Smarta mobila enheter blir allt viktigare inom den digitala ekonomin. Under 2014 hade för första gången fler användare tillgång till internet via en smart mobil enhet än via en persondator. Inom detta område har kommissionen inlett en preliminär utredning av Googles affärsmetoder när det gäller det mobila operativsystemet Android, mot bakgrund av klagomål om eventuellt missbruk av en dominerande ställning. Googles Android är det ledande operativsystemet för smarttelefoner.

De åtaganden som Visa Europe gjort om att avsevärt sänka de multilaterala förmedlingsavgifterna för betalningar med kreditkort samt att ändra sina regler för att underlätta gränsöverskridande konkurrens gjordes i februari rättsligt bindande av kommissionen. Taket för multilaterala förmedlingsavgifter för kreditkort fastställdes till 0,3 % för alla transaktioner med konsumentkreditkort, vilket är en minskning på mellan 40 och 60 %. Visa Europe har också förbundit sig att tillämpa sänkta gränsöverskridande avgifter mellan banker (0,3 % för kreditkortstransaktioner och 0,2 % för betalkortstransaktioner) när de inlösande bankerna erbjuder sina tjänster i andra länder. Det befintliga systemet skulle ha tvingat dem att tillämpa lokala avgifter i det land där tjänsterna utförs, med en artificiell uppdelning av den inre marknaden som resultat. Kommissionen fortsätter sina förfaranden mot Visa Inc. och Visa International i samband med interregionala (internationella) avgifter mellan banker som tillkommer när kortinnehavare utanför Visa Europes territorium använder Visakreditkort för att köpa produkter inom EES. Dessa avgifter fastställs av Visa Inc. och Visa International, inte av Visa Europe.

Att säkra industrins tillgång till insatsvaror till rimliga priser genom att bekämpa karteller och förhindra konkurrenshämmande företagskoncentrationer

Välriktat offentligt stöd kan bidra till att övervinna marknadsmisslyckanden, men tillgång till insatsvaror till rimliga priser är av lika stor betydelse, särskilt i och med dagens globala konkurrens. Karteller gäller ofta mellanprodukter, som kan vara viktiga insatsvaror för industrin, och därmed kan karteller påverka den europeiska industrins konkurrenskraft. Tillämpningen av konkurrensreglerna under 2014 inriktades på flera sådana karteller.

Kommissionen bötfällde under 2014 två karteller i bildelsbranschen, i kölvattnet av kabelnätsärendet 2013. I januari ålade kommissionen de fyra största tillverkarna av flexibelt polyuretanskum för madrasser, soffor och bilsäten – Vita, Carpenter, Recticel och Eurofoam – böter på sammanlagt 114 miljoner euro. I mars tvingades så två europeiska företag (SKF och Schaeffler) och fyra japanska företag (JTEKT, NSK, NFC och NTN, med sitt franska dotterbolag NTNSNR) att betala böter på sammanlagt 953 miljoner euro för att de drivit en kartell på marknaden för fordonslager. Dessa lager används av bil-, lastbils- och reservdelstillverkare för att minska friktionen mellan rörliga delar i ett fordon.

I april fann kommissionen att Ervin, Winoa, Metalltechnik Schmidt och Eisenwerk Würth deltagit i en kartell för att samordna priser på stålslipmedel i Europa, och dessa ålades böter på sammanlagt över 30 miljoner euro. Stålslipmedel är lösa stålpartiklar som används vid rengöring eller bearbetning av metallytor inom stål-, bil- och metallindustrier samt petrokemiska industrier.

Kommissionen bötfällde också elva företag verksamma inom produktion av högspänningsledningar för användning under mark- och under havsytan på ett sammanlagt belopp på närmare 302 miljoner euro för att ha delat upp marknader och kunder mellan sig. Elkablar används för överföring och distribution av elkraft och dras antingen under mark eller under vatten. De används framför allt för att ansluta produktionskapaciteten (särskilt kapacitet baserad på förnybara energikällor) till elnätet och för att koppla samman energinät i olika länder. Priset på sådana kablar har därför direkt inverkan på elkonsumenterna.

I september bötfällde kommissionen Infineon, Philips, Samsung och Renesas (då ett samriskföretag mellan Hitachi och Mitsubishi) för deras deltagande i en EESomfattande kartell för smartkortschip. Smartkortschip används i mobiltelefoners SIMkort, bankkort, identitetskort, pass och betaltvkort samt för många andra tillämpningar. Kommissionen utdömde böter på totalt 138 miljoner euro.

En viktig pågående utredning gäller lastbilsbranschen. Kommissionen har uttryckt oro över att vissa tillverkare av stora och medelstora lastbilar kan ha kommit överens om eller samordnat sin prissättning inom EES. Ett meddelande om invändningar skickades till de berörda företagen i november.

