EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 19.06.1997 
KOM(97) 312 slutlig 
KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT 
TELL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 
1996 
och 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS 
NYA INSTRUMENT (GNI) 
(Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 
A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA­
PARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996 
1. Gemenskapens upplåning 
2. Utlåningen inom gemenskapen 
3. Utlåningen utanför gemenskapen 
4. Europeiska investeringsfonden 
5. Budgetkonsekvenser av utlåningen 
Statistikbilaga 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT 
(GNI) 
(Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 
1. Situationen den 31 december 1996 
2. Fördelning av lånen på länder och sektorer 
Statistikbilaga 
INLEDNING 
A. Årsrapport 
Denna årsrapport utarbetas i enlighet med rådets beslut om gemenskapens nya 
instrument (GNI)1 och om låneinstrument för forskning och finansiering inom 
Euratom2. Dessutom begärde Europaparlamentet i sin resolution om intensifiering av 
den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att även verksam­
heterna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska 
investeringsbanken (EIB) skulle inkluderas. Föreliggande rapport omfattar år 1996 
och är den sjuttonde som kommissionen offentliggör för att uppfylla sin skyldighet att 
ge rådet och Europaparlamentet en så fullständig information som möjligt om 
samtliga dessa verksamheter. 
På det finansiella planet kännetecknades 1996 av en avsevärd ökning av aktiviteten, 
orsakad av en måttlig ökning av den reala tillväxten (real BNP ökade med 1,6 %) 
och en mycket kraftig förbättring av de grundläggande ekonomiska förhållandena 
(låg inflation, sanering av de offentliga finanserna, lägre räntor, uppsving för 
världshandeln). Förbättringen av den ekonomiska omgivningen stimulerade 
finansiella investeringar och emission av långfristiga värdepapper, framförallt under 
det andra halvåret. Däremot har utlåningen mattats av för OECD-området 
sammantaget (se tabell 1). 
På grund av sina specifika egenskaper hade gemenskapens låneinstrument en 
likartad utveckling under 1996. EIB:s utlåning inom gemenskapen ökade däremot 
avsevärt (+ 12,6 %). Detta var framförallt tydligt i samband med stöd till 
stödberättigade regioner, finansiering av de transeuropeiska näten och åtgärder i de 
nya medlemsländerna. Efter de exceptionella resultaten för 1995 minskade dock 
verksamheten utanför unionen på grund av ett politiskt klimat i vissa länder som var 
ogynnsamt för investeringar och på grund av att de mandat som gemenskapen gett 
banken i Latinamerika och Asien gått ut. Förnyandet av mandaten har diskuterats 
under längre tid än förutsett. 
Eftersom EIB:s mandat för detta område gick ut tidigare än för de andra 
geografiska områdena lade kommissionen i januari 1996 fram ett förslag till rådet 
om ett interimistiskt program som detta godkände i december 1996 för ett belopp 
på 275 miljoner ecu. 
1 Beslut nr 78/870/EEG, art. 6, EGT nr L 298, 25.10.1978. 
Beslut nr 81/19/EEG, art. 7, EGT nr L 37, 10.2.1981. 
Beslut nr 81/1013/EEG, art. 7, EGT nr L 367, 23.12.1981. 
Beslut nr 82/169/EEG, art. 6, EGT nr L 78, 24.3.1982. 
Beslut nr 83/200/EEG, art. 7, EGT nr L 112, 28.4.1983. 
Beslut nr 87/182/EEG, art. 9, EGT nr L 71, 14.3.1987. 
2 Beslut nr 77/270/Euratom, art. 4, EGT nr L 88, 6.4.1977. 
3 Dok. PE/67134, 5.3.1981, EGT nr C 287, 9.11.1981. 
3 
Med tanke på att det vore lämpligare att förnya alla mandat på samma gång och 
samtidigt låta deras giltighetstid sammanfalla med perioden för den budgetplan i 
vilken budgetreserven fastställs föreslog kommissionen rådet att EIB skulle fa ett 
nytt treårigt mandat för samtliga tredje länder för perioden 1997 till 2000. På 
grundval av detta beslutade rådet i början av 1997 att bevilja en garanti ur 
gemenskapens budget för 70 % av de undertecknade lånen, inklusive både kapital 
och räntor, upp till ett tak på 7 105 miljoner ecu. Mandatets länderfördelning är 
följande (se vidare tabell 8 i bilagan): 
Länder i Central- och Östeuropa: 3 520 miljoner ecu 
Medelhavsländer: 2 310 miljoner ecu 
Tredje land i Latinamerika och Asien: 900 miljoner ecu 
Sydafrika: 375 miljoner ecu 
B. Halvårsrapport 
I syfte att säkerställa att den upplåning som är avsedd att främja investeringar inom 
gemenskapen kontinuerligt övervakas föreskrivs dessutom i 1983 och 1987 års beslut 
om gemenskapens nya instrument (GNI) att kommissionen skall lämna en 
halvårsrapport till parlamentet och rådet om hur stor del av de upplånade beloppen 
som har utnyttjats. Del B av detta dokument innehåller därför en redogörelse för 
verksamheten inom ramen för det nya instrumentet från och med den 1 juli till och 
med den 31 december 1996. 
A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 
1996. 
1. GEMENSKAPENS UPPLÅNING 
1.1. För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har 
kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån skall 
användas till att finansiera uppförande och förbättring av kärnkraftverk (Euratomrs 
tak f.n.: 4 miljarder ecu), till att finansiera investeringar som genomförts inom 
gemenskapen inom ramen för GNI (tak f.n.: 6,8 miljarder ecu), till att i enlighet med 
Parisfördraget främja produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn 
samt, i förekommande fall, till att finansiera lån till medlemsstater med betalnings­
balansproblem (tak: 14 miljarder ecu). I avsnittet för varje instrument anges hur stort 
belopp som fortfarande är disponibelt. 
Inom ramen för avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån 
för att finansiera finansiella stödprogram till förmån för länder i Central- och 
Östeuropa, i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS), samt åtgärder inom 
ramen för Medelhavsprotokollen. 
Europeiska investeringsbanken har såväl innanför som utanför unionen varit 
starkt involverad i finansieringen av gemenskapspolitik och prioriterade 
gemenskapsuppgifter, i sådan utsträckning att dess upplåning utgör huvuddelen av 
gemenskapens upplåning (se tabell 1). 
1.2. Gemenskapsinstitutionernas upplåning var 1996 totalt 18,0 miljarder ecu, dvs. en 
ökning med 36,4 % jämfört med föregående år (se tabell 1). Denna ökning är 
visserligen mindre, men inte avsevärt mindre, än ökningen av OECD-länderaas 
emissioner av obligationer på de internationella marknaderna. Den kan 
huvudsakligen tillskrivas de emissioner EEB gjort för att finansiera verksamhet inom 
sitt behörighetsområde. Kommissionens emissioner (allokerade lån) har däremot 
fortsatt att följa rådets riktlinjer vilka syftar till att föra över viss verksamhet från 
kommissionen till EEB. 
Totalt sett har gemenskapsemissionernas andel av de obligationer som emitterats 
inom OECD-området förblivit på i stort sett samma nivå som tidigare. För övrigt 
kan den starka tillväxten för obligationer i euro noteras, med en ökning på 64 % i 
förhållande till året innan. 
En mer optimistisk uppfattning på finansmarknaderna, lägre räntor och utsikterna 
till en måttlig uppgång i den ekonomiska aktiviteten är inte faktorer som gynnar 
emissioner av värdepapper med rörlig ränta, vars relativa andel återigen har minskat. 
