Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen om genomförande av den första handlingsplanen för innovation i Europa"

(98/C 235/10)

Den 21 januari 1998 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 13 maj 1998. Föredragande var Ulla Sirkeinen.

Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Ekonomiska och sociala kommittén konstaterar i sitt yttrande om grönboken om innovationer () att:

- innovationer utgör grunden för konkurrenskraft, sysselsättning och ekonomisk och social utveckling,

- innovationerna skapar grunden för fortsatt sammanhållning och

- innovation är till sin karaktär en omfattande och splittrad process som består av många komponenter och som bör behandlas koordinerat på basis av subsidiaritetsprincipen.

1.2. För att arbetslösheten i Europa skall kunna minskas förutsätts nya attityder och angreppsmetoder. I synnerhet bör man förbättra innovationsförutsättningarna i Europa. Dessa omfattar även mycket annat än forskning och teknologi, bl.a. attitydklimat, samhälleliga ramar och utbildningsramar samt regleringsstrukturen. Europeiska råden i Amsterdam och Luxemburg har gett kommissionen i uppgift att främja forskning och innovationer för att minska arbetslösheten.

1.3. Kommissionen inledde diskussionen om innovationspolitiken med att publicera en grönbok om ämnet år 1995 (). Ekonomiska och sociala kommittén lade fram sitt yttrande om denna i maj 1996 (). På basis av grönboken och de reaktioner man fick på den presenterade kommissionen i december 1996 den första handlingsplanen för innovationer i Europa. Det meddelande från kommissionen som är föremål för detta yttrande innehåller den första årliga översikten av hur handlingsplanen har förverkligats samt ett förslag till prioriterade åtgärder för 1998.

2. Sammanfattning av innehållet i kommissionens dokument

Det dokument som skall granskas har följande innehåll:

2.1. Genomförande av handlingsplanen

Genomförandet har inletts på gemenskapsnivå. Tabellen nedan ger en översikt över de olika åtgärderna, de viktigaste framstegen och nuläget inom olika områden:

Immaterialrättsligt skydd

Grönboken om gemenskapspatentet och det europeiska patentsystemet:

- Kommissionens beslut om fortsatta åtgärder, början av 1998

Help-desk-service för skydd av immaterialrätt:

- Meddelande om inrättandet av de externa tjänsterna i början av 1998, funktionsberedskap i mitten av 1998

Tillgång till patenthandlingar:

- De europeiska patentverken har beslutat om att åstadkomma ett enhetligt gränssnitt för tillgång till information

Skydd för biotekniska uppfinningar:

- Godkännande i rådet den 10 november 1997 om ett direktiv om dessa

Immaterialrätt i informationssamhället:

- Kommissionens förslag till direktiv om detta den

10 december 1997

Tekniska uppfinningar:

- Kommissionens förslag till direktiv i anslutning till rådslaget om grönboken om bruksmönster

Finansiering av innovativ verksamhet

De europeiska kapitalmarknaderna:

- Skapandet av Euro-Nouveau Marché och EASDAQ

- Kommissionens rapport om kvarstående hinder till Europeiska rådet i juni 1998

I-TEC (Innovation och riskkapital):

- Val av 9 riskkapitalfonder vid slutet av 1997 (380 miljoner ecu för 150 små eller medelstora innovationsföretag); man strävar efter att fonderna skall bilda ett nätverk

JEV - Joint European Ventures:

- Verkställande av insatser för stöd av gränsöverskridande samriskföretag (5 miljoner ecu)

LIFT (kontakter för finansiering av teknologiska innovationer):

- Anbudsinfordran om att driva Help-desk-tjänsten för förmedling av kontakter mellan investerare och företagare, implementering i mitten av 1998

Företagsverksamhet och tillgång till finansiering:

- Investeringsforum och utbildningstillfällen inom ramen för programmen "Innovation" (hittills ca 330 projekt) och Brite-Euram (hittills 5 projekt)

- Upprättandet av forum för bioteknik

- Rundabordskonferensen i Paris om innovation, företags- nybildning och sysselsättning

Regelverket och en förenkling av de administrativa rutinerna

Arbetsgruppen BEST (Förenkling av företagens verksamhetsmiljö):

- Beredning av en rapport till Europeiska rådet i juni 1998

SLIM (förenkling av lagstiftningen för den inre marknaden):

