(6)Enligt rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen bäst genom förändringen i primära utgifter (exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan), utan beaktande av covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen för nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. Kommissionen konstaterade att det på grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 bör ske en övergång från den stödjande finanspolitiska inriktningen på aggregerad nivå 2020–2022 till en i stort sett neutral finanspolitisk inriktning på aggregerad nivå 2023, samtidigt som kommissionen står redo att reagera allt eftersom ekonomiska situationen utvecklar sig. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla vägledningen i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 30 april 2021 lämnade Österrike in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Österrikes återhämtnings- och resiliensplan. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Österrike på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 27 april 2022 lade Österrike fram sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts tillsammans för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Österrikes halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Österrike. Den innehöll en bedömning av hur väl Österrike hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Österrikes genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Österrikes framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 27 april 2022 lämnade Österrike in sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97.

(13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Österrikes budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I enlighet med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen under våren 2022 inget inledande av nya förfaranden vid alltför stora underskott, och kommer under hösten 2022 att på nytt bedöma om eventuella nya förfaranden vid alltför stora underskott ska inledas.

(14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Österrike att 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med den allmänna undantagsklausulen för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Österrike att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Österrikes offentliga underskott under 2021 från 8,0 % av BNP 2020 till 5,9 % 2021. Österrikes finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 4,8 % av BNP 2020 till 4,3 % 2021. De åtgärder som Österrike vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020 till 2021 inte tillfälliga eller kompenserades inte genom uppvägande åtgärder, utan bestod främst av en betydande skattelättnad för hushåll och företag genom den så kallade miljösociala skattereformen. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga skulden 2021 till 82,8 % av BNP.

(15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet 2022 är rimligt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att växa med 3,9 % 2022 och 2,0 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 på en real tillväxt i BNP med 3,9 % 2022 och 1,9 % 2023. I 2022 års stabilitetsprogram förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 3,1 % av BNP under 2022 och till 1,5 % 2023. Minskningen 2022 återspeglar främst en stark tillväxt i den ekonomiska aktiviteten och en avveckling av de flesta av krisåtgärderna. Om inga andra åtgärder hade vidtagits, exempelvis de som rör de höjda energipriserna, skulle underskottet ha minskat ytterligare. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 80,0 % av BNP under 2022 och till 77,1 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna 2022 och 2023 på 3,1 % respektive 1,5 % av BNP. Detta är i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, på 80,0 % av BNP 2022 och 77,5 % 2023.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 1,2 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Österrikes potentiella tillväxt.

(16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 4,3 % av BNP 2021 till 1,1 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,4 % av BNP 2022 och 0,2 % av BNP 2023. Åtgärderna utgörs i huvudsak av sociala transfereringar till fattigare hushåll, sänkningar av indirekta skatter på energikonsumtion och tillfälliga inkomstskattelättnader för pendlare. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan dock vissa av åtgärderna förlängas. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,3 % av BNP 2022 och 0,4 % 2023.

(17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Österrike att under 2022 vidmakthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Österrike rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(18)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Österrikes stabilitetsprogram för 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med -1,2 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet. Österrike planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,1 procentenheter av BNP under 2022 jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter 2022. Därför planerar Österrike att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 0,5 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,4 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,3 % av BNP).

(19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,4 % av BNP vid oförändrad politik. Österrike förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas ligga kvar på en oförändrad nivå jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett i stort sett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter från utfasningen av åtgärder mot ökade energipriser (0,2 % av BNP) och ytterligare kostnader för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

(20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 0,7 % av BNP under 2024 och till 0,3 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP från 2023 och fram till slutet av programperioden. Dessa prognoser förutsätter en minskning av de offentliga utgifterna under denna tidsperiod (från 50,4 % av BNP under 2023 till 49,6 % 2024 och 49,4 % 2025). Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten sjunka fram till och med 2025, med en minskning till 74,5 % av BNP under 2024 och till 72,1 % under 2025. Utifrån kommissionens analys förefaller riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

