Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Irlands nationella reformprogram 2012 och om avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram för 2012–2015 /* COM/2012/0316 final - 2012/ () */





Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Irlands nationella reformprogram 2012 och om avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram för 2012–2015 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation[2], med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,[3] med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. (2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik[4], vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. (3) Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation om Irlands nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. (4) Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som inledde den andra europeiska planeringsterminen för en integrerad politisk förhandssamordning som är förankrad i Europa 2020-strategin. (5) Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att åstadkomma finansiell stabilitet, finanspolitisk konsolidering och tillväxtfrämjande insatser. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, hantera arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. (6) Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. (7) Den 27 april 2012 lade Irland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. (8) Den 7 december 2010 antog rådet genomförandebeslut 2011/77/EU om att till slutet av 2013 bevilja ekonomiskt bistånd till Irland, i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 16 december 2010 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet. (9) Allmänt sett har Irland uppfyllt det finansiella biståndsprogrammets villkor som närmare anges i samförståndsavtalet. Bland annat uppfylldes det finanspolitiska underskottsmålet för 2011 (10,6 %) med god marginal och budgetens underskottsmål för 2012 är 8,6 % av BNP, i linje med programmets referensvärde. Finanspolitiska konsolideringsplaner på medellång sikt överensstämmer med programmets referensvärde för underskottet och ett underskott under 3 % av BNP till 2015. Irlands centralbank förutsåg en rekapitalisering av inhemska banker i soliditetsöversynen från 2011 (Prudential Capital Assessment Review). Denna har till stor del slutförts och skuldsaneringen av de inhemska bankerna överskred generellt sett programmålen för 2011. Långt framskridna planer finns på strukturella reformer för ökad konkurrenskraft och skapande av fler arbetstillfällen. (10) Irlands ekonomiska tillväxt år 2011 blev mer anspråkslös med 0,7 %, vilket i stort sett motsvarade programmets beräkningar. Tillväxten drevs på av exporten som gynnades av förbättrad konkurrenskraft och kraftig efterfrågan i utlandet. Nettoexporten bidrog med 4,7 procentenheter till BNP-tillväxten, medan den inhemska efterfrågan fortsatte minska till följd av finanspolitisk konsolidering, minskad sysselsättning och sanering av hushållens ekonomi. För 2012 är den beräknade tillväxten bara cirka 0,5 %, till följd av ogynnsamma externa villkor och den fortsatta korrigeringen av inhemsk efterfrågan. Saneringen av hushållens och företagens ekonomi kommer på medellång sikt att fortsätta hämma konsumtion och investeringar. Den exportbaserade tillväxten väntas öka till 1,9 % år 2013 och 2,8 % år 2015, baserat på Irlands gynnsamma demografiska profil och flexibla arbetsmarknad samt betydande outnyttjad kapacitet i ekonomin. (11) Utifrån en bedömning av stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario är realistiskt som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna. Programmets beräkningar av den ekonomiska tillväxten påminner om kommissionens vårprognos 2012. Programmets finanspolitiska strategi har som mål att bringa ned underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP till slutet av 2015, vilket är i linje med rådets tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet. Programmets underskottsmål är 8,3 % av BNP år 2012, 7,5 % år 2013, 4,8 % år 2014 och 2,8 % år 2015, som är programmets slutår. Denna plan bygger på konsolideringsåtgärder motsvarande 2,7 % av BNP i budgeten för 2012, breda konsolideringsåtgärder på 3,9 % av BNP åren 2013–2014 samt en ytterligare, delvis specificerad konsolideringsansträngning på 1,1 % av BNP år 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas återigen målet på medellång sikt som är ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP. Detta kommer inte att uppnås under programperioden, men målet på medellång sikt motsvarar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skulden överstiger 60 % av BNP och beräknas öka från 108 % av BNP år 2011 till 120 % år 2013, innan den börjar minska. Förfarandet vid alltför stora underskott ska pågå till 2015. Under detta och påföljande tre år kommer Irland att vara i en övergångsperiod och budgetplanerna bör åstadkomma tillräckliga framsteg mot riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som höga. (12) Irland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtagandena avser främjad konkurrenskraft och sysselsättning, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Irland att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013: Genomföra de åtgärder som anges i genomförandebeslut 2011/77/EU, som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 16 december 2010 och dess efterföljande tillägg. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] KOM(2012) 316 slutlig. [3] P7_TA (2012) 0048 och P7_TA (2012) 0047 [4] Rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012.