Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om Europeiska handikappåret 2003"

(2002/C 36/15)

Den 28 juni 2001 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 3 oktober 2001. Föredragande var Miguel Ángel Cabra de Luna.

Vid sin 385:e plenarsession den 17-18 oktober 2001 (sammanträdet den 17 oktober 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Inledning

1.1. Det finns idag 37 miljoner funktionshindrade personer inom EU(1) som ständigt ställs inför miljörelaterade, sociala, ekonomiska och kulturella hinder i det dagliga livet. Dessutom kommer pressen att skapa ett Europa fritt från hinder att öka i takt med att befolkningens genomsnittliga ålder ökar. År 2002 kommer var femte EU-medborgare att vara över 60 år gammal.

1.2. Europeiska handikappåret 2003 kommer att ge ett viktigt tillfälle att öka medvetenheten om handikapprelaterade frågor och om mångfalden inom handikapprörelsen. Det innebär ett tillfälle att göra personer med funktionsnedsättning och de hinder de ställs inför mer synliga i samhället(2). Handikappåret kommer att göra allmänheten uppmärksam på vilka betydande och allmänt förekommande hinder i miljö, förfaranden och attityder som funktionshindrade ställs inför i vardagen. Europeiska handikappåret kan leda till bättre attityder i samhället och förstärka det politiska åtagandet att vidta konkreta åtgärder för att främja lika möjligheter för funktionshindrade i EU.

1.3. För att funktionshindrade verkligen skall integreras i samhället krävs det att alla europeiska aktörer är engagerade, särskilt arbetsmarknadens parter som har en viktig roll att spela för att förbättra samhällets attityder, i synnerhet när det gäller arbetsmarknaden och andra närliggande områden som utbildning och yrkesutbildning.

Utbildning är nyckelfaktorn i en garanterat lyckad social integration av en person, även på arbetsmarknaden. Handikappade barn och ungdomar diskrimineras i tillgången till utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer och får därför sämre utbildning. Detta problem måste lösas och politiker och yrkesverksamma på utbildningsområdet måste arbeta hårdare för att främja integrationen av funktionshindrade barn och ungdomar i den reguljära utbildningen. En helhetsstrategi främjar alla barn, med och utan funktionshinder, och är ett viktigt verktyg för att undanröja attitydrelaterade hinder för handikappade i samhället.

1.4. År 2003 utgör en viktig milstolpe för handikappade eftersom det då är tio år sedan FN antog sina standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet(3), vilka ledde till politiskt erkännande av och stöd för handikappades mänskliga rättigheter och den sociala handikappmodellen, i motsats till den medicinska modellen som framställde funktionshindrade som passiva bidragsmottagare.

1.4.1. Handikappades mänskliga rättigheter och den sociala handikappmodellen bekräftas i rådets resolution(4) och kommissionens meddelande från 1996 om lika möjligheter för funktionshindrade personer(5) och får stöd i kommitténs rapport från november 1996(6).

1.4.2. FN:s standardregler och EU:s ståndpunkter till stöd för dessa tydliggör det grundläggande behovet att verka för att representanter för funktionshindrade och deras familjer deltar fullt ut i alla beslut som berör dem. Inga beslut eller åtgärder som rör funktionshindrade bör fattas eller vidtas utan att de och deras familjer engageras och rådfrågas via de handikapporganisationer som representerar icke-statliga organisationer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, utan att inverka på andra representativa organs relevanta roll.

1.5. Kommissionen publicerade nyligen en Eurobarometer-undersökning (april 2001)(7) där det framgår att sex av tio européer känner någon med ett funktionshinder och att 97 % av dem som svarade på enkäten anser att mer bör göras för att garantera att handikappade integreras bättre i samhället.

1.6. Målen och syftet med förslaget om Europeiska handikappåret 2003 är också förenliga med målen för EU:s strategier för sysselsättning och social integration, som skall främja åtgärder som påskyndar en fullständig och jämlik integration av handikappade på arbetsmarknaden och i samhället.

