[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.12.2007

SEK(2007) 1662

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)

Sammanfattning av KONSEKVENSANALYS {COM(2007) 797 final} {SEC(2007) 1661}

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)

1. BAKGRUND OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

I Europeiska unionen lever 78 miljoner människor på gränsen till fattigdom. Bekämpning av fattigdom och social utestängning är ett av EU:s och medlemsstaternas centrala mål. Vid inledningen av Lissabonstrategin i mars 2000 uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att verkningsfullt försöka utrota fattigdomen senast 2010. Detta mål har bekräftats på efterföljande möten i Europeiska rådet.

Redan från början har den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration[1] – som också inleddes vid rådets möte i Lissabon – varit ett viktigt verktyg för att stödja detta politiska åtagande och stärka EU:s kapacitet att stödja medlemsstaterna i deras strävanden för att förbättra den sociala sammanhållningen i Europa.

Trots dessa landvinningar finns det inom befolkningen i alla medlemsstater fortfarande stora eftersatta grupper som dessutom har begränsad tillgång till grundläggande samhällstjänster eller känner sig utestängda från samhället.

Denna situation strider klart mot EU:s centrala gemensamma värden. I sin sociala agenda för 2005–2010 tillkännagav kommissionen därför att den skulle lägga ett förslag om att utse 2010 till Europeiskt år för bekämpning av fattigdom och social utestängning.

Utvärderingar av tidigare europeiska år har visat följande:

Europeiska år är effektiva sätt att se till att europeiska politiska frågor hamnar överst på EU:s dagordning. Det faktum att ett brett spektrum av aktörer deltar under en begränsad tidsperiod bidrar till att skapa politiskt stöd och bana vägen för ett bredare politiskt engagemang.

Europeiska år är utformade så att de riktar sig till en rad olika aktörer med avsikten att lyfta fram och skapa debatt och åsiktsutbyte om ett specifikt tema. De är därför ett effektivt medel för att öka medvetenheten.

Europeiska år är effektiva sätt att skapa samverkanseffekter mellan olika interventionsområden och på olika nivåer (EU, medlemsstaterna och regionalt/lokalt).

Europeiska år har i regel större mervärde än enskilda insatser i medlemsstaterna. Detta har också varit viktigt för att skapa politisk genomslagskraft och bidra till politiska förändringar.

Under det första halvåret 2007 har kommissionen inhämtat viktiga berörda parters synpunkter på inriktningen för och genomförandet av det europeiska året. Den fick in 58 svar från de viktigaste aktörerna på EU-nivå och på nationell och regional nivå. Resultaten gav värdefulla indikatorer som kunde används vid utarbetandet av konsekvensanalysen och utkastet till beslut.

2. BESKRIVNING AV PROBLEMET

2.1 Analys av problemet

Vem berörs och i vilken omfattning

Fattigdom och social utestängning kan ta sig komplicerade och flerdimensionella former. Inkomst är den mest självklara aspekten av det som i allmänhet avses med ”fattigdom”. Geografiska skillnader har också betydelse, inte bara i fråga om olika länder, utan också inom ett och samma land (skillnader mellan landsbygd och stad och/eller mellan gynnade och eftersatta områden). I alla medlemsstater finns det skillnader i hälsotillstånd och ojämlikheter i fråga om tillgången till vård mellan olika socioekonomiska grupper. Sysselsättning är fortfarande det bästa skyddet mot fattigdom och social utestängning, medan långtidsarbetslöshet klart förknippas med social nöd.

Vissa grupper är särskilt sårbara: invandrare och etniska minoriteter, kvinnor, äldre, barn och ungdomar liksom funktionshindrade.

De viktigaste utmaningarna

I den nyligen offentliggjorda gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration från 2007 bedömde man att den viktigaste utmaningen i samband med bekämpning av fattigdom och utestängning var att bryta mönstret med fattigdom som överförs från en generation till nästa, genom att bekämpa barnfattigdom och främja aktiv integration.

