•fr -it 
-ft- «• EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.07.1997 
KOM(97) 371 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET 
OCH EUROPA PARLAMENTET OM 
SAMARBETET MED 
MEDELHAVSPARTNERNA 
1995 

EUROPA-MEDELHAVSPARTNERSKAPET 
1 1995 innebar en vändpunkt för förbindelserna mellan Europeiska unionen och dess 
Medelhavspartner1. Efter det att trojkan ett antal gånger besökt partnerländerna i 
Medelhavsområdet för diskussioner nådde Europeiska rådet i Cannes den 26-27 juni 1995 
enighet om unionens ståndpunkt inför konferensen och om det finansiella samarbete som 
är nödvändigt för att genomföra partnerskapet. Europeiska rådet enades om att 4 685 
miljoner ecu från gemenskapens budget skulle gå till unionens finansiella samarbete med 
partnerna under perioden 1995-1999, vilket skulle kompletteras med bistånd i form av 
ökade lån från Europeiska investeringsbanken. 
Unionen fortsatte arbetet på gmndval av kommissionens meddelande av den 19 oktober 
1994 ("Stärkande av Europeiska unionens politik i Medelhavsområdet: upprättande av ett 
Europa-Medelhavspartnerskap")2, och förberedde sig intensivt inför Europa-
Medelhavskonferensen i Barcelona. Vid Barcelonakonferensen inrättades Europa-
Medelhavspartnerskapet, som omfattar följande delar: 
- En multilateral process, som skall genomföras genom de olika insatser som tas upp i 
arbetsprogrammet från Barcelona. 
- En bilateral process, som skall genomföras i första hand genom de Europa-
Medelhavsavtal om associering om vilka förhandlingar pågår med partnerna samt 
genom bilateralt finansiellt bistånd från unionen till var och en av partnerna. 
Barcelonaprocessen 
2 Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona ägde rum den 27-28 november under 
ledning av det spanska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd. Vid konferensen 
deltog utrikesministrarna från EU: s femton medlemsstater och kommissionens vice 
ordförande Manuel Marin, tillsammans med utrikesministrarna från de tolv 
Medelhavspartnerna utanför EU. Europaparlamentets ordförande deltog också. 
Konferensen enades om en Barcelonaförklaring och ett arbetsprogram med tre 
huvudämnen: 
- Ett politiskt och säkerhetsmässigt partnerskap som syftar till att skapa ett område med 
fred och stabilitet i regionen. 
- Ett ekonomiskt och finansiellt partnerskap grundat på ett gradvist upprättande av ett 
frihandelsområde, tillsammans med avsevärt ökat ekonomiskt och finansiellt bistånd 
från unionen till dess partner. 
Algeriet, Cypern, Egypten, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, den palestinska myndigheten, 
Israel, Syrien, Tunisien och Turkiet 
2 KOM(94)427 av den 19 oktober 1994. 
2-
- Ett socialt, kulturellt och mänskligt partnerskap som syftar till att öka utbytet och den 
ömsesidiga förståelsen, särskilt genom ett ökat deltagande från det civila samhället. 
3 Inom ramen för det politiska och säkerhetsmässiga., partnerskapet enades 
deltagarna om vissa grundläggande principer som de förbinder sig att följa, och de 
inrättade en politisk dialog på hög tjänstemannanivå. De var överens om möjligheten att 
upprätta en Europa-Medelhavspakt i syfte att skapa ett område med fred och stabilitet i 
Medelhavsområdet. 
4. Vad beträffar det ekonomiska och finansiella partnerskapet fastställde deltagarna 
år 2010 som mål för det gradvisa upprättandet av ett frihandelsområde som skall omfatta 
större delen av handeln i överensstämmelse med förpliktelserna inom WTO. De enades 
om prioriteringarna för det ekonomiska samarbetet inom ett stort antal sektorer, och de 
noterade den kraftigt ökade omfattningen av det finansiella biståndet från unionen till dess 
partner och ramarna för beviljande av detta bistånd. I detta sammanhang bör det noteras 
att följande tre prioriterade områden för insatser nämns i kommissionens meddelande av 
den 8 mars 19953 om stärkande av Europeiska unionens politik i Medelhavsområdet och 
förslag till genomförande av ett Europa-Medelhavspartnerskap: 
- Bistånd till ekonomisk omvandling 
- Bistånd som syftar till att åstadkomma en bättre socio-ekonomisk jämvikt. 
- Stöd till regional integration. 
5. Vad beträffar det sociala, kulturella och mänskliga partnerskapet betonade 
deltagarna värdet av kontakter och utbyten för att främja ömsesidig förståelse och erkände 
det civila samhällets viktiga roll i samband med denna process. 
6. Vid Barcelonakonferensen inrättades på hög tjänstemannanivå en "Europa-
Medelhavskommitté för Barcelonaprocessen" bestående av företrädare för EU: s trojka 
och de tolv partnerna utanför EU, vilka skall mötas regelbundet för att förbereda 
nästkommande utrikesministermöte samt granska och utvärdera uppföljningen av 
Barcelonaprocessen. Det överenskoms att uppföljningsarbetet efter de olika mötena skulle 
utföras av kommissionen 
Eu ropa-Medelhavsavtal om associering 
7 Avtalen innehåller bestämmelser om en politisk dialog, ett gradvist införande av fri 
handel och ett antal kompletterande ekonomiska bestämmelser, ett brett ekonomiskt, 
socialt och kulturellt samarbete samt inrättande av institutioner som skall förvalta avtalen. 
Kommissionen fortsatte förhandlingarna med ett antal partner, vilket ledde till att avtal 
med Tunisien och Israel undertecknades (i juli respektive november) och att 
förhandlingarna med Marocko avslutades (i november). Kommissionen gick vidare i 
förhandlingsprocessen med Egypten, Jordanien och Libanon, och det förberedande arbetet 
fortsatte med de andra partnerna. Förhandlingarna om en tullunion med Turkiet avslutades 
framgångsrikt, medan Cypern och Malta fortfarande omfattades av strategin inför 
KOM(95)72 av den 8 mars 1995. 
3 
anslutningen Processen med upprättandet av ett frihandelsområde för Europa-
Medelhavsområdet gick sålunda väsentligt framåt under 1995 
Finansiellt samarbete 
8. Denna rapport innehåller en allmän bedömning av de framsteg som gjordes under 
1995 vad gäller genomförandet av samarbetet, särskilt genomförandet av det fjärde 
finansprotokollet, som upprättats mellan gemenskapen och Medelhavspartnerna för 
perioden 1992-1996 Dessutom innehåller rapporten uppgifter om Europeiska 
investeringsbankens utlåningsverksamhet under 1995, både inom ramen för de bilaterala 
protokollen och totalt sett 
9. Under 1995 lade kommissionen fram förslag till ett nytt samarbetsprogram, 
MED A-programmet, för perioden efter 1996. Den 8 juni 1995 lade kommissionen fram 
ett förslag till förordning om fastställande av målsättningar och förvaltningsbestämmelser 
för detta nya program. Liksom i Phare- och Tacis-programmen, som riktar sig till 
Östeuropa och Oberoende staters samvälde, förutses i det föreslagna MED A-programmet 
ett stort antal samarbetsområden som omfattar mer än enbart utvecklingssamarbete. 
10. Syftet med kommissionens förslag var att bygga vidare på de erfarenheter som 
gjorts vid genomförandet av de fyra finansprotokollen under perioden 1978-1995. Genom 
protokollen fick varje mottagarland ett förutbestämt finansiellt anslag för en femårsperiod. 
Detta gav ramarna för planläggningen, men det gavs inga incitament till ett effektivt 
genomförande av de överenskomna programmen. Kommissionen föreslog därför att 
planläggningen inom MEDA skulle följa ett rullande treårsprogram och grunda sig på 
vägledande belopp. Tilldelningen av medel skulle sedan kunna ändras med hänsyn till 
kapaciteten att ta emot stöd och andra faktorer 
11. Före inrättandet av det kompletta M ED A-programmet tilldelades budgetposten för 
MEDA 172 miljoner ecu 1995, för fördjupning av det decentraliserade och regionala 
socio-ekonomiska samarbete som ägde rum med Medelhavspartnerna utanför protokollets 
ramar. Målsättningarna var att komplettera de ekonomiska reformerna, stödja det civila 
samhällets utveckling, främja samarbete inom ramen för fredsprocessen i Mellanöstern och 
dialogen mellan Europa och arabländerna samt skydda miljön. 
<f 
I. BILATERALT SAMARBETE4 
ALGERIET 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Året 1995 kännetecknades av en betydelsefull politisk utveckling. Dels misslyckades de 
insatser som gjordes av bl.a. Communauté de St. Egide, som genom sin Romplattform 
försökte nå en fredlig lösning pä konflikten mellan de islamiska extremisterna och 
regeringsmakten. Dels omvaldes i november 1995 president Lamine Zeroual i första 
valomgången med 61 % av rösterna varvid valdeltagandet uppgick till 70% trots de 
största oppositionspartiernas bojkott av valet och hoten frän de islamiska extremisterna. 
Trots de stora framsteg som gjorts mot en makroekonomisk stabilisering, är den 
ekonomiska och sociala situationen fortfarande svär. Den algeriska ekonomins sårbarhet 
inför yttre faktorer, t.ex. prisfallet pä råolja och dollarkursen, ledde till att utlandsskulden 
ökade till 32 miljarder USD 1995. På grund av denna sårbarhet måste Algeriets skuld till 
Parisklubben och Londonklubben läggas om efter det att Bretton-Woods-institutionerna 
godkänt stödprogrammen. De strukturella reformerna inom samtliga sektorer av 
ekonomin, som syftade till att skapa en ekonomi baserad på marknadsprinciper, har 
bromsats av det våldsamma klimat som rått i landet. 
Kommissionen höll en tredje omgång förberedande samtal med den algeriska regeringen 
i syfte att inleda förhandlingar om ett Europa-Medelhavsavtal om associering. Vid 
Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 uppmanades sedan kommissionen att 
lägga fram ett utkast till förhandlingsdirektiv för att ett sådant avtal skulle kunna slutas. 
2. Finansiellt och tekniskt samarbete 
Genom de fyra finansprotokollen (1978-1996) och det övergripande samarbetet inom 
ramen för den nya Medelhavspolitiken hade budgetmedel på 269 miljoner ecu ställts till 
Algeriets förfogande. Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för sammanlagt 80 % 
(74 % vad beträffar det fjärde protokollet), medan utbetalningarna endast uppgick till 
48 %. Alla åtgärder försenades kraftigt, framför allt på grund av att den säkerhetsmässiga 
situationen försämrades, att de utländska experterna lämnade landet och att 
kommissionens delegation i Alger stängdes. Liksom hos övriga långivare skedde under 
1995 en grundlig genomgång av samtliga projekt i syfte att avsluta eller omstrukturera 
många av dem, särskilt de som omfattades av det första eller det andra protokollet, och 
detta gjorde det möjligt att frigöra ett belopp på omkring 16 miljoner ecu. Inga nya 
åtaganden gjordes under 1995. 
Huvudsakligen på grund av att dinaren sjönk i värde avslutades tre kontrakt inom ramen 
för det tredje protokollet och de fastställda beloppen annullerades delvis, varvid 66 
miljoner ecu blev tillgängliga för framtida åtgärder. 
