EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.10.1996 
KOM(96) 518 slutlig 
KOMMISSIONENS MEDDELANDE 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
Finansiering av Europaparlamentets nya byggnader 
i Bryssel och Strasbourg 

FINANSIERINGEN AV EUROPAPARLAMENTETS NYA BYGGNADER 
I BRYSSEL OCH STRASBOURG 
INLEDNING 
1. Det beslut som fattades av medlemsstaternas regeringar vid Europeiska rådets 
möte i Edinburgh den 12 december 1992 innebar att Europaparlamentet måste 
utöva sin verksamhet i Strasbourg, Bryssel och Luxemburg. Följaktligen måste en 
lämplig laslighelsslruktur inrättas i alla dessa tre städer. 
När det gäller de nya byggnaderna har parlamentet riktat in sig pä följande former 
av tomträtt med köpoption: 
a) I Bryssel och Strasbourg är syltet att upprätta en fastighetskapacitet 
motsvarande ett parlament med cirka 700 ledamöter. Detta anser institutionen för 
närvarande vara maximal storlek, även om Europeiska unionen skulle utvidgas i 
framtiden. 
I Bryssel omfattar programmet "Espace Leopold" uppförande av tre byggnader. 
Byggnaderna Dl och D2 har levererats och betalats helt på Europaparlamentets 
driftbudget (till ett belopp av 344,35 miljoner ecu, varav 28,55 miljoner i 
räntekostnader). Byggnaden D3 beräknas stå till förfogande den 1 april 1997. 
Kostnaden för denna, inklusive tomtmarken, uppskattas för närvarande till 831 
miljoner ecu. Parlamentet har för avsikt att i slutet av 1997 inte besitta andra 
fastigheter än de i Espace Leopold samt byggnaderna Montoycr och Kastnian. 
Detla betyder att fastigheterna Bclliard I och 11, Renard, Remorqueur och Van 
MaerlaiH niäsle lämnas en kort tid efter detla datum. 
I Strasbourg skall byggnaden I PK IV, vars kostnad för närvarande uppskattas till 
460 miljoner ecu inklusive tomtmarken, stå till Europaparlamentets förfogande den 
1 oktober 1997. Vid detta tillfälle lämnar parlamentet "Palais" och byggnaden IPE 
III. 
b) Parlamentet planerar inte några nya fastighetsprojekt i Luxemburg, men 
undersöker möjligheterna att överta äganderätten till de kontorsfastigheter som för 
närvarande hyrs. 
Europaparlamentet fastställde nyligen följande nya riktlinjer för finansieringen av 
fastigheterna D3 i Bryssel och IPE IV i Strasbourg, i syfte att göra besparingar 
och för att säkerställa en bättre insyn i transaktionerna: 
Undersöka möjligheterna att ersätta den nuvarande finansieringen, som 
karaktäriseras av att förmedlande fastighetsbolag är inblandade och att 
3. tomträttsavtal tecknas med dessa, med en direkt finansiering. Detta skulle göra det 
möjligt att överta äganderätten till fastigheterna redan när de ställs till förfogande, 
eller en kort tid därefter. 
Förkorta finansieringstiden till tio år, i stället för tjugo som ursprungligen 
fastställts (presidiets beslut den 24 januari 1996). Institutionen utgick från denna 
kortare tid i beräkningen av inkomst- och utgiftsredovisningen för 1997 års 
preliminära budgetförslag. 
Dessutom önskar parlamentet all finansieringsformerna i Strasbourg och Bryssel 
så långt som möjligt skall stämma överens med varandra. 
Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, inom ramen för sin behörighet 
att lägga fram förslag till, reglera och förvalta budgeten, lägga fram ett 
meddelande om dessa riktlinjer till den budgetansvariga myndigheten. 
Föreliggande meddelande är ett svar på denna uppmaning. Pä grundval av den 
information som överlämnats av parlamentet, återger detta meddelande i första 
hand huvudkaraktären av det nuvarande finansieringssystemet. Därefter preciseras, 
enligt kommissionens uppfattning, de rättsliga, bokföringsmässiga, finansiella och 
budgetära konsekvenserna av parlamentets nya riktlinjer. 
4. Den budgetansvariga myndigheten uppmanas att ta ställning till 
principen om en direkt finansiering som tecknas av Europeiska gemenskapen för 
dessa fastighetstransaktioner, och vars återbetalning skulle föras upp pä 
Europaparlamentets driftbudget, samt till 
fmansieringstidens längd, vare sig det gäller direkt finansiering eller finansiering 
inom ramen för nuvarande system (om man bortser från de förbättringar som 
skulle kunna göras beroende på de finansiella marknadernas möjligheter). 
I. NUVARANDE FINANSIERINGSSYSTEM 
1- Byggnaden D3 i komplexet "Espace Leopold" i Bryssel 
De byggnadsprojekt som inletts av Europaparlamentet i Bryssel kommer att gälla 
den yta som totalt utnyttjas på denna plats. Den uppgår till omkring 406 000 nr 
(ovan och under jord), i jämförelse med nuvarande 175 000 nr. 