Genomdrivandet av EU:s antitrustregler förhindrar också dominerande företag från att stänga ute konkurrenter från marknaden, vilket är särskilt viktigt för mindre aktörer såsom små och medelstora företag. Små och medelstora företag kan också omfattas av särskilda bestämmelser som tar hänsyn till deras särdrag och deras viktiga bidrag till tillväxt och sysselsättning. I juni antog kommissionen ett reviderat tillkännagivande om avtal av mindre betydelse. Det omfattar en så kallad säker hamn för avtal som inte innehåller allvarliga begränsningar mellan företag som ligger under vissa tröskelvärden för marknadsandelar. Sådana avtal bedöms inte ha någon märkbar effekt på konkurrensen. För att göra det lättare för företag att bedöma om deras avtal omfattas av gruppundantaget i tillkännagivandet eller inte har kommissionen även publicerat en vägledning.

Kommissionen har också sett till att tillverkare av viktiga insatsvaror inte får möjlighet att höja priserna över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden genom företagskoncentrationer. Efter en grundlig utredning godkände kommissionen det föreslagna samriskföretaget mellan Ineos och Solvay på den starkt koncentrerade PVCmarknaden, men den krävde emellertid att parterna skulle avyttra ett omfattande paket av produktionstillgångar till en konkurrent.

6. Kontrollen av statligt stöd bidrar till att garantera en rättvis skattebörda för alla

Skatteintäkterna i EU står för ca 90 % av statens sammanlagda intäkter. I det nuvarande ekonomiska läget är det viktigare än någonsin att alla skattebetalare bidrar med sin del. Rättvis skattekonkurrens är också viktigt för den inre marknadens integritet och för att bevara lika konkurrensvillkor för europeiska företag. Ordförande Juncker sade följande i sina politiska riktlinjer: ”Jag ifrågasätter inte EUländernas behörighet när det gäller skattesystemen men vi måste göra mer för att bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt, så att alla bidrar på ett rättvist sätt.”

EU har ingen direkt makt över nationella skattesystem, men kommissionen kan undersöka om vissa skattesystem skulle kunna utgöra olagligt statligt stöd till företag genom selektiva skatteförmåner. När det gäller aggressiv skatteplanering har kommissionen, enlighet med regelverket om statligt stöd, framfört tvivel om vissa skattemetoder som används av stora multinationella företag.

Aggressiv skatteplanering innebär att man drar nytta av teknikaliteter i ett skattesystem eller oförenligheter mellan skattesystem för att betala mindre skatt. Denna skatteplanering kan anta många former, inbegripet användning av enskilda skattebesked. Skattebesked i sig är inte problematiska: de är skriftliga yttranden från skatteförvaltningar som görs på begäran av enskilda företag och klargör hur företagsskatten kommer att beräknas.

Skattebeslut används särskilt för att bekräfta arrangemang för internprissättning. Internprissättning avser de priser som tas ut för kommersiella transaktioner mellan olika enheter i samma företagskoncern, särskilt priserna på de varor eller tjänster som tillhandahålls av en företagsenhet i en koncern till en annan enhet i samma koncern. På detta sätt påverkar internprissättning fördelningen av skattepliktiga intäkter mellan en koncerns dotterbolag i olika länder.

Skatteavgöranden som bara är till för att förtydliga tillämpningen av allmänna regler på särskilda fall är inte ett problem i sig. Emellertid kan de innebära statligt stöd om de används för att ge en selektiv fördel till vissa företag eller koncerner. Om den ersättning som en enhet mottar inte grundas på ersättning på marknadsvillkor under normala konkurrensförhållanden kan det leda till en lägre beskattningsbar vinst för koncernen som helhet. Andra företag som köper och säljer varor eller tjänster från marknaden snarare än inom koncernen missgynnas då.

I juni inledde kommissionen formella utredningar i tre fall: Apple i Irland , Starbucks i Nederländerna och Fiat Finance & Trade i Luxemburg . En annan utredning gällande Amazon i Luxemburg inleddes i oktober. Kommissionen misstänkte att de enskilda skattebeskeden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUFfördraget. Parallellt med dessa fyra formella utredningar kommer kommissionen att fortsätta med den mer omfattande utredningen gällande skattebeslut, som nu omfattar alla medlemsstater.

7. Att främja en konkurrenskultur inom och utanför EU

Främjande av en konkurrenskultur bidrar direkt till bättre fungerande marknader, vilket är till fördel för både konsumenter och företag. Kommissionen verkar därför för konvergens och samarbete mellan konkurrensmyndigheter, både inom EU och internationellt.

10 år med förordning (EG) nr 1/2003: nuläge och framtidsutsikter

För tio år sedan antog kommissionen förordning (EG) nr 1/2003 som innebar en banbrytande reform av förfarandena för tillämpning av EU:s konkurrensregler, närmare bestämt artiklarna 101 och 102 i EUFfördraget. Förutom att införa ett verkställighetssystem som grundas på en direkt tillämpning av EU:s konkurrensregler i sin helhet gav förordning (EG) nr 1/2003 medlemsstaternas konkurrensmyndigheter och nationella domstolar befogenhet att tillämpa samtliga aspekter av EU:s konkurrensregler, i likhet med Europeiska kommissionen.