskningsresultaten på bästa lämpliga sätt (t.ex. med patent eller copyright) före publikation eller annat offentliggörande. GFC:s tekniköverföringsenheter står i nära samarbete med GD Företagspolitik och ett nätverk teknikmäklare, som ser till att GFC:s resultat skyddas och utnyttjas. Fjorton patentansökningar och fyra begärda programvaruregistreringar inkom under 2000. Det vanligaste sättet att uppnå att en teknik utnyttjas är att överlåta licens för den till en lämplig industripartner. Genom sitt samarbete har GFC mer än 800 partners inom industrin och den akademiska världen, och välkomnar nya kontakter.

Innovationstävling

En intern tävling anordnades för att uppmuntra innovation inom GFC:s institut. Det kom in drygt 30 förslag, som avspeglade det breda spektrum som resultaten från forskning inom GFC:s centrala verksamhet sträcker sig över. Fyra projekt valdes ut för full finansiering och ytterligare tre för delfinansiering. Dessutom beställdes marknadsundersökningar för att bedöma två projekts kommersiella potential. Bland de stödda projekten märks en ny typ av bränslecell och kommersialisering av en screening kit för biotekniska cellundersökningar.

KOMMUNIKATIONSSTRATEGI

GFC:s kommunikationsstrategi, som definierades 2000, innehöll ett antal målsättningar avsedda att göra GFC synligare för allmänheten. En viktig målsättning var att lyfta fram GFC:s image inför dess intressenter, däribland europeiska politiska beslutsfattare (Europaparlamentet, kommissionens generaldirektorat och enheter, medlemsstaterna), forskarvärlden, massmedia - och i förlängningen allmänheten.

Relationer till massmedia och popularisering av vetenskaplig information gavs hög prioritet. Massmedia betraktas som en värdefull partner för GFC. Pressen, radio och teve är inte bara medel för överföring av information, utan också en målgrupp.

För att uppnå dessa mål anordnades under 2000 ett stort antal viktiga evenemang som riktade sig till europeiska beslutsfattare både i Europaparlamentet och medlemsstaterna, och till massmedia - vilket gav ökad mediatäckning och synlighet för GFC:s verksamhet.

En annan målsättning var att strömlinjeforma kommunikationsaktiviteterna för att främja sammanhållningen i GFC. För att uppnå detta utarbetade man gemensamma riktlinjer och en gemensam stil för publikationer och sökte anpassa viktiga mediabudskap till de relevanta målgrupperna.

Stora ansträngningar sattes in på att utvidga och stärka GFC:s nätverk. Här kan nämnas ett evenemang för lansering av GFC:s alumninätverk för forskare som varit associerade med GFC.

Under 2000 blev man även tvungen att anpassa arbetet med att integrera kommunikations verksamheten i GFC:s huvudpolitik till verksamhetens nya inriktning och ta hänsyn till nya prioriteter.

Evenemang

Bland större evenemang som GFC anordnade under året var konferenser, utställningar, seminarier och workshops. Många av dessa hade att göra med relationer till massmedia. Bland dem märktes följande:

- JRC@EP var en stor utställning som hölls den 31 januari - 4 februari 2000 i Bryssel i syftet att göra GFC:s aktiviteter mer synliga för medlemmar av Europaparlamentet, i egenskap av europeiska politiska beslutsfattare och intressenter i GFC. Kommissionsledamoten med ansvar för forskning Philippe Busquin öppnade utställningen och gav en pressmottagning inför ca 20 journalister. Resultaten var mycket positiva. Evenemanget genererade stort intresse och bidrog till att höja GFC:s erkännande och lyfta fram centrets roll och dess potential att stödja Europaparlamentet. Det gav också möjlighet att knyta nya kontakter mellan parlamentsledamöter och FCS.

- En informationsdag om GFC anordnades i Lissabon den 4 maj 2000 för att markera Portugals ordförandeskap av EU och introducera GFC för forskarvärlden i Portugal. Under dagen presenterades projekt, forskningscentra kunde besökas och en middag för pressen gavs. Goda kontakter kunde knytas med portugisiska forskningsorganisationer, och väg banades för framtida samarbete. Dagen fick också stor uppmärksamhet i media.

- En större konferens med titeln 'Science and Governance in a Knowledge Society: the Challenge for Europe' anordnade den 16 och 17 oktober 2000 i Bryssel. Den fungerade som en uppföljning av en workshop som hölls i mars på samma tema, där samverkan mellan vetenskap och samhället diskuterades. Konferensen i oktober hade drygt 500 deltagare från industrin, forskningsorganisationer, europeiska och nationella beslutsfattare, universitet i hela Europa och även andra världsdelar, liksom många journalister. Omkring 40 talare deltog i de många sessionerna, och avslutningstalet, som hölls av kommissionsledamot Busquin, sändes live över Internet.

