EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.07.1995 
KOM(95)354 slutlig 
MERVARDESSKATTEUPPBORD OCH KONTROLLFÖRFARANDEN SOM TILLÄMPAS I 
MEDLEMSSTATERNA 
ARTIKEL 2, RAPPORT 12 

-2 
MERVÄRDESSKATTEUPPBÖRD OCH KONTROLLFÖRFARANDEN SOM THXÄMPAS I 
MEDLEMSSTATERNA 
ARTIKEL 2, RAPPORT 12 
INLEDNING 
1. Unionens system för egna resurser 
LA Traditionella egna resurser: Information om uppbörds- och 
kontrollförfaranden och resultaten av dessa 
LB Mervärdesskatteresursen: Information om uppbörds- och 
kontrollförfaranden för mervärdesskatt och resultaten av dessa 
l.C BNImp-resursen 
2. Mervärdesskatteresursen 
2.A Mervärdesskatteresursen och medlemsstaternas mervärdesskatt 
2.B Effektiviteten av mervärdesskatteförfarandena och gemenskapens 
ekonomi 
3. Rapportens uppbyggnad och innehåll 
KAPITEL 1 : UPPFÖLJNING AV DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
1.1 Sammanfattning av kommissionens arbetsprogram 
1.2 Sammanfattning av forslagen i den första rapporten 
1.3 Genomforande av arbetsprogrammet 
1.4 Översikt av utvecklingen i medlemsstaterna sedan den första rapporten 
1.5 Exempel på viktiga initiativ och förfaranden 
KAPITEL 2: FÖRÄNDRINGAR I MERVÄRDESSKATTEFÖRVALTNINGEN I 
MEDLEMSSTATERNA SEDAN DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
2.1 Mervärdesskatten i medlemsstaternas ekonomi 
2.2 Utmärkande drag hos skattebetalare 
2.3 Funktionsstruktur 
2.4 Ansvarsfördelningen mellan centrala och lokala instanser 
2.4.1 Centrala ansvarsområden 
2.4.2 Lokala ansvarsområden 
2.5 Personal, utbildning och datorisering 
2.6" Kostnadseffektivitet och lika behandling 
KAPITEL 3: PLANERING OCH GENOMFÖRANDE AV MERVÄRDESSKATTEKONTROLL 
3.1 Inledning 
3.2 Insamling av upplysningar 
3.3 Analys av näringsidkargrupperna for urval till kontroll 
3.4 Kriterier och beslutsregler 
-3-
3.5 Riskkriterier 
3.5.1 Ekonomiska riskkriterier 
3.5.2 Kriterier för fullgöranderegister 
3.6 Genomförande av mervärdesskattekontroll - några praktiska 
anmärkningar 
3.7 Mervärdesskattekontroll inom en risksektor 
3.8 Mervärdesskattekontroll av större näringsidkare 
3.9 Kontroll av särskilda mervärdesskatterisker 
3.10 Samarbete mellan medlemsstater för planering och genomförande av 
kontrollförfaranden 
3.11 Förbättring av de skattskyldigas rättigheter och tillgång till information 
KAPITEL 4: HANTERING AV MERVÄRDESSKATTESKULDER 
4.1 Mål 
4.2 Främjande av punktlig betalning 
4.3 Betalning av utestående skulder och förhindrande av att nya restskulder 
blir äldre och kumuleras 
4.3.1 Maximer ing av indrivning och lika behandling 
4.3.2 Införskaffande av detaljerade upplysningar om gäldenärens 
ekonomiska läge 
4.4 Indrivning av skulder 
4.5 Ordningar för att senarelägga betalningar 
4.6 Oindrivbara fall 
KAPITEL 5: ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV MERVÄRDESSKATTEKONTROLL 
OCH SKULDHANTERING 
5.1 Inledning 
5.2 Mätning och övervakning av allmänt mervärdesskattefullgörande och 
kostnader 
5.3 Särskilda indikatorer för skatteförvaltningens effektivitet och 
verksamhetens mål 
5.4 Registrering och övervakning av mervärdesskattekontroll och 
skuldindrivning 
5.5 Mätning av inverkan vid ändringar av fullgörandeförfaranden och 
kostnader 
KAPITEL 6: SLUTSATSER 
1 4-
MERVÄRDESSKATTERAPPORT 
INLEDNING 
l. UNIONENS SYSTEM FÖR EGNA RESURSER 
Gemenskapens beslut om egna resurser1 föreskriver att de egna resurserna skall bestå 
av inkomster i form av 
i) avgifter på jordbruk och socker 
ii) tullar, 
iii) "ett påslag som tillämpas med en enhetlig skattesats [...] på det 
mervärdesskatteunderlag som fastställs på ett enhetligt sätt för 
medlemsstaterna [och inte överskrider 55% av BNP i någon av 
medlemsstaterna] " 
iv) "ett påslag som tillämpas med en skattesats på summan av alla medlemsstaters 
BNP" (Direktiv 89/1302). 
De relativa andelarna för varje resurs i gemenskapens ekonomi framgår av tabell 1. 
De egna resurser, som härrör från mervärdesskatt, fortfor att vara den huvudsakliga 
egna resursen för gemenskapen under den treårsperiod som täcks av denna rapport. 
Tabell 2 visar de belopp av mervärdesskatteresursen, som betalats av 
medlemsstaterna till gemenskapens budget. 
1.A Traditionella egna resurser: Upplysningar om uppbörds- och 
kontrollförfaranden och resultaten av dessa 
Traditionella egna resurser (punkterna i och ii ovan) tas ut som uppbörd av 
medlemsstaterna för gemenskapens räkning. De regler för att bestämma de av 
gemenskapens rättigheter, som härrör från dessa resurser, fastställs i rådets 
Rådets beslut (S8/376/EEG,Euratom) av den 15 juli 1988 om systemet för gemenskapens egna 
resurser. Enligt det nya beslutet om egna resurser av den 31 oktober 1994 (Rådets beslut 94/728/EG, 
Euratom) kommer den högsta gränsen för det påslag som tillämpas med en enhetlig skattesats stegvis 
att sänkas från 1,4% till 1% i jämna steg mellan 1995 och 1999. För länder vars BNP per capita 
underskrider 90% av gemenskapsgenomsnittet skall mervärdesskatteunderlaget från och med 1995 
begränsas till 50% av landets BNP, i stället för 55% som gäller i dag. För de övriga medlemsstaterna 
kommer denna förändring att genomföras i jämna steg, över perioden mellan 1995 och 1999. 
Rådets direktiv (89/130/EEG, Euratom, EGT nr. L 49/26 av den 21 februari 1989) av den 13 februari 
1989. 
förordning 1552/89 . Förordningen 1552/89 anger också de rapporter och 
upplysningar, som medlemsstaterna skall sända in till kommissionen, för att 
göra det möjligt för denna att utöva sina befogenheter och förpliktelser i fråga 
om att förvalta det egna resurssystemet. 
1.B Mervärdesskatteresursen: Upplysningar om uppbörds- och 
kontrollförfaranden for mervärdesskatt och resultaten av dessa 
Såsom närmare anges i rådets förordning 1553/89 av den 29 maj 1989 
beräknas underlaget för momsmedlen genom att de totala moms­
nettoinkomster som en medlemsstat tar emot under det året divideras med 
den skattesats enligt vilken momsen tas ut under samma år4. 
I artikel 12 av förordning 1553/89 fastställs också att: 
"1. Medlemsstaterna skall förse kommissionen med 
information dels om de förfaranden som de tillämpar för att 
registrera skattskyldiga samt för att bestämma och uppbära 
moms, och dels om det närmare innehållet i och resultatet 
av deras momskontrollsystem. 
2. Kommissionen skall i samarbete med den berörda 
medlemsstaten undersöka om eventuella förbättringar av 
förfarandet kan övervägas för att öka dettas effektivitet. 
3. Kommissionen skall vart tredje år upprätta en rapport om 
de förfaranden som tillämpas i medlemsstaterna och om 
eventuella förbättringar som övervägs.5" 
När rådet antog denna förordning gjorde det följande uttalande: 
"The Council notes that the Commission intends, by the 
procedure proposed, to help overcome practical difficulties in 
the VAT collection and, through better circulation of 
information, to help the national authorities to combat cases, 
of fraud and irregularities involving VAT. The Council 
considers that this represents a constructive step in the 
strengthening of fraud prevention measures." 
En första rapport sammanställdes i februari 19926. 
3 Rådets förordning 1552/89 (EEG, Euratom, EGT nr. L 155/9 av den 7 juni 1989) av den 29 maj 1989 
om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom, om systemet för gemenskapens egna medel. 
4 Rådets förordning (EEG, Euratom) nr. 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutgiltiga enhetliga 
ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatten. Artiklar 3 och 4 i denna 
förordning (EGT nr. L 155/9-13, 7.6.1989) gäller. 
5 Ibid. artikel 12. 
6 Gen. sekr.(92)280 slutl. 
-6-
l.C BNImp-resursen 
Direktiv 89/130 (BNImp-direktivet) fastställer (artikel 3.1) att 
medlemsstaterna årligen skall beräkna sin BNImp enligt de gemensamma 
definitioner och bestämmelser som finns i detta direktiv (artiklarna 1-2). 
Medlemsstaterna skall även förse kommissionen med de upplysningar, som 
behövs, för att visa hur de har beräknat sin BNImp och dess 
komponenter(artikel 3.2 och artiklarna 4-5). 
Kommissionen har ansvar för kontroll av nationella BNImp-beräkningar, och 
biträds därvid av en förvaltningskommitté, med en företrädare för 
kommissionen som ordförande. I denna kommitté undersöks frågor som berör 
det korrekta genomförandet av direktivet, statistiska källor, förfaranden för 
beräkning av BNP och åtgärder för att garantera att beräkningarna är 
uttömmande och jämförbara. 
2. MERVARDESSKATTERESURSEN 
2.A Mervärdesskatteresursen och medlemsstaternas mervärdesskatt 
Enligt den beräkningsmetod, som föreskrivs i förordning 1553/89, artikel 1 
och definieras i artiklarna 3 till 6, skall gemenskapens inkomster av 
mervärdesskatteresursen beräknas genom tillämpning av ett påslag som 
tillämpas med en enhetlig skattesats på det mervärdesskatteunderlag som 
fastställs i enlighet med denna förordning. 
Bortsett från avvikelser som uppstår genom exempelvis överskridande, vissa 
inskränkningar enligt art. 28 i det sjätte direktivet, samt särskilda regler för 
små företag, är mervärdesskatteunderlaget proportionell till intäkterna från 
mervärdesskatt, med en proportionalitetsfaktor som fastställs för varje 
medlemsstat genom viktat genomsnitt7. 
2.B Effektiviteten av mervärdesskattefbrfarandena och gemenskapens 
ekonomi 
Medlemsstaterna har en klar anledning att höja effektiviteten av sina 
förfaranden för registrering, uppbörd och kontroll eftersom sådana initiativ 
leder till högre fullgörandenivåer, ökade inkomster och till förbättrad 
kostnadseffektivitet för förvaltningen. Ökad effektivitet påverkar inkomsterna 
både direkt genom korttidsavkastning och på lång sikt genom den 
förebyggande effekt, som effektiva förvaltningar har på möjliga bedrägerier 
och oegentligheter. 
Såsom anförts i kommissionens första rapport, kan olikheter i nationella 
mervärdesskatteförvaltningars effektivitet när det gäller att uppbära skatt och 
förhindra bedrägerier snedvrida fördelningen av finansieringsskyldigheterna till 
gemenskapens budget på ett flertal sätt. 
Det viktade genomsnittet behandlas i artikel 4 av förordning 1553/89. 
-7 
- Till exempel kan låg effektivitet i registrering, uppbörd och 
kontrollförfaranden resultera i ett inkomstbortfall och därigenom i ett 
bortfall i mervärdesskatteresursen. Bortfallet måste kompenseras med ett 
ökat krav på BNImp-resursen och förändrar genom detta de relativa 
andelarna for mervärdesskatts- och BNImp-resurserna. Det ökade 
kravet på BNImp-resursen finansieras av alla medlemsstaterna. Följderna 
av låg effektivitet i en medlemsstat överfors därför delvis till de andra 
medlemsstaterna i form av ökade mervärdesskatte- och BNP-
betalningar. Proportionerna av det som överförts varierar i förhållande till 
varje medlemsstats andel av mervärdesskatteunderlaget och av BNP. 
- Effektiviteten i mervärdesskatteuppbörden och kontrollen av 
importtransaktioner påverkar dessutom uppbörden av traditionella egna 
resurser. En minskning av mervärdesskattebedrägerier och oegentligheter i 
samband med importer kommer sannolikt att medföra ökade inkomster från 
tullar och jordbruksavgifter. 
- Där skattestatistik tillämpas för att uppskatta BNP kan ineffektiv 
mervärdesskatteuppbörd och kontroll påverka beräkningen av BNImp-
underlaget. 
- Som beskrivits ovan sätts ett tak för taxeringsunderlagen för 
mervärdesskatten vid 55% av medlemsstatens BNP. Om en medlemsstats 
BNP är underskattat, därför att dold verksamhet inte har tagits med 
tillräckligt i beräkningen, kan taket för mervärdesskatteunderlaget vara 
felberäknat. Dessa eventuella förvrängningar i sättandet av tak kan" även 
medföra förvrängningar av medlemsstaternas relativa betalningsskyldighet. 
Förseningar i uppbörden och överdriven användning av betalningsuppskov 
för mervärdesskatteskulder orsakar också förvrängningar. Om en 
mervärdesskatteskuld, som uppstått under ett år, uppbärs ett eller flera år 
senare, kan beskattningsunderlaget för mervärdesskatt variera på ett 
oförutsägbart sätt. Om mervärdesskatteunderlagen närmar sig tröskeln för 
sättande av tak, kan sen uppbörd också leda till omotiverade 
taksätningar och därigenom till minskade inkomster till 
mervärdesskatteresursen. 
Kommissionen, som har anförtrotts uppgiften att övervaka genomförandet av 
gemenskapens lagstiftning i nationell lag, måste därför se till att likvärdiga, 
höga effektivitetsnivåer uppnås hos förvaltningarna i medlemsstaterna, så att 
de förvrängningar i varje stats respektive del av bördan, som härrör från 
skillnader i effektivitetsnivån, minskas till ett minimum. 
3. RAPPORTENS UPPBYGGNAD OCH INNEBL4LL 
Denna rapport är uppställd på följande sätt. Ovan undersöktes 
mervärdesskatteförfarandenas relevans för de egna resurserna. Kapitel 1 skall 
behandla den första rapportens slutsatser och uppföljningsplan och göra en 
-8 
jämförelse mellan dessa och utvecklingen av medlemsstaternas 
mervärdesskatteförfaranden. 
I den första rapporten noterades betydelsen av den ekonomiska och institutionella 
miljön för uppbyggnaden och funktionen av olika mervärdesskatteförfaranden. 
I kapitel 2 undersöks utvecklingen av några större indikatorer för medlemsstaternas 
mervärdesskattebetalare och förvaltningsstrukturer under tiden 1992-1994. 
Fastän betydelsen av alla mervärdesskatteförfaranden inses, riktas uppmärksamheten 
i denna rapport på planeringen och genomförandet av två av dem, kontroll (kapitel 
3) och skuldhantering (kapitel 4). 
Dessa representerar mervärdesskatteförvaltningens kärna, i vilka betydande 
utvecklingsresultat har uppnåtts under senare år. 
För att säkerställa att de förändringar, som införts i förvaltningsförfarandena, faktiskt 
medför de förväntade effektivitetsförbättringarna, inför medlemsstaterna i ökande 
omfattning utvärderings- och kontrollsystem. I kapitel 5 görs en genomgång av 
dessa system såsom de tillämpas i kontrollen och skuldhanteringen av 
mervärdesskatt. 
I kapitel 6 görs sammanfattningsvis en kort översikt över den möjliga utvecklingen 
av det rättsliga och institutionella ramverket, en rad förslag förs fram och en 
arbetsplan för de kommande tre åren presenteras. 
KAPITEL 1 
UPPFÖLJNING AV DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
1.1 SAMMANFATTNING AV KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM 
I den första rapporten föreslog kommissionen en arbetsplan med fem punkter. Det 
föreslogs, att 
i) medlemsstaterna regelbundet skulle underrätta kommissionen om ändringar i och 
resultat av sina förfaranden för uppbörd och kontroll (inklusive särskilda åtgärder 
mot bedrägerier), 
ii) kommissionen skulle avge rapporter till medlemsstaterna som i punkt i), 
iii) kommissionen skulle, med de berörda medlemsstatemas medgivande, sprida 
särskild dokumentation och information som den fått och som enligt dess 
uppfattning kunde bidra till förbättringar i andra medlemsstater, 
iv) kommissionen skulle hålla regelbundna sammankomster med medlemsstaterna för 
att tillsammans överväga de åtgärder som genomförts enligt punkt iii ovan, och 
v) kommissionen vid behov skulle anordna seminarier för att främja ett närmare 
samarbete mellan medlemsstatemas förvaltningar och bidra till en grundlig 
förståelse för deras respektive förfaranden och praxis. 
1.2 SAMMANFATTNING AV FÖRSLAGEN I DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
Rapporten angav ett antal förslag som sammanfattas på följande sätt: 
Ett mål: Öka andelen av frivilligt fullgörande. 
Fyrasätt: - Minska fullgörandekostnaderna (särskilt genom förenklingar). 
- Förbättra information och service till skattebetalarna. 
- Variera mönstren för revisionsprogram med både riskstyrd och 
täckande planering av revisionsbesök. 
- Vidareutveckla flexibla, smidiga förfaranden för uppbörd av 
skulder. 
Tre regler: - Omfattande, väl avvägda datoriseringsplaner. 
- Förstärkta personalutbildningsprogram. 
- Geografisk och funktionell samordning mellan 
skattemyndigheterna inom och mellan medlemsstaterna. 
10-
Detaljerade förslag gavs på följande fem huvudområden: 
a) Åtgärder bör vidtas för att främja skattebetalarnas frivilliga fullgörande, 
t.ex. genom att minska deras fullgörandekostnader och ge en bild av en 
rättvis och effektiv skatteförvaltning. 
b) De olika tvångsåtgärderna bör inriktas på att återskapa ett frivilligt 
fullgörande. 
c) Datoriseringen bör gradvis tillämpas på alla förfaranden från registrering 
till betalningsuppbörd. 
d) Registrerings- och revisionsförfaranden för samordning med andra 
skatteförvaltningar, statliga myndigheter och offentliga företag bör 
omorganiseras och rationaliseras. 
e) Personalutbildningsprogram bör inriktas på att göra det möjligt för 
tjänstemännen att hålla jämna steg med förändringar inom rättsväsendet 
och i affärsvärlden. 
1.3 GENOMFORANDE AV ARBETSPROGRAMMET 
Kommissionen genomförde arbetsprogrammet genom seminarier, bilaterala 
sammankomster och videokonferenser. Den tog också fram ett frågeformulär för att 
stödja insamlingen av de upplysningar som skulle beredas och ingå i denna rapport. 
Kommissionen organiserade fyra seminarier om mervärdesskatt och egna resurser. 
Det första hölls i Bryssel och handlade om skuldhantering och indrivning av 
mervärdesskatt (april 1993). Det andra hölls i Bonn och handlade om planering, 
verkställande och utvärdering av mervärdesskattekontroll (november 1993). Det 
tredje hölls i Bryssel och var en genomgång av effekten av den första 
mervärdesskatterapporten (juli 1994) och det fjärde i London (oktober 1994) 
avhandlade huvudsakligen ordningar för betalningsförseningar och utvärdering av 
förfaranden i fråga om kostnader för administration och fullgörande. 
Kommissionens och medlemsstatemas uppfattning är, att dessa seminarier har varit 
ett viktigt forum för att främja ett närmare samarbete och har givit alla parter 
möjligheter att diskutera och utbyta idéer om bra förfaranden i praktiken. Kunskap 
om praktik och förfaranden har bidragit till allmänna förbättringar i 
mervärdesskatteuppbörden och -kontrollen och förstärkt kampen mot bedrägerier. 
Utöver dessa seminarier har även andra initiativ bidragit till att de mål som angetts i 
denna rapport uppnåtts. Bland dessa initiativ kan bl.a. nämnas Matthaeus-
skatteseminarierna inom mervärdesskatteområdet, de regelbundna sammankomsterna 
inom rådgivande kommittén för egna resurser och ständiga kommittén för 
administrativt samarbete, samt ett experiment med kontroll av multinationella 
företag. 
-11 
1.4 ÖVERSIKT ÖVER UTVECKLINGEN I MEDLEMSSTATERNA EFTER 
DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
Utvecklingen i medlemsstaterna har i allmänhet varit i samklang med de inriktningar, 
som angavs i den första rapporten, och till och med i hel överensstämmelse i några av 
dem (F, UK). 
Ett bra exempel utgör det dynamiska datoriseringsområdet där det har installerats 
många stora nätverk med modem programvara för revision och effektiva 
kontrollprogram. Användningen av persondatorer har ökat starkt under de två 
senaste åren genom att ett stort antal inspektörer och revisorer har försetts med 
sådana datorer i flera av medlemsstaterna (D, DK, E, F, I, UK). Luxemburg planerar 
aktivt att införa dem i början av 1995. 
På området för förbättringar av åtgärder för att främja frivilligt fullgörande (se 1.2 a 
ovan) och i synnerhet när det gäller förenklingar i förfaranden har framgången varit 
liten. Två medlemsstater (D, E) har betonat svårigheterna med att minska antalet 
förändringar i lagstiftningen på grund av behovet att anpassa sig till förändringar i 
gemenskapsrätten. Av samma skäl förklarade Portugal att det skulle vara svårt att 
gruppera förändringarna. Tveksamhet uttrycktes av Storbritannien och Irland om 
lämpligheten av att tillsammans med branschorganisationer fastställa 
samarbetsarrangemang om formaliteter för mervärdesskatteregistrering. De ville inte 
delegera rätten att vägra registrering till någon myndighet utanför sina förvaltningar. 
Inte heller Portugal var berett att delegera. Tyskland förklarade att formulär för flera 
ändamål endast är acceptabla om de är tydliga, så att skattebetalarna inte blir 
förvirrade. t, 
Portugal anmälde, att det inte var möjligt att inom landets lagstiftning ombesörja 
uppbörd genom finansinstitut eller postkontor. Luxemburg påpekade att inga sådana 
organ fatt några befogenheter. 
Medlemsstaterna fann i allmänhet förslagen om indrivningsmetoder (se 1.2 b ovan) 
vara i linje med sin egen rådande praxis. Överförande av indrivning av mindre 
restskulder till privata inkassobyråer ansågs av flera medlemsstater (E, DK, F, GR, 
P) vara olämpligt. Spanien anmälde att, trots att landet tidigare tillämpat denna 
metod, det nyligen hade tagit över indrivningen från de privata företagen. I motsats 
till detta fann de medlemsstater, som hade antagit förslaget, arrangemanget vara 
tillfredsställande (I, IRL). 
På datoriseringsområdet (jfr. 1.2.c. ovan) var kommissionens riktlinjer helt i 
överensstämmelse med medlemsstatemas utvecklingsresultat eller planer. 
Storbritannien anmälde att landet, trots att det inte hade några särskilda planer på en 
gemensam registreringskod för alla näringsidkare, ändå höll på att skapa ett unikt 
registreringsnummer för alla skatter under ansvarsområdet för tull och accis. 
Medlemsstaterna anmälde att de instämde med de synpunkter på omorganisation och 
rationalisering av förfaranden och personalutbildning som uttrycks i riktlinjerna. 
12 
1.5 EXEMPEL PÅ VIKTIGA INITIATIV OCH FÖRFARANDEN 
Flera medlemsstater anmälde initiativ och förfaranden, av vilka några kommer att 
presenteras mera i detalj i följande kapitel. 
Rattsdatabaser 
Det har utvecklats rättsdatabaser som innehåller ett brett fält av råd och 
rättsliga prejudikat. Dessa fungerar på en abonnemangsgrund och används i 
stor utsträckning av praktiserande jurister som i allt högre grad förmedlar 
kontakterna mellan skattebetalarna och förvaltningen (D, F). 
Integrerad kontroll av flera skatteformer 
Det är allmänt erkänt, att problem på ett skatteområde ofta får följder på ett 
annat. Gemensamma skattekontroller kan ge inspektörerna en samlad bild när 
de reviderar eller inspekterar företag.Dessutom meddelar en rad 
medlemsstater, att gemensamma kontroller bidrar till en effektivare tilldelning 
av resurser i form av kontrollpersonal (DK, D, F, IRL, NL). En integrerad 
metod att angripa skatteproblem har också visat sig vara användbar vid 
kvittning av skulder från ett skatteområde mot återbetalningar i ett annat. 
Belgien planerar för närvarande att lägga samman administrationen av 
mervärdesskatteuppbörden och den direkta beskattningen. Detta skulle 
underlätta utvecklingen av integrerad kontroll av flera skatteformer. 
Indrivning med tvång 
Det har anmälts två mycket effektiva förfaranden: 
i) Förvaltningspersonalen kontaktar ofta företagen per telefon om en 
skatteinbetalning inte erhålls i tid. Om den förklaring som ges inte är 
tillräcklig, inleds omedelbart ett indrivningsförfarande (DK, UK). 
ii) För vissa typer av företag, där det är ständiga indrivningsproblem, kan 
förvaltningen överväga att ge uppdrag åt berörda myndigheter att dra in 
företagens särskilda tillstånd utan vilka de inte far bedriva verksamhet (D, 
DK). (Se kapitel 4). 
Förenklade uppbördsmetoder 
Ett system för att underlätta skatteinbetalningar antingen direkt till 
centralbanken (F) eller genom finansinstitut, som i sin tur sänder skatten direkt 
till centralbanken, fungerar i flera medlemsstater (E, IRL, I, L) i syfte att 
förenkla uppbördsförfarandena och säkerställa att skatterna snabbare bringas 
till redovisning. (Se kapitel 5). 
Betalning genom kreditkort 
Italien överväger för närvarande att i syfte att främja punktlig betalning 
godkänna att betalningar av skatteskulder sker genom användning av 
kreditkort. 
13 
Datorisering 
Frankrike har ett nationellt realtidsystem (MEDOC) för kontroll och hantering 
av skatt och säkerställer på så sätt att informationen om näringsidkaren är så 
uppdaterad som möjligt och tillgänglig för all personal såväl på central som 
lokal nivå. 
Dataprogramvara, som kan mäta kontrollkostnader och på så sätt bidra till att 
resurserna används så effektivt som möjligt, används av flera medlemsstater 
(E, P, UK), I de flesta fall används ett stort antal olika mätmetoder och 
indikatorer för systemets effektivitet. (Se kapitel 5). 
14 
KAPITEL 2 
FÖRÄNDRINGAR I MERVÄRDESSKATTEFÖRVALTNINGEN I 
MEDLEMSSTATERNA SEDAN DEN FÖRSTA RAPPORTEN 
2.1 MERVÄRDESKATTEN I MEDLEMSSTATERNAS EKONOMI 
En genomgång av den relativa andelen av de nationella skatteintäkter, som 
mervärdesskatten bidragit med, visade att mervärdesskatteandelen av de nationella 
skatteintäkterna 19928 var högst i Grekland (26%), Irland, Storbritannien (över 20%) 
och lägst i Italien (under 15%). Eftersom nivån för skatteutfallet (skatter och sociala 
avgifter i procent av BNP) befann sig mellan 34% i Storbritannien och 48% i 
Danmark och Luxemburg, var mervärdesskatteuppbörden i procent av BNP högst i 
Grekland och Danmark (10,7% resp. 9,3%) medan den stannade under 8%-nivån i 
alla de andra medlemsstaterna. [Tabell 3 ]. 
2.2 UTMÄRKANDE DRAG HOS SKATTEBETALARE 
I den första rapporten klargjordes att mervärdesskatteförvaltningens struktur och 
effektivitet i hög grad påverkas av skattebetalargruppernas specifika egenskaper. Det 
är av det skälet, som dessa egenskaper, som gör förvaltningamas arbete lättare eller 
svårare, tas upp igen. Det rör sig i synnerhet om antalet skattebetalare, företagens 
storlek, deras verksamhet och deras geografiska fördelning. 
