C 262/41

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet

[COM(2017) 563 final – 2017/0244 (NLE)]

(2018/C 262/07)

Föredragande: Imse SPRAGG NILSSON Medföredragande: Vladimíra DRBALOVÁ

Remiss Europeiska kommissionen, 17.11.2017 Rättslig grund Artikel 29 första stycket i EUF-fördraget Beslut av EESK:s plenarförsamling 17.10.2017 Ansvarig facksektion Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av facksektionen 27.3.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.4.2018 Plenarsession nr 534 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 194/0/4

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK sätter värde på att rekommendationen är aktuell, eftersom stora reformer av lärlingsutbildningarna äger rum i de flesta medlemsstater, och berömmer kommissionens strävan att skapa en europeisk gemensam förståelse av vad som utgör ändamålsenliga lärlingsutbildningar av hög kvalitet.

1.2 EESK instämmer i att det rättsliga instrument som kommissionen har valt främjar samordningen av en gemensam insats för att förbättra lärlingsutbildningarnas kvalitet och ändamålsenlighet. Samtidigt kvarstår handlingsutrymme på nationell nivå.

1.3 EESK konstaterar att kommissionens definition och kriterier i förslaget till rådets rekommendation respekterar de nationella systemens mångfald när det gäller lärlingsutbildningar.

1.4 EESK välkomnar att medlemsstaterna i förslaget till rekommendation uppmanas att verka för arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande i utformningen, styrningen och genomförandet av lärlingssystemen i linje med de nationella systemen för arbetsmarknadsrelationer och utbildningspraxis.

1.5 Kommittén anser att utformningen, styrningen och genomförandet av lärlingssystemen även bör innefatta ett aktivt deltagande av dem som hittills inte har betraktats som naturliga intressenter på området, men som är lika relevanta för processen, såsom ungdoms- och föräldraorganisationer, studentföreningar och lärlingarna själva.

1.6 EESK erkänner den positiva funktion lärlingsutbildningarna kan ha för att öka kompetens och anställbarhet, särskilt för ungdomar, men betonar att arbetslöshet är en komplex företeelse och att det krävs ett helhetsgrepp för att ta itu med dess bakomliggande orsaker, utöver frågan om kompetensglapp.

1.7 EESK anser att det i förslaget till rekommendation bör läggas större tonvikt vid de sätt på vilka lärlingarna kan främja ett större egenansvar för utformningen och styrningen av sina lärlingsutbildningsvägar. Om lärlingarna fick möjlighet att påverka sina egna utbildningserfarenheter skulle dessa bli mer produktiva, vilket även gynnar tillhandahållarna av lärlingsplatser.

1.8 Kommittén efterlyser tydliga kopplingar och ändamålsenlig samordning och synergier med de initiativ som redan har inletts av nätverket Eqavet ( 1 ) och beträffande Eures ( 2 )

1.9 EESK efterlyser initiativ för att undersöka möjligheterna till gränsöverskridande rörlighet för lärlingar i EU. Dessa initiativ bör ta hänsyn till de framsteg som gjorts i medlemsstaterna, särskilt i fråga om de utmaningar som finns när det gäller att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att stödja lärlingars rörlighet.

1.10 EESK välkomnar avsikten att övervaka genomförandet av rekommendationen med stöd av rådgivande kommittén för yrkesutbildning samt genom den europeiska planeringsterminen, och föreslår att indikatorer tas fram för att bedöma effekten på nationell nivå. Kommittén är redo att bedöma rekommendationens genomförande i medlemsstaterna ur det organiserade civila samhällets synvinkel.

2. Bakgrund till förslaget till rådets rekommendation

2.1 Förslaget om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet är en uppföljning av den nya kompetensagendan för Europa från 2016 ( 3 ) och bidrar till genomförandet av EU:s prioritering av sysselsättning, tillväxt och investeringar. Förslaget kompletterar principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och främjar dess genomförande på nationell nivå. Ändamålsenliga lärlingsutbildningar av hög kvalitet är också avgörande för att ungdomsgarantin ska kunna genomföras framgångsrikt, och förslaget är ett svar på den allt mer trängande uppmaningen om att sörja för bättre praktik inom ramen för ungdomsgarantin.