- En internationell workshop på hög nivå om fordonsutsläpp och invigningen av ERLIVE-laboratoriet ägde rum den 1 och 12 juli 2000 i Ispra. Vid evenemanget närvarade kommissionsledamoten med ansvar för forskning Philippe Busquin, Italiens forskningsminister Ortensio Zecchino, industripartners samt företrädare för Europaparlamentet och andra av kommissionens enheter. En grupp journalister deltog också i en presskonferens om globalisering av utsläppsstandarder och GFC:s bidrag i kampanjen för dessa.

Flera avsiktsförklaringar tecknades, vilket gav ytterligare tillfälle att höja medvetandet om GFC:s verksamhet:

- En avsiktsförklaring med EUCAR (bilindustrins forsknings- och utvecklingsråd) och CONCAWE (oljeföretagens europeiska organisation för miljö, hälsa och säkerhet) tecknades den 12 maj 2000.

- En avsiktsförklaring om humanitär minröjning med ITEP, det internationella test- och utvärderingsprogrammet, tecknades den 17 juli 2000.

Kommissionsledamot Busquin närvarade vid det sistnämnda tillfället. Båda tillfällena fick stor uppmärksamhet i pressen.

Kommissionsledamoten deltog också i ett antal externa GFC-evenemang, såsom GMES rymdsymposium i Lille (FR) den 16 och 17 oktober 2000, och utställningen om ny teknik, SITEF 2000, i Toulouse (FR) den 18 - 21 oktober 2000.

Besök på GFC

Även detta år fick GFC motta många besökare, däribland så ledande medlemmar av Europeiska kommissionen som ordföranden Romano Prodi, vice ordföranden Neil Kinnock, kommissionsledamoten med ansvar för miljö Margot Wallström och kommissionsledamoten med ansvar för hälsa och konsumentskydd David Byrne.

Kommissionsledamoten med ansvar för GFC, Philippe Busquin, besökte GFC-anläggningar vid flera tillfällen under året, invigde ett antal projekt och höll möten med personal och med företrädare för dem.

Många parlamentsledamöter välkomnades till Ispra, däribland den 25 februari 2000 Europaparlaments vice ordförande Alejo Vidal-Quadras, den 5 maj 2000 STOA (Europaparlamentets enhet för bedömning av vetenskapliga och teknologiska möjligheter), som kombinerade sitt besök med ett möte, och den 25 maj 2000 en arbetsgrupp inom ITRE (Europaparlamentets kommitté om industri, extern handel, forskning och energi).

Även nationella politiska beslutsfattare besökte Ispra, däribland den 12 september 2000 Italiens president Carlo Azeglio Ciampi, den 11 juli 2000 Italiens forskningsminister Ortensio Zecchino, den 30 och 31 maj Sveriges statssekreterare för forskning Agneta Bladh och den 5 juni 2000 Portugals statssekreterare Luis Parreirao. Listan kan ytterligare utökas med företrädare för forskarvärlden, journalister och allmänheten.

I mitten av december hade sammanlagt 10 986 personer besökt Ispra-anläggningen - varav 1623 för besök på institutsanläggningar och laboratorier - vid sammanlagd 209 evenemang såsom möten, konferenser, workshops och seminarier. Dessutom höll Ispra för första gången öppen dag för allmänheten den 13 maj 2000 för att fira Robert Schuman-dagen.

Mediarelationer

Ett stort antal specifika presskonferenser anordnades under 2000. För dessa distribuerade GFC 23 pressreleases, och även informationspaket och annat material. Resultatet var mycket positivt, att döma av uppmärksamheten i media, särskilt i medlemsstaternas press och pressbyråer. Omkring 450 artiklar och intervjuer i pressen som specifikt handlade om GFC:s verksamhet har noterats, tillsammans med drygt 30 TV-klipp.

Publikationer

Strategin för GFC:s nyhetsbulletiner - både de interna (JRC in (månad)), som är gemensam för samtliga GFC-institut, och de externa (Letter from the JRC) - konsoliderades under 2000. De båda bulletinerna kommer nu ut varje månad och täcker ett bredare spektrum av ämnen.

Cirkulationen för Letter from the JRC har ökats till 10 000. Den går främst till europeiska politiska beslutsfattare.

Innehållet är mer tematiskt och projektinriktat, med bidrag från de olika instituten.

Trycksaker såsom årsberättelsen och temabroschyren Serving the Citizen gavs ut och spreds, och arbete påbörjades på en ny serie om fyra allmänna broschyrer för publikation 2001.