Antalet näringsidkare som är registrerade för mervärdesskatt har ökat i alla 
medlemsstaterna sedan den första rapporten (tabell 16). Följaktligen måste 
skatteförvaltningarna bemöta en fortlöpande anpassningsprocess för att utnyttja sina 
resurser på bästa sätt. 
Jämfört med läget som beskrevs i den första rapporten, har storleksfördelningen 
mellan företagen ändrats mest i Belgien, Italien och Storbritannien, samt även i 
Tyskland, på grund av återföreningen. Belgien har ökat sina relativa andelar av såväl 
mycket små företag som stora företag. Italien har haft en nedgång i antalet små 
företag. Dessutom har antalet mycket små företag också minskat där, och medfört en 
relativ lättnad för mervärdesskatteförvaltningen. Storbritannien har fått en betydande 
ökning av sin relativa andel av mycket små företag, men antalet skattskyldiga har 
varit lågt. (Se tabell 4). 
1991förDK,GR,IRL,L,P. 
-15-
Andelen av företag i "känsliga"9, svårförvaltade sektorer har, trots att den minskar i 
de flesta medlemsstater (mest anmärkningsvärt i NL men också tydligt i D och L), 
ökat lätt i Storbritannien. Andelen "känsliga" företag är fortfarande högst i Italien 
(82%) medan Belgien, Spanien, Luxemburg, Portugal och Storbritannien uppvisar 
nivåer omkring 75%. Däremot har både Nederländerna (60%) och Tyskland (66%) 
relativt stora "icke känsliga" skattebetalargrupper (se tabell 5). Analysen av 
omsättningen mellan "känsliga" och "inte känsliga" sektorer kan ha ännu större 
betydelse. Bland de medlemsstater där det finns data tillgängliga (B, DK, D, F, I, P) 
visar Danmark den högsta koncentrationen av omsättning i "känsliga" sektorer 
(64%) följt av Belgien och Italien. De återstående tre uppvisar andelar om 50% eller 
lägre. 
2.3 FUNKTIONSSTRUKTUR 
Såsom redan betonats i den första rapporten återstår skillnader i 
skatteförvaltningamas funktionella struktur. Det verkar emellertid finnas en tendens i 
medlemsstaterna att integrera skatte- och mervärdesskatteuppgifterna i en enda 
avdelning (D, DK, E, IRL, I, NL och planerat i B). 
I förhållande till fördelningen av ansvarsuppgifter för transaktioner beroende på deras 
ursprung (inrikes, inom gemenskapen eller från tredje land) är samma förvaltningar 
och avdelningar behöriga att förvalta registreringen av skattebetalare, beskattning 
och kontroll. Vissa medlemsstater har emellertid sörjt för att det finns särskilda 
myndigheter och enheter för mervärdesskatt på importer (E, F, IRL, I, NL, P). 
Nederländerna har också inrättat en central enhet som stöd för kontrollen av 
transaktioner mellan medlemsstaterna. 
I fråga om uppbörd och indrivning har utnyttjandet av särskilda myndigheter och 
avdelningar ökat i medlemsstaterna. I Italien har skuldindrivning nu delegerats till 
factoringbolag ("concessionari"). 
2.4 ANSVARSFÖRDELNINGEN MELLAN CENTRALA OCH LOKALA 
INSTANSER 
Tendensen att fördela mer ansvar från central nivå till lokala mervärdesskattekontor 
som befinner sig närmast näringsidkaren och dennes socioekonomiska 
verksamhetsfält illustreras i tabell 6. 
De flesta medlemsstaterna har en central utformning av sina årliga redovisningar av 
prioriteringar, fastställer centralt de nationella målen och förser lokala handläggare 
med tekniska riktlinjer och datorstöd. I ökande omfattning överlåts emellertid 
skuldindrivningsbeslut och urvalet av de skattskyldiga som skall kontrolleras, och 
tiden för kontrollen, samt hur noga den skall utföras, till regionala eller lokala chefer. 
Kategorierna 5, 6, 7 och 9 i NACE (Nomenclature générale des activités générales dans les 
Communautés europénnes) har bedömts som "känsliga" sektorer. De omfattar bygg- och 
anläggmngsverksamhet; distributionsyrken, hotell, restauranger och barer, reparationer; transporter 
och kommunikationer, andra tjänster. Se tabeller 4 och 5. 
16 
2.4.1 Centrala ansvarsområden 
Ett antal nyckeluppgifter handläggs centralt i de flesta medlemsstaterna och 
omfattar: 
- Att fastställa de tillgängliga nationella kontroilresursema (t.ex. utvärdering 
av den tillgängliga arbetskraften) och kriterier för hur denna skall fördelas 
mellan olika regioner (t.ex. antal skattebetalare per region). 
- Att göra allmänna metodologiska riktlinjer tillgängliga, t.ex. genom att 
framhäva olika utvecklingar, som exempelvis öppnandet av skattegränserna 
den 1 januari 1993 (F), och annan ekonomisk och rättslig utveckling. 
- Att övervaka kvalitén och effektiviteten inom den regionalt utförda 
skattekontrollen och för de olika kontrollförfarandena (se kapitel 5). 
- Att fastställa de allmänna sektorer och verksamheter som kontrollen borde 
koncentreras på (E, I), och avgränsa de företagsbranscher, som är särskilt 
känsliga för bedrägerier eller som har en strategisk, ekonomisk betydelse 
(t.ex. banker i D). Utpekade företagsbranscher är också noga övervakade i 
fråga om skuldindrivning (se kapitel 4). 
- Att planera för användningen, på nationell nivå, av en viss del av 
kontroilresursema för kontroll av skattskyldiga som utför transaktioner 
inom gemenskapen (B, I), eller erbjudande av central rådgivning till lokala 
kontrollorgan (F). 
- Att bilda expertlag på vissa områden såsom kontroll och bekämpning av 
skattebedrägerier. Denna uppgift kan omfatta 
- insamling av allt skriftligt bevismaterial beträffande bedrägeri, 
- samordning av åtgärder för utredning och uppföljning av fall, 
- direkta insatser i allvarliga fall av upprepade bedrägerier och 
- samordning och fastställande av kriterier som kan komma att 
användas regionalt eller lokalt vid inspektioner för att avslöja 
bedrägerier. 
I detta hänseende upprättar Frankrike årligen en omfattande översikt över 
de olika typer av bedrägerier som kommer till de kontrollansvariga 
avdelningarnas kännedom. Varje år görs omkring 100 registreringar av de 
bedrägerimetoder som är mest relevanta för mervärdesskatt. I Grekland 
koncentrerar man sig särskilt på skattskyldiga som förfalskat fakturor. När 
sådana upptäcks, tas de upp i en central förteckning som vidarebefordras till 
alla regionala kontrollorgan. 
2.4.2 Lokala ansvarsområden 
Det nyckelansvar som utövas centralt i medlemsstaterna delegeras inte desto 
mindre i ökande omfattning till regional och lokal nivå. Denna ökade 
delegering har uppstått vartefter medlemsstaterna insett värdet av att ha 
planering, kontroll och uppbördsförfaranden närmare skattebetalaren. 
Därigenom har de utnyttjat de många nya tekniska framstegen inom på 
dataområdet, som underlättar samordningen. 
-17 
Till och med i de medlemsstater där graden av central planering är mest 
framträdande, spelar de regionala kontoren alltid en viktig roll inom följande 
områden: 
- Det regionala eller lokala urvalet av lokala program eller skattebetalare med 
hjälp av lokala utredningar och lokala tjänstemäns kunskaper. Dessa 
program är avsedda för att avspegla skattebetalarnas särskilda utmärkande 
drag i respektive områden. Lokala och regionala urvalsprogram knyts ofta 
samman med de centrala programmen innan det utfärdas en slutgiltig 
"nationell plan" (E). 
- I de fall där en lista på skattebetalare lämnas till lokala chefer för kontroll 
(antingen på grundval av statistiska/ekonomiska genomgångar eller 
kontroller av återbetalningar) eller uppbörd, bibehåller de flesta lokala 
kontor en avsevärd grad av självständighet i fråga om att avgöra vilka fall 
som skall följas upp (B, GR). 
- Beslut om arrangemang med uppskov av betalning til! en viss nivå (se 
kapitel 4). 
- I några medlemsstater (D, DK, F, NL, UK) ligger det ett större ansvar på 
lokal nivå att på grundval av lokalt fastställda kriterier välja ut de 
näringsidkare som skall kontrolleras och att följa upp indrivningen av 
mervärdesskatteskulder. Detta görs enligt centralt överenskomna budget-
och personalplaner (UK). Danmark och Storbritannien sätter dessutom upp 
mål för intäkter och resultat för varje regionalt/lokalt kontor. 
2.5 PERSONAL, UTBILDNING OCH DATORISERING 
Organisatoriska skillnader och särskilt tendensen mot integrerade förvaltningar för 
flera skatteformer i medlemsstatema gör det svårt att värdera och jämföra den 
personal och de resurser, som tilldelats för mervärdesskatteförvaltningens uppgifter, 
och utgör ett hinder för jämförelsen mellan medlemsstatemas förvaltningar (se tabell 
7). Vid en jämförelse i fråga om utvecklingen i personalhänseende sedan den första 
rapporten kan det noteras 
- att antalet kontrollanter har ökat i Irland och Luxemburg, och 
- att de allmänna personalresurserna har legat kvar på samma nivå i Grekland, 
Frankrike (DGI), Italien och Storbritannien. 
Avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna och det temporära 
mervärdesskatteordningen har inte medfört några påtagliga förändringar i 
personalnivåerna. 
Ökningen av antalet registrerade skattskyldiga och de alltmer komplexa uppgifter 
som anförtrotts mervärdesskatteförvaltningen, inklusive den temporära 
mervärdesskatteordningen, tillsammans med den begränsade ökningen av 
personalresurserna, har föranlett medlemsstaterna att allt mer koncentrera sig på att 
förbättra produktiviteten genom utbildning och datorisering. 
-18-
Beträffandé utbildning driver alla medlemsstater utbildningsprogram för nyanställda 
och fortbildningsprogram om ny lagstiftning och andra relevanta ämnen för 
kvalificerad personal. Längden och omfattningen av dessa program, liksom även 
blandningen av kurser och praktik, varierar mycket mellan medlemsstaterna (se 
tabeller 8, 9). Allmänna och särskilda mervärdesskatteutbildningar organiseras av 
mervärdesskatteförvaltningama på central och/eller lokal nivå. 
I ökande omfattning inser man betydelsen av gemenskapsfrågor och anti-
bedrägeriutbildning (F, NL) vilket avspeglas i särskilda utbildningsprogram. 
I alla medlemssstater har datoriseringen utvecklats vidare, såsom visas i tabell 10. 
Förfaranden för registrering och kontroll av saknade deklarationer har datoriserats 
och andra förfaranden har helt automatiserats i de flesta medlemsstaterna. 
Utnyttjande av expertsystem för kontroll och urval av skattebetalare, som skall 
kontrolleras, sker i flertalet medlemsstater. (Bilaga 7) 
2.6 KOSTNADSEFFEKTIVITET OCH LIKA BEHANDLING 
Alla medlemsstater strävar efter att, som ett allmänt mål för 
mervärdesskatteförvaltningen, maximera inkomsterna av mervärdesskatteuppbörden 
(på kort och lång sikt). Alla syftar till att maximera nivåerna för frivilligt fullgörande 
och minimera och avskräcka från undvikanden och bedrägerier, särskilt genom att 
uppspåra sådana fall, och väcka åtal i de mest komplicerade bedrägerifallen. 
Inkomstmaximering eller effektivitet gynnas mest av tilldelning av resurser för att 
upptäcka och korrigera de grupper av näringsidkare för vilka den förväntade 
ökningen av skattskyldigheten är högst. Metoder för riskananlys för att nå målet 
används i ökande omfattning av alla medlemsstaterna. Inkomstmaximering kan också 
hjälpa förvaltningen att visa att den är effektiv och följaktligen avskräcka från 
undvikanden och leda till frivilligt fullgörande. 
Förvaltningar som betonar effektivitetsmålet fastställer ofta höga 
registreringströsklar och framställer målinriktade, riskstyrda planer för kontroll och 
skuldindrivning. 
Utförlig täckning innebär att säkerställa att alla skattebetalare, oavsett storlek, 
verksamhet eller geografiskt läge, står inför samma sannolikhet för att råka ut för 
revision eller indrivning av förvaltningen. Låga registreringströsklar, breda 
kontrollprogram, som är grundade på "kontrollintervallen" (den genomsnittliga 
kontrollfrekvensen för ett typiskt företag), och systematisk uppföljning av alla 
skulder är medel som tjänar detta syfte och mål och hjälper till att avskräcka 
skattebetalare från framtida försummelser. 
Medlemsstatemas registrering, beskattning, uppbörd och kontrollplaner påverkas av 
kompromisser mellan dessa båda stora, specifika mål. Samtidigt som alla 
medlemsstater är uppmärksamma på dessa båda mål, betonar Danmark, 
Nederländerna och Storbritannien inkomstmaximeringen, medan Belgien betonar en 
mer uttömmande behandling av alla skattebetalare. 
-19-
KAPITEL3 
PLANERING OCH GENOMFORANDE AV MERVÄRDESSKATTEKONTROLL 
3.1 INLEDNING 
Mervärdesskatten beräknas av de skattskyldiga själva i sina inkomstdeklarationer. 
Kontrollförfarandena syftar till att undersöka om betalningen utförs korrekt, vilket 
innebär att den deklarerade mervärdesskatteskuldens fullständighet och riktighet 
kontrolleras. Detta omfattar 
1. att analysera de uppgifter som lämnats in av de skattskyldiga i deras 
deklarationer och att jämföra dessa med annan relevant information som 
mervärdesskatteförvaltningen kan hämta på annat håll, 
2. att välja ut de skattskyldiga som skall kontrolleras, 
3. att för de skattskyldiga som skall kontrolleras kontrollera de angivna 
uppgifterna mot ett antal särskilda indikatorer eller allmänna förhållanden 
som är relevanta för näringsidkarna och valts ut av förvaltningen och kan 
härledas ur bokföringen eller annan information från näringsidkaren eller 
tredje part. 
De allmänna kontrollmålen skiljer sig inte från målen i de andra 
mervärdesskattefunktioner, som anges i kapitel 2 ovan, nämligen att genom ett 
kostnadseffektivt utnyttjande av resurserna maximera uppbörden av 
mervärdesskatteinkomster (på kort sikt och på lång sikt) och minimera och 
avskräcka från undvikanden och undandraganden, särskilt genom att upptäcka 
sådana fall och väcka åtal i de mest komplicerade bedrägerifallen. 
De olika effektivitetsindikatorer och mål, som i vanliga fall tillämpas i 
medlemsstaterna, kommer att, tillsammans med en genomgång av de operationella 
förfarandena för att övervaka och utvärdera effektiviteten, diskuteras i kapitel 5. 
I detta kapitel kommer de utmaningar, som medlemsstaterna står inför när de utför 
sina kontroller, och planläggningen samt de operationella förfaranden som tillämpas 
för att uppnå de respektive kontrollmålen att behandlas. 
3.2 INSAMLING AV UPPLYSNINGAR 
Den information, som gör det möjligt för medlemsstaterna att undersöka om 
skattedeklarationerna är fullständiga och riktiga, finns till stor del hos de 
skattskyldiga. Det är därför som medlemsstaterna, utöver den konkreta planeringen 
av deklarationsutvärderingen, på ett systematiskt sätt också samlar in upplysningar 
om näringsidkarnas verksamheter. 
-20-
När dessa upplysningar förenas med en analys av näringsidkarna, för att avgränsa 
dem som sannolikt kan komma att undandra skatt eller deklarera för låg skatt, bidrar 
de till en metod, som både är kostnadseffektiv för upptäckt av skatt och kan ha en 
förebyggande verkan på de skattskyldiga som inte kontrolleras. 
Den information om de enskilda skattskyldiga och deras affärstransaktioner, som 
finns tillgänglig för respektive medlemsstater, varierar. Alla medlemsstater har 
tillgång till näringsidkarens bokföring, medan tillgången till bankregister kan vara 
begränsad till särskild begäran om information. De flesta 
mervärdesskatteförvaltningarna har också tillgång till registren och akterna hos andra 
skatteförvaltningar (i synnerhet om mervärdesskatten kontrolleras tillsammans med 
direkta skatter) och ibland till relevanta socialförsäkringsregister. 
Förutom den deklaration av transaktioner inom gemenskapen i sjätte direktivets 
artikel 22.6.b, kräver några medlemsstater (E, P) att de skattskyldiga lämnar in en 
redogörelse där de specificerar alla näringsidkare till vilka även inhemska leveranser 
har utförts. Danmark, Italien och Spanien kan dessutom övervaka andra 
nyckeltransaktioner som utförts av de skattskyldiga, såsom köp av fast egendom eller 
fordon, vilka matas in i omfattande datorsystem som handhas av skatteförvaltningen. 
Några medlemsstater har funnit det särskilt användbart att, när de samlar in 
upplysningar om affärstransaktioner i närmare angivna företagsbranscher, samtidigt 
organisera sin kontrollverksamhet så att de får ut mesta möjliga kunskap om 
särskilda sektorer eller kategorier av företag (D, DK, I, IRL, NL). 
Danmark och Irland lägger särskild vikt vid tidiga besök hos näringsidkare. Samtidigt 
som ett sådant grepp bidrar till att den skattskyldiga i framtiden utför sina betalningar 
korrekt, utgör det också en effektiv registreringskontroll som begränsar den möjliga 
risken för framtida undandraganden. 
I de flesta medlemsstater utförs forskning och görs empiriska studier med 
genomgång av de tidigare årens erfarenheter av skattekontroller och annan extern 
information för att komplettera de upplysningar som samlats in enligt vad som anges 
ovan. 
3.3 ANALYS AV NARINGSIDKARGRUPPERNA FOR URVAL TILL 
KONTROLL 
När medlemsstaterna väljer ut de skattskyldiga, som skall kontrolleras som ett led i 
kontrollprogrammen, fördelar de i allmänhet de tillgängliga resurserna till kontroll av 
de grupper av skattskyldiga för vilka det är mest troligt, att de kommer att undandra 
skatt eller undvika sin skattskyldighet, eller dem för vilka den möjliga 
skatteinkomsten ger bäst utdelning i förhållande till kontrollkostnaderna. 
De flesta medlemsstater säkerställer också att kontrollerna organiseras så att de får 
den största verkan i fråga om att uppmuntra fullgörandet av skatteinbetalningar bland 
alla näringsidkare. 
Det stora antalet skattskyldiga i medlemsstaterna och mängden av statistik och 
tillgänglig information har krävt, att det i ökande grad utvecklas sofistikerade 
21 
datorsystem som fungerar till stöd för kontrollurvalet. Sådan utveckling har 
förbättrat kvaliteten och effektiviteten av revisionsförfarandena. Denna utveckling 
har tillåtit medlemsstaterna att göra mera noggranna urval och till och med att 
minska antalet genomförda besök. Frankrike, som har ca. 2,5 miljoner skattskyldiga, 
använder dessa metoder som stöd i samband med att staten utför över en halv miljon 
kontroller varje år. På grundval av resultaten av dessa kan omkring 37 000 
kontrollbesök genomföras. Som en jämförelse kan sägas att Storbritannien, som har 
1,6 miljoner skattskyldiga, mer satsar på kontrollbesök till personer som valts ut på 
grundval av en halvårsvis automatisk riskanalys, än på skrivbordsrevision. Omkring 
378 000 näringsidkare besöks årligen. (Se tabell 16) 
3.4 KRITERIER OCH BESLUTSREGLER 
De flesta medlemsstaterna tillämpar en rad kriterier, förtecknade nedan, när de väljer 
ut den homogena grupp, sektor, verksamhet och de enskilda skattskyldiga som mest 
sannolikt kommer att inspekteras. Användningen av dessa kriterier tillåter 
medlemsstaterna att tillsammans med ändamålsenliga beslutsregler grovt fastställa ett 
antal aspekter: 
a) Typen av undersökning, t.ex. kontroll av mervärdesskatteåterbetalning, 
undersökning av transaktioner inom gemenskapen, stora företag eller 
näringsidkare som kan tänkas lämna oriktig deklaration. 
b) Bredden och djupet på den kontroll som skall genomföras, t.ex. en bred 
inspektion för alla skatter med täckning över alla skatteperioder eller en kortvarig 
inspektion, som bara täcker den innevarande perioden, eller en undersökning av 
fullgörandet mot fakturor eller andra mervärdesskatterättsliga krav (t.ex. extra 
kontroller i Grekland vid oregelbunden insändning av rapporter). 
c) Personalnivå och tjänstemännens erfarenhet, för att garantera att fallen tilldelas 
de mest lämpligt utbildade handläggarna. 
Några beslutsregler grundas på en jämnhetskontroll av de enskilda näringsidkarnas 
deklarationer mot antingen företagets egna tidigare deklarationer eller med 
referensnivåer och genomsnitt, som grundas på deklarationer av näringsidkare i 
jämförbara branscher eller geografiska områden. Dessa referensnivåer uppdateras 
och revideras regelbundet. 
För de skattskyldiga, för vilka riskbedömningen inte rättfärdigar en omedelbar 
kontroll, sätter några medlemsstater upp mål som skall säkerställa att så många 
näringsidkare som möjligt kontrolleras inom en tidsgräns, vanligen 5 år, vilket skall 
medge en rättslig indrivning av de belopp som deklarerats för lågt. Andra 
medlemsstater hävdar emellertid att det med hänsyn till det stora antalet små och 
medelstora företag är osannolikt att alla belopp skulle kunna återvinnas med 
tillgängliga begränsade resurser. En medlemsstat förutser, att alla mycket små företag 
i genomsnitt kommer att kontrolleras en gång vart 57:e år. Andra medlemsstater, 
fastän de inte söker fastställa kontrollintervall för huvuddelen av företagen, skulle 
likväl anse det viktigt att när det gäller mycket stora företag tillämpa regelbundna 
förfaranden, så att de företagsbranscher som utgör särskilda riskområden avgränsas 
och undersöks (DK, GR, IRL, NL, UK m.fl.). 
-22-
Det praktiska värdet av sådana beslut i medlemsstaterna framgår av tabellerna 13 och 
14, samt av bilaga 6. Tabellerna visar den genomsnittliga längden av en kontroll, 
antalet inspektörer som deltar, och hur ofta kontroller kan genomföras för stora, 
medelstora och små företag. 
3.5 RISKKRITERIER 
De kriterier för urval av grupper eller individuella näringsidkare till kontroll som 
oftast uppgavs av medlemsstaterna är följande: 
3.5.1 Ekonomiska riskkriterier 
- Storlek och struktur på rörelsen 
- Omsättning och antal anställda 
- Beträffande koncerner, antal filialer och deras nationalitet och 
internationella spridning 
- Inkomstaktiviteter 
- Omsättning 
- Nivåer för skatteförmåga (ingående och utgående skattenivå) 
- Omsättning / summa ingående skatteproportioner 
- Omsättning / antal anställda (möjligen dubbelkontrollerade mot 
socialförsäkringsregistren) 
- Procenttal för vinstmarginaler 
- Nivå för partiell skattebefrielse 
- Sammansättning av näringsidkarens räkenskaper 
- Antal bokföringsdokument, som bearbetats, och registersystem 
- Kvaliteten på de skattskyldigas interna kontroller 
- genomgång av näringsidkarens personals arbete och kvalitet, 
interna och externa revisorer 
- Sektorer inom vilka kunderna är slutkonsumenter 
- kontanthandel 
- Sektorer med svårigheter att styrka inköp, t.ex. från enskilda personer 
- Företag som är berättigade till återbetalning av mervärdesskatt eller 
kompensation 
- Företag som företar transaktioner inom gemenskapen 
- skiljaktigheter mellan deklarerade ingående och utgående poster för 
vilka det framgår att VBES-systemet, VAT Information Exchange 
System, tillämpats 
- användning av obefintliga eller felaktiga 
mervärdesskatteregistreringsnummer 
- Nyligen registrerade företag 
23-
3.5.2 Kriterier för fullgöranderegister 
- Brister i att lämna in obligatoriska handlingar 
- Brister i att lämna in mervärdesskattedeklarationer 
- Omfattningen av sen, delvis eller utebliven inbetalning 
- Tidigare för låga deklarationer som upptäckts eller frivilligt uppges 
- Ägares/direktörers anseende (t.ex. tidigare inblandning i konkurser eller 
insolventa näringsidkare med mervärdesskatteskulder) 
Det bör betonas att de flesta medlemsstater utöver tillämpningen av sådana modeller, 
för det slutliga kontrollurvalet förlitar sig på kontrollantemas utbildning och 
yrkeserfarenheter på regional eller lokal nivå. 
Några medlemsstater (DK, NL, UK) kombinerar utnyttjandet av ekonomiska 
riskindikatorer med indikatorer i fullgöranderegister, när de fastställer typen, bredden 
och djupet på den kontroll som de skall företa. I andra medlemsstater (E, I, P) 
används dessa kriterier både av den centrala instansen för att definiera 
företagsprofiler för kontroll, och av de lokala tjänstemännen för att välja ut enskilda 
skattskyldiga inom de profiler, som valts för inspektion. 
Andra medlemsstater (I, IRL, UK), som väljer ut näringsidkare för kontroll med stöd 
av dessa kriterier, företar också informationsbesök som skall komplettera den 
befintliga kontrollstatistiken och höja kvaliteten på det framtida urvalsarbetet. 
3.6 GENOMFÖRANDE AV MERVÄRDESSKATTEKONTROLL - NÅGRA 
PRAKTISKA ANMÄRKNINGAR 
Insikten i många medlemsstater (B, DK, E, F, IRL, UK), att riskerna för 
undvikanden och undandraganden av mervärdesskatt är förbundna med särskild 
praxis i olika branscher, har lett dem till att avgränsa ett antal särskilt känsliga 
näringsidkare såsom; hotell, restauranger och barer; yrkesutövare som t.ex. 
praktiserande jurister, tandläkare och hårfrisörer; garage och bilreparatörer; 
guldsmeder och juvelerare; byggverksamhet, städning och angränsande rörelser. (Se 
bilaga 18) 
De förbättrade möjligheterna att avgränsa dessa sektorer tillåter medlemsstaterna att 
inrikta sig på särskilda områden, så att de förbättrar sina kunskaper om de berörda 
verksamheterna. 
Nederländerna har byggt upp sina skattekontor på grundval av arbetslag med varje 
lag ansvarigt för kontrollen av enskilda skattesubjekt, som indelats på grund av deras 
ekonomiska och/eller fiskala förhållanden och relationer (t.ex. jordbruksdrift, 
byggverksamhet, barer och restauranger, nya bolag, osv.) 
På Irland tillämpas en liknande metod. Där har kontrolladministrationen delats upp i 
tio sektorer, t.ex. investment- och uthyrningsbolag eller koncerner och offentliga 
aktiebolag. Varje sektor har hand om vissa, speciella kategorier av näringsidkare, 
som avgränsats och grupperats efter näringslivets olika stora sektorer. 
24-
Båda medlemsstaterna kompletterar detta system med revisionslag (för integrerade 
skatterevisioner) och grundar sin verksamhet på utvecklingen av omfattande 
handböcker med branschprofiler. Dessa handböcker fungerar som vägledning för 
kontrollverksamheten. De innehåller bl.a. tidigare erfarenheter från revisioner, ett 
urval av fallanteckningar, ett avsnitt om förberedande arbete före revision och 
särskilda revisionsprogram som skräddarsytts för de risker som fastställts inom varje 
sektor. Liknande standardiserade program används också i D, I och UK. 
De olika kontrollmetoder som tillämpas i medlemsstaterna omfattar systematisk 
användning av en rad förfaranden för mervärdesskattekontroll som kan bidra till att 
garantera att kontrollverksamheten genomgående håller hög standard, om de 
genomförs på tillfredsställande sätt. Tabellerna 11 och 12 visar de 
kontrollförfaranden som tillämpas i de respektive medlemsstaterna under kontrollens 
olika stadier, från de inledande kontrollerna till de särskilda förfaranden som 
tillämpas under kontrollbesök. 
3.7 MERVÄRDESSKATTEKONTROLL INOM EN RISKSEKTOR 
Den faktiska omfattningen av genomförda kontroller i risksektorer, såsom en sektor 
där kunderna är slutkonsumenter som betalar kontant, t. ex. i restauranger, kan 
inbegripa alla eller någon av följande undersökningar. 