Tabell 1 
Upplåning på de Internationella marknaderna (miljarder ecu) 
1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
^Gemenskapsinstitutioner 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 13,2 18,0 
varav 
1.1 EKSG 0,9 1,1 1,4 1,5 0,9 0,6 0,4 0,3 
1.2 EG (a) 0,5 0,4 1,7 1,2 5,0 0,3 0,4 0,1 
1.3 Euratom _____ rj,1 - -
1.4 EIB 9,0 11,0 13,7 13,0 14,2 14,2 12,4 17,6 
2.0ECD-länder(b) 
(fördelning per instrument) 
2.1 Emission av obligatlo 232,2 180,5 240,2 257,1 410,8 360,3 357,3 559,6 
varav: euro-obligationer 193,2 141,4 200,5 212,7 337,0 309,7 283,9 455,9 
22 Lån 117,5 103,3 99,9 96,0 123,7 202,7 285,9 274.0 
3. Gemenskapsinstitutionemas 
emission av obligationer 
i %avOECD-ländernas 3.9 6,1 5,7 5,1 3,5 3,9 3.5 3.2 
(a) GNI + betalningsbalansstöd 
(b) Beräknat på grundval av den årliga genomsnittliga växelkursen för ecun. 
Källa: OECD och EG 
2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 
2.1. Under 1996 gick förbättringen av de grundläggande ekonomiska förhållandena hand 
i hand med en nedgång i den ekonomiska aktiviteten (real BNP ökade med 1,6 % 
jämfört med + 2,5 % 1995). Även om exporten fortsatte att öka i oförminskad takt 
(+ 3,3 % i reala termer) påverkades investeringarna i allmänhet och särskilt inom 
byggnadssektorn och sektorn för offentliga arbeten fortfarande av den strama 
kontrollen av de offentliga underskotten. 
De framgångar som nåtts i nästan alla länder med att bekämpa inflationen och det 
mycket tydliga räntefallet hade i slutet av 1996 inte lett till en tillräcklig ökning av 
sysselsättningen för att arbetslösheten skulle sjunka. Investeringarna ökade dock i 
sektorn för små och medelstora företag. 
2.2. I detta sammanhang och i avsikt att fa till stånd en gynnsam makroekonomisk ram 
för den ekonomiska och monetära unionen beviljade Europeiska investeringsbanken 
lån för 20,95 miljarder ecu inom Europeiska unionen, jämfört med 18,6 miljarder 
1995, dvs. en ökning med 12,6 % (se tabell 2). Långivningen bidrog till att skapa en 
investeringsvolym som uppskattas till 60 miljarder ecu, dvs. ca 5 % av 
bruttoinvesteringarna i unionen. En betydande utlåning ägde rum i Österrike, 
Sverige och Finland, där volymen praktiskt taget fördubblades jämfört med deras 
första medlemsskapsår 1995. Den största tillväxten i utlåningsvolym noterades dock 
i Nederländerna, Italien, Grekland, Frankrike och Tyskland. 
Finansieringen av investeringar som bidrar till den regionala utvecklingen och till 
att stärka den ekonomiska sammanhållningen fortsatte att stå i centrum för bankens 
intresse under 1996 (se tabell 5 i bilagan). Denna utlåning står för mer än två 
tredjedelar av lånevolymen. Lånen är koncentrerade till strukturfondernas områden, 
särskilt till de sk. sammanhållningsländerna, östra delen av Tyskland och Syditalien 
(Mezzogiorno) där utlåningen åter har nått samma volym som 1994. Efter reformen 
av fonderna 1989 har utlåningen till förmån för regional utveckling stigit till 85 
miljarder ecu och har på så sätt bidragit till att finansiera investeringar som beräknas 
uppgå till 249 miljarder ecu. 
Sedan flera år tillbaka har EEB anpassat sina lånevillkor till de speciella krav som 
ställs i samband med upprättandet av de sammanhängande nät som är väsentliga för 
handeln inom gemenskapen. Banken har således kunnat medverka direkt i 
finansieringen av de transeuropeiska näten (TEN) och särskilt i de prioriterade 
projekt som fastställdes av Europeiska rådet i Essen. I slutet av 1996 hade den 
således godkänt låneåtaganden på detta område som uppgick till 10,7 miljarder ecu. 
Sedan 1993 har EIB, inom unionen, ställt 30 miljarder ecu till förfogande för 
upprättande av transeuropeiska nät för transporter, energiöverföring och 
telekommunikationer. De möjligheter som den särskilda TEN-faciliteten erbjuder 
har i största möjliga utsträckning utnyttjats. 
Tabell 2 
EIB:s utlåningsstruktur (tecknade lån) - geografisk fördelning | 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
övriga (art. 18) 
Summa (gemenskapen) 
AVS-ULT, Sydafrika 
Medelhavsländer 
öst- och centaleuropa 
Latinamerika, Asien 
Summa utanför gemenskapen 
SUMMA TECKNADE LAN 1993 
miljoner ecu % 
372 1,9 
876 4,5 
2 097 10,7 
511 2,6 
4 005 20,4 
2 206 11,2 
388 2.0 
3 362 17,1 
0,0 
380 1,9 
0.0 
1 489 7.6 
0,0 
0,0 
1 929 9,8 
111 0.6 
17 724 90,4 
226 1,2 
681 3,5 
882 4,5 
99 0,5 
1 887 9,6 
19 611 100,0 1994 
miljoner ecu % 
615 3,1 
850 4,3 
2 408 12.1 
535 2,7 
3 012 15,1 
2 477 12,4 
291 1,5 
3100 15,6 
5 0,0 
400 2,0 
90 0.4 
1 110 5.6 
60 0.3 
15 0.1 
2 455 12.3 
261 1,3 
17 682 88,7 
462 2,3 
607 3,0 
957 4,8 
220 1,1 
2 246 11,3 
19 928 100,0 1995 
miljoner ecu % 
665 3.1 
825 3,9 
2 715 12.7 
525 2,5 
2 818 13,2 
2 207 10,3 
327 1,5 
3 435 16,0 
79 0,4 
319 1,5 
242 1,1 
1 232 5,8 
179 0,8 
273 1,3 
2 244 10,5 
519 2,4 
18 604 86,9 
475 2,2 
1 038 4,8 
1 005 4,7 
288 1,3 
2 806 13,1 
21 410 100,0 1996 
miljoner ecu % 
657 2.8 
688 3,0 
3 022 13,0 
721 3,1 
2 553 11,0 
2 509 10,8 
189 0,8 
4121 17,7 
0,0 
766 3,3 
490 2,1 
1 294 5,6 
302 1,3 
846 3.6 
2 386 10,3 
402 1,7 
20 946 90,1 
452 1.9 
681 2,9 
1 116 4,8 
45 0,2 
2 294 9,9 
23 240 100,0 
Lånen till kommunikationsinfrastruktur har stabiliserat sig på samma nivå som 
föregående år och uppgår till 6 506 miljoner ecu. Transportinfrastruktur står för 
4 500 miljoner ecu av detta varav huvuddelen utgörs av finansiering av vägar och 
järnvägar (4 200 miljoner ecu). På området för lufttransporter kan särskilt noteras 
finansieringen av den nya internationella flygplatsen i Aten. På telekommunikations-
området har utlåningen ökat kraftigt och återfått den betydelse den hade före 
minskningen föregående år. 
EIB är uppmärksam på gemenskapens regler på miljöområdet och på vilka 
miljöeffekter samtliga finansierade projekt har. Mot denna bakgrund beviljade 
banken 1996 lån på 5 875 miljoner ecu för miljöändamål vilket motsvarar den 
genomsnittliga nivån under de senaste räkenskapsåren (30 % av den totala 
utlåningen). 4 209 miljoner beviljades för att förbättra kvaliteten på luft och vatten 
samt för avfallshantering. För stadsplaneringsändamål avsattes 1 666 miljoner ecu. 
Utlåningen på energiområdet ökade avsevärt under 1996 och uppgick till 
4 031 miljoner ecu. En ökad vikt har lagts vid finansiering av en mångfald projekt 
som inbegriper användning av naturgas: kraftverk, transport, distribution och 
lagring. 
1996 har även kännetecknats av en mycket kraftig ökning av individuella lån till 
industriprojekt. Utlåningen till små och medelstora företag inom ramen för s.k. 
globallån stabiliserade sig efter föregående års kraftiga ökning på samma höga nivå. 