Vid sidan av specialiserade vetenskapliga publikationer framställdes sammanlagt 45 projektbroschyrer och drygt 250 affischer, som illustrerade GFC-projekt av särskilt intresse för medborgaren för användning på utställningar, konferenser och workshops. En historik med titeln JRC - 40 years of service for Europe delades ut för första gången vid alumnievenemanget i juni 2000.

En videofilm med en presentation av GFC framställdes under 2000, och 3000 exemplar delades ut. Även ett s.k. view-card (en CD-ROM i litet format) introducerades.

GFC:s webbplatsaktiviteter

En ny webbplats för GFC, som lanserades i samband med JRC@EP i januari 2000, gav upphov till mycket positiva reaktioner. Webbplatsens innehåll uppdateras regelbundet - och flera förbättringar infördes med början i december 2000, bland annat en sökmotor.

Genom webbplatsen har man fått ett stort antal förfrågningar, och omdömena i specialpressen har varit positiva. En undersökning som utfördes av Politik-Digital (http://www.politik-digital.de/), en större tysk webbportal för politik, har rankat den på fjärde plats - tillsammans med Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer - bland webbplatser för kommissionens generaldirektorat.

Under det sista kvartalet 2000 registrerades omkring 800 000 träffar, 50 000 besök och 150 000 lyckade förfrågningar per månad. I allmänhet motsvarar ett besök ett antal träffar och kan resultera i nedladdning av flera filer.

Tillhandahållande av information till allmänheten

GFC fick ta emot många förfrågningar om information och trycksaker från olika sektorer av allmänheten - journalister, forskare, studenter, institutioner etc. Under 2000 hanterade enheten för information och PR omkring 1713 förfrågningar - varav 936 beställningar av årsberättelsen.

PRIS TILL UNGA FORSKARE 2000

GFC:s pris till unga forskare utdelades för första gången under 2000, som erkännande för resultat av arbete till stöd för EU:s politik. Priset utannonserades våren 2000, och förslag eller ansökningar inbjöds. Priset går till forskare under 36 år gamla som arbetar eller har arbetat på GFC. Upp till tre priser kunde utdelas. Det kom in sammanlagt 54 ansökningar/förslag som rörde arbete från GFC:s samtliga institut och täckte ett brett spektrum av vetenskapliga aktiviteter.

Initiativet till priserna hade kommit från kommissionsledamoten med ansvar för forskning Philippe Busquin. Avsikten var att ge erkännande för 'ett betydande bidrag till GFC:s vetenskapliga liv med särskild tonvikt på en vetenskaplig prestation som bidragit till att GFC kunnat utföra sitt uppdrag'. Ytterligare ett krav var att den vetenskapliga prestationen skall ha stärkt länkarna mellan GFC och andra partners i forskarvärlden i Europa.

Vid alumnievenemanget 'JRC in the 21st Century - Science and Governance' som hölls i Varese och Ispra (IT) den 29 och 30 juni 2000, tilldelade GFC:s generaldirektör GFC:s pris till unga forskare till följande personer:

- Dr Julia H. Fentem på Unilever, tidigare på GFC:s ECVAM (Europeiska centret för alternativa metoder) vid EI (nu vid IHCP) i Ispra (IT) för sitt arbete på alternativa tester (dvs. som inte inbegriper djur) av hudirritation.

- Dr Ioannis Papadakis på IRMM i Geel (BE) för sitt arbete på samordning av och forskning om referensvärden för spårämnen.

- Dr. Gabriele Tamborini på ITU i Karlsruhe (DE), tidigare vid EI, för sitt arbete med metoder för spektrometri av sekundär jonmassa för analys av radioaktiva mikropartiklar.

Alla pristagare fick diplom, medalj och inbjudan att representera GFC vid ett vetenskapligt seminarium eller en kongress av eget val. De tre vinnarna presenterade också sitt arbete vid alumnisammankomsten.

GFC I SIFFROR

Personal

FC:s personal består av följande kategorier (M = män, K = kvinnor):

>Plats för tabell>

Av ovanstående kan ungefär 1500 anses vara vetenskaplig personal, av vilka cirka 250 är anställda på korttidskontrakt (1-3 år).

Under året föll det sammanlagda antalet anställda (med undantag för hjälppersonalen) med omkring 50, genom att antalet personer som lämnade sin anställning översteg antalet nyrekryterade. Genomförandet av den nya kommissionens personalpolitik för personal som finansieras via forskningsbudgeten fortsatte. Målsättningen för denna personalpolitik är att 40 % av den sammanlagda personalen skall vara fast anställda, med ett flexibelt tillskott av tillfälligt anställda (35 % av de anställda på femårskontrakt,, 25 % på treårskontrakt). Under 2000 utgjorde de fast anställda 36 % av hela personalen.