Problem som upptar medborgarnas tankar och vad de förväntar sig

Enligt två Eurobarometerundersökningar som offentliggjordes under 2007[2] är fattigdom och utestängning en social verklighet för ett avsevärt antal EU-medborgare. Européerna anser att arbetslöshet är huvudorsaken till fattigdom.

2.2 Intervention från EU:s sida

EU:s och Europeiska kommissionens roll är inte att träda i stället för de nationella, regionala och lokala myndigheterna i samband med planering och genomförande av politik, utan snarare att katalysera strävandena att nå fram till ett gemensamt strategiskt tillvägagångssätt för bekämpning av fattigdom och social utestängning.

Medlemsstaterna förelade 2006 inom ramarna för den ändrade öppna samordningsmetoden nationella rapporter, där de redogjorde för hur de ville omsätta de överenskomna gemensamma målen i strategiska program. Det har fastställts gemensamma indikatorer på två nivåer för att mäta hur arbetet framskrider. Medlemsstaternas rapporter utvärderades gemensamt av kommissionen och rådet i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration från 2007. Under 2008 kommer medlemsstaterna att sända in fullständiga nationella rapporter om strategier för socialt skydd och social integration, medan arbetet under 2009 och 2010 liksom under 2007 kommer att inriktas på specifika teman.

2.3 Behov av förbättringar på EU-nivå

Det krävs en ytterligare insats på både EU-nivå och nationell nivå, om den öppna samordningsmetodens potential ska kunna utnyttjas fullt ut. Det är således ofta oklart hur nationell och regional politik samordnas med varandra. Om man ska försäkra sig om att samrådet blir ett verkligt sådant och att åtgärderna blir relevanta och effektiva, är det avgörande att utestängda människor får vara med både om att genomföra och övervaka strategin och att prägla utformningen av politiken. Den öppna samordningsmetoden betraktas alltför ofta som ett projekt på EU-nivå snarare än som en verklig insats för att gemensamt stärka samarbetet på alla nivåer och därmed främja de gemensamma mål man kommit överens om.

Det är fortfarande en utmaning att se till att hänsyn tas till social integration på andra politikområden. Samordningen mellan genomförandet av den sociala integrationen och hälso- och sjukvårdspolitiken samt användningen av strukturfonderna har visserligen förbättrats (särskilt när det gäller Europeiska socialfonden), men den senare skulle kunna bli synligare. Trots att användningen av indikatorer och mål har ökat något, har kommissionen och medlemsstaterna ännu inte fastställt någon systematisk och öppen ram för rapportering om de nationella handlingsplanernas genomförande och effekter. Många medlemsstater har inte de mekanismer som krävs för att kunna övervaka och utvärdera prioriteringarna i sina planer.

Dessa planer behöver målinriktas i högre grad än tidigare. Helst bör man fastställa ett litet antal huvudmål på grundval av en stringent analys av situationen på det berörda området, och man bör ställa upp klara och kvantifierade resultatmål och fastställa ett antal klart definierade åtgärder som ska uppfylla dessa mål.

2.4 Ett effektivt genomförande av EU:s åtgärder

I överensstämmelse med analysen och prioriteringarna i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration bör det europeiska året inriktas på följande frågor: barnfattigdom och fattigdom som ärvs från en generation till nästa; en integrerad arbetsmarknad; sämre läge när det gäller utbildning; tillgång till grundläggande samhällstjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden; bekämpning av diskriminering och främjande av integration av invandrare samt social och arbetsmarknadsmässig integration av etniska minoriteter; funktionshindrades och andra utsatta gruppers behov.

3. MÅL

3.1 Allmänna mål

Syftet med förslaget att utse 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning är att bekräfta och stärka EU:s politiska åtagande från inledningen av Lissabonstrategin om att verkningsfullt försöka utrota fattigdom, på grundval av utvärderingar och bedömningar av befintliga politiska åtgärder och insatser för att bekämpa social utestängning. Det europeiska året kan visa att fattigdom skadar den sociala och ekonomiska utvecklingen och får allvarliga följder för den enskilde, samhället som helhet och ekonomin. Detta kommer att bidra till att motarbeta uppfattningen att fattigdomsbekämpning bara innebär utgifter för samhället, och bekräfta tanken om kollektivt ansvar, som inte endast berör beslutsfattarna utan också offentliga och privata aktörer och EU:s medborgare och befolkning.