2.2 Towards a Shared Vision of Apprenticeships ( 4 ) ”, i vilket det betonas att både kvalitet och kostnadseffektivitet är viktigt i lärlingsutbildningarna. Inom ramen för EU:s program för dialog mellan arbetsmarknadens parter med integrerade projekt 2014–2016 genomförde arbetsmarknadens parter i EU separata projekt om lärlingsutbildningar: EFS inriktade sig på lärlingsutbildningarnas kvalitet och BusinessEurope, UEAPME och CEEP inriktade sig på kostnadseffektivitet. Deras arbete utmynnade i det gemensamma uttalandet ”i vilket det betonas att både kvalitet och kostnadseffektivitet är viktigt i lärlingsutbildningarna.

2.3 I juli 2013 inrättades Europeiska alliansen för lärlingsutbildning. Det är en unik plattform för myndigheter och berörda parter (företag, arbetsmarknadens parter, handelskamrar, yrkesutbildningsanordnare, regioner, ungdomsrepresentanter och tankesmedjor) som har som mål att höja kvaliteten och öka utbudet på lärlingsutbildningar i Europa och göra dem mer attraktiva ( 5 )

2.4 Det föreslagna instrumentet, en rådsrekommendation, respekterar både subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Som rättsligt instrument markerar det medlemsstaternas åtagande för åtgärderna i rekommendationen och tillhandahåller en solid politisk grund för samarbete på europeisk nivå på området. Eftersom lärlingsutbildningar vanligtvis bygger på ett anställningsavtal eller andra avtalsförhållanden, betraktas lärlingar som både personer som genomgår lärande på arbetsplatsen och arbetstagare. Den rättsliga grunden för detta initiativ är därför artiklarna 153, 166 och 292 i EUF-fördraget.

2.5 Det övergripande målet med rekommendationen är att ”bidra till lärlingarnas anställbarhet och personliga utveckling och till utvecklingen av högutbildad och kvalificerad arbetskraft som motsvarar arbetsmarknadens behov” ( 6 ) . Det specifika målet är att ”tillhandahålla en enhetlig ram för lärlingsutbildningar som grundas på en gemensam förståelse av vad som definierar kvalitet och ändamålsenlighet, med beaktande av hur många olika yrkesutbildningssystem det finns i medlemsstaterna”.

2.6 I rekommendationen avses följande med lärlingsutbildningar: ”Formella yrkesutbildningssystem som kombinerar ett omfattande lärande på arbetsplatsen på företag och andra arbetsplatser med lärande på utbildningsinstitutioner och som leder till nationellt erkända kvalifikationer. De kännetecknas av ett avtalsförhållande mellan lärlingen, arbetsgivaren och/eller yrkesutbildningsinstitutionen, och lärlingen får lön eller ersättning för sitt arbete.”

2.7 För att se till att lärlingssystemen tar hänsyn till arbetsmarknadens behov och gynnar både studerande och arbetsgivare fastställs och rekommenderas i förslaget kriterier för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet inom två kompletterande områden. Inom det första området, lärande- och arbetsvillkor, är de specifika kriterierna följande: skriftligt avtal, läranderesultat, pedagogiskt stöd, arbetsplatsen, lön och/eller ersättning, socialt skydd och villkor avseende hälsa och säkerhet. Inom det andra området, ramvillkor, är de specifika kriterierna följande: regelverk, medverkan av arbetsmarknadens parter, stöd till företag, flexibla utbildningsvägar och rörlighet, yrkesvägledning och informationsåtgärder, öppenhet och insyn, kvalitetssäkring och uppföljning av personer med yrkesutbildning.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar och stöder förslaget till rekommendation, som är en uppföljning till och kompletterar nyligen genomförda initiativ på alla nivåer inriktade på att återinföra ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet i EU.

3.2 I Romförklaringen från 2017 åtog sig EU:s stats- och regeringschefer att arbeta för en ”union där ungdomar får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten”. En väsentlig del av detta åtagande var att förse ungdomar med kompetens som kan underlätta deras tillträde till arbetsmarknaden. Ett ändamålsenligt sätt att göra detta är genom lärlingsutbildningar.