Om man räknar med den korttidsanställda personalen (treårskontrakt och hjälppersonal) och personal som inte anställs av centret och som befinner sig där för kortare perioder (nationella experter, gästforskare, stipendiater och praktikanter) kan man säga att ungefär 30 % av GFC:s personal är där på icke-förlängbara kontrakt på högst tre år.

Jämlika möjligheter

In 2000 fortsatte GFC att genomföra kommissionens politik i fråga om jämlika möjligheter med målet att uppmuntra rekryteringen och öka andelen av kvinnor. Mot bakgrund av kommissionens meddelande om kvinnor och vetenskap inrättades i februari GFC:s nätverk för kvinnor i vetenskapen, där GFC:s olika institut och direktorat är företrädda.

>Plats för tabell>

Fast anställda och tillfälligt anställda.

Gästforskare, utlånade nationella experter, lärlingar, stipendiater

>Plats för tabell>

Budget (Budget och utgifter - institutionella aktiviteter)

De tillgängliga anslagen för GFC fördelar sig på personalutgifter, verkställighetsmedel (underhåll av byggnader och utrustning, elektricitet, försäkringar, förbrukningsvaror m.m.) och driftsanslag (vetenskapliga förvärv). Anslagen kommer från den institutionella budgeten, som ställs till förfogande direkt för GFC från EU:s budget, associerade länder och konkurrensförknippade aktiviteter. I den institutionella budgeten beviljades följande belopp:

>Plats för tabell>

5,7 miljoner euro användes för nedläggning.

Konkurrensförknippade aktiviteter

I siffran på 13,3 miljoner euro för aktiviteter med kostnadsdelning ingår tecknandet under 2000 av 116 nya kontrakt.

Konkurrensförknippade aktiviteter utanför ramprogrammet definierades genom tecknandet av 16 nya kontrakt på sammanlagt 9,5 miljoner euro. EGF åtog sig arbete för tredje part till ett värde av 8,9 miljoner euro för 68 olika större kunder.

// Bokfört i 2000 års redovisning

Åtgärder med kostnadsdelning // 13.3

Konkurrensförknippade aktiviteter utanför ramprogrammen // 9.5

Arbete för tredje part // 8.9

TOTALT // 31.7

Publikationer

>Plats för tabell>

I rubriken Konferenser infår även muntliga presentationer och affischer.

Här ingår även konferensdokument som offentliggjorts i tidskrifter.

VETENSKAP OCH FÖRVALTNING

Mot bakgrund av de allt snabbare förändringarna på det tekniska området, den allt större roll som vetenskaplig information spelar i politikbesluten och den snabba takt som EU:s institutioner utvecklar sig, anordnade GFC den 29 och 30 mars 2000 en workshop på hög nivå om samspelet mellan vetenskap och förvaltning. I den välbesökta workshopen deltog chefer för forskningsanstalter, statstjänstemän med ansvar för forskningspolitik, ledamöter av Europaparlamentet, industrialister, frivilligorganisationer samt akademiker med intresse för förhållandet mellan vetenskap och politik.

Workshopen var ett första steg mot en insikt i hur man kan utveckla ett allmänt vetenskapligt och tekniskt referenssystem för genomförande av politik. Detta är en viktig del i kommissionens initiativ till ett europeiskt område för forskningsverksamhet. De politiska beslutsfattarna och medborgarna bör kunna förlita sig på information som är vederhäftig, så fullständig som möjligt, vetenskapligt aktuell och kontinuerligt validerad.

Dessa frågor dryftades ytterligare under en konferens med titeln 'Science and Governance in a knowledge society: the challenge for Europe', som GFC och GD Forskning höll i gemensam regi den 16 och 17 oktober 2000 i Bryssel. Den roll som GFC kunde spela på området berördes även under diskussionerna. Tre sessioner hölls första dagen - en om vetenskap, medborgarna och beslutprocessen, en om riskstyrning och förebyggande forskning och en om utvecklingen av ett vetenskapligt och tekniskt europeiskt referenssystem. I den avslutande sessionen diskuterades den roll det europeiska området för forskningsverksamhet skulle kunna ha i utvecklandet av ett nytt europeiskt medborgarskap.

De allmänna slutsatserna från oktoberkonferensen var följande:

- På strukturområdet bör EU:s vetenskapliga och tekniska referenssystem lanseras, baserat på nätverk av särskilt framstående centra, för att ge en gemensam kunskapsbas för vetenskaplig och teknisk referens och för att underlätta dialogen mellan intressenter, forskare och politiska beslutsfattare. Jämförelsestudier (riktmärkning) kan hjälpa till att identifiera olika praxis i olika länder. Kommissionens initiativ för ett europeiskt område för forskningsverksamhet kommer att möjliggöra första steget i denna process, nämligen att skapa nätverk.