1.7. Artikel 13 i EG-fördraget om icke-diskriminering utgör den uppenbara rättsliga grunden för förslaget till Europeiska handikappåret 2003. I artikel 13 stadgas att "rådet [kan] genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning".

1.7.1. Kommittén menar att Europeiska handikappåret 2003 kommer att underlätta ett effektivt genomförande av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet(8) och att det kompletterar de insatser som stöds via det gemenskapsprogram för att främja lagstiftningsåtgärder på medlemsstats- och gemenskapsnivå som inrättades genom rådets beslut 2000/750/EG(9).

1.7.2. Europeiska handikappåret 2003 kommer att främja de principer som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna(10). I artikel 21 i denna stadga förbjuds diskriminering på grund av bland annat funktionshinder och i artikel 26 erkänns uttryckligen funktionshindrade personers rättigheter och behovet att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet.

1.7.3. I kommissionens meddelande "För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning(11)", görs åtaganden att utarbeta och stödja en heltäckande och integrerad strategi för att angripa sociala, byggnadstekniska och designrelaterade hinder som begränsar funktionshindrades möjligheter på det sociala och ekonomiska området. Europaparlamentet begärde i sin resolution(12) om detta meddelande att kommissionen skulle förstärka sina åtaganden gentemot handikappade på områden som lagstiftning om fri rörlighet, byggnaders tillgänglighet samt varor och tjänster. Europeiska handikappåret 2003 kommer att utgöra ett viktigt verktyg för att omsätta de åtaganden kommissionen gör i ovannämnda meddelande i praktiken.

2. Sammanfattning av kommissionens förslag

2.1. I kommissionens förslag till Europeiska handikappåret 2003 stadgas att syftet med detta handikappår är att öka människors medvetenhet och förstärka det politiska åtagandet att vidta åtgärder för att främja lika möjligheter för handikappade inom EU.

2.1.1. Målen för Europeiska handikappåret 2003 är följande:

- Att öka medvetenheten om funktionshindrades rätt till skydd mot diskriminering och rätt till lika möjligheter enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

- Att uppmuntra till idéer och initiativ för att främja lika möjligheter för funktionshindrade i Europa.

- Att stärka samarbetet mellan alla berörda parter, dvs. myndigheter, den privata sektorn, sammanslutningar, frivilligorganisationer samt funktionshindrade och deras familjer.

- Att främja erfarenhetsutbyte, goda lösningar och verkningsfulla strategier på lokal, nationell och europeisk nivå för att främja en fullständig och jämlik integration av handikappade i samhället.

- Att uppmärksamma vilken positiv resurs funktionshindrade utgör för samhället.

- Att öka medvetenheten om att funktionshindrade är en heterogen grupp och att funktionshindrade diskrimineras på många olika sätt.

2.2. Medlemsstaterna skall ansvara för att på nationell nivå samordna och genomföra insatserna under Europeiska handikappåret 2003, och de skall utse ett nationellt samordningsorgan som ansvarar för genomförandet av insatser på nationell nivå. Detta nationella organ skall se till att det representerar ett brett spektrum av handikapporganisationer och andra relevanta aktörer.

2.3. Kommissionen skall i sitt arbete med att leda arbetet med Europeiska handikappåret 2003 biträdas av en rådgivande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande. Denna rådgivande kommitté kommer regelbundet att få information från kommissionen om genomförandet av åtgärder och kommer att utvärdera hur genomförandet utvecklas.

2.4. Europeiska handikappåret 2003 kommer att vara öppet för Efta/EES-länderna och kandidatländerna i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet respektive Europaavtalen.

2.5. Resultatet av en slututvärdering av Europeiska handikappåret skall lämnas in senast den 31 december 2004. Denna utvärdering skall göras av externa utvärderare vars arbete skall inledas i början av år 2003.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén välkomnar förslaget till Europeiska handikappåret 2003 som en viktig idé som kommer att äga rum vid en historiskt sett lämplig tidpunkt i utvecklingen av arbetet för funktionshindrade i EU.