(21)Österrike löper en medelhög risk för de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt, vilket framför allt beror på ökat budgettryck på grund av en åldrande befolkning. Andelen äldre vuxna som behöver försörjas av befolkningen i arbetsför ålder förväntas öka från två pensionärer till ca tre pensionärer per arbetstagare under de kommande 50 åren. Enligt det riskscenario som arbetsgruppen för åldrandefrågor tar upp i åldranderapporten väntas de totala offentliga utgifterna för långvarig vård och omsorg öka drastiskt med upp till 30 % under de kommande åtta åren. Utöver den demografiska utvecklingen förväntas även ett ökat behov av intensivvård på grund av åldersrelaterade sjukdomar bidra till att driva upp kostnaderna för långvarig vård och omsorg. En omfattande reform av systemet för långvarig vård och omsorg har aviserats men har ännu inte genomförts. Hittills har en särskild arbetsgrupp sammanfattat de viktigaste resultaten av ett offentligt samråd. Enligt arbetsgruppens rapport kommer en av reformens prioriteringar att vara att skapa en samordnad kontroll av systemet. Det inbegriper en tydlig ansvarsfördelning mellan olika myndighetsnivåer och transparens i fråga om varifrån finansieringen kommer och hur den används.

(22)Österrikes finanspolitiska federalism kännetecknas av en stor obalans mellan befogenheterna för utgifter och skatteuppbörd på delstatsnivå. I stället för att vara skattemässigt självständiga fylls delstaternas kassor genom ett komplicerat system för skattefördelning och transfereringar. Det minskar den finanspolitiska transparensen, det politiska ansvarstagandet och incitamenten till effektiva offentliga utgifter. Eftersom behoven av reformer kvarstår bör de hanteras i förhandlingarna om nästa skatteutjämningslag, som förväntas börja i december 2022. Utöver reformer av det finanspolitiska ramverket kan utgiftsöversyner utnyttjas på ett bättre sätt för att stärka de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och effektivitet, eftersom de kan stödja granskningen av ekonomiska anslag i förhållande till politiska prioriteringar.

(23)Österrikes skattesystem kan fortfarande göras mer rättvist och tillväxtvänligt. Skattesystemet kännetecknas av ett högt skattetryck på arbete genom löneskatter och sociala avgifter, och de sociala avgifterna betalas av både anställda och arbetsgivare. Detta utgör ett hinder för jobbskapande. Samtidigt fungerar höga marginalskatter som ett negativt incitament för människor att arbeta, särskilt när det gäller den lägre delen av inkomstskalan och den andra familjeförsörjaren. Den nyligen antagna miljösociala skattereformen är ett steg i rätt riktning, och införandet av en prissättning på koldioxid för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem är ett viktigt projekt i Österrikes återhämtnings- och resiliensplan. Trots det kvarstår strukturella utmaningar. Det finns utrymme att ytterligare minska lönebikostnaderna för att främja jobbskapande och öka arbetskraftsutbudet, särskilt när det gäller låginkomsttagare. En bättre användning av mer tillväxtfrämjande skatter skulle kunna bidra till att skapa det budgetutrymme som behövs och göra skattesystemet mer rättvist.

(24)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Österrike från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Åtgärderna i planen bidrar till att åtgärda en betydande del av de utmaningar som fastställts i de landsspecifika rekommendationerna under senare år inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Planerade förändringar av skattesystemet kommer att hjälpa till att minska växthusgasutsläppen samtidigt som de bidrar till en skatteväxling bort från arbete och beaktar ekologiska och sociala aspekter. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kan gynnas av den förbättrade tillgången till god barnomsorg i tidig ålder. Den sedan länge erkända utmaningen med skillnader i pension mellan kvinnor och män hanteras också delvis. Den gröna omställningen främjas av investeringar i i) energieffektivitet, ii) förnybara energikällor, iii) utfasning av fossila bränslen i industrin, iv) biologisk mångfald och v) den cirkulära ekonomin, och därmed sammanhängande reformer, inbegripet en översyn av stödramen för förnybara energikällor och utfasningen av oljebaserade uppvärmningssystem. Planen kommer även att bidra till en betydande ökning av företagens digitala kapacitet. Den administrativa bördan för företag kommer att minskas genom gemensamma digitala kontaktpunkter.