Det fjärde finansprotokollet med Turkiet, som beslutades 1980, var blockerat under 1995. 
-5 
De sammanlagda länen frän EIB:s egna medel till Algeriet uppgick till 640 miljoner ecu. 
Pä grund av den svära situationen i Algeriet har El B ännu inte anslagit det fjärde 
linansprotokollets riskkapital ( 18 miljoner ecu). 
Den ekonomiska liberaliseringsprocess som pågår har orsakat förseningar vad gäller 
genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet, eftersom detta krävde 
anpassning och omorientering av de viktigaste gemenskapsprogrammen, som utarbetades 
under en tid då staten kontrollerade större delen av den moderna ekonomin (t.ex. med 
hjälp av importtillstånd). Genomförandet av de viktigaste programmen har följaktligen 
gått sakta framåt under 1995. 
CYPERN 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Den strukturerade dialogen med Cypern inom ramen för strategin infor anslutningen har 
ägt rum i enlighet med de bestämmelser som antogs vid associeringsrädets möte den 12 
juni 1995. Detta har gjort det möjligt att hälla möten mellan stats- och regeringscheferna i 
samband med Europeiska rådets toppmöten i Cannes och i Madrid, samt mellan utrikes-, 
justititie-, transport-, miljö-, finans- och kulturministrarna och ministrar på andra 
områden som omfattas av anslutningen. 
Vad beträffar den politiska situationen på Cypern har parlamentsval hållits, varvid 
högerpartiet DISY vann (35 %) och behöll 20 platser i kongressen (av totalt 56 platser). 
Det kommunistiska partiet AKEL vann mark och fick 33 % av rösterna och 19 platser. 
Den regerande koalitionen behöll emellertid sin ställning, tack vare de 10 platser som 
DIKO, den andra koalitionsmedlemmen, vann. Detta val är betydelsefullt med tanke på 
presidentvalet som äger rum 1998. Pä det ekonomiska området fortsatte de påbörjade 
reformerna i syfte att harmonisera Cyperns ekonomiska system med gemenskapens 
genom en liberalisering av utrikeshandeln. 
2. Finansiellt samarbete 
Åtaganden har gjorts för samtliga budgetmedel inom ramen för de första två protokollen 
(26 miljoner ecu), och dessa har betalats ut till 96 %. 
Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för 97 % av det tredje protokollets 
budgetmedel, varav 76 % hade betalats ut. Totalt uppgår budgetmedlen till 18 miljoner 
ecu, och de nya åtagandena för 1995 uppgår till 5 miljoner ecu. 
Det fjärde finansprotokollet (1996-1999) undertecknades i oktober 1995. 
Genomförandet av del finansiella och tekniska samarbetet fortskred pä ett 
tillfredsställande sätt under 1995. Vissa förbättringar av de administrativa förfarandena 
gjordes i samråd med de cyprioliska myndigheterna, och därigenom blev del möjligt att 
genomföra projekten i snabbare takt. 
Åtaganden gjordes for samtliga EIB:s medel (dvs. 44 miljoner ecu) genom krediter för 
projekt avseende vattenförsörjning och för projekt inom industrin. Den 31 december 
1995 hade 44 % av totalsumman betalats ut. 
EGYPTEN 
1. Ekonomisk och politisk utveckling 
Under 1995 var den egyptiska regeringens politik fortfarande inriktad på ekonomiska 
reformer. För första gången sedan Egypten inledde sitt program för ekonomisk 
anpassning och strukturanpassning var BNP:s tillväxt nästan lika stor (2 %) som 
befolkningsökningen (2,1 %). Dessutom blev Egypten i juni 1995 fullvärdig medlem i 
Världshandelsorganisationen ( WTO). 
På det politiska planet fortsatte regeringens starka engagemang för alla aspekter av 
fredsprocessen i Mellanöstern, vilket kan ses som ett uttryck för medvetenhet om behovet 
att bemöta utvecklingen i Medelhavsomrädet och pä hela den internationella scenen. 
Egyptens regering fortsatte att vara ledande när det gällde att närma parterna till varandra, 
både vid bilaterala förhandlingar och i de multilaterala arbetsgrupperna. 
Regeringen spelade ocksä en aktiv roll vid det ekonomiska toppmötet i Amman i början 
av november, vilket bl.a. ledde till att en regional bank för Mellanöstern och Nordafrika 
kunde inrättas i Kairo. 
Det förberedande arbete som utförts av EU och Egyptens regering under 1994 ledde till 
att formella förhandlingar kunde inledas i Bryssel 1995 i syfte att upprätta ett nytt 
Europa-Medelhavsavtal om associering mellan EU och Egypten. Under 1995 hölls fyra 
förhandlingsrundor med ungefär tre månaders mellanrum. Vid utgången av 1995 hade 
förhandlingarna mellan EU och Egypten lett till att mycket av förarbetet klarats av och att 
de huvudsakliga meningsskiljaktigheterna kunnat identifieras. 
Partnerskapet mellan EU och Egypten har i Egypten kallats det viktigaste enskilda 
strategiska initiativ som landet tagit under det senaste årtiondet. Förutom de ekonomiska 
följderna och den stora mängd sociala, kulturella och vetenskapliga förbindelser som det 
nya Medelhavsavlalet kommer att innebära är partnerskapets hela politiska dimension en 
väsentlig faktor för Egypten. 
2. Finansiellt och tekniskt samarbete 
EG ger sitt fulla stöd till den egyptiska regeringens insatser för att åstadkomma 
ekonomiska reformer och strukturanpassning. Åtaganden har gjorts för sammanlagt 80 
miljoner ecu (dvs. 39 %) av det fjärde protokollets medel för följande program: program 
för reformering av statliga företag och privatisering (43 miljoner ecu), program för 
utveckling av den privata sektorn (25 miljoner ecu) och program för reformering av 
banksektorn (11,7 miljoner ecu). 
Inom ramen för det nu gällande fjärde finansprotokollet har 95 miljoner ecu tilldelats 
jordbruket och relaterade sektorer: det regionala programmet för Nildalen (5 miljoner 
ecu), programmet för veterinära tjänster (20 miljoner ecu) och programmet för utveckling 
av jordbrukssektorn (75 miljoner ecu). Dessutom godkände EU:s medlemsstater i 
november 1995 finansieringen av ett projekt för utveckling av jordbruket i Bustan (15 
miljoner ecu). 
Vad betr.äffar EIB:s utläningsverksamhel gick sammanlagt 296 miljoner ecu till tre olika 
åtgärder, varav 220 miljoner ecu utgjorde stöd till ett privat egyptisk-israeliskt 
samriskföretag inom oljeraffineringssektorn. Åtagandena inom ramen för det fjärde 
protokollet (310 miljoner ecu) uppgick vid utgången av 1995 till nästan 80 %, varav den 
största delen gällde industrin och det resterande beloppet sektorerna för energi och små-
och medelstora företag. Åtagandena för protokollets riskkapital (16 miljoner ecu) 
uppgick till 68 %. 
Vid sidan om finansprotokollen har EG och Egypten enats om att använda de 
motpartsmedel som genererats av det särskilda programmet för nödimport (krisen vid 
Persiska viken) för att stödja program för ekonomisk anpassning: socialfonden för 
utveckling (776 miljoner egyptiska pund) och finansieringsprogrammet för den privata 
sektorn (330 miljoner egyptiska pund). 
Food aid counterpart fund (FACT): under 1995 genomfördes 48 FACF-projekt, 
inbegripet ett bidrag till den lokala kostnaden för åtta projekt inom ramen för protokollen. 
Den gemensamma ledningskommittén för Egypten och EG möttes tre gånger under 1995 
och godkände 24 ansökningar om finansiering för ett sammanlagt belopp på 39 885 899 
egyptiska pund. 
Under 1995 har väsentliga framsteg gjorts inom programmet för samarbete med Egypten. 
Kreditarrangemangen för jordbrukssektorn fungerar väl och omfattar nästan alla 
kategorier av jordbrukare i hela Egypten, 
Ett antal andra jordbruksprojekt, projektet för behandling av avloppsvatten i Helwan 
(vars kostnad uppgick till omkring 100 miljoner ecu), naturparksprojekten i Sinai och 
projekten på området för ekonomiskt samarbete slutfördes inom utsatt tid med 
tillfredsställande resultat. 
Under 1995 uttömdes nästan samtliga medel inom ramen för det fjärde protokollet, och 
genomförandet av MEDA inleddes med ett åtagande pä 2,9 miljoner ecu för miljöskydd. 
I juli 1995 besöktes Egypten av en planeringsdelegation som skulle besluta om 
prioriteringarna för samarbetet under 1996-1998. 
Det är ibland svårt att mäta biståndets verkliga effekt. Det har tidigare inträffat att 
genomförandet försenats. De organ som ansvarat för genomförandet har inte alltid varit 
engagerade, och ibland har kontrollen försvårats på grund av bristfällig förvaltning. Det 
har även varit svårt att fastställa nya projekt inom traditionella verksamhetsområden. 
Till följd av de nya utmaningar och möjligheter som M ED A-programmet innebär är det i 
högsta grad väsentligt att ytterligare förbättra resultatet vad gäller genomförandet av EG-
linansierade stödprogram i Egypten. Det nya avtalet bör syfta till att främja en mer 
interaktiv samarbetsform, så att EG får möjlighet att ge stöd till sektorer där det finns 
tydliga reformtendenser. 
USA och Bretton Woods-institutionerna gav ett betydande stöd under 1995 på områdena 
för utveckling av den privata sektorn, utbildning, hälsa och yrkesutbildning. Dessa 
områden anses allmänt som nyckelområden för Egyptens framtida utveckling. 
JORDANIEN 
1. Ekonomisk och politisk utveckling 
Efter undertecknandet av fredsfördraget med Israel den 26 oktober 1994 bekräftade 
Jordanien sitt engagemang för fredsprocessen genom att underteckna ett antal olika 
samarbetsavtal med Israel (bl.a. avtal om handel och transport). 
Jordanien inledde förhandlingar om ett associeringsavtal med EU i juli 1995 och har visat 
sin avsikt att till fullo delta i det Europa-Medelhavspartnerskap som inleddes i Barcelona. 
Efter det ekonomiska toppmötet i Amman (oktober 1995), som var det första regionala 
toppmöte vid vilket ekonomiska frågor gällande hela regionen diskuterades, lanserade 
Jordanien ett omfattande reformprogram som syftade till att öppna och libéralisera 
ekonomin genom att avskaffa hinder för handel och utländska investeringar. Avsikten 
med detta program är att bygga vidare på de framsteg som nåtts inom de program som 
1989 förhandlades fram med Bretton Woods-institutionerna. 
2. Finansiellt och tekniskt samarbete 
Strukturanpassningsstöd (jfr. II. Strukturanpassning): 
Stöd till Jordaniens makroekonomiska politik var fortfarande den viktigaste 
prioriteringen, i enlighet med bestämmelserna i det fjärde protokollet. Ett bidrag på 20 
miljoner ecu anslogs som strukturanpassningsstöd och utbetalades under 1995. 
