Särskild rapport Den gemensamma 
tillsynsmekanismen  – En 
bra början men ytterligare 
förbättringar behövsSV 2016  nr 29
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-6228-8 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/761055 QJ-AB-16-029-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6201-1 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/793500 QJ-AB-16-029-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6236-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/41851 QJ-AB-16-029-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av bild 4 måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Översättningen av textavsnitt i denna rapport som hämtats ur dokument som har producerats av andra organ (t.ex. 
Banken för internationell betalningsutjämning, BIS, eller Internationella valutafonden, IMF) är inte nödvändigtvis 
officiella översättningar som gjorts av de organen.
Den gemensamma 
tillsynsmekanismen  – En 
bra början men ytterligare 
förbättringar behövs
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 29
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna rapport antogs av revisionsavdelning IV – där ledamoten Baudilio Tomé Muguruza är ordförande – som är 
specialiserad på marknadsreglering och en konkurrenskraftig ekonomi. Revisionsarbetet leddes av ledamoten Neven 
Mates, med stöd av George Karakatsanis (kanslichef) och Marko Mrkalj (attaché), Zacharias Kolias (direktör) och Mirko 
Gottmann (uppgiftsansvarig). Granskningsteamet bestod av Boyd Anderson (utstationerad expert), Paraskevi  
Demourtzidou, Helmut Kern och Giorgos Tsikkos (revisorer). Thomas Everett gav språkligt stöd.
Från vänster till höger:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Innehåll
Punkt 
 Förkortningar
I–XV  Sammanfattning
1–12  Inledning
6 –12  Inrättandet av den europeiska bankunionen
13–19  Revisionsmetod
19 Svårigheter att få fram revisionsbevis
20–77  Styrning
21–27  En komplicerad organisationsstruktur
25 ECB:s rekrytering till den gemensamma tillsynsmekanismen var ändamålsenlig med tanke på den knappa 
tiden
26–27  Rekryteringen är dock starkt beroende av resurser från de nationella behöriga myndigheterna
28–39  Institutionerna inrättades enligt plan, med en invecklad beslutsordning
32–35  Beslutsfattandet är en komplicerad process med många lager av informationsutbyte, där en stor del av 
arbetet faller på tillsynsnämndens sekretariat
36–37  Tillsynsnämnden måste fatta ett mycket stort antal beslut
38–39  Beslutsbördan skapar en dominoeffekt som påverkar styrkommitténs arbete
40–52  Principen om åtskillnad mellan penningpolitiken och tillsynen följs, men det finns risker för hur 
oberoendet uppfattas
42–46  Mer kan göras för att utvärdera de risker som uppstår till följd av gemensamma tjänster
47–52  Ytterligare risker när det gäller oberoendet mellan penningpolitiks- och tillsynsfunktionerna finns 
inbyggda i  den gemensamma tillsynsmekanismens organisatoriska och finansiella struktur
04 Innehåll 
 
53–57  Etiska rutiner och uppförandekoder har tagits fram för den gemensamma tillsynsmekanismens 
ledning och personal
53–57  Ett etiskt ramverk för den gemensamma tillsynsmekanismen har inrättats, men de nationella behöriga 
myndigheterna måste följa nationell lagstiftning och har stor frihet att sätta upp sina egna regler
58–77  Internrevision: innovativ metod med en omfattande revisionsplan, men genomförandet försvåras 
av problem med resursfördelning och planering
62–65  Resursfördelning av direktoratet för intern revision: trots att bemanningsbehoven beräknats blev den 
slutliga bemanningsnivån otillräcklig
66–69  Det finns en omfattande allmän ram för revisionen, men hänsyn tas inte alltid till bästa praxis
70–77  Riskbedömningsmetoderna är i  allmänhet väl valda, men det saknas garantier för att områden med hög 
och medelhög risk behandlas i sin helhet och i tid
78–103  Förfaranden för ansvarsutkrävande
82–84  i) Samtliga roller och ansvarsområden i den gemensamma tillsynsmekanismen är tydligt 
definierade och offentliggörs i  genomförandelagstiftningen
85–87  ii) Revisionsrättens revisionsuppdrag fastställs i  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
88–97  iii) Man har ännu inte tagit fram någon formell resultatram som kan ge försäkran om att den 
gemensamma tillsynsmekanismens mål har uppfyllts
98–99 iv) Parlamentet utövar demokratisk kontroll över tillsynsmekanismen med väsentliga 
sekretessbegränsningar
100–103  v) System för återkoppling finns, men än så länge ingår inte allmänna undersökningar av 
finansinstitut
104–149  Gemensamma tillsynsgrupper – organisation och resursfördelning
106 –125  Planering och beräkningar av de totala resursbehoven för tillsyn, resursfördelning och 
bemanning
107–110  De inledande beräkningarna av det totala bemanningsbehovet för den gemensamma tillsynsmekanismen 
gjordes enligt en enkel modell
111–112  I modellen förutsågs inte den ökande arbetsbördan för tillsynen
113 –119  Klustermetoden utformades för att underlätta den inledande fördelningen av personal till de 
gemensamma tillsynsgrupperna, men bör uppdateras
120–121  ECB:s resurser fördelas enligt klustermetoden
122–125  Principerna för utnämning av samordnare var avsedda att främja harmonisering, men har inte alltid följts
05 Innehåll 
 
126 –137  ECB:s samarbete med, och beroende av, de nationella behöriga myndigheterna
126 –128  De gemensamma tillsynsgrupperna är starkt beroende av bemanning från de nationella behöriga 
myndigheterna, men ECB har liten kontroll över dessa myndigheters resurser
129 De gemensamma tillsynsgrupperna är fortfarande till stor del bemannade med personal från nationella 
behöriga myndigheter i  den övervakade bankens hemland
130–137  En del av personalen från de nationella behöriga myndigheterna lever inte upp till ECB:s förväntningar för 
bemanningen av de gemensamma tillsynsgrupperna
138–149  De gemensamma tillsynsgruppernas sammansättning, rapporteringsvägar och utbildning
138–139  Personal från många olika länder gynnar utbyte av information och bästa praxis
140 Motstridiga rapporteringsvägar
141 Kommunikationsflödena och fördelningen av arbetsuppgifter är otydliga
142 Skillnader i  användningen och klassificeringen av de nationella behöriga myndigheternas horisontella 
funktioner kan leda till ineffektivt utnyttjande av resurserna
143–147  Det saknas bindande prestationsbedömningar av de nationella behöriga myndigheternas medarbetare 
i de gemensamma tillsynsgrupperna, vilket kan leda till problem med motivation och prestationer
148–149  I den gemensamma tillsynsmekanismen ingår ingen utbildningsplan eller något auktoriseringsprogram 
för tillsynspersonalen
150–183  Inspektion på plats
150–152  Systemet för inspektioner på plats är logiskt och heltäckande
153–170  Praktiska brister har uppstått rörande bemanning, planering och utförande av inspektioner på 
plats
153–158  ECB deltar inte i  någon större utsträckning i  inspektionerna på plats
159–164  Planeringen är detaljerad och komplicerad
165–170  Det behövs förbättringar på it-området
171–175  ECB planerar konkreta åtgärder för att förbättra inspektörernas och uppdragschefernas 
kvalifikationer och kompetens
06 Innehåll 
 
176 –183  Rapporteringsstrukturen är tydlig men inte tillräckligt detaljerad och kan försämras till följd av 
långdragna förfaranden
176 –177  ECB:s rapporteringsförfarande är välstrukturerat
178–182  Reglerna för hur slutsatser ska kommuniceras är dock inte fullständiga
183 Tidsramen för att lägga fram rapporter är generös
184–197  Slutsatser och rekommendationer
185–187  Styrning
188–189  Ansvarsutkrävande
190–194  Gemensamma tillsynsgrupper
195–197  Inspektioner på plats
 Bilaga I  — Sammanfattning av revisionsmetoden
 Bilaga II — Begränsningar i tillgången till information
 Bilaga III  — Beslutsordningen
 Bilaga IV — ECB:s budgetförfarande
 Bilaga V  — Revision av banktillsynen i  utvalda nationella jurisdiktioner
 Bilaga VI  —  Internationella valutafondens rekommendationer angående öppenhet och 
ansvarsutkrävande i ECB:s tillsynsansvar
 Bilaga VII  —  Omfattningen av Europeiska kommissionens översyn enligt artikel  32 
i förordningen om den gemensamma tillsynsmekanismen
 Bilaga VIII  —  Undersökning av de nationella behöriga myndigheterna och de institutioner som 
är står under tillsyn
 Bilaga IX —  Huvuddelarna i systemet för ECB:s ansvarsskyldighet gentemot 
Europaparlamentet
 Bilaga X  — Rapporteringsstrukturen för inspektioner på plats
 ECB:s svar
07
 Förkortningar
BCBS : Baselkommittén för banktillsyn
BIS: Banken för internationell betalningsutjämning
BUCOM : Europeiska centralbankens budgetkommitté
COI : ECB:s centrala avdelning för inspektioner på plats
EBA : Europeiska bankmyndigheten
ECB : Europeiska centralbanken
ECBS : Europeiska centralbankssystemet
EMU : Ekonomiska och monetära unionen
ESFS : Europeiska systemet för finansiell tillsyn
EUF-fördraget : fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
FAQs : vanliga frågor
FDIC : Federal Deposit Insurance Corporation , statligt bolag i USA som utfärdar insättningsgarantier
FTE : heltidsekvivalent
GAO : Government Accountability Office , USA:s revisionsmyndighet
GD Mikrotillsyn : generaldirektorat för mikrotillsyn
HoM : uppdragschef
IAC: Kommittén för internrevision
IMF : Internationella valutafonden
IMS : Information Management System, IMS-system
JST: Gemensam tillsynsgrupp
MEL : lägsta engagemangsnivå
NCA : nationell behörig myndighet
08 Förkortningar 
 