- Rapport till rådet i november 1997

Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG):

- Kommissionens meddelande om "Europeiska ekonomiska intressegrupperingars deltagande i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel"

- Handbok för småföretag om EEIG inom ramen för REGIE-nätverket (Réseau Européen des Groupements d'Interêt Économique)

Utbildning

Erasmus för lärlingar:

- 70 000 transnationella utbildningsperioder före årsskiftet 1998/1999

EUROPASS:

- Varvade utbildningslinjer med yrkesinriktning inom högskolor

Campus-Voice:

- Partnernät mellan 70 högskolor, 6 företag och 7 tidningsförlag samt studentföreningar

Form-Inno-Tech:

- Beslut i september 1997 om grundprinciperna för utbyggnaden av ett nätverk för företag och grundandet av småföretag

Train-Re-Tech:

- Sammanföringen av programmen "stimulans av utbildning och rörlighet för forskare" och "Leonardo", fortsättning i det femte ramprogrammet

- Utbyggnad av APH-forskarnätet

Innovationsorienterad forskning

Femte ramprogrammet "Forskning och teknisk utveckling (FoTU)":

- Nyckelåtgärder som centrala delar av ramprogrammet

- Främjande av innovation inom de tematiska programmen

Integration av småföretag i det femte ramprogrammet för FoTU:

- Horisontellt program "Innovation inom och deltagande av små och medelstora företag"

- 9 000 småföretag har deltagit i det fjärde ramprogrammet 30 månader efter fjärde ramprogrammets inledning

Förbättrad koppling mellan forskning och standardisering:

- Arbetsdokument om forskning och standardisering

PROSOMA Esprit:

- Tillgång till information om resultat för FoTU på CD-rom och Internet

Initiativ till tekniköverföring från det Gemensamma forskningscentret (GFC):

- Initiativet kommer att genomföras successivt; verkställandet skall övervakas och resultaten för 1998 skall utvärderas

Förstärkt samordning av innovationer

Skapande av samordnande mekanismer:

- Generaldirektörernas grupp "Innovation"

- Kommissionens meddelande om sammanhållning, konkurrens, FoTU och innovation är under beredning

Innovationer och innovationspolitik i Europa - en sammanfattande översikt:

- Bekräftandet i november 1997 av projektet och tidsplanen för översikten

2.2. Prioriterade åtgärder 1998

2.2.1. Att fortsätta genomförandet av handlingsplanen kommer även i fortsättningen att höra till kommissionens högsta prioriteringar. Detta gäller särskilt för områdena:

- Immateriella tillgångar.

- Tillträde till finansiering.

- Förenkling av administration.

- Utveckling av företagaranda.

2.2.2. Mot bakgrunden av ovannämnda mål läggs tonvikten vid verksamhet som har följande syften:

- Att involvera medlemsstaterna och berörda aktörer, särskilt genom att de deltar i arbetet med att utarbeta lägesrapporter om innovation.

- Att åstadkomma nybildning av företag samt utveckling och tillväxt inom befintliga företag, särskilt sådana som baseras på ny teknik.

- Att främja nya former för produktion och försäljning.

- Att främja ökad yrkeskunnighet bland innovationsstödsrådgivare, särskilt genom utbildning på områdena teknikförmedling, tekniköverföring och finansiell analys av teknikföretag.

- Att underlätta inbördes kontakter eller, vid behov, bygga upp privata och/eller offentliga nätverk som kan erbjuda stöd och rådgivning till företag på områdena teknik, marknadsföring, informations- och finansbevakning.

2.2.3. Dokumentet åtföljs av en bilaga som innehåller information om de olika åtgärder som nämnts ovan.

3. Allmänna synpunkter

3.1. Ekonomiska och sociala kommittén koncentrerar sig i detta yttrande på allmänna synpunkter på kommissionens meddelande samt på att kommentera de prioriterade åtgärderna för 1998. Pågående enskilda åtgärder behandlas bara i den utsträckning det finns något väsentligt nytt att kommentera. Kommittén har redan lagt fram och bereder för tillfället flera yttranden som hänför sig till handlingsplanen och innovationspolitiken (). De synpunkter som framförs i dessa yttranden upprepas inte här, men de utgör dock en bakgrund för detta yttrande.