Totalt sett uppgick utlåningen för industriella ändamål till 3 776 miljoner ecu, 
varav 1 182 miljoner var individuella lån och 2 594 miljoner ecu lån inom ramen för 
globallån till förmån för mer än 11 000 små och medelstora företag. 
I slutet av 1995 var det belopp på 1 miljard ecu som anslagits till den s.k. 
mekanismen till förmån för sysselsättningsskapande små och medelstora foretag 
fullständigt utnyttjat. Mekanismen har bidragit till att skapa omkring 45 000 nya 
arbetstillfällen. I slutet av 1996 hade 2 451 små och medelstora företag bekräftat att 
ca 28 000 arbetstillfällen hade skapats och bibehållits under sex månader. 
2.3. Inom ramen för den omläggning av EKSG:s upp- och utlåning som beslutades av 
kommissionen i juni 1994 (EGT nr C 175 av den 28.6.1994), mot bakgrund av 
EKSG-fördragets utgång den 23 juli 2002, fortsatte utbetalningarna av nya lån inom 
gemenskapen att minska kraftigt jämfört med föregående år (se tabell 3). 
Tabell 3 
EKSG-làn under 1996 | 
(tusental ecu) 
Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 Sociala 
bostäder Summa 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
För. kungariket 
Utanför EG 12 183 
30 466 
34 911 5 951 
23 009 
16 721 
11 548 
58 924 
578 
50 398 
15 563 1 074 
113 
9 663 
154 
3 589 
1 800 
20 
1 937 
309 
183 
208 
357 7 025 
113 
32 672 
154 
32 493 
13 348 
20 
91 327 
35 220 
183 
578 
208 
50 755 
15 563 
Summa 77 560 167 129 15 563 19 407 279 659 
2.4. Vad gäller förvaltningen av gemenskapens nya instrument (GNI) har åter­
betalningarna fortsatt och i vissa länder har lånen nästan helt och hållet återbetalats. 
Observera att det inte förekommit några nya lånetransaktioner sedan 1991 (se 
tabell 4). 
Tabell 4 
Lånesituation för GM 31.121996 
Finansiella avtal 
Globallånf) 
Tillverkningsssektorn (*) 
Infrastruktur 
Energi 
S:a tecknade lån netto (**) 
EIB-Iån (egna medel) 
Godkända lånetak 
Restbelopp | (miljoner ecu) 
GM I 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1000,0 
9,5 Återuppbygg. 
ITALIEN 
598,7 
598,7 
351,6 
1000,0 
49,7 Återuppbygg. 
GREKLAND 
80,0 
80,0 
80,0 
0,0 GM II 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1000,0 
2,5 GM III 
2138,0 
465,3 
258,3 
2861,5 
3000,0 
138,4 GM IV 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 SUMMA 
3213,5 
15,9 
1961,9 
1005,8 
6197,1 
351,6 
6 830,0 
267,5 
(*) I ndustri och jordbruk 
(**) Tecknade lån minus annullerade 
2.5. Sedan flera år tillbaka har inga ansökningar inkommit om lån för kärnkraftsprojekt 
inom gemenskapen inom ramen för det belopp på 1,1 miljarder ecu som är 
disponibelt under Euratom:s lånetak. Däremot är flera projekt utanför 
gemenskapen under handläggning (se punkt 3.5 nedan). 
2.6. Inga ansökningar inkom under 1996 om tillgång till den medelfristiga finansiella 
mekanismen för betalningsbalansstöd till medlemsstaterna. Med hänsyn till det 
belopp som tidigare utbetalats till Grekland, dvs. 1 miljard ecu (den första 
utbetalningen av 1991 års lån på 2,2 miljarder) och till Italien, dvs. 4 miljarder ecu 
(de två första utbetalningarna av 1993 års lån på 8 miljarder), och de återbetalningar 
som gjorts under 1996 uppgick det utestående lånebeloppet inom ramen för 
mekanismen den 31 december 1996 till 4 miljarder ecu. Den disponibla marginal 
som kan finansieras genom upplåning på kapitalmarknaderna uppgår således till 10 
miljarder ecu. 
3. UTLÅNINGEN UTANFÖR GEMENSKAPEN 
1996 innebar en paus i utlåningen till stater som undertecknat samarbetsavtal med 
gemenskapen, efter den stadiga utveckling som observerats under loppet av de 
föregående åren. 
3.1. Makroekonomiskt stöd som utbetalats som betalningsbalansstöd till tredje land 
och som strukturanpassningsstöd uppgick till 155 miljoner ecu under 1996 (se 
tabell 5). Utbetalningar som avser tidigare beslutade lån av detta slag uppgick till 
140 miljoner ecu. De består av 40 miljoner ecu till länderna i Central- och 
Östeuropa (Bulgarien) och 100 miljoner till Oberoende staters samvälde (Ukraina). 
Därtill skall läggas den utbetalning på 15 miljoner ecu till Moldavien som gjorts 
inom ramen för det nya lån som beslutades 1996. 
3.2. Ingen utbetalning har skett under 1996 inom ramen för rådets beslut i december 
1991 om beviljande av en lånefacilitet på kommersiella villkor med ett tak på 
1 250 miljoner ecu till de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen. 
Eftersom ingen ny transaktion beslutats under 1996 är det totala lånebelopp som 
beviljats inom ramen för denna facilitet lika stort som 1995, dvs. 1 133 miljoner ecu 
(se tabell 8 i bilagan). 
3.3. EIB:s långivning utanför gemenskapen uppgick 1996 till 2 294 miljoner ecu, en 
minskning med ca 18 % jämfört med föregående år (se även tabell 2). Av detta 
belopp var 2 190 miljoner ecu lån ur egna medel och 104 miljoner 
riskkapitaltransaktioner ur gemenskapens eller medlemsstaternas budgetmedel 
(enligt tabell 5). 
Verksamheten har påverkats både av att förnyandet av rammandaten för tredje land 
i Latinamerika och Asien har tagit längre tid än förväntat och av ett politiskt klimat i 
vissa regioner som varit ogynnsamt för investeringar. 
Lånevolymen har ökat i länderna i Central- och Östeuropa och i Sydafrika, medan 
den minskat i AVS-ULT, Medelhavsländerna samt i Latinamerika och Asien. 
10 
3.3.1.1 länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) och i de utomeuropeiska 
länderna och territorierna (ULT) uppgick EIB:s insatser till 396 miljoner ecu 
(430 miljoner ecu 1995), varav 99 miljoner var riskkapital ur Europeiska 
utvecklingsfondens (EUF) medel. 
Två tredjedelar av lånevolymen (256 miljoner) gick till grundläggande infrastruktur, 
vilken är nödvändig för de berörda ländernas ekonomiska utveckling. 
Industrisektorn fick 42 miljoner i form av individuella lån och 98 miljoner i form av 
globallån. De sistnämnda låneavtalen ingicks med lokala finansiella institut i syfte att 
ge lån till småföretag. 
3.3.2.Lånen till Medelhavsländerna uppgick till totalt 681 miljoner ecu 1996, varav 
5 miljoner ur budgetmedel. Av lånen gick 562 miljoner ecu till övergripande projekt 
(utanför protokollen) för att förbättra kommunikationer och skydda miljön. Lånen 
inom ramen för de gällande bilaterala protokollen uppgick till 119 miljoner ecu. 
En uppdelning per sektor visar betydelsen av projekt till förmån för bekämpning av 
miljöförstöring, såväl inom hushållssektorn (uppsamling och rening av 
avloppsvatten) som industrisektorn. I Algeriet kan särskilt nämnas ett projekt för att 
sanera ett petrokemiskt industriområde och i Turkiet installation av 
avsvavlingsutrustning i ett värmekraftverk. Totalt har 380 miljoner ecu, dvs. 56 % 
av lånevolymen under räkenskapsåret, direkt finansierat åtgärder till skydd för 
miljön. 
Lån på 53 miljoner ecu har beviljats till Gaza för att förbättra distributionsnät för 
vatten och för att bygga en hamn. 