NCB : Nationell centralbank
RAS : riskbedömningsmodell
SAI: högre revisionsorgan
SB: tillsynsnämnden
SEP : program för tillsynsgranskning
SQA : tillsynskvalitetssäkring
SSM : den gemensamma tillsynsmekanismen
ÖUP : översyns- och utvärderingsprocessen
09
 Sammanfattning
Vad är den gemensamma tillsynsmekanismen?
I
Den globala finanskrisen 2008 gav upphov till allvarliga störningar i många europeiska länders ekonomier. Efter 
åratal av avreglering och ökat risktagande inom banksektorn ledde finanskrisen till att många låneinstitut befann 
sig vara överexponerade mot fallande marknader och blev tvungna att vända sig till staten för ekonomiskt bistånd. 
De statliga räddningspaketen ledde dock oundvikligen till ökade statsskulder, med minskande investeringar och 
tillväxt till följd, vilket i sin tur satte ytterligare press på bankernas solvens.
II
För att undvika framtida kriser och för att stärka förtroendet för banksektorn var man tvungen att bryta den ”onda 
cirkeln” av överdrivet risktagande och statliga räddningspaket. EU:s ledare sökte en långvarig lösning inom euroom -
rådet, och 2012 tillkännagav man formellt att gemensamma regler för banker skulle införas genom inrättandet av en 
europeisk bankunion.
III
Bankunionens grundpelare skulle vara centraliserad tillsyn av euroområdets banker, en mekanism som skulle se 
till att fallerande banker kunde avvecklas med minsta möjliga kostnad för skattebetalarna och ekonomin och ett 
harmoniserat insättningsgarantisystem. Det första steget mot en sådan centraliserad tillsyn togs när man 2014 inrät -
tade en gemensam tillsynsmekanism. Den nya gemensamma tillsynsmekanismen tog över mycket av det tillsynsar -
bete som tidigare utförts av nationella myndigheter. Ansvaret för den gemensamma tillsynsmekanismen lades på 
Europeiska centralbanken, men även de deltagande medlemsstaterna är nära involverade.
Vad handlar denna rapport om?
IV
I revisionsrättens uppdrag ingår att granska effektiviteten i ECB:s förvaltning. I denna revision har vi därför fokuserat 
på hur ECB har byggt upp den gemensamma tillsynsmekanismen och hur arbetet i den är organiserat. Vi har särskilt 
tittat på den nya mekanismens styrningsstruktur (bland annat internrevisionen), system för ansvarsutkrävande, 
(bland annat den externa revisionen), hur de grupper som arbetar med banktillsyn organiseras och rekryteras (både 
för skrivbordstillsynen och inspektionerna på plats på bankerna) och hur inspektionerna på plats utförs.
V
Vi stötte dock på ett betydande hinder på alla områden i vårt revisionsarbete, nämligen att vi och ECB inte var 
överens om de exakta villkoren för vårt uppdrag och vår rätt att få ta del av dokument. ECB hävdade att flera av de 
dokument som vi behövde för att kunna utföra vårt uppdrag låg utanför vårt ansvarsområde och lät oss inte få till -
gång till dem. Därför har vi endast delvis kunnat utvärdera om ECB förvaltar den gemensamma tillsynsmekanismen 
effektivt när det gäller styrning, extern tillsyn och inspektioner på plats.
10 Sammanfattning 
 
Vad kom vi fram till?
VI
Vi fick tillräcklig information för att kunna konstatera att den gemensamma tillsynsmekanismen hade inrättats inom 
den fastställda tidsramen. Eftersom de nationella tillsynsmyndigheterna deltar är tillsynsstrukturen relativt kompli -
cerad, och det krävs en hög grad av samordning och kommunikation mellan anställda på ECB och de personer från 
de nationella behöriga myndigheterna som de deltagande medlemsstaterna har utsett. Komplexiteten är ett pro -
blem när det gäller styrningen, där effektiviteten och ändamålsenligheten i ledningens beslutsfattande blir lidande 
på grund av de komplexa förfarandena för informationsutbyte.
VII
ECB måste enligt lag tydligt hålla isär sin penningpolitiska funktion och tillsynsfunktion. Den senare sköts av en 
tillsynsnämnd, som lägger fram förslag till beslut till ECB-rådet. Inom ECB har dock tillsynsnämnden för den gemen -
samma tillsynsmekanismen inget budget- eller personalansvar för tillsynen. Detta ger upphov till oro angående 
oberoendet mellan de två delarna av ECB:s verksamhet. Det gör även det faktum att vissa av ECB:s avdelningar 
tillhandahåller tjänster till båda funktionerna utan att det finns några tydliga regler eller rapporteringsvägar för att 
undvika eventuella målkonflikter.
VIII
Internrevision är en sådan gemensam tjänst. Vi kunde se att denna funktion var underbemannad för arbetet med 
den gemensamma tillsynsmekanismen, som man ägnade mindre tid åt än åt andra granskningsuppgifter. Trots 
att man hade gjort bra riskbedömningar för att komma fram till vad som behövde granskas är de resurser som för 
närvarande tilldelas internrevisionen otillräckliga för att det ska vara möjligt att säkerställa att de mest riskfyllda 
aspekterna i den gemensamma tillsynsmekanismen behandlas inom rimlig tid.
IX
ECB:s arbete för att Europaparlamentet och allmänheten ska ha insyn i ECB:s arbete och kunna ställa ECB till svars 
för arbetet med tillsynsmekanismen, kan försvagas på grund av att det inte finns någon mekanism för utvärdering, 
och påföljande rapportering, av tillsynens ändamålsenlighet.
X
För att fastställa bemanningsnivån för tillsynen tittade man helt enkelt på uppskattningar av bemanningsbehovet 
för liknande funktioner hos de nationella behöriga myndigheterna innan den gemensamma tillsynsmekanismen 
hade inrättats. Man gjorde ingen utförligare analys av bemanningsbehovet för det nya och mycket mer krävande 
arbetet med den gemensamma tillsynsmekanismen, och därför finns det ingen direkt koppling mellan programmet 
för tillsynsgranskning och resursfördelningen, vilket krävs enligt lagstiftningen. Det finns tecken på att den nuva -
rande bemanningsnivån inte är tillräcklig.
11 Sammanfattning 
 
XI
Den gemensamma tillsynsmekanismens arbete med tillsyn av euroområdets viktigaste banker, både skrivbords -
tillsynen och tillsynsbesöken, är i hög grad beroende av personal som tillsatts av de nationella myndigheterna. 
Det innebär att ECB, trots sitt övergripande ansvar, inte har tillräcklig kontroll över sammansättningen i grupperna 
och över kompetensen hos dem som arbetar med tillsynen och inspektionerna eller över vilka resurser som kan 
tillhandahållas.
XII
De resurser som anslås till de gemensamma tillsynsgrupper som ska arbeta med skrivbordstillsyn, främst från de 
nationella myndigheterna, motsvarar inte den ursprungliga behovsanalysen, och den begränsade bemannings -
nivån skulle i många fall kunna påverka gruppernas möjlighet att utöva tillräcklig tillsyn över de banker som de har 
ansvar för.
XIII
ECB har även ansvar för inspektionerna på plats, men här är problemet att det finns väldigt få ECB-anställda med 
i de grupper som utför tillsynsbesöken. Dessutom blir bankerna förvarnade om inspektionerna av tillsynsmyndighe -
ten i bankens värd- eller hemland.
XIV
Andra problem som påverkar utförandet av tillsynsbesöken är att det saknas riktlinjer för hur inspektionsansök -
ningar ska prioriteras, brister på it-området och att det krävs förbättrad kompetens hos de inspektörer från de 
nationella behöriga myndigheterna  som utför tillsynsbesöken. På grund av att tillsynsgrupperna har så lång tid på 
sig att utarbeta slutliga rekommendationer har dessutom resultaten hunnit bli inaktuella innan de formellt överläm -
nas till den inspekterade banken.
Hur kan den gemensamma tillsynsmekanismen förbättras?
XV
Vi rekommenderar följande:
a) När det gäller styrning bör ECB
i) försöka förbättra effektiviteten genom att rationalisera beslutsordningen,
ii) analysera vilka risker systemet med gemensamma tjänster innebär för åtskillnaden mellan funktionerna, 
införa en separat rapporteringsväg för fall där det handlar specifikt om tillsynsresurser och se om man kan 
göra tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande mer delaktiga i budgetprocessen,
iii) tillsätta kompetens och resurser för internrevision på ett sådant sätt att högre risker vid behov täcks in på 
lämpligt sätt.
12 Sammanfattning 
 
b) När det gäller ansvarsskyldigheten bör ECB
i) låta revisionsrätten få tillgång till alla begärda dokument så att revisionsrätten kan genomföra sitt 
revisionsuppdrag,
ii) utarbeta och offentliggöra en formell resultatram som kan visa ändamålsenligheten i deras 
tillsynsverksamhet.
c) När det gäller skrivbordstillsynen (de gemensamma tillsynsgrupperna) bör ECB
i) vidta åtgärder för att säkerställa att de nationella myndigheterna deltar helt och hållet och proportionerligt 
i de gemensamma tillsynsgruppernas arbete,
ii) tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna ta fram metoder för att bedöma hur lämpliga 
de personer som utses att medverka i de gemensamma tillsynsgrupperna är och vad de sedan faktiskt 
presterar,
iii) inrätta och upprätthålla en heltäckande databas över den erfarenhet och den formella och informella kom -
petens som alla personer som ingår i de gemensamma tillsynsgrupperna besitter,
iv) införa ett formellt utbildningsprogram för all tillsynspersonal och överväga att inrätta ett auktoriseringspro -
gram för skrivbordstillsyn,
v) utarbeta en riskbaserad metod för att bestämma de olika gemensamma tillsynsgruppernas målstorlek och 
sammansättning,
vi) regelbundet se över den klustermetod som tillämpas i tillsynsplaneringen och vid behov aktualisera; själva 
klusterindelningen bör baseras på den senaste informationen om de enskilda bankerna.
d) När det gäller inspektioner på plats bör ECB
i) öka den egna personalens närvaro vid besöken och se till att en större del av de övriga inspektionerna leds 
av personer som inte kommer från samma land som banken är hemmahörande i,
ii) åtgärda brister i it-systemet och förbättra den övergripande kompetensen och utbildningen hos de inspek -
törer som utför tillsynsbesök.
13
 Inledning
01 
Det finansiella systemet är avgörande för att ekonomin ska fungera. Ett stabilt 
 finansiellt system spelar en viktig roll för en effektiv resursfördelning och bidrar 
på så sätt till hållbar ekonomisk utveckling. Om den finansiella stabiliteten rub -
bas kan det leda till höga kostnader för stater och för ekonomin i stort.
02 
Före den globala finanskrisen karaktäriserades de europeiska bankerna främst 
av felaktig prissättning av risker (till exempel derivat, fastigheter och statsrisker) 
samtidigt som deras balansräkningar svällde med otillräckligt kapital och otill -
räckliga likviditetsbuffertar. Denna bristfälliga riskhantering, i kombination med 
låga räntor, ledde till överdrivet risktagande, en låneboom och ohållbar skuld -
sättning samtidigt som den bidrog till att skapa stora makroekonomiska obalan -
ser i flera av EU:s medlemsstater. Tyvärr upptäcktes inte dessa brister tillräckligt 
tidigt för att man skulle kunna åtgärda dem på ett tillfredsställande sätt. Eftersom 
dagens finansiella system är tätt sammankopplade med varandra spreds problem 
i ett land snabbt över gränserna och orsakade finansiella problem även i andra 
EU-länder.
03 
När likviditeten sinade och den ekonomiska nedgången påverkade kreditkvali -
teten ytterligare visade sig många banker vara extremt sårbara och i behov av 
stöd från staten. Särskilt inom euroområdet visade sig Ekonomiska och monetära 
unionen (EMU) ha djupt rotade strukturella brister.
04 
En viktig faktor var att ansvaret för regleringen och tillsynen av kreditinstituten 
låg på de nationella myndigheterna. Eftersom det saknades en gemensam euro -
peisk tillsynsmyndighet fanns det väsentliga skillnader mellan vilka befogenheter 
de nationella tillsynsmyndigheterna i de olika länderna hade1.1 Europeiska kommissionen, 
Report of the High-Level Group 
on Financial Supervision in the 
EU (Rapport från högnivå -
gruppen för finansiell tillsyn 
i EU), Bryssel, 2009.
14 Inledning 
 