Avgränsningen och urvalet av näringsidkare i en sådan sektor kan inledningsvis 
omfatta insatser för att upptäcka en näringsidkares avsiktliga eller ofrivilliga 
försummelser när det gäller att uppfylla sin skyldighet att registrera sig för 
mervärdesskatt. Storbritannien, som påbörjar en bevakning av näringsidkarbasen, 
utför ett omfattande utredningsarbete som omfattar genomgångar av näringslivets 
telefonkataloger och yrkesdelarna i dessa. I andra fall, om näringsidkarna är kända, 
väljer exempelvis Italien ut en skattskyldig, vars deklarerade vinstnivå är påfallande 
låg, eller vars konsumtionsnivå och utgifter för inköp eller tjänster är höga i 
förhållande till storleken på inkomsterna. 
Kontrollen av en sådan näringsidkare kan omfatta granskningar av register och 
undersökningar av fullgörandet av formella förpliktelser kompletterade med en 
undersökning av överensstämmelsen i mervärdesskatteinkomsterna i förhållande till 
företagets verksamhet. Dessa undersökningar kan grundas på förvaltningens egen 
grundläggande kännedom om den särskilda sektorn, tendenser i balansräkningen, 
förvaringsplatser för bokföringsdokument och andra affärs- eller lagerutrymmen, och 
kunskap om företagens ingående poster som inte är avdragsgilla i 
mervärdesskattehänseende, t.ex. personalkostnader. 
För att använda ett exempel från restaurangbranschen, kan en omsorgsfull 
detaljgranskning och kontroll av den arbetskraft, som anmäls till obligatoriska 
dokumentationsregister, peka ut odeklarerad arbetskraft. Regelbundna besök på 
restaurangerna för att göra en värdering av det genomsnittliga antalet kunder och 
införskaffa en kopia av matsedeln, kan medge en beräkning av de genomsnittliga 
belopp, som debiteras, att jämföras med utlämnade kvittotalonger för skatt och 
kassaapparatemas register. 
-25 
Medlemsstatemas utnyttjande av tekniska metoder för undersökning av moderna 
kassaapparater (UK, F,) medger en analys av näringsidkarens kassarörelser på en 
revisionsurkund. Näringsidkarens ansträngningar att dölja eller ändra dessa har 
bemötts med en ökning av antalet besök utan förvarning. 
Om den skattskyldiga, för att bibehålla godtagbara vinstnivåer, undviker att bokföra 
inköp för att dölja odeklarerade försäljningar (dvs. deklarerar så gott som inga 
ingående poster eller högt arbetsinnehåll) finns det behov av att undersöka 
försäljningarna genom att jämföra leverantöremas förteckningar med inköpen enligt 
reskontran. Några medlemsstater (E, P) kräver att alla näringsidkare tillhandahåller 
förteckningar på inhemska leverantörer. I Belgien används de skattskyldigas 
deklarationer till att sammanställa liknande förteckningar. Dessa används på ett 
verkningsfullt sätt för att avgränsa de näringsidkare, som söker att komma med 
oriktiga påståenden om sin mervärdesskatteskyldighet, och är dessutom ett effektivt 
verktyg för att angripa bedrägerier där det används falska fakturor. Storbritannien är 
i färd med att utveckla datorprogram som skall analysera en rörelses deklarerade 
inköp i avsikt att ställa dem i förhållande till en beräkning av de faktiska inköp, som 
anses "behövas" för att fylla på både kundbasen och produkt- eller tjänsteutbudet. 
3.8 MERVÀRDESSKATTEKONTROLL AV STÖRRE NÄRINGSIDKARE 
Vad beträffar storlek har analyser av näringsidkare i de olika medlemsstaterna visat, 
att omkring 4 till 10% av de största skattskyldiga står för omkring 70-80% av 
skatteintäkterna medan omkring 70% av de registrerade skattskyldiga, vanligen de 
minsta företagen, bara bidrar med en mycket liten procentandel av resursen. 
Kontrollerna av de större näringsidkarna planeras och genomförs i allt större 
utsträckning åtskilda från kontrollerna av de små och medelstora företagen. Det 
beror på att man insett dessa större företags relativa vikt, deras avsevärda 
intäktsbidrag, deras invecklade bokföringssystem och deras förbindelser med 
dotterbolag inom gemenskapen eller på internationell nivå. Kontrollerna av sådana 
företag skall täcka alla skatteperioder (t.ex. D), och kräver utbildning av särskilt 
kvalificerade handläggare med avancerade kunskaper i revisions- och skattefrågor, 
samt användandet av komplicerade revisionspaket. 
Kontrollen av de större näringsidkarna kräver vanligen en annorlunda metod än 
andra näringsidkargrupper i fråga om kontrollemas frekvens, varaktighet och djup, 
och utbildningsnivå för den personal som deltar. 
Medlemsstaterna inser detta och har antagit särskilda kontrollstrategier för större 
företag och använder sig ofta av systembaserade förfaranden (F, NL, UK). Dessa är 
utformade för att säkerställa, att alla aspekter av näringsidkarens affärer betraktas på 
ett systematiskt sätt i enlighet med de förutsedda riskerna. Förfarandena kräver 
dokumentation av och medvetenhet om intäktsbetydelsen i näringsidkamas struktur, 
organisation och bokföringssystem. Dotterbolagens geografiska utbredning och 
skiljaktighet i affärer kan kräva en samordnad medverkan av regionala eller lokala 
kontrollag i några av medlemsstaterna. 
När en kontroll av en större näringsidkare företas på en intervallbaserad grund 
kommer ett särskilt led i näringsidkarens system att bli toremål för kontroll, t.ex. 
26-
inköpsliggaren. De särskilt angivna riskområdena avgränsas och dokumenteras med 
hjälp av flödesscheman och berättande beskrivningar, samt med hjälp av svaren i de 
frågeformulär som utformats för att kartlägga nyckelkontrollerna. 
I några medlemsstater (F, UK) rådgör man med organisationemas berörda interna 
revisionsenheter, som redan kan ha företagit en del av detta arbete. 
Nyckelkontrollsystemen utvärderas sedan för att fastställa om näringsidkarens system 
kommer att ge rätt information i rätt tid för att göra det möjligt för honom att klara 
av sitt skatteansvar. Utvärdering görs genom en kombination av fullgörandetester 
(som bekräftar att kontrollen har fungerat jämnt och riktigt) och tester som styrker 
värdet av och riktigheten i själva transaktionerna. Den fysiska kontrollens omfång när 
det gäller transaktioner som väljs ut slumpvis, med hjälp av statistik, kommer att 
bero på hur effektiv den interna kontrollverksamheten sköts. 
När medlemsstatemas förvaltningar företar kontroller, i synnerhet av större 
näringsidkare, maximerar de (D, DK, E, F, NL, UK) utnyttjandet av databaserade 
revisionstekniska metoder, som bidrar till inhämtandet och analysen av de data som 
är inmatade i kontrollantemas persondatorer. Dessa hjälpmedel i form av 
programvara används allmänt i medlemsstaterna för att möjliggöra en flexibel analys 
och provtagning av filer, t.ex. av inventariekonto, lönelista, huvudbok och 
försälj ningsliggare. Programvarans arbetsområden är vidsträckta och omfattar 
jämförelser mellan filer, kontroller av jämnhet, stickprovsundersökningar (slumpvisa, 
statistiska osv.), registerskiktning, och flexibel rapportering i format och grafik. 
Medlemsstaterna (B, DK, F, NL, UK) finner att utnyttjandet av denna mjukvara för 
filundersökning är en kostnadseffektiv metod för att underlätta analysen av 
näringsidkarens ekonomiska filer i dennes egna persondatorer. De tekniska 
metoderna används för närvarande vid kontrollen av större företag som företar 
transaktioner inom gemenskapen. Användningen av expertsystem, som framhävdes i 
den första rapporten, har också utvidgats starkt (se bilaga 7). 
3.9 KONTROLL AV SÄRSKILDA MERVÄRDESSKATTERISKER 
För de skattskyldiga, vilkas förhållanden i sig innebär en särskild risk (t.ex. 
nyregistrerade företag, återbetalningar av mervärdesskatt), har medlemsstaterna 
utvecklat särskilda kriterier och parametrar som tillsammans med anknutna mål skall 
bestämma urvalet för kontroll. Bilaga 8 beskriver de olika kontrollförfaranden som 
används av medlemsstaterna vid kontrollen av återbetalning av mervärdesskatt. 
3.10 SAMARBETE MELLAN MEDLEMSSTATER FOR PLANERING OCH 
GENOMFÖRANDE AV KONTROLLFÖRFARANDEN 
De flesta medlemsstaterna (se bilaga 10) har utvecklat någon form av samarbete för 
planering av kontroller, särskilt på bilateral nivå. 
En av de mest utvecklade förbindelserna är den mellan Storbritannien och Irland. En 
samförståndsförklaring utgör grunden för operationellt samarbete när det gäller hot 
mot skatteintäkterna från handel mellan Republiken Irland och Nordirland. Ett 
program för revisioner och kontroller sammanställs varje år, varigenom företag som 
bedriver handel över gränserna väljs ut för kontroller. Resultaten av dessa kontroller 
27 
utväxlas mellan länderna. Urvalet av företag inriktar sig främst på sektorer som ses 
som speciellt känsliga, bl.a. marknadshandlare, kringresande handlare och hämtköp. 
Ett antal medlemsstater deltar f.n. i ett försök med internationell företagskontroll 
som organiserats av kommissionen10. Detta försök kommer att avslutas 1995. Bilaga 
5 sammanfattar de riktlinjer som f.n.används i Danmark för att genomföra samtidiga 
revisioner med Sverige, Finland och Norge. 
3.11 FÖRBÄTTRING AV DE SKATTSKYLDIGAS RÄTTIGHETER OCH 
TILLGÅNG TILL INFORMATION 
I de flesta medlemsstaterna informeras de skattskyldiga i förväg om datum för en 
kontroll, såvida ingen misstanke om bedrägeri föreligger. I vissa länder (DK, D, E, F, 
NL) informeras de även om vilken del av deras verksamhet som kommer att 
kontrolleras. I de flesta medlemsstaterna kan kontrollresultaten diskuteras med 
näringsidkaren innan kontrollrapporten sammanställs. Näringsidkaren kan även fa 
förhandsinformation om sannolika höga böteskrav, och fa tillfälle att redogöra för 
frågan. I alla medlemsstater gäller att en skattskyldig kan överklaga 
kontrollresultaten (se tabell 15). 
Rådets slutsats av den 11 juli 1994 rörande bedrägeribekämpning, 94/C 292/01 (EGT C 292/1 av den 
20.10.94) 
28-
KAPITEL4 
HANTERING AV MERVARDESSKATTESKULDER 
4.1 MÄL 
Mervärdesskatteförvaltningens övergripande mål, t.ex. inkomstmaximering, 
maximering av frivilligt fullgörande och minimering och förebyggande av 
undvikanden och undandraganden översätts i området för skuldhantering till följande 
mer specifika mål: 
a) att främja punktlig betalning. 
b) Att förhindra att nya obetalade skulder förblir obetalda under längre tid och att 
klara upp utestående obetalda skulder. 
4.2 FRÄMJANDE AV PUNKTLIG BETALNING 
I avsikt att undvika att det uppstår obetalade skulder, främjar alla medlemsstater 
frivillig och punktlig betalning genom att minska fullgörandekostnader (se kapitel 5), 
närmare övervaka näringsidkarna för att analysera riskerna för att de skall vara 
försumliga och genom att där så är nödvändigt vidta förebyggande åtgärder 
(t.ex.genom att kräva garantier). 
Noggrann övervakning av näringsidkare, deras likviditet och solvens kräver 
insamling av upplysningar på ett sätt som liknar det som krävs vid planering och 
verkställande av kontroll. Dessutom samlas det in data om den skattskyldigas 
tillgångar. 
Dessa upplysningar erhålls från databasen för skattebetalarens samlade skatteläge (B, 
D, E, F, I, L, P) eller från ett allmänt gäldenärsregister (DK), register som finns hos 
myndigheter (t.ex. om inteckningar i fast egendom, fordon) eller handelskammare (se 
bilaga 11). Andra medlemsstater betonar nyttan av att övervaka skattskyldiga 
("kunder") genom regelbundna kontakter mellan personalen och näringsidkaren 
(NL). 
De upplysningar som samlats in används för att analysera solvensrisken i bland 
näringsidkarna genom att använda riskkriterier, såsom skuldstorlek (DK, D, GR, E, 
F, IRL, L, P UK), skuldens ålder (B, D, GR, F, IRL, I, L, UK) näringsidkarens 
fullgöranderegister (D, L, NL, UK) liksom även företagets tillstånd (B, D, E, F, IRL, 
I, UK) och indrivningsbara tillgångar. 
På grundval av resultaten av riskanalysen väljs kategorier av näringsidkare ut för 
särskild förebyggande åtgärder såsom utfärdande av förhandspåminnelser, som i 
ökande omfattning tas fram automatiskt av datorer, eller telefohpåminnelser (DK, 
UK) eller förebyggande besök för att informera nya näringsidkare om deras 
betalningsförpliktelser och om följderna av att inte fullgöra dessa (IRL). Beroende av 
-29-
resultaten av dessa kontakter, begärs garantier eller förskottsbetalning (t.ex. genom 
att lägga upp en plan för månatliga förskottsbetalningar) eller att förbereda 
indrivningsåtgärder (UK). 
4.3 BETALNING AV UTESTÅENDE SKULDER OCH FÖRHINDRANDE AV 
ATT NYA RESTSKULDER BLIR ÄLDRE ELLER KUMULERAS 
4.3.1 Maximering av indrivning och lika behandling 
En gammal skuld är en dålig skuld - ju äldre desto svårare att driva in. Därför 
är alla medlemsstater noga med att spåra mervärdesskatteskulder så tidigt som 
möjligt, och det i ökande omfattning med hjälp av datorisering. 
Det sätt på vilket medlemsstatemas förvaltningar angriper uppgiften att klara 
upp utestående obetalade skulder beror, såsom fallet var vid 
kontrollverksamhet, på den relativa vikt de fäster vid inkomstmaximering och 
uttömmande behandling. 
I Belgien och Tyskland måste man enligt lag tillämpa samma prioritetsgrad för 
alla obetalade skulder oavsett det belopp som det gäller. I praktiken ingriper 
emellertid de behöriga lokala tjänstemännen som regel omedelbart i fall av 
höga risker och stora skulder (t.ex. vid bedrägerier och i fall där lagfästa 
tidsfrister är nära att löpa ut). Särskilt angivna verksamhetsområden och 
yrkesutövare (t.ex. byggverksamhet och börsmäklare) övervakas noggrannt. 
Andra medlemsstater, som upplevt att de obetalda skulderna har vuxit som en 
följd av den nyligen genomgångna ekonomiska konjunkturnedgången och 
begränsade resurser, tar itu med de utestående obetalda skulderna genom att 
tillämpa riskanalyser och välja ut särskilda kategorier för prioriterad indrivning 
i enlighet med riskkriterierna. I ökande omfattning uppsätter och övervakar 
medlemsstaterna även effektiviteten och målsättningarna (t.ex. NL, UK, på väg 
att introduceras i IRL) vilka diskuteras i kapitel 5. 
Likheterna med förfarandena för riskanalys och kategorisering av skattskyldiga 
och de inbördes förhållandena mellan kontroll och skuldhantering har föranlett 
några medlemsstater att upprätta specialiserade enheter för särskilda kategorier 
av skulder eller näringsidkare vilka förenar kontroll- och 
uppbördsfunktionerna. Dessa specialiserade indrivningsenheter finns redan för 
större näringsidkare (E, NL), för stora skulder (IRL), för särskilda 
företagskategorier (NL) och särskilda avbetalningsplaner (UK). 
De flesta länder, som utnyttjar utvecklade tekniska metoder för riskananlys för 
alla skulder, prioriterar indrivningen av de större skulderna (DK, E, F, GR, 
IRL, P, UK) och en del gör detsamma med svåra skulder (t.ex. B, D, GR, F, 
IRL). Ett sådant skuldsurval kan företas centralt (t.ex. IRL) eller på lokal nivå, 
där de behöriga tjänstemännen får stöd genom central vägledning (t.ex. UK). 
I syfte att förena målen för kostnadseffektivitet och lika behandling har några 
medlemsstater försökt minska kostnaderna för uppbörd av små skulder. 
Spanien t.ex har infört förenklade förfaranden för massbehandling av 
30 
bankkonton varvid skatteförvaltningen elektroniskt översänder filer med små 
skatteskulder som skall debiteras deras kunders löpande konton. 
Slutligen tillämpas ordningar för att lägga över uppgifter till utomstående 
ombud (I, IRL) för att inrikta ansträngningarna mot en kostnadseffektiv och 
rättvis skatteuppbörd. 
4.3.2 Införskaffande av detaljerade upplysningar om gäldenärens ekonomiska 
läge 
I syfte att åstadkomma en framgångsrik skuldindrivning är det viktigt, liksom 
när det gäller att förhindra brister i betalningar (se ovan), att införskaffa 
upplysningar om gäldenärens ekonomiska läge. Indrivningsfasen kan 
emellertid, till skillnad från förberedelsefasen, då de flesta upplysningarna har 
förvärvats ur standardkällor, kräva mer ingående information, som bara kan 
införskaffas med särskilda undersökningar, och därför är mer resurskrävande. 
Skatteförvaltningarna i alla medlemsstaterna har behörighet att begära 
upplysningar av de skattskyldiga och inspektera deras lokaler och register. 
Dessa möjligheter kan emellertid vara otillräckliga, och därför kan 
skatteförvaltningarna komma att vilja kontakta tredje man (t.ex. banker, 
försäkringsbolag, skatterådgivare eller kunder). 
Lagarna om förvaltningsförfaranden tillåter emellertid inte obegränsad 
utredning. Tredje man får i några medlemssstater bara kontaktas om den 
begärda informationen inte kan erhållas från den skattskyldige själv (t.ex. D). 
Banksekretessen kan i några medlemsstater vara ett hinder, som inte kan 
undanröjas (L) eller endast i extraordinära fall, t.ex. i bedrägerifall (D, E), eller 
med stöd av särskilda domstolsbeslut (IRL, P), medan andra medlemsstater 
(DK, E, F, GR, I, NL) lättare far tillgång till information hos finansiella 
institutioner. Dessutom kan skatterådgivare eller kunder ha rätt att vägra att ge 
upplysningar om de genom detta äventyrar sin yrkesplikt eller bryter annan 
sekretess (D, E). 
Ytterligare svårigheter härrör ur bestämmelser i beslagordningen i vissa länder, 
enligt vilka förvaltningarna är skyldiga att beslagta gäldenärens tillgångar och 
rättigheter i en särskild ordning (E, P) och som därför gör det nödvändigt att 
utreda det ekonomiska läget i detalj. I Portugal måste exempelvis rörliga 
tillgångar beslagtas innan fasta tillgångar kan inkrävas. 
Bearbetning av information kan leda till att förvaltningarna delar in skulderna i 
tre huvudkategorier. 
a) Skulder som är indrivningsbara omgående. 
b) Skulder som är för tillfället oindrivbara, helt eller delvis, men som är 
indrivningsbara om ordningar beviljas för senarelagda betalningar. 
c) Oindrivbara skulder. 
31 
4.4 INDRIVNING AV SKULDER 
I allmänhet får medlemsstaterna göra utmätning i all lösegendom, som tillhör en 
försumlig betalare, utan begränsningar med hänsyn till egendomens beskaffenhet (lös 
eller fast egendom, fordringar från tredje man och egendom som förvaras av tredje 
man). De beslagtagna tillhörigheterna tjänar till att täcka mervärdesskatteskulden. I 
en medlemsstat (NL) får till och med tillgångar, såsom möbler och utrustning, som 
tillhör tredje man och används i gäldenärens fastighet, tas i beslag. 
Det finns emellertid rättsliga eller praktiska begränsningar för att ta tillgångar i beslag 
(L för fast egendom, E för tillgångar som inte uteslutande tillhör den försumliga 
betalaren, t.ex. äkta makars gemensamma bankkonton). 
Vidare är beslagen begränsade av lagen i den utsträckning som den försumliga 
behöver egendomen för sitt nödvändiga uppehälle (alla MS) eller för sin verksamhet 
(B, DK, UK). Begränsningar kan också bero på proportionalitetsprincipen, t.ex. 
måste värdet av de beslagtagna tillgångarna stå i proportion till skuldens storlek (I, 
p). 
En ytterligare svårighet är att skatteförvaltningarna i princip är fordringsägare på 
samma sätt som den skattskyldiges övriga fordringsägare, och att den skattskyldiges 
egendom utgör gemensam pant för alla hans fordringsägare. Detta innebär att 
förvaltningarna måste handla snabbt, i synnerhet i de fall då ordningsföljden bestäms 
av dagen för beslaget. I några medlemsstater har emellertid finansdepartementet 
allmän förmånsrätt till den skattskyldiges lösegendom (B, F, L, NL, P) och en rätt till 
inteckning i hans fasta egendom (B, F, L). 
Medlemsstaterna försöker komma förbi hinder i förmånsordningen genom att 
realisera sina skattekrav så tidigt som möjligt, t.ex. genom att kvitta gäldenärens krav 
på återbetalning mot mervärdesskatteskulden (t.ex. B, DK, D, E, IRL) eller genom 
förenklad indrivning av obetalade skulder genom beslag av banktillgångar. Belgien 
kan vidta åtgärder för att åsidosätta ordningsföljden med hänvisning till avtal som 
gäldenären ingått för att bedra sina fordringsägare. 
Som komplement till den förebyggande effekt, som indrivning av 
mervärdesskatteskulder har, tillämpar medlemsstaterna ekonomiska påföljder vid 
allvarliga försummelser av skatteplikten, såsom diskuterades i den första rapporten. 
Några medlemsstater utsträcker också området för påföljder till indragning av 
tillstånd och yrkeslicenser (DK, P) vi upprepade, allvarliga brott, eller till och med till 
indragning av rätten att lämna landet (GR för stora skulder). 
4.5 ORDNINGAR FÖR ATT SENARELAGGA BETALNINGAR 
Omedelbara indrivningsåtgär^er är ibland inte lämpliga och kan till och med äventyra 
framtida skattebetalningar. Med hänvisning till den bestämmelse om punktlig 
betalning av mervärdesskatteskuld, som finns i artikel 22.5 i det sjätte 
mervärdesskattedirektivet, beviljas inget anstånd med betalning i Portugal, och 
endast under extraordinära omständigheter i de flesta medlemsstaterna (se bilaga 13), 
om och så länge näringsidkaren behöver det för att klara av tillfälliga ekonomiska 
-32-
svårigheter. Anståndet förvägras således om förvaltningen inte kan förvissa sig om 
att den skattskyldiga kommer att kunna fullgöra den nya planen för skuldbetalning. 
I syfte att förhindra, att planer för betalningsanstånd konkurrerar med andra 
kreditmöjligheter för den skattskyldiga, kräver några medlemsstater (t.ex. D) en 
sammanställning av gäldenärens tillgångar. 
För att säkerställa, att de skattskyldiga inte ser betalningsanstånd som en lockande 
kreditkälla, vidtas följande åtgärder: 
- säkerheter som täcker skulden krävs (alla medlemsstater utom UK, GR), 
- ränta debiteras (alla medlemsstater utom UK) med räntesatser som är högre än 
marknadsräntan (alla medlemsstater utom D, E, I, NL), 
- anstånd beviljas för kortast möjliga tid, vanligen inte längre än 6 -12 månader, och 
- anståndet återkallas om gäldenärens ekonomiska läge förbättras. 
Vid sidan av synpunkter på om åtgärden behövs eller inte, gör medlemsstaterna 
beviljandet av anstånd beroende av de omständigheter, som lett till näringsidkarens 
ekonomiska trångmål, särskilt huruvida detta beror på yttre omständigheter eller 
uppstått genom gäldenärens förorsakande, liksom även av gäldenärens förflutna som 
betalare. 
Besluten fattas av den lokala tjänstemannen (DK, F, UK) eller centralt (t.ex. GR, 
IRL, L). I andra medlemsstater beror nivån för beslutsfattande på det belopp som 
uppskjutits (t.ex. D). Skatteombud i IRL kan gå med på avbetalningsarrangemang, 
men skatteombuden i Italien har inga befogenheter att tillåta flexibla betalningstider. 
4.6 SKULDER SOM INTE KAN INDRIVAS 
Oindrivbara fall blir normalt sett avskrivna, men ibland är det möjligt att återuppliva 
skulden om omständigheterna ändras inom indrivningsfristen. 
Eftergifter begränsas till obetydliga belopp, och föreskrifter om eftergift saknas 
antingen helt i flera medlemsstater (B, GR, E, F, I, IRL, P) eller också har de inte 
tillämpats under de senaste åren (L). I vissa medlemsstater tillämpas eftergifter i fall, 
där indrivning av mervärdesskatteskulden inte är genomförbar eller skulle leda till 
extrema svårigheter för den skattskyldige, och där inga utsikter om betalning inom en 
överskådlig framtid föreligger (DK, D, NL, UK). 
Den rådande praxis för eftergift i de olika medlemsstaterna påverkar grunden för 
beräkningen av deras normalskattesats för mervärdesskatteresurserna. 
I flera medlemsstater (t.ex. B, D, IRL, L) återupplivas en skuld, som inte återvunnits 
i ett konkursförfarande, utan avskrivits, om gäldenären startar en ny 
inkomstbringande verksamhet. 
I Italien görs skatteombuden ekonomiskt ansvariga för de belopp, som inte indrivits, 
om de inte kan styrka att de aktivt försökt uppfylla sina uppgifter. En annan 
medlemsstat (F) gör sina tjänstemän ekonomiskt ansvariga för indrivandet av alla de 
skulder, som de fatt på sin lott. 
33 
KAPITEL 5 
ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV 
MERVÄRDESSKATTEKONTROLL OCH SKULDHANTERING 
5.1 INLEDNING 
Effekten av mervärdesskatteförfaranden kan utvärderas genom att kontrollera i 
vilken mån målen uppfyllts, och genom analys av de kostnader som förorsakats av 
förfarandena. 
De allmänna målen för mervärdesskatteförvaltningarna anges i kapitel 2 och 
inbegriper maximering av frivilligt fullgörande, indrivning och förebyggande av 
undvikanden och undandraganden. De mer speciella mål för kontroll och 
skuldhantering, som anges i kapitel 3 och 4, inbegriper maximering av upptäckter av 
tillkommande skulder och av indrivna skulder, främjande av punktlig betalning och 
minimering av utestående skulder. En sammanfattning av de nationella 
målsättningarna och de viktigaste metoder för utvärdering av verksamhetens 
effektivitet som används av medlemsstaterna finns i bilaga 14. 
Kostnaderna för mervärdesskatteförfarandena delas mellan förvaltningen och den 
skattskyldiga. Förvaltningskostnader kan beskrivas som skatteförvaltningamas 
utgifter för att genomföra, uppbära och indriva mervärdesskatt. 
Fullgörandekostnader är kostnader som drabbar näringsidkarna i samband med att de 
följer de bestämmelser och föreskrifter, som är förenade med förfarandena för 
mervärdesskatt, till exempel att hålla bankkonton och föra register samt att inge 
deklarationer. Förvaltningskostnader och fullgörandekostnader är ofta förbundna 
med varandra på så sätt att service till skattskyldiga minskar fullgörandekostnaderna 
men ökar kostnaderna för skatteförvaltningen. På liknande sätt kan också nivåerna 
för de skattskyldigas fullgörande förbindas med respektive kostnadsnivåer för 
förvaltningen och de skattskyldiga. 
Medlemsstaterna blir i ökande omfattning medvetna om dessa aspekter och 
genomför allmänt åtgärder för att balansera en minskning av både 
förvaltningskostnader och fullgörandekostnader mot förbättrade fullgörandenivåer. 