3.3.3.Utlåningen i länderna i Central- och Östeuropa var 1 116 miljoner ecu under 
1996 (1 005 miljoner under 1995) fördelat på 10 länder. Praktiskt taget hela denna 
lånevolym (97 %) beviljades inom ramen för det program på 3 miljarder ecu med 
garanti ur budgeten som bankens råd beslutade om i maj 1994. För övrigt anslogs 
30 miljoner ecu till Slovenien inom ramen för det protokoll som trädde i kraft 1993. 
Lånen i dessa länder avser nästan uteslutande, med undantag för globallån på 50 
miljoner ecu, utveckling av grundläggande infrastruktur, framför allt 
kommunikationer. Flera av lånen har bidragit till genomförandet av bygg- och 
anläggningsarbeten som har anknytning till projekt inom ramen för de prioriterade 
transportkorridorerna. 
3.3.4. Inom ramen för det bemyndigande av finansiering av investeringar i Latinamerika 
och Asien som bankens råd gav i februari 1993 undertecknades ett avtal om 
förbättring av väginfrastrukturen i Argentina (45 miljoner ecu). 
3.3.5. Banken fortsatte under 1996 sin långivning i Sydafrika genom att bevilja ett lån på 
56 miljoner ecu till utbyggnad av elnätet. 
11 
Tabell 5 
Finansiering utanför gemenskapen under 1996 I 
Länder i AVS samt ULT 
Medelhavsländer 
Central- och Östeuropa 
OSS 
Latinamerika, Asien 
Sydafrika 
Summa EKSG 
16 
16 Betalnings­
balansstöd 
(1) 
40 
115 
155 (miljoner ecu) 
EIB 
Budgetmedel 
och medel från 
EUF (2) 
99 
5 
104 Egna medel 
(3) 
297 
676 
1 116 
45 
56 
2 190 Summa 
396 
681 
1 172 
115 
45 
56 
2 465 
(1) Utbetalningar. 
(2) Medel ur gemenskapens eller EUF:s budget som beviljas och förvaltas av EIB. 
(3) Tecknade lån. 
3.4. Ett enda EKSG-lån på 15,5 miljoner ecu utbetalades under 1996 till ett stålföretag 
under omstrukturering. 
3.5. Rådets beslut av den 21 mars 1994 utvidgade tillämpningsområdet för Euratom-Iån 
till länderna i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde (OSS) i 
syfte att förbättra kärnkraftverkens säkerhet och effektivitet i dessa länder. Med 
hänsyn till det rådande tak som fastställs av rådet är det disponibla beloppet ca 
1,1 miljard ecu. 
Ett flertal projekt studeras för närvarande i Ukraina, Bulgarien, Ryssland och 
Litauen men på grund av deras komplexitet på såväl det politiska som tekniska 
planet har inget beslut om finansiering fattats under 1996. 
3.6. Gemenskapen och EIB är på samma gång andelsägare och nära samarbetspartner till 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). De innehar 
vardera 3 % av bankens kapital och har ett nära samarbete med ömsesidigt 
kompletterande åtgärder. 
Enligt EBRD:s årsrapport för 1996 godkände bankens styrelse 119 nya projekt i 
länderna i Öst- och Centraleuropa och i de nya oberoende staterna i f.d. 
Sovjetunionen (jämfört med 134 under 1995), till ett belopp om sammanlagt 
2,8 miljarder ecu, dvs. ca 10 % mer än 1995 på grundval av reviderade siffror. De 
lån som faktiskt tecknades 1996 uppgick till 2,2 miljarder ecu. Förvärv av aktie-
eller andelskapital minskade sin andel av bankens samlade verksamhet från 24 % till 
19 % mellan 1995 och 1996 och uppgick till 526 miljoner ecu. 
4. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EU) 
Under 1996 kunde EIF dra nytta av det omfattande förberedelsearbete som utförts 
alltsedan fonden inrättades i juni 1994 och således notera en kraftig ökning av 
12 
tecknade avtal. 22 transaktioner tecknades under året till ett samlat belopp om 
833 miljoner ecu, vilket innebär att det totala beloppet för tecknade avtal sedan 
fonden inrättades uppgår till 1 464 miljoner ecu. Av detta totalbelopp har 78 % 
avsett infrastruktur inom ramen för de transeuropeiska näten (TEN), medan 22 % 
har avsett åtgärder till förmån för små och medelstora företag. 
De infrastrukturprojekt som omfattats av fondens garanti har gällt transport- och 
energisektorerna. Garantier för projekt beträffande små och medelstora företag har 
koncentrerats till att understödja startfasen för pilotprogrammet "Tillväxt och 
miljö". Det rör sig om ett initiativ från Europaparlamentet som innebär att 
kommissionens budget belastas med kostnaderna för lånegarantier till förmån för 
små och medelstora företag som genomför projekt med positiva effekter för miljön. 
Bland de tretton transaktioner som godkänts inom ramen för detta program med en 
total budget på 392 miljoner ecu, har avtal om sex transaktioner på sammantaget 
162 miljoner ecu förhandlats fram och tecknats med finansiella intermediärer i fem 
medlemsstater i gemenskapen. 
I enlighet med sina stadgar bemyndigades fonden under 1996 att förvärva aktie-
eller andelskapital i företag. 75 miljoner ecu har avsatts för detta ändamål fram till 
utgången av 1998. Ett antal transaktioner har identifierats och undersökts under 
1996 och den gällande planeringen är att de första avtalen skall undertecknas i 
början av 1997. 
Vid utgången av år 1996 uppgick fondens tillgångar till 1 786 miljoner ecu, vilket 
motsvarar 89,3 % av det bemyndigade kapitalet på 2 miljarder ecu. Detta har 
tecknats av 78 andelsägare som företräder 76 finansiella institut, varvid Europeiska 
unionen företräds av kommissionen och EIB. 
5. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN 
Gemenskapens allmänna budget påverkas av utlåningen i den mån som den 
inbegriper räntesubventioner eller en garanti ur budgeten, 
5.1. Räntesubventioner 
Räntesubventioner beviljas av kommissionen på följande områden (se tabell 7 i 
bilagan): 
a) Industriell omställning på kol- och stålområdet (artikel 56 i EKSG-fördraget). 
b) Återuppbyggnad av de områden som drabbats av naturkatastrofer i Italien, 
Grekland och Portugal (autonoma regionen Madeira). 
c) Inom ramen för "lånefaciliteten för små och medelstora företag". 
Inget industriellt lån med nedsatt räntesats har beviljats för att finansiera 
investeringsprojekt i avsikt att främja avsättningen av gemenskapskol (artikel 
54 andra stycket i EKSG-fördraget). Vad gäller subventionerade lån till 
omställning på kol- och stålområdet (artikel 56) uppgick räntesubventionerna 
1996 till 36,8 miljoner ecu, jämfört med 11,5 miljoner ecu 1995 och 51,1 miljoner 
ecu 1994. 
13 
Det bör observeras att i rådets beslut om återuppbyggnad efter jordbävningen på 
Madeira 1993 föreskrivs att kommissionen skall utbetala räntesubventionerna för 
EIB-Iånen direkt till den autonoma regionen Madeira utan att de går via EIB, vilket 
var fallet i samband med jordbävningarna i Grekland och Italien. 
Den tillfälliga lånefaciliteten för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh 
utökades 1993 med tre miljarder av Europeiska rådet i Köpenhamn. Av denna 
summa är 1 miljard ecu avsatt till att stärka konkurrenskraften för små och 
medelstora foretag och omfattas av räntesubventioner som är knutna till skapandet 
av arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nytt arbetstillfälle, vilket i 
genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Genom rådets beslut av den 
19 april 1994 kunde EIB under andra halvåret 1994 börja teckna avtal om globallån 
med finansiella intermediärer i samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån 
avslutades den 15 december 1995 eftersom hela summan på 1 miljard ecu då hade 
fördelats. 