05 
En annan brist var att EMU:s uppbyggnad 2012 ansågs vara otillräcklig för att kun -
na förhindra ”den skadliga samverkan mellan svagheter hos stater och sårbarhet 
inom banksektorn”2. En kris i ett nationellt banksystem kunde påverka staten och 
tvärtom. Det ömsesidiga beroendet mellan banker och stater gjorde euroområ -
det sårbart, vilket i sin tur gjorde det ännu svårare att lösa krisen (se figur 1 ).Figur  12 Herman Van Rompuy, 
Europeiska rådets ordförande. 
I nära samarbete med José 
Manuel Barroso, Europeiska 
kommissionens ordförande, 
Jean-Claude Juncker, Euro  - 
gruppens ordförande och 
Mario Draghi, ordförande för 
Europeiska centralbanken, 
Mot en verklig ekonomisk och 
monetär union , december 
2012.
Bankernas och staternas beroende av varandra: en nedåtgående spiral?
överdrivet risktagande med 
otillräckligt kapital och otillräckliga likviditetsbuﬀertar 
alltför snabb utlåningstillväxt
hög skuldsättning
överdrivna bonusarlikviditetspåfrestningar
solvensproblemlåg inlåningstillväxtlågt förtroende för banksystemetmakroekonomiska obalanserOmfattande oﬀentligt ﬁnansiellt stöd för nationalisering av krisande banker 
utgiftsnedskärningar i statsbudgetenlägre tillväxtlåg utlåningstillväxtﬂer problemlånhöga lånekostnader för banker(p.g.a. statsrisk)underskott i de oﬀentliga ﬁnanserna och högre statsskuldhögre lånekostnader för stater
Statsskuldskris Åtstramnings-
politikBristande 
banktillsynBankkris
Stödpaket
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
15 Inledning 
 
Inrättandet av den europeiska bankunionen
06 
År 2012 fattade de europeiska ledarna beslutet att fördjupa EMU genom att 
inrätta en europeisk bankunion i syfte att bryta den onda cirkeln mellan ban -
ker och stater3 och komma till rätta med de brister som påverkade banksektorn 
i  euroområdets länder. Huvudsyftet med bankunionen var att göra den europe -
iska banksektorn mer öppen, enhetlig och säkrare inom ett stabilt och välfunge -
rande finansiellt system (se tabell 1 ).Tabell 1Bankunionens syfte
Att göra de europeiska bankerna
mer öppna för insyngenom konsekvent tillämpning av gemensamma regler och administrativa 
standarder för tillsyn, återhämtning och resolution av banker,
enhetligagenom att behandla nationella och gränsöverskridande bankverksamheter 
lika och genom att bryta sambandet mellan bankers finansiella tillstånd 
och de länder de är etablerade i,
säkraregenom att ingripa tidigt om banker drabbas av problem så att man kan 
hjälpa dem att undvika insolvens och, om så behövs, säkerställa en effektiv 
resolution (avveckling) av insolventa banker .
Källa:  Europeiska revisionsrätten, utifrån information från ECB (ECB:s webbplats om banktillsynen).3 Inrättandet av den europeiska 
bankunionen tillkännagavs på 
ett särskilt EU-toppmöte 
den 29 juni 2012. Som en följd 
av mötet publicerade 
ord föranden för Europeiska 
rådet, i nära samarbete med 
ordförandena för Europeiska 
kommissionen, Eurogruppen 
och Europeiska centralbanken 
den 5 december 2012 en 
rapport med titeln Mot en 
verklig ekonomisk och monetär 
union . Tre år senare, 
den 22 juni 2015, lade de fyra 
ordförandena tillsammans 
med Europaparlamentets 
talman fram en uppföljnings -
rapport med titeln Färdig -
ställandet av EU:s ekonomiska 
och monetära union .
4 Med tillsynsreglerna avses den 
lagstiftning som infördes för 
att förbättra kreditinstituts 
finansiella sundhet.
07 
Bankunionen inrättades genom att man skapade
a) en gemensam tillsynsmekanism som skulle säkerställa en enhetlig tillämp -
ning av tillsynsreglerna4 i alla länder i euroområdet,
b) en gemensam resolutionsmekanism, som skulle säkerställa att fallerande 
banker avvecklas effektivt och till en så låg kostnad som möjligt för skatte -
betalare och för realekonomin, och där privata fordringsägare skulle delta 
i rekonstruktionen och resolutionen av bankerna,
c) ett delvis harmoniserat insättningsgarantisystem.
16 Inledning 
 
08 
Inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen i november 2014 har 
kallats ”det största steget mot djupare ekonomisk integration sedan Ekonomis -
ka och monetära unionen skapades”5. Den utgör en nödvändig grund för de 
andra pelarna i bankunionen: den gemensamma resolutionsmekanismen och 
ett eventuellt EU-omfattande insättningsgarantisystem.  Lagstiftarna ansåg även 
att den var oumbärlig för att bryta kopplingen mellan stater och banker och för 
att minska risken för framtida banksystemkriser. Dessutom är regelverket och 
tillsynen i den gemensamma tillsynsmekanismen ett försök att hålla jämna steg 
med utvecklingen i den globala finansvärlden, som kännetecknas av komplicera -
de internationella avtal och åtaganden (till exempel Baselöverenskommelserna)6, 
och därigenom ta ifrån bankerna möjligheten att flytta mer riskfylld verksamhet 
till länder där lagstiftningen är mer generös.
09 
Den gemensamma tillsynsmekanismen består av Europeiska centralbanken 
(ECB) och de nationella myndigheterna som har ansvar för banktillsyn (nedan 
 kallade nationella behöriga myndigheter ) i de deltagande medlemsstaterna. Enligt 
SSM-förordningen7 är dessa organ ansvariga för mikrotillsynen av alla kreditin -
stitut i de deltagande medlemsstaterna8. Artikel 6.1 ger ECB ansvaret för att den 
gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt. 
Enligt artikel 5 inbegriper den gemensamma tillsynsmekanismen även makrotill -
syn (se ruta 1 ).
Mikro- och makrotillsyn
Mikrotillsyn innebär kontroll av enskilda bankers finansiella sundhet. I makrotillsyn försöker man hitta risker 
som hotar stabiliteten i hela det finansiella systemet och som främst orsakas av den makroekonomiska ut -
vecklingen. Målen för de två olika typerna av tillsyn är tydligt åtskilda, men de instrument som används är ofta 
desamma: instrument för makrotillsyn kan även användas för analys och ingripande i mikrotillsynsrelaterade 
fall och tvärtom. Det som skiljer är logiken bakom hur och i vilken omfattning de används. Samma instrument 
kan till exempel anses vara ett mikrotillsynsinstrument om det används för tillsyn av enskilda institut och ett 
makrotillsynsinstrument om det används för tillsyn av en bankkoncern eller av alla banker i ett land.Ruta 15 Förord av Mario Draghi till 
ECB:s årsrapport om 
tillsynsverksamheten  2014 .
6 Herman Van Rompuy, 
Europeiska rådets ordförande, 
José Manuel Barroso, 
Europeiska kommissionens 
ordförande, Jean-Claude 
Juncker, Eurogruppens 
ordförande och Mario Draghi, 
ordförande för Europeiska 
centralbanken, Mot en verklig 
ekonomisk och monetär union , 
december 2012.
7 Rådets förordning (EU) 
nr 1024/2013 av den 15 
oktober 2013 om tilldelning av 
särskilda uppgifter till 
Europeiska centralbanken 
i fråga om politiken för tillsyn 
över kreditinstitut (EUT L 287, 
29.10.2013, s. 63).
8 Alla euroområdets länder 
(Belgien, Tyskland, Estland, 
Irland, Grekland, Spanien, 
Frankrike, Italien, Cypern, 
Lettland, Litauen, Luxemburg, 
Malta, Nederländerna, 
Österrike, Portugal, Slovenien, 
Slovakien och Finland) deltar 
automatiskt i den gemen -
samma tillsynsmekanismen. 
Medlemsstater som inte ingår 
i euroområdet kan välja att 
delta genom ett så kallat nära 
samarbete med ECB.
17 Inledning 
 