- Samspelet mellan vetenskap och förvaltning kan bidra med en ny dimension till initiativet från kommissionens ordförande om allmän förvaltning och till den vitbok i ämnet som väntas komma 2001.

KVINNOR OCH VETENSKAP

Kommissionen har intresserat sig för könsperspektiv i forskningen, vilket kan ses i dess meddelande om kvinnor och vetenskap [4] och i meddelandet nyligen om det europeiska området för forskningsverksamhet. GFC, som är kommissionens eget forskningscenter, har svarat med att bilda en arbetsgrupp, "Kvinnor och vetenskap", som är sammansatt av företrädare för dess forskningsinstitut och direktorat.

[4] Meddelande från kommissionen - "Kvinnor och vetenskap" - Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor, KOM(1999) 76 slutlig.

En första rapport [5] sammanställdes och togs fram våren 2000 om könsfördelningen i GFC, och ger en ögonblicksbild över organisationen.

[5] Gender Perspective in the Joint Research Centre.

Rapporten anger personalens sammanställning uppdelat på kön och lönegrad för hela GFC och för varje institut för sig.

För hela GFC är förhållandet 65 % män mot 35 % kvinnor. Män utgör 87 % av hela den vetenskapliga personalen och 96 % av alla projektledare. På ledningsnivå (dvs. enhetschef, rådgivare, direktörer), innehas 90 % av alla anställningar av män. Siffrorna för vetenskapliga kommittéer avspeglar siffrorna för GFC:s vetenskapliga personal, med i medeltal 14 % kvinnor. Uppgifter om fördelningen i de enskilda instituten kan hämtas i rapporten. Skillnaderna mellan instituten är avsevärda. På IAM utgör kvinnor 6 % av den vetenskapliga personalen, medan IHCP har 27 % kvinnlig personal. Situationen bottnar delvis i tidigare förhållanden på GFC, men har också sin grund i de vetenskapsområden det rör sig om.

GFC agerar också värdar för stipendiater (doktorander och forskare med doktorsexamen), etablerade kvalificerade vetenskapsmän (gästforskare) och utlånade nationella experter. För tillfället är samtliga gästforskare på GFC män, medan kvinnor utgör 36 % av de yngre stipendiaterna. Detta är jämförbart med situationen på de flesta europeiska universitet och forskningsanstalter.

TOTAL KVALITETSSTYRNING

En självbedömning av kvalitetsstyrningen slutfördes under 2000 inom initiativet Totalkvalitet, som startades 1999. Aktiviteter och resultat granskades på alla nivåer av GFC för att identifiera starka sidor och områden som kunde förbättras. För detta använde man sig av modellen från Europeiska stiftelsen för kvalitetsstyrning (EFQM), som grundar sig på bästa praxis, stöder hållbar tillväxt och tillämpar flera olika kriterier - ledarskap, människor, politik och strategi, partnerskap och resurser, processer och resultat med avseende på människor, kunder, samhälle och nyckelresultat.

Resultatet av självbedömningen presenterades för personalen på GFC:s institut och på huvudkontoret. Som följd bildades förbättringsteam för att föreslå förbättringsinsatser. Områden där förbättringar kunde göras identifierades för de olika instituten och för huvudkontoret. Förbättringsteamen sammanträder regelbundet, och några inledande överenskomna åtgärder har redan vidtagits.

INSTITUTENS VETENSKAPLIGA AKTIVITETER UNDER 2000

Institutet för referensmaterial och -mätningar (IRMM) - Geel

Institutets direktör // Manfred Grasserbauer

1. Ledningsstöd // Michael-Francis Fahy

2. Referensmaterial // Jean Pauwels

3. Analytisk kemi // Adela Rodriguez Fernandez

4. Isotopmätningar // Philip Taylor

5. Neutronfysik // Hermann Weigmann [6]

[6] Fram till den 30 september 2000.

Franco Corvi [7]

[7] Tillförordnad.

6. Metrologi för radionuklider // Dietmar F.G. Reher

7. Informationsteknik och elektronik // Richard Ross [8]

[8] Fram till den 31 oktober 2000.

