INNEHÅLLSFÖRTECKNING

NOT SOM ÅTFÖLJER RÄKENSKAPERNA 2

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL 3

DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 10

1. ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA 11

1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 11

1.2 Åttonde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 15

1.3 Nionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 18

1.4 Tionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 21

1.5 NOTER TILL REDOVISNINGEN AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 24

2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET 54

2.1 ANSLAG 59

2.2 KONSOLIDERAD REDOVISNING 63

2.3. ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER 68

DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET 69

3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET 70

3.1 RESULTATRÄKNING 70

3.2 BALANSRÄKNING 71

3.3 FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA 72

3.4 KASSAFLÖDESANALYS 73

3.5 NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN 75

BILAGA TILL DEL I - KAPITEL 2 (RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET): SITUATIONEN PER LAND OCH INSTRUMENT 104

NOT SOM ÅTFÖLJER RÄKENSKAPERNA

Jag intygar härmed att årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för 2010 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i bilagan till årsredovisningen.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från EIB, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

[underskrift]

Philippe Taverne

Räkenskapsförare

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Det främsta syftet är att främja ekonomisk och social utveckling med särskild fokusering på att minska och lindra fattigdom på lång sikt genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar unionen, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dessa. De medel från unionen som anslås för utveckling kommer från tre källor:

- Europeiska unionens budget

- Europeiska utvecklingsfonden

- Europeiska investeringsbanken

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla unionens stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF bildades genom Romfördraget från 1957 i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser.

EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. EUF finansieras av medlemsstaterna, lyder under egna finansiella bestämmelser och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2008–2013 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Varje ny fond ingås vanligen för en period av cirka fem år. Sedan den första partnerskapskonventionen slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas programplaneringsperioder generellt legat i fas med tillämpningstiden för varje partnerskapsavtal eller konvention. Varje europeisk utvecklingsfond styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje europeisk utvecklingsfond för den del av fondens medel som förvaltas av Europeiska kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanfattad form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som Europeiska kommissionen ansvarar för.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för Cotonou-avtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen (del 2) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro. Av detta belopp anslås 21 966 miljoner euro till AVS-staterna, 286 miljoner euro till ULT och 430 miljoner euro till kommissionen i form av stödutgifter avsedda för programplanering och genomförande av EUF[1].

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013.

EU:s budget är ettårig och enligt ettårighetsprincipen planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. Varje EUF ingås genom ett partnerskapsavtal mellan medlemsstaterna och åtföljs av en övergripande finansiering för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där budgetgenomförandet av EUF mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltas fonden av kommissionen. Eftersom medlemsstaterna har sin egen utvecklings- och biståndspolitik utöver unionens politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Under 2010 anmodades de 15 deltagande medlemsstaterna att lämna bidrag till nionde EUF. Under 2011 kommer de 27 deltagande medlemsstaterna att anmodas att lämna sina första bidrag till tionde EUF.

Även om vissa av medlen i tionde EUF har avsatts för oförutsedda behov har merparten av dem programplanerats i vägledande fleråriga ramar, som till största delen är geografiska men också tematiska, och som nyligen fastställts för åren 2008–2013. Landstrategidokument, regionala strategidokument och strategidokument på regionövergripande AVS-nivå har därför antagits av kommissionen. Genomförandet av dessa övervakas årligen och strategierna ses över efter halva löptiden (2010, pågår) och efter löptidens slut (2012). Efter det att översynerna efter halva löptiden eller efter löptidens slut har slutförts kan kommissionen, på EU:s vägnar, se över strategierna och anslagsfördelningen mot bakgrund av de berörda AVS-staternas eller AVS-regionernas aktuella behov och resultat.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. HUR FÖRVALTAS OCH SPENDERAS EUF:s MEDEL?

3.1 Rörelsekostnader

EUF:s rörelsekostnader kan ta olika former beroende på hur medlen betalas ut och förvaltas. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen EUF:s medel med hjälp av följande metoder:

Decentraliserad förvaltning: Detta avser de fall när kommissionen delegerar vissa uppgifter för genomförandet av budgeten till tredjeländer, mer eller mindre beroende på den berörde stödmottagarens lokala situation.

Centraliserad förvaltning: Detta avser de fall när budgeten genomförs endera direkt av kommissionen eller indirekt när kommissionen anförtror genomförandeuppgifter åt organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt, exempelvis EU:s byråer med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag.

Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation.

3.2 Aktörer som deltar i budgetförvaltningen

Den delegerade utanordnaren ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel när det behövs.

Chefen för EU-delegationen är den lokala sambandspersonen mellan kommissionen och de nationella eller regionala AVS- eller ULT-myndigheterna. Han eller hon arbetar i nära samarbete med de nationella eller regionala utanordnarna vid fastställandet av genomförandestrategin och sektorspolitiken, förbereder, undersöker och ser över EUF-program och -projekt.

Den nationelle utanordnaren i mottagarlandet är en högre tjänsteman som utsetts av regeringen i varje AVS-stat respektive ULT. Han eller hon företräder myndigheterna i sitt land vad avser all verksamhet som finansieras av fonden och som förvaltas av kommissionen och EIB. I de flesta fall utövas dessa funktioner av en medlem av regeringen, vanligtvis landets minister med ansvar för programplanering eller med ansvar för finanserna. Den nationelle utanordnaren utför de administrativa, tekniska och finansiella uppgifterna när det gäller förvaltningen av EUF-program och -projekt.

Räkenskapsföraren verkställer betalningsorder och betalningskrav som upprättats av utanordnarna och har ansvar för att hantera likvida medel, fastställa regler och metoder för redovisning, validera redovisningssystem, sköta bokföringen och utarbeta årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen.

3.3 Förvaltningen av EUF:s medel

Merparten av de ekonomiska medel som AVS-staterna och ULT beviljas genom EUF består av bidrag. I början av varje EUF informerar EU AVS-staterna och ULT om den bidragsnivå som dessa får tillgång till under fondens löptid. Medlen anslås på grundval av landets särskilda behov med hänsyn tagen till mottagarlandets egen politik och utvecklingsinsatser.

Mottagarlandet utvecklar en samarbetsstrategi samtidigt med, eller efter, samråd med sina utvecklingspartner (biståndsgivare). Samarbetsstrategierna med EU inkluderar vanligtvis både landets egna utvecklingsstrategier på medellång sikt, en analys av de politiska och socio-ekonomiska förhållandena samt EU:s egen bedömning. Anställda i Europeiska kommissionen lämnar tekniskt bistånd till de nationella myndigheterna vid utarbetandet av samarbetsstrategidokumentet.

Därefter utarbetas ett nationellt vägledande program (NVP) för att genomföra samarbetsstrategin. Det nationella vägledande programmet riktar sig till de sektorer och områden som ska ta emot investeringsanslaget, förklarar hur anslaget ska uppfylla sina syften, ger en tidsplan för genomförandet och specificerar hur andra aktörer såsom internationella organisationer eller icke-statliga organisationer kommer att delta i programmet (om relevant). En översyn görs av detta vägledande övergripande program varje år, efter halva löptiden och efter det att EUF löpt ut. Förbättringar och ändringar görs vid behov under programmets löptid.