Åtgärder för utveckling av den privata sektorn kompletterar strukturanpassningsstödet 
och syftar till att bidra till den ekonomiska omvandlingen. Utvecklingen av den privata 
sektorn främjades på ett antal olika sätt, t.ex. genom inrättandet av ett Euroinfocenter, 
programmet Europeiska gemenskapens investeringspartner (ECIP) och utarbetandet av 
ett "Med-Partenariat" för grundande av samriskföretag. 
Stöd till fredsprocessen (jfr. III. Regionalt samarbete): 
Jordanien tillhör de viktigaste mottagarna av detta stöd (11,3 miljoner ecu 1995), som 
utgörs av storskaliga undersökningar av regionala infrastrukturprojekt. Jordanien 
omfattas i hög grad av de flesta av dessa undersökningar (gemensamma israelisk­
jordanska vattenprojekt, transportundersökning, regional utveckling i Aqabaviken). 
Genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet med EG tycks allmänt sett 
vara mycket tillfredsställande: 
* Vid utgången av 1994 hade åtaganden gjorts för 90 % av medlen inom ramen för det 
fjärde protokollet, vilket visar att Jordanien har god kapacitet att ta emot stöd. 
* Under 1992-1995 gjordes åtaganden för 100 miljoner ecu (15 miljoner ecu från det 
bilaterala protokollet och 85 miljoner ecu från det särskilda programmet för 
strukturanpassning), som också betalats ut. Denna typ av stöd har bidragit till att 
Jordanien kunnat uppfylla målen i sitt strukturanpassningsprogram, som genomförts med 
stöd av IMF och Världsbanken. 
- Vissa svårigheter har uppstått vid genomförandet av enskilda projekt: 
* Den övergripande förvaltningen tycks fungera bättre än de statliga myndigheternas 
förvaltning på sektorsnivä i Jordanien. 
* Förseningar uppstår ofta pä grund av den lokala förvaltningens ineffektivitet och alltför 
omfattande centralisering samt på grund av EG:s invecklade förfaranden. 
Vad beträffar EIB:s uti anings verksamhet ökade åtagandena inom ramen för det fjärde 
protokollet till ca 90 % vid utgången av 1995 till följd av projekt inom vatten-, transport-, 
telekommunikations- och industrisektorerna. Under 1995 inleddes nya projekt för 38 
miljoner ecu, inbegripet 13 miljoner ecu för övergripande projekt inom sektorerna för 
vatten/avloppsvatten och transport. 
Under 1995 skedde övergången från det fjärde protokollets medel till budgetposten för 
MEDA. Det första program som godkändes under budgetposten för MEDA var i 
september 1995 ett program för utveckling av den privata sektorn (7 miljoner ecu). Detta 
program omfattar ett servicecenter för näringslivet, som skall inrättas i Amman och vars 
huvudsakliga uppgift kommer att vara att tillhandahålla tjänster pä hög nivå till lokala 
företag. I juli 1995 besöktes Jordanien av en planeringsdelegation som skulle fatta beslut 
om proriteringarna för samarbetet under perioden 1996-1998. 
Bretton Woods-institutionerna, Japan och USA gav ett betydande betalningsbalansstöd 
under 1995, i form av antingen lån eller (som i USA:s fall) efterskänkning av fordringar. 
Intresset hos biståndsgivarna är stort inom vattensektorn, där det kan bli aktuellt med 
projekt som hänger samman med fördraget mellan Israel och Jordanien. 
LIBANON 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Under 1995 fortsatte Libanon sin utveckling mot inre stabilisering, och den politiska 
kontinuiteten säkrades av premiärminister Hariri medan landet i viss mån fortsatte att 
bekräfta sin självständighet. Eftersom Libanon inom ramen för fredsprocessen alltid 
beaktas i sista hand strävar landet efter att upprätta förbindelser som kan bidra till en 
bekräftelse av dess identitet, t.ex. med Europeiska unionen. Förbindelserna med 
Europeiska unionen präglas av de förhandlingar om ett Europa-Medelhavsavtal om 
associering som inletts. Vid samarbctsrådets möte i mars 1995 gav de libanesiska 
myndigheterna uttryck för sin vilja att inleda förhandlingar om ett nytt avtal med EU. 
Förberedande samtal ägde rum i april 1995 och en första förhandlingsrunda i november 
samma år. 
- 10 
På det ekonomiska området har del uppsving som inleddes 1991 gett mycket positiva 
resultat; bland annat har det libanesiska pundet stabiliserats allt mer sedan 1993. Vid 
utgången av 1995 var kursen 1 610 pund för 1 USD. Vid samma tid låg inflationen på 
omkring 13,5 % (mot 16 % 1994). 
Återuppbyggnadsprogrammet fortskrider pä ett tillfredsställande sätt. Gåvobistånd och 
lån från utlandet uppgår till 1 500 miljoner USD. Men landet skuldsätter sig. 
Utlandsskulden uppgår till 20 % av BNP. Vissa framsteg har gjorts vad gäller de 
administrativa reformerna avseende återuppbyggnad av de statliga strukturerna, 
domstolarna och de rättsliga instanserna. Dessa är dock fortfarande svaga. 
2. Finansiellt och tekniskt samarbete 
Under 1995 gjordes åtaganden för 79% av det fjärde finansprotokollets budgeterade 
medel, medan de tre första protokollens medel uttömts fullständigt. 
Projekten för värdering av skador och för tekniskt bistånd inom programmet för 
återuppbyggnad avslutades 1995 efter det att förvaltningen av det nationella programmet 
för återuppbyggnad inom de viktigaste sektorerna säkerställts. De övriga långivarna ser 
detta projekt som en garanti för att deras eget stöd skall få avsedd effekt. 
Under 1995 enades kommissionen och de libanesiska myndigheterna om följande 
prioriteringar för sitt samarbete: 
a) Förstärkning av statsförvaltningen inom ramen för det nationella programmet för 
administrativa reformer. 
b) Förbättring av den rättsliga ramen för den privata sektorn. 
Sedan utgången av 1995 har projekt med denna inriktning utarbetats i väntan på att 
MEDA-förordningen skall godkännas. 
Under 1995 beviljade El B nya län för 73 miljoner ecu och gjorde åtaganden för det tredje 
och det fjärde protokollets hela riskkapital (3 miljoner ecu) samt för en stor del av 
medlen för "extraordinärt stöd" (50 miljoner ecu) och av fjärde protokollets medel. 
Åtgärderna inom ramen för de tvä sistnämnda finansieringskällorna har gällt sektorerna 
för vatten/avloppsvatten och transport. El B inledde ocksä inom ramen för de 
övergripande åtgärderna ett projekt till förmån för lufttrafiksektorn (10 miljoner ecu). 
Den största svårigheten i samband med de pågående projekten hänger samman med de 
libanesiska strukturernas administratriva svaghet. Framtida projekt syftar till att förbättra 
förvaltningen. Det största ekonomiska problemet är fortfarande statsskuldens ökning. 
De övriga långivarnas bidrag koncentrerades till det nationella programmet för 
återuppbyggnad. Vid utgången av 1995 uppgick den utländska finansieringen till 2 729 
miljoner USD. 
Den främsta långivaren var Europeiska unionen och dess medlemsstater (40% eller 
1 094 miljoner USD), följda av arabfonderna (36% eller 971 miljoner USD) och 
Världsbanken (16 % eller 440 miljoner USD). 
Elektricitetssektorn fick 967 miljoner USD, vattensektorn 252 miljoner USD och 
flygtrafiksektorn 194 miljoner USD i stöd. 
MALTA 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Den strukturerade dialogen med Malta inom ramen för strategin inför anslutningen har 
ägt rum i enlighet med de bestämmelser som antogs vid associeringsrädets möte den 12 
juni 1995. Detta har gjort det möjligt alt hälla möten mellan stats- och regeringscheferna i 
samband med Europeiska rådets toppmöte i Cannes (juni) samt mellan utrikesministrarna 
(november) och transportministrarna (december). 
Den politiska situationen på Malta kännetecknas fortfarande av en tydlig uppdelning i två 
block, ett nationalististiskt parti med en knapp majoritet för anslutningen och ett 
arbetarparti som är tveksamt till anslutningen och förespråkar upprättande av en 
frihandelszon med Europeiska unionen, kompletterad med samarbetsavtal inom olika 
sektorer. 
Vad beträffar ekonomin har Maltas regering gått vidare med de reformer som inleddes i 
syfte att åstadkomma en harmonisering av Maltas ekonomiska system med 
gemenskapens och en liberalisering av utrikeshandeln. Ett system för mervärdesskatt har 
införts. 
2. Finansiellt samarbete 
Åtaganden har gjorts för samtliga medel inom ramen för de tre finansprotokoll (1979— 
1993) som Malta har omfattats av (93,5 miljoner ecu). Budgetmedlen (38,5 miljoner ecu) 
har betalats ut till 64 % och EIB:s medel till 92 % (åtaganden har gjorts för hela beloppet 
på 55 miljoner ecu). 
Budgetmedlen har framför allt gått till infrastruktur, utbildningsinsatser och främjande av 
lokal ekonomisk verksamhet, särskilt inom turistsektorn. EIB:s egna medel har främst 
gått till infrastruktur (40 %) och telekommunikation (20 %) samt till miljö- och 
dricksvattenproj ekt. 
Det fjärde finansprotokollet med Malta (1995-1998) undertecknades i oktober 1995. Inga 
åtaganden gjordes under 1995. 
MAROCKO 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Under 1995 gjordes inga större politiska framsteg i Marocko, och den s.k. 
"övergångsregeringen" (mitten-höger) är fortfarande vid makten sedan mars 1994. 
Kungen lät regeringen sitta kvar men tog ett antal initiativ, bl.a. det beslut om att hålla 
folkomröstning i frågan om kungarikets författningsmässiga organisation som 
tillkännagavs i samband med "revolutionens, kungens och folkets fjärde årsdag". Under 
- 12-
1995 beslutade kungen också att offentliggöra en konfidentiell rapport, som godkänts av 
fem nyckelministrar, om kungarikets tillstånd och de viktigaste målsättningarna för den 
ekonomiska och sociala strategin pä medellång sikt. 
Ekonomiskt sett var 1995 ett svårt är. Jordbrukssektorn drabbades av en läng torrperiod 
vilket på grund av denna sektors betydelse för hela ekonomin medförde att BNP sjönk 
med 6,5%o. De offentliga finansernas negativa utveckling fortsatte under 1995 med ett 
underskott pä 5,1 % pä grund av att utgifterna ökade mer än inkomsterna och pä grund av 
att utgifterna för skulden ökade kraftigt. 
Utrikesbalanserna försämrades också: underskottet i handelsbalansen ökade och 
inkomsterna frän turismen minskade liksom penningöverföringarna frän marockanska 
arbetstagare i utlandet. 
Marockos förbindelser med Europeiska unionen präglades av att förhandlingar inleddes 
om nya fiske- och associeringsavtal. Dessa förhandlingar fick till resultat att de båda 
avtalstexterna paraferades av kommissionen och den marockanska regeringen den 15 
november 1995. 
2. Tekniskt och finansiellt samarbete 
Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för 94% av gåvobiståndet och 100% av 
länen från EIB inom ramen för de fyra protokollen. 
Under 1995 fattades tre finansieringsbeslut inom ramen for det fjärde protokollet. 