3.2. Såväl för dem som deltar i verksamheten som för intresserade är det nyttigt att kommissionen publicerar en årlig översikt av handlingsplanen för innovationspolitiken med förslag till prioriterade åtgärder. Man borde dock fästa större uppmärksamhet vid själva utformningen av översikten. Trots att meddelandet är kort är det tämligen svårförståeligt för en utomstående, i synnerhet då indelningen avviker från den indelning man använde i handlingsplanen för innovationspolitiken. De prioriterade åtgärderna för 1998 har inte motiverats och de nödvändiga åtgärderna har inte beskrivits.

3.3. Kommittén föreslår att man för att förbättra läsbarheten av översikten skall lägga till en konkret sammanfattning i tabellform med följande kolumner:

- de prioriterade åtgärderna,

- vad som gjorts inom respektive åtgärd,

- vad man avser göra nästa år.

Målen med och prioriteringarna i EU:s innovationspolitik

3.4. Ett av de allvarligaste problemen i Europa är arbetslösheten. Det är både rimligt och nödvändigt att innovationspolitiken inriktas på att avhjälpa detta problem. I länder där man investerar mer i utbildning, forskning, innovation och ny teknologi uppstår fler arbetsplatser.

3.5. Innovation är i grund och botten en kulturfråga. Detta borde betonas starkare i kommissionens plan. Det är frågan om attityder och samhällets vilja att förnya sig, om inställning till förändringar och risker, företagaranda och dynamik i allmänhet. Utvecklingen av utbildningen och dess kontakter till arbetslivet och företag har en nyckelroll.

3.6. För att innovationerna skall lyckas är det viktigt att man på arbetsplatserna på bred front medverkar i hela innovationsprocessen och att organisationen av arbetet ger alla en möjlighet att delta, utveckla och utnyttja sitt kunnande.

3.7. I Europa fäster man traditionellt mycket uppmärksamhet vid att man vid strukturförändringar inom näringslivet också tar hänsyn till den sociala sammanhållningen. Detta bekräftas numera även med Amsterdamfördraget. I denna process kan den sociala dialogen mellan arbetsmarknadsparterna ha en central roll.

3.8. Arbetsplatser skapas i första hand i små och medelstora företag, inom hantverk och mikroföretag. De befinner sig nära marknaden och kan snabbt anpassa sig till och uppfylla människornas behov. Att förbättra förutsättningarna för småföretagen att delta i hela innovationsprocessen är av högsta prioritet. ESK har i flera yttranden fäst uppmärksamhet vid dessa frågor (). Ett centralt medel i detta sammanhang är att skapa företagsnätverk och samarbete särskilt mellan små och stora företag.

3.8.1. Vid genomförandet av handlingsplanen för innovation vore det nyttigt att utnyttja den typologiska indelningen av småföretag i utvecklare av teknologi, utnyttjare av ny teknologi och passiva företag. Denna indelning har presenterats närmare i det ovannämnda yttrandet. I punkt 5.1.4 i detta yttrande görs ett konkret förslag på basis av denna indelning.

3.9. Innovationspolitik är ett mycket mångfacetterat område som verkar på många plan. I EU omfattar den såväl företagens och andra enskilda aktörers åtgärder som lokala, regionala och nationella åtgärder samt åtgärder på EU-nivå. ESK betonade redan i sitt yttrande om grönboken att EU i innovationspolitiken i första hand bör koncentrera sig på frågor som ankommer på unionen, dvs. på att sköta frågor om normramen på EU-nivå, inre marknaden, strukturfonderna och forskningsprogrammen. ESK betonar fortsättningsvis att man bör prioritera personalresurser för och finansiering av dessa områden.

3.10. EU kan vidta åtgärder om sådana frågor som ankommer på medlemsstater, regioner eller marknadsaktörer endast då dessa åtgärder ger upphov till mervärde eller då det krävs politisk mobilisering. Innovationssystemet är traditionellt uppsplittrat på en rad olika områden: finansiering, utbildning, grundande och utveckling av företag samt forskningsverksamhet inom företag, universitet och andra forskningsenheter. På dessa områden skulle man av EU i första hand behöva sammanfattad och jämförbar information och möjlighet att utbyta erfarenheter och skapa samarbetsnätverk mellan informations-, utbildnings- och rådgivningsorganisationer i olika medlemsstater samt vid behov samordna nationella och regionala åtgärder.