3.3 Det står klart att lärlingsutbildningar inte kan undanröja arbetslösheten. Lärlingsutbildningar kan vara användbara för att fortbilda/omskola arbetslösa i alla åldrar för att återintegrera dem på arbetsmarknaden. Lärlingsutbildningar bör också erbjudas personer med invandrarbakgrund som en ändamålsenlig strategi för att främja social inkludering och en integrerad arbetskraft. Samtidigt bör man undvika att lärlingsutbildningarna inriktas på lågkvalificerade arbeten och dåliga utbildningar – det skulle kunna skada lärlingsutbildningarnas anseende.

3.4 Som en form av lärande på arbetsplatsen ger lärlingsutbildningar tillfälle att förvärva formella kvalifikationer samt yrkesspecifika färdigheter och kompetenser som motsvarar behoven på arbetsmarknaden, vilket ökar lärlingarnas anställbarhet och sysselsättningsmöjligheter ( 7 ) . Utbildningserfarenheten bör resultera i motståndskraftiga färdigheter och kompetenser som kan användas även utanför den specifika lärlingsplatsen. Det är ett sätt att främja den personliga utvecklingen och göra det lättare att förvärva teknisk, digital, mjuk och social kompetens på ett integrerat sätt.

3.5 De kan vara ett särskilt effektivt sätt att underlätta övergången från utbildning till arbete ( 8 ) . Övergångsperioden är allt längre för många ungdomar, och det måste satsas mer på att förkorta den. Därför bör utbildningsmöjligheter som lärlingsutbildningar göras ännu mer relevanta genom kvalitetsstandarder och ändamålsenliga system.

3.6 Även om lärlingar oftast är ungdomar som genomgår utbildning vill kommittén betona att lärlingssystem bör utformas så att de tilltalar vuxna. Genom lärlingsutbildningar för vuxna kan dessa skaffa sig kvalifikationer som ökar anställbarheten och skapar nya möjligheter till karriärutveckling.

3.7 Arbetsgivare måste brottas med en ökande brist på arbetstagare med kompetens som motsvarar deras behov och som krävs för att de ska kunna förbli konkurrenskraftiga. Lärlingsutbildningarna kan ge lärlingarna kompetens som ökar deras anställbarhet och som samtidigt efterfrågas på arbetsmarknaden. Om lärlingar och arbetsgivare behöver samma kompetens kan lärlingssystemen vara attraktiva för båda parter. Genom lärlingsutbildningar kan arbetsgivare dessutom utbilda och investera i människor och på lång sikt behålla kvalificerade och motiverade anställda ( 9 )

3.8 Kommittén är medveten om att företag analyserar hur de kan delta i lärlingssystem på ett sätt som gör dem mer attraktiva och fördelaktiga för företagen. EESK understryker dessutom att lärlingsutbildningarnas ändamålsenlighet är ett mångfasetterat begrepp, inte bara en kostnads-nyttoanalys. Å ena sidan handlar det om att inse att lärlingsutbildningsanordnarna investerar i att skapa en utbildning och förväntar sig avkastning på investeringen över tid i form av bättre anpassad kompetens, vilket stimulerar och främjar tillgången på lärlingsplatser ( 10 ) . Å andra sidan handlar det om att faktiskt överföra människor till arbetsmarknaden på ett högkvalitativt sätt.

4. Utforma och genomföra lärlingssystem – ett partnerskap

4.1 I många länder måste de befintliga lärlingssystemen och deras attraktionskraft förbättras. Utmaningar är bl.a. en negativ bild av lärlingsutbildningar bland allmänheten, lärandevärde, bristande intresse från arbetsgivarnas sida och begränsat eller inget partnerskap med det organiserade civila samhället vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av systemen.

4.2 Lärlingsutbildningarna är först och främst en utbildningsmöjlighet och bör därför bygga på ett studerandeinriktat tillvägagångssätt och utformas med utgångspunkt i de studerandes bästa samt deras förmågor och möjligheter, samtidigt som man tar hänsyn till behoven på arbetsmarknaden. Detta skulle innebära att man ser till att lärlingarna förverkligar sin fulla potential och uppnår sina utbildningsmål, vilket även skulle gynna arbetsgivarna.