PROGRAMMETS I BELOPP I BESKRIVNING 
BENÄMNING (MILJONER 
ECU) 
Utbildning inom 6 miljoner ecu Projekt för förbättring och förstärkning 
prioriterade områden av systemet för yrkesutbildning inom 
sektorerna för turism, textil/läder och 
mekanik. 
Dricksvatten på små orter 20 miljoner ecu Fortsättning av programmet för 
dricksvattenförsörjning och 
vattenrening på landsbygden. 
Åtgärder mot erosion vid 5,5 miljoner ecu Program för integrerad landsbygds-
Sidi-Driss utveckling omfattande åtgärder i Sidi-
Driss-omrädet. 
13-
Åven om genomförandet av de pågående programmen fortgått i tillfredsställande takt har 
svårigheter uppstått när nya projekt startats, vilket återspeglas av den låga andelen 
utbetalningar (26 %) inom ramen för det fjärde protokollet vid utgången av 1995. Dessa 
svårigheter beror bl.a. på den marockanska förvaltningens långsamma beslutsprocess, 
och detta är ett problem som flertalet långivare möter. Situationen förbättrades dock mot 
slutet av 1995. 
Ett första projekt godkändes 1995 under den nya budgetposten för MEDA för ett belopp 
på 30 miljoner ecu, och målet för detta projekt är upprättandet av ett rådgivnings- och 
stödcentrum för företag (Euro Maroc Entreprise) samt ett förvaltnings- och 
samordningsorgan för de stödinsatser som riktar sig till den privata sektorn. Dessa 
verksamheter kommer att starta under 1996. 
Åtaganden har gjorts för samtliga resterande lån ur EIB:s egna medel som förutses i det 
fjärde protokollet, och den slutgiltiga fördelningen av medlen överensstämmer med den 
urpsprungliga planläggningen: 41 % till den ekonomiska infrastrukturen och 14%> till 
industrisektorn. 
SYRIEN 
Politisk och ekonomisk utveckling 
Syriens politiska och ekonomiska system är fortfarande kraftigt centraliserat, reglerat och 
kontrollerat. Vid mitten av 80-talet inledde regeringen emellertid med bibehållen politisk 
struktur ett blygsamt program för modernisering och liberalisering som fick till resultat 
att den privata sektorns utveckling främjades, att viss ekonomisk verksamhet öppnades 
för privata investeringar, att handelshinder gradvis avskaffades och att en mindre reform 
av den offentliga sektorn genomfördes. 
Den privata sektorns reaktion var uppmuntrande, och outnyttjat kapital mobiliserades. 
Den privata sektorn står nu för 60 % av BNP, 62 % av den sammanlagda exporten och 
25 % av landets import. 
Eftersom Syriens ekonomiska strategi är inriktad på stabilitet utövar regeringen 
emellertid en sträng kontroll över den ekonomiska förvaltningen, och de reformer som 
hittills antagits sker i relativt långsam takt. 
Syrien deltog aktivt i Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i november 1995, dock 
utan att fatta något slutgiltigt beslut angående möjligheten att inleda förhandlingar om ett 
associeringsavtal. 
- 14 
Tekniskt och finansiellt samarbete 
Åtaganden har gjorts för samtliga budgetmedel inom de två första protokollen. Hittills 
har åtaganden kunnat göras för 48 % av medlen inom ramen för det tredje och det fjärde 
protokollet (79 miljoner ecu), som blockerades av Europaparlamentet och trädde i kraft 
först i januari 1993 respektive april 1994. 
År 1995 har framför allt ägnats åt genomförande av följande projekt, som finansieras 
med medel som hänför sig till det tredje och det fjärde protokollet och för vilka 
åtaganden gjordes under 1994: 
- Utveckling av elektricitetssektorn 11 miljoner ecu 
- Stöd till banksektorn 4,5 miljoner ecu 
- Befolknings- och familjeplaneringsprogram 2 miljoner ecu 
Genomförandet av dessa projekt har hittills inte inneburit några större problem. 
Under 1995 gjordes dessutom åtaganden för 9 miljoner ecu for inrättande av ett 
näringslivscenter som skall tillhandahålla tjänster och rådgivning till de syriska 
företagen. 
År 1995 ägnades dessutom åt att tillsammans med de syriska myndigheterna identifiera 
de områden där gemenskapsstöd skulle kunna bli aktuellt under perioden 1996-1998, 
nämligen följande: 
- Modernisering av de administrativa strukturerna. 
- Fortsatt stöd till näringslivet. 
- Utbildning. 
Pä dessa områden har undersökningar gjorts i syfte att utarbeta samarbetsprojekt som 
skall finansieras med medel frän MEDA. 
Åtaganden har gjorts för samtliga lån ur EIB:s egna medel inom ramen för det första och 
det andra protokollet (98 miljoner ecu). Lånen från EIB inom ramen för det tredje och det 
fjärde protokollet (225 miljoner ecu) har ännu inte utnyttjats. De skulle framför allt 
användas för att finansiera förbättringar av eldistributionsnätet, vägarna och telenätet på 
landsbygden. EIB:s projekt i Syrien under 1995 avbröts tills vidare på grund av Syriens 
utestående skulder till vissa av bankens medlemsstater. 
TUNISIEN 
1. Politisk och ekonomisk utveckling 
Tunisiens politiska system kännetecknas av att makten är koncentrerad till presidenten. 
Pä senare tid har övergängen till demokratisk pluralism och skydd för de grundläggande 
friheterna gått långsammare. 
15 
År 1986 inledde Tunisien ett omfattande program för strukturanpassning som syftade till 
att införa marknadsekonomiska mekanismer och skapa ett gynnsamt klimat för 
företagen. 
De resultat av de ekonomiska reformerna som noterades vid utgången av 1995 var på det 
hela taget tillfredsställande. BNP:s tillväxt var 2,6% 1995. Budgetunderskottet hade 
minskat från 5,4% 1986 till 4,4% 1995. Inflationen hade dämpats. Exporten av 
industriprodukter hade ökat med i genomsnitt 8,4 % under perioden 1987-1995. 
Reformerna av de statliga företagen fortsatte, medan privatiseringarna skedde i 
långsammare takt. 
I juli 1995 undertecknade Tunisien Europa-Medelhavsavtalct om associering med 
Europeiska unionen. 
2. Tekniskt och finansiellt samarbete 
Vad beträffar medlen inom ramen för de fyra finansprotokollen hade vid utgången av 
1995 åtaganden gjorts för 96 % av gåvobiståndet och 100 % av lånen från EIB. Med de 
projekt som anges nedan hade åtaganden vid utgången av 1995 gjorts för 91 % av medlen 
inom det fjärde finansprotokollet. Genomförandet av de program som finansieras genom 
finansprotokollen är på det hela taget tillfredsställande. 
Under 1995 godkände kommissionen följande program för ett sammanlagt belopp på 53 
miljoner ecu i form av gåvobistånd och riskkapital: 
PROGRAMMETS 
BENÄMNING BELOPP 
(MILJONER 
ECU) BESKRIVNING 
Bevarande av vatten och 
mark. Fas II 20,00 Syftet är, å ena sidan, att förhindra 
vattenerosion och utveckla flod-områdena 
med hjälp av ett ti 11 väga-gångssätt som 
bygger på deltagande och, å andra sidan, 
att mobilisera vattenresurser som kan 
användas till hushållsändamål samt vid 
jordbruk och boskapsskötel. 
Landsbygdsutveckling i Sfax- 5,00 
regionen Projektet syftar till att åstadkomma en 
utveckling av landsbygden i regionen 
genom inrättande och förstärkning av de 
kooperativa sammanslutningar som 
ansvarar för utnyttjandet av 
infrastrukturen. 
Riskkapitalprojekt 8,00 Detta projekt, som drivs av EIB, syftar til 
att stödja den tunisiska industrin i dess 
ansträngningar för att skaffa nytt kapital 
och grunda samriskförelag. 
Strukturanpassning 20,00 (se det avsnitt som gäller detta ämne) 
- 16 
Sektorn för landsbygdsutveckling mottog 64 % av gemenskapsmedlen, och resultaten är 
tillfredsställande. Inom programmet för bevarande av vatten och mark (65 miljoner ecu) 
nåddes de viktigaste målen, nämligen att samla regnvatten och förstärka 
grundvatten lagret samt att med deltagande av bönderna inleda jordbruksverksamhet kring 
vattenreservoarerna. Dessa program bidrar till att förbättra levnadsvillkoren för 
landsbygdsbefolkningen, att bromsa utflyttningen till kusten och storstadsområdena samt 
att skapa arbetstillfällen. 
Stora förseningar drabbade genomförandet av andra program rörande inrättande av tvä 
centrer för yrkesutbildning och stöd till kvalitetsstyrning. Detta beror både pä de berörda 
myndigheternas otillräckliga kännedom om gemenskapens förfaranden och på deras 
tungrodda upphandlingsförfaranden. Denna situation förbättrades mot slutet av 1995 och 
programmen borde kunna inledas utan problem under 1996. 
Det första godkända projektet, som genom den nya budgetposten för MEDA finansieras 
med 20 miljoner ecu, gäller inrättande av programmet "Euro-Tunisie Entreprise". 
Projektet syftar till att tillhandahålla den privata sektorn i Tunisien en rad tjänster, så att 
denna skall kunna omstrukturera sig och öka sin konkurrenskraft. Detta program har 
försenats av administrativa skäl, men problemen kommer att lösas under 1996. 
Programmet var avsett att inledas i mitten av 1996. 
Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för samtliga EIB:s egna medel (fjärde 
protokollet), varav 45 % gick till industrin (krediter, upprättande av industriområden) och 
turistsektorn (krediter) och 55 % gick till den ekonomiska infrastrukturen (mobilisering 
av vattenresurser samt kommunikationsmedel). 
Åtaganden gjordes för allt riskkapital, som användes för att med hjälp av lokala 
finansinstitut förstärka de tunisiska företagens eget kapital. 
VÄSTBANKEN OCH GAZA 
1. Ekonomisk och politisk utveckling 
Efter undertecknandet av interimsavtalet mellan Israel och Palestina den 28 september 
1995 drog Israel bort sina trupper från de viktigaste palestinska städerna på Västbanken 
(utom Hebron) och lämnade därmed vägen öppen för de första demokratiska president-
och parlamentsvalen någonsin på Västbanken och i Gaza, vilka ägde rum den 20 januari 
1996. 
Den palestinska myndigheten har nu jurisdiktion över de civila regeringsfunktionerna i 
hela Västbanken och Gaza, även om Israel fortfarande upprätthåller en stark och mycket 
synlig säkerhetsmässig närvaro. Den ständiga risken för terroristattacker mot israelerna 
utgör det största hotet mot de nuvarande arrangemangen och mot ytterligare framsteg i 
samtalen om Västbankens och Gazas framtida permanenta status. 
I den relativt positiva stämning som rådde mot slutet av 1995 visade den ekonomiska 
verksamheten tecken på en återhämtning, och ett gott resultat vad gäller 
statsinkomsterna gjorde det möjligt för den palestinska myndigheten att stävja vad som i 
17-
april hade förutspåtts bli ett stort budgetunderskott. Vid årets slut hade den palestinska 
myndigheten sammanställt en lista över "nyckelinvesteringsprojekt,' som i själva verket 
var dess lista över prioriterade investeringar i offentlig infrastruktur. Projekten skulle 
presenteras för biståndsgivarna vid ministerkonferensen för ekonomiskt bistånd, som 
skulle hållas den 9 januari 1996, för att medel skulle kunna beviljas enligt utfästelser som 
ursprungligen gjordes 1993. 