10 
De tre huvudmålen9 för den gemensamma tillsynsmekanismen är att
a) säkerställa det europeiska banksystemets säkerhet och sundhet,
b) öka den finansiella integrationen och stabiliteten,
c) säkerställa en enhetlig tillsyn.
11 
ECB:s och de nationella behöriga myndigheternas olika arbetsuppgifter och 
ansvarsområden när det gäller tillsynsarbetet fördelas utifrån hur betydelsefulla 
de enheter som omfattas av tillsynen är. Inom den gemensamma tillsynsmekanis -
men har ECB ansvar för direkt tillsyn av ”betydande” institut10. För att utföra den -
na tillsyn sätter ECB ihop gemensamma tillsynsgrupper, som består av personal 
från ECB och de nationella behöriga myndigheterna. De enskilda gemensamma 
tillsynsgrupperna ansvarar för mikrotillsynen av var sin betydande bank. Beslut 
om bankerna fattas dock av ECB-rådet efter förslag från tillsynsnämnden för den 
gemensamma tillsynsmekanismen.
12 
ECB utövar även tillsyn över vad man kallar mindre betydande banker. I dessa 
fall är det den nationella behöriga myndigheten i landet i fråga som utövar den 
direkta tillsynen och som har befogenhet att fatta alla tillsynsrelaterade beslut. 
ECB kan dock när som helst överta den direkta tillsynen över mindre betydande 
institut om så anses nödvändigt. I  figur 2 illustreras uppgiftsfördelningen inom 
den gemensamma tillsynsmekanismen.9 ECB:s vägledning för 
banktillsyn.
10 I dagsläget har 129 bank -
koncerner (ungefär 1 200 
enheter som står under tillsyn) 
över 21 biljoner euro i 
till gångar och står under 
direkt tillsyn av ECB, medan 
cirka 3 200 banker är 
klassi  ficerade som mindre 
betydande. Kriterierna för 
vilka banker som ska anses 
som betydande, och därmed 
stå under direkt tillsyn av ECB, 
anges i artikel 6.4 i för  ord-
ningen om den gemensamma 
tillsynsmekanismen. 
Kriterierna är som följer: det 
totala värdet på bankens 
tillgångar, dess ekonomiska 
betydelse för medlemsstaten 
eller för EU som helhet, hur 
betydelsefull dess gränsöver -
skridande verksamhet är och, 
till sist, om den har begärt eller 
fått finansiering från den 
europeiska stabilitets  meka -
nismen eller den europeiska 
finansiella stabiliserings -
faciliteten. Banken i fråga 
måste uppfylla ett eller flera av 
ovanstående kriterier för att 
anses som betydande. En 
bank kan även anses vara 
betydande om den är en av de 
tre mest betydelsefulla 
bankerna i ett visst land.
18 Inledning 
 Figur  2Uppgiftsfördelningen inom den gemensamma tillsynsmekanismen
Indirekt
tillsynDirekt
tillsyn
Mindre betydande 
institutBetydande 
institut Horisontella avdelningarGemensam
tillsynsgruppNationell behörig
myndighetövervakar systemet ECB
stödinsatser
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
19
 Revisionsmetod
13 
Vi undersökte om de gemensamma tillsynsgrupperna i den gemensamma till -
synsmekanismen var organiserade så att de fungerar effektivt inom en lämplig 
ram för styrning, revision och ansvarsutkrävande11. Vi analyserade i synnerhet 
följande:
a) Vilka arbetsförutsättningar som skapas genom styrningsstrukturen för det 
arbete som utförs av de gemensamma tillsynsgrupperna och de grupper som 
genomför inspektionerna på plats, inklusive den roll som ECB:s internrevision 
spelar och planeringen av internrevisionens arbete med den gemensamma 
tillsynsmekanismen.
b) Rutiner och regler för ansvarsutkrävanden, inklusive extern revision, och den 
praktiska tillämpningen av dessa.
c) Hur de gemensamma tillsynsgrupperna planerades och sattes ihop, med 
fokus på struktur och resurser.
d) Hur inspektionerna på plats fastställs, planeras, utförs och rapporteras.
14 
Revisionskriterierna hämtades från följande källor:
a) Rättsliga krav och mål i SSM-förordningen och SSM-ramförordningen12.
b) Reviderade principer för banktillsyn, utfärdade av Baselkommittén för bank -
tillsyn 2012.
c) Institute of Internal Auditors  (IIA) riktlinjer samt minimikrav för riskhantering, 
utfärdade av den tyska federala finansinspektionen (BaFin).
d) ECB:s interna regler och rutiner.
15 
Vi samlade in våra revisionsbevis genom möten och intervjuer med ECB:s per -
sonal som arbetar i ledande ställning med tillsynen och genom granskning av 
interna dokument och allmänt tillgängliga uppgifter. Vi använde dessa bevis för 
att undersöka lämpligheten i ECB:s styrformer och organisationsstruktur efter 
det att ECB tilldelats tillsynsansvaret och för att kontrollera efterlevnaden av den 
rättsliga ramen, och särskilt reglerna om oberoende. Vi tittade på effektiviteten 
i beslutsordningen och utvärderade det etiska regelverk som införts för till -
synspersonalen. Vi jämförde även strukturen och planeringen för internrevision -
en av den gemensamma tillsynsmekanismen med gängse bästa praxis.11 Vårt uppdrag finns beskrivet 
i artikel 27.2 i ECBS-stadgan 
och artikel 20.7 
i SSM-förordningen.
12 Europeiska centralbankens 
förordning (EU) nr 468/2014 av 
den 16 april 2014 om upp  - 
rättande av ramen för 
sam  arbete inom den 
gemen samma tillsyns -
mekanismen mellan 
Europeiska centralbanken och 
nationella behöriga 
myndig heter samt med 
nationella utsedda 
myndigheter (EUT L 141, 
14.5.2014, s. 1).
20 Revisionsmetod 
 
16 
Rörande förfarandena och reglerna för ansvarsutkrävande, inklusive extern revi -
sion, undersökte vi rutinerna för hur man väljer ut uppgifter och information för 
viktiga intressenter och kontrollerade att tillämpliga regler följs. Vi utvärderade 
och jämförde även rutinerna för ansvarsutkrävande och extern revision för den 
gemensamma tillsynsmekanismen med de som gäller i några andra länder. För 
detta använde vi information från de högre revisionsorganen i Australien, Kanada 
och USA.
17 
När det gäller de gemensamma tillsynsgruppernas arbete undersökte vi ECB:s 
preliminära planering och tilldelning av tillsynsresurser när grupperna sattes ihop 
och ECB:s samarbete med, och beroende av, de nationella behöriga myndigheter -
na för rekrytering och utförande av skrivbordstillsynen. Vi utvärderade även de 
gemensamma tillsynsgruppernas sammansättning, rapporteringsvägar och hur 
man tillhandahållit lämplig utbildning.
18 
Utöver vårt revisionsarbete på ECB skickade vi även ut en enkät till alla berörda 
nationella behöriga myndigheter och betydande banker för att få höra deras 
åsikter om effektiviteten i den nya tillsynsordningen. I  bilaga I  finns utförlig 
information om exakt vad som gjorts inom de olika revisionsområdena.
Svårigheter att få fram revisionsbevis
19 
ECB gav oss väldigt lite av den information som vi behövde för att kunna utvärde -
ra effektiviteten i förvaltningen av ECB:s samlade bedömningar, de gemensamma 
tillsynsgruppernas effektivitet, effektiviteten i planeringen och utförandet av 
tillsynsarbetet, beslutsordningen och det arbete som faktiskt utförs vid inspek -
tionerna på plats. Fullständig information finns i  bilaga II . Här följer dock en 
sammanfattning av de revisionsbevis som vi inte fick tillfälle att granska:
i) Styrning:
 ο Beslut och mötesprotokoll från tillsynsnämnden (se punkterna 36–38).
ii) Ansvarsutkrävande:
 ο Dokumentation om ad hoc -diskussioner mellan Europaparlamentet och 
tillsynsnämndens ordförande och den dokumentation som efterfrågats 
av kommissionen i samband med det lagstadgade kravet att avfatta en 
rapport om den gemensamma tillsynsmekanismen (se punkterna 92 och 
98–99).
21 Revisionsmetod 
 
iii) De gemensamma tillsynsgrupperna:
 ο De delar av tillsynsmanualen som behandlar åtgärder inom programmet 
för tillsynsgranskning (SEP) och SEP-dokumenten rörande de banker som 
valts ut för stickprov i vår revision.
 ο Relevanta kapitel av tillsynsmanualen, modeller och metodbeskrivningar, 
liksom exempel på rapporter och beslut rörande översyns- och utvärde -
ringsprocessen (ÖUP).
 ο Specifika uppgifter om varje enskild enhet och de beräkningar som ECB 
använt för klustermetoden och sin indelning av banker i särskilda kluster 
(se punkterna 104–149).
iv) Inspektioner på plats:
 ο Information om särskilda ansökningar om inspektion, varför dessa ansök -
ningar gjorts, hur de prioriterades och, för de ansökningar som avvisades, 
varför de avvisades.
 ο Information om de nationella behöriga myndigheternas resurser och 
planeringen av inspektionerna för 2015 och 2016.
 ο Inspektionsrapporter och bilagorna till kapitel 6 i tillsynsmanualen, som 
innehåller en beskrivning av de metoder som används vid tillsynsbesöken 
(se punkterna 150–183).
22
 Styrning
20 
Med styrning avses i denna rapport de interna processer och rutiner för tillsyns -
funktionen som vägleder tillsynsarbetet och säkerställer att de beslut som fattas 
är konsekventa, effektiva, ändamålsenliga och transparenta. Goda styrelseformer 
inbegriper en tydlig fördelning av arbetsuppgifter och ansvar, en lämplig fördel -
ning av befogenheter och lämpliga nivåer av operativt oberoende så att inspek -
törerna kan utföra sina arbetsuppgifter enligt sitt uppdrag och tekniska kunnan -
de. Goda styrelseformer innefattar även internrevision. Genom internrevision kan 
bedrägeriförsök upptäckas och förebyggas, lag- och regelefterlevnad kontroll -
eras och risker av olika slag minskas. Enligt Baselkommittén bör inspektörernas 
operativa oberoende, ansvarighet och styrning föreskrivas i lag och offentliggö -
ras (princip 2, viktigt kriterium 1).
En komplicerad organisationsstruktur
21 
En viktig regel för organisationsstrukturen i den gemensamma tillsynsmeka -
nismen är att ”[d]en personal som utför de uppgifter som ECB tilldelas genom 
[SSM-förordningen] ska vara organisatoriskt åtskild från och följa separata rap -
porteringsvägar från den personal som utför andra uppgifter som ECB tilldelas”13.
22 
ECB lyckades relativt snabbt inrätta en organisationsstruktur för den nya tillsyns -
funktionen14. Den nya strukturen består av tillsynsnämnden, som, med hjälp av 
ett sekretariat, ansvarar för planeringen och utförandet av ECB:s tillsynsuppgifter 
och fyra generaldirektorat för mikrotillsyn (GD mikrotillsyn I till IV), som rappor -
terar om verksamheten till tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande15 
(se figur 3 ). Inom ECB:s styrningsstruktur har man inrättat en särskild enhet vid 
GD mikrotillsyn IV som har fått ansvaret för tillsynskvalitetssäkringen av ECB:s 
tillsynsfunktion. Tillsynskvalitetssäkringen ska utgöra en ”andra försvarslinje” 
mellan de operativa enheterna och internrevisionen. Enheten gör kvalitetssäk -
ringsgranskningar av ECB:s produkter, processer och verktyg. Den lämnar rekom -
mendationer till ledningen för att förbättra kvaliteten på ECB:s banktillsyn och 
främja bästa praxis.
23 
Vid fördelningen av resurser till tillsynen av betydande institutioner användes 
en modell där man tog personal från både ECB och de olika nationella behöriga 
myndigheterna16. Vid GD mikrotillsyn I och GD mikrotillsyn II, som har ansvar för 
ECB:s direkta tillsyn, finns personal från ECB som är medlemmar i eller samordna -
re av de gemensamma tillsynsgrupperna. Personalen från de nationella behöriga 
myndigheterna i de gemensamma tillsynsgrupperna arbetar från sina respektive 
myndigheters kontor. I mars 2016 hade de nationella behöriga myndigheterna bi -
dragit med 846 heltidsekvivalenter, att jämföra med ECB:s 455 (215 från GD mik -
rotillsyn I och 240 från GD mikrotillsyn II).13 Artikel 25.2 andra stycket 
i SSM-förordningen.
14 ECB:s styrningsstruktur 
beskrivs i EUF-fördraget. 
Direktionens ansvar för 
ledningen av ECB:s interna 
organisation, inklusive 
personal- och budgetfrågor, 
påverkas inte av SSM-  
förordningen.
15 Skäl 66 i SSM-förordningen.
16 Enligt artikel 6.2 i SSM-
förordningen måste ECB och 
de nationella behöriga 
myndigheterna samarbeta 
med ärligt uppsåt och utbyta 
information. Artikel 6.3 
föreskriver att ”nationella 
behöriga myndigheter [ska] 
ansvara för att bistå ECB […] 
med förberedelser och 
genomförande av alla akter 
som rör de uppgifter i artikel 4 
som rör alla kreditinstitut”.
23 Styrning 
 Figur  3Den gemensamma tillsynsmekanismens organisationsstruktur
Mikrotillsyn
Direkt tillsyn Indirekt tillsyn Horisontell tillsyn 
GD mikrotillsyn I GD mikrotillsyn II GD mikrotillsyn IIIGD 
mikrotillsyn IV
± 30 bankkoncerner ± 90 bankkoncernerTillsynskontroll och förbindelser 
med de nationella behöriga 
myndigheterna Tillstånd
Krishantering
Tillsyn av enskilda institut/sektorerPlanering och samordning av 
program för tillsynsgranskning
Analys och metodstöd Interna modeller
Metod- och standardutveckling
Efterlevnad och sanktioner 
Riskanalys
Tillsynskvalitetssäkring 
Tillsynspolicy
Centraliserade inspektioner på plats
Tillsynsnämnden Tillsynsnämndens sekretariat
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.Gemensamma
tillsynsgrupper
De gemensamma tillsynsgrupperna är 
huvudverktyget för den dagliga tillsynen av 
betydande institutioner
24 Styrning 
 