4.3 Lärlingarnas åsikter bör beaktas vid beslut som direkt kan påverka dem och deras rättigheter, före, under och efter praktikperioden. De bör kunna påverka utbildningsmålen för praktiken och ha möjlighet att ge återkoppling om lärlingsutbildningens kvalitet och ändamålsenlighet. Bristen på representationsstrukturer begränsar lärlingarnas möjligheter att framföra sina synpunkter.

4.4 Lärlingsutbildningarna kan hjälpa både ungdomar och äldre att förvärva fullständig kompetens och förmåga i ett arbete eller en yrkesverksamhet och att öka sin anställbarhet. I många fall utnyttjas dock inte denna potential eftersom lärlingsutbildningarnas kvalitet är bristfällig, deras lärandevärde inte prioriteras och lärlingarnas rättigheter inte respekteras i tillräcklig grad.

4.5 Dessutom anser EESK att en dynamisk arbetsmarknad behöver kompetenser i högre grad än färdigheter. Därför bör läranderesultaten vara inriktade på motståndskraftiga kompetenser snarare än på kortsiktiga färdigheter.

4.6 Lärlingsutbildningarna bör ha en stark arbetsplatsdimension: minst hälften av utbildningstiden bör ägnas åt att praktiskt lära sig yrket, och när så är möjligt bör detta kombineras med internationell erfarenhet.

4.7 Utbildare, mentorer eller handledare på praktikplatser bör vara vederbörligen certifierade och ges nödvändiga färdigheter, både pedagogiska och yrkesspecifika, för att utbilda lärlingar. De bör dessutom ges tillgång till löpande fortbildning i enlighet med principen om livslångt lärande.

4.8 Synergier mellan lärlingsutbildningarnas kvalitet, ändamålsenlighet och attraktionskraft kan endast säkerställas genom ett nära samarbete mellan samtliga berörda intressenter – utbildningsanordnare, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället och lärlingar på nationell, regional och lokal nivå.

4.9 Strukturer bör upprättas på alla myndighetsnivåer, med deltagande av samtliga berörda socioekonomiska intressenter (t.ex. lärlingsutbildningsanordnare, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, handelskamrar, ungdomsorganisationer, studentföreningar och lärlingar), med tydliga processer och uppgifter för att påverka och ta del i beslut som rör utformningen, genomförandet och övervakningen av lärlingssystemen.

5. Främja lärlingsutbildningar

5.1 För att inte lärlingsutbildningarna ska uppfattas som en mindre attraktiv eller mindre prestigefylld utbildningsväg, särskilt för ungdomar, är det nödvändigt att framhålla lärlingsutbildningarna som ett värdefullt alternativ och en utbildningsmöjlighet av likvärdig kvalitet och inte som ett aktivt arbetsmarknadsinstrument.

5.2 Främjandet av lärlingsutbildningarna bör kombineras med åtgärder för att ta itu med könsstereotyper som bygger på traditionella sociala roller, vilka fortfarande påverkar såväl lärlingsplatsernas tillsättning och popularitet som reklamen för dem på ett negativt sätt.

5.3 Alla berörda parter, från politiska beslutsfattare till arbetsmarknadsparter, organisationer i det civila samhället och utbildningsanstalter, kan på ett avgörande sätt bidra till att öka lärlingsutbildningarnas popularitet, och det är viktigt att de samarbetar. Främjandet av en bättre bild av lärlingsutbildningarna måste gå hand i hand med, och är beroende av, att systemens kvalitet och ändamålsenlighet förbättras.

5.4 De offentliga myndigheterna bör investera mer resurser i att genomföra åtgärder för att främja lärlingsutbildningar på lokal nivå för potentiella lärlingar och uppmuntra arbetsgivarna att erbjuda lärlingsutbildningar.

5.5 EESK anser att det går att använda ESF för att hjälpa till att inrätta eller vidareutveckla ändamålsenliga lärlingsutbildningar av hög kvalitet i medlemsstater som behöver större finansiellt och tekniskt stöd för att uppnå målen inom ramen.

5.6 Det är väsentligt att ge arbetsgivarna, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag, det finansiella och icke-finansiella stöd de behöver för att upprätta högkvalitativa och ändamålsenliga lärlingsutbildningar och lärlingssystem.