8. Kommersiellt utnyttjande av material och referensmetoder samt vetenskapliga kontakter // Doris Florian

Uppdrag

IRMM har till uppgift att främja ett gemensamt europeiskt mätningssystem som stöd för EU:s politik, särskilt standarder för den inre marknaden, miljö, hälsa och konsumentskydd. Dess främsta mål är att utveckla och genomföra särskilda referensmätningar, framställa certifierade referensmaterial, organisera internationella program för utvärdering av mätningar, inrätta gränsöverskridande databaser och bedriva standardförberedande forskning

Institutet för referensmaterial och -mätningar utgör en väsentlig del av GFC:s uppdrag att inrätta ett gemensamt system för vetenskapliga och tekniska referenser för EU, och fungerar idag som mätinstitut för Europeiska kommissionen, på samma sätt som medlemsstaternas har sina nationella mätinstitut. På grund av att IRMM är så nära förbundet med utvecklingen av EU:s politik och att det är oberoende av nationella och privata särintressen, präglas forskningsprofilen av EU:s politiska agenda. IRMM stöder medlemsstaterna genom att tillhandahålla referensmaterial och -mätningar enligt senaste tekniska standard.

IRMM:s vetenskapliga verksamhet klassificeras enligt GFC:s tre vetenskapliga intressesfärer, nämligen:

Livsmedels- och kemikaliesäkerhet.

Miljö.

Kärnsäkerhet och säkerhetskontroll.

På följande sidor presenteras utvalda vetenskapliga höjdpunkter, och en kort överblick ges över IRMM:s övergripande verksamhet.

LIVSMEDELS- OCH KEMIKALIESÄKERHET

Referensmaterial

IRMM har fortsatt att förnya, underhålla, framställa, distribuera och förvalta över 450 olika referensmaterial som certifierats av gemenskapens byrå för referensmaterial BCR och IRMM. 70 % av dessa material stöder livsmedels- och kemikaliesäkerheten.

Genetiskt modifierade organismer

I samarbete med GD Hälsa och konsumentskydd, och som stöd för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser, har IRMM fortsatt att ge vetenskapligt stöd för verkställandet av EU:s märkningskrav, genom att tillhandahålla referensmaterial och metoder som det finns ett akut behov av för att upptäcka genetiskt modifierade organismer (GMO) i livsmedel. Sedan 1997 har IRMM framställt så många som 15 nya referensmaterial för sojabönor och majs, och även tagit fram och tillhandahållit en rad effektprovningstester för metodvalideringar som utförs av Institutet för hälsa och konsumentskydd.

Under 2000 framställdes en andra generation av certifierade referensmaterial för Roundup-ready (RR) sojabönor (dvs. sex nya certifierade referensmaterial för GMO), tillsammans med PT-prover för GMO i förädlade livsmedel. Blandnings-, karaktäristiks- och zygositetstester har utförts på tredje generationens certifierade material för PMON810. Även en studie av DNA-kvaliteten hos RR-soja slutfördes, och materialet kan därför nu släppas ut på marknaden som IRMM-410R.

Begränsande av dioxin/PCB-krisen

När Belgien drabbades av dioxinkrisen 1999 behövde de belgiska myndigheterna plötsligt ett stort antal kalibreringslösningar för polyklorerade bifenyler (PCB) och dioxiner för att kunna införa pålitliga kontrollmätningar och därmed undvika att ytterligare mängder av dessa ytterst giftiga kemikalier kom in i näringskedjan. IRMM reagerade genast på Belgiens begäran, och inom veckor hade 1765 ampuller med kalibreringslösningar för 1-ml PCB framställts och levererats. Dessutom identifierades svinkött som i behov av kontroll. IRMM tog därför fram blankprover och prover för PCB i svinfett och satte igång en effektprovningskampanj med totalt 60 analyser för belgiska laboratorier. Resultatet av dessa jämförande studier var att 7 % av laboratorierna förklarades olämpliga för att fortsätta med att utföra sådana analyser.

Näringsmedel och mineraler i foder till svin och mjölkkor

I samarbete med GD Hälsa och konsumentskydd och för att uppfylla kraven i kommissionens direktiv 93/28/EEG av den 4 juni 1993 (om ändring av bilaga 1 till kommissionens tredje direktiv 72/199/EEG om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen), behövs referensmaterial för att kontrollera att foder till svin och mjölkkor uppfyller minimikraven för näringsämnen och mineraler (bland annat koppar). För att efterkomma detta krav tillverkade och paketerade IRMM under mars 2000 3 422 enheter BCR-708 (svinfoder) och 3 725 enheter BCR-709 (foder till mjölkkor). Materialen undergår för närvarande certifiering.

Inrättande av referenssystem för diagnostikmätningar in vitro

I Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (IVD) anges som direktivets syften att avskaffa handelshinder inom Europa och att få till stånd förbättrade mätningar för beslutsfattandet inom hälsovården genom att skapa en enda godkännandeväg för alla IVD-produkter inom unionen. För det krävs att tillverkare av produkter för in vitro-diagnostik som vill sälja sina produkter i EU kan demonstrera att de kan spåras till referenssystem (dvs. referensmaterial och/eller referensmetoder) av högre ordning.