I anslutning till Barcelonakonferensen verkade kommissionen för att palestinierna skulle 
delta som fullvärdiga partner i upprättandet av Europa-Medelhavspartnerskapet. I oktober 
bad rådet kommissionen att undersöka möjligheten att ingå ett avtal med palestinierna i 
syfte att bekräfta deras deltagande som fullvärdiga partner i Barcelonaprocessen. 
Kommissionen inledde därför en serie förberedande samtal med palestinierna. 
2. Biståndsgivarnas verksamhet 
Biståndsgivarna fortsatte med sina egna program, löst samordnade genom de lokala 
kommittéerna för samordning av bistånd. Användningen av biståndsgivarnas medel till 
andra ändamål än återuppbyggnad hade fortfarande en menlig inverkan på 
biståndsgivarnas insatser. Vid givarnas möte i april 1995 förutspåddes ett 
budgetunderskott på 136 miljoner USD vid årets slut. Biståndsgivarna enades om att 
bemöta detta underskott enligt villkoren i trepartshandlingsplanen. Genom denna plan, 
som undertecknades i april 1995 av Israel, den palestinska myndigheten och Norge, som 
företrädde biståndsgivarna, ålades den palestinska myndigheten att strama åt sina utgifter 
och Israel att underlätta normala handelsflöden och normal rörlighet för palestinska 
arbetstagare. 
Mot årets slut, då underskottssituationen förbättrades, vändes uppmärksamheten åter mot 
den långsiktiga utvecklingen. Den palestinska myndigheten utarbetade i samarbete med 
Världsbanken en lista över prioriterade investeringar som först presenterades för 
biståndsgivarna vid ett möte med Världsbankens rådgivande grupp för Västbanken och 
Gaza i oktober 1995 och som var avsedd att formellt läggas fram för biståndsgivarna vid 
ministerkonferensen. 
Inför den stora skaran internationella biståndsgivare och det väldiga inflödet av 
biståndsmedel föreföll den palestinska myndigheten ha vissa problem med att prioritera 
och genomföra ett stort antal infrastrukturprojekt. Biståndsgivarna blev allt mer 
frustrerade över att det inte verkade finnas något centralt organ för planläggning av 
biståndsmedlen. Under tiden fortsatte förvaltningen att växa, och vid årets början hotade 
budgetunderskottet att avleda all uppmärksamhet från den långsiktiga utvecklingen. 
Dessa problem förklarar varför biståndsgivarna krävde att trepartshandlingsplanen skulle 
undertecknas i april 1995 och att det skulle finnas en enda myndighet för planläggning av 
biståndsprojekt. Vid slutet av 1995 såg denna strategi ut att fungera; budgetunderskottet 
var under kontroll och den palestinska myndigheten skulle lägga fram sina prioriterade 
finansieringsbehov för biståndsgivarna vid den stora ministerkonferensen för ekonomiskt 
bistånd till palestinierna den 9 januari 1996 i Paris. 
Valen samma månad visade att ett nytt skede tagit vid i utvecklingen på Västbanken och i 
Gaza. Fruktansvärda bombattacker i Jerusalem och Tel Aviv bara några veckor efter 
valen skulle i stället under 1996 leda till att Israel äter skärpte greppet om Västbanken 
och Gaza, att biståndsprogrammen stördes, att den ekonomiska tillväxten minskade 
kraftigt och att den palestinska myndighetens budgetunderskott äter ökade. 
3. Finansiellt och tekniskt samarbete 
Under 1995 anslog kommissionen nära 100 miljoner ecu i utvecklingsbistånd till 
Västbanken och Gaza, i nära samordning med den palestinska myndigheten. 
Gemenskapens bistånd under 1995 uppgick till ungefär en tredjedel av samtliga 
biståndsgivares anslag, vilket bekräftar att gemenskapen är den största enskilda 
biståndsgivaren. 
Bland projekten under 1995 kan nämnas ett större program för investeringar i kommunal 
infrastruktur med tonvikten på arbetsintensiva projekt, staden Gazas program för 
hantering av fast avfall, färdigställandet av European Gaza Hospital vid Khan Younis 
och, senare samma är, ett stödprogram för den privata sektorn. Under tiden fortsatte 
kommissionen att genomfora andra större projekt, t.ex. ett bostadsbyggnadsprogram för 
42 miljoner ecu, restaurering av skolor som UNRWA (FN:s hjälporganisation för 
palestinska flyktingar) inrättat pä Västbanken och i Gaza och återanpassning av före detta 
fångar till det palestinska samhället. 
Det faktum att det var ytterst viktigt för fredsprocessen att den palestinska myndigheten 
efter det att den inrättades i maj 1995 tog över förvaltningen av Västbanken och Gaza 
gjorde dock att biståndsgivarna hade en viss press på sig att ta itu med de omedelbara 
fmansieringssvårigheter som den nya administrationen ställdes inför. Medlemsstaterna 
ansåg att medel lämpligen kunde beviljas ur gemenskapens budget. Trots att 
kommissionen alltid hellre finansierar långsiktiga projekt för investeringar i infrastruktur 
anslog den denna gång nästan 40 % av gemenskapsbiståndet för 1995 till den palestinska 
myndighetens återkommande kostnader. Denna andel var större än hos någon annan 
biståndsgivare. 
Ingen av biståndsgivarna ville att beroendet av extern budgetfinansiering skulle bli 
kroniskt. Kommissionen bidrog i hög grad till att föra fram idén med 
trepartshandlingsplanen lör att hjälpa till att kontrollera underskottet, och denna taktik 
säg ut att fungera vid slutet av aret. Kommissionen började likaså utöva påtryckningar pä 
den palestinska myndigheten lör att den skulle utarbeta en utvecklingsstrategi som skulle 
ge biståndsverksamheten en inriktning. 
Europeiska investeringsbanken beviljade sitt första lån till Västbanken och Gaza enligt de 
övergripande arrangemangen i form av en kredit på 26 miljoner ecu till palestinska 
företag förmedlad av två lokala banker, men de politiska och ekonomiska förhållandena 
har motverkat ett snabbt utnyttjande av krediten. 
Den åttonde EG-UNRWA-konventionen, som styrde gemenskapens bidrag till FN:s 
hjälporganisation för palestinska flyktingar under perioden 1993-1996, upphörde att 
gälla. Rådet gav kommissionen mandat att inleda förhandlingar om en nionde 
konvention. EU är även fortsättningsvis den största bidragsgivaren till UNRWA:s 
löpande budget, om man räknar bäde gemenskapens bidrag och de bilaterala bidragen 
frän medlemsstaterna (gemenskapen ensam är den näst största givaren efter USA). 
19-
Gemenskapen beviljade också 1995 finansiering för restaurering av vatten- och 
avloppsnäten i åtta palestinska flyktingläger i Libanon under UNRWA:s ledning. 
Samtidigt fortsatte kommissionen under hela 1995 sitt program för tekniska förberedelser 
för valen, vilket bland annat omfattade gränsdragning mellan olika valkretsar och 
valdistrikt, förberedelser för registrering och utbildning av registreringsfunktionärer och 
valförrättare. Detta arbete, som utfördes i samarbete med den palestinska kommissionen 
för lokalt styre och lokala val, var av största vikt för de val som hölls i januari 1996. 
Valperioden började i november 1995, och Europeiska unionen arbetade då med att med 
logistiskt stöd från kommissionen mobilisera de första av de 300 EU-observatörer vilkas 
närvaro skulle bidra till att ge internationell legitimitet åt valen av president för den 
palestinska myndigheten och valen till den palestinska lagstiftande församlingen. 
Kommissionen inrättade också en administratörsgrupp som inte bara ledde 
observatörernas verksamhet utan också ansvarade pä EU:s vägnar för samordningen av 
ytterligare 300 internationella observatörer. 
-20 
II. STRUKTURANPASSNING 
Införandet av ett särskilt anslag på 300 miljoner ecu för stöd till ekonomiska reformer i 
länderna i södra och östra Medelhavsområdet genom ett strukturanpassningsprogram är 
en nyhet i det fjärde finansprotokollet för perioden 1992-1996. 
En viss begränsad andel av medlen enligt det fjärde finansprotokollet med dessa länder 
får läggas till de medel som fastställts inom ramen för detta anslag. 
Ar 1995 infördes en ny strategi för strukturanpassningsstödet. Genom en åtgärd 
omfattande 20 miljoner ecu till förmän för Tunisien infördes för första gängen den 
förnyade strategi för strukturanpassning som rådet rekommenderade den 1 juni 1995 
(resolution nr 7566/95) och som har formen av direkt stöd till betalningsbalansen i stället 
for importprogram och en sammanhängande (social) budgctstrategi i stället för detaljerad 
inriktning av motpartsmedlen. 
Fördelningen av medel mellan de stödberättigade länderna har fastställts på grundval av 
parametrar för strukturell obalans och långsiktiga utvecklingsbehov. 
Av anslaget på 300 miljoner ecu hade åtaganden för sammanlagt 260 miljoner ecu gjorts 
kumulativt vid utgången av 1995 (se följande tabell). 
EU-STÖD TILL STRUKTURANPASSNING 
ÅTAGANDEN VID UTGÅNGEN AV 1994 I MILJONER ECU 
ALGERIET 
MAROCKO 
TUNISIEN 
JORDANIEN 
RESERV 
TOTALT Särskilt anslag 
55 
60 
60 
85 
40 
300 Finansprotokoll 
15 
20 
-
15 
50 TOTALT 
70 
80 
60 
100 
Det är ännu för tidigt att göra en uttömmande utvärdering av programmens effekt, men 
det kan konstateras att de har bidragit till genomförandet av ekonomiska reformer, till att 
minska behovet av extern finansiering och till att öka de sociala utgifterna till förmån för 
mindre gynnade befolkningsgrupper. 
Algeriet har fått en tilldelning på 70 miljoner ecu till stöd för sitt reformprogram för 
socialt bostadbyggande. Trots vissa administrativa förseningar har den första delen av 
sektorsprogrammet för import av nödvändigt materiel genomförts och motsvarande 
motpartsmedel börjat bildas. Parallellt har en principiell överenskommelse kommit till 
stånd beträffande budgeteringen av motpartsmedlen och deras användning. 
21 
lifter rådets beslut att stödja programmet for makrockonomisk stabilitet i Algeriet genom 
ett andra makrollnansiellt län betalade kommissionen dessutom 1995 ut första delen av 
detta (100 miljoner ecu). 
Marocko har fått 80 miljoner ecu i gemenskapsstöd för sitt program för 
strukturanpassning. Utfallet av detta har i stort varit positivt vad gäller både ekonomiska 
reformer och budgetförstärkning (de krediter som tilldelats som motpartsmedel har 
förbrukats och indikatorerna pä en utveckling av mälsektorerna har förstärkts under 
perioden). 
Tunisien var det första land som fick gemenskapsstöd om 40 miljoner ecu för sitt 
strukturanpassningsprogram. Motpartsmedlen har finansierat program för skapande av 
sysselsättning. Gemenskapens bidrag har gjort det möjligt att bibehålla dessa program på 
en relativt hög nivå. Genomförandet av ekonomiska reformer har varit helt 
tillfredsställande och har åtföljts av en förbättring av de sociala indikatorerna. I mitten av 
1995 fattades beslut om en ny strukturanpassningsåtgärd på 20 miljoner ecu. 
Gemenskapen ger sitt stöd till ett reformprogram, och detta stöd kommer att bidra till att 
Tunisiens behov av extern finansiering minskar, att budgetunderskottet bemästras och att 
de offentliga sociala utgifterna bibehålls pä en tillfredsställande nivå. 
Vad gäller Jordanien tilldelades 20 miljoner ecu 1995, utöver 50 miljoner ecu 1992-
1993 och 30 miljoner ecu 1994, vilket ger 100 miljoner ecu lör perioden 1992-1995. 
Detta program utgjorde fortsättningen pä en serie tidigare program och var ett viktigt stöd 
för ett tillfredsställande genomförande av strukturanpassningsprogrammet i samarbete 
med Internationella valutafonden och Världsbanken. 
- ii 
III. REGIONALT SAMARBETE | 
Kommissionen godkände 11,3 miljoner ecu för en rad fredsprojekt för Mellanöstern som 
var avsedda att inleda och stödja regionalt samarbete. Dessa projekt gäller vitt skilda 
områden, t.ex. följande: 
• Vattenprojekt på grundval av fredsfördraget mellan Israel och Jordanien 
• Regionala utvecklingsprojekt: 
Aqabaviken 
Sydöstra Medelhavsområdet 
• Transportinfrastruktur 
• Sammankoppling av elledningsnät 
• Vattendatabank 
• Regionalt veterinärsamarbete 
• Sekretariat för REDWG:s övervakningskommitté 
Projektledningskommittéer bestående av företrädare för de egyptiska, israeliska, 
jordanska och palestinska förvaltningarna och, pä begäran av de lokala partnerna, med en 
företrädare för kommissionen som ordförande har inrättats och samarbetsförbindelser 
mellan medlemmarna har etablerats. Möjligheten att tillsammans angripa gemensamma 
problem och ta gränsöverskridande initiativ för en säkrare framtid har välkomnats. 
Sekretariatet för arbetsgruppen för regional ekonomisk utveckling (REDWG) har 
formellt öppnats i Amman och fungerar nu effektivt. 
En del av de medel som anslogs inom ramen för 1995 års budget har använts för 
förberedande arbete tillsammans med de regionala myndigheterna för att utarbeta och 
komma överens om riktlinjer för genomförbarhetsstudier och andra undersökningar, 
planeringsdokument och utgifter för ledningskommittéernas möten. Huvuddelen av 
medlen har använts till att finansiera kontrakt med europeiska konsultkonsortier för 
teknisk-ekonomiska genomförbarhetsstudier för de olika projekten. Resultaten av dessa 
studier kommer att finnas tillgängliga under 1997. En enhet för tekniskt stöd har inrättats 
med lokala projektledare som inom ramen för den regionala utvecklingen kommer att slå 
fäst detaljerna i de olika studierna, projekten och programmen för de regionala 
utvecklingsprojekten för Aqabaviken och sydöstra Medelhavsomrädet samt främja och 
övervaka genomförandet av dessa studier, projekt och program. 
Tillsammans med de regionala transportmyndigheterna har man också börjat arbeta för 
att definiera och komma överens om ett antal transnationella transportkorridorer genom 
regionen. Ständiga kommittéer för dessa korridorer har inrättats, och de höll sina första 
möten i Amman i juni 1996. Ett regionalt veterinärprogram har inrättats och de 
palestinska myndigheterna har getts tekniskt bistånd för uppbyggandet av ett fungerande 
veterinärväsende. 
-23 
Befolkningsfrågor 
Kommissionen fortsatte att förvalta 41 befolkningsprogram i Medelhavsomrädet 
omfattande sammanlagt 49 miljoner ecu. Befolkningsprogrammen för Medelhavsomrädet 
koncentrerades främst till Västbanken och Gaza samt Turkiet (se budgettabellen i del IV). 
Ett treårigt avtal omfattande 4,26 miljoner ecu undertecknades med det palestinska 
hälsovårdsministeriet beträffande ett nationellt program för kvinnor, hälsovård och 
familjeplanering i Gaza och på Västbanken. Ytterligare 360 000 ecu tilldelades för 
tekniskt bistånd till programmet frän den brittiska icke-statliga organisationen Population 
Initiatives for Peace. 
I Turkiet inledde Family Planning Association tillsammans med Pathfinder International 
ett treårigt program for familjchälsovärd och familjeplanering, utbildning, information 
och tjänster i Diyarbakir. Projektet uppgick till sammanlagt 482 357 ecu. 
Under 1995 lade kommissionen fram ett förslag till en resolution från rådet gällande stöd 
till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsländer, som skulle utgöra 
den rättsliga grunden för motsvarande specialbudgetpost B7-631 och som särskilt skulle 
inriktas på uppföljning av handlingsprogrammet frän den internationella konferensen om 
befolkning och utveckling. 
Utvärderingen av post B7-5050 i 1995 års budget belyste de restriktioner som Europeiska 
kommissionen ställdes inför när det gällde att effektivt utveckla och förvalta 
befolkningsprogram i Medelhavsområdet. En av orsakerna var avsaknaden av en klart 
formulerad politik. Under 1995 påbörjades intern samordning för utvecklande av en 
befolkningspolitik för Europeiska kommissionen, ett arbete som skulle fortsätta under 
1996 i samband med MEDA. 
Migration 
Medel för projekt under budgetposten B7-5055 "Center för bevakning av 
migrationsströmmar samt positiva åtgärder i samband med invandring" (sammanlagt 3 
miljoner ecu) anslogs som följer: 
En miljon ecu användes av generalsekretariatet (arbetsgruppen för rättsliga och inrikes 
frågor) inom ramen för centret för övervakning av migrationsströmmar. 
1,85 miljoner ecu öronmärktes för 10 projekt gällande integration av kvinnor och 
ungdomar, grundande av företag, förvaltning av mänskliga resurser, ekonomisk 
utveckling, lokal demokrati och hälsovård. Den sammanlagda budgeten för dessa projekt 
uppgår till 1,9 miljoner ecu. 
Återstående 150 000 ecu användes för mindre åtgärder såsom genomförbarhetsstudier 
gällande kvinnans roll i samband med migration. 
-24 
Kommunikation 
Kommissionen har försökt utveckla ett kommunikationsprogram som medför dialog med 
relevanta partner och har främjat verksamheter som återspeglar detta synsätt. Budgeten 
för 1995 uppgick till omkring 500 000 ecu och har gjort det möjligt att vidta följande 
åtgärder: 
1. Främjande av EU:s politik gentemot partnerna i Medelhavsområdet 
a) Tillhandahållande av pressmeddelanden vid behov och vidarebefordran av dessa 
till talesmannen, där de offentliggörs och distribueras till den ackrediterade 
pressen i Bryssel. 
b) Anordnande av tekniska informationstillfällen för ackrediterade journalister i 
Bryssel vid speciella tilldragelser som berör icke-medlemsländer i 
Medelhavsomrädet, i samordning med talesmannen. 
c) Tillhandahållande pä begäran av artiklar om förbindelserna mellan EU, 
Medelhavsländerna och Mellanöstern. 
d) Samordning av en rad publikationer: 
Broschyrer: The MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill 
Contingency Project, The Barcelona Declaration. Alla broschyrer har givits ut på 
engelska, franska och arabiska. 
2. Stöd till Medelhavsländernas delegationers verksamhet 
a) Förberedelse av material till nyhetsblad: tillhandahållande av artiklar och 
bakgrundsmaterial om tilldragelser mellan EU och Medelhavsländerna som 
komplement till allmänt EU-material. 
b) Kontinuerlig kontakt med delegationerna: förbindelser mellan delegationerna, 
underlättande av informationsutbyte och svar på alla slags förfrågningar 
(videomaterial, fotografier, bakgrundsinformation etc). 
c) Anordnande av möten för informationstjänstemän. Syftet med dessa möten var att 
skapa en överblick över delegationernas informationsverksamhet och att diskutera 
olika sätt att förbättra samarbetet dels mellan delegationerna och Bryssel och dels 
mellan delegationerna själva. 
3. Anordnande av informationshesök finnehåll och logistik) 
Besök av unga diplomater från partnerländer i Medelhavsområdet, september 
1995. 
Besök av journalister från Maghreb-ländema, oktober 1995. 
Besök av journalister från Syrien, december 1995. 
25 
Dessa besök syftar till att göra de olika intressegrupperna i regionen bekanta med 
EU och dess institutioner, med betonande av EU:s förbindelser med de berörda 
länderna. I allmänhet ordnades ett veckolångt program som också omfattade 
teman som besökarna föreslagit. 
b) Kontrakt mellan GD IB och internationella radio- och TV-stationer: 
AITV - Agence Internationale d'Images: Följande länders nationella TV-stationer 
anlitar detta franska TV-bolag: Saudiarabien, Egypten, Förenade Arabemiraten, 
Jordanien, Marocko, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien, Yemen, Djibouti, Israel, 
Mauretanien, Iran och Algeriet. Under 1995 producerade bolaget korta 
nyhetsinslag, inslag på 4-5 minuter och reportage på 12 minuter. Programmen 
berör teman av intresse för både Europa och arabländerna och väljs ut i nära 
samarbete med AITV:s lokala korrespondent i Bryssel. 
Slutsats: 
Det kan i framtiden finnas skäl att överväga hur de nämnda verksamheterna passar in i ett 
konsekvent och övergripande ramverk för att pä så sätt underlätta deras förvaltning och 
samtidigt öka deras mångfald och verkan. Exempelvis bör det produceras fler 
specialiserade publikationer for att informera partnerna i Medelhavsomrädet om EU:s 
verksamhet i regionen, förstärkandet av Europa-Medelhavspartnerskapet och 
uppföljningen av Barcelonakonferensen. Dessa bör ges ut pä arabiska, franska och 
engelska. 
Kultur 
Vikten av den kulturella dimensionen och av information om kommissionens verksamhet 
gentemot partnerländerna i Medelhavsområdet verkar nu vara allmänt erkänd. Ett av 
kommissionens kulturella verksamhetsfält i Medelhavsområdet är det gemensamma 
kulturprogrammet för Europeiska unionens delegationer i partnerländerna. 
Kommissionen utvidgade under 1994 de redan befintliga evenemangen genom åtgärder 
som ofta vidtogs i samarbete med medlemsstaterna och tillförde under 1995 tillsammans 
med partnerna den gemensamma åtgärden en ny dimension i syfte att framhäva den 
kulturella diversiteten i Europa och Medelhavspartnernas bidrag till den europeiska 
kulturen. 
Erfarenheterna från 1995, som omfattade 400 000 ecu, visar att det finns tvä typer av 
kulturell verksamhet: 
1. Aktiviteter av potentiellt "regional" karaktär: Europeiska kammarmusikorkesterns 
(ECCO) turné, Europeiska barockmusikorkesterns turné, Jazz Caravane (en kringresande 
jazzfestival), Europeiska filmfestivalen m.fl. 