5.7 Arbetet med att skapa en ny bild av lärlingsutbildningarna bör bygga på ett rättvist, inkluderande, icke-diskriminerande och innovativt tillvägagångssätt. De mest missgynnade personerna i samhället bör ha tillgång till den bästa hjälpen och vägledningen till utbildning och lärande på arbetsplatsen av hög kvalitet i enlighet med sina intressen och ambitioner. Åtgärder bör vidtas på alla nivåer för att ta itu med diskriminering på grund av migrantstatus, socioekonomisk bakgrund, etnicitet, religion, ålder, kön eller annan status, vilket hindrar lika tillgång till lärlingsutbildningsmöjligheter.

6. Lärande- och arbetsvillkor

6.1 EESK anser att lärlingsutbildningarna bör bygga på ett skriftligt och rättsligt bindande dokument, t.ex. ett inlärningsavtal eller skriftligt avtal, mellan arbetsgivaren, lärlingen och utbildningsanstalten. Detta dokument bör innehålla en tydlig beskrivning av alla parters rättigheter och skyldigheter samt en beskrivning av utbildningsmålen, uppgifterna och annan relevant information om lärlingsplatsen (inbegripet men inte begränsat till varaktighet, arbetstid, lön osv.).

6.2 Kommittén är starkt övertygad om att lärlingar har rätt till en anständig lön och/eller ersättning, som förhandlas fram genom kollektivavtal eller i linje med nationella eller branschspecifika krav. Tillräcklig lön eller ersättning kan göra det möjligt för fler, särskilt personer från familjer med låg inkomst, att inleda lärlingsutbildningar, och kan bidra till att man undviker att lärlingsutbildningar missbrukas som obetalt och överdrivet flexibelt arbete.

6.3 EESK upprepar vikten av att se till att lärlingarna får tillräcklig och snabb information om eventuella arbetsmiljörisker under lärlingsutbildningen, och att lärlingarna till fullo omfattas av arbetsmiljöföreskrifterna.

7. Övervaka och utvärdera lärlingssystemen

7.1 Alla lärlingsutbildningsanordnare bör förbinda sig att uppfylla vissa kvalitetskrav. Lärlingarna bör alltid få handledning av en behörig handledare före, under och efter lärlingsutbildningen för att se till att utbildningsmålen uppnås, lärlingens rättigheter respekteras och kvaliteten säkerställs.

7.2 Ett övervakningssystem bör införas för att observera lärlingarnas framsteg i förhållande till utbildningsmålen samt utbildningens kvalitet och ändamålsenlighet. Resultaten av en sådan utvärdering bör delges lärlingarna och lärlingsutbildningsanordnaren, så att de vid behov kan utvecklas. När så är möjligt skulle detta övervakningssystem kunna användas som en metod för att mäta hur många av lärlingsutbildningarna som senare leder till sysselsättning.

8. Erkänna kvalifikationer

8.1 Lärlingsutbildningssystemen bör utmynna i officiella kvalifikationer som erkänns på nationell, europeisk och internationell nivå i enlighet med den europeiska referensramen för kvalifikationer. Erkända kvalifikationer ökar lärlingarnas anställbarhet och rörlighet i landet och inom EU. De bör erbjuda genomtränglighet och göra det möjligt för lärlingarna att inleda en högre utbildning efter lärlingsutbildningen.

Bryssel den 19 april 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Eqavet – den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning.

(2) Eures – den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet.

(3) COM(2016) 381 final

(4) De europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma uttalande ’Towards a Shared Vision of Apprenticeships’, 30 maj 2016.

(5) Europeiska alliansen för lärlingsutbildning

(6) COM(2017) 563 final

(7) EESK:s yttrande ”Förbättring av resultaten i de nationella systemen för varvad utbildning” (EUT C 13, 15.1.2016, s. 57).

(8) Uppgifterna visar att 60–70 % av lärlingarna får jobb direkt efter lärlingsutbildningen, och i vissa fall ökar detta till 90 %. (Kommissionens sida om lärlingsutbildningar).

(9) Cedefop, 2015, kortfattad not – ”Making apprenticeships work for small and medium enterprises”.

(10) Yttrandet ”A shared vision for quality and effective apprenticeships and work-based learning” från rådgivande kommittén för yrkesutbildning, 2 december 2016.