24 
När arbetet i den gemensamma tillsynsmekanismen inleddes i november 2014 
var organisationsstrukturen färdig och redo att användas. Den komplicerade 
struktur som man hade kommit överens om gav dock upphov till avsevärda 
svårigheter. En hög grad av samordning och obehindrad kommunikation mellan 
ECB och de nationella behöriga myndigheterna har visat sig vara av yttersta vikt 
för att skapa en gemensam och effektiv tillsynsmetod.
ECB:s rekrytering till den gemensamma tillsynsmekanismen 
var ändamålsenlig med tanke på den knappa tiden
25 
När ECB fick ansvar för tillsynen vidtog man åtgärder för att bemanna den nya 
funktionen, och man lyckades väl med tanke på den snäva tidsramen. Rekryte -
ringen inleddes 2013, och 113 enskilda infordringar av intresseanmälningar gav 
25 000 sökande. I slutet av 2014 hade cirka 85 % av de 1 073 heltidsekvivalenter 
som godkänts för 2015 tillsatts. Rekryteringen fortsatte 2015, och cirka 96 % av 
alla godkända tjänster var tillsatta vid årets slut. Vi jämförde ett urval av meritför -
teckningar från dem som faktiskt anställdes med kompetenskraven för respektive 
tjänst. De som anställdes hade den kompetens och de erfarenheter som behöv -
des för att kunna utföra de arbetsuppgifter som ECB gett dem, trots att man 
inte gjorde någon systematisk kontroll av referenser (det vill säga kontaktade de 
referenser som angavs i meritförteckningarna) förrän i december 2015. Figur 4  
visar hur ECB:s personal som arbetar med den gemensamma tillsynsmekanismen 
är fördelad procentuellt. Figur  4Fördelning av godkända tjänster för ECB:s banktillsyn den 31 december 2015, räknat 
i heltidsekvivalenter
© Europeiska centralbanken, Frankfurt am Main, Tyskland (årsrapporten om tillsynsverksamheten 2015).GD mikrotillsyn IV
33 %
GD 
mikrotillsyn  
III
11 %
GD
mikrotillsyn
II
25 %GD mikrotillsyn I
27 %Sekretariat
4 %
25 Styrning 
 
Rekryteringen är starkt beroende av resurser från de 
nationella behöriga myndigheterna
26 
Det som gäller för rekryteringen till den gemensamma tillsynsmekanismen är att 
”ECB ska ha ansvar för att avsätta de finansiella och personella resurser som krävs 
för att utföra de uppgifter som den tilldelas”17 och att resurserna ska erhållas ”på 
ett sätt som säkerställer ECB:s oberoende från otillbörlig påverkan av nationella 
behöriga myndigheter och marknadsaktörer […]”18.
27 
En väsentlig risk med det nuvarande upplägget med tillsynsgrupper med perso -
nal från både ECB och de nationella behöriga myndigheterna är att en stor del av 
kostnaden för tillsynen av betydande banker i euroområdet faller på de sist -
nämnda19. Budgeten för tillsynen består alltså i själva verket av en kombination 
av 27 olika budgetar20, ECB:s inräknad. En stor del av de kombinerade resurserna 
utgörs av nationella personalkostnader (vid de nationella behöriga myndighe -
terna och centralbankerna). De nationella myndigheterna har sista ordet när det 
gäller vilka resurser, finansiella och andra, de lägger på tillsynsbesöken och vilken 
personal de bidrar med i de gemensamma tillsynsgrupperna21, trots att ECB har 
det slutliga ansvaret för dessa tillsynsområden. ECB tillkännager den tillsynsavgift 
som den tar ut av bankerna och informerar de nationella behöriga myndigheter -
na om den innan den fattar ett slutgiltigt beslut om avgiften. Enligt den gällande 
rättsliga ramen är ECB dock inte skyldig att tillkännage den totala kostnaden för 
den gemensamma tillsynsmekanismen.
Institutionerna inrättades enligt plan, med en 
invecklad beslutsordning
28 
Det finns en rättslig ram för den gemensamma tillsynsmekanismen. Enligt förord -
ningarna och i linje med Baselkommitténs grundläggande princip 122 införde man 
och offentliggjorde arrangemangen för att inrätta olika organ i den gemensam -
ma tillsynsmekanismen som har fastställda roller i beslutsordningen och skapa 
en arbetsordning för dem med.17 Artikel 28 i SSM-förordningen.
18 Skäl 77 i SSM-förordningen.
19 Vi granskade inte de nationella 
behöriga myndigheternas 
budgetar.
20 I denna siffra inräknas de 
nationella behöriga 
myndig  heternas budgetar 
och, i förekommande fall, 
andra myndigheters, som 
utsetts av de deltagande 
medlemsstaterna.
21 Reglerna för samarbetet 
mellan ECB och de nationella 
behöriga myndigheterna i den 
gemensamma tillsyns -
mekanismen anges i artikel 6 
i SSM-förordningen. Vi fick 
dock dokument och 
infor  mation om de nationella 
behöriga myndigheterna 
endast via ECB och genom vår 
enkät. Vi har inte genomfört 
någon revision av de enskilda 
nationella behöriga myndig  - 
heterna.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Styrning 
 
29 
Tillsynsnämndens uppgift är att planera och utföra det tillsynsarbete som har 
uppdragits åt ECB. Det gör nämnden genom att färdigställa fullständiga utkast 
till beslut, som i de flesta fall kommer från de gemensamma tillsynsgrupperna 
och lägga fram dem inför ECB-rådet. Om inte ECB-rådet invänder inom en viss 
tidsperiod (det så kallade förfarandet med implicit godkännande) betraktas 
beslutet som antaget. Tillsynsnämndens sammansättning och förfarandet för 
utnämning av ledamöterna beskrivs i SSM-förordningen23. Vi kunde inte granska 
förfarandena för att utse och avsätta representanter för de nationella behöriga 
myndigheterna i tillsynsnämnden24. EU-institutionerna rådfrågas inte och är inte 
på något annat sätt delaktiga i utnämningen av ledamöter från de nationella 
behöriga myndigheterna.
30 
I enlighet med SSM-förordningen25 har ECB även inrättat en administrativ om -
prövningsnämnd som ska ompröva beslut som överklagas. Fram till juli 2015 
hade omprövningsnämnden behandlat sex beslut, och i samtliga fall yttrade 
man sig inom den fastställda tidsfristen på två månader. I ett fall dröjde det tre 
och en halv månader efter den administrativa omprövningsnämndens förfaran -
den innan tillsynsnämnden lade fram ett nytt beslut för ECB-rådet i stället för 20 
arbetsdagar.
31 
Medlingspanelen, som inrättades26 för att lösa skiljaktiga meningar som berörda 
nationella behöriga myndigheter framfört avseende en invändning från ECB-  
rådet mot ett beslut från tillsynsnämnden, har ännu inte använts.
Beslutsfattandet är en komplicerad process med många lager 
av informationsutbyte, där en stor del av arbetet faller på 
tillsynsnämndens sekretariat
32 
Med effektiva rutiner för intern styrning och kommunikation blir det enklare 
att se till att beslut fattas på rätt nivå utifrån den aktuella frågans betydelse och 
inom en lämplig tidsram beroende på hur brådskande frågan är27.
33 
Beslutsordningen inom den gemensamma tillsynsmekanismen, inklusive det så 
kallade förfarandet med implicit godkännande, illustreras i  figur 5 .23 Artikel 26 i SSM-förordningen.
24 Se Baselkommitténs 
grund  läggande princip 2, 
väsentligt kriterium 2.
25 Artikel 24 i SSM-förordningen.
26 Se Europeiska centralbankens 
förordning (EU) nr 673/2014 av 
den 2 juni 2014 om inrättandet 
av en medlingspanel och 
panelens arbetsordning 
(EUT L 179, 19.6.2014, s. 72).
27 Baselkommitténs grund -
läggande princip 2, väsentligt 
kriterium 4.
27 Styrning 
 
34 
I bilaga III illustreras det komplicerade och invecklade systemet för informa -
tionsutbyte i beslutsordningen, där tillsynsnämndens sekretariat spelar en stor 
roll. Enligt standardförfarandet (exklusive de gemensamma tillsynsgruppernas 
förberedande arbete) bör behandlingen ta cirka fem veckor28.
35 
Det är tillsynsnämndens sekretariat som har ansvar för samordningen av besluts -
ordningen. Interna rutiner och processer har utarbetats för ändamålet. Man har 
dock inte försett de gemensamma tillsynsgrupperna och andra verksamhetsom -
råden med någon särskilt omfattande vägledning i form av checklistor, mallar 
eller flödesscheman.28 Här ingår fem arbetsdagar för 
tillsynsnämndens ledamöter 
att granska dokumentationen 
före godkännandet av 
utkastet till beslut, två veckor 
för kreditinstitutet att yttra sig 
och högst tio arbetsdagar för 
ECB-rådet att anta beslutet 
utan invändningar i enlighet 
med SSM-förordningen. 
Stadierna i de gemensamma 
tillsynsgruppernas för -
beredande arbete beskrivs 
i bilaga III . Den normala 
behandlingstiden på fem 
veckor gäller i de fall då berörd 
institution har rätt att yttra sig. 
Om beslutet inte får några 
negativa effekter behöver det 
berörda institutet inte yttra sig 
och standardförfarandet tar 
tre veckor.Figur  5Översikt över beslutsordningen
Berörda juridiska eller fysiska 
personer kan begära att den 
administrativa 
omprövningsnämnden 
omprövar beslutetOmprövning
avger icke bindande yttrandetill tillsynsnämnden för nytt förslagtill beslut lägger förslag
till beslutTillsynsnämnden ECB-rådet 
a) invänder inte
b) invänder
Medlingspanelen Beslutet
antas
Medlinglöser skiljaktiga meningar som nationella behöriga 
myndigheter framfört avseende en invändningInvändning
skickar tillbaka till tillsynsnämnden för nytt förslag till beslut
Administrativa 
omprövningsnämnden
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
28 Styrning 
 
Tillsynsnämnden måste fatta ett mycket stort antal beslut
36 
Fram till november 2015 hade tillsynsnämnden totalt fattat 1 450 tillsynsbeslut 
(se tabell 2 ). Nämndens ordförande har offentligt påpekat att på grund av den 
stora mängd tillsynsbeslut som överlämnas till ECB-rådet måste det förlita sig på 
nämndens slutsatser29. I januari 2016 inleddes en diskussion om att förenkla vissa 
delar i beslutsordningen30.29 ”We are talking here about 
thousands of decisions which 
are presented to the 
Governing Council. These 
include decisions that never 
even reached my desk nor the 
desks at the next level down in 
the hierarchy, because the 
SSM Regulation does not 
foresee delegation. I do not 
think that the Governing 
Council can look into every 
detail. It has to trust the 
Supervisory Board” (Det 
handlar om tusentals beslut 
som överlämnas till ECB-rådet. 
Flera av dem har aldrig legat 
på mitt bord, och inte heller 
på nästa nivå nedåt i hierarkin, 
eftersom den gemensamma 
tillsynsmekanismen inte 
föreskriver delegering. 
ECB-rådet kan inte titta på 
varenda liten detalj. De måste 
lita på tillsynsnämnden.) 
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160125.
en.html
30 I ett tal förklarade vice 
ordföranden att tillsyns -
nämnden övervägde att införa 
ett ramverk för delegering av 
mer rutinmässiga beslut till 
lägre nivåer, så att nämnden 
kan koncentrera sig på 
känsliga, väsentliga och 
diskretionära frågor. https://
bankingsupervision.europa.
eu/press/speeches/date/2016/
html/se160113.en.htmlTabell 2Tillsynsbeslut november 2014–november 2015
Kategori av tillsynsbeslut Antal beslut
Bedömning av ledningens kvalifikationer och tillförlitlighet 661
Klassificering som betydande eller mindre betydande 216
I samband med samlade bedömningar 145
Översyns- och utvärderingsprocessen 119
Kapitalbaser (emission eller minskning av kärnprimärkapital) 103
Förvärv av kvalificerade innehav 80
Tillståndsgivning 27
Undantag från tillsynskrav 18
Övriga 17
Pågående tillsynsförfaranden 13
Instruktioner till nationella behöriga myndigheter om betydande institutioner 13
Andra tillstånd (försäljningar) 9
Fusioner 8
Beslut om fastställda kostnader och avgifter 7
Beslut om finansiella konglomerat 6
Interna modeller 5
Beslut om koncernstrukturer 2
Allmänna instruktioner till nationella behöriga myndigheter 1
TOTALT 1 450
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
29 Styrning 
 
31 Artikel 25 i SSM-förordningen.
32 Se särskilt artikel 25 i SSM-  
förordningen.37 
För de sexton fallen i vårt stickprov fick vi tabeller över de olika stegen i be -
handlingen och datum då de olika typerna av beslut fattades. Vi hade dock inte 
tillgång till den underliggande dokumentationen, så vi kan inte uttala oss om hur 
effektiva rutinerna är.
Beslutsbördan skapar en dominoeffekt som påverkar 
styrkommitténs arbete
38 
I en granskning som ECB genomförde 2015 påträffades brister i organisationen 
och i andra delar av styrkommitténs förfaranden och sammanträden. Den vikti -
gaste slutsatsen var att sekretariatet tyckte att det var svårt att förbereda sam -
manträden för både tillsynsnämnden och styrkommittén på samma dag, vilket 
ledde till att dokument skickades ut för sent och till att kommitténs ledamöter 
inte hann förbereda sig ordentligt för att diskutera dagordningen.
39 
ECB:s granskning resulterade i en lista över fördelar och nackdelar med en rad 
olika alternativ. Efter att ha övervägt dem beslutade styrkommittén att inte ändra 
sin organisation av arbetet, förutom att vissa delar av uppföljningsförfarandet 
standardiserades.
Principen om åtskillnad mellan penningpolitiken och 
tillsynen följs, men det finns risk för att det uppfattade 
oberoendet äventyras
40 
ECB ska utföra de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen utan 
inverkan på och separat från dess penningpolitiska uppgifter och alla andra 
uppgifter31. Enligt skäl 65 i förordningen ska ECB:s penningpolitiska uppgifter 
och tillsynsuppgifter utföras helt åtskilda så att man undviker intressekonflik -
ter och säkerställer att varje uppgift utförs i enlighet med tillämpliga mål. Den 
personal som utför de uppgifter som ECB tilldelas genom förordningen ska vara 
organisatoriskt åtskild från och följa separata rapporteringsvägar i förhållande 
till den personal som utför andra uppgifter som ECB tilldelas. ECB ska anta och 
offentliggöra alla de interna regler som krävs, inbegripet regler om tystnadsplikt 
och utbyte av information mellan de två verksamhetsområdena, och se till att 
ECB-rådet i sin verksamhet tillämpar en fullständig åtskillnad mellan penningpo -
litiska uppgifter och tillsynsuppgifter32.
30 Styrning 
 
41 
ECB har fattat beslut om detta och tagit fram regler om tystnadsplikt och infor -
mationsutbyte mellan de två verksamhetsområdena. Den har ändrat arbetsord -
ningen för att ge plats för de nya beslutsfattande organen i organisationsstruk -
turen och förtydliga samspelet i beslutsordningen. Man upplyste oss om att 
ECB-rådet i enlighet med förordningen arbetar med separata dagordningar och 
möten för de två områdena. Detta är ett krav i artikel 13l.1 i ECB:s arbetsordning.
Mer kan göras för att utvärdera riskerna med gemensamma 
tjänster
42 
I ECB:s beslut om genomförandet av åtskillnad33 fastslås att vissa av ECB:s avdel -
ningar får tillhandahålla ”gemensamma tjänster” till såväl den penningpolitiska 
funktionen som till tillsynsfunktionen. De gemensamma tjänsterna inrättades 
för att man skulle kunna tillhandahålla tjänster effektivt och ändamålsenligt och 
minimera dubbelarbetet. Trots de fördelar som nämns ovan finns det risker med 
denna arbetsmetod (se tabell 3 ).
43 
Risken med att inte tillämpa åtskillnadsprincipen fullt ut kan även finnas inom 
andra affärsområden inom ECB. Riskerna kan bland annat bestå i att man utbyter 
förtrolig information. De gemensamma tjänsterna är undantagna från bestäm -
melserna om informationsutbyte mellan funktionerna i artikel 6 i ECB:s beslut om 
genomförandet av åtskillnaden (dvs. utbyte av förtrolig information måste inte 
godkännas i förväg av direktionen)34. Dock gäller de allmänna principerna om 
tillgång till information.
44 
Det finns allmänna bestämmelser om hur förtrolig information ska behandlas 
(till exempel de rättsliga förpliktelserna i artikel 37.2 i stadgan för ECBS och ECB, 
artikel 339 i EUF-fördraget, ECB:s etiska regelverk och artiklarna 4 och 5 i beslut 
ECB/2014/39). I Baselkommitténs grundläggande princip 2, kriterium 5 betonas 
att det måste finnas regler för hantering av intressekonflikter och lämplig an -
vändning av information. ECB har dock inte specifikt analyserat riskerna för var 
och en av de gemensamma tjänsterna, och för de flesta affärsområden har man 
inte heller sett till att det råder åtskillnad på enhets- och avdelningsnivå.33 Europeiska centralbankens 
beslut 2014/39 av 
den 17 september 2014 om 
genomförandet av 
åtskillnaden mellan 
Europeiska centralbankens 
penningpolitiska funktion och 
tillsynsfunktion (EUT L 300, 
18.10.2014, s. 57).
34 Artikel 3.4 i beslut 
ECB/2014/39.
31 Styrning 
 Tabell 3ECB:s gemensamma tjänster samt risker när det gäller åtskillnaden mellan 
funktionerna
Gemensam tjänst/  
affärsområdeÅtskilda avdelningar inom 
affärsområdet?Möjliga konflikterAndra skyddsmeka -
nismer förutom ECB:s 
beslut och etiska 
regler?
Administration Nej Resursfördelning, prioritering av arbetsuppgifter Nej
Informationsteknik NejResursfördelning, prioritering av arbetsuppgifter, 
olika it-kravNej
Kommunikation NejVid skilda åsikter om en fråga tillhandahålls 
kommunikationsstöd av enheten. Detta kan leda 
till kompromisser som ingen part är nöjd med.Nej
Personaladministration, 
budget och organisationNejRapportering för respektive funktion sker endast 
till direktionen, utan åtskillnad mellan ansvaret 
för rekrytering, budget, befordringar, uppsäg -
ningar och disciplinära befogenheter, trots att till -
synsfunktionens personal formellt är underställd 
tillsynsnämndens ordförande.Nej
InternrevisionMycket begränsad åtskillnad. Den 
som leder internrevisionsteamet ingår 
i ledningsgruppen vid direktoratet för 
internrevision och ansvarar därför för 
revisionsarbetet på båda områdena, och 
teamet granskar även statistik (för både 
tillsynen och penningpolitiken).Riskbedömningen gäller organisationen som 
helhet, vilket innebär att stora risker inom ett 
område inte åtgärdas, eller åtgärdas för sent, 
inom ett annat område. Resursfördelningen kan 
bli mindre ändamålsenlig. Dessa frågor tas upp 
i avsnittet om internrevision.Nej
Rättsliga frågorEn särskild tillsynsavdelning har 
inrättats, med åtskillnad upp till vice 
generaldirektörens nivå. Generaldirek -
tören är ansvarig för båda områdena. 
Rapporteringsvägen för tillsynen går 
inte till tillsynsnämndens ordförande 
utan till dess vice ordförande, som även 
sitter med i ECB-rådet och direktionen.Rättsliga bedömningar kan gälla vilken som helst 
av funktionerna1. Eftersom verksamhetsområdena 
inte är åtskilda på generaldirektörsnivå kan en 
sida dominera den andra, särskilt med tanke på 
att rapporteringen om arbetet inom tillsynsfunk -
tionen sker till tillsynsnämndens vice ordförande 
och inte till ordföranden. Detta kan leda till att 
avvikande uppfattningar i frågor av gemensamt 
intresse inte kommer fram.Nej
1  När det gäller rättsliga frågor och råd om tillsynslagstiftningen går rapporteringsvägen inte bara till tillsynsnämndens vice ordförande, utan 
även till den direktionsledamot som ansvarar för rättsliga frågor.
Källa: Europeiska revisionsrätten.
32 Styrning 
 