5.2 MATNING OCH ÖVERVAKNING AV ALLMÄNT 
MERVÄRDESSKATTEFULLGÖRANDE OCH KOSTNADER 
Mätningar av det allmänna fullgörandet utgående från skillnaden mellan det väntade 
och verkliga fullgörandet eller från skatteundandragandet, har företagits i stora 
makroekonomiska översikter (E, I, GR) eller genom att gå igenom resultaten av 
skattekontrollerna och regelbundet analysera skatteintäkterna mot de uppnådda 
resultaten. Storbritannien upprättar statistik över undandraganden och sammanställer 
årligen en nationell redogörelse med stöd av denna. (Se bilaga 17) 
34-
Utnyttjande av skattedata, för att uppskatta omfattningen av bedrägerier i olika 
sektorer, har gjorts i Spanien och övervägs i Luxemburg (Se bilaga 17). 
Storbritannien är i färd med att utveckla en rad skatteavkastningsindikatorer för att 
försöka förklara variationerna i skatteavkastning. 
De flesta medlemsstaterna (B, D, GR, E, F, IRL, NL, UK) kan, om än bara 
emellanåt, fastställa sina samlade kostnader för förvaltning av mervärdesskatt. Dessa 
uttrycks vanligen i procent av den totala årliga inkomsten och varierar allmänt från 
0,8% till ungefär 2% (se bilaga 15). Det skall dock noteras att beräkningsmetoder 
och respektive skatteperioder inte är enhetliga i medlemsstaterna. 
5.3 SÄRSKILDA INDIKATORER FOR SKATTEFÖRVALTNINGENS 
EFFEKTIVITET OCH VERKSAMHETENS MÅL 
De flesta medlemsstater har sammanställt en rad indikatorer på verksamhetens 
effektivitet och mål, som kan användas på både central och lokal nivå, för att 
övervaka den operationella och strategiska framgången av kontroller och 
skuldhantering i förhållande till de särskilda mål, som satts upp. 
De flesta målen och mätmetoderna för verksamhetens effektivitet används av 
medlemsstaterna i normala fall för att jämföra antalet utförda kontroller, mängden av 
skulder, som är avklarade eller utestående, och de resurser som satts in för att nå 
dessa resultat. 
Storbritannien använder nivån för frivillig anmälan av för låga deklarationer som ett 
tecken på framgång i sin kontrollpolitik att uppmuntra ett förbättrat fullgörande. De 
flesta angivelser som tillämpas i de olika medlemsstaterna hänför sig emellertid till en 
analys av förvaltningens prestation i förhållande till sina egna kostnader och till de 
faktiska resultat som åstadkommits, t.ex. indrivning. 
På så sätt kan de nationella förvaltningarna exempelvis övervaka upptäckta 
tillkommande skulder, genomsnittet för obetalda skulder, antal utförda kontroller 
eller indrivna skulder per tjänsteman, genomsnittet för ytterligare avkastning per 
tjänsteman eller per kontroll, indrivna skulders antal och värde i procent av antingen 
den totala utestående skulden eller inkomsten, och de utestående skuldemas storlek i 
förhållande till 12 månaders skulder eller inkomster. Dessutom tas en rad 
kostnadsenheter fram för att påvisa t. ex. kostnaderna per uppburen skuld och gjorda 
besök. 
Det finns dock relativt fa indikatorer, som antingen utgör mått på näringsidkarnas 
kostnader för att uppfylla sina skatteförpliktelser eller medger en klar uppskattning 
av förbättringarna i det allmänna frivilliga fullgörandet bland de skattskyldiga. 
5.4 REGISTRERING OCH ÖVERVAKNING AV 
MERVÄRDESSKATTEKONTROLL OCH SKULDINDRIVNING 
En korrekt utvärdering av verksamhetens resultat och effektivitet bygger på att alla 
grundläggande data är riktiga och av god kvalitet. 
35 
I de flesta medlemsstaterna framställs den grundläggande informationen för 
kontroller av slutsatser genom besök hos näringsidkare. Protokollen över dessa, 
vilkas information sedan databehandlas och analyseras, innehåller statistik över 
antalet fullbordade kontroller, vilka näringsidkare som kontrollerats, de tillkommande 
skulder som upptäckts, den tid det tagit för att fullborda kontrollerna och antalet 
deltagande inspektörer och deras tjänsteställning. 
På området för skuldindrivning registreras i normala fall upplysningar om utestående 
belopp, nyckeldagar, vidtagna åtgärder och typen av näringsidkare på en individuell 
grund. 
Med tanke på det nära förhållandet mellan kontroll och uppbörd av mervärdesskatt, 
har vissa medlemsstater (E, F, DK) utvecklat fullt integrerade datorsystem, som 
medger övervakning av fall, från och med att de tas med i kontrollplanen och vidare 
genom de därefter på varandra följande skedena, och registrerar kontrollresultaten 
och övervakar den indrivning som görs. 
Den grundläggande information, som hänför sig till en enskild näringsidkare eller 
kontrollnivå, hanteras vanligen på ett i stort liknande sätt i alla medlemsstaterna. 
För det första blir den skattskyldigas filer antingen uppdaterade med resultaten från 
kontrollen och/eller övervakas under det att indrivningen utförs. 
För det andra analyseras de individuella handlingsprotokollen på lokal eller regional 
nivå för att räkna ut de statistiska grunduppgifter, som exempelvis i förhållande till 
kontrollarbetet uppvisar den tjänstetid som lagts ned på en uppgift och den kostnad 
som arbetet dragit jämfört med det förutsedda eller förväntade genomsnittet. 
För det tredje läggs alla de samlade resultaten från de kontroller som utförts av ett 
särskilt kontor eller en särskild region samman och analyseras på ett sätt och i en 
form, som gör det möjligt för både lokala och centrala handläggare att utvärdera 
arbetet. Utvärderingen sker på båda nivåer, varvid de samlade resultaten av kontroll 
och skuldhantering kontrolleras och jämförs med motsvarande, ovan beskrivna 
indikatorer eller mål. Till sist jämförs de olika regionala och lokala kontorens resultat 
med varandra. 
Såsom anges i kapitlen 3 och 4, återfinns i ökande omfattning ansvaret för kontroll 
och skuldhantering på regional nivå. Detta har möjliggjort en utveckling av 
standardiserade registrerings- och övervakningssystem som medger ett snabbt och 
flexibelt framtagande av väsentlig prestationsstatistik för handläggare på alla nivåer i 
förvaltningen. Om de lokala inspektörerna fungerar väl och upprättar detaljerade 
protokoll med jämn kvalitet, kan informationen senare även användas för centrala 
eller lokala tendensanalyser, budgetering eller inkomstbedömning. 
Med hjälp av denna information kan den centrala instansen övervaka, att 
skattskyldiga över hela landet blir lika behandlade beträffande urval för kontroll, och 
att skuldhanteringen är jämn för alla kategorier näringsidkare (B, D, DK, F, I, NL, 
UK), 
De flesta förvaltningar förlitar sig inte enbart på dessa siffror utan har arbetslag, som 
har en översikt över regionemas arbete, för att säkerställa både 
-36 
förvaltningspersonalens kvalitet och effektivitet och lika behandlingen av 
skattskyldiga (B, D, DK, E, F, I, P, UK). 
5.5 MÄTNING AV INVERKAN VID ÄNDRINGAR AV FÖRFARANDEN OCH 
FULLGÖRANDEKOSTNADER 
Inverkan av särskilda ändringar i lagstiftningen på förfaranden för kostnader och 
fullgörande har av några medlemsstater (E, UK) beräknats i antingen kvantitativ eller 
kvalitativ form. Följande exempel på förfaranden visar det nära förhållande, som 
finns mellan förvaltningskostnader och fullgörandenivåer: 
1) Medlemsstater, som har infört eller ökat sina registreringströsklar (F, IRL, L, UK), 
har rapporterat positiv inverkan på både kostnader och fullgörande (F 
rapporterade en försumbar inverkan på fullgörande). 
2) Att begära deklarationer mindre ofta, förenkla blanketterna som skall fyllas i, och 
förbättra betalningsmetoderna (B, IRL, P). Några medlemsstater (F, IRL, L) har 
insett en positiv inverkan på kostnaderna för förvaltningarna, de skattskyldiga och 
fullgörandenivåerna. Belgien har emellertid nyligen slopat sin årliga 
deklarationsplan som en följd av en allvarlig oro för riskerna i den 
mervärdesskattekarusell med bedrägerier i vilken skatteregistreringsnummer, som 
tilldelats näringsidkare som försvunnit efter att ha registrerats för mervärdesskatt, 
används. 
3) Att vidta en rad åtgärder, som gör det möjligt för de skattskyldiga att regelbundet 
hålla sig underrättade om ändringar i mervärdesskatten och sina skyldigheter. 
Dessa åtgärder inbegriper besök hos näringsidkare (DK, UK), tilldelning av fri 
telefon (E, F, I), Minitel (F) och kontakter med branschorganisationer osv. 
Medlemsstaterna rapporterade att de flesta av dessa initiativ hade en positiv 
inverkan på fullgörandet, med undantag av Frankrike, i fråga om rådgivare på de 
lokala kontoren. Några medlemsstater (IRL, L, UK) ansåg att dessa åtgärder 
minskade fullgörandekostnaderna. 
4) Variationer i kontrollbesökens antal, djup av och längd kan ha en påtaglig inverkan 
inte bara på kostnaderna för alla förvaltningar (F, UK) utan också på 
fullgörandenivåerna (F). 
5) Utveckling av kontroller, som grundas på särskilt angivna sektorer av 
näringsidkare, och utnyttjande av revisionsöverenskommelser med företag, kan 
också minska kostnaderna för förvaltningarna (DK, IRL, NL, UK). Frankrike och 
Luxemburg har bägge noterat att en förenklad beräkning av skatt på ingående 
poster har positiva effekter på fullgörandekostnaderna. De båda länderna har dock 
delade meningar om effekten på fullgörandenivåerna (F negativa och L positiva). 
6) Snabbare återbetalningar av mervärdesskatt (B, DK, IRL, I, UK) och 
medgivanden för skattskyldiga med låg omsättning att göra flexibla betalningar 
inom en budgeterad plan (F, I, L, UK). Medlemsstaterna noterade en nedgång i 
fullgörandekostnader och en liten eller negativ inverkan på 
förvaltningskostnaderna. Frankrike och Luxemburg observerade inte någon positiv 
inverkan på fullgörandenivåerna. 
-37 
7) Tillåtande av nya betalningsmöjligheter för de skattskyldiga såsom elektronisk 
överföring (t.ex. DK, F) befanns ha en positiv inverkan på både kostnader och 
fullgörande (F). 
8)Ökning av antalet betalningstidpunkter t.ex. i Italien, genom införande av det sk. 
"conto fiscale", som möjliggör betalningar till skatteombud via postkontoren, och 
elektronisk mervärdesskattebetalning för stora näringsidkare (F, övervägt i IRL) 
bedömdes positivt av dessa länder. 
Även om den kvantifiering av de faktiska fullgörandekostnader, som faller på 
näringsidkarna, i synnerhet de små och medelstora, befanns mycket svår att mäta, 
beräknade Nederländerna att de skattskyldiga, som företar 
mervärdesskattetransaktioner inom gemenskapen, p.g.a. dessa transaktioner har 20% 
högre fullgörandekostnader än de som bara företar inhemska transaktioner. Danmark 
rapporterade, att små företag där far ett kontantbelopp för att uppväga 
bokföringskostnaderna. 
Fullgörandekostnader för skattskyldiga som företar transaktioner inom gemenskapen 
måste jämföras med de fullgörandekostnader de hade innan skattekontrollen vid de 
interna gränserna upphävdes. I Nederländerna visar en studie som utförts av 
Ekonomiska institutet för små och medelstora företag i Nederländerna att införandet 
av de mervärdesskattebestämmmelser som gäller under övergångsperioden lett till en 
strukturell kostnadsminskning för företagen (se paragraf 74 i kommissionens rapport 
till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av de övergångsordningar för 
mervärdesskatteuppbörd för handel inom gemenskapen - KOM(94)515slutl. av den 
23.1.94) 
Storbritannien samlar nu upplysningar om kostnader genom att besöka och intervjua 
ett representativt urval av företag, för att på så sätt mäta inverkan av ändringar i 
lagstiftningen och förfaranden på fullgörandenivåer. 
38-
KAPITEL 6 
SLUTSATSER 
6.1 VIKTIGA RESULTAT OCH UTVÄRDERING 
Analysen av de åtgärder, som nyligen vidtagits eller förutses av medlemsstaterna för 
att förbättra effektiviteten i sin mervärdesskatt, har lett till följande resultat: 
a) Allmänna mål, 
De allmänna mål som förtecknades i den första rapporten (att maximera 
uppbörden, frivillig och med tvång, med en betoning på frivilligt 
fullgörande), förefaller nu att vara brett accepterade och allmänt tillämpade av 
medlemsstaterna. 
Omfånget och typen av myndighetemas arbete uppvisar andra gemensamma 
drag, nämligen ett ökande antal skattskyldiga som skall hanteras av samma 
eller minskande personalresurser och en ökande mängd av transaktioner 
inom gemenskapen. 
b) Organisation 
Förvaltningarna har svarat på denna utmaning med fortsatt, förbättrad 
utbildning av sin personal och genom att försöka höja sin effektivitet genom 
omfattande datorisering, omfördelning av resurser och omorganisation av 
förfaranden för att säkerställa kostnadseffektivitet. I detta sammanhang är det 
värt att understryka förändringen mot kundorientering (som täcker 
integrerade flerskatteförfaranden) som motsats till funktionsorientering 
(som täcker förfaranden, där varje skatteart behandlas för sig) och den ändrade 
inriktningen i några medlemsstater mot ett förebyggande åtgärder på icke­
fullgörande. 
I fråga om organisationen framträder också en klar tendens mot 
decentralisering. 
Det finns särskilt en tendens mot en ökad roll för de lokala kontoren vid 
urval av de näringsidkare som skall kontrolleras, och i beslut om 
skuldhantering. Genom decentralisering dras större nytta av de lokala 
tjänstemännens bättre kunskap om och erfarenhet av de vilka utmärkande drag 
som kännetecknar de skattskyldiga inom deras respektive områden. 
Decentralisering kräver förbättrad samordning och information. Detta har 
understötts av datoriseringen, som gör det möjligt att på flera platser och 
nivåer få tillgång till information, som erhållits från vilken nivå som helst, och 
således förbättra samordningen. Datoriseringen möjliggör också en snabb 
utvärdering av resultat på olika nivåer och en tillämpning av liknande 
effektivitetsnivåer och lika behandling av skattskyldiga på alla platser. 
-39 
Den Ökade möjligheten till databehandling är grunden till tendensen mot 
insamling av upplysningar och riskbedömning. Detta medger en 
systematisk analys och användning av tillgänglig information vid 
handläggningen av särskilda fall. Men det gör det också möjligt att effektivare 
upptäcka gemensamma risker och att dela in näringsidkare i kategorier. 
Riskbedömning och indelning av näringsidkare möjliggör att mera 
standardiserade och kostnadseffektiva program för kontroll och 
skuldindrivning skräddarsys för olika typer av näringsidkare. 
c) Kontroll 
Också i fråga om kontrollinriktning märks en rad olika tendenser. Som en 
följd av den ökade kapaciteten för analys av den information, som är tillgänglig 
för mervärdesskattekontoren, finns det en tendens i medlemsstaterna att öka 
betydelsen av skrivbordsrevision både för att höja effektiviteten av mer 
målinriktade revisionsbesök och att om möjligt ersätta resursintensiva besök 
med mindre kostnadskrävande och standardiserade kontroller på plats. 
Ett ökande antal medlemsstater har integrerad kontroll av alla skatter och 
för dem, som håller kontrollerna åtskilda, har samordningen i alla fall ökat. 
Denna process, som redan var mer utvecklad inom området för 
skuldindrivning, är i samklang med "kundorienteringen" och möjliggör att 
tillgänglig information utnyttjas på bästa sätt och dubbelarbete undviks. 
Handläggning av kontroll och uppbörd integreras också i ökande 
omfattning av medlemsstaterna. Framgångsrik uppbörd omfattar insatser mot 
försummelser inom deklaration och skuldhantering. Tekniker för 
undandragande som uppdagats av kontrollavdelningar (t.ex. "fågel Fenix"-
bolag) har också observerats på uppbördsstadiet för fastlagda skulder. Det 
finns dessutom en tendens att vidga urvalet av typer för kontrollbesök för att 
göra det möjligt för medlemsstaterna att för varje näringsidkare tillämpa den 
mest lämpliga kombinationen av noggranna (ofta för flera skatter) och kortare, 
mer flexibla undersökningar av särskilda områden (t.ex. transaktioner inom 
gemenskapen). 
d) Skuldhantering 
Vad beträffar skuldhantering finns det ett gemensamt drag i det att obetalade 
skulder har ökat i antal och betydelse. 
Den tendensen hänförs huvudsakligen till effekterna av konjunkturnedgången. 
Med hänsyn till de svåra indrivningsfallen har medlemsstaterna ökat 
användningen av betalningsöverenskommelser. Dessa överenskommelser kan 
bidra till att återvinna skatteskulder, som annars skulle vara oindrivbara. 
Försiktighet måste dock iakttas så att betalningsöverenskommelser inte beviljas 
till näringsidkare, som inte kommer att kunna klara av dem, eller till personer, 
som kan finansiera sin skatteskuld med skäligare villkor på annat håll. 
40 
e) Utvärdering av resultat 
Medlemsstaterna ägnar sig i ökande omfattning åt utvärdering av 
resultat.Förbättringar kan dock ännu göras på detta område. Metoder för att 
mäta effektiviteten utvecklas och används vid övervakning av 
fullgörandenivåer och förvaltnings- och fullgörandekostnader. 
Utvärdering har blivit allt viktigare på grund av decentralisering och krav på 
kostnadseffektivitet och målprioritering, och har lett till större 
kostnadseffektivitet genom datorisering och standardisering. Urvalet av 
mätmetoder för att utvärdera effektiviteten måste göras noggrant för att 
undvika, att alltför hög prioritet ges åt kortsiktiga ekonomiska mål, vilket 
skulle kunna leda till att svårkontrollerade eller ekonomiskt mindre 
betydelsefulla näringsidkare försummas, varigenom nischer i kontrollsystemet 
kan uppstå. 
Dessa vanliga tendenser i mervärdesskatt eförvaltningamas miljö och arbetsmetoder 
är inte lika framträdande i alla medlemsstaterna. Kommissionen bedömer det 
sannolikt, att de flesta av dessa tendenser kommer att leda till höjda, sinsemellan 
liknande nivåer för effektivitet, och föreslår därför att förvaltningarna tar hänsyn till 
dessa tendenser och, där så är lämpligt och inom ramen för de nationella särskilda 
förhållandena, utvärderar och tar med i beräkningen följande inriktningar: 
6.2 FÖRSLAG TELL FÖRBÄTTRINGAR 
1. Allmänna mål 
1.1 Fortsätta att förbättra servicen till skattebetalarna 
* vidareutveckling av åtgärder som gör det möjligt för 
skattebetalarna att regelbundet få information om ändringar i 
mervärdesskattelagstiftningen eller deras skatteåligganden 
* inrättande av kontaktpunkter för skattebetalare 
* förenkling av deklaration och skatteinbetalning 
1.2 Utveckla förebyggande analys- och handlingsplaner för att förhindra och 
minska skattebedrägerier 
* påminnelse per telefon för att undvika förseningar och försummelse 
av inbetalningar, eller tidiga besök hos nya företag 
1.3 Fortsätta utvecklingen av datorisering, omorganisation och rationalisering 
av förfaranden för att säkerställa kostnadseffektiviteten 
41-
* säkerställa att information når ut till berörda ansvariga tjänstemän i 
lämplig form, för att dra mesta möjliga nytta av beslutsfattandet 
1.4 Förbättra samordning och effektivitet mellan avdelningar med ansvar för 
liknande förfaranden eller andra typer av skatter. 
1.5 Fortsätta att förbättra administrativ samordning och samarbete vid kontroll 
och indrivning 
* främja användningen av standardförfaranden och -metoder 
1.6 Fortsätta att utveckla och förbättra personalutbildningsprogram på ett antal 
olika områden 
* förfaranden för kontroll av stora näringsidkare och transaktioner 
inom gemenskapen 
* rationell användning av datahjälpmedel 
* maximering av nyttan och användningen av riskanalysmetoder 
2. Datorisering 
2.1 Utvärdera, på grundval av kostnadseffektivitet, den sannolika inverkan av 
ökad datorisering på de områden där den ännu inte har införts och i 
synnerhet till 
a) resursfördelning och övervakning, 
b) nätverk, som förenar centrala och lokala kontor, 
c) redskap för revisioner på plats (informationskontroller, urval av 
näringsidkare), och 
d) redskap för revisionsbesök (expertsystem, datasökning). 
3. Decentralisering 
3.1 Sprida ut tillgängliga upplysningar till all beslutsfattande personal 
3.2 Utfärda kontroll- och skuldhanteringshandböcker, särskilda 
revisionsprogram (expertsystem) för att säkerställa konsekventa 
tillvägagångssätt, lika nivåer av arbetseffektivitet och jämlik behandling av 
skattebetalare 
3.3 Säkerställa att resultaten delges på lämpligt sätt för att underlätta 
övervakning och utvärdering 
4. Insamling av upplysningar, riskbedömning 
4.1 Säkerställa ett systematiskt, noggrant insamlande av upplysningar om 
näringsidkarnas verksamheter och om risker i vissa kategorier av 
näringsidkare (t.ex. branscher) 
-42 
4.2 Analysera information som insamlats för de olika branscherna, och se till 
att: 
* omfattande information om varje grupp sammanställs 
* medvetenheten om arbetsförutsättningar och specifika 
kontrollrisker ökar 
* handböcker och revisionsprogram inrättas, som ger personalen 
möjlighet att anpassa mer allmänna kontrollprogram till särskilda 
krav och behov 
4.3 Säkerställa att riskkriterierna har en bred bas och tar hänsyn till både 
finansiella risker och allmänna fullgöranderisker (undandraganden). 
5. Kontrollinriktning 
5.1 Genomföra analys och urval av enskilda näringsidkare eller grupper enligt 
kategorier med hjälp av klara standardregler för urval av näringsidkare med 
tillräcklig hänsyn till riskkriterier. 
5.2 Upprätta specialprogram för att behandla de mest relevanta riskerna, 
a) risker, som kräver snabbt agerande i kontroll- och 
skuldhanteringsärenden (t.ex. "fågel Fenix"-bolag och omedelbart 
förestående konkurser), och 
b) risker, som kräver särskilda specialiserade tekniska metoder (t.ex. 
särskilda branscher och systembaserade revisioner). 
5.3 Maximera användandet av både standardiserade revisionsprogram och 
modem bokförings- och revisionsprogramvara för att underlätta 
övervakning och utvärdering av resultaten. 
5.4 Integrera/göra en nära kontroll av förvaltningarna för mervärdesskatt och 
andra skatter. 
5.5 För att effektivt samordna användningen av tillgängliga kontrollinstrument 
eller -metoder 
* ingående kontroller för att övervaka en näringsidkares samtliga 
skatter under en viss period 
* regelbundna kontroller av en viss typ av skatt eller en viss 
kontrollgrupp (t.ex. nya företag, återbetalning av mervärdesskatt) 
6. Inriktningar för skuldhandläggning 
6.1 För att samordna ansvarsområdena för kontroll och indrivning och säkra 
regelbundna kontakter mellan förvaltning och skattskyldiga i syfte att 
uppnå mer detaljerad information om skattskyldiga som kan väntas vara 
-43-
försumliga, samt att tillåta bättre övervakning och möjliggöra snabbare 
förebyggande: 
* användning av tidiga påminnelser 
* omedelbara indrivningsåtgärder 
6.2 För att minska indrivningskostnaderna för små skulder, tillämpa förenklade 
förfaranden, som t.ex. avdrag av skulder från den skattskyldiges 
bankkonto. 
6.3 Se till att betalningsöverenskommelser 
* endast tillämpas i fall där skulden (med ny betalningsplan) kan 
uppbäras 
* inte kan användas som attraktiva finansieringskällor för 
skattskyldiga (genom garantier, högre räntenivåer än de 
marknadsmässiga, korta betalningstider) 
* tillämpas för så korta perioder som möjligt. 
6.4 Återuppliva avskrivna skulder vid fall av förnyad verksamhet, men undvik 
att avskräcka från nya initiativ. 
7. Utvärdering av effektiviteten 
7.1 Fortsätta att utveckla klara målsättningar för förvaltningen av 
mervärdesskatten, inklusive för en rad kostnads- och fullgörandefrågor. 
7.2 Utveckla en rad olika mål och mätmetoder för verksamhetens effektivitet 
som inte bara mäter olika aspekter av kostnadseffektivitet inom 
förvaltningen, utan också kostnads- och allmänna fullgörandenivåer för de 
skattskyldiga. 
7.3 Säkerställa ett jämnt och standardiserat återflöde av aktivitetsrapporter och 
resultat som möjliggör inrättandet av en konsekvent och säker 
informationsbas för prestationsutvärdering. 
7.4 Utveckla den övergripande övervakningen och förvaltningen av 
verksamhetens kvalité och effektivitet och av lika behandling av alla 
skattskyldiga inom det nationella territoriet. 
6.3 UPPFÖLJNING 
Kommissionen avser att främja dessa förbättringar genom åtgärder både i fråga om 
regler och praxis. 
-44 
1. På regelnivån har kommissionen redan lagt fram ett förslag i form av en ändring av 
förordning 1553, artikel 12.2-3.ll 
Kommissionens förslag skulle innebära, att dess löpande verksamhet enligt artikel 12 
skulle kompletteras med besök hos medlemsstatemas förvaltningar i förbindelse med 
revisionssystem för mervärdesskatteförfaranden. Revisionsplaner skulle utarbetas i 
samarbete med de nationella förvaltningarna. De tänkbara förbättringar, som tagits 
upp, skulle såsom för närvarande diskuteras med de berörda förvaltningarna. 
I de fall då revisionssystemens resultat visade betydande skillnader i effektivitet, 
skulle kommissionen överväga att utfärda rekommendationer till de berörda 
medlemsstaterna. 
En sådan ändring återger unionens och medlemsstatemas normalt sett gemensamma 
intresse i fråga om effektiv mervärdesskatteförvaltning och möjligheterna till 
samarbete mellan kommissionen och medlemsstatemas förvaltningar på detta 
område. 
2. På den operationella nivån avser kommissionen att bidra till inriktningen mot en 
ökad effektivitet genom att 
1. hålla regelbundna sammankomster med medlemsstatemas förvaltningar för att 
tillsammans med de berörda medlemsstaterna överväga de åtgärder, som 
genomförts, och de som skulle kunna bidra till vidare förbättringar, 
2. fortsätta seminarieprogrammet för mervärdesskattetjänstemän i ämnen, som är 
relevanta för förbättringar av ovan nämnda förfaranden, och stödja liknande 
initiativ, som tagits av medlemsstaterna själva. Särskild uppmärksamhet skall i 
dessa seminarier ges åt analysen av de faktiska och möjliga förbättringarna av 
särskilda förfaranden, och 
3. främja samarbetet mellan medlemsstatemas förvaltningar vid utvecklingen av 
gemensamma projekt som syftar till analyser av särskilda grupper av 
näringsidkare, särskilda former av icke-fiillgörande och utveckling av 
gemensamma indikatorer för utvärdering som i möjligaste mån använder sig av 
kvantitativa kategorier. 
Den förändrade texten enligt kommissionens förslag lyder nu: 
"1. Medlemsstaterna skall förse kommissionen med upplysningar om de förfaranden de tillämpar för 
att registrera skattskyldiga och fastställa och uppbära mervärdesskatt och om modaliteterna i och 
resultaten av deras kontrollsystem för mervärdesskatt. 
2. Kommissionen får genomföra punktvisa undersökningar hos de nationella myndigheterna för att 
kontrollera de förfaranden, modaliteter och resultat, som anges i punkt 1. 
Kommissionen skall överväga, ullsammans med den berörda medlemsstaten, om förbättringar av 
dessa förfaranden kan tänkas i syfte att öka deras effektivitet. För detta ändamål skall kommissionen, 
om så är lämpligt, ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten. 