Första handlingsplanen för innovation

3.11. ESK noterar med tillfredsställelse att många synpunkter som kommittén lade fram i sitt yttrande om grönboken () har beaktats i handlingsplanen. ESK har dock inte haft tillfälle att avge något yttrande om själva handlingsplanen för innovationer i Europa, varför vi i detta sammanhang framför följande synpunkter.

3.11.1. Vikten av att främja innovationer skulle förutsätta en effektivt och klart fungerande handlingsplan. Kommissionens första handlingsplan och verkställandet av den ger dock ett delvis ofullständigt och ostrukturerat intryck. Kommittén medger att främjandet av innovationer i sig är mångdimensionellt och därför svårt, men kommittén uttrycker farhågor om vilken slagkraft kommissionens handlingsplan får.

3.11.2. Handlingsplanen bygger huvudsakligen på forskningsverksamhet och utnyttjande av dess resultat, i synnerhet inom EU:s femte ramprogram för forsknings- och utvecklingsverksamhet. De flesta åtgärderna hänför sig till att förbättra möjligheterna och upphäva hindren för att dra nytta av forskningsresultat.

3.11.3. Alla innovationer får dock inte sin början genom forskning. I handlingsplanen har man helt åsidosatt en minst lika viktig del av innovationssystemet, nämligen marknaden. Vid sidan av den tekniska utbudssektorn bör man i företagen även utveckla förmågan att identifiera marknadens behov samt marknadsföringen både inom och utanför EU. Detta borde klart konstateras i handlingsplanen trots att en stor del av de olika åtgärderna, såsom information och utbildning, inte faller under EU:s behörighet.

3.11.4. Att den inre marknaden fungerar hör till EU:s ansvarsområde och är en central förutsättning för innovationsverksamhetens framgång. Detta gäller alla marknader, men problem förekommer i synnerhet inom helt eller delvis slutna sektorer. Att utvecklingen är långsam jämfört med de viktigaste konkurrenterna har man kunnat notera i synnerhet inom datakommunikations- och datatekniksektorerna, inom vilka de flesta innovationer å andra sidan uppstår.

3.11.5. Strukturfonderna utgör EU:s viktigaste resurser för att främja utvecklingen av regionala näringar i Europa samt främja sammanhållningen och den stabila utvecklingen av levnadsförhållanden. Ett centralt medel i innovationspolitiken på EU-nivå borde i framtiden även vara att utnyttja strukturfonderna för verksamhet som främjar innovationer. Detta skulle på bästa sätt främja sysselsättningen, vilket enligt ESK bör vara det primära målet då strukturfonderna förnyas. För tillfället nämns denna möjlighet endast i handlingsplanen.

3.11.6. Alla de projekt som stöder utvecklingen av informationssamhället i Europa är också viktiga för att förbättra innovationsverksamheten. Informationssamhället är en gynnsam miljö för innovationsverksamhet och skapar såväl efterfrågan på som förutsättningar för nya produkter och tjänster.

Verkställandet av planen

3.12. ESK finner det positivt att handlingsplanen för innovationspolitik redan har inletts i så stor omfattning. Kommittén är i synnerhet nöjd med att en så stor del av de påbörjade åtgärderna hänför sig till handlingsplanens prioriterade åtgärder för skapandet av ett innovationsfrämjande ramverk för regler, förvaltning och finansiering. ESK anser att åtgärder inom dessa områden är primära, eftersom de klart hör till EU:s behörighet, vilket redan konstaterats i punkt 3.8.

3.13. ESK konstaterar att av de punkter som ingår i handlingsprogrammet för innovationspolitiken behandlar meddelandet i samband med presentationen av prioriterade åtgärder för 1998 över huvud taget inte beskattning, tekniska framtidsutsikter, konkurrens och strukturfonderna. Det vore nyttigt om kommissionen, t.ex. i samband med att de prioriterade åtgärderna för 1998 presenteras, kunde meddela när man kommer att börja arbeta med dessa.

3.14. Avsikten är inte att reservera skilda anslag för handlingsprogrammet för innovationspolitiken, utan verksamheten består av horisontella åtgärder, samordning och granskning av innehållet i redan befintliga program. I sitt yttrande om grönboken understödde ESK uttryckligen detta förfarande, men ansåg det nödvändigt att reservera tilläggsfinansiering för spridning och användning av resultaten av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom ramen för (det fjärde) ramprogrammet. Hur har man tagit hänsyn till detta i förslagen om det femte ramprogrammet?