Denna bestämmelse har skapat ett enormt behov av certifierade referensmaterial. För närvarande saknas emellertid både certifierade referensmaterial och referensmetoder för ett avsevärt antal analyter som mäts i kliniska laboratorier. IRMM har därför samarbetat med Internationella federationen för klinisk kemi (IFCC) för att certifiera fyra referensmaterial med IRMM/IFCC-certifikat för enzymaktivitet vid 37oC - liksom en IRMM/IFCC-referenspanel på 34 serum för cortisol.

CRM // Beskrivning

IRMM/IFCC-451 // Cortisol-referenspanel för färska frysta mänskliga serum IRMM/IFCC-452: gamma-glutamyltransforas delvis renat, från svinnjure

IRMM/IFCC-452 // gamma-glutamyltransferas delvis renat, från svinnjure

IRMM/IFCC-453 // Mänskligt laktatdehydrogenasisoenzym 1

IRMM/IFCC-454 // Alaninaminotransferas delvis renat, från svinhjärta

IRMM/IFCC-455 // Kreatinkinas CK-MB från mänskligt hjärta

Referensmetoder och mätningar

IRMM har utvecklat och utfört referensmätningar till stöd för livsmedels- och kemikaliesäkerheten.

Antibiotika i livsmedel

En viktig aktuell uppgift för EU är att upptäcka och styra närvaron och koncentrationen av antibiotika i animaliska livsmedel. IRMM har åtagit sig uppgiften att utveckla kombinerade analytiska metoder för att upptäcka missbruk av olika större klasser av antibiotika. I enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser och med rådets förordning (EG) nr 2821/98 av den 17 december 1998 (om ändring, vad avser återkallande av tillstånd för vissa antibiotika, av direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser), utvecklar institutionen för närvarande en ny referensmetod för mätning av olika antibiotika i livsmedel för vilka uppställda maximivärden för antibiotikarester finns. Under året utvecklades ett förfarande för mätning av flera olika antibiotikarester, som tillämpades på 400 njurprover från svin och kor.

Tillämpning av IMEP på livsmedel och kemikalier

Internationella programmet för utvärdering av mätningar (IMEP) står under beskydd av IUPAC (internationell förening för teoretisk och tillämpad kemi), EURACHEM (europeiskt forum för analytisk kemi), EUROMET (europeisk regional metrologiorganisation) och CITAC (internationellt samarbete kring spårbarhet och mätosäkerhetsproblematik i analytisk kemi), vilket ger en god bild av hur världsomspännande arbetet med kemiska mätningar är. Följande IMEP-omgångar genomfördes under året till stöd för livsmedels- och kemikaliesäkerheten:

- IMEP-8 (C/O förhållanden i CO2 - för autenticering av livsmedel, bevakning av utsläpp och globala förändringar) med deltagande av 27 laboratorier i 14 olika länder slutfördes.

- Även IMEP-9 (metall i vatten - för bevakning av vattenkvaliteten) med 201 deltagare i 35 olika länder slutfördes. Proven för denna omgång valdes för en BIPM-nyckeljämförelse och för ett EUROMET-projekt av pilotkaraktär.

- Två nya EMP-omgångar har startats för kadmium i ris och bly i vin (130 laboratorier i 30 länder). En stor procent av de deltagande laboratorierna ligger i kandidatländerna.

- På uppdrag av GD Jordbruk samordnade IRMM en jämförelse av olika metoder bland expertlaboratorier för att fastställa vattenhalten i socker- och mejeriprodukter. Med resultaten av dessa jämförelser kan GD Jordbruk och Internationella mejerifederationen (IDF) utvärdera referensmetoder och välja den lämpligaste för att fastställa vattenhalten i dessa livsmedel.

Tillhandahållande av vetenskapligt stöd för att bekämpa BSE

Under 1999 organiserade IRMM med framgång ett samordnat projekt för utvärdering av post mortem-tester för BSE - framtagning och distribution av prover, övervakning av laboratorier och utvärdering av resultat - på 14 000 BSE-infekterade och ej infekterade prover. Med hjälp av dessa resultat kan forskarna nu med hundraprocentig säkerhet skilja mellan djur som är klinisk infekterade av BSE och friska djur. Detta kommer att leda till en europaomfattande screening av 65 000 djur.

Idag är IRMM engagerat i fyra nya BSE-projekt, även denna gång i samarbete med GD Hälsa och konsumentskydd. Dessa är:

- Utvärdering av nyutvecklade post mortem-tester.

- Effektiviteten hos BSE-tester i förkliniska fall.

- Framtagande av en internationell standard för att testa av BSE:s smittsamhet (med primater).

- Bedömning av förhållandet mellan smittsam titer och prionkoncentrationen.