3. Kommissionen skall vart tredje år upprätta en rapport över de förfaranden, som tillämpas i 
medlemsstaterna, och över alla förbättringar, som övervägs, åtföljd, om så dr lämpligt, av 
rekommendationer från kommissionen i syfte att öka deras effektivitet." 
hs-
Tablet 
VAT in the Community and in the Member States 
Community Own Resources by source of revenue 1991-1994 
1991 1992 1993 1994(1) 
Community revenue % % % % 
Agricultural levies 4,4 3,3 2,9 2,9 
Custom duties 20,4 18,9 16,8 18,0 
VAT own resources 53,8 58,0 52,5 51,3 
4th resource (GNP) 13,2 13,9 25,2 27,0 
Miscelleneous | 8,1 5,8 2,6 0,7 
(1) Budget 1994. 
Community revenue 1993 
by souroe of Community revenue, % of total revenues 
Agricultural levies 
3% 
4th resource (GNP) 
27% Custom duties 
18% 
VAT own resources 
52% 
Source: Vade-Mecum budgétaire CE. 
-V6-
Table 2 
Amount of VAT own resources paid by Member States 
to the Community Budget (1991 - 1993), Mio. ECU 
Member State 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Total EUR 12 1991 
1022,6 3,4% 
608,9 2,0% 
8736,8 28,9% 
469.1 1,6% 
2977,3 9,8% 
7083,3 23,4% 
23 U 0,8% 
5215.0 17,2% 
68,9 0,2% 
1609.1 5,3% 
392,0 1,3% 
1841,8 6,1% 
30255,9 100,0% 1992 
1108.1 3,2% 
618.0 1,8% 
10183,2 29,2% 
508.8 1,5% 
35333 10,1% 
7508,1 21,6% 
248,3 0,7% 
5278,0 15,2% 
79,3 0,2% 
1700,7 4,9% 
469.9 1,3% 
3600,9 10,3% 
34836.6 100,0% 1993 
1029.3 3.0% 
626,4 1.8% 
10565,2 30,6% 
616.7 1,8% 
3304,7 9,6% 
6812,9 19,8% 
282,4 0,8% 
6247,2 18,1% 
114,3 0,3% 
1813,5 5,3% 
527,7 1,5% 
2549.4 7,4% 
34489,9 100,0% 
Source: Compte de gestion de la C.B. 
Note: The figures include the balances and the UK correction 
THE AMOUNT OF VAT OWN RESOURCES PAID BY MEMBER STATES IN 1993, 
% SHARE OF EUR 12 TOTAL 
36,0% 
30,0% 4 
26.0% 4 
20.0% 4 
16,0% 4 
10,0% 4 
6,0% 4 
IRL 
I r " I 
IRL I 
Table 3 
VAT Revenue collected in Member States 
VAT revenue 
as % of total tax revenue (1) 
1991/1992 
VAT Total VAT as % 
revenue tax rev. of total tax 
bn.ECU bn.ECU revenue 
B 13,0 77,3 16,8 
DK * 9,8 50,6 19,4 
D 103,4 636,9 16,2 
GR * 6,1 23,5 26,0 
E 28,0 163,4 17,1 
F 77,7 446,6 17,4 
IRL * 2,8 13,5 20,7 
I 55,7 395,8 14,1 
L * • 0,6 3,7 15,2 
NL 19,6 118,4 16,5 
P * 3,7 19,8 18,8 
UK 56,4 273,9 20,6 
EUR 12 376,7 2223,3 16,9 
* = 1991 
(1) Total tax revenue is represented by: taxes 
production and imports; taxes on income and 
actual social contributions; capital taxes. linked to 
wealth; 
VAT REVENUE AS % OF TOTAL TAX 
REVENUE 
YEARS 1991/92 Total tax revenue 
as % of GNP 
1991/1992 
Total tax 
revenue as 
% of GNP 
B 45,7 
DK » 48,0 
D 42,5 
GR * 41,1 
E 36,8 
F 43,7 
IRL * 37,1 
I 41,9 
L * 48,8 
NL 47,8 
P * 35,7 
UK 34,0 
EUR 121 41,2 
1991 VAT revenue as 
% of GNP 
1891/1992 
VAT 
revenue VAT as % 
bn. ECU of GNP 
B 13,0 7,7 
DK * 9,8 9,3 
D 103,4 6,9 
GR » 6,1 10,7 
E 28,0 6,3 
F 77,7 7,6 
IRL * 2,8 7,7 
I 55,7 5,9 
L * 0,6 7,4 
NL 19,6 7,9 
P * 3,7 6,7 
UK 5M M 
EUR 12 1 376,7 7,0 
1991 
VAT REVENUE AS % OF GNP 
YEARS 1991/92 
Souro*: Suivi du Livra Btono CE. 
Table 4 
Micro, small, medium-sized and large businesses in each country as % of total micro, small, 
medium-sized and large businesses in the entire European Union 
(industrial sector construction included) 
1990 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 1989) 
L 
NL 
P 
UK 
Total Micro 
No % of 
of units turnover 
94067 14 
37240 13 
347605 7 
NA. 
477631 
416882 9 
1636 
320233 14 
1449 
55503 
165803 9 
839855 9 
2757904 Small 
No % of 
of units turnover 
9919 23 
7408 32 
117719 16 
7587 39 
61024 
59124 21 
2569 
93972 37 
627 
14883,05 
19217 30 
50713 20 
444762 Medium-size 
No % of 
of units turnover 
1081 21 
641 26 
10678 18 
507 42 
3227 
5807 20 
404 
5104 22 
83 
1734 
1830 28 
5016 15 
36112 Large 
No % of 
of units turnover 
219 42 
110 28 
2239 59 
60 18 
481 
1210 50 
38 
734 27 
11 
0 
245 34 
1404 56 
6751 Total 
105286 
45399 
478241 
8154 
542363 
483023 
4647 
420043 
2170 
72120 
187095 
896988 
3245529 
Note: Enterprises for GR and IRL only include NACE 1-4. Enterprises for NL only include NACE 2-4 
Note: Turnover for DK and I only include NACE 2-5. Turnover for GR only include NACE 1-4. 
Note: For GR the turnover for medium enterprises includes turnover from large enterprises within NACE 1. 
Note: The figures for D include only WestGennany and WestBerlin. 
35 BUSINESSES IN INDUSTRIAL SECTOR (INCL. CONSTRUCTION) 1890 
•Jib 
! MICRO D SMALL MEDIUM ! LARGE 
TURNOVER IN INDUSTRIAL SECTOR (INCL. CONSTRUCTION) 1990 
Table 5 
THE PROPORTION OF THE NUMBER OF BUSINESSES IN SENSITIVE SECTORS AND THEIR TURNOVER. 1990 
Number in Turnover in Pet. of total Pet. of turnover 
Number of Turnover of "sensitive" "sensitive" "sensitive" "sensitive" 
Member State businesses businesses sectors sectors sectors sectors 
B 487.654 354.174 371.419 195.052 76 55 
DK 154.090 163.961 110.594 104.760 72 64 
D 2.045.435 2.501.439 1.355.477 1.187.416 66 47 
GR 8.364 22.091 n.a. n.a. n.a. n.a. 
E 2.258.172 n.a. 1.683.833 n.a. 75 n.a. 
F 1.975.747 1.770.877 1.401.651 864.083 71 49 
IRL 4.804 n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. 
I* 1.590.811 1.294.222 1.310.664 705.368 82 55 
L 15.321 n.a. 11.604 n.a. 76 n.a. 
NL 397.864 n.a. 238.136 n.a. 60 n.a. 
P 603.285 133.426 459.093 66.411 76 50 
UK 2.659.952 n.a. 1.985.668 nj^ 75 njL_ 
Total J 12.188.331 6.218.099 8.928.139 3.123.090 73 50 
Note: 
Note: 
Note: 
Note: Figures for Italy are from 1989. 
The member states use the following units: 
Enterprises D, E, F, I, L, P and UK 
VAT-units B 
Legal units DK 
Economic units NL 
It is not possible to generate figures for "sensitive sector" for GR and IRL. 
The figures for D include only WestGermany and WesfBerlin. According to Finanznachrichten 
no. 57/93 from Bundesministerium der Finanzen there existed 3.998.371 businesses in the whole of 
Germany in 1990. 
90 T THE PERCENTAGE NUMBER AND TURNOVER OF BUSINESSES IN "SENSITIVE" SECTORS FOR EACH 
MEMBER STATE 
klhlhhliilh 
03 X. Q U. * Q. * 
% of number H % of turnover 
-JO­
KEY TO TABLES 4 and 5 
Source: European Commission: Enterprises in Europe - Third Report, vol. I 
and II, 1994 
Definitions: 
Industry: NACE 1-4 
• Energy and water 
• Extraction and processing of non-energy-producing minerals 
and derived products; chemical industry 
• Metal manufacture; mechanical, electrical and instrument 
engineering 
• Other manufacturing industries 
Construction: NACE 5 
• Building and civil engineering 
"Sensitive" sectors: NACE 5, 6, 7, 9 
• Building and civil engineering 
• Distributive trades, hotels, catering, repairs 
• Transport and communication 
• Other services 
Size: Micro: 
Small: 
Medium: 
Large: 0-9 
10-99 
100-499 
Over 500 employees 
employees 
employees 
employees 
Figures: The statistics in this report relate to the year 1990. 
TABLE 6 
Functions 
Registration 
Note! 
Assessment 
Note 2 
Recovery 
•Enforcement 
Note 2 
Control 
Note 2 VAT ADMINISTRATION IN M 
B 
1. the 241 VAT control offices 
2. the central VAT office for taxable 
persons resident abroad (BCAE) (1) 
1. S L 
2. S L 
1. the 241 VAT control offices 
2. BCAE 
3. Customs and Excise Department 
(C&E dept.) (2) 
1. S L 
2. S L 
3. J L 
1. the collection offices 
2. the 2 regional information 
processing centres (CTRI) 
3. the information processing centre 
(CTI) 
4. C&E dept. 
1. S L 2. S B 
3. S C 4. J L 
1. the 241 VAT control offices 
2. BCAE 
3. the 11 VAT investigation and 
documentation departments (SRD) 
4. the Special Inspectorate of Taxes 
Department 
5. C&E dept. 
6. the 233 registration offices (3) 
1. S L 2. S L 
3. S L 4. J L 
5. J L 6. J L EMBER ST 
Notel 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B) 
A), B), C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B) 
A) ATES- ANALYSIS OF DEPARTMENTAL RESPONSIBILITIES BY FUNCTION. 
DK 
1. Administration 
department 
1. J L 
1. Administration 
department 
2. Legal department 
1. J B 
2. J B 
1. Administration 
department 
2. Control and 
Enforcement 
Department 
1. J B 
2. J B 
1. Control and 
Enforcement 
Department 
1. J B Notel 
A), B), C) 
A),B),C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) D 
1. Finanzämter 
1. J L 
1. Finanzämter (1) 
1. J L 
1. Finanzämter 
1. J L 
1. Finanzämter (2) 
1. J L Notel 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) GR 
1. Ministry of Finance 
Information Technology 
Service (MFITC) 
1. J C 
1. Competent Head of 
Public Finance 
Department (PFD) 
2. Customs Offices 
1. C,L 
2. C,L 
1. State Revenue Offices 
(PFD) 
2. Customs Offices 
1. C,L 
2. C,L 
1. PFD 
2. Dept. of Precautionary 
Control of the Movement 
of Goods 
3. Customs Offices 
1. C,L 
2. C,B Notel 
A),B),C) 
A),B),C) 
C) 
A),B),C) 
C) 
A),B),C) 
A) 
B),C) 
Note 1: 
A) Taxable persons performing domestic transactions 
B) Taxable persons performing Intra-community transactions 
C) Taxable persons performing transactions with 3rd countries 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 Note 2: 
S VAT Administrated singly 
J VAT Administrated jointly with other taxes 
C VAT Administrated centrally 
L VAT Administrated locally 
B VAT Administrated both centrally and locally 
-2-
TABLE 6 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- ANALYSIS OF DEPARTMENTAL RESPONSIBILITIES BY FUNCTION. 
Functions 
Registration 
Note 2 
Assessment 
Note 2 
Recovery 
+Enforcemen 
t 
Note 2 
Control 
Note 2 E 
1. Tax Administration 
Department ( 1 ) 
2. Customs & Excise 
Department (1) 
1. J B 
2. J C,L 
1. Tax Administration 
Department 
2. Customs & Excise 
Department (1) 
1. J C, L 
2. C,L 
1. Collection Department 
2. Customs & Excise 
Department (1) 
1. J C,L 
2. C,L 
1. Financial and Tax 
Inspection Department 
(2) 
2. Customs & Excise 
Department 
1. J C, B 
2. C, B Notel 
A), B) 
C) 
A), B),C) 
C) 
A), B),C) 
C) 
A),B),C) 
C) F 
1. Directorate-General for 
Taxation ( DGI ) 
2. Directorate-General for 
Customs and Indirect 
Duties ( DGDDI ) (1) 
1. J L 
2. J L 
1. DGI 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L 
1. DGI 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L 
1. DGI 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L Notel 
A),B),C) 
C) 
A),B),C) 
C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
B),C) IRL 
1 Office of Chief 
Inspector of Taxes 
1 J B 
1 Office of Chief 
Inspector of Taxes 
1 J B 
1 Collector -Generals 
office 
2 Customs and 
Excise for VAT on 
Imports 
1 J B 
2. S B 
1 Office of Chief 
Inspector of Taxes 
1 J B Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
Q 
A),B),C) I 
1 VAT Offices 
2 Customs 
1 S L 
2. 
1 VAT Offices 
2 Customs 
1 S L 
2. 
1 VAT Offices 
2. Agents Enforcement dept. 
3. Customs 
1. S L 
2. J L 
3. 
1. VAT Offices 
2. Guardia Finanza (1) 
3. SECIT 
4. Revenue Department 
5. Regional Directorates 
6. Customs 
1. S L 2. J L 
3. J C 4. SC 
5. S L 6. Notel 
A),B) 
C) 
A),B) 
C) 
A),B) 
A),B),C) 
C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
C) 
B),C) 
Note 1: 
A) Taxable persons performing domestic transactions 
B) Taxable persons performing Intra-community transactions 
C) Taxable persons performing transactions with 3rd countries 
Source: Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 Note 2: 
S 
J 
C 
L 
B VAT Administrated singly 
VAT Administrated jointly with other taxes 
VAT Administrated centrally 
VAT Administrated locally 
VÀT Administrated both centrally and locally 
TABLE 6 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- ANALYSIS OF DEPARTMENTAL RESPONSIBILITIES BY FUNCTION. 
Functions 
Registration 
Note 2 
Assessment 
Note 2 
Recovery 
+Enforcement 
Note 2 
Control 
Note 2 L 
1. Tax offices 
2. State Computery 
Centre (CLE.) 
1. S L 
1. Tax offices 
1. S L 
1. Central Revenue 
Office 
1. S C 
1. Tax offices 
2. External Inspection 
1. S B 
2. S B Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) NL 
1. Business units 
2. Units for large 
business 
3. District Customs 
Offices 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Business units 
2. Units for large 
business 
3. District Customs 
Offices 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Business units 
2. Units for large 
business 
3. District Customs 
Offices 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Business units 
2. Units for large 
business 
3. Central unit for 
intra-community 
transactions 
1. J L 3. S C 
2. J L Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
B) Pd) 
1. Finance Division 
1. J B 
1. Finance Division 
2. Registration Dept. 
Directorate 
1. J B 
2. S B 
1. Finance Division 
2. VAT Recovery Dept. 
Directorate 
3. Directorate General for 
Customs for imports 
1. J B 3. J L 
2. J B 
1. Directorate for Tax 
Inspection and Protection 
Depts. 
2. District Finance 
Directorates by TAX 
Inspection Division 
3. Directorate General for 
Customs for imports 
1. J B 3. J L 
2. J B Notel 
A),B), 
Q 
A),B), 
Q 
A),B), 
C) 
A),B) 
A),B) 
C) 
A),B) 
A),B) 
C) UK 
1. HM CUSTOMS AND 
EXCISE, VAT Practice 
Directorate (HM C&E, 
Pract Dir.) (1) 
1. S B 
1. HM C&E, Pract Dir. 
1. S B 
1. HM C&E, Pract. Dir. (2) 
1. S B 
1. HMC&E 
2. 90 Offices controlling 1,6M 
traders and 22 Large 
Traders Units controlling 
167 traders. 
3. 90 Offices controlling 185 
000 traders and 22 Large 
Traders Units controlling 
150 traders 
1. S B 
2. S B Notel 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A 
B),C) I 
\ 
Note 1: 
A) Taxable persons performing domestic transactions 
B) Taxable persons performing Intra-community transactions 
C) Taxable persons performing transactions with 3rd countries 
Source: Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 Note 2: 
S 
J 
C 
L 
B VAT Administrated singly 
VAT Administrated jointly with other taxes 
VAT Administrated centrally 
VAT Administrated locally 
VAT Administrated both centrally and locally 
TABLE 6 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- ANALYSIS OF 
DEPARTMENTAL RESPONSIBILITIES BY FUNCTION. 
Notes 
B 
(1) The central VAT office for taxable persons resident abroad is responsible for the registration of taxable 
persons established outside Belgium and not possessing a permanent establishment there. It is also 
responsible for the approval of competent representatives Registration involves: a) figures being gathered at 
local level:, b) database run at national level. 
(2) The Customs and Excise Department is involved in establishing the VAT on imports, tobacco manufactured 
within the country and mineral oils. 
(3) The registration offices are involved in the case of the sale of a new building with application of VAT. 
DK 
The regional customs and tax offices are free to choose local organisation and structures. However, the 
structure chosen must always be adapted to the tasks entrusted to the offices and should contain at least a 
collection office and a controls and inspection department. 
To some extent, the administration delegates specific duties of a central nature to one or more regional offices 
which will carry out these tasks at a national level. 
All controls of intra-Community trade are conducted by the individual regional office. CLO is delegated to one 
of the regional customs and tax offices in Copenhagen and consists merely of passing on information between 
the countries and producing statistics. 
Some training for Administration staff is provided by eight regional braining offices which are also responsible 
for training the staff of the regional offices covered by the appropriate training office. 
D 
(1) Where tax offices have a provisional returns unit, they only deal with VAT cases. 
(2) Where tax offices have a special inspection unit, they only deal with VAT cases. 
I 
- There is no distinct structure dealing with Value Added Tax. 
- The Regional Finance Offices, Provincial Finance Offices and Local Finance Offices form part of the 
peripheral organisation of the State Tax Administration Agency (A.E.A.T.).Each Regional Finance Office 
covers the territory of an Autonomous Community, the Provincial Finance Offices, correspond to the 
provincial structure of the State and the Local Finance Offices exercise their functions at the level below the 
provincial. 
- These peripheral bodies perform the functions of tax administration, control and collection in a decentralised 
way. 
(1) Taxable persons who come under special schemes for farming, stock-farming and fishing and retailers 
under special schemes are excluded, since they no longer submit periodical VAT returns-assessments. 
(2) There are units covering the whole of the national territory which are responsible for actions relating to 
large tax-payers (inspection) and to actions for recovery of major sums (collection). 
I 
(1) DGDDI ,The customs authority receives VAT on goods imported either commercially or by travellers, and 
on imported petroleum products. An accounting network of 292 offices through the country (both border 
posts and offices in the interior), oversees the collection of the tax . 
-55-
I 
Structure and composition of the Guardia di Finanza 
The total number of staff allocated to the Guardia di Finanza to perform its duties stood at 650348 on 1 January 
1993. This was made up of 2 489 officers, 25 950 non-commissioned officers, 37 807 lance corporals and 
customs officers. 
It is structured as follows: central headquarters, branch operational units and training units. 
More particularly: a) Central headquarters, which is the controlling authority of the organisation is made up 
of divisions, offices and units responsible for the running of the organisation, 
b) Branch operational units are made up of: (1) 15 Area Commands under a Brigadier, 
usually covering the Regions or equivalent territorial area, and controlling: 20 legions, 1 
central squad and 13 regional squads of the Polizia Tributaria (fiscal police), 1 special 
squad of the Polizia Valutaria (monetary police) covering the whole country, 1 central 
investigation service for organised crime, 1 anti-fraud centre; (2) 1 Air and Sea Unit 
with its headquarters in Rome, responsible for: the Pratica di Mare aviation centre, the 
Gaeta naval centre. 
In the country, apart from the regional and central squads already mentioned, which are the 
units specialised in combating tax evasion, the organisation centres around the Legion 
headquarters which govern, at a lower level, the executive divisions of the service. Among 
these, a particularly important role is played by the provincial units of the Polizia Tributaria 
stationed in the administrative capital of each province. 
P 
Registration (c) Registration for VAT is done by submitting a declaration of commencement of business to the 
relevant Reparticäo de Finanças (finance division). It is computer-processed by the Direcçâo de Serviços do 
Cadastra (directorate for registration departments) - Divisäo do Cadastra do IVA (VAT register division). The 
declaration of commencement of business serves for both VAT and income tax. 
Assessment (c) Assessment is handled in its initial phase by the finance divisions which monitor taxable 
persons on the basis of the data on the declaration of commencement of business. 
Recovery + Enforcement (c) Normal VAT recovery in respect of the monthly and quarterly periodic returns is 
centralised and computerised in Lisbon at the Direcçâo de Serviços de Cobrança do Imposto sobre o Valor 
Acrescentado (directorate for VAT collection departments) which receives the returns and the means of 
payment and processes them by computer. Tax due from persons covered by the simplified arrangements for 
small businesses (small retailers scheme provided for in Article 60 ff. of the VAT Code) is paid to the finance 
divisions. Enforcement is handled by the local divisions (finance divisions and public finance departments), 
such as recovery of additional amounts due following inspections, underpaid amounts and payments 
compulsorily deducted. VAT due on imports is collected by the various customs offices, which are also 
responsible for recovery of other taxes such as special taxes on consumption (excise). 
U-K 
(1) The registration function is carried out through a network of local VAT Offices, and two centralised 
processing units. Overseas traders who do not have a place of business, or a tax representative in the UK are 
dealt with by the local Office in Aberdeen. 
(2) The VAT debt is mainly managed by through the network of 83 local VAT Offices. However some debts are 
managed centrally, e.g. insolvent debts of large payers. 
HM Customs and Excise - VAT Practice Directorate. Roles and responsibilities 
VAT Strategy and Planning Services (VSPS): VAT business strategy, including image of the tax, quality 
issues, tax charter, deregulation; information systems strategy including IT; strategic initiatives including 
personnel policy and project management. 
VAT Registration and Collection Policy (VRCP): Registration/deregistration policy, Agricultural Flat Rate 
scheme; special schemes and small businesses; tax structure, VAT tribunals; VAT policy on imports, exports, 
new means of transport; VAT insolvency, Bad Debt Relief policy. 
VAT Management Division (VMD): Control policy, trade category exercise, multinationals, large traders, 
insolvent traders; Debt management policy, security, distress, civil recovery; Training policy for control, debt 
management and Local VAT Office Investigation Teams (LVOITs); IT developments to support staff in Local 
Offices, local visit selection, VATPACE and VIES (including European Sales Listings (statistics)); 
Assessment, penalty and offence policy, criminal offences casework; compliance; tax yield indicator, 
monitoring and development of performance indicators, credibility and risk analysis policy. 
VAT Operations Division (VOPS) 
Finance and resourcing; accounting adjustments, error return correction, annual accounting and repayment 
compensation cases, credibility processing; VAT Infrastructure Project, liaison with Departmental Information 
Technology Division; insolvency casework and helpdesk, Large Payers Unit, surcharge appeals, Insolvency Act 
Team (IAT); ESLs, Statistical Liaison. 
TABLE 7 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- HUMAN RESOURCE UTILISATION 
Member 
States 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 1. Total departmental staff 
4188 
4 583 (Regional Customs & 
Tax Offices) (1) 
+ 581 (Central Customs 
and Tax Administration) 
(2) 
115.853 
(Tax offices only as at 
31.12.1992) 
5 650 
26 600 
80 283 ( DGI ) 
6011 
66.256 (Guardia di 
Finanza) 
251 
4 656 
515 
26725 2. Number of/ proportion 
of total staff (col 1) 
allocated to VAT 
VAT Adm.: 3.883 
Customs Adm.: 115 
I.S.I. Adm.: 140 
71.828,86 = 62% 
staff allocated to VAT 
20.563,91 = 17,8% 
(estimate) 
3 450 
not applicable 
not applicable 
651 
6123-(VAT Offices) 
118 
not applicable 
432 
12765 (of which 750=HQ 
staff) 3. Analysis of staff employed on VAT (col 2) 
A. 
General administration 
duties 
Central Adm.: 277 
C.F.P.: 29 
Regional Dir: 265 
17.377,95 = 24,2% (est) 
4.344,49 = 21,1% (est.) 
50 
31 
1.888 (VAT Offices) 
85 (jointly with B) 
69 
2498 (not including HQ 
staff) B. 
General control duties 
External services: 1096 
Inspections: 41 
Customs: 115 
-
28.383,99 = 39,5%(est.) 
8.833,79 = 43% (estimate) 
3 300 
4 500 
329 
4234 ( VAT Offices) 
Guardia di Finanza: 2.489 
officers, 25.950 non­
commissioned officers, 
37.0807 lance corporals 
and custom officers 
106 (jointly with A) 
363 
3827 C. 
VAT inspection 
Control staff: 1581 
LSI Adm.: 140 
S.R.D.: 109 
12.743,83 = 17,7% (est.) 
4.054,86 = 19,7% (est.) 
50 
291 
2427 
2 
5650 4. Further analysis 
D. 
Recovery and enforcement 
duties 
Collection offices: 417 
CTI and CTRI: 68 
13.323,10 =19,6% (est., 
not contained in A 3 or C) 
3.330,77=16,2% (est., not 
contained in A, Bor C) 
2 200 
3 800 
10 347 (accounting network 
DGI in 1992) 
108 
504 ( VAT Offices) 
15 
78 
0,1% 
Notes 
DK: ( 1 ) people working with VAT and other taxes 
(2) people working with all taxes 
Guide to table 
Coll 
Col 2 
Col 3 
Col 4 The staff number in this column represents the total strength of the administrative department (s) responsible for VAT matters (singly or jointly). 
This column states the total n° of staff directly involved in VAT work. If the department is responsible for more than one tax it indicates the proportion of the total (col 1) staff so employed. 
Analysis of the total of staff for col 2 by the duties upon which they are employed. 
Identifies the number or proportion of staff analysed for A, B, C involved primarily in recovery and enforcement of VAT debt. 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
TABLE 8 
VAT ADMINISTRATION TRAINING IN MEMBER STATES - GENERAL TRAINING COURSES 1991 -1993 
B(l) 
DK 
D 
GR 
E-
F DGI 
F DGI 
F DGI 
IRL 
KD 
L 
NL 
NL 
NL 
P 
UK 1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1991 
DGDDI 
1992 
DGDDI 
1993 
DGDDI 
1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1991: 27 stud. 
1992:75 stud. 
1993:69 
1991: 46 stud. 
1992:32 stud. 
1993: 10 stud. 
1991: 49 stud. 
1992:49 stud. 
1993: 35 stud. 
1991 
1992 
1993 
1991/1992 
1993 SPECIFIC INITIAL TRAINING 
(i) 
1 
1 
1 
13 
10 
13 
366 
126 
25 
23 
5 
2 
4 
2 
4 
5 
5 
13 S.C&L 
6S.C&L 
15 S.C&L 
2S&J 
2S&J 
2S&J 
18 months 
(MBO): 
3 year (HBO): (ii) 
34d 
34d 
34d 
52 
60 
60 
50min. 
50min. 
45 
45 
50 
6 
S 80h catA 
J18h 
J70H catB 
24 
6 
S 76h catA 
J26H 3catA 
J78h catB 
24 
12 
S 90h catA 
J21h catB 
J78h catB 
35 
21 
2 
15 
36/18h 
36/18h 
36/18h (iii) 
150 
155 
400 
40 
30 
24 
Sec Notes 
840 
200 
658 
577 
115 
25 
541 cat. A 
712 catB 
579 
25 
780 catA 
954 catB 
630 
86 
786 catA 
742 catB 
472 
195 
87 
209 
6/6 
10/9 
9/5 INTERMEDIATE GENERAL TRAINING 
(i) 
2 
2 
2 
5 
4 
4 
27 
135 
85 
105 
140 
4 
38 
81 
32 
3 
5 
3 
83 
44 
3 
11 
11 
79 
84 
10 
1 
1S&J 
1S&J (ii) 
30 
30 
30 
60 
6 
60 
50min. 