I slutet av 1996 hade 48 % av lånefacilitetens medel utbetalats, vilket motsvarade 
480 miljoner av de totala medlen, till 2 536 olika företag. Hela beloppet beräknas 
kunna vara utbetalat 1997 till förmån för omkring 4 500 företag. 
Budgetutbetalningarna för denna facilitet beräknas till 2,8 miljoner ecu 1995 och 
17,5 miljoner ecu 1996. 
Det förekommer även räntesubventioner för lån som EIB beviljar utanför 
gemenskapen (se tabell 8 i bilagan). 
5.2. Garantier ur budgeten 
5.2.1. Tillämpningsområde 
Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen 
(Euratom, GNI, betalningsbalanslån) garanteras av gemenskapernas allmänna 
budget för hela det utestående beloppet. 
I detta sammanhang har gemenskapens budget 1996 garanterat ett betalnings­
balanslån på 15 miljoner ecu till förmån för Moldavien. 
De lån som EIB beviljar till tredje land ur sina egna medel inom ramen för 
gemenskapens politik för finansiellt utvecklingssamarbete omfattas av garantiavtal. 
För lån i länderna i AVS och i ULT ställs garantin av medlemsstaterna och för lån i 
de länder i Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa samt Latinamerika och 
Asien med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal samt i Sydafrika ställs garantin 
av gemenskapen. 
I detta sammanhang har gemenskapens budget använts som garanti för följande lån: 
a) EIB-Iån till Medelhavsländer: dessa lån omfattas av en övergripande garanti 
från gemenskapen på 75 % av det tecknade lånebeloppet. 
14 
Vid utgången av 1996 uppgick det utestående beloppet för dessa lån till 
2 357 miljoner ecu, varav 265 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal (före 
anslutningen) och 2 092 miljoner i tredje land i Medelhavsområdet. 
b) EIB-lån till länder i Central- och Östeuropa, gemenskapens garanti omfattar 
100 % av det tecknade lånebeloppet. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat 
lån på 1 628 miljoner ecu av ett totalt belopp på 1,7 miljarder ecu till dessa 
länder inom ramen för Central- och Östeuropaavtalen I. Det utestående 
lånebeloppet vid utgången av 1996 var 971 miljoner ecu. 
1 slutet av 1993 förnyade gemenskapen sin garanti för de påföljande tre åren för 
EIB-lån i de central- och östeuropeiska länderna, inklusive de baltiska staterna 
och Albanien, under ett totalt tak på 3 miljarder ecu (Central- och 
Östeuropaavtalen II). Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 
2 980 miljoner ecu av ett totalt belopp på 3 miljarder ecu. Det utestående 
lånebeloppet den 31 december 1996 var endast 335 miljoner ecu. 
c) EIB-lån till tredje land i Latinamerika och Asien: Dessa lån som beviljas till 
länder med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal omfattas till 100 % av 
en garanti ur gemenskapens budget. Beslutet om låneprogrammet fattades i 
februari 1993 och det omfattar ett totalt belopp på 750 miljoner ecu under tre år 
med ett lånetak på 250 miljoner ecu per år. Vid utgången av 1996 uppgick de 
tecknade lånen till 647 miljoner ecu och utbetalningarna, vilka omfattas av 
garantin, uppgick vid samma tidpunkt till 204 miljoner ecu. Den 12 december 
1996 godkände rådet en tillfällig åtgärd under ett år med ett lånetak på 
275 miljoner ecu till förmån för dessa länder. Åtgärden löper ut i juni 1997. 
Beslutet har gjort det möjligt att knyta samman bankens ursprungliga mandat i 
regionen med det övergripande fleråriga mandat för samtliga tredje länder som 
godkändes av rådet i början av 1997. 
d) EIB-lån till Sydafrika: I juni 1995 ställde gemenskapen garanti för EIB-lån i 
Sydafrika under de påföljande två åren för ett maximalt totalt belopp på 
300 miljoner ecu. Dessa lån omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens 
budget. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 101 miljoner ecu, men 
utestående belopp under garantin (som omfattar både kapital och räntor) 
uppgick samma dag till endast 32 miljoner ecu (se tabell 6). 
5.2.2. Utestående garantier per den 31 december 1996 
De utestående garantierna ur gemenskapens budget, vilka som tidigare nämnts 
omfattar utbetalade lånebelopp, uppgick vid utgången av 1996 till ca 12 miljarder 
ecu (för närmare uppgifter se tabell 6), varav 53 % gällde tredje land. Den totala 
utestående garantin minskade med 1 238 miljoner ecu jämfört med 1995, men 
andelen för tredje land fortsatte dock att växa till 53 % jämfört med 37,5 % 1992. 
Den årliga risken för gemenskapens allmänna budget, vilken avser återbetalningen 
av skulden (amorteringar och räntor), uppgick till 3 149 miljoner ecu 1996, varav 
1 081 miljoner för tredje land. 
15 
Den 31 december 1996 uppgick gemenskapens fordringar för utbetalade förfallna 
lån till 330,7 miljoner ecu, varav 84,4 miljoner var förfallna lån till vissa republiker i 
f.d. Jugoslavien och 246,3 miljoner avsåg Tadzjikistan, Arménien och Georgien. 
Alla tillfälliga ianspråktaganden av kommissionens likvida medel i samband med 
dessa garantiåtaganden har reglerats genom budgeten fram till och med 1994 och av 
garantifonden efter dess upprättande genom rådets förordning nr 2728/94 av den 
31 oktober 1994. 
Tabell 6 
Utestående garanterade lånebelopp per den 31 december 1996 
(miljoner ecu) 
Lånetransaktioner Godkända 
tak Utestående belopp 
31.12.95(1) Utestående belopp 
31.12.96(2) 
Medlemsstater 
A. Betalningsbalansstöd 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Övriga 
3. Euratom (3) 
4. GNI (inkl. jordbävningshjälp) 
5. EIB Medelhavsländer (E.GR.P) 26 330 
14 000 
4 000 
6 830 
1 500 7 263 
1000 
4 045 
720 
1 113 
385 5 564 
500 
3 479 
572 
748 
265 
Tredje land 
A. Finansiellt stöd 
1. Ungern 
2. F.d. Sovjetunionen 
3. Tjeckien 
4. Slovakien 
5. Bulgarien 
6. Rumänien 
7. Estland 
8. Lettland 
9. Litauen 
10.Israel 
11 .Algeriet 
12.Moldavien 
13.Ukraina 
14. Vitryssland 
B. Övriga 
15.Medelhavsområdet 
16.Central- och Östeuropaavtalen I och 
17.Latinamerika och Asien 
18.Sydafrika 17 422 
5 035 
1 050 
1 250 
250 
125 
400 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
12 387 
6 362 
4 700 
1 025 
300 5 851 
2 987 
440 
347 
250 
125 
360 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
45 
85 
30 
2 864 
1 782 
933 
149 6 312 
2 679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
3 634 
2 092 
1 306 
204 
32 
TOTALSUMMA 43 752 13114 11 876 
(1) Enligt växelkursen 31.12.95. 
(2) Enligt växelkursen 31.12.96. 
(3) Utvidgning av Euratom-lån till vissa tredje länder genom beslut av den 21 mars 1994. 
16 
STATISTIKBILAGA 
17 
TabdM 
Ärlig utveckling för upp- och utlåningen i gemenskapen (miljoner ecu) 
(ecu-kure vid slutet av räkenskapsåret) 
1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
I. Erhållen upplåning 
EKSG 
Betalningsbalanslån (1) 
Euratom 
GM 
Summa kommissionen 1086 
350 1265 1517 1487 880 913 
862 860 - -
344 488 853 93 
860 541 611 945 522 76 
2469 3408 3811 1918 1435 1512 1446 
1695 
49 
3190 1474 908 
1209 4969 
2683 5877 644 
245 
49 
70 
1008 386 
410 
66 
862 298 
155 
453 
BB (2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 
Summa gemenskapen 8168 10194 9404 9584 10469 12506 16862 15657 20101 15156 13257 18006 
II. Utbetalda lån 
EKSG 
Betalningsbalanslån (1 ) 
Euratom 
GM 
Summa kommissionen 1 010 1 069 
862 
211 443 
884 393 
2105 2 767 969 
860 
314 
425 
2568 908 
357 
1265 700 
78 
778 993 
350 1382 
1695 1486 918 
1209 4969 
24 39 9 30 
1367 3116 2 704 5917 674 
245 
49 
968 403 
410 
813 280 
155 
435 
BB (3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 
Summa gemenskapen 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 
Anm.: Skillnaderna mellan summorna för kommissionens upp- och utlåning beror dels på den upplåning som görs i 
refinansieringssyfte och dels på variationer i det icke utlånade restbeloppet vid räkenskapsårets slut. 