3.4 Åtaganden om utbetalning av EUF:s medel

För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen och den potentielle mottagaren av EUF-medlen.

Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost med tillräckliga anslag för verksamheten i fråga. Om detta villkor uppfylls kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. EUF:s räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar

1. budgeträkenskaperna, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och

2. de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna.

Budgeträkenskaperna visar de åtaganden och betalningar som har gjorts. Budgeten förs med hjälp av en kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande.

De allmänna räkenskaperna (som baseras på principen om periodiserad redovisning) visar alla inkomster och utgifter under loppet av ett räkenskapsår (och därmed budgetutfallet) samt EUF:s ekonomiska ställning i form av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år.

3.5 Hur utbetalningar verkställs

Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande redan har godkänts av utanordnaren.

Förfinansiering är en utbetalning som är avsedd att förse mottagaren med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska denne betala tillbaka förskottet till EUF. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv kostnad förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av stödberättigande kostnader (vilka redovisas som kostnader i resultaträkningen) och återbetalda belopp.

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgifter och inkomster” (dvs. betalningsanspråk vars berättigande inte kontrollerats och som ännu inte kostnadsförts). Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas.

3.6 Återkrav av felaktiga utbetalningar

Huruvida de utgifter som ersätts genom medel från EUF är stödberättigande kontrolleras på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen kan också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter det att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand.

4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

4.1 Årsredovisningar

Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation.

Årsredovisningarna består av följande komponenter:

Del I: Fonder som förvaltas av Europeiska kommissionen

- Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde EUF

- Rapport om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF

Del II: Medel som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB)

- Årsredovisning av investeringsanslaget

Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningarna så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsbistånd.

Årsredovisningarna antas av kommissionen senast den 31 juli nästföljande år och läggs fram för kontroll av revisionsrätten och därefter för rådet och Europaparlamentet, som beviljar ansvarsfrihet.

4.2 Årlig verksamhetsrapport

Utanordnaren ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som har avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

5.1 Revision

EUF:s årsredovisning och förvaltning av medlen granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EUF:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument:

3. En årsrapport med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

4. Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskning och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

5. Särskilda rapporter om revision på vissa områden.

Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla EUF:s verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Revisionsrätten kontrollerar även räkenskaperna, ser över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningarna. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs.

5.2 Ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av räkenskaperna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till kommissionen.

Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av det ekonomiska genomförandet och det beslut varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret ”frigör” kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av det ekonomiska genomförandet för ett givet år. Arbetet kan endera leda till att ansvarsfrihet beviljas eller skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med anmärkningar från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtagits i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europarlamentet och till rådet.

DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN [2]

1. ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA

1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNINGEN för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) |

Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR |

Långfristig förfinansiering | 2.1 | 353 | 196 |

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR |

Kortfristig förfinansiering | 2.2 | 1 096 | 800 |

Kortfristiga fordringar | 2.3 | 247 | 66 |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.5 | 808 | 523 |

TOTALA TILLGÅNGAR | 2 503 | 1 585 |

KORTFRISTIGA SKULDER |

Kortfristiga skulder | 2.6 | (1 045) | (860) |

TOTALA SKULDER | (1 045) | (860) |

TILLGÅNGAR NETTO | 1 458 | 724 |

FONDER OCH RESERVER |

Infordrade medel | 2.7 | 23 879 | 20 381 |

Övriga reserver | 2.8 | 2 252 | 2 252 |

Resultat som överförts från tidigare år | (21 909) | (18 814) |

Årets resultat | (2 765) | (3 094) |

TILLGÅNGAR NETTO | 1 458 | 724 |

SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATRÄKNINGEN för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) |

Not | 2010 | 2009 |

RÖRELSEINTÄKTER | 3.1 | 140 | 49 |

RÖRELSEKOSTNADER |

Rörelsekostnader | 3.2 | (2 914) | (3 103) |

Administrativa kostnader | 3.3 | (86) | (90) |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN | (2 860) | (3 144) |

Finansiella intäkter | 3.4 | 95 | 49 |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET | 95 | 49 |

ÅRETS RESULTAT | (2 765) | (3 094) |

SAMMANSTÄLLNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) |

Not | 2010 | 2009 |

Årets resultat | (2 765) | (3 094) |

LÖPANDE VERKSAMHET | 4.2 |

Ordinarie bidrag från medlemsstaterna | 3 420 | 3 294 |

Samfinansieringsbidrag från medlemsstaterna | 65 | 2 |

(Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar | 2 | 0 |

(Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering | (157) | 72 |

(Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering | (296) | (150) |

(Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar | (62) | (45) |

Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder | 78 | 152 |

KASSAFLÖDE, NETTO | 285 | 230 |

NETTOÖKNING / (MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL | 285 | 230 |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut | 2.5 | 808 | 523 |

SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) |

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Omklassificering av samfinansieringsbidrag[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) |

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 |

1.2 Åttonde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING för åttonde EUF

i miljoner euro |

Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR |

Kortfristig förfinansiering | 2.2 | 100 | 54 |

Kortfristiga fordringar | 2.3 | 9 | 6 |

Förbindelsekonton | 2.4 | 497 | 708 |

TILLGÅNGAR TOTALT | 605 | 768 |

KORTFRISTIGA SKULDER |

Kortfristiga skulder | 2.6 | (45) | (65) |

SKULDER TOTALT | (45) | (65) |

TILLGÅNGAR NETTO | 560 | 703 |

FONDER OCH RESERVER |

Infordrat fondkapital | 2.7 | 12 840 | 12 840 |

Övriga reserver | 2.8 | (2 237) | (2 153) |

Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år | (9 985) | (9 825) |

Ekonomiskt resultat för året | (58) | (159) |

TILLGÅNGAR NETTO | 560 | 703 |

RESULTATRÄKNING för åttonde EUF

i miljoner euro |

Not | 2010 | 2009 |

RÖRELSEINTÄKTER | 3.1 | 54 | 20 |

RÖRELSEKOSTNADER | 3.2 | (116) | (180) |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN | (61) | (160) |

Intäkter från finansiella transaktioner | 3.4 | 4 | 1 |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET | 4 | 1 |

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (58) | (159) |

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för åttonde EUF

i miljoner euro |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | - | - | - | - | - |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (159) | - | (159) |

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | - | - | - | - | - |

Överföringar till tionde EUF | - | - | - | - | (85) | (85) |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (58) | - | (58) |

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 |

1.3 Nionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING för nionde EUF

i miljoner euro |

Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR |

Långfristig förfinansiering | 2.1 | 158 | 129 |

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR |

Kortfristig förfinansiering | 2.2 | 742 | 507 |

Kortfristiga fordringar | 2.3 | 233 | 59 |

Förbindelsekonton | 2.4 | 2 516 | 653 |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.5 | 7 | 11 |