2. Aktiviteter av "lokal" karaktär: arkeologifestivalen i Damas, två veckor europeisk 
kultur i Marocko ("Regards sur l'Europe") m.fl. 
26 
EU annat verksamhetsområde är stöd till produktion och spridning av kulturprodukter, 
särskilt böcker, film, musik, översättning, kulturfestivaler (t.ex. festivalen för de 
israeliska och palestinska kulturerna i Bryssel), arkeologi. 
Decentraliserat samarbete 
Syftet med det decentraliserade samarbetet är att öka den ömsesidiga förståelsen mellan 
unionen och dess Medelhavspartner och att främja de civila samhällenas roll. Behovet av 
denna typ av samarbete med partnerna i Medelhavsomrädet uttrycktes mycket klart vid 
Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i november 1995, där utrikesministrarna både 
i EU:s medlemsländer och i Medelhavsländerna utanför EU gav det decentraliserade 
samarbetet sitt fulla stöd. 
Det decentraliserade samarbetet spelade en viktig roll i kommissionens verksamhet 1995 
genom programmen Med Urbs (9 miljoner ecu), Med Media (7 miljoner ecu), Med 
Campus (9 miljoner ecu), Med Invest (inga nya åtaganden), Med Migration (2 miljoner 
ecu) och Med Avicenne (inga nya åtaganden). 
Omkring 200 projekt delfinansierades 1995 av kommissionen genom Med-programmen, 
och en infordran av förslag till projekt för åren 1996/1997 offentliggjordes i mitten av 
1995. 
Efter en utvärdering som gjordes av experter utifrån 1994 och seminarier för 
behovsprövning som hölls tillsammans med deltagarna i Med-programmen 1995 gjordes 
vissa ändringar i de olika programmen för att bättre beakta partnernas behov och för att 
dra lärdom av de två första åren av programmens tillämpning: 
• Projekt som tidigare finansierats på årsbasis har gjorts om till fleråriga projekt för att 
öka effektiviteten. 
• En begränsning av antalet ämnesområden och antalet partner i nätverken har införts. 
• Ansökningsförfarandena har ändrats för att möjliggöra ett bättre urvalssystem. 
• Större vikt fästs vid de konkreta resultaten av projekten. 
I oktober 1995 gav revisionsrätten kommissionen en förhandsvarning om en rapport som 
den höll på att utarbeta om programmens funktion och som hade blottat allvarliga brister 
i programförvaltningssystemet och vid delegeringen av ansvar till externa organisationer. 
På grund av denna varning avbröt kommissionen tillämpningen av programmen i slutet 
av 1995 för att utarbeta ett nytt förvaltningssystem i syfte att beakta de brister som 
blottlagts i rapporten och vidta åtgärder mot de organ som bar ansvaret för 
oegentligheterna. Samtidigt gjorde kommissionen klart att detta på intet vis innebar att 
värdet av decentraliserat samarbete som en metod att stöda det civila samhället i 
partnerländerna i Medelhavsområdet ifrågasattes, och att kommissionen önskade fortsätta 
med denna verksamhet sedan den infört nödvändiga skyddsmekanismer. 
-27-
IV. FINANSIERINGSOVERSIKT 
PROGRAM: Partnerskap med länderna i Medelhavsområdet. 
BUDGETPOST MEDA (B7 410) 
1 000 ecu 
Åtaganden 
Betalningar 1994 
Budget 
65 850 
52 200 Genomfört 
% 
98,4 
61,5 1995 
Ursprunglig 
budget 
162 900 
85 000 Faktisk 
budget 
172 900 
91000 Genomfört 
% 
99,8 
54,4 Överfört 
till 1996 
Märk: Detta kapitel omfattar de tidigare posterna B7-4080 (multilateralt samarbete på 
regional nivå), B7-4081 (samarbete med arabländerna pä regional ni vä) och B7-4082 
(åtgärder för att främja sysselsättningen i Maghreb-länderna). 
135 projekt och åtgärder har genomförts, varav 20 uppgår till mer än 1 miljon ecu. 
Dessa 20 projekt fördelar sig som följer (åtaganden som gjorts 1995 i miljoner ecu): 
Uppföljning av ekonomiska reformer 
Utveckling av den privata sektorn i Marocko 
Utveckling av den privata sektorn i de 
ockuperade områdena 
Center för företagstjänster i Tunisien 
Globallån från Europeiska investeringsbanken till 
små och medelstora företag i de ockuperade 
områdena 
Program för utveckling av den privata sektorn 
i Jordanien miljoner ecu 
30,0 
3,0 
20,0 
6,0 
7,0 
28 
Stöd till utvecklingen av det civila samhället 
MED Techno 7,0 
MEDUrbs 12,0 
MED Media 8,0 
MED Campus 10,0 
Program för utveckling av lokalsamfund 5,0 
i de ockuperade områdena 
Regionalt samarbete 
Fredsprocessen i Mellanöstern 11,3 
Fredsuniversitetet i Mellanöstern 1,2 
Program för jordbruksutbildning i partnerländerna 2,0 
i Medelhavsomrädet 
Miljöskydd 
Räntesubvention från EIB för miljöprojekt 
i Israel 2,4 
i Turkiet 8,2 
9,5 
i Jordanien 3,1 
Sanering i Limassol pä Cypern 2,0 
fekniskt bistånd för Egeiska havet (Turkiet) 8,3 
Förstärkning av förorenings fonden FODEP 3,0 
i Tunisien 
Beredskapsprojekt för oljeutsläpp i övre 2,9 
Aqabaviken, Egypten 
SAMMANLAGT 161,9 
29 
PROGRAM: Stöd till fredsprocessen (Västbanken/Gaza) 
BUDGETPOST: B7 7I1 
000 ecu 
Åtaganden 
Betalningar 1994 
Budget 
60 000 
45 000 Genomfört 
% 
97,7 
98,7 1995 
Ursprunglig 
budget 
52 000 
30 000 Faktisk 
budget 
68 400 
85.000 Genomfört 
% 
100 
63 Överfört 
till 1996 
Tabellen nedan ger ett sammandrag av de åtaganden som gjorts inom ramen för denna 
budgetpost under 1995: 
Project 
Universitet och andra läroanstalter - återkommande kostnader 
Primär- och sekundärskolor - återkommande kostnader 
Stöd till den palestinska myndighetens centrala budget för 
1996 
Gaza stads program för hantering av fast avfall - avslutande 
Program till stöd för institutioner 
Program till stöd för kommuner 
Färdigställande av Khan Younis-sjukhuset 
Valförberedelser 
SAMMANLAGT åtaganden 
1995 
15 
10 
15 
5 
2,5 
10 
7,5 
2 
67 
30 
PROGRAM ELLER ÅTGÄRD: Ekonomiskt samarbete med länderna i 
Medelhavsomrädet 
BUDGETPOSTER: B7 4050, B7 4051, B7 406, B7 407 
000 ecu 
Åtaganden 
Betalningar 1994 
Budget 
299 000 
254 000 Genomfört 
% 
99,9 
83,7 1995 
Urpsurnglig 
budget 
305 000 
305 000 Faktisk 
budget 
299 500 
193 000 Genomfört 
% 
99,7 
86,3 Överfört 
till 1996 
Tabellerna nedan ger ett sammandrag av genomförandet av de fyra finansprotokollet 
under perioden 1978-1991. Det bör noteras att 69 % av åtagandena inom ramen för tredje 
protokollet och 21 % av åtagandena inom ramen för fjärde protokollet har utbetalats. 
///. De genomförda åtgärderna och användningen av budgetanslagen 
Budgetpost B7-4050: Första och andra finansprotokollen med de södra och östra 
Medelhavsländerna 
Åtaganden har gjorts till ett belopp som överstiger 1 miljon ecu beträffande ett projekt: 
Program för utveckling av jordbrukssektorn i Egypen 4,9 
Budgetpost B7-4051: Tredje och fjärde finansprotokollen med de södra och östra 
Medelhavsländerna 
Under 1995 godkändes 63 projekt eller åtgärder, varav 23 till ett belopp som överstiger 1 
miljon ecu. 
Dessa 23 projekt fördelar sig som följer (åtaganden 1995 i miljoner ecu): 
31 -
Projekt 
Marocko 
Åtgärder mot erosion vid Sidi Driss 5,5 
Dricksvattenförsörjning och vattenrening 20,0 
Stöd till utbildning inom prioriterade områden 6,0 
Stöd till mödra- och spädbarnsvärd 9,0 
Tunisien 
Bevarande av vatten och mark 20,0 
Utveckling av vattenreservoarer och 3,0 
bevattningssystem 
Landsbygdsutveckling i Sfax-regionen 5,0 
Program för strukturanpassningsstöd 20,0 
Egypten 
Räntesubvention för ett miljöprojekt till förmån för 5,0 
Alexandria National Iron and Steel Company 
Befolkningsprogram i övre Egypten 10,0 
Utvecklingsprojekt för skydd av Aqabaviken 10,0 
Avloppsvattenprojekt i Helwan 3,0 
Riskkapitalprojekt, MISR kompressorfabrik 6,0 
Program för utveckling av jordbrukssektorn 70,0 
Libanon 
Globallån, Lebanon invest 1,0 
Globallån för riskkapital, Lebanon Invest 2,0 
32-
Syrien 
Räntesubvention, PEE Transmission 6,0 
Befolkningsprogram 2,0 
Räntesubvention, PEE Transmission 7,0 
Bevattning, Eufrat 2,0 
Program för utveckling av den privata sektorn 9,0 
Jordanien 
Räntesubvention, JEPCO IV 3,0 
Program för strukturanpassningsstöd 20,0 
SAMMANLAGT 240,0 
De projekt som uppgår till ett belopp under 1 miljon ecu är inriktade exempelvis på 
program för utveckling av tätortssamhällen, utveckling av turism, återuppbyggnad av den 
offentliga förvaltningen och förberedande studier för utvecklingsprogram för den privata 
sektorn. 
Budgetpost B7-406: Stöd till den kurdiska befolkningen i Irak 
Åtaganden har gjorts till ett belopp pä 1 miljon ecu beträffande ett projekt: 
Stöd till Förenta Nationernas barnfond 1,0 
Budgetpost B7-407: Bistånd till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar i 
Mellanöstern 
Program för social trygghet för palestinska 32,0 
flyktingar 
För kapitel B7-40 har de krediter som faktiskt är disponibla för 1995 och som förvaltas 
av DG IB genomförts upp till 
99,7 % veld gäller åtagandebemyndiganden, och 
86,7 % vad gäller bctalningsbcmyndiganden. 