Ovanstående projekt är redan under gång. Följande områden diskuteras som möjliga föremål för forskning i framtiden:

- Tillhandahållande av vävnadsprov från friska får och från får med scrapie/BSE.

- En effektprovningskampanj som omfattar europeiska kontrollaboratorier som tillämpar post mortem-tester för BSE.

- Verkan av andra neurologiska sjukdomar på post mortem-tester under aktuell tillämpning

- Distribution av PrPres i bovina hjärnstammar.

Oxidativa föreningar i hårfärgningsmedel

Det finns många olika kosmetikapreparat på marknaden för färgning av människohår. Därför är det viktigt att införa metoder för att kontrollera att dessa preparat uppfyller kraven i EU:s kosmetikadirektiv.

Som stöd för rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter, och i samarbete med GD Företagspolitik, har IRMM tagit fram en ny referensmetod för analys av oxidativa föreningar i hårfärgningsmedel. Under 2000 kom de första resultaten för verkliga kommersiella prov. Resultaten har lagts fram inför arbetsgruppen för metoder för kemisk analys av kosmetiska produkter. En internationell jämförelsekampanj kommer att följa, för att validera denna analytiska metod.

Ytterligare aktiviteter

- IRMM är i färd med att ta fram en referensmetod för specifikation av selen i foder/livsmedel (direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser och direktiv 89/398/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel, samt i samarbete med GD Jordbruk). I år har ett nytt förfarande med enzymextraktion med framgång används på jästmaterial, där man kunde extrahera 80 %.

- En avancerad mätmetod för socker i industriell sirap har utarbetats med GD Jordbruk för användning i rutinlaboratorier (speciallaboratorier). Testresultat för metoden har sänts till GD Jordbruk.

- Ett förberedande projekt för karaktäristik och analys av metallbindande protein har startats. En metod för autenticering av mjölk, som föreskrivs i direktiv 83/417/EEG samt i direktiv 91/32/EEG, är under utveckling i samarbete med GD Jordbruk. De viktigare mjölkproteinerna har separerats med framgång, och metoden har använts på tio typer av kommersiell mjölk.

- Slutligen har en referensmetod utvecklats baserat på reverse phase-vätskekromatografi-masspektrometri/masspektrometri för upptäckt av 11-polära pesticider i apelsiner.

Framtiden

Prioriterade områden för framtiden är BSE-forskning, metoder för att upptäcka och kvantifiera GMO och kontroll av xenobiotika (dioxiner och PCB) och naturliga föroreningar såsom mykotoxiner i livsmedel. IRMM kommer att slutföra arbetet med att framställa referensmaterial för kvantifiering av enzymer och framställa nytt referensmaterial för markörer av hjärtsjukdomar och sköldkörtelbesvär. Institutet kommer också att utarbeta analytiska metoder för diagnos av proteiner.

IMEP-programmet kommer att inrikta sig mer på hälsofrågor och frågor som rör livsmedels- och kemikaliesäkerheten - såsom bly i vin och kadmium i ris - och kommer efter hand att utvidgas till att omfatta organiska föreningar i viktiga matriser - t.ex. PCB i livsmedel. Uppmätning av ultralåga radioaktivitetsnivåer i det underjordiska laboratoriet HADES i Geel (BE) kommer att tillämpas på radionuklider i livsmedelsmatriser såsom mjölk och på mätningar av bly-210 för bedömning av verkan av radongas på benvävnad. Referensmetoder för specifikation av selen och oxidativa hårfärgningsmedel kommer att utvecklas ytterligare och valideras.

MILJÖ

Även detta år har IRMM förnyat, underhållit, framställt och distribuerat certifierade referensmaterial och utfört, utvecklat och validerat referensmätningar som krävs för bevakning och skydd av miljön. Bland resultaten under 2000 märks:

Referensmaterial för PCB och dioxin

Framtagningen av standardlösningar för dioxin (BCR-614), flygaska (BCR-615) och avloppsslam (BCR-667) slutfördes i enlighet med EG-förordningen 26/94 (CEN-TC 264W61) och i samarbete med GD Miljö. Dessutom framställdes under 2000 kandidatmaterial för förnyelsen av BCR-392S (PCB i avloppsslam) med GD Forskning.

Referensmaterial certifierat av EUROSOIL

Den 20 mars 2000 inleddes ett projekt med referensmaterial certifierat av EUROSOIL, för att uppfylla kraven i rådets direktiv 79/831/EEG av den 18 september 1979 (om ändring för sjätte gången av direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen). Det nya projektet (som tagits över från GFC:s miljöinstitut i Ispra) kommer att leda till framställning och certifiering av sex olika marktyper efter adsorptionskoefficient, pH, kol, kväve och partikelstorlek.

Neutrondatamätningar för miljöskydd, reaktorsäkerhe