TILLGÅNGAR TOTALT | 3 655 | 1 359 |

KORTFRISTIGA SKULDER |

Kortfristiga skulder | 2.6 | (392) | (366) |

SKULDER TOTALT | (392) | (366) |

TILLGÅNGAR NETTO | 3 263 | 993 |

FONDER OCH RESERVER |

Infordrat fondkapital | 2.7 | 11 039 | 7 539 |

Övriga reserver | 2.8 | 4 157 | 4 308 |

Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år | (10 854) | (8 970) |

Ekonomiskt resultat för året | (1 078) | (1 884) |

TILLGÅNGAR NETTO | 3 263 | 993 |

RESULTATRÄKNING för nionde EUF

i miljoner euro |

Not | 2010 | 2009 |

RÖRELSEINTÄKTER | 3.1 | 82 | 26 |

RÖRELSEKOSTNADER |

Rörelsekostnader | 3.2 | (1 230) | (1 880) |

Administrativa kostnader | 3.3 | (6) | (77) |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN | (1 155) | (1 931) |

Intäkter från finansiella transaktioner | 3.4 | 77 | 47 |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET | 77 | 47 |

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (1 078) | (1 884) |

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för nionde EUF

i miljoner euro |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) |

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Överföringar till tionde EUF | - | - | - | - | (151) | (151) |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) |

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 |

1.4 Tionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING för tionde EUF

i miljoner euro |

Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR |

Långfristig förfinansiering | 2.1 | 195 | 67 |

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR |

Kortfristig förfinansiering | 2.2 | 255 | 239 |

Kortfristiga fordringar | 2.3 | 5 | 1 |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.5 | 801 | 512 |

TILLGÅNGAR TOTALT | 1 255 | 819 |

KORTFRISTIGA SKULDER |

Kortfristiga skulder | 2.6 | (608) | (430) |

Förbindelsekonton | 2.4 | (3 013) | (1 361) |

SKULDER TOTALT | (3 621) | (1 791) |

TILLGÅNGAR NETTO | (2 366) | (971) |

FONDER OCH RESERVER |

Infordrat fondkapital | 2.7 | - | 2 |

Övriga reserver | 2.8 | 333 | 97 |

Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år | (1 070) | (19) |

Ekonomiskt resultat för året | (1 629) | (1 051) |

TILLGÅNGAR NETTO[4] | (2 366) | (971) |

RESULTATRÄKNING för tionde EUF

i miljoner euro |

Not | 2010 | 2009 |

RÖRELSEINTÄKTER | 3.1 | 4 | 2 |

RÖRELSEKOSTNADER |

Rörelsekostnader | 3.2 | (1 567) | (1 042) |

Administrationskostnader | 3.3 | (80) | (13) |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN | (1 643) | (1 053) |

Intäkter från finansiella transaktioner | 3.4 | 14 | 2 |

ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET | 14 | 2 |

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (1 629) | (1 051) |

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för tionde EUF

i miljoner euro |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | - | - | - | - | - |

Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) |

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) |

Kapitaltillskott – ordinarie bidrag | - | - | - | - | - | - |

Omklassificering av samfinansieringsbidrag[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Överföringar från åttonde och nionde EUF | - | - | - | - | 236 | 236 |

Ekonomiskt resultat för året | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) |

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) |

1.5 NOTER TILL REDOVISNINGEN AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i budgetförordningen för tionde EUF utarbetas årsredovisningarna med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning.

Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De värderingsregler och redovisningsmetoder som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen.

EUF:s räkenskapsförare ska lämna in den preliminära årsredovisningen till revisionsrätten för kontroll senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om redovisningen (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de slutliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De slutliga räkenskaperna ska sedan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, åtföljda av revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen.

1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER

Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomisk ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta av en mängd olika användare. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

EUF:s räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna ligger till grund för utarbetandet av årsredovisningen eftersom de ger en översikt av budgetårets samlade kostnader och intäkter enligt principen om periodiserad redovisning. De används som underlag för att fastställa den ekonomiska ställningen i form av en balansräkning som upprättas på balansdagen den 31 december.

I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Försiktighetsprincipen.

- Principen om beständiga redovisningsmetoder.

- Principen om uppgifters jämförbarhet.

- Väsentlighetsprincipen.

- Principen om att inte tillämpa kvittning.

- Principen att innehåll går före form.

- Principen om periodiserad redovisning.

1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET

1.3.1. Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december:

CZK | 25.0610 | 26.4730 | PLN | 3.9750 | 4.1045 |

DKK | 7.4535 | 7.4418 | RON | 4.2620 | 4.2363 |

EEK | 15.6466 | 15.6466 | SEK | 8.9655 | 10.2520 |

GBP | 0.8607 | 0.8881 | CHF | 1.2504 | 1.4836 |

HUF | 277.9500 | 270.4200 | JPY | 108.6500 | 133.1600 |

LVL | 0.7094 | 0.7093 | USD | 1.3362 | 1.4406 |

1.3.3. Användning av uppskattningar och bedömningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga tillgängliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Det faktiska resultatet kan skilja sig från uppskattningarna. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

1.4. BALANSRÄKNING

1.4.1 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter är han eller hon skyldig att återbetala förfinansieringen till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som återbetalats.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut i enlighet med bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut.

1.4.2 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Varje år görs även en allmän nedskrivning av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Den allmänna nedskrivningen görs med tidigare förluster som underlag. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen.

1.4.3 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument och tas upp under kortfristiga tillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts.

1.4.5 Avsättningar

Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen.

1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men som ännu inte rapporterats till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EUF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för nästföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.5. RESULTATRÄKNING

1.5.1 Intäkter

EUF har ingen intäktssida i budgeten. Bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och ränteintäkter.

Återkrav av kostnader

I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldigt att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från påföljande utbetalningar på följande sätt:

- Återkrav av kostnader: det betalningskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året.

- Återkrav av förfinansiering: i detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen.

Ränteintäkter

Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras.

1.5.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Merparten av EUF:s utgifter består av kostnader för annat än inköp. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som ligger till grund för den har inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen eller annan förordning) eller godkänts i undertecknat avtal. Eventuella kriterier för godkännande ska vara uppfyllda av mottagaren och en rimlig beräkning måste kunna göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven redovisas som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Räntekostnader

Räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras.

1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.6.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Upplysning om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

Storleken på eventualtillgångarna bedöms på balansdagen för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i redovisningen för den period då ändringen inträffar.

Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt blir reell endast om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin.

1.6.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en nu gällande förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som inte erkänns därför att: det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

Storleken på eventualförpliktelserna bedöms på balansdagen för att avgöra om ett utflöde av resurser eller tjänster är troligt. Om det är troligt att ett sådant utflöde kommer att krävas för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Långfristig förfinansiering | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

TOTALT | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att delbetalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Enligt principen om periodiserad redovisning klassificeras förskottsutbetalningar från EUF nu som tillgångar. Förfinansieringen redovisas netto i de utestående betalningskraven vad gäller förskott och de beräknade belopp som ännu inte räknats av vid årets slut.

Tidpunkten för återvinningen eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande kontraktet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar.

Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför visas dessa förfinansieringsbelopp som långfristiga tillgångar.

Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 157 miljoner euro jämfört med den 31 december 2009 beror i huvudsak på en ökning av den långfristiga förfinansiering som avser projekt mellan AVS-staterna (Intra-AVS-projekt) (118 miljoner euro) och programplanerat bistånd (58 miljoner euro) som uppvägs av en minskning av den långfristiga förfinansiering som avser sektorspolitik (13 miljoner euro).

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.2 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Kortfristig förfinansiering (brutto) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 |

Minus beräknade utbetalningar mot förfinansiering | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) |

TOTALT | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 |

De beräknade utbetalningarna mot förfinansiering är de stödberättigande kostnader som mottagarna av de utestående förfinansierade beloppen beräknas ha ådragit sig vid årets slut, men som ännu inte rapporterats. Beloppen redovisas också som kostnader i resultaträkningen för rapportperioden.

Ökningen av den kortfristiga förfinansieringen netto på 296 miljoner euro beror främst på en ökning av förfinansieringen netto under nionde EUF (235 miljoner euro) som inbegriper en ökning av den förfinansiering som avser projekt mellan AVS-staterna (191 miljoner euro), sektorspolitik (76 miljoner euro), övriga stödprogram som avser tidigare EUF (19 miljoner euro) och katastrofbistånd (14 miljoner euro). Denna ökning uppvägdes delvis av en minskning i den förfinansiering netto som avser programplanerat bistånd (76 miljoner euro).

Garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. En garanti har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det ”nominella” värdet är det faktum att garantin utfärdats som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det ”löpande” värdet är det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen.

Den 31 december 2010 uppgick det ”nominella” värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 674 miljoner euro. Det ”löpande” värdet på de garantierna belöper sig till 363 miljoner euro. Den 31 december 2009 uppgick dessa båda värden till 684 miljoner euro respektive 414 miljoner euro.

2.3 KORTFRISTIGA FORDRINGAR

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Fordringar på kunder | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Fordringar på medlemsstater | - | 125 | - | 125 | 4 |

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 |

TOTALT | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 |

Fordringar på kunderna

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Fordringar på kunder | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Nedskrivning av fordringar på kunder | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) |

TOTALT | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2010 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Det utgående saldot på återkravet visar värdet av de betalningskrav som utfärdats men ännu inte reglerats vid årsskiftet.

Räkenskapsföraren gör också en värdekorrigering av fordringar på de slutliga stödmottagarna som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Denna korrigering baserar sig på två variabler:

- En bedömning av risken för utebliven betalning, i samråd med utanordnaren.

- Skuldens förfallodatum med tillämpning av en reserv som baseras på tidigare förlustnivåer på fordringar som inte redan omfattas av en särskild nedskrivning.

Att en sådan justering görs innebär inte att man avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp.

Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan.

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Utestående betalningskrav i början av året | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 |

Utfärdade betalningskrav | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 |

Avslutade betalningskrav | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) |

Inkasserade | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) |

Ej inkrävda (art 73 i budgetförordningen) | 0 | (1) | - | (1) | (1) |

Annullerade | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) |

Avräkande mot annat belopp | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) |

Utestående betalningskrav i slutet av året | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Fordringar på medlemsstaterna

Fordran på 125 miljoner euro på medlemsstaterna i nionde EUF omfattar ett bidrag från Italien som togs emot i januari 2011.

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inkluderar huvudsakligen dröjsmålsränta på betalningskrav och räntor på förfinansiering. Vidare ingår upplupna ränteintäkter på bankkonton under denna rubrik.

Ökningen i upplupna intäkter och förutbetalda kostnader på 65 miljoner euro beror på den högre upplupna dröjsmålsräntan på förfinansiering (62 miljoner euro). Denna ökning överensstämmer med de ökade lång- och kortfristiga förfinansieringssaldona (se not 2.1. och 2.2).

2.4 FÖRBINDELSEKONTON

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Till eller från sjätte EUF | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) |

Till eller från sjunde EUF | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 |

Till eller från åttonde EUF | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) |

Till eller från nionde EUF | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 |

Till eller från tionde EUF | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 |

TOTALT | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 |

Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar.

Den viktigaste utvecklingen under 2010 vad gäller förbindelsekontona inkluderar betalningar från tionde EUF för genomförandet av åttonde och nionde EUF och kontanta medel som tagits emot av tionde EUF som avser bidrag som infordrats från nionde EUF.

2.5 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL[6]

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Likvida bankmedel | - | - | 781 | 781 | 444 |

Stabex säkerhetskonton | - | - | 17 | 17 | 65 |

Bankkonton vid samfinansiering | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Den särskilda fonden[7] för Demokratiska republiken Kongo | - | - | 0 | 0 | 1 |

TOTALT | - | 7 | 801 | 808 | 523 |

Likvida bankmedel

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna | - | - | 599 | 599 | 392 |

Avistakonton – affärsbanker | - | - | 180 | 180 | 48 |

Lokala utbetalare | - | - | 1 | 1 | 3 |

TOTALT | - | - | 781 | 781 | 444 |

Ökningen i likvida banktillgångar beror främst på att budgetgenomförandet under 2010 var långsammare än planerat.

På grund av de ytterligare helgdagarna i slutet av 2010, var inte de statliga finansförvaltningarna tillgängliga under årets sista vecka. Därför var det EUF:s likviditetsförvaltning som säkerställde att det fanns tillgång till tillräckliga medel för att täcka alla betalningar som det kunde ha lämnats instruktioner om under årets sista vecka. Det ledde till högre likvida saldon både i medlemsstaternas finansinstitut och i affärsbankernas avistakonton vid årets utgång.

Kontona hos lokala utbetalare består av medel på bankkonton i AVS-staterna och ULT som används för betalningar i lokala valutor inom mottagarländerna. Kontona förs i euro eller i någon av valutorna i unionens medlemsstater. Under 2010 stängdes 9 av de 17 kontona för de lokala utbetalarna för att uppnå en mer centraliserad betalningshantering.

STABEX säkerhetskonton

i miljoner euro |

Saldo den 31.12.2010 | Saldo den 31.12.2009 |

Sudan | 0 | 36 |

Saint Lucia | 7 | 15 |

Saint Vincent och Grenadinerna | 4 | 4 |

Zimbabwe | 0 | 3 |

Elfenbenskusten | 2 | 2 |

Malawi | 1 | 1 |

Andra länder | 2 | 3 |

TOTALT | 17 | 65 |

Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Det infördes i Lomékonventionen (1975) i syfte att lindra negativa verkningar av instabiliteten i exportintäkter från jordbruksprodukter. Saldot på Stabex säkerhetskonton motsvarar summan av de tillgängliga Stabexmedel som kommer att överföras till de berörda mottagande AVS-staterna vid en senare tidpunkt. Detta saldo tilldelas tionde EUF. Under 2010 avslutades fyra av Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument.

Utöver dessa medel finns det andra Stabexmedel som innehas av de stödmottagande AVS-staterna. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet[8] (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och en i den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av två parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt.

Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av två parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar.

Under 2010 betalades 32 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-länderna som måste undertecknas av två parter enligt artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[9]. Dessa medel överfördes från Senegal (26 miljoner euro) och Kamerun (2 miljoner euro). Vidare betalades 3 miljoner euro tillbaka från ett konto som måste undertecknas av två parter i Lesotho efter en revision. Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för tionde EUF.

Bankkonton vid samfinansiering

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Bankkonton vid samfinansiering | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

TOTALT | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Dessa bankkonton inkluderar belopp som avser samfinansieringsavtal från 2007 och tidigare. Medlen för samfinansiering tillhör de berörda medlemsstaterna och motsvarande belopp bokförs således som en skuld. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Samfinansieringen med Italien under nionde EUF pågår fortfarande i Somalia. Ett projekt i Tanzania som avser samma samfinansiering avslutades 2010.

Bankkontona för samfinansiering i tionde EUF avser gamla samfinansieringsprojekt som håller på att avslutas. Dessa medel kommer att returneras till medlemsstaterna efter instruktioner från utanordnaren.

KORTFRISTIGA SKULDER

2.6 KORTFRISTIGA SKULDER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Kortfristiga skulder | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Upplupna kostnader | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Förutbetalda kapitaltillskott | - | - | 272 | 272 | 232 |

TOTALT | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 |

Den totala ökningen av kortfristiga skulder på 185 miljoner euro beror på en ökning av kortfristiga skulder på 144 miljoner euro och en ökning av förutbetalt kapitaltillskott från Irland på 40 miljoner euro.

Kortfristiga skulder

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Leverantörer m.fl. | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 |

Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering | - | 7 | 68 | 75 | 13 |

Diverse skulder | - | - | 12 | 12 | 10 |

TOTALT | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidrags- och upphandlingsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas när det gäller fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda kostnadskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader.

Leverantörer m.fl.

Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer.

Ökningen med 80 miljoner euro jämfört med den tidigare rapporteringsperioden består i huvudsak av en ökning av skulderna till leverantörerna på 40 miljoner euro, en ökning av skulderna till tredjeländer på 21 miljoner euro och en ökning av skulderna till offentliga organ på 14 miljoner euro.

Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstaterna när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till medlemsstaterna. Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

10 miljoner euro av skulderna för samfinansiering till medlemsstaterna avser samfinansieringsavtal från 2007 och tidigare. Dessa medel hålls på därför avsedda bankkonton, se punkt 2.5, konton för samfinansiering.

Under 2010 togs nya samfinansieringsbidrag emot på 65 miljoner euro (Frankrike 39 miljoner euro, Spanien 12 miljoner euro, Belgien 11 miljoner euro, Danmark 2 miljoner euro och Nederländerna 1 miljon euro). De medel som avser samfinansieringsavtal som undertecknades under 2008 och därefter hålls inte på särskilda bankkonton.

2 miljoner euro i samfinansieringsbidrag omklassificerades från reserverna (se punkt 1.1 förändringar i nettotillgångar).

Skulderna för samfinansiering minskades med 1 miljon euro för att kompensera för de kostnader som uppstått i samband med samfinansieringsprojekten (se punkterna 3.1 och 3.2).

Diverse skulder

Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp.

Upplupna kostnader

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Upplupna kostnader | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

TOTALT | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Den del av de upplupna kostnaderna som omfattas av förfinansiering redovisas som en beräknad utbetalning mot förfinansiering (se punkt 2.2).

Förutbetalt fondkapitaltillskott

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Förenade Kungariket | - | - | 269 | 269 | 228 |

Irland | - | - | 3 | 3 | 3 |

TOTALT | - | - | 272 | 272 | 232 |

Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

TILLGÅNGAR NETTO

2.7 INFORDRAT FONDKAPITAL

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT |

Fondkapital | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Fondkapital samfinansiering[10] | - | - | 70 | 70 |

Icke infordrat fondkapital | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) |

Icke infordrat fondkapital samfinansiering10 | - | - | (69) | (69) |

Infordrat fondkapital per den 31.12.2009 | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 |

Fondkapital | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Icke infordrat fondkapital | - | (660) | (21 152) | (21 812) |

Infordrat fondkapital per den 31.12.2010 | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 |

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fond i enlighet med varje internt avtal mellan medlemsstaterna.

Icke infordrade medel motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF.

Kapitalet för åttonde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet.

Nionde EUF fick ursprungligen 10 555 miljoner euro i anslag, vilka sedan har ökats på med 105 miljoner euro från Europeiska investeringsbanken 2004, enligt rådets beslut 2003/583/EG. Detta tilläggsanslag avser åtgärder i Demokratiska republiken Kongo.

Enligt artikel 2.2 i det interna avtalet om nionde EUF avsattes en reserv på 1 miljard euro som frigjordes genom olika rådsbeslut mellan 2004–2007[11]. Till följd av AVS-EG-ministerrådets beslut under 2007[12] har kommissionen beslutat att infordra ytterligare frivilliga bidrag för att stödja den fredsbevarande resursen för Afrika inom ramen för samarbetet mellan AVS-staterna, vilket ökade nionde EUF med 39 miljoner euro.

Tionde EUF trädde i kraft 2008 med ett fondkapital som uppgick till 21 152 miljoner euro i enlighet med det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Fondkapital

i miljoner euro |

Bidrag | % | Icke infordrade bidrag för nionde EUF 31.12.2009 | Infordrat år 2010 | Icke infordrade bidrag för nionde EUF 31.12.2010 |

Österrike | 2.65 | (111) | 93 | 19 |

Belgien | 3.92 | (165) | 137 | 27 |

Danmark | 2.14 | (90) | 75 | 15 |

Finland | 1.48 | (62) | 52 | 10 |

Frankrike | 24.30 | (1 021) | 851 | 170 |

Tyskland | 23.36 | (981) | 818 | 164 |

Grekland | 1.25 | (53) | 44 | 9 |

Irland | 0.62 | (26) | 22 | 4 |

Italien | 12.54 | (487) | 439 | 88 |

Luxemburg | 0.29 | (12) | 10 | 2 |

Nederländerna | 5.22 | (219) | 183 | 37 |

Portugal | 0.97 | (41) | 34 | 7 |

Spanien | 5.84 | (245) | 204 | 41 |

Sverige | 2.73 | (115) | 96 | 19 |

Förenade Kungariket | 12.69 | (533) | 444 | 89 |

EIB | Inte tillämpligt | - | - | (40) |

TOTALT | 100.00 | (4 160) | 3 500 | (660) |

De ordinarie bidrag som infordrats och tagits emot under nionde EUF från de 15 deltagande medlemsstaterna under åren 2010 och 2009 anges ovan.

Under 2011 kommer en slutlig infordran under nionde EUF att göras och de första bidragen under tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar, kommer att infordras.