35 ”Kinesiska murar” är interna 
informationshinder som 
upprättas för att förhindra 
intressekonflikter.
36 Grundläggande princip 2 från 
Baselkommittén för bank  - 
tillsyn.
37 ECB:s styrformer ändrades inte 
i och med SSM-förordningen 
(artikel 10.1 i ECB:s arbets -
ordning). Enligt artikel 11.6 
i stadgan för ECBS och ECB är 
det direktionen som ansvarar 
för ECB:s löpande verksamhet. 
Det finns dock inget som 
utesluter användning av 
förfaranden med implicit 
godkännande eller liknande 
för att ge tillsynsnämnden en 
hög grad av själv-  
bestämmande.
38 Artikel 15.1 i ECB:s arbets-  
ordning.45 
Förutom beslut ECB/2014/39 fick vi ingen dokumentation om tillämpningen av 
åtskillnadsprincipen. Vi fick till exempel ingen information om ”kinesiska murar”35 
inom de gemensamma tjänsterna eller bevis för att man övervakar att åtskill -
nadsprincipen följs.
46 
Förutom inom direktoraten för rättsliga frågor och statistik finns det på avdel -
ningsnivå ingen åtskillnad mellan tillsynsarbetet och ECB:s andra uppdrag inom 
de gemensamma tjänsterna, och ingen rapporteringsväg för respektive funktion 
till tillsynsnämndens ordförande. Sedan den 1 januari 2016 rapporterar några 
av de gemensamma tjänsterna (GD Informationssystem, GD Administration, 
GD HR och GD Ekonomi) till Chief Services Officer  (CSO, första tjänstechef), som 
rapporterar till direktionen via ECB:s ordförande. ECB har inte gjort en riskanalys 
av möjliga intressekonflikter, av informationsutbytet inom dessa tjänster eller av 
behovet av skyddsmekanismer. ECB har inte heller övervakat att åtskillnadsprinci -
pen tillämpas inom de olika affärsområdena i syfte att åtgärda de risker som kan 
uppstå till följd av användningen av gemensamma tjänster.
Ytterligare risker när det gäller oberoendet mellan 
penningpolitiks- och tillsynsfunktionerna finns inbyggda 
i den gemensamma tillsynsmekanismens organisatoriska och 
finansiella struktur
47 
I Baselkommitténs grundläggande principer anges att tillsynsansvariga ska ha 
operativt oberoende, budgetrutiner som inte undergräver självbestämmandet 
och lämpliga resurser, och att de ska kunna ställas till svars för utförandet av sitt 
uppdrag och användningen av sina resurser36.
48 
Direktionen ansvarar för ledningen av ECB:s interna organisation, även för 
budget- och personalrelaterade frågor för tillsynsfunktionen37. ECB:s budgetför -
farande illustreras i  bilaga IV . Före slutet av varje räkenskapsår antar ECB-rådet, 
på förslag från direktionen, institutionens budget för kommande räkenskapsår. 
Utgifterna för tillsynen är tydligt åtskilda i budgeten och fastslås efter samråd 
med tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande38.
33 Styrning 
 
49 
ECB:s budgetkommitté, som består av experter från de nationella centralbanker -
na, bistår de beslutsfattande organen39. I samband med det ger den ECB-rådet 
råd om rekrytering till både penningpolitiks- och tillsynsfunktionen, utan någon 
organisatorisk åtskillnad mellan dem.
50 
I ECB:s budgetprocess rådfrågas tillsynsnämndens ordförande och vice ordföran -
de angående utgifterna för institutionens banktillsyn. Varken budgetkommittén 
eller GD Ekonomi, där en av avdelningarna (BCO, se bilaga IV ) delar ansvaret för 
rådgivning om budgeten och för analys och övervakning av den, rapporterar 
dock till tillsynsnämndens ordförande eller till tillsynsnämnden som helhet. Varje 
år, i de sista stegen i beslutsordningen, informerar ECB tillsynsnämnden om inne -
hållet i ett förslag till ECB:s beslut om den totala summan av tillsynsavgifter som 
kommer att tas ut av bankerna.
51 
Detta innebär i praktiken att tillsynsnämnden inte styr över de personella och 
 finansiella resurser som behövs trots att den är ansvarig för planeringen och ut -
förandet av tillsynsarbetet. Till följd av den fragmenterade tilldelningen av resur -
ser till tillsynsfunktionen kan det vara svårt att utkräva ansvar av tillsynsnämnden 
och dess ordförande (se punkterna 26 och 27).
52 
Enligt skäl 66 i SSM-förordningen40 ska den personal som utför de uppgifter som 
ECB tilldelats rapportera till tillsynsnämndens ordförande. I praktiken innefattar 
rapporteringsvägen även vice ordföranden, som också sitter i ECB-rådet och 
direktionen och tar initiativ till det sista steget i beslutsordningen tillsammans 
med ECB-rådet. Detsamma gäller tillsynsavdelningarna inom de gemensamma 
tjänsterna avseende rättsliga frågor och statistik, som endast rapporterar till 
tillsynsnämndens vice ordförande (se punkt 46).39 Artikel 9 i ECB:s arbetsordning.
40 Skälen i förordningen har 
visserligen ingen rättsverkan, 
men de ger viktig vägledning 
om hur artiklarna i förord -
ningen ska tolkas och om hur 
arbetet ska organiseras, till 
exempel hur relaterade 
ramförordningar och arbets  - 
ordningen bör formuleras.
34 Styrning 
 
Etiska rutiner och uppförandekoder har tagits fram för 
den gemensamma tillsynsmekanismens ledning och 
personal
Ett etiskt ramverk för den gemensamma tillsynsmekanismen 
har inrättats, men de nationella behöriga myndigheterna 
måste följa nationell lagstiftning och har stor frihet att sätta 
upp sina egna regler
53 
De etiska normerna för all ECB-personal fastställs i institutionens etiska ramverk41, 
som är en integrerad del av ECB:s personalföreskrifter. Ramverket gäller för alla 
ECB:s anställda, men eftersom ECB inte har befogenhet att styra över anställ -
ningsvillkoren för de anställda hos de nationella behöriga myndigheterna gäller 
det inte för den personal i de gemensamma tillsynsgrupperna som är anställda 
hos de nationella behöriga myndigheterna.
54 
I mars 2015 antog ECB en riktlinje42 om principerna för det etiska ramverket för 
den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM). Det nya ramverket skulle bestå av 
riktlinjen, bästa praxis för genomförandet samt interna regler och praxis som 
antas av ECB och varje enskild nationell behörig myndighet. De nationella behöri -
ga myndigheterna fick till och med mars 2016 på sig att genomföra riktlinjen. En 
gemensam specialgrupp övervakar löpande harmoniseringsarbetet på det här 
området.
55 
Riktlinjen är mindre utförlig än det etiska ramverk som gäller för ECB:s personal. 
Här beskrivs endast de grundläggande principerna i ett gemensamt ramverk som 
de nationella behöriga myndigheterna ska följa när de utformar sina egna interna 
regler, rutiner och mekanismer. De nationella behöriga myndigheternas inter -
na regler kan därför variera avsevärt. Skillnaderna mellan de nationella etiska 
regelverken inom den gemensamma tillsynsmekanismen kan undergräva det 
lagstadgade målet om konvergens och harmonisering i tillsynen och innebära 
en anseenderisk för ECB. Riktlinjen behandlar till exempel frågan om karenstid43 
för den personal som arbetar med tillsynen på ECB och de nationella behöriga 
myndigheterna. Det anges dock endast att det måste finnas en karenstid. Det 
står inget om hur lång karensen minst måste vara eller hur länge tillsynschefer får 
inneha sina befattningar44. Ingen myndighet utses för att övervaka efterlevnaden 
av det etiska ramverket för den gemensamma tillsynsmekanismen och det står 
inget om hur ofta övervakningen ska utföras.41 http://eur-lex.europa.eu/  
legal-content/SV/
TXT/?uri=CELEX:  
52015XB0620(01 )
42 Europeiska centralbankens 
riktlinje (EU) 2015/856 av den 
12 mars 2015 om principerna 
för det etiska ramverket för 
den gemensamma till -
synsmekanismen (SSM) 
(ECB/2015/12) (EUT L 135, 
2.6.2015, s. 29).
43 Den tid som personer som 
lämnar ECB måste vänta innan 
de får delta i någon typ av 
verksamhet som kan leda till 
intressekonflikter.
44 I Storbritannien finns det till 
exempel en undre och en övre 
tidsgräns för hur länge 
till synschefer får inneha sina 
befattningar.
35 Styrning 
 