Skillnaderna mellan EIB:s upp- och utlåningsbelopp beror på att EIB:s utlåningstransaktioner finansieras 
både via upplåning och via bankens egna medel. 
(1 ) Mekanism för finansiellt stöd till medlemsstaterna och för bistånd till tredje land. 
(2) Samtliga upptagna medel. 
(3) Tecknade län ur egna medel, exklusive ElB-garantier för projekt samt transaktioner som belastar GM:s medel. 
18 
Tabell 2 
Utestående gemenskapsupplåning (vid räkenskapsårets slut) (1) (2) (miljoner ecu) 
EKSG EIB (3) Euratom GNI Delsumma Betalnings­
balanslån Summa 
upplåning 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 6 178 
6 539 
7119 
7 034 
6 761 
6 689 
6 825 
6 738 
6 673 
7139 
7 327 
7 331 
6 548 
5 966 
4 656 16 570 
20 749 
25 007 
26 736 
30 271 
31 957 
36 928 
42 330 
48 459 
58 893 
67 784 
78 661 
83 673 
87 079 
96 649 1272 
1680 
1892 
2 013 
2168 
2 500 
2164 
1945 
1687 
1563 
1 338 
1018 
779 
720 
572 1747 
3 269 
4 432 
4 960 
5 202 
5 229 
5 514 
5 122 
4 542 
3 817 
3 326 
2 202 
1570 
1 113 
748 25 767 
32 237 
38 450 
40 743 
44 402 
46 375 
51431 
56 135 
61 361 
71412 
79 775 
89 212 
92 570 
94 878 
102 625 591 
4 610 
4 932 
3 236 
1 890 
2 997 
2 459 
2 075 
(4) 2 045 
3 516 
4 026 
5 204 
7 697 
8 032 
6 658 26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94 416 
100 267 
102 910 
109 283 
(1 ) Växelkursen den 31 december varje år har använts. Eftersom större delen av upplåningen är uttryckt i 
nationell valuta, beror skillnaden mellan två årsslut både på förändringar i värderingen av den befintliga 
lånestocken och på nettoupplåningen under året. 
(2) Ursprungligt lånebelopp minskat respektive ökat med amorteringar, uppsägningar, annulleringar.och 
växelkursjusteringar. 
(3) Från och med 1989 inklusive kortfristig upplåning. 
(4) Från och med 1990 inklusive finansiellt stöd till tredje land. 
19 
Tabell 3 
Gemenskapsupplàning under 1996, fördelad på valutor (miljoner ecu) 
EIB Euratom EKSG NCI Betalnings Summa 
balans (1) upplåning 1995 
% 1996 
% 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
PTE 
FIM 
SEK 
GBP 
Delsumrm 500 
19 
88 
5 285 
97 
2 035 
655 
102 
4 398 
65 
84 
358 
34 
191 
2 168 
16 079 64 
29 
7 
53 
35 
50 
244 155 
155 655 
25 
88 
5 349 
97 
2 064 
662 
102 
4 451 
100 
84 
358 
34 
191 
2 218 
16 478 6,1 
0,1 
19,5 
1,1 
12,0 
2,7 
1,0 
25,6 
1,5 
1,1 
7,6 
0,1 
0,6 
8,3 
87,3 3,6 
0,1 
0,5 
29,7 
0,5 
11,5 
3,7 
0,6 
24,7 
0,6 
0,5 
2,0 
0,2 
1,1 
12,3 
91,5 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Delsumm; 165 
580 
698 
33 
1 476 54 
54 165 
580 
752 
33 
1 530 2,9 
5,8 
4,0 
12,7 0,9 
3,2 
4,2 
0,2 
8.5 
SUMMA 17 555 298 155 18 008 100,0 100.0 
(1) Betalningsbalans och finansiellt bistånd till icke-medlemsstater. 
Tabell 4 
Lån beviljade inom gemenskapen under 1995 och 1996, fördelat på sektor och låneinstrument 
(miljoner ecu) 
EKSG BB(1) Euratom GM(1) Summa %ay totalbeloppet 
1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 
Produktionssektorn 
varav lan inom 
ramen för globallån 
Infrastruktur 
varav lån inom 
ramen för globallån 
Energi 
varav lån inom 
ramen för globallån 346 248 
222 178 
14 20 
12 4617 4477 
2955 2630 
10062 10388 
1299 1535 
3083 4945 
100 279 4963 4725 
3177 2808 
10096 10408 
1299 1535 
3083 4957 
100 279 27.4 23,5 
17.5 14,0 
55.6 51,8 
7,2 7,6 
17,0 24,7 
0,6 1.4 
SUMMA 360 280| 17782 19810| 18142 20090 100 100 
(1 ) Beviljade lånebelopp (individuella län och lån inom ramen för globallån). 
20 
Tabell 5 
Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1995 och 1996, 
fördelat på ekonomiska mål 
1995 1996 
miljoner ecu miljoner ecu % 
1. Regional utveckling 
1.1 Länderfördelning 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
1.2 Sektorsfördelning 
Energi 
Kommunikationer 
Miljö och diverse infrastruktur 
Industri, tjänster, jordbruk 12 143,3 
249,0 
304,0 
1 786,3 
335,7 
2 697,0 
1 440,1 
165,5 
2 458,8 
79,3 
24,0 
63,8 
1 252,8 
23,7 
4,7 
1 258,6 
2 009,0 
5 270,0 
1 614,0 
3 252,0 100,0 
2,1 
2,5 
14,7 
2,8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
0,5 
10,3 
0,2 
0,0 
10,4 
16,5 
43,4 
13,3 
26,8 13 805,0 
236,0 
397,0 
2 297,0 
730,0 
2 352,0 
1 615,0 
108,0 
2 853,0 
17,0 
254,0 
1 288,0 
10,0 
317,0 
1 331,0 
4 076,0 
4 640,0 
1 826,0 
3 263,0 100,0 
1.7 
2,9 
16,6 
5,3 
17,0 
11,7 
0,8 
20,7 
0,0 
0,1 
1,8 
9,3 
0,1 
2,3 
9.6 
29,5 
33,6 
13,2 
23.6 
2. Infrastruktur av gemenskapsintresse 
2.1 Transporter 
2.2 Telekommunikationer 
2.3 Övrigt 6 592,0 
5 494,0 
1 098.0 100,0 
83,3 
16,7 6 506,0 
4 500,0 
2 006.0 100,0 
69,2 
30,8 
3. Miljö och levnadsvillkor 
3.1 Miljö 
3.2 Stadsplanering 6 044,0 
3 972,0 
2 072,0 100,0 
65,7 
34,3 5 875,0 
4 209,0 
1 666,0 100,0 
71,6 
28,4 
4. Energi 
4.1 Egna resurser 
4.2 Importdiversifiering 
4.3 Rationell användning 3 433,0 
1 037,0 
894,0 
1 502,0 100,0 
30,2 
26,0 
43,8 4 031,0 
547,0 
2 011,0 
1 473,0 100,0 
13,6 
49,9 
36.5 
5. Företagens konkurrenskraft 
varav: små och medelstora företag (1) 3 450.0 
2 881,0 Antal 
11 736 3 776,0 
2 594,0 Antal 
11034 
(1 ) Inklusive lån inom ramen för GNI-globallån. 