Byggandet av komplexet var föremål för ett tomträttsavtal med köpoption, med 
en löptid på 27 år, från och med det datum då varje byggnad levereras, samt med 
en återbetalningstid på 20 år. Avtalet undertecknades av Europaparlamentet och 
SEL (Société Espace Leopold) den 8 januari 1992. 
När det gäller den långsiktiga finansieringen, tillåter avtalet Europaparlamentet i 
nära samarbete med SEL, att ändra de ursprungliga finansieringsvillkoren om detta 
anses mer fördelaktigt. 
Avtalet ger Europaparlamentet möjlighet att göra en eller fiera avbetalningar som 
avräknas från resterande belopp. Europaparlamentet kan välja om dessa betalningar 
antingen skall medföra en nedsättning av beloppen eller antalet kommande 
betalningar. Investeringskostnaderna för byggnaderna Dl och D2 återbetalades 
följaktligen helt den 31 juli 1995, respektive den 1 mars 1996. När det gäller 
byggnaden 1)3, gäller fortfarande samma finansieringsvillkor som de ursprungliga, 
nämligen krediter på tjugo år som ges av ett bankkonsortium i BEF (BlBOR+0,15 
%) eller ECU (LIBOR+0,275 %). 
Europaparlamentet kan när som helst förvärva fastigheter för det belopp som 
kapitalskulden uppgår till eller för 1 ecu om hela skulden är betald. Köpoptionen 
för den mark på vilken byggnad D3 är uppförd kan endast utnyttjas före den 31 
maj 1998. I detta fall måste Europaparlamentet även utnyttja sin köpoption för 
hela komplexet. 
Marken som tillhör byggnaden D3 har nu överlåtits av SNCB, i egenskap av 
ägare, till S1.ÏL i form av ett tomträttsavtal som löper pä 93 är. Man har redan 
erlagt full betalning för detta. Under förutsättning att Europaparlamentet utnyttjar 
sin köpoption för marken före den 31 maj 1998, och följaktligen för hela 
komplexet, har den belgiska regeringen förpliktat sig att subventionera detta 
förvärv (till ett värde av 4,138 miljarder BEF, eller 107 miljoner ecu i slutet av 
1995), enligt utbetalningsvillkor som nu är föremål för förhandling med 
Europaparlamentet. 
Oavsett om marken förvärvas eller inte, måste man tillsammans med den belgiska 
regeringen och i enlighet med dess åtaganden ändå fastställa i vilken utsträckning 
den belgiska regeringen skall betala kostnader för väg och vattenarbeten för 
tomten (2,6 miljarder BEF, exklusive mervärdeskatt). 
2. Byggnaden IPE IV i Strasbourg 
Denna byggnad kommer att inrymma en ny plenisal med 750 platser, ett 
presscentrum och 1 133 kontor. De byggnadsprojekt som inletts av 
Europaparlamentet i Strasbourg kommer att medföra att den totalt utnyttjade ytan 
på denna plats ökar till omkring 255 000 nr (ovan och under jord), i jämförelse 
med nuvarande 120 000 m2. 
Byggnaden IPE IV har varit föremål för ett tomträttsavtal, med en löptid på 27 
år från leveransdatumet samt en återbetalningstid på 20 år. Avtalet undertecknades 
av Europaparlamentet och SERS (Société d'Aménagement et d'Equipement de la 
Région de Strasbourg) den 31 mars 1994. Finansieringen täcks genom ett lån på 
340 miljoner FRF (PIBOR+0,125 %) och ett lån i ecu till ett motvärdc av 2 214 
miljoner FRF (LIBOR+0,18 %). Den franska staten och de lokala och regionala 
förvaltningsenheter som berörs har gätt i borgen för ett belopp pä upp till 2 
miljarder I RF. 
Liksom i fallet med fastigheten D3 i Bryssel ger avtalet om byggnaden IPE IV 
Europaparlamentet följande möjligheter: 
Att begära omförhandling av de ursprungliga finansieringsvillkoren. 
- Att göra avbetalningar som minskar de årliga beloppen eller återbetalningstiden. 
- Att när som helst förvärva byggnaden efter att tomträttsavtalet trätt i kraft tills det 
löper ut. Dock återstår frågan inom vilken tidsfrist man eventuellt skulle kunna 
utnyttja denna köpoption och hur man skattemässigt skall behandla transaktionen 
vad gäller mervärdeskatt. Svar väntas på denna fråga frän den Iranska regeringen. 
SERS har redan betalat hälften av markpriset (enligt avlalel 130 miljoner \\<\:) lill 
staden Strasbourg. Betalningen av de älersläende 65 miljoner \!\U! skall ske K) är 
efter alt byggnaden färdigställts. Staden Strasbourg kommer dock att avstä frän 
denna andra betalning om Europaparlamentet redan har utnyttjat sin köpoption. 
3. Budgetkonsekvenser genom det nuvarande finansieringssystemet 
Följande förutsebara budgetkonsekvenser om man behåller nuvarande 
finansieringsvillkor presenteras i bilaga A: 
1. Finansiella uppgifter och budgetuppgifter angående byggnaden D3 i Bryssel. 
2. Finansiella uppgifter och budgetuppgifter angående byggnaden IPE IV i 
Strasbourg. 
3. Budgetkostnader för övriga byggnader som Europaparlamentet besitter (1997-
1999). 
II. KONSEKVENSER AV EUROPAPARLAMENTETS NYA RIKTLINJER 
Möjligheten och lämpligheten av att utnyttja direkt finansiering i syfte all förvärva nya 
fastigheter till Europaparlamentet i Bryssel och Strasbourg bör i första hand bedömas 
rättsligt och bokföringsmässigt, samt med tanke på de fördelar, särskilt ekonomiska, som 
skulle kunna följa av detta. Frågan om en förkortad finansieringstid, antingen inom ramen 
för direkt finansiering eller enligt nuvarande system, är däremot huvudsakligen aktuell 
med hänsyn till om fördelningen av förfallotiderna för de påföljande årliga kostnaderna 
är förenlig med budgetåtstramningen. 
1. Rättsliga och bokföringsmässiga aspekter 
Hittills har Europeiska gemenskapen utnyttjat inlåning (direkt från 
kapitalmarknaderna eller hos finansiella institutioner) såsom en möjlighet att skaffa 
fram nödvändiga medel för att kunna bevilja lån för driften. Bestämmelserna i 
budgetförordningen (artikel 20.5) avspeglar detta samband mellan inlåning och 
utlåning. 
a) Rättsliga aspekter 
Även om man tidigare aldrig har utnyttjat direkt finansiering genom banker för 
fastighetsköp, är denna form enligt kommissionens yttrande rättsligt sett möjlig. 
Direkt finansiering (i stället för exempelvis en indirekt skuldsättning genom ett 
förmedlande byggföretag i form av ett kombinerat hy res- och köpeavtal eller ett 
tomträttsavtal) för att förvärva en byggnad är inte oförenligt med bestämmelserna 
i fördraget. Principen om en balanserad budget, som uttrycks i artikel 199 i EG-
fördraget samt i beslutet om systemet med egna medel, skulle inte ifrågasättas om 
gemenskapen utnyttjade inlåning för en speciell transaktion som leder till att en 
tillgång skapas (i detta fall en reell tillgång i stället för en fordran vid in- och 
utlåningstransaktioner), som är verksamhetsmässigt berättigad och nödvändiggör 
en betydande engångsutgift. Det är de egna medlen som skall täcka de årliga 
budgetkostnaderna för amorteringar på lån och kapitaltransaktioner (inlåning och 
fastighetsköp) som inte tas upp i budgeten, utan bokförs som tillgångar. 
Kommissionen föreslog för övrigt redan 1992 denna finansieringsform för 
fastighetsprojektet "Maison d'Europe" i Geneve. 
Verkställandet av in- och utlåningstransaktioner inom ramen för gemenskapens 
regler för den löpande förvaltningen grundar sig pä särskilda rättsakter som 
antagits i enlighet med artikel 235 i fördraget. 
När direkt finansiering utnyttjas för förvärv av fast egendom avsedd för 
institutionernas verksamhet ingår transaktionen inom ramen för dessa institutioners 
administrativa förvaltning. Institutionerna fattar själva beslut i dessa frågor. 
Kommissionen anser följaktligen att det inte krävs en särskild rättsakt samt att 
man skulle kunna utnyttja direkt finansiering i syfte att förvärva fastigheter med 
tillstånd från den budgetansvariga myndighetens två avdelningar. 
Genom att tillämpa artikel 211 i fördraget skulle den budgetansvariga myndigheten 
tillåta kommissionen alt för Europeiska gemenskapen inga de avtal om 
finansiering som är nödvändiga i enlighet med de bestämmelser och belopp som 
anvisas. 
Avtal om köp av byggnader skulle kunna ingas av Kuropaparlamenlel, genom att 
handla i enlighet med en fullmakt som lämnas av kommissionen, för att 
Europeiska gemenskapen skall bli ägare till dessa byggnader. 
b) Bokföringsmässiga aspekter 
Eftersom inkomsten från den avtalade finansieringen inte utgör en budgetinkomst, 
skulle den behandlas som en transaktion utanför budgeten och tas upp i bilaga i 
del B i kommissionens budget i enlighet med de bestämmelser som fastställs i 
artikel 20.5 i budgetförordningen. Byggnaden och motsvarande skuldsättning 
skulle föras upp på balansräkningskontot bland institutionens tillgångar. 
De belopp som ärligen återbetalas genom den avtalade finansieringen skulle varje 
är las upp som en kostnad i kapitel 20 (faslighelsinvesleringar, hyra av byggnader 
och bikostnader) i Europaparlamentets budgetavsnitt, tillsammans med en lämplig 
anmärkning. 
Man skulle inte behöva införa någon garantipost i budgeten, eftersom risken alt 
förpliktelserna försummas endast skulle kunna vara ett resultat av själva budgeten. 
2. Finansiella aspekter 
Om gemenskapen ingår ett avtal om direkt finansiering för att förvärva byggnader 
bör man på förhand söka de bästa villkoren och de lämpligaste metoderna genom 
att utsätta de intresserade finansieringsorganen för konkurrens i form av en 
anbudsinfordran. I valet av finansieringsmöjlighet, och följaktligen 
medkontrahenter, måste man troligtvis inte endast ta hänsyn till kostnaderna i 
jämförelse med de olika fininsieringsformcr som föreslås, utan även till 
möjligheter att göra förtida deläterbetalningar om budgetmedel finns tillgängliga, 
samt till att begränsa riskerna för variationer i de periodiska betalningarna som 
skall göras, vilket pä läng sikt skulle kunna äventyra en välslruklurerad utveckling 
av institutionens samtliga administrativa utgifter. 
De årliga amorteringsbeloppen för en finansiering av detta slag, på grundval av 
kostnaderna för de byggnader som skall förvärvas och motsvarande antaganden om 
nuvarande villkor på marknaden, anges med avseende på olika återbetalningstider 
7 
i bilaga B. I samma bilaga anges även jämförelser med den nuvarande 
finansieringsformen. 
Av dessa uppgifter framgår att den årliga budgetkostnad som skulle följa av en 
direkt finansiering under en lika läng tidsperiod endast skulle ligga obetydligl 
under vad som skulle kunna förutses vid en finansiering med nuvarande system. 
Detta är inte överraskande eftersom de besparingar som man kan förväntas göra 
vid en direkt finansiering endast minskar mäklarkostnaderna, samt eventuellt 
möjligheten att kunna få en aning bättre villkor genom att förhandla direkt med 
de finansiella organen. 
Med tanke på tidigare åtaganden skulle denna lösning däremot underlätta 
utnyttjandet av köpoptionerna för byggnaderna inom den tid som krävs för att dra 
fördel av ett kostnadsfritt förvärv av mark 
genom en subvention som motsvarar markpriset för byggnaden D3 (107 miljoner 
ecu), vars utbetalningsvillkor är under förhandling mellan den belgiska regeringen 
och Europaparlamentet, och 
genom de berörda franska myndigheternas åtagande om atl man under dessa 
förhållanden skulle avstå frän betalning av hälften av den lästighetsmark som 
tillhör byggnaden I PK IV, det lionde året efter alt byggnaden levererats, vilket vid 
denna förlällotid skulle betyda en besparing på cirka 10 miljoner ecu. 
Genom att utnyttja en direkt finansiering ser Europaparlamentet framför allt den 
fördelen att de nuvarande rättsliga bestämmelserna i hög grad skulle förenklas. 
Förutom en omedelbar övergäng av äganderätten till byggnaderna, skulle denna 
form underlätta en inskränkning av avtalsförhållanden till de som ingås mellan 
gemenskapen och den grupp av banker som säkerställer finansieringen, vilket 
innebär att mellanhänderna försvinner. Därav följer en bättre insyn i hanteringen 
av transaktionerna, särskilt för de europeiska medborgarna. 
3. Frågan om finansieringstiden: förenlighet med budgetåtstramningarna 
Europaparlamentets önskan att korta ned den ursprungligen planerade 
finansieringstiden har inget faktiskt samband med den form som skulle väljas för 
denna finansiering. Kn korlare tid är även möjligt bade med nuvarande syslem och 
med en direkt finansiering. Återbetalningar i förtid i förhällande till den normala 
förlalloplancn skulle även vara möjligt i bägge fall. 
a) Finansiella överväganden 
Visserligen kostar en återbetalning under en korlare tid totalt sett mindre i löpande 
penningvärde, än en återbetalning under en längre period, eftersom den 
ackumulerade räntan blir lägre med samma räntesats. I den finansiella kalkylen 
måste man dock beakta följande två saker: 
Vid en kraftig budgetåtstramning bör man beakta alternativa ändamål för de extra 
resurserna, som under de förslå åren är nödvändiga för att genomföra 
återbetalningen under en kortare tid. En förkortad finansieringstid kan leda till att 
andra utgifter får stå tillbaka, och således skapa kraftiga åtstramningar inom vissa 
verksamhetsområden, eller till mindre ekonomiska val för övriga projekt och 
institutioner. 
Om jämförelsen görs i nuvärde, under i övrigt samma omständigheter och om den 
valda diskonteringsräntan motsvarar räntesatsen1, påverkas inte kostnaden av 
finansieringstiden. 
b) Budgetåtstramningen 
Taket för rubrik 5 har i budgetplanen fastställts fram till 1999. Det är ocksä svårt 
att tänka sig att detta tak kommer att tas bort före denna tidpunkt. Inom den nya 
ram som skall fastställas för kommande period på medellång sikt, är det även föga 
troligt alt anslagen för institutionernas administrativa utgifter kommer att öka i 
någon större faktisk omfattning. I detta anslag bör dessutom pensionsutgifterna öka 
kraftigt. 
Den utveckling som kan iakttas och förutses för vissa kategorier av institutionernas 
administrativa utgifter som ingår i rubrik 5 för perioden 1995-1999 presenteras i 
bilaga C. 
Av detta följer att, även i nuvarande situation med en finansiering på 20 år av 
Europaparlamentets nya byggnader, kommer kraftiga åtstramningar att göra sig 
gällande fram till 1999, och särskilt under 1998, när det gäller utvecklingen av 
övriga institutioners administrativa utgifter. Denna situation kommer särskilt att 
göra det svårt att genomföra rekryteringsprogram enligt de villkor som fastställts, 
till följd av den senaste utvidgningen och motsvarande anpassning av 
fastighetskapaciteten. Åtstramningar kommer med största sannolikhet att fortsätta 
efter 1999. 
Att därför förkorta finansieringstiden till 10 är för Europaparlamentets byggnader 
kommer i mycket hög grad att hindra verksamheten i övriga institutioner. 
Om man fortfarande tänker sig att Europaparlamentets byggnader skall finansieras 
på tio år samtidigt som man grundar sig på den senaste programplanering som 
fastställts av parlamentets generalsekretariat angående institutionens övriga 
administrativa utgifter, skulle Europaparlamentets kostnadsandel under rubrik 5 
totalt sett öka från 19,9 % 19962, till 21,8 % 1998 och till 21,3 % 1999 (i 
förhållande till taket för rubrik 5, med undantag av pensioner, skulle denna andel 
öka från 22,0 % 1996, till 24,2 % 1998 och till 23,7 % 1999). 
En hypotes som är fullt möjlig i detta fall. 
Inklusive konsekvenserna av tilläggs- och ändringsbudget 1/1996. 
SLUTSATSER 
Kommissionen anser följande: 
1. Det är rättsligt sett möjligt och förenligt med principerna om god finansiell 
förvaltning alt utnyttja en direkt finansieringsform för Europaparlamentets nya 
byggnader som ersättning för det nuvarande systemet. 
- I jämförelse med nuvarande system innebär detta en betydande förenkling och 
mycket bättre insyn i avtalsförhållandena. 
- Inom ramen för de åtaganden som gjorts skulle denna finansieringsform göra det 
möjligt att bevilja subventioner i samband med förvärvet av den mark som tillhör 
byggnaderna. 
- Den nya finansieringsformen skulle göra det möjligt att överta äganderätten till 
byggnaderna redan när de ställs till förfogande, eller en kort tid efteråt. 
- Om marknadens möjligheter utnyttjas på ett riktigt sätt kan man förvänta sig 
besparingar, även marginella sådana, genom detta nya finansieringssystem. 
2. En förkortad finansieringstid för dessa byggnader skulle kunna tvinga övriga 
institutioner att vidta restriktiva åtgärder som skulle hindra deras verksamhet. 
En förkortad finansieringstid som övervägs av Europaparlamentet bör inte få leda 
till att denna institutions andel av rubrik 5 totalt sett ökar till över 20 %, vilket i 
stora drag motsvarar nuvarande situation. Denna andel motsvarar det som 
ordförandena i Europaparlamentets politiska grupper rekommenderade i november 
1988, såsom finansieringsram för att fastställa institutionens budget för kommande 
år. Det framstår redan som mycket besvärande för övriga institutioner, om man 
tar hänsyn till den förväntade ökningen av pensionsutgifterna, att detta 
oundvikligen medför minskade resurser för övriga institutioner när 
Europaparlamentets andel av rubrikens totalbelopp uppnår en given storlek. 
10 
BILAGA A: BUDGETKONSEKVENSER ENLIGT NUVARANDE 
FINANSIERINGSSYSTEM 
1. Byggnad D3 i Bryssel 
Planerat tillträdesdatum: 1 april 1997 
Byggnadens beräknade kostnad vid tillträdesdatumet: 831 miljoner ecu (32,070 
miljarder BEF). 
Beräkningmetod för den årliga tomträttsavgiften: 
- Löptid: 20 år 
- Betalning: Halvårsvis (i detta fall om inga förtida inbetalningar skett) 
Basränta: 6 % (LIBOR-Ecu) inklusive marginal (om räntesatsen är oförändrad 
under hela perioden). 
Växelkurs: I KCU 38,6974 BKF (aulas vara oförändrad under hela perioden). 
Beräknat årligt avgiftsbelopp: 
- 1997: 53,9 miljoner ecu. 
- Följande år fram till 2017: 71,9 miljoner ecu (per helår). 
Övriga inkomster eller utgifter: 
- Subvention från den belgiska regeringen för förvärv av marken. Denna beaktas 
inte i detta fall eftersom villkoret för att förvärva marken tillsammans med hela 
komplexet före förfallodatumet 1998 inte kommer att kunna uppfyllas. 
- En eventuell subvention av kostnaderna för väg och vattenarbeten för tomten 
beaktas inte (oberoende av finansieringsform). 
11 
BILAGA A. BUDGETKONSEKVENSER ENLIGT NUVARANDE 
FINANSIERINGSSYSTEM 
(forts.) 
2. Byggnad IPE IV i Strasbourg 
Beräknat tillträdesdatum: 1 oktober 1997. 
Byggnadens beräknade kostnad vid tillträdesdalumet: 460 miljoner ecu (3 miljarder 
FRF). 
Beräkningsmetod för den ärliga tomträttsavgiften: 
- Löptid: 20 år. 
- Betalning: Halvårsvis, i slutet av perioden. Inga eventuella förtida betalningar. 
- Basränta: 6 % (LIBOR-Ecu) för ett belopp på 410 miljoner ecu under en 
tjugoårsperiod. 6 % (LIBOR-Ecu) för ett belopp på 50 
miljoner ecu under en sexårsperiod. 
Räntan antas vara oförändrad under hela perioden. 
Växelkurs: 1 ECU = 6,518 FRF (antas vara oförändrad under hela perioden). 
Beräknat årligt avgiftsbelopp: 
Miljoner ecu 
Byggnad 
Installationer 1997 
8,8 
2,5 fram till 2003 
(per helår) 
-
10,068 fram till 2017 
(per helår) 
35,474 
-
Övriga inkomster eller utgifter: 
Betalning av halva beloppet för marken 2007 om inte fastigheten har förvärvats före 
denna förfallotid: 65 miljoner FRF (9,9 miljoner ecu). Årsbelopp som skall betalas till 
SERS från och med detta datum: 1,3 miljoner ecu. 
12 
BILAGA A: BUDGETKONSEKVENSER ENLIGT NUVARANDE 
FINANSIERINGSSYSTEM 
3. Budgetkostnader för övriga byggnader som Europaparlamentet besittei 
(1997-1999) 
(miljoner ecu) 
BAK 
Plenisal 
Schuman 
Senningerberg 
Tour 
Totalt Luxemburg 
Palais 
IPE 
IPE I 
IPE II 
IPE III 
Parkering 
Totalt Strasbourg 
Belliard I och II 
Montoyer 
Renard 
Van Macrlant 
Eastman 
Remorqueur 
Dl 
D2 
Totalt Bryssel 
SUMMA 1997 
10,3 
0,3 
3,8 
0,4 
1,7 
16,5 
0,9 
5,3 
0,5 
2,8 
5,0 
0,04 
14,5 
7,1 
5,2 
1,3 
2,0 
0,3 
0,3 
0 
0 
16,2 
47,2 1998 
10,5 
0,3 
3,9 
0,4 
1,8 
16,9 
5,4 
0,5 
2,9 
0,04 
8,8 
5,3 
0,3 
0 
0 
5,6 
31,3 1999 
10,8 
0,3 
4,0 
0,5 
1,9 
17,5 
5,5 
0,6 
3,0 
0,04 
9,1 
5,4 
0,4 
0 
0 
5,8 
32,4 
13 
BILAGA B: FORVARV AV BYGGNADER GENOM AVTAL SOM SLUTITS 
AV EG OM DIREKT FINANSIERING 
1. Byggnad D3 i Bryssel 
Finansieringsbelopp som skall avtalas: 831 miljoner ecu. 
Beräkningsmetod för de fasta årliga återbetalningsbeloppen: 
- Räntesals: 5,9 % (räntan antas vara oförändrad under hela amorteringstiden). 
- Förfallotider för betalning: juni och december. 
- Betalningar i slutet av perioden. 
Fasta årliga återbctalningsbelopp (miljoner ecu): 
1997 Följande år 
På 10 år 83^4 111,257 
På 15 år 6X2 84,292 
På 20 år 53^5 71,360 
Övriga inkomster och utgifter: 
- Den belgiska regeringens subvention av marken om köpoptionen utnyttjas. 
Här förutsätts att utbetalningen av subventionen fördelas över 10 år, med en 
diskonteringsränta på 5,8 %, dvs. betalning av ett ärligt belopp som uppgår 
till 13,6 miljoner ecu. 
- Eventuell subvention av kostnaderna för väg och vattenarbeten för tomten 
(beaktas inte, och är oberoende av finansieringsform). 
14 
BILAGA B: FORVARV AV BYGGNADER GENOM AVTAL SOM SLUTITS 
AV EG OM DIREKT FINANSIERING (forts ) 
2. Byggnaden IPE IV i Strasbourg 
Finansieringsbelopp: 460 miljoner ecu, varav 50 miljoner ecu pä 6 är. 
Beräkningsmetod för de fasta årliga återbetalningsbeloppen: 
- Räntesats: 5,9 % (räntan antas vara oförändrad under hela amorteringstiden). 
- Förfallotider för betalning: juni och december. 
- Betalningar i slutet av perioden. 
Fasta årliga återbetalningsbelopp (miljoner ecu): 
Pä 10 år 
Pä 15 är 
På 20 är 1997 
16,2 
12,8 
11,3 De 6 första åren 
(helår) 
64,8 
51,5 
45,2 Följande år 
54,8 
41,5 
35,2 
Övriga inkomster och utgifter: 
Ingen betalning av den andra hälften av markpriset (65 miljoner FRF, dvs. 9,9 
miljoner ecu) det tioende året efter tillträdet, till följd av att byggnaden har 
förvärvats dessförinnan. 
15 
BILAGA B: FORVARV AV BYGGNADER GENOM AVTAL SOM SLUTITS 
AV EG OM DIREKT FINANSIERING 
(forts.) 
3. Kostnadsjämförelse mellan en direkt finansiering och nuvarande 
finansieringssystem 
Ackumulerade totalkostnader över en finansieringsperiod på 20 år (miljoner ecu) 
Skillnad: 
tomträttsavgifter totalt 
minus de totala årliga 
återbetalningsbeloppen 
Marksubvention D3 
Marksubvention I PK IV 
Totalt 
ID K, Löpande penningvärde 
D3 
10,8 
136,0 
-
146,8 IPE IV 
6,0 
-
9,9 
15,9 Total 
16,8 
136,0 
9,9 
162,7 Nuvärde 1997 (U 
D3 
6,5 
107,0 
-
113,5 IPE IV 
3,5 
-
5,5 
9,0 Totalt 
10,0 
107,0 
5,5 
122,5 
BILAGA C: UTGIFTER UNDER RUBRIK 5 I BUDGETPLANEN 
FÖR 1995-1999 
Metod 
I tabell 1 nedan presenteras en specificering av kostnaderna under budgetrubriken 
enligt följande utgiftskategorier som inte får överstiga utgiftstaket: 
- Pensionsutgifter (samtliga institutioner). 
Fastighetsutgifter (köp/hyra): Europaparlamentet, kommissionen (förutom 
Publikalionsbyrän), övriga institutioner. 
Europaparlamentets övriga utgifter (ledamöter, personal, driftkostnader). 
- Driftutgifter i samband med andra institutioners (än Kuropaparlamcntcts) 
utnyttjande av fastigheter. 
- Återstoden i förhållande till rubrikens utgiftstak visar de medel som finns 
tillgängliga för utgifter, fastighetsutgifter undantagna, för andra institutioner 
än Europaparlamentet. 
Tabell 2 visar utvecklingen av institutionernas andel av de totala utgifterna under 
rubriken (inklusive eller exklusive pensioner). För åren 1997-1999 anges endast 
Europaparlamentets procentuella andel, i enlighet med den programplanering som 
tillhandahållits av institutionen, medan övriga institutioners respektive andelar beror 
på förhandlingar som den budgetansvariga myndigheten genomför mellan de behov 
som läggs fram. 
Uppgiftskällor och beräkningshypoteser 
1. Takel för rubrik 5 i löpande penningvärde: Den gällande budgetplanen, inllalion 
2 % under 1998 och 1999. Denna senaste hypotes sammanfaller med den som i 
princip fastställdes för att beräkna behoven för dessa tvä är för de olika 
utgiftskategorierna som beaktats. 
2. Pensionsutgifter (samtliga institutioner): Finansiell programplanering för 
kommissionens avdelningar, uppdaterad för 1997 i förhållande till de senaste 
beräkningar som genomförts inom ramen för pågående budgetförfarande. 
3. Europaparlamentets utgifter: 
a) Fastighetsprogram: 
- 1997: Finansiering av de nya byggnaderna på 10 år: Preliminära 
budgetförslaget. 
Finansiering av de nya byggnaderna pä 20 är: Beräkningar som 
utförts av Europaparlamentets sekretariat. 
17 
- 1998-1999: Beräkningar som överlämnats av Europaparlamentets sekretariat, 
grundade på hypotesen med en direkt finansiering av de nya byggnaderna, pä 
10 eller 20 är. 
- Utbetalningen, fördelad på de tio första åren, av den belgiska regeringens 
subvention i samband med förvärv av marken som tillhör byggnad D3 i 
Bryssel dras av från de årliga återbetalningsbeloppen. 
b) Övriga utgifter: Uppdaterad programplanering som fastställts av 
Europaparlamentets sekretariat. 
4. Fastighetsutgifter (hyra/förvärv) för andra institutioner än Europaparlamentet. 
a) 1997: Preliminära budgetförslaget 
b) 1998-1999: Programplanering för berörda institutioner, som fastställts i det 
preliminära budgetförslaget för 1997. Programplaneringarna motsvarar i stort 
sett de som fastställdes i februari 1996 av den interinstitutionella tekniska 
gruppen för fastighetsprogram och fmansicringsvillkor, (iRIM (Groupe 
Technique Interinslitutionnel "Programmes Immobiliers et Conditions de 
financement), med antagandet att man i första hand skulle välja lösningar av 
typen hyra-förvärv. 
5. Övriga utgifter förknippade med byggnader (andra än Europaparlamentets 
byggnader). 
Det handlar om utgifter för löpande underhåll, säkerhetsvakter, försäkringar, 
anslutning till nätverk samt förbrukningsutgifter osv. De berörda 
institutionernas programledaren. 
6. Övriga utgifter som inte angetts tidigare (personal och löpande drift, förutom 
av fastigheter, hos andra institutioner än Europaparlamentet). 
Utgifterna finansieras med de belopp som återstår upp till utgiftstaket för 
rubrik 5. 
BILAGA C 
Tabell 1: UTGIFTER UNDER RUBRIK 5, I LÖPANDE PENNINGVÄRDE 
(MILJONER ECU) 
1. Utgiftstak för rubriken 
% (per år) 
2. Pensioner 
3. (1-2) Utgiftstak minus 
pensioner 
% (per år) 
4. Fastighetsutgifter 
Europaparlamentet 
a) på 10 år 
b) på 20 år 
Kommissionen 
Övriga institutioner 
Totalt 
a) 
b) 
5. Europaparlamentet: Andra 
utgifter än hyra/förvärv av 
fastigheter 
% (per år) 
6. Europaparlamentet: 
utgifter totalt 
a) På 10 år 
b) På 20 är 1995 
4 022 
349,8 
3 672,2 
184,9 
181,8 
37,9 
404,6 
658,4 
843,3 1996 
4 191 
4,2 % 
396,5 
3 794,5 
3,3 % 
99,7 
183,3 
82,5 
365,5 
733,9 
11,5 % 
833,6 1997 
4 352 
3,8 % 
421,3 
3 930,7 
3,6 % 
137,0 
98,8 
207,1 
33,5 
377,6 
339,4 
750,2 
2,2 % 
887,2 
849,0 1998 
4 504 
3,5 % 
450,2 
4 053,8 
3,1 % 
193,8 
134,3 
248,7 
37,3 
479,8 
420,3 
788,0 
5,0 % 
981,8 
922,3 1999 
4 663 
3,5 % 
475,5 
4 187,5 
3,3 % 
194,9 
135,4 
263,7 
38,8 
497,4 
437,9 
799,1 
1,4% 
994,0 
934,5 
19 
BILAGA C 
Tabell 1 (forts ): UTGIFTER UNDER RUBRIK 5 
1995 1996 1997 1998 1999 
7. (3-4-5) Övriga institutioner: 
tillgänglig marginal för andra 
utgifter än för fastigheter 
% (per år) 2 609,2 2 695,i 
3,3 % 
a) 
b) % (per år) 
% (per år) 2 802,9 
4,0 % 
2 841,1 
5,4 % 2 786,0 
0,6 % 3,8 % 
2 845,5 
0,2 % 2 891,0 
2 950,5 
3,7 % 
8. Övriga institutioner: löpande 
utgifter i samband med 
fastigheter 05,4 09,9 8,2 126,6 30,3 
9. (7-8) Övriga institutioner: 
tillgängligt utrymme för 
personal- och driftutgifter, 
förutom fastigheter 2 503,8 2 585,2 
a) 
b) % (per år) 
% (per år) 
% (per år) 3,3 % 
2 684,7 
3,8 % 
2 722,9 
5,3 % 2 659,4 
-0,9 % 
2 718,9 
-0,1 % 2 760,7' 
3,8 % 
2 820,2' 
3,7 % 
Dvs. en genomsnittlig faktisk tillväxttakt av 0,2 % från år 1996 till 1999. 
Dvs. en genomsnittlig faktisk tillväxttakt av 0,9 % från 1996 till 1999. 
20 
BILAGA C 
Tabell 2: UTGIFTSFORDELNINGEN PER INSTITUTION UNDER 
RUBRIK 5 (i procent) 
1. Andel av det totala 
utgiftstaket för rubrik 5 
Pensioner 
Europaparlamentet 
a) 
b) 
Kommissionen 
Övriga institutioner 
2. Andel av utgiftstaket för 
rubrik 5, exklusive pensioner 
Europaparlamentet 
a) 
b) 
Kommissionen 
Övriga institutioner 1995 
8,7 % 
21,0% 
54,3 % 
15,5 % 
23,0 % 
59,4 % 
17,0% 1996 
9,5 % 
19,9 % 
53,6 % 
16,3 % 
22,0 % 
59,2 % 
18,0% 1997 
9,7 % 
20.4 % 
19.5 % 
22,6 % 
21,6 % 1998 
10,0% 
21,8 % 
20,5 % 
24,2 % 
22,8 % 1999 
10.2 % 
21.3 % 
20,0 % 
23,7 % 
22,3 % 
21 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 518 slutlig 
DOKUMENT 
sv 01 
Katalognummer : CB-CO-96-525-SV-C 
ISBN 92-78-10395-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
V