3.2. Aktiviteterna under Europeiska handikappåret bör garantera ett starkt engagemang från funktionshindrade och föräldrar till funktionshindrade som inte kan företräda sig själva. Aktiviteterna bör också garantera att icke-statliga handikapporganisationer involveras i beslutsprocesserna kring Europeiska handikappårets aktiviteter.

3.3. Kommittén anser att det är mycket viktigt att man framhäver att funktionshindrade är en mångskiftande och heterogen grupp och att man erkänner de särskilda problemen med att funktionshindrade utsätts för diskriminering på flera grunder. Allmänheten är ofta okunnig om att funktionshinder består av ett antal olika grupper av funktionsnedsättningar och att det som skapar problem för personer med sensorisk funktionsnedsättning inte är detsamma som för personer med fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. Europeiska handikappåret måste öka allmänhetens kunskap om detta och även öka medvetenheten om den diskriminering på olika grunder som drabbar handikappade från exempelvis etniska minoriteter eller funktionshindrade kvinnor, och som få känner till.

3.4. Kommittén är medveten om att integrationen av funktionshindrade på den reguljära arbetsmarknaden gynnar hela arbetsmarknadens dynamik, minskar efterfrågan på stöd från det sociala trygghetssystemet och utvidgar rekryteringsbasen genom att ta vara på en mycket underutnyttjad resurs i yrkeslivet. Genom att sysselsättningsmöjligheterna ökar växer även de funktionshindrades köpkraft och konsumenternas kapacitet breddas.

3.5. Kandidatländerna och deras respektive handikapporganisationer måste delta fullt ut i det Europeiska handikappårets aktiviteter. Eftersom de inom kort skall gå med i EU är det absolut nödvändigt att de deltar för att de funktionshindrades integration, kapacitetsutbyggnad, civila dialog och representation skall främjas i dessa länder.

3.6. Kommittén stöder helhjärtat kommissionens betoning på att bygga partnerskap, som är absolut nödvändiga om resultaten av Europeiska handikappårets aktiviteter skall få långsiktiga effekter. Kommittén inser att det krävs starka åtaganden från och partnerskap mellan alla samhällets nyckelaktörer - EU:s institutioner, medlemsstaternas regeringar, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer - i fråga om genomförandet av Europeiska handikappårets aktiviteter. Kommittén vill även betona att det är särskilt viktigt att engagera sektorer och aktörer, inklusive offentliga myndigheter, som inte brukar vara inblandade i handikapprelaterade frågor.

En av de största utmaningarna för Europeiska handikappåret är att nå ut till alla medborgare, och här kan regionala och lokala nätverk spela en mycket viktig roll.

3.7. Kommittén anser att Europeiska handikappåret bara kan bli framgångsrikt om arbetsmarknadens parter engageras fullt ut i processen, och det är också ett krav för att garantera att den positiva utveckling som handikappåret leder till blir hållbar. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela när det gäller att forma attityder och underlätta integrationen av utsatta grupper. Därför är arbetsmarknadsparternas åtaganden absolut nödvändiga i fråga om aktiviteter som främjar integrationen av funktionshindrade och skapar positiva attityder gentemot dem.

3.8. Kommittén välkomnar EU:s stöd till en ministerkonferens som anordnas i samarbete med Europarådet inom ramen för Europeiska handikappåret. Detta är ett viktigt sätt att få länder utanför EU att göra åtaganden för att integrera funktionshindrade fullt ut i samhället.

3.9. Kommittén är medveten om det arbete som utförs av FN:s kommission för mänskliga rättigheter för att främja skyddet av handikappades mänskliga rättigheter. Kommittén ger sitt stöd till att EU diskuterar och överväger en FN-konvention om funktionshindrades rättigheter. En sådan FN-konvention skulle kunna få betydande positiva effekter, politiskt och praktiskt, för handikappade över hela världen, särskilt i utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna.

3.10. Kommittén håller med om att det behövs förberedande åtgärder under 2002 inför Europeiska handikappåret och stöder även kommissionens förslag att en utvärdering av Europeiska handikappårets resultat och hur det lyckats skall vara slutförd år 2004.

3.11. Kommittén anser att Europeiska handikappåret 2003 kommer att ge ett utmärkt tillfälle att utveckla nya, konkreta initiativ för att främja icke-diskriminering och lika möjligheter för funktionshindrade i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget. Handikappåret bör innebära ett väsentligt steg framåt i utvecklingen av politiken både i fråga om handikappspecifika initiativ och ökad integration av ett handikapperspektiv på alla allmänna politikområden. Europeiska handikappåret måste ge konkreta resultat och framsteg både på EU-nivå och nationell nivå för funktionshindrade, så att detta år blir startpunkten för en dynamisk process som fortsätter långt efter det att själva handikappåret är till ända. I detta sammanhang välkomnar kommittén att man i förslaget till beslut föreslår undersökningar om fri rörlighet och om framtidsperspektiv för handikappolitiken, och ESK hoppas att det genererar betydande nya politiska initiativ på detta område.

3.12. Kommittén vill säkerställa att åtgärderna under Europeiska handikappåret för fram de frågor som är viktiga för funktionshindrade och för föräldrar till funktionshindrade som inte kan företräda sig själva, och främjar integrationen av handikappfrågor över hela det politiska spektrumet. Kommittén noterar att integrationen av handikappfrågor i politiken har gjort goda framsteg på vissa områden, som EU:s arbete med informationssamhället och transporter, men att man inte eller i ringa omfattning beaktat funktionshindrades intressen när det gäller EU:s arbete på områdena för mänskliga rättigheter och utvecklingssamarbete.

3.13. Handikappades tillträde till informationssamhället är ett viktigt exempel på hur integrationen av ett handikapperspektiv är av yttersta vikt för att säkerställa funktionshindrades sociala och ekonomiska integration. I detta nya kunskaps- och informationsbaserade samhälle, där social och ekonomisk integration i allt större utsträckning är beroende av användningen av ny informations- och kommunikationsteknik, måste funktionshindrade helt och fullt involveras i utvecklingen av den nya informationsåldern och inte bli akterseglade.

3.14. Tillgången till utbildning av hög kvalitet spelar en grundläggande roll för en framgångsrik integration av handikappade i samhället. En lyckad integration kräver att man kan undanröja kulturella och attitydrelaterade hinder och att tillgången till informationssamhället, byggnaders tillgänglighet och transporter förbättras. Kommittén begär att alla EU-initiativ på utbildningsområdet för fram åtgärder för att göra handikappade till en av de huvudsakliga målgrupperna.

3.15. Med tanke på de funktionshindrades låga sysselsättningsgrad måste man som ett led i Europeiska handikappåret 2003 arbeta för att främja positiva exempel på hur handikappade bidrar till arbetsmarknaden, till den europeiska ekonomin och till samhället som helhet. Direktivet om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet(13) utgör ett viktigt framsteg i kampen mot diskriminering av handikappade på arbetsmarknaden. Kommittén önskar att villkoren i direktivet skall vara helt genomförda av medlemsstaterna år 2003. Ramdirektivet kompletteras av stimulansåtgärder för att bekämpa diskriminering av handikappade som ett led i den europeiska sysselsättningsstrategin. Vid det särskilda toppmötet om sysselsättning i Luxemburg erkände man betydelsen av sådana åtgärder och framhöll behovet av att i högre grad bekämpa diskriminering. I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik nämns funktionshindrade uttryckligen i riktlinje 7.

3.16. Kommittén erkänner att företagens och arbetsgivarnas sociala ansvar främjas genom att man på allvar tar itu med det som hämmar funktionshindrades sysselsättning och deras tillgång till varor och tjänster. Att en sådan strategi är av värde för samhället och affärsvärlden erkänns i kommissionens nyligen publicerade grönbok om företagens sociala ansvar(14). Man behöver i nära samarbete med arbetsgivare och nationella regeringar utveckla och förbättra modeller för att göra det attraktivare för arbetsgivare att anställa funktionshindrade.

3.17. Europeiska handikappåret ger också EU:s medlemsstater incitament att garantera att deras nationella handlingsplaner inom strategin för social integration 2003 tar större hänsyn till handikappades situation.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Bland de möjliga konkreta initiativen under Europeiska handikappåret anmodar kommittén kommissionen att presentera ett förslag till ett direktiv om likabehandling och icke-diskriminering på grund av funktionshinder som är förenligt med det nyligen antagna direktivet om ras och etniskt ursprung(15).

4.2. Kommittén ser som det främsta målet med Europeiska handikappåret att garantera att funktionshindrade beaktas inom alla sektorer och politikområden, och att handikappåret kan göra det möjligt att påbörja insamling av data och göra en fortlöpande övervakning av mekanismer för att integrera handikappades intressen inom alla politik- och programområden. Som en del av denna process skulle Europeiska handikappåret kunna inleda en öppen metod för politisk samordning och ett utbyte av välfungerande metoder mellan EU:s medlemsstater. Denna process skulle kunna få ekonomiskt stöd av EU genom ett handlingsprogram i fråga och funktionsnedsättningar som en uppföljning av Europeiska handikappåret, vilket Europaparlamentet föreslog i sin resolution om "För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning(16)".

4.3. Kommitténs roll som ett organ som företräder de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället(17) ger den ett stort ansvar för att garantera att det Europeiska handikappåret blir en framgång. Det är mycket viktigt att de nationella organ som spelar samma roll som Ekonomiska och sociala kommittén, där sådana finns, engageras i de nationella kommittéerna.

4.4. Kommittén välkomnar förslagen om att engagera arbetsmarknadens parter i ett brett nationellt forum under Europeiska handikappåret för att öka medvetenheten och mobilisera verksamhet inom ramen för handikappåret, men också för att bidra till den nationella kartläggningen av funktionshindrades situation och bygga upp relationer med handikapporganisationer i syfte att utveckla långsiktiga strategier som främjar lika möjligheter för funktionshindrade.

4.5. Kommittén begär att få delta direkt i arbetet inom den rådgivande kommittén för Europeiska handikappåret 2003.

4.6. Kommittén anser att den som en del i sitt åtagande gentemot Europeiska handikappåret bör genomföra en oberoende översyn av sina byggnader och av tillgången till information och aktiviteter och anställningsförfaranden för att fastställa hur tillgängliga de är för funktionshindrade, i syfte att gradvis göra de anpassningar som behövs där sådana krävs, särskilt för att eliminera de byggnadstekniska hindren i den nya byggnad som Ekonomiska och sociala kommittén skall flytta till. Kommittén anmodar dessutom de andra EU-institutionerna att göra ett liknande åtagande som ett sätt att föregå med gott exempel gentemot medlemsstaterna.

4.7. Kommittén bör utarbeta ett initiativyttrande om funktionshindrade under 2002 för att utvärdera hur integrationen av handikappade i samhället fortskrider och hur denna utveckling kan främjas. Yttrandet kommer att utgöra ett viktigt bidrag från kommittén inför Europeiska handikappåret 2003. Slutsatserna i denna rapport bör ges stor spridning genom ett evenemang som kommittén arrangerar.

Bryssel den 17 oktober 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Kommissionens meddelande "För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning", KOM(2000) 284 slutlig.

(2) En rapport som presenterades vid Europiska handikappdagen 1995 beskrev de handikappades ställning inom EU som en tillvaro för osynliga medborgare.

(3) FN:s resolution 48/96, 20 december 1993.

(4) EGT C 12, 13.1.1997.

(5) KOM(96) 406 slutlig.

(6) EGT C 66, 3.3.1997.

(7) Eurobarometer - rapport 54.2 (april 2001).

(8) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(9) EGT L 303, 2.12.2000, s. 23.

(10) EGT C 364, 18.12.2000, s. 1-22.

(11) KOM(2000) 284 slutlig.

(12) Resolution om "För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning", A5-0084/2001.

(13) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(14) KOM(2001) 366 slutlig.

(15) EGT L 180, 19.7.2000, s. 13.

(16) A5-0084/2001.

(17) Artikel 257 i Nicefördraget.