OBS! Eftersom vissa lån omfattar flera mål kan beloppen under de olika rubrikerna 
inte adderas. 
21 
Tabell 6 
Lånetransaktionernas (1) geografiska fördelning inom gemenskapen 1995 och 1996 
1996 (miljoner ecu) 
EKSG EIB Euratom GNI Betalnings­
balanslån Belopp % 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungar. 
Artikel 18 (2) 7,0 
0,1 
32,7 
0,2 
32,5 
13,3 
91,3 
35,2 
0,2 
0,6 
0,2 
50.8 657,5 
688,0 
3 021,6 
721,1 
2 552,6 
2 509,2 
188,7 
4 120,7 
765,7 
489,9 
1 293,8 
302,1 
846,5 
2 386,2 
402,5 664,5 
688,1 
3 054,3 
721,3 
2 585,1 
2 522,5 
188,7 
4 212,0 
35,2 
765,9 
490,5 
1 294,0 
302,1 
846,5 
2 437,0 
402,5 3,1 
3,2 
14,4 
3,4 
12,2 
11,9 
0,9 
19,9 
0,2 
3,6 
2,3 
6,1 
1,4 
4,0 
11,5 
1,9 
Summa 264,1 20 946,1 21 210,2 100,0 
1995 
EKSG EIB Euratom GNI Betalnings­
balanslån Belopp 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungar. 
Artikel 18 (2) 8,7 
104,8 
22,9 
14,9 
89,2 
9.4 
10,2 
100.3 665,0 
825,0 
2 715,0 
525,0 
2 818,0 
2 207,0 
327,0 
3 435,0 
79,0 
319,0 
242,0 
1 232,0 
179,0 
273,0 
2 244,0 
519,0 673,7 
825,0 
2 819,8 
525,0 
2 840,9 
2 221,9 
327,0 
3 524,2 
88,4 
319,0 
242,0 
1 242,2 
179,0 
273,0 
2 344,3 
519.0 3,6 
4,4 
14,9 
2,8 
15,0 
11,7 
1.7 
18,6 
0,5 
1,7 
1,3 
6,6 
0,9 
1,4 
12,4 
2.7 
Summa 360,4 18 604.0 18 964.4 100.0 
(1) Tecknade lån. 
(2) Gemenskapsprojekt som inte är förlagda till endast en medlemsstat (t.ex. beträffande 
telekablar och -satelliter eller Nordsjöolja). 
22 
Tabell 7 
Utbetalda räntesubventioner in gemenskapen inom ramen för 
de dika gemenskapsinstrumenten 1977-1996 (miljoner ecu) 
Räkenskaps 
år Icke nuvärdesberäknade system (1) 
EKSGart54 EKSGart56 
(omstrukt) (omställa) Sysselsättning Återuppbyggnad 
Portugal jordbävning Nuvärdesberäknade system (2) 
EMS ERUF Lånefacilitet 
SMF 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 1,3 
9,8 
10,4 
25,7 
7,6 
10,5 
4,0 
6,2 
3,6 
5,9 
2,4 
3,0 
2,6 
1,3 
1.0 2,7 
16,5 
8,0 
33,4 
6,3 
19,3 
7,1 
34,0 
74,9 
33,1 
35,6 
38,6 
42,5 
40,6 
48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11,5 
36,8 4,0 
3,9 3,0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
28,6 
27,8 
26,6 
23,1 
20,1 
17,2 
0,5 (3) 200,0 
197,0 
193,2 
209,8 
200,0 12,1 
65,5 
2,8 
17,5 
( 1 ) Löpande utbetalda räntesubventioner som årligen belastat de för ändamålet avsatta budgetanslagea 
(2) Ra^esubventicm'scHTikOTTrisaor^ 
Mumsurrma, vilken belastat budgeten det första året. 
(3) Räntesubventioner på 475 500 ecu som kommssionen utbetalat direkt till den autonoma 
regionen Madeira (rådtes beslut nr 95/250/EG av den 29 juni 1995). 
23 
Tabell 8 
Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var i kraft dier avtalat den 31 december 1996 | 
(miljoner ecu) 
Lin ur budgetmedel | Betalningsbalansstöd (4)T 
Slag av avtal LånurBBrs 
egna medel 
Sutår Tak 
(1) Rskk^i tal-
transaktioner 
(2) Gåvobistånd 
(3) Beviljat Utbetalat EKSG 
AVS/ULT 
AVS 
ULT finansiella protokollet 
Fjärde Lomekonventionen 
Rådets beslut 2000I 
200M 1693 
1658 
35 1030 
1000 
30 12102 
11967 © 
135 ® 
Sydafrika Rådets beslut 
Rådets beslut (7) 1997 
2000 300 
375 
Medd havsområdet (6) 
Algeriet, Cypern, Egypten, 
Israel, Jordanien, Libanon, 
Malta, Marocko, Syrien, 
Tunisien, Turkiet, Gaza 
och Västbanken 
Turkiet 
Malta 
Cypern Europa-Medelhavsavtalen (7) 
jSärskJt finansiellt samarbete, 
lärnu ej i kraft 
((Fjärde finansiella protokollet 
flFjärde finansiella protokollet 2000 3140 
2310 204 
200 (8) 3460 
3425 (9) 760 660 
ex (10) 500 
160 (11) 160 
2000 
1998 
1998 750 
30 
50 13 
22 
Central- och Östeuropa 
Tjeckien 
Slovakien 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Ungern 
Rumänien 
Albanien Rådets beslut (7) 2000 3520 4564(13)^ 2730 
250 
125 
400 
40 
80 
100 
1.O50 
580 
105 (12) 2.315 
250 
125 
400 
20 
40 
75 
790 
510 
105 16 
Slovenien [Finansiellt protokoll 1997 150 20 m 
oss 
F.dSSSR 
Moldova 
Ukraina 
Vitryssland 1.650 1.408 
1.250 (15) 1.133 
60 60 
285 185 
55 30 
Länder i Latinamerika 
och Asien Rådets beskt 
Rådets beslut (7) 1997 
2000 275 
900 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) 
(11) 
(12) 
(13) 
(14) 
(15) Lan med räntesubventioner ur Europeiska UvecMingsfondensmeddförprok^lAVS-landemaochiULTsamtur 
miljöprojekt i Meddhavsorrrädet. 
De nödvändiga meden för att finansiera rärtesubventionerna bokförs som gåvobistånd. 
Beviljade och förvaltade av BB. 
Beviljat och förvaltat av Europeiska kommissionen 
Ackumulerade belopp sedan 1990. Transaktionerna i fråga beviljas och förvaltas av kommissionen. 
Inklusive räntesubventioner för EIB-lån. 
De dsporibla beloppen från de föregående finansiella protokollen kan arwänclassarrtdc£ oavsett om det rör sig om hela te 
eller restbelopp. 
Del av det övergripande fleråriga mandat som godkändes den 14 april 1997. 
Indkativt belopp som påförs gåvobiståndet i nästa kolumn. 
Inklusive reserverade belopp för riskkapitaltransaktioner och räntesubventioner för EIB-lån till miljöprojekt. 
Algeriet. 
Israel. 
Icke återbetalningspliktiga förskott (gåvobistånd). 
FVWRE-orogrammet för perioden 1996-1999, förvaltat av kommissionen. 
Endast för räntesubventioner för EIB-lån fall transportprojekt av gemensamt intresse. 
Kommersiella lån 
24 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
om utnyttjandegraden för gemenskapens 
nya instrument (GNI) 
(perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 
1. Situationen den 31 december 1996 
I rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (artikel 8) beträffande 
finansieringen av gemenskapens nya instrument (GNI) föreskrivs att kommissionen 
skall upprätta en halvårsrapport om hur stor del av GNI III och IV som utnyttjats. 
Föreliggande rapport omfattar perioden från och med den 1 juli till och med den 
31 december 1996. 