50min 
5 
6 
15 
12 
6d 
8d 
18d 
8 
10 
3d 
9d 
14d 
8 
16 
3d 
lld 
23d 
28 
15 
36h 
36h (iii) 
205 
184 
542 
42 
110 
26 
33 
164 
3750 
3820 
5187 
171 
LS 694 
U 1615 
CJ 648 
153 
239 
LS 861 
U 1662 
CJ 879 
150 
796 
LS 220 
U 1718 
CJ 1478 
191 
16 
9 
14 ADVANCED TRAINING 
(i) 
1 
1 
2 
288 
21 
30 
32 
3 
6 
3 
7 
9 
576 
16 
1S&J 
J training at the level of senior secondary vocational education 
J training at the level of higer vocational education 
universitary level training 
9 
9 53 
94 73 
185 
Figures not available 
(1) C 10 | i appr.lOO 8 
33 
154 
2 
(2) 13 C 39 
21 
11 
12 
5-15 d 124 
580 
3 489 
49 
appel20. 1 
(2X3)52 C (ii) 
15 
6 
30 
50min 
15 
10 
12 
8 
18 
8 
16 
16 
3d 
28 
18h(l) 
262 
5-10days (iii) 
170 
170 
40 
362 
725 
781 
1015 
153 
196 
150 
264 
147 
LS 11515 
882 
23 
1 152 \ 
I 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
•Si-
TABLE8 
VAT ADMINISTRATION TRAINING IN MEMBER STATES - GENERAL TRAINING COURSES 1991 - 1993 
Notes 
Column Guide 
i) the number of courses provided (VAT) 
ii) the average length of each course - eg d(day) min (minute), 
iii) the number of staff attending in each year (VAT) 
indicating : 
a) whether the courses are provided singly for VAT or jointly with training for other taxes (S or J) 
b) at what location each course is provided centrally or locally (C or L) 
c) any third party used to provide training. 
B: (1): a) All the courses listed are organised separately for VAT: S 
b) All the courses are organised at local level by the regional vocational training centres: L, with supervision at central level 
c) No recourse is had to third parties. 
- Specific initial training: 
- corresponds to the basic training given to all officials recruited at grade 2 or 3 
-1993 takes account of the integration of officials from the customs department 
- Intermediate general training: 
- corresponds to the training given to officials registered for the examinations for promotion to the grades of assistant 
auditor and auditor and to assistant inspectors and assistant auditors recruited at these grades 
- Advanced training: 
- corresponds to the training given to officials registered for an examination for promotion to the grade of senior inspector 
DK: (i): all courses could be C/L; (ii) hours of lessons 
D: initial training: Theoretical and practical training courses jointly with other taxes provided by experienced staff; 3 years for 
future officials in higher level of which 182 hours theoretical VAT courses; 2 years for future officials in lower level of which 
73 hours theoretical VAT courses; 1 year for future officials in management level. Continuos advanced training on pratical 
problems during activity. 
F: DGI : Directorate General for taxation/DG DDI: Directorale General for customs and Indirect Duties 
I: ( H Staff training on VAT: 
The training of staff working at the Ministry of Finance is usually organised by the Scuola Centale Tributaria "Ezio Vanoni" 
(central tax college), which was set up by Law N° 310 of 10 January 1957 and comes directly under the Ministry. 
The Tax College has its headquarters in Rome and branches throughout Italy. In-house staff training courses have also been 
launched at the initiative of the regional director for training. 
The managing director of the College is a director from the Ministry of Finance, while the College's rector was elected from 
among the University's professors. 
The teaching staff is made up of university professors, magistrates, administrators, state lawyers and civil servants. 
The courses aimed at officials involved in preventing VAT fraud hold a particularly important place among the various 
courses and seminars held at the College. 
All staff working in this area must take a basic course lasting between four and six months, in addition to which at individual 
offices the director or the heads of specific operational areas are responsible for continuing the training so as to keep their 
staff up to date on the various aspects of VAT. 
The basic training course is followed up by specific courses dealing in greater depth with specific areas of the offices' control 
activities as well as courses held when there have been important legislative changes. 
The training programmes also include courses on intracommunity VAT, study of fraud prevention techniques and 
computerised systems. 
L: (1) training provided by a third party 
UK: (1) Basic VAT Training (BVT) Courses are provided locally by each Executive Unit. .No figures are available for the number 
of course run locally, or the number of staff attending. Courses run over a period of nine months and involve approximately 
10 weeks classroom training interspersed with "on the job" training Centrally run course account for only a few of those 
carried out in any year 
(2) Courses are provided locally by each Executive Unit. .No figures are available for the number of courses run locally, orthe 
number of staff attending 
(3) Provided by, the Institute of Chartered Accountants of Scotland, for staff, 
TABLE 9 
VAT ADMINISTRATION TRAINING IN MEMBER STATES - SPECIFIC TRAINING COURSES 1991 - 1993 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
DGI 
F 
DGI 
F 
DGI 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
(D(2) 
1991 
DGDDI 
1992 
DGDDI 
1993 
DGDDI 
see table 8 
1991 
1992 
1993 DEBT ENFORCEMENT 
(i) 
8 
17 
11 
67 
2 
4 
55 
6 
4 
51 
34 
5 (ii) 
30 
30 
30 
4d 
14d 
24 
4d 
14d 
24 
4d 
33d 
35 (iii) 
36 
32 
63 
LS 1337 
CS 32 
579 
LS 1103 
CS 115 
630 
LS 1018 
CS 675 
472 VAT CONTROL 
(i) 
1 
1 
13 
13 
15 
9S,C 
13 
54 
4 
3 
13 
42 
3 
3 
13 
31 
2 
10 (ii) 
9 
9 
60 
60 
60 
4d 
18d 
5d 
2d 
8 
21d 
6d 
2d 
8 
lOd 
6d 
2d 
28 
Course content: "Specific initial training" 
Course content: "Specific initial training" 
Course content: "Specific initial training" 
In-service training in addition to the general courses listed above 
1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 197 
7 
37 16 
18 
11 3 761 
127 
721 
Figures not available 
Figures not available 
Figures not available 34 
31 
4 
See Table 
8 for 
details 40 
27 
14 
-(iii) 
22 
64 
67 
48 
68 
210 
CJ 266 
LJ 1079 
LS 81 
153 
CJ 251 
LJ 833 
LS 64 
150 
CJ 263 
LJ 618 
LS 28 
191 
536 
474 
70 USE OF COMPUTERS/RISK 
ANALYSIS (1) 
(i) 
30 
69 
44 
18 
28 
7 
176 
6 
140 
27 
7 
96 
27 
16 
5 S,J 
7 S,J 
11 S,J 
121 
19 
7 
(1) 2 
Centrally 
organised (ii) 
5 
5 
5 
30 
24 
25 
4d 
18 
6d 
2d 
16 
6g 
2d 
28 
24 
24h 
24h 
29 
15 
18 
courses of 
5 days for 
41 staff 
were (iii) 
340 
698 
444 
33 
145 
112 
CJ 2822 
196 
CJ 2248 
LJ 439 
264 
Q 1539 
LJ 425 
882 
15 
20 
102 
1479 
198 
101 
completed 
to 31 
March 
1993 * OTHER 
(i) 
1 
1 
2 
5 
8 
1 
-
-(ii) 
5 
5 
2 
60 
60 
21 
-
-(iii) 
1806 
1708 
1666 
48 
31 
10 
-
--0 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
TABLE 9 
VAT ADMINISTRATION TRAINING IN MEMBER STATES - SPECIFIC TRAINING COIIRSFS 
Notes 
Column Guide 
i) the number of courses provided (VAT) 
ii) the average length of each course 
iii) the number of staff attending in each year (VAT) 
indicating : 
a) whether the courses are provided singly for VAT or jointly with training for other taxes (S or J) 
b) at what location each course is provided centrally or locally (C or L) 
c) use of a third party to provide training. 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
B: Debt enforcement: these concepts are integrated into the other types of training. 
VAT control: this training is reserved to the assistant inspectors recruited; the control of intra-community transactions required 
the organisation of special seminars dealing with these matters for 1994. 
Use of computers: entails mainly learning about word-processing (WP and Works), MS DOS and DBase; essentially consists of 
special traimng on computerised accounting (Cubic), programming. 
Other: tins refers only to the special retraining courses given on the new VAT legislation of 1993. 
D: Indications given concern special training for customs officials necessary for research activities required for answers to requests 
under Regulation 218/92/CEE. 
DK a) all courses J / L; (ii) hours of lessons 
E: (1) Although no specific courses in VAT debt enforcement and control have been provided, the public officials posted to the 
Collection and Inspection Divisions take part in the General Courses which relate to aspects of VAT recovery and control 
from a point of view of the total administration of the Tax. 
(2) The School of Public Finance of the Institute of Tax Studies together with the Department of Tax Data Processing of the 
State Tax Administration Agency (A.E. A.T.) have produced a Data-Processing Guide for the New VAT (law 37/92) which 
can be consulted through the terminals which exist throughout the Tax Administration (approximately 16,000). There have 
been numerous accesses throughout the network. 
L : ( 1 ) Training provided by IFA or CUE 
UK: (1) Courses are provided locally by each Executive Unit. No figures are available for the number of course run locally, or the 
number of staff attending 
TABLE10 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- EXTENT OF COMPUTERISATION 
PROCEDURES 
COMPUTERISED (see note 1) 
REGISTRATION OF 
TRADERS (a) 
COMPUTERISED 
PROCESSING OF RETURNS 
0>) 
PERSONALISATION OF 
RETURN FORMS (c) 
LISTING OF TAX 
PAYMENTS BY BANK OR 
ELECTRONIC TRANSFER (d) 
CONTROL OF BANK 
REMITTANCES TO 
TREASURY OR CENTRAL 
ANK 
COMPUTERISED CONTROL 
FOR MISSING RETURNS (e) 
CONTROL OF VAT 
REPAYMENTS 
( see also Annex.8) 
CONTROL OF INPUT 
TAX CREDITS 
CONTROL OF PENALTY 
PAYMENTS 
,SE IN THE PREPARATION 
OF BACKGROUND NOTES 
FOR CONTROL VISITS 
USE OF EXPERT SYSTEMS 
TO ASSIST IN, ON THE 
SPOT CONTROLS 
INTERACTION WITH OTHER 
TAX DEPARTMENT FILES 
FOR 
COMPARATIVE/CONTROL 
PURPOSES 
OTHER USES - PLEASE 
SPECIFY YES 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
IRL, I, L, 
NL,P,UK 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
TRL, I, L, 
NL,P,UK 
B, DK, E F, 
IRL, L, NL, 
P,UK 
B, D, DK, E, 
F, IRL, I, L, 
NL,UK 
B, D, , E, F, 
I, L, NL, P, 
UK 
B, DK, GR, 
E, F, IRL, I, 
L, NL, P, 
UK.D 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
IRL, I, NL, 
P,UK 
B, D, DK, 
GR F, IRL, I, 
NL, 
B, D, DK, 
GR, F, IRL, 
I.NL.UK 
D, DK, E, F, 
IRL,NL,P 
D, DK, IRL, 
I.NL 
DK, E, IRL, 
LP 
D, DK, E, F, 
I.L.UK NO 
D,GR,,I 
GR,P 
DK, D, GR, 
IRL 
L 
E, L, P, UK 
E,L,P 
B, GR, I, L, 
UK 
B, GR, E, F, 
L,P,UK 
B, D, GR, F, 
L,NL,UK 
B,NL DETAIL (References see note 2) 
DK: VAT and other taxes 
E: see note point 1 
I: complete registry records 
P: see table 6 
B: computerised treatment of paper returns 
E: see note point 2 
IRL: Simplified bi-monthly return & annual trading details 
L: except calculation of amount due; study underway 
P: see table 6 
DK: use of branch code such as NACE standard 
D: see note point 1 
E: Identifying labels are sent to taxable persons 
D: see note point 2 
E: see note point 4 
D: see note point 3 
E: see note point 4 
L: accounts checked by Central Payments Office 
D: see note point 4 
E: see note point 5 
I: do not send reminders, but impose penalties 
DK: data-based division into categories prior to establishment of control 
priority 
D: see note point 5 
E: see note point 6 
I: partly 
L: study underway 
UK: but some manual processing is involved 
D: see note point 6 
E: control by Inspection 
F: preliminary formal control 
I: but automated for tax purposes 
L: study underway 
D: see note point 7 
E: see note point 8 
I: by the VAT Offices. For debts recently enforced on a tax list by the agents 
L: study underway 
DK: automatic print-out of control memo (report containing all registered 
information for each firm) 
D: see note point 8 
L: study underway (ESKORT project) 
NL: special programmes for particular target groups 
DK: ESKORT 
D: see note point 9 
I: in preparation 
L: study underway (ESKORT project) 
NL: ESKORT system 
UK: a PC based application, "VATPACE" has however been designed to help 
control officers in their visits 
DK: integrated administration of all taxes 
D: see note point 10 
NL: being developed 
P: using VIES 
DK: computer audit of accounts 
E: see note point 9 
F: software for selection and assistance to the desk audit 
L: statistics extracted from central DB2 files in State computing centre using 
SQL (Structured Query Language) 
UK: various prints are produced by the department's computer system for 
control purposes 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
si 
TABLE 10 
VAT ADMINISTRATION IN MEMBER STATES- EXTENT OF COMPUTERISATION 
Notes 
Note 1 
(a) Identification of traders (personal particulars, name of firms), by economic category, etc. 
(b) Printouts of traders on the basis of particulars in the returns, with computerised calculation of the 
tax due. 
(c) Forms which are pre-printed or personalised with pre-printed adhesive labels bearing name, 
address, VAT number and economic sector and sent to traders. 
(d) Entry in the accounts of payments by bank or electronic transfer. 
(e) Identification of persons who have not presented an entry and automatic despatch of a reminder or 
demand. 
Note 2 
DK 
The local edp-bookkeeping systems contains debt and account functions concerning matters that are not 
integrated in nationwide edp-systems. 
D 
(1) In some Länder the basic relevant tax data are sent with returns on a separate sheet. 
(2) For a long time bank transfers have been handled "electronically" in cases involving the return of 
automatically generated (machine-readable) transfer orders sent to taxpayers by the authorities 
containing full details of the purpose, amount and tax number. These orders are then read by 
.machine in an authorised bank, the amounts are credited to the tax cash office's bank account and 
the data are sent to the tax office on a storage medium. The payment data are then entered direct in 
the cash office's accounts. 
More recently all other bank transfers are increasingly being sent "electronically" on storage media 
by the banks, so that the effort previously involved in entering data is now largely unnecessary. 
(3) The banks give no details of the checks applied for VAT purposes (§ 30a of the Tax Code, 
"Protection of bank customers"). 
(4) Under the automated procedure for processing provisional returns and advance payments (UW 
procedure) this is done through monthly checks on provisional VAT returns and under the 
automated tax monitoring procedure for annual returns. 
(5) Under the UW procedure and the automated procedure for calculating/assessing annual VAT 
(USt procedure), returns showing a tax credit undergo arithmetical plausibility checks and 
plausibility checks against data from earlier returns and from the basic data service (e.g. economic 
sector number). 
The automated tax collection and basic data service procedures involve machine checks on refunds 
to show up or prevent fraud. The procedure is in operation in ten Länder and will be introduced in 
the others by 1995. 
(6) Automated plausibility checks under the UW and USt procedures. 
(7) Penalties and associated costs fixed under the penalty procedure for minor offences are credited to 
the computerised accounts. Receipt of payment is monitored by computer and reminders, final 
demands and notices of arrears are issued automatically. 
(8) Control information, no computerisation. 
(9) Pilot application currently under development. 
(10) In some Länder information on business relationships is stored or reference tax number for 
another establishment is filed. However, this does not amount to computerised co-operation with 
other tax authorities. 
S2 
I 
(1) The registration returns submitted by taxable persons are processed. The returns can be for 
inclusion, removal or amendment One of the items ofinformation provided by the system is the 
register of taxable persons who have the obligation to submit periodic VAT returns-assessments, 
which makes it possible to investigate those who fail to comply with the said obligation. 
(2) The returns-assessments submitted by large firms (monthly returns) and taxable persons entered in 
the Register of exporters and intra-community traders (system of monthly refunds) are processed 
for accounting and tax purposes. 
The quarterly returns-assessments submitted by the remaining tax-payers with periodical 
obligations are processed solely for accounting purposes. 
Also processed for tax purposes are the summary returns of an informative character which are 
submitted annually by the periodic declarants of the tax together with the return-assessment of the 
last assessment period of the year. 
(3) There are no pre-printed or personalised forms. However, identifying labels are sent to taxable 
persons who must use them on the forms they submit to the Tax Administration. 
Different return forms are available depending on the type of tax-payer. 
(4) With regard to the list of payments of the tax by bank or electronic transfer and the checks on bank 
revenue in the Treasury or Central Bank, see answer to question 18 of the questionnaire which 
explains the role of the institutions of the Spanish banking system as associated institutions in the 
collection process of the Public Finance Department. 
(5) See previous note relating to point (1). Not all those failing to comply with the obligation to submit 
returns-assessments are investigated, for operational reasons. 
(6) The regularity of returns-assessments submitted by tax-payers requesting monthly refunds who are 
entered in the Register of exporters and intra-community traders is checked by computer. 
The remaining tax-payers request refunds for the balances in their favour annually. The said 
returns are processed by computer with the annual summary returns for checking purposes. 
(7) There is no specific data-processing application for control of input VAT credits. In Spain 
businesses and self-employed persons are required to submit an annual informative return of their 
third-party transactions, both customers and suppliers (Its operation is very similar to the 
recapitulative statement of intra-community transactions). The data processing of this informative 
return of third-party transactions makes it possible to some extent to check on the transactions 
declared by traders in their returns-assessments, comparing these with the allocations made by 
their customers and suppliers in their informative returns. 
(8) There is no specific computer check on payments corresponding to fines, since in the 
administration assessments and in the inspection certificates no distinction is made for the 
treatment given to fines in relation to tax debt. 
(9) Other uses. 
See point (7) relating to the informative return of transactions with third parties. 
Other specific applications are: 
- INFORMA Program: computerised system for inquiries about the implementation of 
legislation for use by the decentralised services. 
- Electronic mail: system for inquiries about applicable procedures. 
- Computerised VAT course run by the School of Public Finance for its Distance Learning 
Service. 
TABLE 11 
MEMBER STATES VAT CONTROL - ANALYSIS OF THE RANGE OF CONTROL PROCEDURES USED BY MEMBER STATE 
ADMINISTRATIONS IN CONTROL EXERCISES 
STAGE OF CONTROL 
Control of 
returns 
(preliminary 
checks) 
Subsequent / 
Desk controls 
VAT inspection 
- on the spot 
(full, partial, 
cyclical) SELECTION OF POSSIBLE CONTROL PROCEDURES AVAILABLE 
• check listings of returns to registered data 
• check on arithmetic accuracy of returns 
- matching check between payments and returns 
- use of pre-set parameters to check for low payment / high 
refund returns for subsequent control 
- use of more developed risk analysis parameters 
- others - please specify especially for taxable persons 
performing intra-community transactions 
- check comparison with previous returns - credibility 
- review of previous control reports on trader 
- comparison with payment / receipt profiles of traders of 
similar size and/or class of trader 
• request for supporting documentation from trader 
- accounting / statistical checks on documentation received 
• contacts with : other tax or customs departments 
suppliers 
- review of trade journals etc. 
- others - please specify 
- preparation of background / briefing notes 
- preparation of an audit plan for each trader control : 
- timetable 
• areas to be examined 
- audit programme set up 
- sampling and testing of transactions 
- review of systems and compliance testing 
• interrogation of trader computers : electronic tills etc. TAXABLE PERSONS PERFORMING 
DOMESTIC TRANSACTIONS 
YES 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, L L 
B.DKD, GR, E, F, IRL, I, L, 
P, 
B, DK, D.GR, E, F, IRL, I, L, 
P, 
DK, GR, E, F, IRL, L L 
LUK 
LL 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, L, 
P,UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B,DK,GR,E,F,IRL,UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B, DK, GR, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B, DK, GR, F, IRL, L L, P,UK 
B,DK,E,F,L,UK 
F,I 
DK, D, GR, E, IRL, I, L, 
P,UK 
IRL, P, UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL 
DK, D, GR, E, F, IRL, L,, P, 
B, DK, D, GR, F, IRL, P, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L, 
P,UK 
B, DK, D, GR, E, F 
IRL,L,UK, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, P, 
UK NO 
B 
B, GR, 
E,F 
UP, 
p, 
B 
I 
UP, 
B 
L 
P, 
L TAXABLE PERSONS PERFORMING INTRA-
COMMUNITY TRANSACTIONS 
YES 
B, DK,D, GR, E, F, IRL, L L 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, P, 
B,DK,D,GR,E,F,LRL,LP, 
DK, GR, E, F, IRL, I 
LUK 
F,LP, 
B, DK,D, GR, E, F, IRL, L L, 
P.UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, L L, P, 
UK 
B,DK,GR,E,F,IRL,UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, L L, P, 
UK 
B, DK, GR, F, IRL, L L, P, UK 
B, DK, GR, F, IRL, L L, P, UK 
B,E,F,L,UK 
F,I 
D, GR, E, IRL, I, L, P, UK 
IRL, P, UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL 
DK, D, GR, E, F, IRL, L,, P, 
B, DK, D GR, F, IRL, P, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L, P, 
UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L 
UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, P, 
UK NO 
B 
B,GR,E, 
F 
I.L.P, 
P, 
B 
I 
LP, 
B 
P, 
L DETAIL 
F: search for defaulters 
IRL: high refund only 
L: 1 st refund, refund for standard sector 
B: specific listing of intracommunity deliveries and 
acquisitions 
IRL: repayement side only 
F: control of certain specific lines 
UK: specific analysis trade class 
I: art 21 of Decree on control programme 
F: reference ratios to the exclusion of accounting documents 
F: study of margin, equivalence direct taxes/VAT 
Lmatching checks,bank investigations, in the case of general 
checks 
F: case-studies, data sheets 
D: sector specific knowhow, statistic, control 
communications 
I: see art 5, 51, 52, 12 of Decree on control programme 
UK: for large traders 
B: except I.S.I. 
D: for large traders all exercises examined 
F: data processing used 
D: cyclical, exam for years before I 
r 
\ 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
Note 
DK: The answer in the paragraph of VAT-inspection-areas to be examined should be both "yes" and "no". 
TABLE 12 
MEMBER STATES VAT CONTROL - ANALYSIS OF THE RANGE OF CONTROL PROCEDURES USED BY MEMBER STATE 
ADMINISTRATIONS IN CONTROL EXERCISES 
STAGE OF 
CONTROL 
VAT inspection - on 
the spot 
(full, partial, 
cyclical) 
continued SELECTION OF POSSIBLE CONTROL 
PROCEDURES AVAILABLE 
- stock checks 
- confirmation of cash/bank balances 
- simultaneous controls at local branches of large 
companies 
- contacts with -other tax or customs departments 
• suppliers 
- other (please specify) third 
parties 
- contacts with other Member States 
- administrative co-operation requests 
under Regulation 218/92 
- mutual assistance requests Directive 
77/799 
- simultaneous audit of multinational 
trader 
• other controls - please specify TAXABLE PERSONS PERFORMING 
DOMESTIC TRANSACTIONS 
YES 
B DK, D, E, GR, F, 
IRL,I,L,P,UK 
DK, D, E, GR, F, 
IRL, I, L.UK 
DK, D, E, GR, F, 
IRL, I, P,UK 
BDK,D,E,F,IRL,L 
L, P.UK 
DK, D, E, F, IRL, I, 
LNL.P 
DK, D, E,, F, IRL, L, 
P.UK 
DKF,IRL,P,UK 
B DK E, F, IRL, I, L, 
NL.P 
B DK E, F, IRL, L L, 
P.UK 
B DK, E, GR, F, IRL, 
I, L, P, UK 
DKF,IRL,I,L,UK NO 
B 
B.L 
B 
B 
UK 
NL TAXABLE PERSONS 
PERFORMING 
INTRACOMMUNITY 
TRANSACTIONS 
YES 
B DK, D, E, GR, F, IRL, L 
L,P,UK 
DK, D, E, GR, F, IRL, L L, 
UK 
DK, D, E, GR, F, IRL, L L, 
P.UK 
B,DK,D, E.GR.F, IRL.L 
L.P.UK 
DK , D, E, , F, IRL, L L, 
NL,P 
DK.D, E,,F,IRL,L,P 
DKIRL.P.UK 
B DK E, , F, IRL, I, L.NL, 
P,UK 
BDKE,,F,IRL,I,L,P,UK 
B DK, E, GR, F, IRL, I, L, 
P,UK 
DKF.IRL.I.UK DETAIL 
NO 
B 
B,L 
B 
B 
NL 
L, GR: Regular 
I: for général checks 
NL: May be included in check 
B: if necessary 
D: cyclical 
I: for general checks 
NL: May be included in check 
B: I.S.L excepted 
I: for general checks 
NL:Potsfble if deemed appropriate 
D: with Customs 
F:Research departments 
I: for general checks 
L: Direct Taxes, Customs, private 
individual, Gendarmerie 
B.if necessary,: 
D: in case of doubt 
B: if necessary 
DK: bank,aiiditor,local tax authorities, 
D: in case of doubt: 
F: Other authorities 
I: when necessary 
UK using the Vies system direct to local 
offices 
I:when necessary 
UK if necessary 
I: when necessary 
UK experimental stages only 
B:physical control 
DK: ESKORT, computer audit; 
F: Reconstruction of receipts 
Irwhen necessary 
L: checks on wealth 
UK: Invigilation/observation visits, 
unannounced visits for intra-community 
traders 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
TABLE 13 
MEMBER STATES VAT CONTROL • AVERAGE DURATION OF CONTROL 
CONTROL TYPE 
Control of returns 
(preliminary checks) 
Desk control 
Full general control 
Partial / cyclical control 
Special control of companies 
undertaking intracommunity 
trade company 
size 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large AVERAGE DURATION 
B 
Id 
4d 
8d 
1/2 d 
+ W DK 
see 
note 
(1) 
see 
note 
see 
note 
see 
note 
see 
note D 
see 
note 
(2) 
see 
note 
see 
note 
see 
note 
see 
note GR 
ID 
+ D 
+ W 
1W 
+ w E 
+ D 
1 W 
+ w 
ID 
+ D 
+ D 
1 W 
+ W F 
ID 
1 D / 
+ D 
+ D / 
+ W 
+ D 
+ D LRL 
on­
going 
ID 
ID 
+ D 
ID 
+ D 
+ W 
ID 
+ D 
+ D 
ID 
ID 
ID I 
ID 
ID 
1W 
+ D 
ID 
+ D 
+ D L 
1/4 
1/3 
1+D 
ID 
+ D 
1W 
+ D 
+ W 
+ W 
ID 
+ D 
1 W 
ID 
+ D 
1 W NL 
see 
note 
(3) P 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable UK 
see 
note 
(4) 
none 
)+D 
)+D 
see 
note 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
KEY AVERAGE DURATION 
1 D •= one day 
+ D • several days 
1 W « one week 
+ W = several weeks 
Permanent Control 6^ 
6^ 
Notes 
DK ( 1 ) : the use of resources and planning of controls have been delegated to the regional offices. The central administration does not keep statistics on the length of individual control visit and the resources used. 
D (2): The Federal Ministry of Finance has no information on duration. As a general guide, however, inspectors are expected to cover annually: 9-12 large firms, 20 - 25 medium firms, 40 - 50 small firms. 
In the case of groups and other major companies inspections may extend over several years including all exercices not yet examined. Number of inspectors taking part (1992): 8 636. If s not possible to give a 
breakdown of inspectors by large, medium and small firms. 
Special VAT inspections 
Duration of inspections. Each specialised VAT inspector carries out an average of some 76 inspections per year (1992). 
Number of inspectors taking part (1992): 1048. It is not possible to give a breakdown of inspectors by large, medium and small firms. 
NL (3): The inspections of the 200 largest companies in the Netherlands take over a week on average. They are conducted by several people, including specialist in the case of other undertakings the control takes 
a day or more and is usually carried out by a single officer. These figures apply to both full and partial inspections. Cheks on firms involved in intra-Community transactions are as far as possible incorporated in 
the normal control programme. 