2.8 ÖVRIGA RESERVER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Till eller från sjätte EUF | 94 | 490 | - | 584 | 584 |

Till eller från sjunde EUF | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 |

Till eller från åttonde EUF | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 |

Till eller från nionde EUF | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) |

Till eller från tionde EUF | (102) | (231) | - | (333) | (97) |

TOTALT | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 |

Sedan tionde EUF trädde i kraft 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Under 2010 överfördes 85 respektive 151 miljoner euro i återtagna anslag till tionde EUF från åttonde respektive nionde EUF.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1 RÖRELSEINTÄKTER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Återkrav av kostnader | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 |

Återkrav av Stabexmedel | 32 | - | - | 32 | - |

Växelkursvinster | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 |

Rörelseintäkter samfinansiering | - | - | 1 | 1 | - |

TOTALT | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 |

I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från påföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen.

Återkrav av felaktigt utbetalda belopp

Under 2010 utfärdades betalningskrav på 11 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 3 miljoner euro under 2009. Av dessa omfattade 7 miljoner euro återkrav av kostnader och redovisades som rörelseintäkter. 4 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansiering som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen.

Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande:

i miljoner euro |

Oegentligheter | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 |

Ärenden som anmälts till Olaf | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 |

TOTALT | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 |

Återkrav av Stabexmedel

Under 2010 betalades 32 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-länderna som undertecknats av två parter enligt artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[13]. Dessa medel överfördes från Senegal (26 miljoner euro) och Kamerun (2 miljoner euro). Vidare betalades 3 miljoner euro tillbaka från ett konto som måste undertecknas av två parter i Lesotho efter en revision. Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för tionde EUF.

Växelkursvinster

Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda årsredovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas.

Rörelseintäkter samfinansiering

Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.2) Eftersom dessa bidrag uppfyller kriteriet för intäkter för villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation, bokförs bidraget i enlighet med genomförandet av samfinansieringsprojektet.

3.2 RÖRELSEKOSTNADER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Rörelsekostnader – stödinstrument | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Rörelseintäkter samfinansiering | 1 | 1 | 0 |

Växelkursförluster | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 |

Nedskrivning av fordringar | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 |

TOTALT | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 |

Rörelsekostnader – stödinstrument

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Programplanerat bistånd | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 |

Makroekonomiskt bistånd | 0 | 35 | - | 35 | 93 |

Sektorspolitik | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 |

Intra-AVS-projekt | - | 181 | 154 | 336 | 364 |

Katastrofbistånd | - | 78 | 364 | 442 | 464 |

Flyktinghjälp | (1) | - | - | (1) | 0 |

Stabex | 46 | - | - | 46 | 23 |

Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 |

Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF[14] | - | (17) | - | (17) | 40 |

Skuldlättnad – djupt skuldsatta fattiga länder och Världsbanken | 14 | - | - | 14 | (5) |

Institutionellt stöd | - | 3 | 41 | 44 | 31 |

Kompensation exportintäkter | 21 | 16 | - | 37 | 34 |

Fonden för Demokratiska republiken Kongo | - | 15 | - | 15 | (6) |

Totalt | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Rörelsekostnader samfinansiering

Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2010. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.1).

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ta olika former beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Växelkursförluster

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda årsredovisningen. Såväl realiserade som orealiserade förluster omfattas.

I fråga om nettopositionen förelåg en nettokursvinst på 20 miljoner euro för året (växelkursvinst på 78 miljoner euro minus växelkursförluster på 58 miljoner euro). Merparten av nettokursvinsten är relaterad till valutorna NGN (nigeriansk naira): 4 miljoner euro, NAD (namibisk dollar): 3 miljoner euro, FJD (fijiansk dollar): 2 miljoner euro, PGK (kina från Papua Nya Guinea ): 2 miljoner euro, HTG (haitisk gourde): 2 miljoner euro och SZL (swaziländsk lilangeni): 2 miljoner euro.

Nedskrivning av fordringar

I denna rubrik ingår främst justeringar av förfinansiering och fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo.

3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Administrativa kostnader | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

TOTALT | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

Denna rubrik omfattar stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd etc.

3.4 FINANSIELLA INTÄKTER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 2010 | TOTALT 2009 |

Ränteintäkter - europeiska banker | - | 0 | 0 | 1 | 1 |

Ränteintäkter – Stabex[15] | 0 | - | - | 0 | 1 |

Dröjsmålsränta på betalningskrav | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 |

Ränta på förfinansiering | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 |

TOTALT | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 |

Ränteintäkterna under 2010 fortsätter vara låga på grund av de fortsatt låga räntenivåerna (främst Eonia (Euro Over Night Index Average) och ECB:s marginalränta (den som används för ECB:s refinansieringstransaktioner).

Dröjsmålsränta på betalningskrav

Detta är dröjsmålsränta som ackumuleras då betalningskrav regleras för sent, inklusive dröjsmålsränta vid försenade inbetalningar från medlemsstaterna. Dessa intäkter kan användas för att finansiera projekt i enlighet med artiklarna 1 och 6 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Ränta på förfinansiering

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i budgetförordningen för tionde EUF. Ökningen i intjänad ränta på förfinansiering jämfört med 2009 överensstämmer med ökningen av både den långfristiga och den kortfristiga förfinansieringen (se not 2.1 och 2.2).

4. NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN

4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV KASSAFLÖDESANALYSEN

Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida medel och motsvarigheter till likvida medel samt dess behov vad gäller användningen av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

4.2 LÖPANDE VERKSAMHET

EUF:s kassaflödesanalys inkluderar bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål.

5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Fullgörandegarantier | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 |

Tillbakahållandegarantier | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 |

Eventualtillgångar relaterade till rättsfall | - | 1 | - | 1 | - |

TOTALT | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 |

Fullgörandegarantier

Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF.

Ökningen på 73 miljoner euro i fullgörandegarantier beror på att nya garantier har tagits emot under nionde EUF (29 miljoner euro som framför allt är kopplade till stöd för sektorspolitik) och under tionde EUF (43 miljoner euro som framför allt är kopplade till programplanerat bistånd).

Tillbakahållandegarantier

Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

Ökningen på 41 miljoner euro i tillbakahållandegarantier beror främst på att nya garantier har tagits emot under nionde EUF (23 miljoner euro som framför allt är kopplade till stöd för sektorspolitik) och under tionde EUF (19 miljoner euro som framför allt är kopplade till programplanerat bistånd).

5.2 EVENTUALFÖRPLIKTELSER

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Belopp som avser rättsfall | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

TOTALT | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

Beloppen avser skadeståndstalan som för närvarande riktas mot EUF, andra rättstvister och beräknade rättsliga kostnader. Alla eventualförpliktelser och åtaganden kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EUF under kommande år. EUF finansieras av medlemsstaterna.

5.3 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Budgetåtaganden

i miljoner euro |

ÅTTONDE EUF | NIONDE EUF | TIONDE EUF | TOTALT 31.12.2010 | TOTALT 31.12.2009 |

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 |

Motsvarande belopp som tas upp i resultaträkningen | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) |

TOTALT | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 |

Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2010 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 991 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (5 277 miljoner euro) är således summan av dessa utestående åtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2010 års resultaträkning.

6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel.

6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Reglerna och principerna för EUF:s likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG) nr 215/2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovannämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

- Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på det särskilda kontot tills betalningen till EUF ska verkställas.

- Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

- Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona öppnar kommissionen andra bankkonton för EUF:s räkning hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att verkställa betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten i enlighet med artikel 44 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (se punkt 6.4 nedan).

Alla affärsbanker hos vilka andra konton än de särskilda kontona som nämns ovan har öppnats för EUF:s räkning, väljs ut av kommissionen genom anbudsförfaranden.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena, och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

6.2 MARKNADSRISKER

6.2.1 Valutarisk

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

6.2.2 Ränterisker

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer.

Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

6.3 KREDITRISK (MOTPARTSRISK)

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 215/2008, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka verkställandet av betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

6.4 LIKVIDITETSRISK

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan betalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utbetalande avdelningar för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas.

8. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna godkändes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redogörs ovan.

9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det bra för kontrollen att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivande av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

i miljoner euro |

2010 | 2009 |

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (2 765) | (3 094) |

INTÄKTER |

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet | (33) | - |

Fordringar som fastställts under innevarande år men som ännu inte uppburits | (4) | (3) |

Fordringar som fastställts under föregående år och uppburits under innevarande år | 10 | 13 |

Nettoeffekt av förfinansiering | 53 | 24 |

Upplupna intäkter netto | (173) | (75) |

KOSTNADER |

Kostnader under året som ännu inte betalats | 178 | 228 |

Kostnader från föregående år som betalats under innevarande år[16] | (155) | - |

Betalningsinställelser | 39 | 12 |

Nettoeffekt av förfinansiering | (353) | (506) |

Upplupna kostnader netto | (31) | 331 |

ÅRETS BUDGETUTFALL | (3 233) | (3 069) |

Avstämning – intäkter

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur en budgetmässig synvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som uppburits under året men som fastställts under föregående år läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återvunna förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

Avstämning – kostnader

Kostnaderna under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte ingår i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter men utan att påverka det ekonomiska resultatet.

Kontantbehållningen från betalningsinställelser påverkar inte resultatet, men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller de föregående åren genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

De upplupna kostnaderna netto består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EUF-medel men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas.

2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET

INLEDANDE NOT

Tidigare EUF-fonder

- I AVS–EG-ministerrådets beslut nr 1/2000 av den 27 juli 2000 om övergångsbestämmelser föreskrivs att en del av de anslag som inte tilldelats tidigare utvecklingsfonder ska användas enligt bestämmelserna avseende dessa anslag i Cotonouavtalet, vilka enligt övergångsbestämmelserna får tillämpas provisoriskt.

- I kommissionens beslut nr 410/2001 av den 16 mars 2001 fastställdes anslag till de vägledande programmen för AVS-staterna enligt AVS-EG-partnerskapsavtalet. I beslutet anges att anslag som inte tilldelalats tidigare utvecklingsfonder ska användas för genomförandet enligt bestämmelserna och förfarandena för var och en av fonderna till ett högsta belopp på 1,2 miljard euro. Detta avser perioden innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft.

- I kommissionens beslut nr 1033/2001 av den 15 juni 2001 fastställdes anslagen till de regionala programmen och samarbetsprogrammen mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet för AVS–EG-partnerskapsavtalet.

- I kommissionens beslut nr 1252/2002 av den 11 juli 2002 ökade anslaget till samarbetet mellan AVS-länderna med 60 miljoner euro, ur de allmänna reserverna i den sjätte och sjunde EUF. Det föreskrevs också att dessa ytterligare anslag måste användas innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft, enligt de bestämmelser och förfaranden som gällde för de ursprungliga utvecklingsfonderna.

- Genom beslut nr 3/2002 av AVS–EG-ministerrådet av den 23 december 2002 omfördelades 25 miljoner euro av icke tilldelade medel från åttonde EUF (allmän reserv) till regionalt samarbete enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet.

- Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF.

- För att göra räkenskaperna för 2009 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet, separat för åttonde EUF. Vad gäller sistnämnda har konteringen och redovisningen gjorts enligt artikel 3.2 i bilaga IV till AVS–EG-partnerskapsavtalet vad avser enskilda länder. I fråga om AVS-staterna föreskrivs i denna artikel att de medel som anslås ska bestå av två delar, dels ett anslag enligt del A som ska täcka makroekonomiskt stöd samt stöd till program och projekt, dels ett anslag enligt del B som ska täcka oförutsedda behov, exempelvis katastrofbistånd, bidrag till skuldlättnadsinitiativ samt stöd för att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportinkomster[17]. I fråga om regionerna bygger redovisningen på de regionala program som nämns i kapitel 2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet (dvs. regionala vägledande program och samarbete mellan AVS-staterna).

- Enligt punkt 4 i bilaga Ib (flerårig budgetram för perioden 2008–2013) till AVS-EG-partnerskapsavtalet överfördes resterande saldon och belopp som gjorts tillgängliga på nytt från dessa fonder mellan den 31 december 2007 och ikraftträdandet av tionde EUF till nionde EUF för att säkerställa att EU:s förvaltning fungerar och täcka löpande kostnader för pågående projekt till dess att tionde EUF träder i kraft.

TIONDE EUF

Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades genom det avtal som undertecknades av samma stater i Luxemburg den 25 juni 2005.

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, antogs av företrädarna för regeringarna i Europeiska gemenskapens medlemsstater den 17 juli 2006, och trädde i kraft den 1 juli 2008.

I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med gemenskapsstöd till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav

- 21 966 miljoner euro har anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet,

- 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av ULT med Europeiska gemenskapen, och

- 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet.

Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades dessa belopp med icke-utnyttjade saldon och kompletteras fortfarande med återtagna anslag från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Dessa saldon och återtagna anslag bör användas och förvaltas i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet.

Anslagen från tionde EUF för AVS-staterna och AVS-regionerna är följande (i euro):

- 15 300 miljoner euro för de nationella vägledande programmen, varav

- 13 500 miljoner euro för A-anslag varav anslag på 12 385 miljoner euro fanns tillgängliga och av detta belopp överfördes 33 miljoner euro till regionala anslag (MTR region-PALOP, flera regioner portugisisktalande afrikanska länder), A-anslagen till Senegal ökades med 26 miljoner euro genom anslag som återtagits från Stabex,

- 1 800 miljoner euro för B-anslag varav 601 miljoner euro som ursprungliga anslag och 1 199 miljoner euro som en reserv för oförutsedda behov (som används för att finansiera olika instrument som det årliga Flex-instrumentet och det särskilda sårbarhets-FLEX-instrumentet samt som svar på livsmedelspriskrisen),

- 1 783 miljoner euro för regionala vägledande program, där alla anslag finns tillgängliga,

- 2 700 miljoner euro i anslag mellan AVS-staterna, varav 2 330 miljoner euro finns tillgängliga,

- 683 miljoner euro som en reserv för senare anslag till de nationella och regionala vägledande programmen efter översynerna efter halva löptiden respektive efter löptidens slut.

- Resultatreserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk

Sedan tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 överförs resterande saldon och anslag som återtagits från projekt under nionde EUF och tidigare fonder till resultatreserven för tionde EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag under nionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Närmare uppgifter om denna reserv per den 31 december 2010 ges nedan (miljoner euro):

Totala anslag som överförts till den reserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk: | 318 |

plus anslag som gjorts tillgängliga på nytt men som ännu inte överförts den 31 december 2010 | 22 |

minus anslag som redan beslutats av rådet till förmån för Sudan, rådets beslut 2010/406/EU av den 12 juli 2010 | -150 |

Totala anslag i reserven (AVS+ULT) | 190 |

Stabexreserv för tionde EUF

Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade anslag eller anslag som gjorts tillgängliga på nytt till Stabexreserven med A-anslag för tionde EUF (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program.

Situationen för de anslag som gjorts tillgängliga på nytt och överföringar per den 31 december 2010 är följande (i miljoner euro).

Land | Stabexreserv med A-anslag | A-anslag |

Kamerun | 2.28 |

Jamaica | 0.06 |

Lesotho | 3.44 |

Senegal | 26.31 |

Totalt | 5.78 | 26.31 |

Samfinansiering i tionde EUF

I tionde EUF undertecknades överföringsavtal för samfinansiering från medlemsstaterna och de anslag för vilka åtagaden ingåtts gjordes tillgängliga med ett samlat belopp på 74,83 miljoner euro, medan betalningsbemyndiganden gjordes tillgängliga med det likvida beloppet 54,38 miljoner euro.

Situationen för anslag för samfinansiering per den 31 december 2010 visas i tabellen nedan (miljoner euro).

Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |

Samfinansiering – A-anslag | 61.12[18] | 52.85 |

Samfinansiering mellan AVS-länderna | 12.15 | 0.64 |

Samfinansiering – administrativa kostnader | 1.56 | 0.89 |

74.83 | 54.38 |

Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut.

De tabeller som visar situationen per land och instrument finns i bilagan.

2.1 ANSLAG

[pic]

[pic]

[pic]

2.2 KONSOLIDERAD REDOVISNING

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

2.3. ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER

Samfinansiering med Italien (1985)

År 1985 undertecknade Europeiska kommissionen och Italiens regering ett avtal om samfinansiering av utvecklingsprojekt som förvaltas av kommissionen.

Fram till och med den 31 december 2004 förlängdes avtalet i omgångar genom skriftväxling mellan Italiens regering och kommissionsledamoten med ansvar för bistånd.

Genom det skriftliga förfarandet E/1588/2004 fattade kommissionen sedan ett beslut om genomförandet av ramavtalet för samfinansieringen. Syftet med beslutet var att fastställa budgetramen och bestämmelserna för åtaganden enligt avtalet. I kommissionens beslut föreskrivs därför att samfinansieringen ska genomföras av kommissionen enligt bestämmelserna i budgetförordningen för EUF. I beslutet föreskrivs att den delegerade eller vidaredelegerade utanordnaren för EUF ska ha behörighet att förvalta Italiens bidrag till samfinansieringen. De har också behörighet att fastställa lämpligt slutdatum för genomförandet med hänsyn till gällande regler.

Enligt vad som anges i artikel 4.4 i det avtal som ingicks i juli 1985 mellan Europeiska kommissionen och den italienska regeringen, och som bekräftas i artikel 3.3 i beslut E/1588/2004, uppmanade den italienska regeringen genom sin skrivelse av den 15 december 2006 kommissionen att återbetala saldot på kontona för de projekt som avslutats. Dessa saldon uppgick till 4 708 867,66 euro. Detta belopp betalades tillbaka till den italienska regeringen i mars 2008.

Situationen avseende de italienska anslag som förvaltas av kommissionen för projekt i AVS-länder per den 31 december 2010 redovisas nedan.

Sammanlagt 52 projekt som genomförs i AVS-staterna har samfinansierats av Italien sedan avtalet ingicks, varav bara ”det fjärde programmet för återuppbyggnad av Somalia” fortfarande pågår och förvaltas av EU:s delegation i Kenya.

Projekt nr: | Land | Projekt | Saldo (euro) | Bidrag | Betalningar | Saldo (euro) |

31/12/2009 | 2010 | 2010 | 31/12/2010 |

ITA COF | 37 | Ränta från samfinansiering | 317 230.20 | 1 922.22 | 20 695.45 | 298 456.97 |

ITA COF | 40 | Administrativa utgifter | 408 990.37 | 95.97 | - | 409 086.34 |

ITA COF | 50 | SOMALIA | Återuppbyggnad | 8 411 323.52 | - | 1 689 159.97 | 6 722 163.55 |

TOTALT | 9 137 544.09 | 2 018.19 | 1 709 855.42 | 7 429 706.86 |

För projektet Bogamoyo Road i Tanzania verkställdes den sista utbetalningen under 2010 och kontot avslutades.

Projekt nr | Land | Projekt | Saldo (euro) 31.12.2009 | Bidrag från ITA COF 37 | Betalning | Saldo (euro) 31.12.2010 |

ITA COF | 51 | TANZANIA | Bogamoyo road | 1 386 304.54 | 20 695.45 | 1 407 000 | - |

DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET

3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET

3.1 RESULTATRÄKNING

(i tusental euro)

Fr.o.m. 1.1.2010 | Fr.o.m. 1.1.2009 |

Not | t.o.m. 31.12.2010 | t.o.m. 31.12.2009 |

Ränta och liknande intäkter | 5 | 54 601 | 49 923 |

Ränta och liknande kostnader | 5 | -2 591 | -1 878 |

Nettoränta och liknande intäkter | 52 010 | 48 045 |

Intäkter avseende arvoden och provision | 6 | 11 775 | 1 985 |

Kostnader avseende arvoden och provision | 6 | -372 | - |

Nettointäkter på avgifter och provisioner | 11 403 | 1 985 |

Nettoresultat av finansiella transaktioner | 7 | -15 823 | 9 124 |

Förändring i nedskrivning av lån och fordringar netto efter återföring | 11 | 25 428 | -44 350 |

Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas | 12 | -3 714 | - 2 |

Allmänna administrativa kostnader | 8 | -34 086 | -36 410 |

Vinst eller förlust under året | 35 218 | -21 608 |

3.2 BALANSRÄKNING

(i tusental euro)

Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

TILLGÅNGAR |

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 9 | 411 587 | 330 057 |

Finansiella derivat | 10 | 1 376 | 12 870 |

Lånefordringar och kundfordringar | 11 | 844 428 | 693 441 |

Finansiella tillgångar som kan säljas | 12 | 194 828 | 164 606 |

Fordringar på bidragsgivare | 13/18 | 100 000 | 87 310 |

Övriga tillgångar | 14 | 3 172 | 925 |

Totala tillgångar | 1 555 391 | 1 289 209 |

SKULDER OCH MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA |

SKULDER |

Finansiella derivat | 10 | 6 110 | 5 522 |

Förutbetalda intäkt