På längre sikt kommer det europeiska året att bidra till att ge den öppna samordningsmetoden större genomslagskraft på gräsrotsnivå och främja en starkare anknytning till EU:s sociala värden

3.2 De viktigaste budskapen och specifika mål

De specifika målen kommer att baseras på ett antal viktiga budskap. Dessa viktiga budskap har inte endast till syfte att öka medvetenheten om utbredningen av fattigdom, utan också att visa att det finns lösningar och stimulera till nya steg:

Erkännande – Erkänna rätten för människor som lever i fattigdom och social utestängning att leva ett värdigt liv och delta fullt i samhällslivet.

Ansvar – Stärka det offentliga ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att understryka allas ansvar för bekämpning av fattigdom och marginalisering. Det europeiska året kommer att främja medvetenhet, deltagande och engagemang samt skapa nya möjligheter för vanliga medborgare att bidra till samhällslivet.

Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen om fördelarna för alla med ett samhälle utan fattigdom, där ingen är dömd att leva i samhällets marginal.

Engagemang – Bekräfta EU:s starka politiska engagemang för bekämpning av fattigdom och social utestängning och främja detta engagemang på alla förvaltningsnivåer.

4. POLITISKA ALTERNATIV

Fyra politiska alternativ har diskuterats: att inte företa sig något, ett europeiskt år som samordnas och centraliseras av kommissionen, ett fullständigt decentraliserat europeiskt år eller ett europeiskt år som är både samordnat och decentraliserat.

Sistnämnda lösning ska säkerställa en bättre genomslagskraft i form av politiskt engagemang på alla nivåer och effektivt stöd till den öppna samordningsmetoden. Detta tillvägagångssätt tycks också vara det mest verkningsfulla både när det gäller att nå ut till aktörer och politik på gräsrotsnivå och när det gäller att säkerställa ett starkt samband mellan de olika åtgärderna och interventionsnivåerna. Kommissionens effektiva samordning av de olika åtgärderna kommer att ge de bästa effekterna i fråga om synligheten för projektet som helhet och möjligheterna att utnyttja samverkanseffekter.

Därmed kommer man att säkerställa en effektiv insats på alla prioriterade områden i samband med det europeiska året, bl.a. bekämpning av stereotyper och stigmatisering, debatt om de lämpligaste modellerna för fattigas deltagande i utformningen av politiken och införande av en ram för effektivt lärande och utbildning.

5. GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDER INOM RAMARNA FÖR DEN VALDA LÖSNINGEN

5.1 Samordning och förvaltning av verksamheten

Den roll som samordningsstrukturerna spelar och det sätt de fungerar på kommer att bli en avgörande faktor för det europeiska årets framgång.

Det kommer på EU-nivå att utses en kommitté med företrädare för medlemsstaterna, vilken ska bistå kommissionen vid genomförandet av verksamhet i samband med det europeiska året. Kommittén kommer att övervaka genomförandet av verksamheten på grundval av de gemensamma riktlinjer som kommissionen utarbetat ( det strategiska ramdokumentet ), för att säkerställa överensstämmelse med den gemensamma rapporten om social integration. Det strategiska ramdokumentet kommer att tjäna som referensgrundval för medlemsstaterna, och där kommer de viktigaste prioriteringarna för det europeiska året att fastställas tillsammans med årets mål.

På nationell nivå kommer varje enskild medlemsstat att ansvara för samordningen och genomförandet av åtgärderna på nationell, regional och lokal nivå. Varje medlemsstat ska förelägga kommissionen ett nationellt genomförandeprogram för det europeiska året. De enskilda programmen bör utformas, antas och genomföras i nära samarbete med och under tillsyn av de nationella genomförandeorganen , som ska utses av de länder som deltar i det europeiska året. De nationella genomförandeorganen ska inrätta och genomföra sina nationella strategier efter samråd med och i nära samarbete med en nationell rådgivande grupp bestående av ett stort antal olika berörda parter, däribland organisationer i det civila samhället som företräder fattigas intressen, företrädare för de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter samt regionala och lokala myndigheter.

5.2 Komplementaritet och samverkanseffekter

Kommissionen kommer att se till att verksamheten under det europeiska året är samstämmig med andra gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ, särskilt med program inom följande sektorer: sysselsättning, social solidaritet (inklusive genusaspekten), funktionshinder och bekämpning av diskriminering (Progress-programmet), strukturfonderna (inklusive Europeiska socialfonden), utbildning, medborgarskap, ungdomsfrågor, invandring samt forskning.

5.3 Åtgärder på gemenskapsnivå

På gemenskapsnivå planeras följande insatser: anordnande av olika solidaritetsinitiativ för att begränsa fattigdom och främja social integration, så att vanliga medborgare får möjlighet att bidra direkt eller genom sina organisationer, även om bidragen är av mindre omfattning och oavsett vilken form de har; mediekampanjer, bl.a. till stöd för insamling av medel; möten och evenemang på gemenskapsnivå för att öka medvetenheten om ämnen som berör dels det europeiska året, dels fattigdom och social utestängning, samt för att skapa ett forum för utbyte av idéer; utformning av en logotyp och/eller flera slogan för det europeiska året.

5.4 Samfinansiering av insatser på gemenskapsnivå

Vissa evenemang kommer att anordnas på gemenskapsnivå, bl.a. evenemangen i samband med inledningen och avslutningen av det europeiska året.

5.5 Samfinansiering av åtgärder på nationell nivå

Vid dessa insatser bör man ta hänsyn till behovet av att skapa stödmöjligheter som ska säkerställa tillträde för gräsrotsorganisationer och projekt där de mest marginaliserade grupperna är involverade. Insatser på lokal, regional eller nationell nivå kan finansieras via gemenskapens budget med upp till 50 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna per deltagande land.

De samfinansierade åtgärderna kan bl.a. vara möten och evenemang, seminarier för ömsesidigt lärande på nationell, regional och lokal nivå; informations-, utbildnings- och PR-kampanjer, enkäter och undersökningar, utbildningsmöjligheter, samarbete med medierna; utveckling av regionala och lokala pilothandlingsplaner för social integration.

5.6 Kostnader för insatsen: 17 miljoner euro

Miljoner euro

Åtgärder | Typ av verksamhet | 2009 | 2010 | TOTALT |

Nr | Totala kost-nader | Nr | Totala kost-nader | Totala kostnader |

Gemenskapsnivå (100 %) | Möten och evenemang: | 1 | 0,400 | 0,400 |

Tekniskt stöd | 1 | 0,600 | 0,600 |

Informations- och PR-kampanjer | 1 | 6,150 | 6,150 |

Utvärderingsverksamhet | 1 | 0,150 | 0,150 |

Samfinansiering av insatser på gemenskapsnivå (80 %) | Åtgärder av symbolisk karaktär på EU-nivå (öppnings- och avslutningsevenemang) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 |

Samfinansiering av åtgärder på nationell nivå (50 %) | Bidrag till de nationella genomförandeorganen | 30 | 9,000 | 9,000 |

TOTALT | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 |

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

En extern utvärdering kommer att inledas under 2009 för insamling av grundläggande uppgifter för övervakning av hur det europeiska året genomförs och tillhandahållande av deltidsresultat om så krävs. De slutgiltiga utvärderingsresultaten bör vara tillgängliga i mitten av 2011.

[1] Referenssida på webbplatsen Europa: http://ec.europa.eu/employment_social/index_en.html .

[2] Dessa Eurobarometrar finns på följande adresser: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf och http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_279.pdf.