UK (4): No specialised control. Control is carried out as a part of the normal control function 
TABLE 14 
MEMBER STATES VAT CONTROL • NUMBER OF INSPECTORS TAKING PART IN CONTROLS 
CONTROL TYPE 
Control of returns 
(pretirninary checks) 
Desk control 
Full general control 
Partial / cyclical control 
Special control of companies 
undertaking intracommunity 
1 trade company 
size 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large 
small 
medium 
large NUMBER OF INSPECTORS 
B 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
1 DK 
see 
note 
(1) 
see 
note 
see 
note 
see 
note 
see 
note D 
see 
note 
(2) 
see 
note 
see 
note 
see 
note 
see 
note GR 
1 
lor 2 
lor 2 
lor 2 
lor 2 E 
1 
2 
3 F 
1 
1 
1 
1 
1 IRL 
see 
note 
(3) 
1 
1 
1 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
1 
1 I 
ID 
ID 
1 W 
+ D 
ID 
+ D 
+ D L 
1 
1 
2 
1 
1 NL 
see 
note 
(4) P 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable 
not 
avai­
lable UK 
not applicable 
not applicable 
3 
1 
As above for 
normal control 
function 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
KEY 
NUMBER OF INSPECTORS 
1 = one inspector 
2 = up to two inspectors 
3 = up to three inspectors 
3+ = more than three inspectors 
Notes 
(1) DK: the use of resources and planning of controls have been delegated to the regional offices. 
the central administration does not keep statistics on the length of individual control visit and the resources used. 
(2) D: see table 7; a split as to size of controlled entities is not possible 
(3) IRL: by Collector General's Office 
(4) NL: see table 13 
TABLE 15 
MEMBER STATES VAT CONTROL - IMPROVING TAXABLE PERSONS RIGHTS AND ACCESS TO INFORMATION 
PROCEDURE 
1. Are taxable persons advised in advance of the 
i) date 
ii) length of the control? 
2. If the administration is undertaking a partial or cyclical 
control is the chosen subject or area for examination advised 
to the trader 
i) in advance? 
ii) at the start of the control? 
3. Are control findings discussed with the trader prior to 
the preparation of the control report? 
4. Are control conclusions discussed with the trader after 
completion of the control report? 
5. Once completed can the 'agreed' conclusions of a report 
be changed 
i) by the administration on reflection? 
ii) by re-examination of the controlled documents? 
ii) by appeal from the trader on reflection? 
6. Are written warnings used to deter taxable persons from 
future non-compliance? YES 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, L, NL, P, UK 
D,UK 
DK, D, E, F, NL 
DK, GR, E, IRL, I, P 
DK, D, GR, E, F, IRL, 
I, L, NL, UK 
DK, D, F, IRL, I 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, ,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, ,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, UK 
B, DK, GR, E, F, NL, 
UK NO 
B, F, IRL, 
I, L, NL, 
P 
I 
B, IRL, L, 
LP, UK 
B, F, L, 
UK 
B,P 
B, DK, 
GR, E, L, 
NL,P 
P 
P 
P 
D, I, L, P COMMENT 
B: only for full controls 
D: obligatory 
GR: The large companies one day before (belonging to Category C) 
E: 10 days 
F:the length is variable 
IRL: dependant on co-operation 
L: no, if fraud is suspected 
UK: in certain circumstances (eg suspicion of suppression) notice may 
not be given 
IRL: trader normally notified of period to be examined 
B:if the occasion arises; the view of the taxable person is taken into 
account in the control report 
F: in an oral discussion between the parties before communication of 
the adjustments 
B : if the occasion arises; the view of the taxable person is taken into 
account in the control report 
D: in case of trader's disagreement with conclusions 
F: possibility to present written observations 
I: the trader may make counterstatements which are recorded in the 
report 
GR:Only after an objection to the Public Finance Department in the 
taxation courts 
F:modification of the tax base or sustitution of legal base, only under 
certain conditions 
IRL: (i) formal review procedure 
I: principle of self - defence 
L: if new facts come to light 
NL: a trader has 14 days to react after receiving the control report. The 
tax authorities may revise the conclusions cf. new facts emerge. 
B: yes for exemple if a declaration is not submitted 
L: yes from 1995 
F: demand for payment 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
MEMBER STATES VAT CONTROL TABLE 15 
IMPROVING TAXABLE PERSONS RIGHTS ANT> ACCESS TO INFORMATION 
7. Are traders advised in advance of the likely imposition of 
a severe penalty and given an opportunity to present their 
case? 
8. Has the taxpayer the right to appeal on 
i) the conduct of the control? 
ii) the conclusions 
9. Once the control is completed, is there a minimum time 
period that must elapse before which the taxpayer can be 
controlled again? 
10. Are taxable persons advised of the above (1-9) 
procedures, perhaps using a charter, or other method? 
(please specify) 
11. Are there any other procedures that your administration 
uses as to improve taxable persons rights and their access to 
information? - details please B, DK, GR, E, F, IRL, 
L,NL,UK 
B, DK, D, E, F, IRL, I, 
L,NL,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, NL, P, UK 
D, GR, E, F, P, UK 
B, DK, F, IRL ,P, UK E, I,P 
P 
B, DK, D, 
GR, E, F, 
IRL, I, L, 
NL,UK 
B, DK, 
IRL,I,L 
GR,I,L B: informed by written warnings sent to them. This also allows the 
taxable person to be able to defend himself. 
GR When the penalty has been imposed it is discussed. With the head 
of the Public Finance Department 
D: always right to be consulted 
IRL: option of voluntary disclosure prior to commencement of the 
audit 
DK: To Customs and Tax Administration, VAT board or the courts. 
IRL: (i) formal review procedure/ (ii) see attached note 
L: after tax bill has been sent 
B: physical controls or controls on refunds can always take place. 
D: yes, but note obligation to avoid overcharge of the taxpayer. 
GR:It may be controlled next time by the department of control or by 
extraordinary control teams. 
B: they are not specifically advised; they can be by publications 
GR: In summary form 
F:taxpayer's charter 
B: press notices, circulars, preparation of explanatory notes,all new 
taxable persons receive an explanatory file for taxpayers, possibility to 
have classes provided by the administration 
F: departmental contact person, independent mediating bodies 
IRL: "Charter of Rights" is available to all taxable persons (copy 
attached) 
I: 1) setting up of taxpayers information office 
2) law 241/90, chapter V. and the regulation on transparency in 
public administration 
UK: traders rights are published in a variety of leaflets I 
: 
Source: Member States Response to E.C. Questionnaire 1994 
2-
-? o 
TABLE 15 
MEMBER STATES VAT CONTROL - IMPROVING TAXABLE PERSONS RIGHTS AND ACCESS TO 
INFORMATION 
Notes 
DK 
1. Firms are advised of the control either in writing or by telephone. The control is not announced if considerable 
irregularities are suspected or if there is special control information. 
The duration of the visit is estimated at the start of the control when the auditor has gained a full picture of the 
quality of the accounts, etc. 
2. The firm is normally advised which annual accounts or accounting documents the auditor wishes to have at his 
disposal during the control visit. Depending on the situation, the auditor may wait until the start of the control to 
provide the firm with more detailed information. 
3. The firm is advised of any demands for payment, repayments or infringements of the relevant legislation at the end 
of the control. 
4. Control conclusions are always discussed with the traders if the result is an infringement. If the control shows that 
books are all right, the trader is just informed about the result without any discussions. 
5. The results or conclusions may be altered if the firm objects; the case may be reopened if the firm can produce any 
missing documents or wishes to provide new information on a specific matter. 
The firm may appeal to the regional customs and tax office and, if this appeal is rejected, to the administration. In 
a number of cases the firm may submit its case to the VAT Board which will take the administrative decision. 
Finally, the finn may take the case to court. 
7. The firms/traders explanation is contained in a report. Afterwards the firms/traders may provide written 
information/objections to get conclusions and penalties changed. 
10. Taxpayers are informed/advised during the control visit- but not in advance. 
11. When a firm registers, it is sent a guideline on the rights and obligations applying both to it and to the control 
authorities. 
Whenever there is any new legislation or changes to existing legislation, guidelines containing the new rules are 
issued. 
Virtually all regional offices have an information department where firms may obtain information about legislation. 
Firms are invited to information meetings at the regional offices when legislation, etc., is amended. 
Newly-registered firms can attend information meetings. If the firm wishes, a trial control visit may be conducted 
on its premises. 
IRL 
An appeals procedure whereby the Appeal Commissioners, who are independent of the tax authority are empowered to 
adjudicate in disputes between the tax authority and the taxpayer. 
The taxpayer may appeal against estimates of tax due made against him, against a decision that he is a taxable person, 
against a decision on the rate of tax applicable to particular goods or services, and against a refusal of or reduction in 
repayment of tax. 
Decisions of the Appeal Commissioners may be appealed to the ordinary judicial courts by either the tax authority or the 
taxpayer. 
The procedure for bringing disputes to the Appeal Commissioners is utilised effectively. Further appeals to the judicial 
courts are less frequent. 
Although there is no statutory right to do so, the taxpayer may ask for an extension of time to pay arrears of tax. The tax 
authority may, at its discretion, allow an extension. 
When an appeal has been submitted to the Appeal Commissioners the tax involved is not payable until the appeal is 
determined. Where an estimate is confirmed by the Appeal Commissioners, the tax must be paid before a further appeal 
may proceed to the judicial courts. 
The administration cannot prevent an appeal being brought where they suspect that the primary purpose of that appeal is 
to defer payment. 
P 
Procedure 1: In accordance with Article 75(3) of the tax procedure code, the order for the examination of documents to 
be carried out is communicated to the taxable person in advance. 
Procedure 2: In accordance with Article 75(3) of the tax procedure code, the departmental schedule determines the area 
and scope of the examination of documents. 
Procedures 3 and 4: Control conclusions are not discussed with traders. However, in accordance with Articles 4 and 5 of 
the tax procedure code, within 30 days of the completion of the examination of the documents, a report must be drawn 
up with a brief explanation of where the taxable person may not be in compliance with the law. Taxable persons are 
notified of the conclusions of the report within 8 days. 
-?J-
Procedure 5: This type of procedure does not exist in Portugal. 
Procedure 8(ii): Taxable persons may appeal on the conclusions of the control either administratively or through the 
courts. Article 90 of the tax Code, inserted in the chapter on taxpayers' guarantees, states that taxable persons and 
persons who are jointly and severally liable for payment of the tax may appeal against the tax assessment or contest it on 
the grounds and terms laid down in the tax procedure code. 
As a rule, appeals do not have suspensory effect. However, where the tax was calculated on the basis of estimates owing 
to the non-availability of the data needed to assess the tax properly, there is a compulsory assessment procedure which is 
suspensory and is laid down in Article 84 of the tax Code. 
In addition to this procedure, in accordance with Article 84 of the tax procedure code taxable persons may appeal to the 
review committee against the decision establishing the taxable base on the grounds that it was incorrectly calculated as a 
result of indicator-based methods. Such appeals also have suspensory effect. This procedure is outside the structure of the 
departments. 
The guarantees contained in the tax administration procedures include administrative claims as governed by Article 95 
ff. of the tax procedure code. These claims are also eligible for appeals through the official channels in accordance with 
Article 100(1) of the tax procedure code, the appeals being governed by Article 91 ff. of the same code. 
Appeals procedures are excluded only in the case of decisions of the revision committees referred to in Article 84(1) of 
the tax procedure code on appeals against the calculation of the taxable base using indicator-based methods. 
Claims for refund of tax governed by Article 120 ff. are provided for in judicial procedures on taxation which are 
intended to provide judicial protection for legally protected rights and interests in respect of tax. The scope of these 
procedures is laid down in Article 118 of the tax procedure code. 
Procedure 9: There is no minimum time period fixed. 
Procedure 10: Taxable persons are informed by official communications of the means of redress at their disposal. 
Procedure 11: Taxable persons' rights are also protected in the following ways: 
Right to information (Article 20 of the tax procedure code) 
The right to information covers, in particular: 
(a) clarification's on interpretation of tax laws and the most convenient and sound means of complying with them; 
(b) information on how taxpayers' requests or appeals are progressing and when they are likely to be finalised; 
(c) binding prior information; 
(d) informing accused persons of the existence, nature and source of malicious unconfirmed accusations against them; 
(e) allowing taxpayers or their representatives access to individual files properly organised and kept by the tax 
authorities. 
The right to explanation (Article 21 of the tax procedure code): 
(a) decisions on tax matters affecting the legally protected rights or interests of taxable persons must state the factual and 
legal grounds on which they were reached; 
(b) Taxable persons are entitled to an explanatory statement accompanying decisions. 
In addition, whenever amendments are made by the VAT administration departments, information leaflets for taxpayers 
are produced containing the necessary instructions on how to comply with the legislative changes or new procedural 
rules sent along with the periodic returns to all taxable persons under the normal arrangements. 
-4-
TABLE 16 
MEMBER STATES VAT CONTROL STATISTICS FOR THE YEARS 1992 .AND 1993 
CATEGORY OF 
INFORMATION 
a) The total number of 
registered taxable persons 
analysed by periodicity of 
their returns as follows -.1992 
1993 
i) monthly 1992 
1993 
ii) quarterly 1992 
1993 
iii) annual 1992 
1993 
iv) other 1992 
1993 
b) Number of controls 
undertaken involving visit to 
trader 1992 
1993 
c) Number of desk controls 
undertaken not involving visit 
to trader 1992 
1993 
d) Number of taxable 
persons who failed to make a 
return 1992 
1993 NUMBER OF TAXABLE PERSONS / OR CONTROLS ON TAXABLE PERSONS 
B 
643.412 
658.717 
76.629 
76.952 
411.359 
458.068 
64520 
90.904 
123697 
82731 
81410 
(1) 
(1) 
(2) 
(2) DK 
404.000 
404 941 
7000 
7071 
290.000 
290.675 
104 000 
104.618 
33.000 
27.000 
included in b) 
included in b) 
20 000 
20.365 D 
1988:2.021.824 
1990:2.103.974 
1988 1.357.263 
1990:1.449.508 
1988: 664.561 
1990: 645.466 
79.407 
82.752 
not available 
not available GR 
750 000 
820.000 
60.000 
70.000 
130 000 
150 000 
560 000 
600 000 
(bimonthly) 
30 000 
30 000 E 
ca 2100000 
26 911 
23 373 F 
2.506.699 
2.527.939 
1 248 307 
1.249.826 
1.209.988 
1.121.977 
30.055 
29.877 
18.349 
126.259 
38.858 
39.413 
450.0000 IRL 
126.754 
133.117 
1.199 
1.066 
nil 
32.112 
35.296 
93.443 
96.755 
19.373 
13.158 
not available 
not available I 
ca 5.200.000 
ca 5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 
44.332 
46.185 
142.070 
148.426 
50,000 
not available L 
23.148 
25.261 
3298 
3221 
16.034 
16.492 
3.816 
5.548 
243 
130 
1.350 
1.200 
3.000 
3.000 NL 
593.188 
637.069 
192687 
206853 
350.109 
380.713 
- 50.392 
49.503 
none 
none 
65.000 
66.000 
534.000 
470.000 
not available P 
503.868 
569.604 
83060 
88143 
420.808 
481.461 
a) 34.517 
a) 36.609 
b) 12.795 
b) 47.188 
8.945 
b) 40.850 
97.000 
106.000 UK 
1.555.527 
1.593.770 
426.000 
378.000 
not applicable 
not applicable 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
TABLE 16 
MEMBER STATES VAT CONTROL STATISTICS FOR THE YEARS 1992 AND 1993 
CATEGORY OF 
INFORMATION 
e) Number of adjustments made 
to taxable persons' returns 
following your 
administrations checks and 
controls 1992 
1993 
f) Number of trader appeals going 
to independent adrninistrative 
arbitration / court 1992 
1993 NUMBER OF TAXABLE PERSONS / OR CONTROLS ON TAXABLE PERSONS 
B 
194.383 
200.255 
100 (3)/961 (4) 
174(3)/915(4) DK 
20 000 
not 
determined 
statistically D 
not available 
for VAT alone GR 
15 000 
approx 
12 000 E 
31 838 
28 942 F 
129.942 
127.628 
4.848 
2.997 IRL 
not available I 
291.475 
370.682 L 
6.527 
7.581 
13 
7 NL 
494.000 
591.000 
468 
401 P UK 
266.000 
2463 
Notes 
(1) A control is legal if there is not a change in the principal point for the control of the taxable person, 
except: controls on the value of buildings (22.468 in 1992 and 22.353 in 1993) 
(2) In Belgium, the administration has two ways of dealing with this problem: 
- a control that allows the reconstruction of the contents of the declaration 
- automatic taxation on the basis of previous declarations. 
(3) Number of cases remaining open at 31st December 1992 and 1993 comprising cases not yet resolved in previous years. 
(4) Number of cases recorded in 1992 and 1993. £? 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
TABLE 17 
MEMBER STATES VAT CONTROL STATISTICS FOR THE YEARS 1992 AND 1993 
CATEGORY OF 
INFORMATION 
i) monthly 1992 
1993 
ii) quarterly 1992 
1993 
iii) annual 1992 
1993 
iv) other 1992 
1993 
Total 
1992 
1993 NUMBER OF RETURNS RECEIVED 
B (1) 
919.548 
923.424 
1.645.436 
1.832.272 
64.520 
0 
(1)90.904 
(1) 123.697 
2.720.408 
2.879.393 DK 
84.000 
84.000 
1.082.000 
1.082.000 
259.000 
259.864 
1.425.000 
1.425.864 D (1) 
1988:16.287.156 
1990:17.394.096 
1988:2.658.244 
1990:2.581.864 
1988:18.945.400 
1990:19.975.960 GR (1) 
720.000 
840.000 
520.000 
600.000 
3.360.000 
3.600.000 
4.600.000 
5.040.000 E 
(2) 
ca 9.500.000 F (1) 
14.979.684 
4.839.952 
30.055 
15.009.739 IRL 
not available 
not available 
nil 
nil 
13.913 
16.106 
386.726 
382.843 
400.639 
398.949 I 
5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 L 
23.398 
23.503 
26.089 
27.024 
3.816 
5.548 
53.303 
56.075 NL 
2.312.244 
2.842.336 
1.400.436 
1.522.852 
50.392 
49.503 
none 
none 
3.763.072 
4.414.691 P 
886.020 
931.622 
1.415.406 
1.557.516 
2.301.426 
2.489.138 UK 
7.129.400 
6.938.900 ^o 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
Notes 
(1) Estimate number of taxable persons registered for monthly, quarterly returns etc. (x 12, or 3 as appropriate) 
(2) Source: First VAT Report 
TABLE 18 
MEMBER STATES VAT CONTROL STATISTICS FOR THE YEARS 1992 - 1993 
CATEGORY OF 
INFORMATION 
-
a) Value of adjustments made to 
taxable persons'returns 
following your administrations 
checks and controls 
1992 
1993 ACTUAL FINANCIAL AMOUNT (IN MIO NATIONAL CURRENCY) 
B 
20.171,4 
19.097,7 DK D 
2.027..8 
2.304..6 GR E 
34.873 
30.942,1 F 
12.443 
13473 IRL 
not available 
not available I 
1.594.(*) 
1.757(*) L 
42I..6 
400,1 NL 
281 
436 P 
28,9 
31,6 UK 
1464 under 
500 over 
964 net 
1641 under 
665 over 
976 net 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
(*) I: in billions of Lire 
\ 
I 
•16-
Annex 1 
Checks on registration and VAT identification number ' 
1. Entitlement to register: 
2. Failure to register: 
3. Entitlement to keep an 
attributed VAT identification 
number: All Member States check based on 
declaration filed 
- cross-check with other tax data: 
F>I,NL 
- information obtained from other 
government departments, e.g. 
commercial court register, 
trading lists: B, D, F, L 
- active investigation and 
controls: B, F, NL, P, UK, IRL, 
DK 
- information received from other 
traders, e.g. by control visits: B, 
D,E,NL,UK,DK 
- examination of professional 
association publications: L 
- press advertisements: D, L, NL, 
UK 
- no checks: D 
- check, if no returns, repeated nil 
returns: B, GR, E, IRL, L, UK 
- control visits. B, UK 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
??-
Annex 2 
Sanctions in case of invoice without VAT identification number1 
Provided for in: B, DK, GR, E, IRL, I, L, NL, P 
UK (if repeatedly not mentioned) 
No provision in : D, F (except in fraud cases) 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-ïï 
Annex 3 
Means of checking the volume of supplies effected by non-established taxable persons 
- Information exchange between Member States: B, DK, D, GR, E, IRL, NL 
- Control of tax representatives: B, DK 
- Information from third parties: D, F, L, DK 
- Press advertisements: D, F, L 
- Planned: mandatory information obligations for non P 
established taxable persons: 
- Active investigation: D, UK, IRL 
Control of intra-community acquisition of new means of transport by final consumers 
- Tax payment condition for registration or registration B, DK, D, F, IRL, I, L, NL, P, UK 
cross-check: 
- Customs controls GR 
- Automatic exchange ofinformation: B, DK, LRL, UK 
Means of control of intra-community supplies transported by the buyer 
1. Check of trade documents (invoices, written orders, B, DK, F, I, L, NL, P 
bank statements etc.): 
2. Active investigation if grounds for suspicion: 
- common interest of persons taking part in the DK, NL 
transaction, e.g. associated enterprises: 
- type and nature of sold goods (e.g. pleasure boats, DK, NL 
camping cars): 
3. For cases where purchaser collected goods: Control of DK 
VAT number: 
4. Exchange ofinformation with other Member States: all Member States 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
Annex 4 
Member States experiences in the Application of Council Directive 76/308/EEC 1 
On mutual assistance for the recovery of claims resulting from 
operations forming part of the system of financing the 
European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, and of 
agricultural levies and customs duties 2 
1. No problems identified : DK, L, P, UK 
2. Contact and information problems : 
- complicated procedure : D 
- difficulties to contact competent authorities : E, NL 
- language problems, e.g. due to non standardised accompanying documentation : E 
- no reply in certain cases : F 
- lack of regular consultations : NL 
- co-ordination problems if more than 2 MS concerned : NL 
- insufficient supply ofinformation needed to trace debtor : IRL 
- lack ofinformation about time limits for claims recovery : F 
3. Problems due to insufficient harmonisation : 
- unharmonised legislation : GR, I 
- diverging degree of liability : F 
- MS with significant control and enforcement power disadvantaged compared to 
other MS: F 
4. Slow procedure, insufficient outcome : D, F, NL 
- no preference of tax debt in the requested MS : B 
- no possibility of precautionary measures : E 
5. Cost of proceedings : E 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
2 Ref. Council Directive 79/1071/EEC of 6 December 1979 amending Directive 76/308 
-îo-
ANNEX 5 
THE INTER-NORDIC AGREEMENTS ON GUIDELINES FOR IMPLEMENTING 
SIMULTANEOUS AUDITS 
AN EXAMPLE 
The Nordic countries (Denmark, Finland, Norway, Sweden) have prepared guidelines to 
make their work in undertaking simultaneous audits of large companies, who carry out 
their activities in several countries, more efficient. 
A simultaneous audit means an arrangement between two or more parties to examine 
simultaneously and independently, each on its own territory, the tax affairs of taxable 
persons in whom they have a common or related interest, with a view to exchanging any 
relevant information which they might obtain. 
The main purposes of such simultaneous audits are to determine a taxable person's correct 
liability where e.g. costs are shared and profits allocated between taxpayers in different tax 
jurisdictions, or to tackle apparent tax avoidance techniques or in cases of unreported 
income, illegal payments, etc. 
Below the Commission summarises aspects covered by Guidelines for Implementing Inter-
Nordic Simultaneous Audits which themselves refer to the OECD' Model Agreement for 
the undertaking of simultaneous tax examinations 1. 
a) Responsibility and Management 
Overall responsibility for simultaneous control lies with the heads of the tax control 
departments of the individual countries. 
A project group, consisting of one member from each country involved, is set up to 
plan and undertake the controls. This group would appoint the country that will be 
responsible for co-ordination. This would normally be the country proposing a 
company for simultaneous audit, or where the company has its main office. The co­
ordinator has a list of responsibilities covering the convening of joint meetings, the 
selection of joint tax control areas, ensuring that general tax control information is 
collected and distributed, monitoring progress and preparing the final analyses, etc. 
b) Selection of companies 
The Nordic agreement does not use objective criteria like risk analysis in the 
selection of companies for control. Rather companies are appointed on the basis of 
their suitability for simultaneous tax control. The choice of tax control subjects could 
OECD C(92)81/Final 
M 
be based on the examples given by the OECD. e.g. if there is an indication of tax 
avoidance and evasion; substantial non-compliance of tax law: if forms of 
international tax planning which if tackled might generate additional tax yield in 
participating states. 
c) Planning of tax control 
Detailed guidelines for the implementation of the control are agreed at a joint 
meeting for each selected company. Prior to this an initial investigation of the 
company is undertaken e.g. of their financial and accounting systems. The selected 
company may be invited to attend the planning meeting. 
d) Co-ordination of tax control procedures 
At the planning meeting tax control areas of mutual interest and conditions of 
assistance alongwith the time schedule for implementation will be determined. The 
discussions will agree the extent to which tax control information should be 
exchanged. This can include agreements that auditors from one country participate in 
investigations in other countries. 
e) Communication between auditors 
To ensure that participating auditors are fully and continuously informed on control 
progression and results information sheets and newsletters, are used. 
f) Consultations 
For participating auditors so as to allow the exchange of experience and to discuss 
further initiatives regular meetings are held. Such meetings are always held before the 
conclusion of an investigation at a firm. 
g) Completion of the case and final report 
A meeting is held to discuss conclusions and to agree on a common attitude by the 
individual countries to the company for the problems found in the areas covered by 
the tax control. The meeting will allow an overall evaluation of the project. The 
progress on all projects are reported to the heads of the tax control departments of 
the Nordic countries on a regular basis. 
ANNEX 6 
THE CYCLE OF CONTROL FOR DIFFERENT TRADER CATEGORIES AND THE DEFINITIONS OF SIZE USED 1 
Member State 
Trader 
category 
classification 
Large 
Medium 
Small 
Micro-sized B 
5 years 
5 years 
5 years DK 
} Firms 
} classified 
} by risk and 
} not size 
} 
} 
} 
} 
} 
} 
} 
} 
} D 
4.7. years 
(control of 
all 
exercises -
"Anschluss 
pruning") 
11.5 years 
19.48 years 
57 years E 
5 years 
> 4.000 m. 
pesetas 
not reported 
1.000-4.000 m. 
pesetas 
not reported 
< 1.000 m. 
pesetas 
not reported F 
6-8 years 
> FRF 100 
millions GR 
5 years 
> 180 m. 
dra. 
>180 m. 
dra. 
<15m. 
dra. I 
3 yearly 
3 years 
<20mecus 
< 250 staff 
3 years 
< 5 mecus 
< 50 staff IRL 
not 
available 
not 
available 
not 
available 
not 
available L 
not 
available 
not 
available 
not 
available 
not 
available NL 
Annually 
6/7 years 
6/7 years P 
not 
available 
not 
available 
not 
available 
not 
available UK 
continuous 
> £ 100 m. 
} by risk 
> Med. - 2.5 -
} 6 years 
} Low 7 
} years + 
over 
> 
> 
} 
} 
} 
} \ 
The table indicates: i) thefrequency of control visits by trader size, 
ii) the definition of size 
N.B : some MS (DK) classify traders by risk rather than size and as such do not have a control cycle by trader size. 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-23-
Annex 7 
COMPUTER-GUIDED AUDIT EXPERT SYSTEMS IN MEMBER STATES 
BELGIUM: 
None 
DENMARK: 
ESKORT -an information based specialist assistance system- was introduced in 
1989 for use in VAT controls. Since then the system has been constantly improved 
and extended. 
The system is now used at all stages of controls of VAT, employers and payroll tax 
and on 1st October 1994 will be extended to tax controls and EAGGF controls. 
The system will then contain instruments which can be used to back up all stages of 
the co-ordinated controls. Before a control visit starts, all relevant information 
about firms in the central system will be downloaded to ESKORT. On the bases of 
this information the system will be able to help the user draw up an audit plan. 