3.15. Eftersom innovationspolitiken till sin karaktär är horisontell, är samarbete och samordning mellan kommissionens olika generaldirektorat en förutsättning för att verksamheten på EU-nivå skall lyckas. Veterligen har generaldirektörernas grupp fungerat bra för detta syfte. ESK förutsätter att samarbetet ytterligare ökas och effektiveras så att konkreta resultat kan uppnås.

3.16. Kommissionen har bildat en grupp av ledande tjänstemän från medlemsstaterna med uppgift att styra utformningen av den europeiska innovationsverksamheten och -politiken. ESK anser att tjänstemannagruppen bör utvidgas till ett innovationsforum (Innovation platform), där man skulle samla sakkunnigrepresentanter för samhällets olika intressegrupper, som kunde ge synpunkter på centrala problem och prioriteringar samt fungera som en förmedlare av goda handlingsmodeller.

3.17. Till förvaltningen av innovationsplanen hör som en central del utvärderingen och åtgärder föranledda av denna. För detta bör man aktivt använda effektiva och täckande metoder, såsom t.ex. sakkunskapen hos det ovannämnda innovationsforumet. ESK bör på ett konstruktivt sätt kopplas till utvärderingsprocessen.

4. Särskilda kommentarer om punkterna i programmet

4.1. Immaterialrättsligt skydd

4.1.1. Grönbok om patent. Om denna har kommittén lagt fram ett särskilt yttrande ().

4.1.2. Stöd- och informationstjänst för immateriell äganderätt (IPR). Åtgärden i sig är nyttig. ESK uppmanar dock kommissionen att noggrant bevaka hur tjänsten används för att bedöma om en sådan central lösning motsvarar användarnas behov eller om man i första hand borde satsa på decentraliserade tjänster i medlemsstaterna eller regionerna.

4.2. Finansiering av innovativ verksamhet

4.2.1. Försöksprojektet I-TEC. Projektet och sättet att genomföra det verkar välmotiverade och berättigade. Ännu kan man dock inte kommentera de praktiska erfarenheterna.

4.2.2. LIFT-projektet. Åtgärden verkar i sig nödvändig. Man har dock inte heller tillräcklig erfarenhet om genomförandet av detta för att bedöma resultatet, varför man bör fästa uppmärksamhet vid uppföljningen och vid hur väl den centraliserade lösningen fungerar.

4.2.3. Företagaranda och tillgång till finansiering av avancerad teknik. Inom ramen för detta projekt på detta synnerligen viktiga område har man redan fått till stånd en avsevärd mängd aktiviteter. Egentliga resultat kan inte utvärderas ännu - de resultat kommissionen presenterar är egentligen inte slutliga resultat, utan vidtagna åtgärder.

4.3. Regelverket och en förenkling av de administrativa rutinerna

4.3.1. Meddelande om EEIG. Offentlig upphandling kan ha en central betydelse för främjandet av innovationer, och kommissionen bör betona detta i fortsättningen. EEIG är ett viktigt instrument för organiseringen av företags innovationsverksamhet. I detta syfte är ett meddelande där dessa aspekter kombineras välkommet.

4.3.2. REGIE-åtgärden. Åtgärder av denna typ för att skapa nätverk är nödvändiga. Ärendet verkar dock framskrida mycket långsamt.

4.4. Utbildning

4.4.1. Projekten Campus Voice, Form-Inno-Tech och Train-Re-Tech hänför sig alla till viktiga delar av innovationssystemet. ESK ser dem som pilotprojekt som kan ge erfarenheter och idéer för nationella program eller program på EU-nivå. Det är viktigt att utvärdera dem och dra praktiska slutsatser, vilket inbegriper avveckling av sådana projekt som mer eller mindre misslyckats.

4.5. Innovationsorienterad forskning

4.5.1. Planeringen av verksamhet på EU-nivå för de kommande åren är för tillfället i slutskedet eftersom de viktigaste besluten om det femte ramprogrammet för forskning och utveckling i stort sett är tagna. Om denna helhet har ESK tidigare lagt fram ett särskilt yttrande och kommer också att lägga fram ytterligare ett antal ().

4.5.2. Kommissionen konstaterar att EU har fyra nackdelar i forsknings- och utvecklingsverksamheten, nämligen otillräcklig finansiering, splittring, brister i förmågan att identifiera samhällets och marknadens behov samt en otillräcklig länk mellan forskningen och dess tillämpningar. Riktigheten av de två sistnämnda bevisas av att Europa har förlorat marknadsandelar i synnerhet inom de branscher som växer snabbast. Ju bättre forskningsarbetet motsvarar marknadens behov, desto mindre är problemen med finansiering av forskning - de placerade medlen fås snabbt tillbaka från marknaden.

4.5.3. Integrationen av små och medelstora företag i ramprogrammet. ESK har i sina yttranden upprepade gånger betonat betydelsen av denna fråga. Det är positivt att de små och medelstora företagens deltagande har ökat, men man bör ställa målen högre.

4.5.4. Förbättrad koppling mellan forskning och standardisering. Kommissionens arbetsdokument är ett nyttigt steg, men inom detta område borde åtgärderna gå längre och ha en vidare räckvidd. Standardiseringen borde tas i beaktande från första början då varje forskningsprojekt påbörjas, såväl på EU-nivå som annars. Detta borde ske antingen så att man strävar efter överensstämmelse med befintliga standarder eller så att man uppmärksammar kommande standardiseringsbehov.

4.5.5. PROSOMA. I detta intressanta försök behandlas spridning av forskningsresultat. Slutsatser om erfarenheterna kan göras först senare.

4.5.6. Tekniköverföring från Gemensamma forskningscentret. ESK stöder alla åtgärder med vilka man strävar efter att främja utnyttjandet av GFC:s forskningsresultat. Detta skulle lyckas ännu bättre om GFC:s verksamhet skulle vara marknadsinriktad från början.

4.6. Förstärkt samordning

4.6.1. Lägesrapport för innovation i Europa. Lägesrapporten är avsedd att vara ett redskap för analys av innovationspolitiken. Detta är nödvändigt, eftersom innovationspolitiken är så mångfacetterad och redskapen för den ännu är delvis outvecklade.

5. Prioriterade åtgärder för 1998

5.1. Kriterierna för hur prioriteringarna har fastställts framgår inte alltför tydligt i meddelandet. De fyra förstnämnda prioriterade områdena - immateriella rättigheter, finansiering, förenkling av de administrativa rutinerna och främjandet av företagsamhet - är dock viktiga och högst aktuella.

5.1.1. Beträffande de immateriella rättigheterna är de mest brådskande åtgärderna att få till stånd den reglering som behövs för att informationssamhället, innefattande elektronisk handel, skall fungera. Frågor som gäller bioteknik är också brådskande. Kommissionen bör också, i synnerhet om EU utvecklas till ett enhetligt patentområde, starkt verka för att göra patentsystemen enhetligare i hela världen.

5.1.2. Vid utvecklingen av finansieringen är EU:s och medlemsstaternas uppgift att skapa ett fungerande regelverk och generella incitament. För detta syfte borde man kartlägga de olika hindren för finansiering i medlemsländerna. Staternas och EU:s direkta finansiering bör begränsa sig till "startkapital-skedet".

5.1.3. Flera utredningar har gjorts om förenklandet av administrationen, och program som syftar till detta pågår. ESK har behandlat denna fråga i flera yttranden och har stött åtgärder som strävat efter förenkling. Det lönar sig inte längre att satsa mer pengar på nya utredningar, utan i stället bör man omedelbart börja verkställa planer och riva onödiga administrativa hinder på EU-nivå och nationellt.

5.1.4. Beträffande att främja företagsamhet hänvisar kommittén även till punkt 3.9. ESK anser att det för att öka innovationsförmågan inom olika slags småföretag vore nyttigt att använda den i punkt 3.8.1 nämnda indelningen och föreslår att man skall inleda pilotprojekt för att utveckla förmedlarorganisationer där sådana ännu inte finns. Organisationerna kunde vara sammanslutningar som innehar eller förmedlar sakkunskap eller handelskammare och konsulter, som på begäran skulle betjäna småföretag vid sökandet av lämplig teknik, samarbetspartner (stora företag, enskilda forskare osv.) och finansiering. Med kommissionens medverkan skulle förmedlarna bilda EU-täckande nätverk.

5.2. Kommittén stöder visserligen de i slutet av meddelandet nämnda fem målen. Kommissionen beskriver dock inte alltför tydligt vilka åtgärder man avser vidta för att uppnå dessa mål. Alla målområden härför sig i huvudsak till medlemsstaternas behörighet, varför man bör fästa särskild uppmärksamhet vid bedömningen av behovet och planeringen av åtgärder på EU-nivå.

6. Slutsatser och rekommendationer

6.1. Kommittén anser det vara värdefullt att publicera en årlig översikt av handlingsplanen för innovationspolitiken. Det första meddelandet är dock rätt svårförståeligt. ESK föreslår att man förbättrar läsbarheten genom att lägga till en sammanfattning i tabellformat där man presenterar de prioriterade åtgärderna, vad som gjorts inom respektive åtgärd och vad man avser göra nästa år.

6.2. De små och medelstora företagens, hantverksindustrins och mikroföretagens förutsättningar att delta i hela innovationsprocessen bör ytterligare förbättras. För att främja företagande, vilket är en av de prioriterade åtgärderna för 1998, föreslår ESK att man inleder pilotprojekt för att utveckla förmedlarorganisationer där sådana ännu inte finns. Dessa skulle bistå småföretagen med att söka teknologi, samarbetspartner och finansiering. Enligt ESK vore det nyttigt att använda sig av den typologiska indelningen av småföretag i utvecklare av teknologi, utnyttjare av ny teknologi och passiva företag.

6.3. I handlingsplanen för innovation har man helt försummat marknaden som en mycket viktig del av innovationssystemet. ESK anser det vara viktigt att notera att en central förutsättning för innovationernas framgång är att den inre marknaden fungerar, vilket hör till EU:s ansvarsområde.

6.4. Ett viktigt medel i innovationspolitiken på EU-nivå borde även vara att inrikta strukturfonderna på verksamhet som främjar innovationer. Detta skulle på bästa sätt även främja sysselsättningen, vilket enligt ESK är det viktigaste syftet då strukturfonderna reformeras.

6.5. ESK anser att EU inom innovationspolitiken i första hand bör koncentrera sig på ärenden som faller innanför dess behörighet, dvs. frågor om regelverket på EU-nivå, den inre marknaden, strukturfonderna och forskningsprogram. Beträffande ärenden som ankommer på medlemsstaterna, regionerna eller marknadsaktörerna kan EU vidta åtgärder då de ger upphov till mervärde. Inom dessa områden skall EU främst samla och publicera jämförbar information, skapa möjligheter att utbyta erfarenheter och upprätta samarbetsnätverk samt vid behov samordna nationella och regionala åtgärder.

6.6. För att effektivt genomföra handlingsplanen för innovationspolitik i Europa behövs en sakkunnig och bred insats för att identifiera problem och prioriteringar och utvärdera resultat. För detta syfte föreslår ESK att man grundar ett innovationsforum genom att utvidga gruppen för ledande nationella tjänstemän med sakkunnigrepresentanter för olika samhälleliga intressegrupper. Forumet skulle bidra till utbyte av erfarenheter och samordning mellan medlemsländer och andra parter.

Bryssel den 27 maj 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 212, 22.7.1996.

() KOM(95) 688 slutlig.

() Yttrande om grönboken om innovation, EGT C 212, 22.7.1997. Yttrande på eget initiativ om "Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)", EGT C 355, 21.11.1997, s. 31. Yttrande om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i forskningsverksamhet för genomförandet av femte ramprogrammet (1998-2002), och om regler för spridning av resultat av denna forskning, EG och Euratom.

() Speciellt i yttrandet på eget initiativ om "Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)", EGT C 355, 21.11.1997, s. 31.

() EGT C 212, 22.7.1996.

() EGT C 129, 27.4.1998.

() Yttrande om "Kommissionens arbetsdokument Mot femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska målen" - EGT C 355, 21.11.1997, s. 38. Yttrande om "Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapernas verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)" - EGT C 73, 9.3.1998, s. 133. Yttrande om "Femte ramprogrammet FoTU - Delprogrammen", under utarbetande. Yttrande om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i forskningsverksamhet för genomförandet av femte ramprogrammet (1998-2002), och om regler för spridning av resultat av denna forskning, EG och Euratom.