33 
Bilaga Förteckning över befolkningsprojekl i Medelhavsomrädet 1995 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. Mottagarorganisation 
Palestinska 
hälsovårdsministeriet 
Population Initiatives for 
Peace (PI FP) 
PIFP - Johns 
Hopkins University 
FPA Turkey/ 
Pathfinder International 
Turkish Family Health and 
Planning Association 
Population Initiatives for 
Peace (PIFP) 
World Population 
Foundation 
IIASA 
Centro de Investigaciones y 
Promociôn 
Iberoamérica-Europa 
(CIPIE) 
Femconsult 
Euro Health Group 
Marie Stopes International 
(MSI) 
SAMMANLAGT Belopp 
ecu 
4 260 000 
360 000 
50 000 
500 000 
43 452 
51 700 
37 152 
50 000 
28 356 
66 224 
66 000 
165 310 
5 678 194 Projekt 
Nationellt program för 
kvinnor, hälsovård och 
familjeplanering i Ga/a 
och Västbanken 
Tekniskt bistånd till det 
palestinska 
hälsovårdsministeriets 
program 
Videofilm : "Arab 
women speak out"; Gaza, 
Västbanken 
Familjehälsovård, 
familjeplanering, 
utbildning, information, 
tjänster; Diyarbakir 
Konferens om 
familjeplanering och 
familjehälsovård i den 
islamiska världen 
Delegation för 
behovsutvärdering för IEC-
program 
Delegation för 
genomförbarhetsstudie 
för 
familj eplaneringsprogra 
m 
Workshop: framtida 
demografiska trender; 
länderna i Nordafrika 
Program för 
förebyggande hälsovård 
och bistånd, riktat till 
kvinnor; Tendrara 
Utvärdering av 
budgetpost B7-5050 
Utvärdering av IPPF.s 
program för arabvärlden 
Forum i 
Europaparlamentet Land 
Palestina 
Palestina 
Palestina 
Turkiet 
Turkiet 
Yemen 
Jordanien 
Nordafrika 
Marocko 
Allmänt 
Allmänt 
Allmänt 1 
-34 
10 ÖVERSIKT ÖVER SALDOT FÖR FINANSPROTOKOLLEN 
MED DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA (2) 
MAROCKO 
ALGERIET (1) 
TUNISIEN 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
SYRIEN 
STRUKTURANPASSNING 
TOTALT P1 
0 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
7 P2 
1 
12 
0 
3 
0 
0 
0 
16 P3 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
4 
8 P4 
28 
24 
8 
16 
5 
3 
29 
113 Struktur­
anpassning 
40 
40 SALDO 
30 
43 
10 
20 
5 
3 
33 
40 
184 FÖRDELNING AV SALDOT 
PROJEKT Räntesubv.(3) Riskkapital (4) 
25 
25 
10 
7 
5 
1 
40 
113 9 
2 
29 
40 5 
18 
4 
4 
31 
(1) Fördelning av saldot med vissa förbehåll (jfr. lan pa särskilda villkor i 1:a och 2:a protokollet) 
(2) Saldot för åtaganden som gjorts för de södra Medelhavsländerna, inbegripet strukturanpassning 
(3) Statlig räntesubvention 
(4) Riskkapital 
FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV 4:E PROTOKOLL 
1. BILATERAL DEL ! 
BUDGET: 31/12/95 _ JBUDGET I 
EIB :31/12/95 Åtaganden Betalningar 
MAROCKO 
ALGERIET 
TUNISIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
SYRIEN 
MASHREK 
ISRAEL 
TOTALT TOTALT 
218 
70 
116 
404 Värde |% 1) 
i Värde %2) 
190! 0,87156! 50; 0,263158 
47i 0,671429 16 0,340426 
108 0,931034; 48 0,444444 
345 0.85396 i 114 0,330435 
258| 242 0.937984 8 0,033058 
24 i 19 0,791667; 4 0,210526 
i 461 43 0,934783' 18 0,418605 
43| 18! 0,418605 0 
371! 322 0,867925: 30 0,093168 
i : 
775! 667 0,860645; 144 0,215892 
1.1. Riskkapital (inbegripet i den bilaterala delen) 
l BUDGET: 31/12/95 : Åtaganden Betalningar 
EIB 31/12/95 
MAROCKO 
ALGERIET 
TUNISIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
SYRIEN 
MASHREK 
TOTALT TOTALT Värde % 1) 'Värde l%2) 
; 
25 20 0,8! 5! 0,25 
18' 0 Oj 0| 
15: 15 1J 3' 0,2 
58 35 0,603448! 8i 0,228571 
16; 12 0,75! ' 0 
2 2 1 
2 2 1 
2; 0 
22 16 0.727273 
! 
80 51 0,6375 
1 ) Åtaganden 2) Betalningar / Åtaganden 1; 0,5 
! 
1 ! 0,0625 
9 0,176471 
! 
j ET FOR DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA 
(1991 - 1996) j \ 
jEIB \. . _ . • 
Åtaganden Betalningar 
TOTALT 
220 
280 
168 
668 
310 
45 
80 
115 
550 
82 
1300 Värde % 1) Värde % 2) 
220 1 41 0,186364 
180 0.642857 24 0,133333 
168 1 49 0,291667 
568 0.850299 114 0.200704 
242 0.780645 42 0.173554 i 
! 
I. . . 
PROTOKOLLET TOTALT ;_'_ ! 
Åtaganden ^ Betalningar 
TOTALT 
438 
350 
284 
1072 
568 
29 0.644444 \ 69 Värde |% 1) Värde % 2) 
i 
410; 0,936073 91, 0,221951 
227! 0,648571 40 0,176211 
276; 0,971831 97 0,351449 
913; 0,851679 228 0,249726 
484' 0,852113 50 0.103306 
48: 0,695652 4 0,083333 
71 0.8875 15 0,211268' 126 114 0,904762 33 0,289474 
0 0 158 
342 0.621818 57 0.166667; 921 
82 1 30 0.365854 82 18; 0,113924 0 
664 0.720955 87 0.131024 
82; 1 30 0,365854 
992 0.763077 201 0,202621 2075; 1659 0,799518 345 0,207957 
1 ! 
2. STRUKTURANPASSNINGSDEL 
BUDGET: 31 1295 ; Åtaganden Betalningar 
TOTALT ! Värde % 1) Värde % 2) 
MAROCKO i 60! 60 1 60 1 
ALGERIET 95! 55 0,578947 20 0,363636 
TUNISIEN 60! 60 1 40 0,666667 
MAGHREB 215! 175 0.813953 120 0,685714 
EGYPTEN 0| 
LIBANON ; ; 
JORDANIEN 85! 85 1 65 0,764706 
SYRIEN ! j 
MASHREK 851 85 1 65 0,764706 
! 
TOTALT 300 260 0,866667 185 0,711538 
Källor: FOLPics. Olas och EIB 
(Milj. ecu) 
FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN FÖR DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA j 
i 
| (1978-1991) i ! : 
BUDGET: 31/12/95 JBUDGET \ # JEIB [ PROTOKOLLET TOTALT j j 
EIB: 31/12/95 Åtaganden Betalningar ; Åtaganden Betalningar Åtaganden [Betalningar 
TOTALT Värde !% 1) Värde % 2) TOTALT ;Värde % 1) _ Värde % 2) TOTALT Värde % 1) IVärde !% 2) 
PROTOKOLL 1/1978-1981 ! 
MAROCKO 74 74! 1 
ALGERIET 44 37; 0,840909 
TUNISIEN 54 54 j 1 
MAGHREB 172 165! 0,959302 
EGYPTEN 77 77 1 
LIBANON 10 10- 1 
JORDANIEN 22 22. 1 
SYRIEN 26 26: 1 
MASHREK 135 135, 1 
ISRAEL 
TOTALT 307 300; 0,977199 
PROTOKOLL 2/1981 -1986 ! 
MAROCKO 109 108! 0,990826 
ALGERIET 44 32! 0,727273 
TUNISIEN 61 61! 1 
MAGHREB 214 2011 0,939252 
EGYPTEN 126 123; 0,97619 
LIBANON 16 16! 1 
JORDANIEN 26 26' 1 
SYRIEN 33 33; 1 
MASHREK 201 198 0,985075 
ISRAEL 
TOTALT 415 399 0,961446 
PROTOKOLL 3/1986-1991 
MAROCKO 173 172: 0,99422 
ALGERIET 56 56! 1 
TUNISIEN 93 91 i 0,978495 
MAGHREB 322 319! 0,990683 
EGYPTEN 200 199! 0,995 
LIBANON 20 20! 1 
JORDANIEN 37 37! 1 
SYRIEN 36 32! 0,888889 
MASHREK j 293: 288! 0,982935 
ISRAEL i 
TOTALT | 615; 607 0,986992 74 
32 
53,55 
159,55 1 
0,864865 
0,991667 
0,96697 56 56| 1 56 
70 70! ' 1 70 
41 411 1 41 
167: 167! 1 167 130 
114 
95 
339 
72! 0,935065! 93 93' 1 93; 1| 170 
7\ 0,7 
22 1 20 20: 1 20Î 1! 30 
18 18! 1 18| 1j 40 
26 1| 34 34! 1 34! 1; 60 
127! 0,940741; 165 165! 1 1651 1. 300 
286,55 
100 
18 
61 
179 
112 
8 
23 
24 
167 
346 
136 
18 
77 
231 
_J26 
12 
28] 
5 
171 
402 j 30 30; 1 30! 1 301 
0,955167 
0,925926 
0,5625 
1 
0,890547 
0,910569 
0,5 
0,884615 
0,727273 
0,843434 
0,867168 
0,790698 
0,321429 
0,846154 
0,724138 
0,633166 
0,6 
0,756757 
0,15625 
0,59375 
0,662273 130 1 130 1 
107 0,938596 102 0,953271 
95 1 94.55 0,995263 
332 0,979351. 326,55 0,983584 
170 1 165 0,970588 
30 1; 27 0.9 
40 1 40 1 
60 1 60 1 
300" 1 292 0,973333 
30 1 30 1 
362 362. 1 362 1 669; 662 0.989537 648.55 0,979683 
; ! ! 
! ! ! 
90 '90: 1 901 1 199| 198 0.994975 190 0,959596 
107 107! 1 89! 0,831776 151 139 0.92053 107 0,769784 
78 78! 1 76! 0,974359 139: 139 1 137 0,985612 
275 275! 1 255! 0,927273 489; 476 0.973415 434 0,911765 
150; 150! 1 150! 1. 276; 273 0,98913 262 0,959707 
34; 34; 1 29 0,852941 50; 50 1 37 0.74 
37; 37! i 37; 1 63 63 1 60 0,952381 
64! 64; 1 52 j 0,8125 97; 97 1 76 0,783505 
285 285 
40 40 1 268 0,940351 486; 483 0.993827 435 0,900621 
1 40| 1 40 40 1 40 1 
600 600 1 563; 0,938333 1015; 999 0.984236 909 0,90991 
! i 
151 151 j ; 
1 91 j 0,602649; 324: 323 0.996914 227 0,702786 
183 142! 0.775956 70j 0,492958 239; 198 0.828452 88 0.444444 
131; 131 
4651 424 
249; 242 
53! 53 
63! 63 
110! 0 
475! 358 
63! 63 
1003! 845 1 107 0,816794 224! 222 0.991071 184 0,828829 
0,911828 268! 0,632075! 787^ 743 0.944091 499 0,671602 
0,971888 187 
1 27 
1 63 
0 0 
0,753684 277 
1: 57 
0,842473! 602 0,772727! 449! 441 0.982183 313 0,709751 
0,509434 73! 73 1 39 0,534247 
1: 100! 100 1 91 0.91 
0! 146! 32 0.219178 
0,773743! 768 
0,904762! 63 
0,712426! 1618 646 0,841146 443; 0,685759 
63 1 57 0,904762 
1452 0,897404 999. 0,688017 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 371 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 10 17 
Katalognummer : CB-CO-97-364-SV-C 
ISBN 92-78-22758-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3e