GERMANY: 
No expert system is currently in use. Computerised aids for on-the-spot inspections 
mainly take the form of programs developed for this purpose inside the tax 
administration. 
GREECE: 
The administration are examining the feasibility of introducing expert systems in 
Greece, initially for the control of large companies. 
FRANCE. 
At the end of 1993, the Directorate-General for Taxation made available to its 
departments a software programme called OSIRIS to assist in desk control. It is 
based on the technique of expert systems. 
The application allows: 
- consultation of the direct tax and VAT returns of industrial and commercial 
companies. Automatic data collection is planned. Missing information can be 
collected by the user where necessary; 
- control of the consistency from the accounting point of view of tax files; 
- detailed analysis of the data present in the database on the bases of a group of 62 
possible areas for investigation. Some of these relate more specifically to VAT 
(concordance direct taxes/VAT, study of the assets-side and liabilities-side of the 
balance sheet...); 
- documents to be made available (analysis report, ratio tables) intended to facilitate 
diagnostics which must be drawn up by the inspector. 
This software is used in the inspections administering taxpayers' files. It may, for 
example, allow greater depth in the desk control relating to a taxpayer who has 
previously been selected on the basis of information from other Member States 
concerning intra-Community VAT. 
IRELAND: 
None 
ITALY: 
In Italy an expert system assisting tax inspection is currently being tested at the tax 
authorities and the Guardia Finanza. The system provides users with two types of 
quite distinct functions. The first function provides operational support for 
computerising inspection activities. The second function is a decision-making one 
and provides indications and suggestion for identifying tax evasion using control 
functions. The expected advantages from using the system are that inspection 
activities will be speeded up and standardised and know-how can be shared for the 
purpose of training less experienced users. 
LUXEMBOURG: 
The Luxembourg tax authorities are currently studying expert systems similar to 
ESKORT to find out the minimum amount of information required to make a 
computer system economically viable and whether such systems can be rapidly 
adapted to suit the authorities requirements. 
NETHERLANDS: 
An expert program ESCORT has been developed to assist the preparation and 
supervision of controls. Data from central systems can be downloaded onto 
ESCORT and then compared with data from the trader's own accounts. The 
program also provides technical back-up for the various taxes and assistance in the 
design of the control programme. It is also used for processing the results of 
controls and producing the inspection report. Officers carrying out controls are 
supplied with portable personal computers so that they can use the program in the 
course of inspections. 
PORTUGAL: 
None. 
SPAIN: 
None 
UNITED KINGDOM: 
VATPACE (VAT portable applications in a control environment) used in VAT 
Collections. 
DOS based and containing a suite of applications and utilities, it enables visiting 
officers to concentrate more on matters of judgement rather than routine. 
Currently Windows based systems (for even greater flexibility) are being developed, 
also added will be options for accessing a trader's historic return submission date, 
and an EC VAT registration number verifier. 
•$s 
Annex 8 
VAT REFUNDS - CONTROL TECHNIQUES APPLIED 
BELGIUM: 
The individual taxpayer files to be checked are selected by an automated procedure on the 
basis of various parameters designed to establish the plausibility of the tax credits 
declared. The files selected are examined on the basis of the dossier in the tax authorities 
possession or at the taxable persons head office on the basis of the accounts and the 
documents which the latter must keep in accordance with the VAT legislation. 
In addition, the amount of VAT repayable, for which an express claim for repayment has 
been made, is checked systematically. This is done at the control office on the basis of the 
original documents supporting the claim and, if necessary, on the spot when the request is 
made by person established in Belgium. 
The plausibility of the quarterly returns is checked for each taxable person concerned 
using a variety of criteria. These criteria are based on an examination of the individual 
situation of the taxable person and a comparison of a number of factors, including: 
- pre-existing VAT debt(s); 
- taxable person having commenced activity less than two years previously 
- amount to be repaid in relation to the system for sending in returns (turnover); 
- comparisons of the amount to be repaid with the amount of repayments for the 
previous four quarters; 
- entry on a repayment control list during the previous year; 
- so called "risk" sectors. 
Certain taxable persons in possession of an authorisation issued by the administration may 
obtain monthly repayment of their tax credit when this reaches BFR 10 000. These are 
taxable persons, who in the course of the previous calendar year, have carried out exempt 
transactions (exports, intracommunity deliveries, etc.) to a value at least 30 % of their 
turnover and who, in the same period, have had a tax excess of BFR 500 000 or more. A 
list of these taxable persons requesting the repayment of their tax credit is drawn up for 
each VAT control office on the basis ofinformation from the periodic returns. 
DENMARK: 
A series of control data has been drawn up from the computer system for the purposes of 
planning controls of VAT refunds (payments control). This information is drawn up in 
respect of seven specific categories: 
1) Negative returns from normal firms which do not come under category 7 and 
which meet one of the following conditions: 
- negative tax liability exceeding DKR 50 000 
- negative tax liability between DKR 15 000 and DKR 50 000 or of more than 
DKR 30 000 in the last two periods without payment controls. 
IS 
2) Negative returns exceeding DKR 2000, which do not fall under category 7 or 1 
and which meet one of the following conditions: 
- negative tax liability of between DKR 15 000 and DKR 50 000; 
- total arrears exceeding DKR 2000; 
- at least one missing return; 
- more than DKR 30 000 in negative tax liability in the latest four settlement 
periods without a control; 
- VAT-registered for less than nine months; 
- control leading to adjustment within the last two years: 
3) Negative returns exceeding DKR 2000 which are not in categories 7, 2, or 1. 
4) Negative returns from firms with monthly or weekly settlement (special control 
procedures). 
5) Negative returns from firms with a credit limit. 
6) Negative returns, with the exception of ex post negative returns obtained as a 
result of controls 
7) Negative returns from normal firms currently subject to guidance or controls. 
From these control lists, computer searches and any information in the firms file, a 
decision has to be taken on whether the returns can be approved on the basis of the data 
available (possibly supplemented by telephone calls to the firm) or whether a control of 
the firm is necessary. 
The purpose is to identify returns where there is a risk of a refund being wrongly granted, 
especially returns in categories 1, 2, 5, and 6. The basis for the negative tax liability is 
examined during the control of refunds, i.e. both the firms sales and purchases are checked 
to ensure that the tax liability is in conformity with legal provisions and the firm's 
activities. 
NETHERLANDS: 
Each trader is assigned an individual negative norm in the computerised VAT 
administration. New traders are automatically given a negative norm of 1 guilder. The 
result of this system is that all negative returns and claims for refunds which exceed the 
norm are singled out and examined by the administration. This may be done by examining 
the file, requesting documents (invoices etc.) or by conducting an inspection on the spot. 
Inquiries may also be made with third parties, for example the party issuing a particular 
invoice. The necessary internal control measures are taken within the Tax Department to 
ensure that decisions on claims for refunds are correct. 
-8f 
PORTUGAL: 
Overall the procedures take account of the States need to establish the legitimacy of 
refunds in an effective way with adequate guarantees as far as this is possible, and they 
also aim to avoid burdening companies with extra costs which could jeopardise their 
competitiveness. 
So, instead of a guarantee, taxable person may: 
a) in the case of intracommunity transfers, submit a declaration issued by the credit 
institution which is handling the transfer, providing that the sale price amount has 
been or is to be transferred by the institution. 
b) in the case of exports to third countries, submit a photocopy of the export document 
issued by the relevant customs office. 
In addition to any inspection visits to companies which may prove necessary, the 
legitimacy of refunds is also verified by the tax authorities carrying out internal checks on 
applications for refunds of over 1,5 million escudos. For this purpose, taxable persons 
must provide certain supporting documents enabling an initial check to be carried out on 
the authenticity and legitimacy of the credit in question. 
If the data analysed indicate that an on-the-spot check is needed, an external inspection 
will be conducted. 
UNITED KINGDOM 
Checks are carried out on claims and only indirectly on "traders" in the first instance. 
Claims are subject to a series of separate automated test. The tests at their simplest 
compare the amount currently claimed with past claim history, taking account of the 
trader's reliability if known. Claims from newly registered traders and first, or infrequent, 
claims from other traders undergo additional tests, designed to help identify potential 
fraudsters. The value of the claim is used to decide automatically whether a credibility 
query should be raised and, if so, whether inquiries before or after repayment of the claim 
appear justified. Each test comprises a number of components for which variable 
parameters (in a pre-set range) are applied. Adjustments to parameters is a feature 
targeting the control effort. Stringent security is maintained over this operation. 
Claims which fail the automated test are subject to manual scrutiny. Those claims which 
have not yet been paid are examined centrally by people who have immediate access to 
additional data and who are empowered to make decisions on whether repayment may 
now be made, and whether any further inquiries are needed post payment. Further 
inquiries are referred to VAT Offices whether visits to the traders are appropriate. Most 
inquiries on unpaid claims, and fewer on paid claims, require immediate visits by control 
staff. 
Annex 9 
VAT REFUNDS l 
The number of controls carried out and the number and value of refunds made (in millions of national currency), in the years 1991, 
1992 and 1993 
Member 
State 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Greece 
France 
Ireland 
Italv 
Luxembourg 
Netherlands 
Portugal 
Spain 
United 
Kingdom 1991 
N° 
controls 
9 687 
14 647 
6 800 
151 000 Vol 
620 738 
124 956 
145 308 
3 869 
71405 
2 500 000 Value 
163 
109 993 
133 
878 
11893 000 
5 995 
319 333 
23 000 1992 
N° 
controls 
10 058 
14 014 
5 671 
200 500 Vol. 
624 806 
120 297 
148 069 
5 820 
788 000 
63 340 
2 400 000 Value 
167 
95 302 
135 
923 
14 466 000 
7 148 
15 290 
297 490 
23 500 1993 
N° 
controls 
9 268 
13 000 
6 118 
193 500 Vol. 
636 844 
102 757 
136 098 
5 836 
782 000 
49 853 
2 300 000 ] Value 
1994 
134 500 
118 
772 
10 610 000 
7 121 
14 402 
226 579 
23 500 C^ 
\ 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-SS-
Annex 10 
CO-OPERATION WITH OTHER MEMBER STATES AND/OR 
THIRD COUNTRIES IN COMBATING VAT -FRAUDS (IN 
ADDITION TO THE MUTUAL ASSISTANCE PROVIDED FOR 
UNDER DIRECTIVE Ï7/799/CEE OF 19.12.1977) * 
BELGIUM : 
The Benelux Convention on the recovery of Taxes of 5th September 1952. 
The agreement of 29th April 1969 on administrative and criminal-law co-operation 
in the matters of regulations connected with the realisation of the Benelux 
Economic Union and the supplementary protocol laying down special provisions 
concerning taxes. 
The special agreement between Belgian and France. Direct and immediate co­
operation procedures are being tried in the VAT field. 
VAT-controls of multinational companies on an experimental bases are being 
undertaken in co-operation with UK, Denmark and Spain. 
DENMARK: 
The Nordic Assistance Convention Article 12 concerning assistance in tax 
matters. Several simultaneous audits have been carried out. 
VAT-controls of multinational companies on an experimental bases are being 
undertaken in co-operation with UK, Belgium and Spain. 
GERMANY: 
No indication. 
GREECE: 
Bilateral co-operation with USA and Scandinavian countries. 
FRANCE: 
Tax conventions providing for assistance in recovery of VAT with Monaco, Benin, 
Burkina Faso, Cameroon, Central African Republic, Ivory Cost, Gabon, 
Madagascar, Mali, Mauritania, Niger, Senegal, Togo and Mayotte. Assistance 
occurs when the VAT debtor is established in one of these countries or in 
Mayotte and the proceedings taken in France have not allowed the debts to be 
recovered. 
Bilateral experiment in VAT control with UK. 
IRELAND: 
Memorandum of Understanding with UK HM Customs & Excise of 29th July 
1992. The MOU provides for operational co-operation regarding the risk to tax 
revenues in trade between Northern Ireland and the Republic of Ireland. A 
programme of audit and control visits is agreed each year whereby traders 
involved in cross-border trade are selected for control action. 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-$0~ 
ITALY: 
Agreements on undertaking simultaneous control exercises with USA, France and 
Austria. 
LUXEMBOURG: 
The co-operation of Benelux countries (see BELGIUM above). 
NETHERLANDS: 
The co-operation of Benelux countries (see BELGIUM above). 
Administrative assistance arrangements with the following countries relating to 
VAT on imports, exports and transit of goods: 
-agreement of 7th September 1967 with Belgium, Germany, France, Italy and 
Luxembourg on mutual assistance between the various customs authorities 
-agreement of 20th December 1983 with Norway on mutual administrative 
assistance in customs matters 
-agreement of 20th March 1985 with Sweden on mutual administrative assistance 
in customs matters 
-agreement of 4th April 1984 with Finland on mutual administrative assistance in 
customs matters 
PORTUGAL: 
Discussions have begun with Spain with a view to drawing up a protocol on 
bilateral co-operation in the area of intracommunity VAT control. 
SPAIN: 
VAT-controls of multinational companies on an experimental bases are being 
undertaken in co-operation with UK, Belgium and Denmark. Discussions with 
Portugal (as above) 
UNITED KINGDOM: 
VAT-controls of multinational companies on an experimental bases are being 
undertaken in co-operation with Belgium, Denmark and Spain. 
Bilateral experiment in VAT control with France. 
Co-operation between Northern Ireland and the Republic of Ireland (see 
IRELAND above). 
Annex 11 
Information access on debtor's financial position l 
Type ofinformation Member States 
1. Tax registers and records B, DK, D, E, F, I, L, P 
2. Other registers and official sources 
- courts B 
- mortgage B, GR, F 
- land IRL, P, DK 
- vehicle F, P, DK 
- commercial and business DK, F, IRL, P 
3. Banks DK, E, F, I, NL ~ 
D, GR, IRL, P (exceptionally) 
not allowed in L 
4. Third parties DK, D, E, F, NL, UK 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
Sot-
Annex 12 
Bankruptcies. VAT written off or remitted in millions of national currency in the 
years 1991-1993. 
Member 
State 
B (1) 
DK 
D (2) 
GR 
E (3) 
F (2) 
IRL (3) 
I 
L (4) 
NL 
P 
UK 1991 
Bankruptcy 
amount 
72,2 
334,3 
32420,0 
6,0 
27,7 
509,8 Pet. of to­
tal revenue 
0,015 
0,186 
4,880 
0,298 
0,120 
1,505 1992 
Bankruptcy 
amount 
4,5 
689,0 
35970,0 
4,0 
39,2 
530,6 Pet. of to­
tal revenue 
0,001 
0,348 
5,373 
0,184 
0,151 
1,413 1993 
Bankruptcy 
amount 
6,2 
813,1 
22257,0 
40210,0 
2,0 
77,4 
1289,6 Pet. of to­
tal revenue 
0,001 
0,376 
6,314 
0,089 
0,269 
3,419 
(1) Insolvency: 172,2 (1991), 135,7 (1992), 24,2 (1993). 
(2) Including composition proceedings. 
(3) Liquidation amounts (bankruptcy procedure seldom used). 
(4) Including write-off. 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-33-
Annex 13 
DEFERRED PAYMENT ARRANGEMENTS 
YES NO 
Local decision : B, DK, D, E, F, I, NL, UK GR,IRL,L 
or central decision? DK, GR, IRL, L (above certain amounts) F, UK 
B,E,D,I,NL 
Maximum time? D (Instalment) D (Deferment) 
- up to 6 months DK (3m), GR (2-4m), UK 
- up to 1 year B, I, L, NL 
- up to 3 years IRL 
- more E, F 
Rescheduling possible? B, E, F, D, I, NL, UK IRL (only exceptional), L 
Revocable? B, E, F, D, IRL, I, NL, UK 
Interest charged? all Member States except UK UK 
Rate higher than bank rates? B, DK, GR, F, IRL, L E,D,NL 
Refusal if bad payment history? B, E, IRL, I, NL, UK D (but closer observance) 
Obliged to pay current tax? B, DK, E, D, IRL, L, NL, UK 
Measure agreed if 
a) other finance possibilities IRL B, DK, GR, F, L, NL, UK 
available? except case 3 below: E, D (instalment) D (deferment, except case 1 below) 
except cases 2, 3 below: I 
b) guarantees? IRL, L GR, UK 
except cases 2, 3 below: I, NL D (deferment, except case 1 below) 
except case 3 below: B, DK, E, F, 
D (instalment) 
c) serious distress by GR NL, UK 
enforcement? except case 3 below: DK, E, F, D, IRL 
except cases 2, 3 below: I 
d) imminent bankruptcy? all Member States 
1. if distress due to reasons not to except case d) above: DK, E, F, D, IRL, I 
be influenced by taxpayer except cases a), c), d) above: NL, UK 
2. negligence except case d) above: DK, E, D (instal- I, NL, UK 
ment), IRL 
except case c) above: D (deferment) 
3. abuse, fraud B, DK, E, F, D, I, NL, UK 
IRL: except cases a), b) above 
Notes 
In Portugal VAT is not deferrable 
Source: EC VAT seminar London 1994 
12/05/95 - 14:49 
ANNEX 14 
NATIONAL OBJECTIVES AND KEY PERFORMANCE INDICATORS l 
MS Comment 
B The two main national objectives reported are: 
- that at least 50% of the files controlled relate to persons carrying out intra-
community transactions (1993). 
- 20% of persons filing a return under Article 53b of the VAT code will be 
controlled for the whole of 1993. 
DK Total goals for the control of revenue are determined, but they are not 
specified for different types of control visit or on VAT. From 1994 'contracts' 
are being agreed with regional offices on the definition of objectives and the 
allocation of resources for the following year. 
D There are no quantitative objectives. Large firms to be inspected every 4 years 
for all exercises. 
E No specific objective or indicators reported. 
F Performance indicators set include: 
- rate of implementation of the verification programme 
- number of reminders sent and abandonments sent 
- amount of penalties applied 
- number of criminal proceedings 
GR Target yields from controls expressed as a proportion of overall VAT revenue. 
Target for the number of controls expressed as a proportion of the annual 
number of VAT account final declarations 
I A comprehensive range of 47 indicators are used to monitor and compare the 
administrative offices functions on a national, regional and local basis. These 
fall under the following main headings: 
a) the measurement of quantitative objectives (6 indicators) 
b) utilisation of staff resources (7 indicators) 
c) measurement of qualitative objectives (15 indicators) 
d) evaluation of results obtained (19 indicators) 
IRL Specific objectives and indicators are currently being developed. 
L Local rather than national objectives applied. No Performance indicators used 
specifically. 
NL No specific objectives or indicators reported. 
P Computerised system for Performance indicators (SIG) integrated to annual 
national inspection plan to measure quality and quantity of the effectiveness of 
inspection departments. Efficiency indicators measure resources used: time 
taken, number of staff involved and miscellaneous costs. Performance 
indicators measure extent to which goals in annual plan are met with regard to 
quantity i.e. number of operations and quality, corrections to the taxable base 
and corrections to underpaid tax. 
Combining efficiency and performance indicators gives an indication of cost 
effectiveness. 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-35 
National objectives: 
- to ensure management, collection and payment on time of VAT 
-to maximise the potential yield by targeting resources effectively and 
encouraging voluntary compliance by businesses 
- to provide businesses with full and understandable information about VAT 
Efficiency indicators include: 
- gross and net underdeclarations found on assurance visits 
- net additional liability found per half day 'session' of allocated assurances 
resources 
- achieving progressive reductions in VAT arrears. 
Annex 15 
Estimates of Cost Performance in administering VAT l 
Member States Cost Performance Pourcentage of VAT 
Estimate income 
Yes/No 
"B Yes 1.03% 
__ _ " c. 2% 
_ _ 
"Ë Yes 0.8 - 1% 
_ _ __ 
__ _ c 2% 
1 Z : 
__ _ __ 
_ _ 
"NL Yes^ 0.9% 
PT Yes No figures supplied 
_ yes 08% : 
Note 
i) For those Member States for which a cost estimate is shown the costs are expressed 
as a percentage of the VAT receipts in the year. 
ii) Some Member States do not undertake such exercises (L, I, DK) whilst some others 
do not carry out the exercise each year (B, D, GR). 
iii) The specific costing methodologies used by the individual Member States were not 
communicated (except NL). 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
ANNEX 16 
DEFINITION OF EVASION AND ABUSE OF THE LAW l 
MS Comment 
B Distinctions between individual and organised evasion are only made on a local 
basis by the controlling officials. 
DK No distinctions made between individual and organised evasion of tax. 
D Tax abuse is where a legal contrivance is used that is excessive in comparison 
with the aim pursued, is designed to reduce tax and cannot be justified on 
economic or other significant non-tax-related grounds. 
Tax evasion is where there is deliberate deception of the tax authorities as 
regards a taxpayer's circumstances to obtain a reduction in taxes or 
unwarranted tax advantages. Deception may involve giving the tax or other 
authorities incorrect or incomplete details of facts relevant for tax purposes or 
failing to inform the tax authorities of such facts where required to do so. 
E Not reported. 
F There is no definition of tax avoidance either in law or in court judgements. 
The tax authorities do not distinguish it from evasion. 
Tax evasion presupposes both an element of intent (will to escape the tax) and 
a material element (recourse to illegal proceedings, such as absence of return, 
dissimulation of income). It therefore constitutes an infringement of tax law. 
No distinction is drawn between individual evasion and organised evasion. 
GR There is a distinction between tax evasion and abuse of the law. In the latter 
case the tax is levied. Tax is charged together with fines and surcharges if 
appropriate. 
I One of the differences between fraud (e.g. issuing or using invoices for 
fictitious transactions) and evasion (e.g. failure to invoice taxable transactions) 
is that the former is always subject to criminal penalties in addition to the value 
of the evaded tax, whereas the latter is an offence only if the evaded tax is over 
a certain amount fixed by law. Otherwise, only administrative penalties may be 
applied. Another difference is that in the case of evasion traders are entitled to 
make amends voluntarily within certain deadlines and have the penalties 
reduced, whereas in the case of fraud this opportunity is excluded. 
No distinction is made between individual fraud and organised fraud. 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
IRL From an operational viewpoint there is usually no distinction made between 
evasion and abuse of the tax. What appears in the first instance to be abuse of 
the law may in the final analysis turn out to be evasion. 
Organised evasion (e.g. collusion between parties to defraud) may result in 
heavier monetary penalties and/or criminal prosecution depending on the 
evidence. 
L Reported not applicable. 
NL Evasion is understood in the Netherlands to mean contravening the statutory 
regulations. A taxpayer who is found to have evaded tax receives a 
supplementary assessment and may be liable to penalties. Avoidance is taken to 
mean acting in a way that is contrary to the spirit of a provision of national or 
European law but without actually contravening a statutory regulation. 
Avoidance can only be combated by amending the national legislation, if 
necessary after obtaining authorisation from the Council of the European 
Communities to derogate from a Directive. 
It is reported as being impossible to make a distinction between individual and 
organised fraud. 
P In Portugal there is no distinction between fraud and abuse of law. 
A distinction is made between tax crimes (crimes fiscais) and tax offences 
(contra-ordanaçoes fiscais) in the legal framework for tax offences other than 
customs offences (RJEFNA). 
Tax evasion covers unlawful practices with the intent of not settling, remitting 
or paying tax or unduly obtaining tax benefits, refunds or other financial 
advantages which would reduce tax revenue. 
UK The investigation of evasion must prove intent and dishonesty and is dependant 
upon many issues, including the size of the fraud. Investigations are either 
criminally or civilly based. Individuals or companies can be, and are, held liable 
for both penalties and arrears. Where there are concerted attacks on the 
"system", the first option will normally be to prosecute. 
ANNEX 17 
MEASUREMENT OF EVASION ON A NATIONAL SCALE 
MS Comment 
B No specific data or procedures. 
DK No specific data or procedures. 
D No specific data or procedures. 
E Not reported. 
F Trends monitored in the results of tax controls and fiscal receipt forecasts 
against actual returns. 
GR Comparisons of macroeconomic data (private consumption and investment 
against family budgets). 
I The impact is measured by comparing the data from assessments made with the 
data on traders VAT returns. 
IRL No procedures operating at present 
L A feasibility study is currently being performed by the National Statistical 
Institute (STATEC). 
NL No specific data or procedures. 
P The number of new verification proceedings are monitored daily. 
UK There is continuous monitoring of criminal and evasion statistics from which 
then is produced a national profile each year. 
1 Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
-A oo 
Annex 18 
TYPES OF EVASION AND TYPICAL SECTORS » 
Evasion commonly takes several familiar forms and arises more frequently in certain trade 
sectors than others. 
Types of Evasion 
- Failure to issue invoices 
- Issuing of false or fictitious invoices 
- Underdeclared sales 
- Exports to non-Member States 
- Amounts deducted twice 
- Displacement of period 
- VAT deducted without supporting documents 
- Credit notes not booked 
- Undeclared or falsified intracommunity purchases 
- Fictitious intra-community deliveries 
- Companies with short lives who register and disappear 
- Use of wrong VAT numbers / fictitious firms 
- Fictitious livestock exports 
Typical high risk sectors 
- Manufacturing 
- Trading and distribution 
- Construction 
- Service Sector 
e.g. employment agencies; hotels and restaurants; supply to private individuals 
- Transport vehicles 
- Commercial intermediaries 
- Whole sale and retailing traders 
- Clothing 
- Drinks, brewing 
- Cash and carry 
- Livestock 
Source: Member States Responses to E.C. Questionnaire 1994 
ANNEX19 
COUNTERING ORGANISED FRAUD AND EVASIONS 
AN EXAMPLE 
Below the Commission summarises the presentation made by DK - at the second seminar 
in Bonn (November 1993). This is a practical example of a control exercise carried out 
against organised fraud in the cleaning sector in the Copenhagen region. 
A co-ordinated and simultaneous control operation yielded around DKR 100 million with 
a further DKR 50 million expected in fines. 
The investigation was initiated as when VAT evasion was detected in the form of turnover 
shrinkage in the cleaning companies. 
The Danish identified a systematic evasion method. Companies would have a short life, 
initially submitting correct VAT returns and paying the amounts due, but then after 6-7 
months stopping their returns and payments. 
If a firm was considered for control it would stop trading, only to re-emerge as a new 
legal entity continuing the same business activities, with the same staff and customers, but 
a new manager. 
Using their VAT database the Danish administration undertook a search using various 
parameters to identify the companies to be controlled and additional information sought. 
PARAMETERS 
Age: company no more than 2 years old 
Names: similar sounding: spelling of successive company names. 
Turnover: compared with payroll costs 
ADDITIONAL INFORMATION 
- Hotels and restaurants were asked to supply the names of cleaning firms used and the 
total contract price. 
- Copies of cleaning contracts requested. 
One region selected 40 cleaning companies for control. Control was done by unannounced 
visits to-companies to collect all relevant accounting materials (e.g. invoices issued by the 
company; purchase vouchers; wages and salaries accounts; customer files; contracts). 
Assets of companies were confiscated. 
NATURE OF DISCREPANCIES DISCOVERED 
The underlying fraud discovered was to conceal the costs of staff by drawing up false 
invoices from a subcontractor for the amount which has been partly used for undeclared 
payments to the labour force and partly for the operators own profit. Thus 
- customers are omitted from company turnover 
- use of fictitious supplies i.e. companies established exclusively to provide legal 
documentation for expenses who disappear very quickly. 
CONSEQUENTIAL EVASION 
Such VAT evasion often indicates evasion in the direct income tax, social services, and 
unemployment funds as staff draw public benefit while receiving undeclared income from 
such firms. The Danish identified an impact on VAT and other particularly direct income 
taxes. 
A number of the organisers have disappeared often leaving the country. Police and 
customs staff are alerted. 
RESULTS AND FINDINGS 
Summaries were communicated to other regions for information. 
In total 31 of 40 cases irregularities discovered. In 21 of 40 cases reports prepared with a 
view to prosecution. 
The success of the operation in terms of control results (potentially DKR 150 million) was 
qualified by the inability of many traders to pay. This involved a considerable increase in 
VAT arrears. Seizure of firms assets reduced this potential loss by about 10%. 
- the control operation effectively stopped the firms and stifled the activities. The users of 
such services hotels and restaurants are now less motivated to use them. 
- this control case received wide media attention in Denmark. 
Source: EC VAT Seminar Bonn 1993 
BSN 1024-4506 
KOM(95) 354 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 06 
Katalognummer : CB-CO-95-380-SV-C 
ISBN 92-77-91829-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg