[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.10.2007

KOM(2007) 640 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008

1. INLEDNING

Europeiska unionen utvecklas ständigt. Överenskommelsen vid Europeiska rådets informella möte i Lissabon nyligen om ett ratificerat Lissabonfördrag kommer att ge EU bättre möjligheter att ta itu med utmaningar och utforma politiken för 2000-talet. Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning börjar ge resultat i form av bättre ekonomi. EU har gjort ett historiskt åtagande att bekämpa klimatförändringar och tillhandahålla säker, konkurrenskraftig och hållbar energi. Kommissionen har börjat utforma den framtida politiken genom översynen av den inre marknaden och den pågående inventeringen av det europeiska samhället. Det kommande samrådet om EU-budgeten är ett led i översynen av ett av EU:s viktigaste arbetsredskap inför det kommande årtiondet och framåt. Vidare fortsätter EU att skapa nya förbindelser med viktiga partner bland grannländerna, i Afrika och i övriga världen. I och med att den senaste utvidgningen nu är avslutad har EU en ny kritisk massa och ny räckvidd. Det råder verklig enighet om att fokus bör ligga på förmågan hos ett EU med 27 medlemsstater att omvandla globaliseringen till möjligheter för EU-medborgarna. Samma åsikt uttrycktes vid Europeiska rådets informella möte i oktober 2007 och i Europaparlamentets resolution om den årliga politiska strategin för 2008. Allt detta utgör en mycket god grund för EU:s ambitioner för 2008.

Ett målinriktat arbetsprogram

Under 2008 kommer kommissionen att fortsätta inrikta sig på resultat inom ramen för de övergripande strategiska mål som den satte upp i början av sin mandatperiod, nämligen att främja välstånd, solidaritet, säkerhet och frihet och en starkare roll för EU i världen[1]. Målen anger huvudinriktningen för kommissionens arbete och utgör drivkraften för en ambitiös politik.

De flesta frågor som står högst på den politiska agendan spänner över flera strategiska mål och bidrar till flera eller samtliga av dessa. Därför krävs det ett övergripande, flexibelt och konsekvent förhållningssätt som går över de traditionella gränserna för att möta de utmaningar som EU står inför, bland annat att åtgärda klimatförändringarna, utveckla en energipolitik för EU och hantera migrationsströmmar. De här utmaningarna måste antas såväl genom insatser från EU-institutionerna tillsammans med andra nyckelaktörer inom EU som genom globala insatser tillsammans med andra partner över hela världen. Den översyn av EU-budgeten som ska redovisas 2008–2009 är en annan viktig fråga som kräver en helhetssyn på EU:s politik.

Precis som för 2007 är arbetsprogrammet för 2008 målinriktat och koncentrerat på ett begränsat antal nya politiska initiativ. I dessa ingår strategiska initiativ som kommissionen åtagit sig att genomföra under 2008 och prioriterade initiativ som genomförs under en period på 12 till 18 månader.

För alla strategiska och prioriterade initiativ i arbetsprogrammet kommer kvalitativa konsekvensbedömningar att göras. Dessutom kommer kravet på konsekvensbedömning innan ett initiativ läggs fram att utvidgas till att omfatta även andra initiativ. Konsekvensbedömningar granskas av konsekvensbedömningsnämnden[2] och offentliggörs, även om de leder till att ett förslag dras tillbaka[3].

Under utarbetandet av arbetsprogrammet har kommissionen tagit full hänsyn till resultatet av dialogen med Europaparlamentet och rådet om den årliga politiska strategin för 2008[4] och till bidragen från de nationella parlamenten. Det här arbetsprogrammet är det första som innehåller interinstitutionella kommunikationsprioriteringar för 2008. För att bättre återspegla den fleråriga karaktär som präglar större delen av kommissionens verksamhet och öka den allmänna transparensen innehåller arbetsprogrammet ett nytt kapitel där man presenterar de frågor som kommissionen kommer att arbeta med 2008 och som kan leda till nya initiativ under de kommande åren.

2. PRIORITERINGARNA FÖR 2008

Tillväxt och sysselsättning

Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning förblir det viktigaste redskapet för att främja ett EU med ökat välstånd, ökat miljöansvar och större social integrering i samarbete med medlemsstaterna. Europeiska rådets vårmöte 2008 ger EU tillfälle att fundera på om Lissabonstrategin behöver vidareutvecklas för att så effektivt som möjligt möta utmaningarna i samband med globaliseringen. De ökade insatserna för att utnyttja hävstångseffekten i EU:s sammanhållningspolitik för genomförandet av Lissabonstrategin på regional nivå bör också ge resultat under 2008.

Ökad sysselsättningsnivå enligt Lissabonsstrategin ger en grund för tillväxt och bättre livskvalitet och för att möta utmaningarna i samband med en åldrande befolkning. Detta kräver en kombination av flexibilitet och säkerhet för såväl arbetstagare som arbetsgivare, och incitament och möjligheter till livslångt lärande. EU måste hitta nya sätt för att främja tillgång och möjligheter i samhället, och genom strategier för aktiv integration undanröja riskerna för och orsakerna till social utslagning och fattigdom. EU måste också hjälpa till att föregripa förändringar. Lämpligt socialt skydd bör främjas.

Att utveckla ett kunskapssamhälle är en av hörnstenarna i strategin för tillväxt och sysselsättning, och kommissionen kommer att fortsätta att söka nya vägar för att främja utbildning, forskning och innovation som ett led i Lissabonstrategin.

Översynen av den inre marknaden har lett till nya initiativ, av vilka flera kommer att presenteras under 2008. De nya initiativen ska främja en inre marknad som bygger på en stark, innovativ och konkurrenskraftig industri och tar tillvara den potential som finns inom tjänstesektorn. På den inre marknaden ska konsumenter och näringsliv fullt ut gynnas av väl fungerande öppna marknader som erbjuder lika villkor och europeiska standarder ska kunna tjäna som internationella förebilder. Kommissionen kommer att inrikta sitt arbete på att få marknaderna att fungera bättre på området finansiella tjänster och på de områden där politiken har störst effekt, så att både konsumenter och företag, särskilt små och medelstora företag, helt och fullt kan dra fördel av den inre marknaden. Detta kräver riktade åtgärder, t.ex. bättre samordning av marknadsövervakningen för att se till att produkter och tjänster överensstämmer med regler och standarder, mer systematisk marknads- och sektorskontroll och metoder för att mäta resultaten på den inre marknaden ur konsumentperspektiv.

Eftersom det främst är de små och medelstora företagen som skapar arbetstillfällen och välstånd inom EU kommer särskilda åtgärder för att förbättra deras marknadsresultat att förberedas i en särskild "rättsakt för småföretag".

Cypern och Malta kommer att införa euron som sin valuta den 1 januari 2008. Euron är en symbol för gemensam identitet, gemensamma värderingar och en framgångsrik europeisk integration. Tio år efter införandet av EMU kommer kommissionen att göra en strategisk översyn av den europeiska monetära unionen och lägga fram förslag för framtiden.

Ett hållbart Europa

Kampen mot klimatförändringarna ingår i kommissionens prioriteringar 2008 för att säkra ett hållbart välstånd i EU. Men eftersom klimatförändringarna redan är ett faktum måste EU undersöka på vilket sätt politiken kan hjälpa till med anpassningen till de nya förhållandena. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till en vitbok om anpassningen till konsekvenserna av klimatförändringar . Flera av EU:s politikområden behöver anpassas – t.ex. människors och djurs hälsa, jordbruk, fiske, biologisk mångfald, energi, industri, forskning och turism – och vitboken syftar till att fastställa var behovet av förändring är störst. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åtgärder för att uppmuntra en grönare transportsektor. Den globala övervakningen för miljö och säkerhet kommer att ge ett effektivt redskap för finjusteringen av EU-politik.

Inför rådets vårmöte 2009 kommer kommissionen att presentera en andra strategisk energiöversyn som ska ligga till grund för den nya energihandlingsplanen för 2010 och framåt. Den kommer att innehålla en översyn av energiskattedirektivet i syfte att kombinera skattemässiga mål och miljömål på ett bättre sätt. Solidariteten mellan medlemsstaterna måste stärkas i en tid när begränsade naturresurser och ökad global efterfrågan hotar försörjningstryggheten.

Den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken kommer att genomgå en ” hälsokontroll ” för att se om reformen 2003 av systemet med samlat gårdsstöd och vissa jordbruksmarknader och dess genomförande i medlemsstaterna måste behöver anpassas. Detta kommer också att bereda vägen för den framtida utformningen och de framtida prioriteringarna för den gemensamma jordbrukspolitiken.

EU:s havspolitik är ytterligare ett exempel på hur en integrerad strategi på EU-nivå sammanför politik på olika områden för en hållbar utveckling för havsbaserad verksamhet och i kustområden. Omarbetningen och förstärkningen av ramen för kontroll i den gemensamma fiskeripolitiken kommer att innebära ett avgörande steg mot hållbart fiske.

En integrerad syn på migration

Kommissionen kommer att föreslå ytterligare steg mot en gemensam migrationspolitik. Migration och social integration är några av 2000-talets största utmaningar och kräver ett flerdimensionellt förhållningssätt för att ta tillvara den potential som migration kan innebära för den socioekonomiska utvecklingen i såväl ursprungsländerna som bestämmelseländerna. Detta innebär att kombinera väl organiserad arbetskraftsinvandring, stöd till cirkulär migration och främjande av utbildning och integration av invandrare i ett större sammanhang, dvs. inom ramen för hanteringen av de demografiska förändringarna i våra samhällen. Det kräver också effektiva åtgärder mot olaglig invandring och människohandel.

EU behöver gemensamma instrument för att skydda sina yttre gränser mot olaglig invandring och ökade insatser för att bekämpa människosmuggling och få ner det antal migranter som tragiskt mister livet när de försöker att ta sig till våra gränser. År 2008 kommer den europeiska gränsförvaltningsbyråns arbete att utvärderas och medlemsstaterna kommer att få hjälp med att hantera olaglig invandring via ett europeiskt övervakningssystem .

Kommissionen kommer att fastställa hur en konsekvent och effektiv gemensam europeisk asylpolitik ska se ut i framtiden . I detta ingår framför att anpassa EU-lagstiftningen om mottagningsvillkor och bedömningskriterier, harmonisera nationella bestämmelser för urvalskriterier och utveckla ett enhetligt förfarande för att bedöma ansökningar om flyktingstatus. På så sätt kommer de europeiska värderingarna till uttryck.

Medborgarna i första hand

Ett av kommissionens viktigaste mål är att sätta medborgarna i centrum för det europeiska projektet. Detta kommer till uttryck genom olika sorters initiativ.

Vid kartläggningen av den sociala verkligheten och översynen av den inre marknaden undersöktes pågående förändringar i EU:s ekonomier och samhällen i syfte att fastställa hur EU-medborgarnas välbefinnande bäst kan öka i en globaliserad värld. Kartläggningen kommer att utgöra grunden för en modern social agenda för EU – en agenda som bland annat gör det lättare att förena yrkesliv med privat- och familjeliv och som fastställer hur EU, tillsammans med medlemsstaterna, kan arbeta för att bekämpa diskriminering och ge alla EU-medborgare samma möjligheter.

EU måste rusta sig för att effektivt kunna hantera de risker som en öppen värld för med sig när det gäller säkerhet, hälsa och trygghet. Den europeiska dimensionen av sjuk- och hälsovård kommer att utvecklas genom konkreta initiativ som rör patientsäkerhet och kvaliteten på sjuk- och hälsovård.

Internet och nya media utvecklas ständigt. Infrastrukturerna för kommunikation och information har blivit tätare och mer globalt sammanlänkade. Ny teknik för med sig nya möjligheter, nya tillämpningar och nya utmaningar. En konsekvent EU-strategi är nyckeln till att utveckla nya marknader i en säker miljö.

Slutligen kommer Europeiska året för interkulturell dialog 2008 att bidra till att bygga broar och knyta kontakter över hela Europa.

Europa som partner i världen

Globaliseringen skapar nya möjligheter men prövar samtidigt EU:s förmåga att påverka fenomenet och hantera dess konsekvenser. Det har blivit ännu tydligare att målsättningarna för intern och extern politik är mer sammanflätade än någonsin tidigare vilket bekräftar att det behövs en modern och integrerad vision av hur man framgångsrikt sprider, främjar och skyddar EU:s intressen och värderingar.

Genom EU:s utvidgningspolitik sprids fred och stabilitet, välstånd, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen över Europa. Den europeiska grannskapspolitiken bidrar till att bygga upp stabilitet och välstånd i EU:s grannskap på en grund av gemensamma principer och gemensamma intressen. Den globala konkurrenskraftsagendan bidrar till att skapa hållbar tillväxt och arbetstillfällen på hemmaplan, främja handeln och stimulera utveckling utanför unionen. EU har en ledande ställning i världen när det gäller fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och humanitärt bistånd. Den internationella dimensionen är också en förutsättning för att nå resultat i arbetet med att åtgärda klimatförändringarna, hantera migration, bekämpa terrorism eller trygga energiförsörjningen.

Kommissionen kommer att rapportera om framstegen i de länder som förhandlar om anslutning och som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen, och göra lämpliga rekommendationer för att anpassa EU:s utvidgningsstrategi. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att stödja genomförandet av Kosovos framtida status.

Den europeiska grannskapspolitiken har etablerats som en central plattform för fördjupade förbindelser med de länder som omfattas, från Östersjön till Medelhavet. Grannskapspolitiken kommer även i fortsättningen att stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i partnerländerna och tillgodose deras behov på olika sätt inom ramen för en gemensam politik. Kommissionen kommer att lägga fram en sammanfattande analys av faktiska framsteg och årsrapporter om varje enskilt land. Den kommer att genomföra sina egna åtaganden att stärka incitamenten för partnerländerna och i nära samarbete med medlemsstaterna fortsatt sörja för ett effektivt agerande från EU:s sida när det gäller att genomföra denna politik. Med Europa-Medelhavspartnerskapet som grund ger den europeiska grannskapspolitiken också EU verktyg för att vidareutveckla den dialog och det samarbete på regional nivå som sedan länge har funnits med alla länder i Medelhavsområdet.

Toppmötet mellan EU och Afrika i december 2007 bör bana väg för en ny fas i relationerna med en EU-Afrika-strategi som ska ge en ny mognad och sörja för att den politiska, ekonomiska och utvecklingsrelaterade politiken utformas så att den ger bästa möjliga effekt. Alla tillgängliga resurser kommer att inriktas på att omsätta strategin i praktiken, dvs. tionde Europeiska utvecklingsfonden med sina resurser och förvaltningsfonder , de relevanta instrumenten inom ramen för gemenskapsbudgeten, bilaterala bidrag från EU och afrikanska stater, berörda tredje parter och internationella organisationer samt investeringar från den privata sektorn. Kommissionen kommer också att undersöka nya vägar för att genomföra millennieutvecklingsmålen. Den kommer att lägga fram ett ambitiöst paket för utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet inför de internationella mötena på toppnivå i Accra (september 2008) och Doha (december 2008).

3. RESULTAT I DET DAGLIGA ARBETET

Nya åtgärder med fokus på politiska prioriteringar utgör bara en aspekt av kommissionens arbete. Kommissionen har under hela året ansvaret för att genomföra och hålla uppsikt över beslutad politik och förvalta finansiella program och operativa uppgifter. I sin roll som väktare av det gemensamma europeiska intresset är den direkt ansvarig för att gemenskapens regelverk tillämpas korrekt. Kommissionen ska också främja effektiv kommunikation med EU-medborgarna och förklara värdet av det europeiska projektet. Den kommer att fortsätta reformarbetet för att åstadkomma en modern, effektiv, ansvarstagande och insynsvänlig förvaltning som kan skapa förtroende hos EU-medborgarna. Som ett led i det europeiska öppenhetsinitiativet kommer kommissionen 2008 att införa ett register för intressegrupper och fortsätta att ge full insyn i vilka som är slutliga mottagare av EU-medel.

Att genomföra beslutad politik

Under 2008 kommer mycket arbete att läggas ner på uppföljningen av de initiativ som kommissionen antog i början av sin mandatperiod. I detta ingår förhandlingar för att driva på förslag som redan är under behandling och ägna särskild uppmärksamhet åt förslag som håller på att utarbetas. År 2008 är ett viktigt år för de förslag om energi och klimatförändring som kommissionen lade fram 2007. Politisk enighet mellan institutionerna kommer att eftersträvas när det gäller lagstiftningen om den inre marknaden, hur EU ska kunna förverkliga sina mål när det gäller växthusgaser och förnybar energi samt hur man ska åstadkomma en avgörande förändring när det gäller energiteknik. Uppföljningen av konferensen om klimatförändringar på Bali kommer att kräva intensiva internationella förhandlingar för att nå enighet om en uppföljare till Kyotoprotokollet.

Bestämmelserna om registrering, bedömning och godkännande av kemikalier (Reach) är ett prov på EU:s kapacitet att förbättra medborgarnas hälsa och miljö och samtidigt stärka den europeiska industrins konkurrenskraft.

Forskning och teknisk utveckling krävs för att främja hållbar utveckling och innovation och se till att EU förblir ett konkurrenskraftigt och välmående samhälle i framtiden. Genomförandet av ramprogrammet kommer att fortsätta 2008 och man kommer att anta initiativ för att fördjupa det europeiska området för forskningsverksamhet, bland annat genom att främja mobiliteten för forskare, utveckla ny infrastruktur och inleda gemensam programplanering för EU och medlemsstaterna för forskning som rör stora samhälleliga utmaningar. Inom ramen för en bred innovationsstrategi kommer Europeiska tekniska institutet, som under 2008 bör komma allt närmare att börja sin verksamhet, att bidra till att överbrygga innovationsklyftan mellan EU och dess starkaste konkurrenter genom strategisk forskning och utbildning.

Efter tumultet på finansmarknaderna har en rad frågor valts ut där det krävs ytterligare analyser för att hjälpa beslutsfattare och tillsynsmyndigheter att dra de rätta slutsatserna och eventuellt föreslå regeländringar. Bland de frågor som kommissionen kommer att arbeta med under 2008 tillsammans med andra aktörer på EU-nivå och internationellt återfinns insyn för investerare, marknader och tillsynsmyndigheter, värderingsstandarder, inbegripet tillgångar, tillsynsregelverk, riskhantering och övervakning inom den finansiella sektorn liksom hur marknaderna fungerar och kreditinstitutens roll.

Under 2008 kommer de senaste marknadsreformerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken att genomföras. Det är ett led i utvecklingen att göra EU:s jordbruk mer hållbart och konkurrenskraftigt. Nya program för perioden 2007–2013 inom ramen för sammanhållningspolitiken (452 program), landsbygdsutveckling (96 program) och fiske kommer att fullföljas med kraft, så att deras ökade bidrag till tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen kommer EU-medborgarna till godo.

Arbetet med att ge företagen möjlighet att välja en EU-omfattande skattebas enligt den årliga politiska strategin för 2008 kommer också att fortsätta. En konsekvensbedömning har inletts för att undersöka olika alternativ och deras effekter.

Kommissionen kommer att fortsätta att slutföra Haagprogrammet för frihet, säkerhet och rättvisa och driva på förslag som fortfarande är under behandling. Kommissionen planerar också att inleda en ny fas i kampen mot narkotikasmuggling och narkotikamissbruk.

Den handlingsplan för EU:s nya integrerade havspolitik som kommissionen antog 2007 kommer successivt att genomföras genom de initiativ som finns med i det här arbetsprogrammet och genom nya former för övervakning och rapportering. Kommissionen kommer att anta och börja genomföra en sexårig handlingsplan inom ramen för EU:s strategi för djurhälsa. Kommissionen kommer också förtydliga den rättsliga ramen för sådan riskbedömning av genetiskt modifierade organismer som utförs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Internationellt

EU:s förhandlingar och en rad strategiskt viktiga frågor kommer att gå vidare 2008. Anslutningsförhandlingar med Turkiet och Kroatien kommer att fortsätta enligt överenskomna förhandlingsramar. Nätverket av stabiliserings- och associeringsavtal med länderna på västra Balkan förväntas bli fullbordat vilket kommer att stärka bilaterala politiska och ekonomiska band och påskynda reformer. En andra omgång lägesrapporter kommer att lämnas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken . Vitryssland har fortfarande möjlighet att dra nytta av den europeiska grannskapspolitiken om landet inleder en demokratiseringsprocess och respekterar de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

Kommissionen kommer att fortsätta sin agenda ”Europa i världen” och driva på för att få till stånd ett handelsavtal inom ramen för WTO samtidigt som man arbetar på en rad ambitiösa bilaterala förhandlingar. År 2008 kommer också vara det första året för de ekonomiska partnerskapsavtalen och tionde Europeiska utvecklingsfonden : nya resurser och nytt fokus på effektivitet och komplementaritet kommer att vara avgörande för att nå resultat inom ramen för de bredare förbindelser som nu inletts med vissa AVS-länder. Arbetet på området humanitärt bistånd kommer att bygga på förklaringen ”Mot ett europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd”[5].

Kommissionen kommer också att fortsätta förbereda, inleda, förhandla eller sluta avtal med, bland andra, Ryssland, Ukraina, Moldavien, Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Irak, Kina, Indien, Indonesien, Thailand, Singapore, Vietnam, Filippinerna, Malaysia, Brunei, Laos, Kambodja, Sydöstasiatiska nationernas förbund, Gulfstaternas samarbetsråd, Andinska gemenskapen, Centralamerika och Mercosur. Kommissionen kommer att ta de första stegen för att upprätta normala förbindelser med Libyen.

Kommissionen kommer att fortsatt verka för politisk utveckling i hela världen, däribland insatserna för stabilisering och återuppbyggnad i Mellanöstern, bland annat genom sitt deltagande i den s.k. kvartetten och som den största givaren i regionen, liksom i Afrika och Sydasien. Kommissionen kommer också att sträva efter att ytterligare stärka det transatlantiska partnerskapet, en viktig grund för EU:s yttre förbindelser som har fått ny politisk kraft genom den ram för förstärkt transatlantisk ekonomisk integration som antogs vid det senaste toppmötet mellan EU och USA.

Förvaltning av finansiella program

EU-budgeten är ett de viktigaste instrumenten för att förverkliga EU:s politiska mål. Den står för kontinuitet eftersom EU:s utgiftsprioriteringar beslutas på flerårig basis. Vid den årliga budgetprocessen omsätts och finjusteras de riktlinjer som kommer till uttryck i budgetramen utan att den strategiska kursen ändras. Eftersom de flesta av den nya generationens finansiella program nu har införts kommer 2008 att präglas av konsolidering och genomförande.

Budgetmyndigheten förväntas inom kort fatta beslut om kommissionens förslag till 2008 års budget som uppgår till cirka 129 miljarder euro i åtaganden och 122 miljarder euro i betalningar. Mer än 44 % av åtagandebemyndigandena kommer att vikas för att stödja tillväxt och sysselsättning i EU genom investeringar på områden som forskning, konkurrenskraft och innovation, transport- och energinät, livslångt lärande och ekonomisk och social sammanhållning. Utöver dessa åtaganden kommer kommissionen att fortsätta förvalta den avslutande etappen av program och projekt från perioden 2000–2006. Enbart inom sammanhållningspolitiken innebär detta ansvaret för att avsluta 380 strukturfondsprogram och 1 200 projekt inom ramen för Sammanhållningsfonden.

I arbetet med fonderna försöker kommissionen utnyttja begränsade resurser optimalt i syfte att nå bättre sociala och ekonomiska resultat till gagn för EU-medborgarna, så att resurserna används så effektivt som möjligt och budgeten genomförs i hög grad. Kommissionen är förpliktigad och har förbundit sig att följa de högsta normerna för sund ekonomisk förvaltning. Vid delad förvaltning med medlemsstaterna ger kommissionen vägledning vid behov. Om kommissionen inte får tillräckliga garantier kommer den att överväga att hålla inne utbetalningar till medlemsstaterna i fråga.

Förvaltning av gemenskapens regelverk

En av kommissionens prioriteringar för 2008 är bättre tillämpning av gemenskapslagstiftningen, bland annat genom förbättrad dialog med medlemsstaterna för att säkerställa effektiv och rättvis tillämpning utan förseningar, enligt meddelandet ”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten”[6] som antogs i september.

Kommissionen kommer också i fortsättningen att lägga ner mycket arbete på att se till att EU-lagstiftningen efterlevs, särskilt bestämmelser om transporter, miljö, livsmedelssäkerhet, djurs hälsa och välbefinnande samt växtskydd. Kommissionen fäster stor vikt vid samarbetet med medlemsstaterna för att underlätta genomförandet och efterlevnaden av EU-lagstiftning genom inrättande av mekanismer för förhandsgranskning av ny nationell lagstiftning, främjande av aktivt deltagande i Solvitnätverket och arbete med informella nätverk som t.ex. domarforumet. Att inleda överträdelseförfaranden är det yttersta uttrycket för kommissionens grundläggande uppgift som fördragens väktare och anknyter direkt till frågor som oroar EU-medborgarna. Många av dessa förfaranden bygger på klagomål och framställningar från enskilda medborgare, företag och icke-statliga organisationer.

Genom att se till att EU:s bestämmelser för konkurrens följs i enskilda ärenden kommer kommissionen att sörja för att marknaderna fungerar bättre, till gagn för konsumenter och konkurrenskraften i stort. Kommissionen kommer att inleda en eller flera branschutredningar om konkurrenssituationen på marknader där det konstaterats brister. I enlighet med handlingsplanen för statligt stöd kommer kommissionen att genomföra initiativ i syfte att fullborda övergången till effektivare och enklare bestämmelser när det gäller bidrag, förankrade i en sund ekonomisk analys.

4. ARBETET MED ATT UTFORMA NY POLITIK

För att bättre återspegla den fleråriga karaktär som präglar större delen av kommissionens verksamhet redogörs i detta nya kapitel för frågor som knyter an till kommissionens prioriteringar under 2008 – genom konsekvensbedömningar av planerade nya åtgärder, studier samt samråd med berörda parter – och som kan leda till särskilda initiativ i framtiden.

Kommissionen arbetar inom många olika områden för att främja hållbar konkurrenskraft som ett led i insatserna för hållbar utveckling. Detta omfattar bland annat undersökningar av hur miljömål och hållbar tillgång till råvaror utanför energiområdet kan införlivas i standarder och av hur klimatförändringarnas konsekvenser för hälsan kan åtgärdas. Som uppföljning till grönboken om kvaliteten på jordbruksprodukter kommer kommissionen att överväga på vilket sätt en optimering av kvalitet bättre kan svara mot konsumenternas efterfrågan och ge ett mervärde åt jordbruksproduktionen. Kommissionen kommer också att lägga fram en grönbok om territoriell sammanhållning, ett begrepp som bekräftas i Lissabonfördraget.

På begäran av rådet (jordbruk) håller kommissionen håller på att utarbeta ett initiativ om konsumtionen av frukt i skolorna. En konsekvensbedömning är under utarbetande och beroende på resultatet av denna kommer ett förslag att läggas fram.

Slutsatserna av kartläggningen av den sociala verkligheten kommer att påverka moderniseringen av EU:s socialpolitik som återspeglar utmaningarna i samband med globaliseringen och behovet av att föregripa och hantera förändringar.

Lissabonfördraget kommer att ge nytt liv åt området frihet, säkerhet och rättvisa. Prioriteringarna i och målsättningarna för EU-politikens framtida utveckling måste fastställas liksom de medel och initiativ som lämpar sig passar bäst för att uppnå dessa. Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande om nästa fleråriga strategi för att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Utöver samrådet om de framtida prioriteringarna för handlingsplanen för bolagsrätt och företagsstyrning och som ett svar på den stora efterfrågan kommer kommissionen att göra en genomförbarhetsstudie för en europeisk stiftelseförfattning. Under 2008 kommer kommissionen också att fokusera på förberedelser i samband med civilrättsligt samarbete med tredjeländer, däribland en rättslig mekanism för medlemsstaternas bilaterala överenskommelser med tredjeländer inom särskilda sektorer och samarbete med internationella organisationer som t.ex. Europarådet.

Under 2008 kommer koncentrationsförordningen, tillämpningsförordningen (EG) nr 1/2003 och flera gruppundantagsförordningar inom området konkurrensbegränsande samverkan att ses över. När det gäller statligt stöd kommer samråd att inledas för att se över riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter samt rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin.

Kommissionen undersöker olika sätt att maximera möjligheterna till samordning i krishanteringsfrågor, bland annat när det gäller krisförebyggande och beredskap. Den avser också att förtydliga reglerna för skydd av personuppgifter.

Kommissionen överväger vidare en omfattande översyn av ULT-beslutet inom ramen för begränsningarna i EG-fördraget rörande de framtida förbindelserna mellan EU och de utomeuropeiska länderna och territorierna.

Kommissionen kommer att börja förbereda aktiviteterna i samband med europeiska året för skapande och innovation 2009. I detta sammanhang kommer en rad gemenskapsprogram, särskilt programmen för livslångt lärande, kultur, aktiv ungdom och ett Europa för medborgarna, att bidra till att öka medvetenheten om hur utbildning och kultur kan uppmuntra innovation och skapande.

Slutligen kommer kommissionen att förbereda budgetöversynen 2008–2009 för att optimera EU:s förmåga att ta itu med de viktigaste utmaningarna under det kommande årtiondet.

5. BÄTTRE LAGSTIFTNING: FÖRENKLING, KODIFIERING, TILLBAKADRAGANDE AV BESTÄMMELSER OCH BERÄKNING AV ADMINISTRATIVA KOSTNADER

Att förbättra EU:s lagstiftning är en av kommissionens främsta prioriteringar. Kommissionens ambitiösa program för bättre lagstiftning, som syftar till få fram förslag av god kvalitet och modernisera och förenkla befintlig lagstiftning har sin grund i Lissabonstrategin för sysselsättning och tillväxt. Man gör en integrerad och väl avvägd bedömning av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter liksom en beräkning av de administrativa kostnaderna för ett lagförslag i de fall när sådana kostnader förmodas bli omfattande. Konsekvensbedömningar är också ett stöd för kommissionens program för att förenkla lagstiftningen[7] genom att de identifierar möjligheterna till förenkling av befintlig lagstiftning.

En strategisk översyn av programmet ”Bättre lagstiftning”

Inför Europeiska rådets vårmöte i början av 2008 kommer man efter en strategisk översyn att presentera de framsteg som gjorts under 2007 inom de olika delarna av programmet för bättre lagstiftning på grundval av åsikter från övriga EU-institutioner och berörda parter. Man kommer särskilt att uppdatera och stärka kommissionens löpande förenklingsprogram, rapportera om genomförandet av åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen[8] och göra en kartläggning av de nya bestämmelserna som reglerar konsekvensbedömningar sedan konsekvensbedömningsnämnden inrättades.

Granskning av förslag som är under behandling

Efter att under året ha granskat förslag under behandling hos lagstiftaren som kommissionen hade antagit fram till och med utgången av 2005 inkluderar kommissionen i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram, i enlighet med sitt åtagande till Europaparlamentet, en förteckning över de 30 förslag under behandling som den avser att dra tillbaka tillsammans med relevanta motiveringar. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka förslag som är under behandling med sikte på att dra tillbaka vissa förslag eller vidta andra åtgärder i enlighet med politiska prioriteringar och normerna för bättre lagstiftning.

Förenkling

Genomförandet av det löpande förenklingsprogrammet går stadigt framåt. Av de 47 förenklingsinitiativ som enligt planerna skulle antas av kommissionen under 2007 kommer 44 initiativ – varav 19 redan är antagna och ytterligare 25 planeras bli antagna – att ha antagits vid utgången av året (94 %). Bland de senaste resultaten kommer översynen av EU:s försäkringslagstiftning (Solvency II) och upphävandet av GSM-direktivet att direkt påverka företag och medborgare. Initiativen i programmet kommer att fortsätta att genomföras under 2008 och förnyade ansträngningar kommer att göras för att stärka programmet som löper under flera år, däribland genom fler förslag på hur den administrativa bördan kan minskas. Under 2008 planerar kommissionen att anta 45 initiativ varav 15 är helt nya och omfattar olika politikområden, bland annat jordbruk, bilindustrin, folkhälsa, miljö och energi.

Syftet med programmet är att EU-medborgarna verkligen ska gynnas. Förslagen kommer bland annat att

- förenkla de nuvarande reglerna för avfall från elektriska och elektroniska produkter för att underlätta för tillverkare, återförsäljare och konsumenter att uppfylla miljökraven,

- väsentligt förenkla den nuvarande lagstiftningsramen för biocider och åtgärda svårigheter som rör komplexiteten hos och kostnaderna för vissa biocidprodukter liksom deras tillgänglighet,

- upphäva omkring 50 tekniska direktiv inom fordonssektorn och ersätta dem, där så är lämpligt, med referenser till FN/ECE-föreskrifter,

- minska den administrativa bördan för näringslivet genom att förenkla reglerna för farmaceutiska produkter,

- minska den statistiska rapporteringsskyldigheten för ekonomiska aktörer (Intrastat), särskilt små och medelstora företag, och

- konsolidera och utvidga de områden där nationella, regionala och lokala myndigheter kan bevilja stöd utan förhandsgodkännande från kommissionen genom förenkling av den allmänna gruppundantagsförordningen om statligt stöd.

Sänkta administrativa kostnader

Det handlingsprogram som lanserades 2007 syftar till att minska den administrativa bördan för företag inom EU med 25 % fram till 2012. Det är främst små och medelstora företag som kommer att gynnas av denna minskning. För att försäkra sig om ett aktivt deltagande från berörda parter har kommissionen skapat en webbsida som finns på alla officiella EU-språk. Där kan företag i hela Europa lämna förslag på hur den administrativa bördan kan minskas[9]. Utöver samrådet på Internet har kommissionen inrättat en högnivågrupp av oberoende intressenter för administrativa bördor som ska ge råd om genomförandet av handlingsprogrammet, vilket bör leda till ytterligare förbättringar.

6. FÖRBÄTTRA KOMMUNIKATIONEN OM EU

Under de två senaste åren har kommissionen ökat insatserna för att förbättra kommunikationen om EU och få med medborgarna i beslutsprocessen. Detta arbete kommer att fortsätta och befästas under 2008, då tonvikten kommer att ligga på partnerskap[10] med övriga institutioner och på lokalt arbete. För första gången föreslås interinstitutionella kommunikationsprioriteringar. Enligt den årliga politiska strategin för 2008 ska huvudmålen för kommunikationen 2008 återspegla kommissionens politiska prioriteringar, resultaten av Eurobarometerundersökningar, erfarenheterna av plan D-projekt som ger en bild av medborgarnas intressen och effektiv kommunikation. Ett högre valdeltagande 2009 än 2004 är också ett viktigt mål som alla EU-institutioner bör bidra till att uppnå genom sina insatser för kommunikation.

De senaste forskningsrönen visar att den fråga som mest engagerar unionsmedborgarna är EU:s sociala dimension och globaliseringen, framför allt arbetstillfällen och rädslan för arbetslöshet, samt migrationsfrågor och frågor som rör medborgarnas säkerhet. Intresset för energi och klimatförändringar ökar och det finns ett brett stöd för förslagspaketet om energi och klimatförändringar. Enligt den helhetssyn på politikutformningen som kommissionen arbetar efter måste frågor som rör globaliseringen och hur man ska uppnå en hållbar (ekonomisk, social och miljömässig) utveckling därför arbetas in i alla kommunikationsprioriteringar. Samtidigt måste kommunikationen äga rum på lokal nivå och kommissionen kommer därför att fortsätta sina ansträngningar att anpassa sina meddelanden till olika typer av publik, sektorer eller länder.

Efter de framgångsrika förhandlingarna vid regeringskonferensen om ett nytt EU-fördrag kommer kommunikationsinsatserna att sträva efter att dels ge fullständig och heltäckande information och dels hålla en ständig dialog med EU-medborgarna, och kommer därför att förstärkas under ratificeringsprocessen i nära samarbete med nationella myndigheter.

En redogörelse för kommunikationsprioriteringarna 2008 finns i bilaga 4.

BILAGA 1 – Förteckning över strategiska och prioriterade initiativ

STRATEGISKA INITIATIV

Titel | Typ av förslag eller rättsakt | Tillämpningsområde och mål |

Årlig framstegsrapport om Lissabonstrategin | Inget lagstiftningsinitiativ/ annat | Den årliga rapporten redogör för framstegen på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, och fastställer ett begränsat antal åtgärder som bör beslutas. Det är huvuddokumentet för överläggningarna vid rådets vårmöte. I detta sammanhang kommer vikten av utbildning att framhållas. |

Vitbok om anpassningen till klimatförändringarna | Inget lagstiftningsinitiativ/ vitbok | Policyförklaring som omfattar åtgärder för anpassning till klimatförändringarna på en rad olika områden som är grundläggande för livsstilen i EU (t.ex. industri, jordbruk, energi, fiske, skogsbruk, turism, socialpolitik) och åtgärder för att minska sårbarheten, öka förmågan till återhämtning inför de oundvikliga negativa konsekvenserna av klimatförändringarna och föregripa och ge stöd vid förändringarna. Målet är att undvika stora återverkningar på människors hälsa, den biologiska mångfalden och livsmiljöer och på EU-medborgarnas livskvalitet. Åtgärderna i vitboken kommer också att innebära ändringar av befintlig gemenskapspolitik. |

Paketet ”Gröna transporter” a) Meddelande om en grönare transportsektor b) Meddelande om internalisering av externa transportkostnader | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | a) Det första meddelandet kommer att presentera de viktigaste resultaten av tre initiativ på transportområdet (internalisering av externa kostnader, gröna drivmedel och handlingsplanen för intelligenta transportsystem) och eventuella rekommendationer för framtiden. b) Det andra meddelandet kommer att ge en allmänt tillämplig, transparent och lättbegriplig modell för bedömning av externa kostnader för olika transportmedel. Det kommer att analysera hur internaliseringsåtgärder kan korrigera en viss typ av marknadsmisslyckande som är mycket relevant för transportområdet och som ger betydande negativa externa effekter. Meddelandet kommer att innehålla en förteckning över tillgängliga politiska verktyg för att åtgärda problemet (handel med utsläppsrätter, skatter, avgifter osv. och kombinationer av enskilda politiska verktyg) och analysera de troliga ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av dessa alternativ. Meddelandet kan komma att åtföljas av lagstiftningsförslag eller besked om att sådana kommer att lägga fram senare under 2008. |

Energipaketet: a) Den andra strategiska energiöversynen b) Översyn av lagstiftningen om oljelager(*) c) Omarbetning av direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda(*) d) Revidering av energiskattedirektivet | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artiklarna 99 och 100.1 i EG-fördraget c) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 175.1 i EU-fördraget d) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 93 i EU-fördraget | a) Vid översynen kommer man att bedöma utvecklingen mot de mål som fastställdes i mars 2007 (däribland hur den inre marknaden utvecklas), insatserna för att öka andelen förnybar energi i energimixen, utvecklingen när det gäller utsläppen av växthusgas från energiproduktion, utvecklingen av viktig energiteknik och resultaten av EU:s externa energipolitik. Översynen kommer att vara en hjälp för att formulera rekommendationer för den framtida politikutvecklingen och föra EU:s energipolitik för Europa framåt. Framför allt kommer man att undersöka hur EU:s energiförsörjning kan bli tryggare genom en fullt fungerande inre marknad, bättre och diversifierade infrastrukturer och sammanlänkningar, däribland lagring och LNG-terminaler, genom bättre lagerförvaltning, solidaritetsmekanismer, mer diversifierad energimix samt genom teknisk utveckling som bidrar till att förnybara energikällor får fäste på marknaden och att koldioxidutsläppen från energisektorn minskas (t.ex. CCS-teknik). Man kommer också att undersöka den internationella aspekten och granska alla bilaterala och multilaterala avtal som bidrar till att trygga EU:s energiförsörjning. b) Förslag till ett nytt direktiv om oljelager för att klara nödsituationer i EU. Syftet är att ersätta befintlig lagstiftning där vissa delar härrör ända från 1960-talet (även om de kodifierades 2006 som direktiv 2006/67/EG). Målet är att skapa ett effektivt politiskt redskap för att EU ska kunna hantera avbrott i oljeförsörjningen på ett situationsanpassat sätt. c) Enligt direktivet om byggnaders energiprestanda är certifikat för byggnaders energiprestanda obligatoriska, och nya byggnader och befintliga byggnader som genomgår en större renovering måste uppfylla vissa (ej specificerade) minimikrav för energiprestanda. Dessutom krävs det regelbunden inspektion av värmepannor och luftkonditioneringssystem som garanti för att de fungerar energieffektivt. Ett uppdaterat direktiv kan skärpa och förtydliga några av dessa krav och tillföra finansieringsaspekter. Genom en konsekvensbedömning kommer dessa eventuella ändringar att fastställas närmare och analyseras. d) Energibeskattning ger EU möjlighet att kombinera beskattning som incitament till energieffektivare och miljövänligare energiförbrukning med dess möjligheter att generera inkomster. Målet med översynen är att som en uppföljning till grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM(2007) 140) göra energiskattedirektivet till ett effektivare instrument som bättre stöder EU:s mål för energi- och klimatförändringspolitiken. |

Lagstiftningsförslag som följer av meddelandet om en hälsokontroll av den gemensamma jordbrukspolitiken (*) | Lagstiftningsförslag: förordning Rättslig grund: Artikel 37 i EG-fördraget | Till följd av meddelandet om hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2007 kommer lagstiftningsförslagen att innehålla olika alternativ som syftar till att göra systemet med samlat gårdsstöd effektivare, anpassa marknadsstödinstrumenten och möta de utmaningar som jordbruket står inför. Själva hälsokontrollen är inte någon genomgripande reform. Den syftar snarare till att säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar effektivt och att förenkla där det är möjligt. Initiativet har sin grund i de översynsklausuler om det samlade gårdsstödet och vissa jordbruksmarknader som ingick i reformerna av jordbrukspolitiken 2003/2004. |

Migrationspaket a) Meddelande om system för in- och utresa och andra instrument för gränsförvaltning (t.ex. ETA-visering) b) Rapport om utvärderingen och den framtida utvecklingen av Frontex c) Meddelande om ett europeiskt gränsbevakningssystem | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | a) Huvudsyftet är att stärka gränskontrollförfaranden när det gäller tredjelandsmedborgare i syfte att förbättra hanteringen av migrationsströmmar, förhindra olaglig invandring och tänkbara hot mot EU:s säkerhet samt att underlätta gränsövergång (både vid inresa till och utresa från EU) för både EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som reser i ärligt uppsåt. Därigenom kan resurserna bättre styras till gränskontroller. b) Skapa en verkligt integrerad förvaltning av EU:s yttre gränser. Förbättra det operativa samarbetet mellan de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för kontrollen av Europeiska unionens yttre gränser och för migrationshantering. Stoppa olaglig invandring över de yttre gränserna, stoppa insmugglingen av människor till EU:s territorium med hänsyn tagen till den humanitära dimensionen (t.ex. genom att rädda liv som är i fara vid olaglig passage av de yttre gränserna). Mot bakgrund av utvärderingen av Frontex, särskilt av grupperna med nationella experter (snabba gränsinsatsenheter) bör möjligheterna att skapa ett europeiskt gränsbevakningssystem bedömas. c) Det här meddelandet innehåller ett förslag från kommissionen om att inrätta ett europeiskt gränsbevakningssystem i följande tre etapper: Sammanlänka och effektivisera befintliga system och mekanismer för rapportering och övervakning på medlemsstatsnivå (2008–2009). Utforma och genomföra gemensamma redskap och tillämpningar för gränsövervakning på EU-nivå (2008–2013). Skapa en gemensam miljö för informationsutbyte för sjöbevakningen, för Medelhavet och Svarta havet (2012–2013). Inrättandet av ett europeiskt gränsövervakningssystem i tre etapper bör leda till att den inre säkerheten i Schengenområdet ökar betydligt och förhindra olaglig invandring, människohandel, terrorism osv. Systemet kommer också att dra ner antalet människor som mister livet vid olaglig invandring genom att fler kan räddas till havs. |

Asylpaket a) Strategisk plan för asylfrågor b) Förslag till ändring av rådets direktiv 2003/9/EG rörande mottagningsvillkor för asylsökande c) Förslag till ändring av rådets förordning (EG) nr 343/2003 rörande kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan d) Ändring av direktivet rörande asylförfaranden e) Ändring av direktivet rörande erkännande av flyktingstatus och om tillnärmning av formerna för subsidiärt skydd | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63.1 b i EG-fördraget c) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63.1 a i EG-fördraget d) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63.1 d i EG-fördraget e) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63.1 c, 63.2 a och 63.3 a i EG-fördraget | a) Målet med den strategiska planen är att utarbeta ett acceptabelt utkast för det gemensamma europeiska asylsystemet som till stor del kommer att grunda sig på resultaten av diskussionerna om den grönbok som offentliggjordes den 6 juni 2007. Planen kommer att omfatta förslag på långsiktiga relevanta delar i det gemensamma asylsystemet enligt Haagprogrammet, bland annat ett gemensamt asylförfarande, en enhetlig status för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt samt ett europeiskt kontor för stöd till alla former av samarbete mellan medlemsstaterna. b) c) d) e) Förslagen bygger på erfarenheterna från medlemsstaternas införlivande och tillämpning och samrådet om grönboken om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet. Förslagen syftar till att ändra eller förtydliga vissa bestämmelser i de befintliga direktiven, göra dem effektivare samt lösa vissa tillämpningsproblem i syfte att ytterligare harmonisera relevanta normer och sörja för överensstämmelse med regelverket för asylfrågor, som hela tiden utvecklas. |

Hälsopaketet a) Meddelande och rådets rekommendation om patientsäkerhet och kvalitet i vården b) Rådets rekommendation om vårdrelaterade infektioner | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Inget lagstiftningsinitiativ/ rekommendation | a) De två viktigaste målen med initiativet om patientsäkerhet och kvalitet i vården är för det första att ge medlemsstaterna och de viktigaste aktörerna tillgång till de relevanta praktiska och rättsliga verktyg och mekanismer som krävs för att skapa högsta möjliga patientsäkerhet i EU:s hälso- och sjukvårdssystem, och vidta åtgärder för att förbättra säkerheten och kvaliteten i vården. För det andra ska det förbättra EU-medborgarnas tillit till att de har tillgång till tillräcklig information om säkerheten inom EU:s hälso- och sjukvårdssystem, däribland om vårdgivare i deras egna länder och i andra medlemsstater. b) Rekommendationen om vårdrelaterade infektioner ska innehålla förslag på specifika åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra för att stoppa spridningen av sådana infektioner, bland annat åtgärder för kontroll och förebyggande, infektionsförebyggande åtgärder, kontrollprogram, åtgärder för att införa eller stärka system för aktiv övervakning och främja utbildning, forskning och informationsutbyte om förebyggande och kontroll. |

2008 års utvidgningspaket a) Strategidokument om utvidgningen b) Lägesrapporter | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Inget lagstiftningsinitiativ/ annat | a) Strategidokumentet innehåller de viktigaste slutsatserna från lägesrapporterna och förslag till politiska rekommendationer. b) I lägesrapporterna bedöms de framsteg som gjorts av Kroatien och Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien mot en anslutning, samt även de framsteg i genomförandet av stabiliserings- och associeringsprocessen som gjorts av Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien och Kosovo (enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244). |

Den europeiska grannskapspolitiken: Landsvisa lägesrapporter | Inget lagstiftningsinitiativ/ annat | Kommissionen kommer att fortsätta att stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i grannländerna genom att tillgodose deras behov på olika sätt inom ramen för en gemensam politik, genomföra sina egna åtaganden för att stärka incitamenten för partnerländer och i nära samarbete med medlemsstaterna se till att denna politik genomförs effektivt. Kommissionen kommer att analysera faktiska framsteg och utarbeta en andra omgång lägesrapporter om Israel, Jordanien, Moldavien, Marocko, den palestinska myndigheten, Tunisien och Ukraina, och för första gången om Armenien, Azerbajdzjan, Egypten, Georgien och Libanon. |

Meddelande om konkreta uppföljningsåtgärder till den gemensamma EU–Afrika-strategin | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandet kommer att innehålla en andra utvärdering av genomförandet av EU:s strategi för Afrika. Det ska bland annat omfatta prioriteringarna från den första handlingsplanen för genomförandet av strategin och fastställa de riktlinjer som krävs för att genomföra dessa. Meddelandet kommer att grunda sig på ett frågeformulär som skickas till medlemsstaterna i början av 2008 i syfte att utarbeta ett EU-övervakningsdokument. Lämpliga synergieffekter med Monterreymeddelandet kommer att säkerställas. |

Paketet för bättre lagstiftning: a) Strategisk översyn b) Andra lägesrapporten om förenkling c) Lägesrapport om administrativa bördor | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande c) Inget lagstiftningsinitiativ/annat | a) Läget när det gäller kommissionens program för bättre lagstiftning (däribland de första erfarenheterna av konsekvensbedömningsnämnden) kommer att presenteras i ett meddelande som också innehåller nya initiativ inom programmet. b) Detta initiativ omfattar bland annat en lägesrapport för det löpande förenklingsprogrammet och nya förslag till förenkling. Man kommer också att granska hur antagandet av förenklingsförslag fortskrider på interinstitutionell nivå. Det kommer också att innehålla en lägesrapport för väg- ledande kodifieringsprogrammet 2006–2008. c) I januari 2007 presenterade kommissionen ett ambitiöst åtgärdsprogram för att minska de administrativa bördor som följer av EU-lagstiftningen med 25 %. Detta ska ha uppnåtts 2012 genom gemensamma ansträngningar från EU och medlemsstaterna. I åtgärdsprogrammet anges hur informationskraven för företagen ska identifieras, bedömas och minskas. Åtgärdsprogrammet omfattar en förteckning på omkring 40 rättsakter och 13 prioriterade områden som anses orsaka 80 % av företagens administrativa kostnader. För att åstadkomma konkreta resultat på kort sikt fastställs i programmet också en rad omedelbara åtgärder. Dessa åtgärder förväntas ge betydande fördelar genom förhållandevis små förändringar av lagstiftningen. |

(26 initiativ i 12 paket)

(*) Initiativ som även bidrar till förenklingsprogrammet (se bilaga 2).

PRIORITERADE INITIATIV

Titel | Typ av förslag eller rättsakt | Tillämpningsområde och mål |

Översyn av budgeten | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Syftet är att undersöka vilka reformer som behövs för att optimera Europas bidrag till nästa årtiondes största utmaningar, med utgångspunkt i principerna om mervärde genom eftersträvan av det gemensamma intresset och effektiv resursanvändning. Denna analys kan därför utgöra ett viktigt inslag i den kommande kommissionens förslag till en ny flerårig budgetram för perioden 2014 och framåt. |

Meddelande från kommissionen om EMU@10 - | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Under våren 2008 är det tio år sedan beslutet om övergången till tredje etappen av EMU (Ekonomiska och monetära unionen) och om EMU:s ursprungliga deltagare antogs. Efter tio år är tiden mogen för att göra en ingående strategisk översyn av hur EMU hittills fungerat för att dra lärdom för EMU i framtiden. Kommissionens meddelande bör redogöra för de viktigaste slutsatserna från översynen och de viktigaste rekommendationerna för framtiden på grundval av översynen av EMU. |

Grönbok om europeisk territoriell sammanhållning | Inget lagstiftningsinitiativ/ grönbok | Syftet med detta initiativ är följande: Göra en analys av hur medlemsstaterna förstår och tillämpar begreppet territoriell sammanhållning ur institutionell, politisk och operativ synvinkel. Detta kommer att ske främst med utgångspunkt i ett frågeformulär och en analys av operativa program. Ge en gemensam definition av begreppet och föreslå tänkbara verktyg för att bättre integrera den territoriella dimensionen i strukturfonderna och i vissa politikområden som har territoriell inverkan. Få till stånd en djupgående dialog med mellan medlemsstaterna och kommissionen. |

Ändring av kapitalkravsdirektiven 2006/48/EG och 2006/49/EG | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 47.2 i EG-fördraget | Översyn av flera viktiga avsnitt i direktivet om kapitalkrav för att uppdatera detta och minska tyngande lagstiftning för medlemsstater och banksektorn: En bättre ram för samarbete och informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter (särskilt i nödsituationer). Värdlandets tillsynsmyndigheter ska få tillgång till information om filialer. Översyn av kraven på stora exponeringar. Tillsynsbehandling för hybridkapitalinstrument som kan komma i fråga för klass 1-kapital. Utvidgning av undantagen för kooperativa banker. Tydliggörande och teknisk anpassning av kapitalkravsdirektivet (däribland redovisning av risk för fallissemang som avser poster i handelslagret). |

Förordning om en Europabolagsordning | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 308 i EG-fördraget | Syftet med Europabolagsordningen är att öka rörligheten och konkurrenskraften för små och medelstora företag inom EU. Gemensamma regler i medlemsstaterna skulle underlätta för små och medelstora företag att bedriva gränsöverskridande verksamhet genom att göra det lättare att bilda nya företag i andra medlemsstater eller omstrukturera befintliga företag till enklare strukturer. Att kunna bedriva verksamhet i flera medlemsstater enligt samma bolagsrättsliga regler skulle minska kostnaderna för att fullgöra reglerna, och göra det enklare och billigare att starta och driva företag inom EU. |

Meddelande om en rättsakt för småföretag i Europa | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Rättsakten för småföretag i Europa kommer att kombinera allmänna principer (t.ex. att särbehandla små och medelstora företag i lagstiftningen enligt principen ”tänka småskaligt först”, undanröja hindren för gränsöverskridande verksamhet, förbättra tillgången till EU:s program och öka små och medelstora företags tillgång till innovation och tillväxt), rättsliga åtgärder (t.ex. förslag till en Europabolagsordning) och konkreta åtgärder att vidtas av både medlemsstaterna och kommissionen (t.ex. att förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att delta i offentlig upphandling). |

Översyn av befintlig lagstiftning om reducerade mervärdesskattesatser | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 93 i EG-fördraget | Med utgångspunkt i en oberoende tankesmedjas undersökning av hur sänkta mervärdesskattesatser skulle påverka sysselsättningen, den ekonomiska tillväxten och den inre marknadens funktion har kommissionen antagit ett meddelande om andra mervärdesskattesatser än standardsatserna för mervärdesskatt (KOM(2007) 380). Syftet är att få igång en diskussion i rådet, Europaparlamentet och med andra aktörer. Alla relevanta åsikter i denna mycket känsliga fråga kommer att ligga till grund för att på medellång sikt utarbeta ett hållbart och väl avvägt förslag om sänkta mervärdesskattesatser. |

Läkemedelspaketet a) Meddelande om framtiden för den inre marknaden för humanläkemedel b) Direktiv om läkemedel – patientinformation c) Stärka och rationalisera EU:s säkerhetsövervakning | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 95 i EG-fördraget c) Lagstiftningsförslag/ direktiv och förordning Rättslig grund: Artikel 95 i EG-fördraget | a) Meddelandet ska ligga till grund för en snabb översyn av framstegen sedan 2004, redogöra för de utmaningar som väntar och fastställa målen för kommissionen och medlemsstaterna för de fem kommande åren. b) Direktivets syfte är att fastställa harmoniserade bestämmelser med hänsyn till utvecklingen i samhället (aktiva och medvetna patienter som vill ha mer information) och inom tekniken (ökad användning av Internet). c) Dessa initiativ syftar till att rationalisera och stärka skyddet av folkhälsan, förbättra den inre marknadens funktion och öka säkerheten för de läkemedel som finns tillgängliga inom hela EU. |

Kommissionens rekommendation om aktiv integration | Inget lagstiftningsinitiativ/ rekommendation | Inriktningen på politiken inom EU i början av 2008 kommer att bestämmas av kommissionens lärdomar från kartläggningen av den sociala verkligheten. Kartläggningen utgör den sista etappen av en process som inleddes 2006 med ett samråd på grundval av artikel 138 om aktiv integration av de personer som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Integrationen baserades på följande tre grunder: a) en koppling till arbetsmarknaden genom möjligheter till sysselsättning eller yrkesutbildning, b) inkomstbidrag på en nivå som är tillräcklig för ett värdigt liv samt c) tillgång till tjänster av god kvalitet. Inom ramen för Lissabonstrategin kompletterar detta initiativ den strategi som kombinerar flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden (flexicurity) genom att det når ut till dem som står långt från arbetsmarknaden. |

Förslag till förordning om en lämplig rättslig ram för uppbyggnad och drift av ny alleuropeisk forskningsinfrastruktur | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 171 i EG-fördraget | Syftet med lagstiftningen är att göra det lättare att bilda europeiska konsortier för uppförande och drift av forskningsanläggningar av alleuropeiskt intresse som är nödvändiga för att effektivt genomföra gemenskapens forskningsprogram. Som ett komplement till nationella eller mellanstatliga ordningar blir förordningen en gemensam och användarvänlig rättslig ram som ger de enskilda konsortierna stor flexibilitet att fastställa lämpliga bestämmelser för den specifika infrastrukturen på europeisk nivå. Ramförordningen bygger på artikel 171 i EG-fördraget. Den kommer att fastställa huvuddragen för den alleuropeiska forskningsinfrastruktur, liksom bestämmelserna och förfarandena för inrättandet av denna, som krävs för att effektivt genomföra gemenskapsprogrammen. Ramförordningen gör det möjligt att hantera alla aktuella frågor i samband med gemenskapsforskningen, bland annat om ansvarsskyldighet, beskattning och personal, och framhäver Europeiska kommissionens roll som katalysator när det gäller att inrätta nya rättsliga enheter på EU-nivå. |

Meddelande ”På väg mot en gemensam programplanering av forskning” | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Målet är att genom gemensam programplanering öka värdet av noggrant utvalda nationella investeringar i forskning så att de gemensamma programmen uppnår den kritiska massa, omfattning och räckvidd som krävs för att de ska få genomslag internationellt. |

Initiativ för euroområdet a) Konvergensrapporten för 2008 b) (Eventuella) förslag till rådsbeslut enligt artikel 122.2 om en eller flera nya medlemsstaters inträde i euroområdet c) Eventuella förslag till en rådsförordning om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 om omräkningskurserna mellan euron och valutorna för de medlemsstater som inför euron | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/beslut Rättslig grund: Artikel 122.2 i EG-fördraget c) Lagstiftningsförslag/förordning Rättslig grund: Artikel 123.5 i EG-fördraget | a) Åtminstone vartannat år, eller på begäran av en medlemsstat, utarbetar kommissionen och Europeiska centralbanken en konvergensrapport i enlighet med artikel 122.2. I rapporterna undersöks om medlemsstaterna med undantag har uppnått en hög grad av varaktig konvergens. Det bedöms även i vilken utsträckning ländernas nationella lagstiftning är förenlig med gemenskapsrätten. Nästa konvergensrapport kommer 2008 (den senaste offentliggjordes i december 2006). En positiv bedömning av konvergensen för en eller flera medlemsstater kan leda till att euroområdet utvidgas. b) Om en eller flera medlemsstater bedöms uppfylla villkoren för att införa euron upphäver rådet deras undantag. c) Om en eller flera medlemsstater bedöms uppfylla villkoren för att införa euron beslutar rådet om omräkningskurser för de nya länderna i euroområdet i enlighet med artikel 123.5. Sekundärlagstiftning om utvidgning av euroområdet i samband med införande av euron. |

Meddelande om inledande av programmet för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) och dess långsiktiga ram för ledning och finansiering | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandets syfte är att skapa långsiktig hållbarhet för GMES. Det kommer att omfatta en programplaneringsram för att följa upp förberedande åtgärder, samordna bidrag till infrastruktur för rymdbaserad och in-situ-observation för en säker dataförsörjning samt utarbeta en långsiktig plan för ledningen av GMES. Meddelandet kommer eventuellt att åtföljas av lagstiftningsförslag för genomförandet. |

Hållbarhetspaketet a) Meddelande och handlingsplan för en hållbar industripolitik b) Handlingsplan för hållbar produktion och konsumtion | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Initiativet om hållbar industripolitik och hållbar produktion och konsumtion består av en integrerad strategi för att hjälpa EU:s ekonomi att bli mer hållbar och konkurrenskraftig ur miljösynpunkt. I strategin ingår innovation, den inre marknaden och den yttre dimensionen, däribland produktions- och konsumtionsmönster. Genom initiativet kommer riktlinjerna för strategin att dras upp och handlingsplaner med sikte på resultat att utformas. Eventuellt kommer initiativet också att innehålla lagstiftningsförslag. Ett viktigt inslag blir lanseringen av en ny produktpolitik med dynamiska krav på hållbarhet genom en utvidgning av direktivet om energiförbrukande produkter och frivilliga ”prestandanormer”. Dessa kommer att lyftas fram internationellt genom internationella sektorsavtal. Initiativet omfattar också viktiga åtgärder för att stimulera innovation (t.ex. ett europeiskt system för verifiering av miljöteknik) och smart konsumtion (bland annat genom en översyn av miljömärket), åtgärder för att hjälpa industrin att i högre grad göra produktionen hållbar (bland annat genom en översyn av miljölednings- och miljörevisionsordningen och genom programmet för att hjälpa små och medelstora företag att följa miljölagstiftningen) samt initiativ för en hållbar offentlig och privat upphandling. |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (*) | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 175 i EG-fördraget | Syftet med översynen är att förbättra de deltagande organisationernas miljöprestanda och öka deltagandet från både näringslivet och den offentliga sektorn. Regelefterlevnad och förbättring av miljöprestanda i de deltagande organisationerna kommer att underlättas genom rådgivning om skyldigheter enligt miljölagstiftningen och information om bästa metoder för miljöledning. Andra fördelar för de deltagande organisationerna är minskade administrativa bördor för stora företag genom företagsregistrering och för små företag genom gruppregistrering. Synergieffekter med andra system för miljöledning kommer att underlättas. Medlemsstaterna kommer att uppmuntras att införa incitament och regellättnader för deltagande organisationer. |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke(*) | Lagstiftningsförslag/förordning Rättslig grund: Artikel 175.1 i EG-fördraget | Syftet med översynen är att stärka effektiviteten och marknadseffekten genom att öka det antal produktgrupper som kan tilldelas miljömärket, och det antal miljömärkta varor och tjänster som faktiskt är tillgängliga för konsumenterna. Förfarandet för att utarbeta och anta miljömärkningskriterier kommer att ändras genomgripande och förenklas. Ekonomiska aktörer kommer att i högre grad involveras i processen. Därigenom ökas egenansvaret och den självreglerande aspekten i systemet medan den administrativa bördan för medlemsstaterna minskar. Synergieffekter med befintlig miljömärkning på nationell nivå kommer att underlättas och de kostnader och avgifter som medlemsstaterna kan kräva av de sökande begränsas. Dessutom bör kriterierna definieras på ett sådant sätt att de lätt kan användas vid miljövänlig offentlig upphandling. |

Förslag om biologisk mångfald a) Halvtidsrapport om genomförandet av handlingsplanen för biologisk mångfald b) Meddelande om olika politiska åtgärder för att bekämpa invaderande främmande arter | a) Inget lagstiftningsinitiativ/annat b) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | a) Enligt handlingsplanen för biologisk mångfald ska kommissionen 2008 rapportera om hur den genomförts på grundval av medlemsstaternas rapporter och annan information. Målet är att ge en väl underbyggd översikt av i vilken takt handlingsplanen genomförs och belysa de områden som ger anledning till oro mot bakgrund av åtagandet för 2010. b) Meddelandets syfte är att redogöra för de olika politiska åtgärder som kan användas för att minska hotet mot EU:s naturarv genom att främmande arter förs in i EU. På grundval av en studie som för närvarande genomförs kommer ytterligare åtgärder mot invaderande arter att föreslås 2009-2010. Målet är att förebygga och kontrollera införseln av invaderande främmande arter och därigenom skydda den europeiska biologiska mångfalden. |

Grönbok om kvalitetspolitik för jordbruksprodukter | Inget lagstiftningsinitiativ/ grönbok | Grönboken ska utforska idéer och möjligheter för jordbrukare och producenter som vill inrikta sin produktion på kvalitet och därigenom bättre svara mot efterfrågan från konsumenterna och ge produktionen ett mervärde. I dokumentet efterfrågas bidrag, synpunkter och förslag för att utveckla åtgärder och en lämplig rättslig ram för att underlätta omställning till produktion och saluföring av kvalitetsprodukter. Grönboken kommer att bygga på resultaten från konferensen om certifiering av livsmedelskvaliteten (den 5–6 februari 2007 i Bryssel) och vara ett svar på uppmaningarna till EU-jordbruket att bli mer marknadsorienterat. Genom grönboken vill man också få in synpunkter från aktörer om utvecklingen av gemenskapens nuvarande kvalitetssystem för geografiska beteckningar och traditionella specialiteter. |

Rådets förordning – Översyn av stödordningen för mindre gynnade områden (avgränsningen av berörda områden) | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 37 i EG-fördraget | Stödet till mindre gynnade områden beviljas i syfte att hålla landsbygden levande och bevara och främja hållbara jordbruksmetoder genom att marken fortsätter att brukas som jordbruksmark. Det är en viktig del av politiken för landsbygdsutveckling. Initiativet kommer att leda till ett bättre system för att avgränsa områden med svårigheter och anpassa åtgärden till ändrade förutsättningar. |

Meddelande om hållbar utveckling av gemenskapens vattenbruk | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandet utgår från 2002 års strategi (KOM(2002) 511 slutlig) och konstaterar att tillväxtmålen inte har uppnåtts helt enligt planerna men att resultaten rent allmänt är bättre när det gäller miljö- och hälsofrågor. Syftet är därför att fastställa de begränsningar och utmaningar som främst hämmar hållbar tillväxt och att avgöra vilken roll som aktörer bör ha, särskilt offentliga myndigheter, för att skapa mer transparenta och förutsägbara företagsklimat och rättsliga förhållanden vilket är en förutsättning för att företagare ska investera och utvecklas. (Initiativet är en del av handlingsplanen för en integrerad havspolitik.) |

Modernisering och omarbetning av kontrollsystemet för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2847/93 (*) | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 37 i EG-fördraget | Syftet är främst att stärka, harmonisera och förenkla befintliga bestämmelser när det gäller fiskerikontroll. Moderniseringen av förfarandena kommer att bereda vägen för bättre efterlevnad och lätta bördorna och restriktionerna för sektorn och offentliga förvaltningar genom ökad användning av IT-verktyg i syfte att minska rapporteringskraven. Detta är ett viktigt steg mot att återställa hållbarhet för fisket. Initiativet ingår i åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen (KOM(2007) 23). |

Sjöfartspaketet a) Meddelande om EU:s framtida sjöfartspolitik samt lagstiftningsförslag b) Översyn av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå c) Lagstiftningsförslag om ett sjöfartsområde utan gränser | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: c) Lagstiftningsförslag/förordning Rättslig grund: Artiklarna 71 och 75 i EG-fördraget | a) Meddelandet tar hänsyn till utvecklingen sedan 1996 års strategi för sjötransporter. Det kommer att behandla alla frågor i samband med sjötransporternas roll och bidrag till EU:s ekonomiska system som helhet. I meddelandet granskas alla konsekvenser av den tilltagande globaliseringen, den ökade handeln, begränsningarna i samband med energi- och klimatförändringsfrågor, säkerhetsfaktorer, hållbar utveckling, den mänskliga faktorn, konkurrens samt utvecklingen på logistikområdet. (Initiativet är en del av handlingsplanen för en integrerad havspolitik.) b) EU:s sjöfartslagstiftning har utvecklats betydligt sedan Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades vilket redan tre ändringar av inrättandeförordningen vittnar om. Det tredje sjösäkerhetspaketet som kommissionen föreslog 2005 kommer att ge sjösäkerhetsbyrån ytterligare uppgifter. Man överväger att låta byrån ta över viss verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet om hamnstatskontroll, och nya uppgifter när det gäller säkerhet, forskning och den allmänna havspolitiken. Samarbetet med tredjeländer och frågor som rör god samhällsstyrning kommer också att granskas. c) För att inrätta en effektivt fungerande inre marknad för närsjöfart måste de administrativa förfarandena förenklas. Detta kommer att leda till minskad trängsel, mindre negativa konsekvenser för miljön, lägre energiförbrukning och bättre säkerhet. Ett effektivt genomförande av den inre marknaden i kustvattnen runt EU kräver en förändring av den befintliga rättsliga och administrativa ramen. (Initiativet är en del av handlingsplanen för en integrerad havspolitik.) |

Luftfartspaketet a) Meddelande om utveckling av ett gemensamt europeiskt luftrum b) Förslag om ändring av förordningarna om ett gemensamt luftrum c) Utvidgning av behörigheten för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet till flygplatser och flygledning/ flygtrafiktjänster d) Inledande av utvecklingsfasen för Sesar (2008–2013) | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 80 i EG-fördraget c) Lagstiftningsförslag/förordning Rättslig grund: Artikel 80 i EG-fördraget d) Annat | a) Det här meddelandet kommer att presentera tre initiativ som har anknytning till vidareutvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet. b) Lagförslaget kommer att - förbättra flygledningstjänsten, - se till att infrastrukturen för flygledningstjänster motsvarar de krav som den förväntade ökningen av flygtrafiken medför, - främja ny teknik i enlighet med Lissabonmålen, och - leda till att flygledning bidrar till att hållbarhetsmålen nås. c) Lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om att utvidga de gemensamma säkerhetsreglerna för luftfarten till att gälla flygtrafiktjänster, flygledning och flygplatser för att öka säkerheten och driftskompatibiliteten. d) Kommissionens rapport om framstegen i utvecklingsfasen för Sesar med bland annat en presentation av - huvudplanen för flygledningstjänster för godkännande av rådet, - olika metoder för Sesars övergång från utvecklingsfasen till genomförandefasen, samt - av former för deltagande av länder utanför EU. |

Förslag till direktiv om villkor för inresa och vistelse för säsongsarbetare | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63.3 i EG-fördraget | Syftet med förslaget är att upprätta gemensamma villkor för inresa och vistelse för säsongsarbetare från tredjeländer. Det ingår i ett övergripande åtgärdspaket som föreslogs i den strategiska planen för laglig migration från 2005 och som vidareutvecklades i meddelandet om cirkulär migration och migrationspartnerskap från 2007. Målsättningarna är särskilt att sörja för en säker rättslig ställning och ökat skydd mot exploatering för en särskilt utsatt kategori arbetstagare från tredjeländer, t.ex. säsongsarbetare, och att utveckla en strategi för cirkulär migration. |

Förslag till direktiv om förfaranden för inresa, tillfällig vistelse och bosättning för företagsinternt utstationerad personal och om villkor för inresa och bosättning för avlönade praktikanter | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 63 i EG-fördraget | När det gäller företagsinternt utstationerad personal kommer denna ordning att fastställa gemensamma förfaranden för att reglera deras inresa, tillfälliga vistelse och bosättning inom de områden som inte täcks av Gats-förhandlingar. Dessa förfaranden kommer därför inte att påverka internationella åtaganden som gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater har ingått. Vad beträffar avlönade praktikanter är den viktigaste målsättningen att utveckla politiken för cirkulär migration, också som ett stöd för gemenskapens utvecklingspolitik. Att göra det möjligt för tredjelandsmedborgare att skaffa erfarenhet och kunskaper genom en praktikperiod i Europa kan vara ett sätt att uppmuntra kompetensrörlighet, till fördel för såväl ursprungslandet som det mottagande landet. |

Meddelande om nästa fleråriga strategi för att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Huvudsyftet med detta initiativ är att, för ett visst antal år, fastställa prioriteringarna och målen för den framtida utvecklingen av EU som ett område av frihet, säkerhet och rättvisa, och att besluta vilka medel och initiativ som lämpar sig bäst för att uppnå detta. |

Grönbok om migration och utbildning | Inget lagstiftningsinitiativ/ grönbok | Grönboken kommer att framhålla utbildningens centrala roll i integrationspolitiken, öka medvetenheten om de problem som möter invandrade elever och analysera tänkbara lösningar och bra metoder. Den kommer också att redogöra för vad gemenskapsprogram och gemenskapsmedel kan göra för att stödja den politiska utvecklingen. |

Meddelande från kommissionen om ett förnyat åtagande för social rättvisa i Europa: Fördjupning av den öppna samordningsmetoden när det gäller socialt skydd och social integration | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Eftersom möjligheterna är ojämlikt fördelade kan inte alla EU-medborgare utveckla sin fulla potential. Det finns utrymme för förbättringar av den ordning som ger stöd till medlemsstaternas insatser för att utrota fattigdom, främja social integration och modernisera det sociala skyddet. Samordning av politik och ömsesidigt lärande bör stärkas. Att fördjupa den öppna samordningsmetoden innebär att hjälpa medlemsstaterna att tydligare se utmaningen i samband med social integration och bristerna i deras respektive sociala trygghetssystem, men också den politik som passar bäst för att åtgärda dessa genom förstärkt övervakning och riktmärkning, och genom tydligare fokus på strategier och mekanismerna för att genomföra dessa. |

Meddelande om att förutse och hantera förändringar | Inget lagstiftningsinitiativ/ samråd | Meddelandet kommer att innehålla en politisk översikt av de initiativ som har inletts sedan meddelandet om omstruktureringar och sysselsättning (KOM(2005) 120) antogs. Genom meddelandet kommer ett europeiskt partnerskap för anpassningen till förändringar att inledas i syfte att belysa de viktigaste aktörernas roll och ansvar för att hantera förändringar (kommissionen, medlemsstater, regioner, sektorer, företag, arbetstagare och parterna på arbetsmarknaden). Genom meddelandet inleds den andra fasen av samrådet mellan de europeiska parterna på arbetsmarknaden om att förutse omstruktureringar. |

Förslag till översyn av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 (europeiska företagsråd) | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 137.2 b i EG-fördraget | EU-lagstiftningen behöver ändras för att på ett mer enhetligt och effektivt sätt stärka de europeiska företagsrådens roll, särskilt när det gäller att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem. |

Förslag till direktiv om genomförande av principen om lika behandling på andra områden än arbetsmarknaden | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 13 i EG-fördraget | Artikel 13 utgör den rättsliga grunden när EU vidtar åtgärder mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, men principen om icke-diskriminering får verkan endast om den ingår i ett direktiv eller ett annat instrument som antagits i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget. Tre direktiv har redan antagits med artikel 13 som rättslig grund men de är inte tillämpliga på diskriminering utanför arbetsmarknaden utom när det gäller diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung eller kön. Även om vissa medlemsstater får gå längre än de befintliga direktiven och föreskriva samma grad av skydd för alla diskrimineringsgrunder är det nödvändigt att skapa viss konsekvens för hela EU på det här området. Bara ett EU-direktiv kan ge en sådan sammanhängande ram. Avsaknaden av ett enhetligt skydd kan påverka valet att arbeta eller studera i en annan medlemsstat, eller att resa och få tillgång till tjänster där. Europeiska företagspanelens samråd visar att många företag anser att det har betydelse om det finns olika grad av skydd mot diskriminering i de olika medlemsstaterna när det gäller tillgång till varor, tjänster och bostäder på grund av ålder, funktionshinder, religion eller sexuell läggning (63 %) och 26 % tror att skillnaden i skydd påverkar deras möjligheter att bedriva verksamhet i en annan medlemsstat. Grunden för det nya initiativet är att skyddet mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, ålder, funktionshinder och sexuell läggning är lägre än skyddet mot diskriminering på grund av ras. |

Förslag till direktiv om ändring av direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 137 i EG-fördraget | I direktiv 92/85/EEG föreskrivs åtgärder som syftar till att förbättra hälsan samt säkerheten på arbetsplatsen för gravida kvinnor och kvinnor som nyligen har fött barn eller ammar, däribland minst 14 veckors sammanhängande barnledighet. Syftet är att göra det lättare att förena yrkesliv med privat- och familjeliv genom att förbättra de befintliga bestämmelserna för moderskapsskydd. |

Grönbok om hälso- och sjukvårdspersonal i Europa | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Syftet med förslaget är att få igång diskussioner på hög nivå om rörligheten för hälso- och sjukvårdspersonal. Framtida förslag från kommissionen i denna fråga kommer först senare och kommer att utgå från resultaten av diskussionerna. |

Meddelande från kommissionen om EU-åtgärder angående sällsynta sjukdomar | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Kommissionens meddelande om EU-åtgärder angående sällsynta sjukdomar (däribland genetiska sjukdomar) syftar till att ge patienter bättre möjligheter att få lämplig vård och information om sällsynta sjukdomar och ändra på den nuvarande situationen som präglas av osäkerhet och osynlighet för patienter med sällsynta sjukdomar. Hälso- och sjukvårdspersonal och folkhälsomyndigheter har inte tillräckliga kunskaper om flertalet sällsynta sjukdomar. Bristen på kunskap ligger bakom feldiagnoser, en ofta förekommande källa till lidande för patienter och deras familjer, och försenad vård vilket i en del fall kan skada patienten. Kommissionens meddelande kommer att bidra till att de övergripande målen uppnås, dvs. förbättrade resultat när det gäller hälsa och därmed flera friska levnadsår, en av de viktigaste indikatorerna för Lissabonstrategin. |

Direktiv om kvalitet och säkerhet när det gäller organdonation och transplantationer och en handlingsplan för närmare samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller organdonation och transplantationer | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 152 i EG-fördraget Inget lagstiftningsinitiativ meddelande | Direktivet kommer att innehålla de principer som krävs för att skapa en grundläggande ram för kvalitet och säkerhet när det gäller terapeutisk användning av mänskliga organ, bland annat inrättande av en nationell myndighet som ansvarar för att kraven i direktivet uppfylls, gemensamma kvalitets- och säkerhetsnormer för konservering och transport av organ samt säkerställande av spårbarhet och rapportering av allvarliga incidenter. Genom handlingsplanen kommer ett nära samarbete mellan medlemsstaterna att upprättas för att öka organdonationerna i möjligaste mån och göra tillgången till transplantation mera jämlik. I planen kommer också gemensamma mål att fastställas på områden där man gemensamt kommit fram till att gemenskapen måste agera. Åtgärderna kommer att beskrivas liksom överenskomna kvantitativa och kvalitativa indikatorer och referenspunkter, och en regelbunden rapportering ska införas. |

Meddelande om skydd av kritisk kommunikations- och informationsinfrastruktur | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Syftet är att inom ramen för det bredare och redan pågående europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur utveckla EU:s politik för skydd av kritisk informationsinfrastruktur. Syftet är att se till att det finns adekvata och enhetliga skyddsnivåer och förmåga till återhämtning för kritisk informationsinfrastruktur för att garantera kontinuitet. |

Meddelande om telemedicin och innovativ teknik för behandling av kroniska sjukdomar | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandet har följande syften: Att tillsammans med de viktigaste aktörerna bedöma situationen i medlemsstaterna när det gäller telemedicin ur teknisk, rättslig och lagstiftningsmässig synvinkel samt fastställa hinder och möjligheter. Att föreslå en rad åtgärder för att underlätta användningen av innovativ teknik och utvecklingen av ett rättsligt sammanhang för telemedicinska verktyg över hela Europa. Pilotprojekt kommer att tas fram, framför allt inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation. Att föreslå lämpliga mekanismer för teknisk bedömning och ackreditering i syfte att ta itu med frågor som rör marknadsfragmentering och öppenhet samt patienternas säkerhet. |

Program för att skydda barn på Internet och i nya medier (2009–2013) | Lagstiftningsförslag/ beslut Rättslig grund: Artikel 153 i EG-fördraget | Det här nya programmet bygger på resultaten från programmet Safer Internet plus. Syftet är att främja en säkrare användning av Internet och ny on line-teknik, särskilt med avseende på barn, och att bekämpa olagligt innehåll och innehåll som inte önskas av slutanvändaren som en del i Europeiska unionens samlade strategi. |

Meddelande om översyn av roamingförordningens verkan | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Kommissionen ska granska roamingförordningens verkan och senast den 30 december 2008 överlämna en rapport om detta till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen kommer särskilt att bedöma om förordningens mål har uppnåtts. Kommissionen ska i rapporten undersöka utvecklingen av avgifterna i grossist- och slutkundsledet för röst- och datakommunikationstjänster för roamingkunder, inbegripet sms och mms och, i lämpliga fall, ge rekommendationer avseende behovet av att reglera dessa tjänster. I sin rapport ska kommissionen bedöma om det mot bakgrund av marknadsutvecklingen och med hänsyn till såväl konkurrenssituationen som konsumentskyddet finns behov av att förlänga förordningens giltighetstid efter den dag som anges i artikel 13 eller att ändra den, mot bakgrund av utvecklingen av avgifterna för mobila röst- och datakommunikationstjänster på nationell nivå och denna förordnings inverkan på konkurrenssituationen för små, oberoende eller nystartade operatörer. |

Lagstiftningsförslag om att stärka Eurojust | Lagstiftningsförslag/ beslut Rättslig grund: Artiklarna 31.2 och 34.2 c i EU-fördraget | Eurojust spelar en viktig roll i samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas nationella myndigheter i kampen mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. För närvarande är befogenheterna för Eurojusts nationella medlemmar begränsade och inriktade på samordning av utredningar och åtal. För att förbättra bekämpningen av gränsöverskridande organiserad brottslighet bör Eurojusts befogenheter ökas och förbindelserna mellan Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket omstruktureras. Om detta sker kommer Eurojust att i högre grad kunna bidra till att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. |

Meddelande om e-juridik | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandet syftar till att fastställa en övergripande strategi för kommissionen i fråga om e-juridik som anknyter till en rad befintliga och planerade gemenskapsinstrument, bland annat kriminalregister och elektroniska betalningsorder inom EU. En annan viktig aspekt är att inta en ståndpunkt när det gäller portalsammankoppling på europeisk nivå. |

Rättsakt om arv och testamente | Lagstiftningsförslag/ förordning Rättslig grund: Artikel 67 i EG-fördraget | Målet är att underlätta för EU-medborgarna genom att införa en enhetlig rättslig ram för att lösa rättsliga tvister på arvsområdet, dvs. frågor om domstols behörighet, ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut, dokument och utomrättsliga handlingar som krävs för beslut i icke-tvistiga ärenden (testamenten, notariehandlingar och administrativa handlingar). Det kommer också att föreslås ett europeiskt arvsintyg och en mekanism som gör det möjligt att säkert veta om en EU-medborgare har efterlämnat ett testamente. |

Meddelande om extremistiskt våld | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Målen med denna politik är att utarbeta initiativ för att bekämpa radikaliseringen med ökat våld på grundval av undersökningar, ett frågeformulär och en stor konferens. Undersökningarna bygger på forskning på fältet och insamling av nya empiriska data och intar komparativa och tvärvetenskapliga förhållningssätt. |

Förslag till ett ramdirektiv om konsumenters avtalsmässiga rättigheter(*) | Lagstiftningsförslag/ direktiv Rättslig grund: Artikel 95 i EG-fördraget | Det övergripande syftet med översynen av regelverket är att förenkla och skapa större samstämmighet i konsumentlagstiftningen och därigenom stärka rättssäkerheten för både konsumenter och företag. Det rättsliga instrumentet kommer att vara en kombination av kodifiering och upphävanden av delar av befintliga direktiv och antagande av nya bestämmelser. Beroende på slutresultatet av översynen kommer den troligaste lagstiftningsåtgärden att vara en blandad metod för översyn av regelverket. Detta kommer att bestå av ett horisontellt instrument som vid behov kombineras med vertikala åtgärder. |

Meddelande om flerspråkighet: Bemöta de samhälleliga utmaningarna i EU | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Meddelandet kommer att innehålla riktlinjer för bättre synergieffekter mellan EU:s och medlemsstaternas strategier för att främja flerspråkighet, framför allt genom den öppna samordningsmetoden och genom en förbättrad användning av befintliga program och initiativ på EU-nivå. Den nya strategin bör framför allt bidra till att förbättra medborgarnas anställbarhet, EU-företagens konkurrenskraft, den interkulturella dialogen och den sociala integrationen. Strategin bör också skapa en europeisk dialog med medborgarna. Det nya förhållningssättet bör därför omfatta EU:s samtliga politikområden och alla berörda aktörer, och utarbetas och genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna. |

Meddelande om EU:s utvecklingsbistånd: Mer, bättre och snabbare – vi håller våra löften | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | I detta meddelande anges riktlinjerna för EU:s bidrag till det tredje högnivåforumet om biståndseffektivitet (Accra, september 2008) och till uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering som ska se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen (Doha, december 2008). Meddelandet tar också upp frågan om konsekvent politik för utveckling mot bakgrund av erfarenheterna från diskussionen om EU:s rapport från september 2007 och läget när det gäller EU:s bidrag till Aid for Trade. |

Meddelande om EU, Afrika och Kina: Utveckling mot en trepartsdialog och trepartssamarbete om fred, stabilitet och hållbar utveckling i Afrika | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | Syftet med meddelandet är att presentera en innovativ agenda för trepartsdialog och trepartssamarbete som svar på den nya utvecklingen i EU:s förbindelser med båda partner och i syd-syd-samarbetet. Effekterna när det gäller säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling i Afrika och det globala styret, särskilt Kinas utveckling till att bli Afrikas viktigaste partner under de senaste åren, kräver politiska åtgärder från EU:s sida och insatser för att skapa större samstämmighet i de agendor som rör både Afrika och Kina. I meddelandet föreslås konstruktiv dialog, samarbete och olika sätt att hantera konkurrens så att det gynnar fred, välstånd och hållbar utveckling i Afrika. |

Meddelande om ekonomisk utveckling och regional integration i AVS-länderna | Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | I meddelandet undersöks det bästa sättet att främja ekonomisk utveckling och regional integration i AVS-länderna (även handel), med tonvikt på utvecklingen inom den privata sektorn. Målet är att utveckla en strategi för att säkerställa komplementaritet mellan åtgärder och instrument på EU- och medlemsstatsnivå. |

Skogsbrukspaketet: a) Meddelande om åtgärder för att minska avskogning b) Meddelande om förebyggande av att olagligen avverkat timmer och produkter av sådant timmer släpps ut på EU-marknaden (eventuellt med lagstiftningsförslag) | a) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande b) Inget lagstiftningsinitiativ/ meddelande | a) I meddelandet föreslås olika politiska åtgärder för en framtida ordning för att stoppa avskogningen. b) I meddelandet kommer man att undersöka olika politiska åtgärder för att undvika att olagligen avverkat timmer och produkter av sådant timmer importeras eller släpps ut på EU-marknaden. Det kan komma att åtföljas av ett lagstiftningsförslag, beroende på resultaten av den pågående konsekvensbedömningen. Som ett resultat av de pågående och framtida bilaterala förhandlingarna med de viktigaste timmerproducerande länderna i syfte att ingå bilaterala Flegt-avtal (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog) syftar initiativet till att skydda utsatta skogar från olaglig avverkning och att stoppa försäljningen inom EU av produkter av sådant timmer. |

(61 initiativ i 49 paket)

(*) Initiativ som även bidrar till förenklingsprogrammet (se bilaga 2).

Bilaga 2 – Förteckning över förenklingsinitiativ

Titel | Typ av förenklingsåtgärd | Tillämpningsområde och mål |

Lagstiftningsförslag som följer av meddelandet om en hälsokontroll av den gemensamma jordbrukspolitiken | Översyn | Till följd av meddelandet om hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2007 kommer lagstiftningsförslagen att innehålla olika alternativ som syftar till att göra systemet med samlat gårdsstöd effektivare, anpassa marknadsstödinstrumenten och möta de utmaningar som jordbruket står inför. Själva hälsokontrollen är inte någon grundläggande reform. Den syftar snarare till att säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar effektivt och att förenkla där det är möjligt. Initiativet har sin grund i de översynsklausuler beträffande det samlade gårdsstödet och vissa jordbruksmarknader som ingick i reformerna av jordbrukspolitiken 2003/2004. |

Kommissionens förordning om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeländer | Översyn | Initiativet syftar till att fastställa villkoren för medfinansiering av informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeländer. Det kommer att ske genom en konsolidering av två befintliga kommissionsförordningar ((EG) nr 1071/2005 och (EG) nr 1346/2005). |

Privat lagring: Kommissionens förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser för privat lagring inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken | Översyn | Förslaget syftar till att ersätta flera sektorsspecifika bestämmelser med övergripande bestämmelser och att förenkla förvaltningsmekanismerna för privat lagring av jordbruksprodukter. Befintliga sektorsspecifika bestämmelser, som kan variera mellan de olika sektorerna, kommer att granskas i syfte att ta bort onödiga bestämmelser och harmonisera systemet med privat lagring. |

Rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr ... om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordning om den gemensamma organisationen av marknaden) | Översyn, omarbetning och upphävande | Den enda förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden, enligt planerna antagen av rådet i oktober 2007, slår samman de befintliga gemensamma organisationerna av marknaderna till en enda text. Förordningen ändrar inte politiken utan rationaliserar och harmoniserar lagstiftningen. De befintliga gemensamma organisationerna av marknaden har under tidens gång ändrats väsentligt flera gånger. Detta gäller framför allt mjölk, socker, frukt och grönsaker. Det är viktigt att dessa ändringar kommer med i den enda förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden så att målet med en enda förenklad rättsakt uppnås. Detta kommer att göra den gällande lagstiftningen mera tillgänglig och skapa större transparens och rättslig klarhet. Initiativet berör därför kommande förslag från kommissionen. |

Bestämmelser om mjölk (två separata initiativ): 1) Kommissionens förordning om fastställande av vissa tillämpningsföreskrifter när det gäller intervention för smör 2) Kommissionens förordning om fastställande av vissa tillämpningsföreskrifter när det gäller intervention för skummjölkspulver | Översyn | Initiativet syftar till att förenkla förfarandena för interventionsuppköp av smör, avskaffa nationella kvalitetsklasser för smör liksom stödet till privat lagring av grädde och skummjölkspulver. Tekniska förtydliganden och förenklingar (t.ex. när det gäller säkerhetsbestämmelserna) kommer att göra texten mer lättläst. |

Rationalisering av kontroller: Ändring av kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 beträffande de närmare föreskrifterna för tvärvillkor och det integrerade administrations- och kontrollsystemet | Översyn | Förslaget har sin grund i kommissionens rapport till rådet om tillämpningen av systemet med tvärvillkor (KOM(2007) 147). Ändringarna i förslaget kommer att leda till enklare och effektivare bestämmelser för kontrollerna av direktstöd till jordbrukare i fråga om urvalet av stickprov för kontroll, val av tidpunkt för kontrollerna och de särskilda reglerna för kontroller på plats. |

Produktionsstöd för stärkelse: Kommissionens förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1722/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 när det gäller produktionsbidrag inom spannmålssektorn | Översyn | Initiativets syfte är att förenkla kontrollerna genom att höja tröskeln för särskilda kontrollkrav. Det kommer att underlätta företagsverksamhet för stärkelseproducenterna i EU genom att onödiga eller orimligt omfattande administrativa åtgärder i samband med kontrollen av modifierad stärkelse avskaffas. Förslaget har utarbetats efter samråd med icke-statliga organisationer och berörda aktörer. |

Kontroll av exportbidrag: Kommissionens förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 2090/2002, (EG) nr 3122/94 och (EG) nr 800/1999 beträffande fysiska kontroller och kontroller av produktutbyte inom ramen för exportbidrag för jordbruksprodukter | Översyn | Ändring av förordning (EG) nr 2090/2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 386/90 vad gäller fysisk kontroll i samband med export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag |

Färsk frukt och färska grönsaker: Förslag till kommissionens förordning om fastställande av handelsnormer för färsk frukt och färska grönsaker och om fastställande av krav på kontroller av överensstämmelse m