De olika rättsliga grunderna avgör vilken metod som skall användas för att värdera 
det tecknade utlåningsbeloppet i förhållande till det godkända upplåningstaket. 
a) För NIC III är utlåningsvolymen lägre än upplåningsvolymen för att ta hänsyn 
till transaktionskostnader och andra avgifter för de olika valutorna. 
b) För NIC IV motsvarar upplåningstaket den tecknade utlåningen. 
Vid utgången av 1996 var utnyttjandegraden för de delupplåningar som omfattas av 
rapporteringsskyldigheten följande: 
Utnyttjande av GNI-beloppen den 31 december 1996 
GNI III 
GNI IV Tak 
3 000 
750 Utnyttjat belopp 
2 862 
669 (miljoner ecu) 
Restbelopp 
138 
81 
(*) Den särskilda upplåningen på 100 miljoner ecu för europeiska 
innovationsprojekt har ännu inte godkänts av rådet. 
Den upplåning som genomförts under det andra halvåret 1996 för att finansiera 
GNI:s verksamhet eller för att refinansiera tidigare verksamhet specificeras i bilaga 
2 B. 
25 
2. Fördelning av lånen på länder och sektorer 
I tabellen nedan ges en översikt över samtliga lån som tecknats till och med den 
31 december 1996, omräknat till "upplåningsekvivalenter". Lån i annan valuta än 
ecu har omräknats enligt växelkursen den sista arbetsdagen i det kvartal som 
föregick undertecknandet av låneavtalet. 
Fördelning av GNI-lån per land 31.12.1996. (miljoner ecu) 
Land GNI I GNI II GNI III GNI IV GNI 
Ateruppb. Summa % 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade kungariket 66.8 
70,0 
239,0 
479.9 
134,9 100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29,9 
109,3 23,6 
63,2 
118,2 
72,3 
285,7 
9,9 
95,8 80,0 
598,7 23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
Summa 990,5 997,5 2 861,6 668.8 678,7 6 197.1 100,0 
SEKTOR 
GNI III 
GNI IV Produktion 
52,8 % 
100.0 % Infrastruktur 
26,5 % Energi 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
GNI IV är intressant på grund av sina särskilda kännetecken, såsom möjligheten att 
omvandla lånen till riskkapital eller att använda dem för förvärv av immateriella 
tillgångar, möjligheten att skjuta upp räntebetalningar, osv. 
Det har inte genomförts någon lånetransaktion sedan 1991. 
26 
STATISTIKBILAGA 
27 
Bilaga 1 
UTLÅNING GNI IV 
TAK: 750 MIUONER ECU (1) - (Situationen den 31 december 1996) 
Projektbeteckntng 
1 UNDERTEGNEDELÂN 
64/87 FiH (Small Business) PG-VI/A 
' .4/8 7 H H (Sm al 1 Business) PG -VIA1. 
SK/87 BNI. -PM1V/A 
.N/87 BNI, - Pîvfl V/B 
69/87 IMI -PMI V/A 
69/87 IMi-PMIV/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/A 
70''87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B 
70/8 7 MEDIOCR. CENTR.. - PMI IV/C 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/D 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/E 
71 /87 INTERBANCA - PMI IV/A 
71 ,'87 INTERBANCA - PMI IV/B 
73/87 BPI - PG V 
105/87 CENTROBANCA - PMI IV/A 
105/87 CENTROBANCA - PMI IV/B 
106/8 7 SAN PAOLO Agroindustria II 
i 07/87 CREDIOP - PMIl/A 
107/87 CREDIOP - PMI I/B 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PMI A 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
110/8 7 B° DE SANT ÄNDER - PYME 
121/87 B° DE BILBAO - PYME 
148/87 EFIBANCA - PMI I V/A 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/B 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/C 
14 8/87 EFIBANCA - PMI I V/D 
206/87 B° DE VIZCAYA - PYME A 
206/87 B° DE VIZCAYA - PYME B 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO-PYME B 
231/87 CREDIT NATIONAL - PMI III 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
101/88 EFIBANCA - PMI V/A 
101/88 EFIBANCA - PMI V/B 
101/88 EFIBANCA - PMI V/C 
101/88 EFIBANCA-PMI V/D 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI B 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI D 
109/88 BARCLAYS BANK II GL 
128/88 CENTROBANCA - PMI V/A 
128/88 CENTROBANCA - PMI V/B 
135/88 CREDIOP - PMI II/A 
135/88 CREDIOP-PMI II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA - PMI II/A 
185/88 BANCO DI SICILIA-PMI II/B 
199/88 CREDIT INDUSTRIEL ET COMML. 
237/88 IMI - PMI VI/A 
237/88 IMI - PMI VI/B 
237/88 IMI - PMI VI/C 
237/88 IMI - PMI VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KREDIETBANK NV. -GL 
119/90 KREDIETBANK NV. -GL 
48/91 B° ESPANOL DE CREDITO PG PY Avtalsdag 
15.09.87 
24.05.88 
12.10.87 
12 10.87 
31.07.87 
31.07 87 
15.09.87 
10.12.87 
03.0288 
16.03.88 
23.06.88 
07 10.87 
07.10.87 
22.07.87 
11.12.87 
11.12.87 
05.11.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.1287 
24.06 88 
24.06.88 
17.12.87 
30.11.88 
18.12.87 
18.11.88 
05 02.88 
28.12.88 
05.10.88 
05.10.88 
1601.89 
16.01.89 
10.10.88 
10.10.88 
06.02.89 
06.02.89 
21.12.88 
19.12.88 
19.12.88 
09.12.88 
09:12.88 
25.05.89 
25.05.89 
29.11.88 
19.12.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.0289 
30.11.89 
20.12.90 
20 12.90 
28.05.91 miljoner, 
ecu (2) 
31,80 
31,43 
18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
1,97 
20,19 
31,64 
4,67 
2,00 
4,55 
1,95 
9,37 
8,60 
12,04 
10,94 
20,00 
20,90 
4,53 
1,94 
4,57 
1,96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5,67 
4,53 
1,94 
4,58 
1,96 
52,32 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 
29,38 
18,04 
5,54 
25,44 Fördelning per land (2) 
DK 
31,80 
31,43 
18,04 
5,54 20,19 
31,64 
9,37 
8,60 
12,04 
10,94 
20,00 
25,44 52,32 18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
1,97 
4,67 
2,00 
4,55 
1.95 
4,53 
1,94 
4,57 
1,96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
13,23 
5,67 
4,53 
1,94 
4,58 
1,96 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 UK 
9,91 
20,90 
45,55 
29,38 
TOTALT I. 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285,73 9,91 95,83 
II. BEVILJADE 
ÄNNU EJ TECKNADE LAN 0,00 
RESTBELOPP 81,18 
TAK 750,00 
(1) EGT nr L 271, den 14 3.1987 (lånetak) 
(2) Som omräkningskurs används den kurs som i tier den sista arbetsdagen i det kvartal som föregår undertecknandet av lånet i fråga. 
28 
GNl-upplâning fördelat pâ valutor | 
A.-Utestàende skuld 31.12.1996 (1) | 
Valuta 
ECU 
BEF 
DEM 
ESP 
FRF 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 
CAD 
CHF 
JPY 
USD (miljoner) 
70,0 
304,3 
2 100,0 
277,5 
11,5 
100,0 Motsvarighet 
milj. ecu (2) 
Summa 70,0 
156,3 
320,0 
127,0 
15,6 
59,1 
748,0 Bilaga 2 
B. Nya transaktioner: 1.7.1996-31.12.1996 
Motsvarighet i milj. ecu (3) 
Dag för 
utfärdande Varaktighet 
(år) Räntesats 
(%) Valuta 
(miljoner) Nytt 
kapital (1) Re-
fmansiering 
(1) Exklusive refinansieringar för att minska skuldtjänsten på lån som tagits tidigare 
till en högre ränta. 
(2) Omräkningskurs per 31.12.1996. 
(3) Omräkningskurs vid teckningstidpunkten. 
29 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 312 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 01 
Katalognummer : CB-CO-97-299-SV-C 
ISBN 92-78-21548-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
S ^