45 I genomförandepraxis nr 11 
om restriktioner efter det att 
en anställning upphört står 
det till exempel att ECB och de 
nationella behöriga myndig  - 
heterna så långt det är möjligt 
enligt nationell lag rekommen  - 
deras att införa lämpliga 
karensperioder för ledamöter 
och anställda med ledande 
befattningar eller med 
befattning som experter som 
vill arbeta för ett kreditinstitut 
som de tidigare har granskat 
i sitt tillsynsarbete, eller för en 
konkurrent till ett sådant 
kreditinstitut. För ledamöter 
och personal med högre 
befattningar bör karenstiden 
vara minst sex månader om de 
vill arbeta för ett kreditinstitut 
som de tidigare haft ansvar för 
tillsynen av.
46 ECBS består av ECB och de 
nationella centralbankerna 
i EU:s 28 medlemsstater, 
medan Eurosystemet endast 
består av ECB och central -
bankerna i de medlemsstater 
som ingår i euroområdet (vars 
uppgift är att genomföra den 
penningpolitik som ECB 
fastställer).56 
I den genomförandepraxis som ECB utfärdat som komplement till riktlinjen ger 
ECB ett antal olika rekommendationer45 för nationella etiska ramverk. Till skillnad 
från riktlinjen är ECB:s genomförandepraxis inte rättsligt bindande för de natio -
nella behöriga myndigheterna.
57 
Det är meningen att de deltagande nationella behöriga myndigheterna ska 
tillämpa bestämmelserna i det etiska ramverket för den gemensamma tillsynsme -
kanismen (även bestämmelserna i riktlinjen och genomförandepraxisen) på sina 
anställda. Riktlinjens allmänna karaktär och det faktum att genomförandeprax -
isen inte är rättsligt bindande ger dock de nationella behöriga myndigheterna 
stor frihet att formulera och tillämpa sina egna etiska ramverk.
Internrevision: innovativ metod med en omfattande 
revisionsplan, men genomförandet försvåras av 
problem med resursfördelning och planering
58 
Internrevisionen på ECB utförs av direktoratet för intern revision (D-IA), som 
utnyttjas som gemensam tjänst sedan den gemensamma tillsynsmekanismen 
upprättades. D-IA ansvarar för revisionen av alla ECB:s transaktioner och verk -
samheter. Direktoratet avsätter även resurser till kommittén för internrevision 
(IAC), ett organ som består av D-IA:s högsta ledning och deras motsvarigheter vid 
de nationella behöriga myndigheterna och de nationella centralbankerna.
59 
Kommittén för internrevision sammanträder i tre olika konstellationer, en för 
Eurosystemet, en för Europeiska centralbankssystemet (ECBS)46 och en för den 
gemensamma tillsynsmekanismen. Den arbetar med revisionsrelaterade frågor 
som planering, framtagande av gemensamma revisionsstandarder och utbyte 
av kunskap inom ämnet och utför revisioner och därmed förknippade arbets -
uppgifter. Enligt revisionsstadgan för kommittén för internrevision är kommittén 
chefsrevisor för Eurosystemet/ECBS/den gemensamma tillsynsmekanismen och 
alla kommitténs ledamöter har gemensamt ansvar. Samtidigt är var och en av 
ledamöterna i kommittén för internrevision representant för ett specifikt rätts -
subjekt och har individuellt ansvar för ledning, utförande och enskild redovisning 
av sin del i respektive revision.
36 Styrning 
 
60 
Kommittén för internrevision är organiserad så som visas i  figur 6 . Det finns sex 
revisionsarbetsgrupper ( audit task forces , ATF) som har ansvar för planering och 
utförande av revisionsuppdrag inom särskilda områden. Revisionsarbetsgrupper -
na består av personal från ECB och de nationella behöriga myndigheterna eller 
de nationella centralbankerna. Alla resultat från gruppernas revisionsarbete på 
lokal nivå måste analyseras med avseende på vilka effekter de har på den gemen -
samma tillsynsmekanismen som helhet. Denna innovativa metod infördes för 
att man skulle kunna se till att övergripande frågor granskas på ett konsekvent 
sätt i hela den gemensamma tillsynsmekanismen. I vår revision koncentrerade 
vi oss främst på den revisionsarbetsgrupp som har ansvar för den gemensamma 
tillsynsmekanismen och statistik, som går under beteckningen ATF SSM-ST.
61 
Vi undersökte resursfördelningen till kommittén för internrevision, framför 
allt från D-IA, liksom revisionsplaneringen och riskbedömingen (bland annat 
risktäckning). Figur  6D-IA:s roll i internrevisionen av den gemensamma tillsynsmekanismen och 
Eurosystemet
Beslutsfattande organ
Resurser 
Samordnar 
Administrativ
rapporteringsväg 
Granskar
Rapporterings-
väg för 
respektive 
funktionRevisionsrapporter/ 
arbetsprogramECB:s direktion
ECB-rådet ECB:s allmänna råd 
Konstellation för ECBS 
Konstellation för Eurosystemet Konstellation för SSM 
IAC
Ledamöterna har gemensamt ansvar för revisionenTillsynsnämnden 
Rådgivning
ECB:s revisionskommittéGodkänner granskningsprogram 
Resurser D-IAOrdförande 
ECB:s verksamhetDirektionen  Nationella behöriga
myndigheter/centralbanker
IAC:s sekretariatRevisionsarbetsgrupper
Styrning och ﬁnansiell rapportering Sedlar IT Penningpolitik Clearing- och avvecklingssystem SSM-statistik
[Utför revision vid centralbanken (NCA- och ECB-nivå)]
Rör Eurosystemet
Rör den gemensamma
tillsynsmekanismen
Resurser 
Källa: Europeiska revisionsrätten.
37 Styrning 
 
Resursfördelningen från direktoratet för intern revision: 
trots att bemanningsbehoven kvantifierats tydligt blev den 
slutliga bemanningsnivån otillräcklig
62 
Efter en extern kvalitetsbedömning, där man kom fram till att det behövdes 
större insatser för att förbereda D-IA inför dess revision av den gemensamma 
tillsynsmekanismen, beslutade D-IA i mars 2013 att minst 16 heltidsekvivalenter 
behövdes för att man skulle kunna uppnå oberoende och objektiva garantier. 
I augusti 2013 godkände ECB-rådet endast tre fulltidsekvivalenter för D-IA:s be -
manning 2013, och därefter ytterligare fyra 2014, som skulle täcka både arbetet 
med den gemensamma tillsynsmekanismen och statistikarbetet47. Enheterna fick 
ingen förklaring till varför man inte följt de första förslagen (se tabell 4 ).47 Statistikarbetet är kopplat 
både till banktillsynen 
(tillsynsstatistik) och till 
penningpolitiken 
(centralbanksstatistik).Tabell 4Beräknade bemanningsbehov jämfört med faktisk 
rekrytering
Behov beräknat av D-IA för SSM (heltidsekvivalenter) 16
Antal godkända tjänster 7
(en tjänst i undersökningsenheten, där den anställde även kan arbeta med annat än 
SSM)(1)
(en it-tjänst, som tillsätts för särskilda projekt från andra delar av D-IA) (1)
Tjänster avsatta för SSM-/statistikarbete utöver it-området och 
undersökningar enligt följande:5
(en chefsrevisor rekryterad från ECB efter en externt publicerad rekryteringskampanj) 1
(personal rekryterad externt med aktuell och särskild kompetens från kommersiella 
banker/banktillsyn)2
(personal med aktuell och särskild kompetens inom banktillsyn, som lånas tillfälligt 
från andra tjänster)1
(intern överflyttning inom D-IA av en anställd med fokus på it/statistik) 1
Källa: Europeiska revisionsrätten.
38 Styrning 
 
63 
Ordföranden i ATF SSM-ST har tidigare erfarenhet av banktillsyn (1995–2000) 
och ingår i ledningsgruppen för D-IA som ansvarar för ATF-revisioner och revi -
sioner med anknytning till centralbanker. Två medarbetare, med tre respektive 
fyra års erfarenhet av banktillsyn, rekryterades i mars 2015. En annan medarbe -
tare, som rekryterades i september 2014, har erfarenhet av riskhantering och 
Basel-II-anpassning.
64 
Trots det begränsade antalet medarbetare vid D-IA täcker den nuvarande 
kompetensen in flera viktiga områden utöver allmänt revisionsarbete, men mer 
specialiserad kompetens och praktisk erfarenhet (av till exempel makrotillsyn och 
administration av företagskredit) kommer att behövas när avdelningen blir så 
stor att man kan utföra djupgående revisioner av metod- och begreppsfrågor.
65 
Eftersom medarbetarna i revisionsarbetsgrupperna har gemensamt ansvar är de -
ras arbetsinsats beroende av samarbete med de nationella behöriga myndighe -
terna och dessas praktiska bidrag till arbetet. På vissa områden (till exempel för 
inspektioner på plats och bidrag från lokal personal hos de nationella behöriga 
myndigheterna) kan beroendet vara större än på andra (till exempel styrningsfrå -
gor). Det är uppenbart att behovssamordningen innebär en större arbetsbörda 
för D-IA vid revision av SSM-relaterade områden.
Det finns en omfattande allmän ram för revisionen, men 
hänsyn tas inte alltid till bästa praxis
Revisionsplaneringen grundar sig på en omfattande plan
66 
Den inledande fördelningen av resurser till internrevisionen var både knapp och 
försenad. Därför utfördes inte mycket planeringsarbete i början.
67 
En mycket detaljerad allmän ram för revisionen48 med revisionsteman låg färdig 
i maj 2015. Planen består av fem revisionsområden, som i sin tur delas in i 14 
revisionsobjekt och 31 områden och processer och slutligen i över 150 ytterligare 
delkomponenter.48 Vår positiva utvärdering av 
revisionsplanen delades av 
alla de nationella behöriga 
myndigheter som besvarade 
vår enkät. Tre av elva 
nationella behöriga 
myn  dig heter framförde dock 
kritik   angående de under -
liggande revisions objektens 
exakta omfattning och 
rimligheten i tidsramen som 
de skulle granskas inom.
39 Styrning 
 
I planeringen finns ingen reserv för särskilda förfrågningar och 
ingen hänsyn tas till utnyttjande av externa uppdragstagare
68 
Revisionsplaneringen försvåras av att det, i strid mot bästa praxis49, inte finns 
någon reserv för särskilda förfrågningar eller revisioner som tar längre tid än 
beräknat (på grund av principen om att alla resurser alltid ska utnyttjas till 100 %).
69 
Att D-IA inte har några systematiska rutiner när det gäller arbete som helt eller 
delvis läggs ut på externa uppdragstagare strider även det mot bästa praxis50. 
Det finns till exempel inga krav i kontrakten med tjänsteleverantörerna på att 
deras internrevision ska rapportera till ECB om de uppdrag som helt eller delvis 
lagts ut på dem. De relevanta kontrakten innehåller inte heller alltid en klausul 
om att ECB:s internrevisionsfunktion själv får rätt att granska arbetsuppgifter som 
helt eller delvis lagts ut på externa uppdragstagare.
Riskbedömningsmetoden är generallt lämplig, men det 
saknas garantier för att områden med hög och medelhög risk 
behandlas i sin helhet och i tid
Omfattande revisionsobjektsmallar har tagits fram och används 
i en riskmodell som, trots vissa brister, är begreppsmässigt 
lämplig
70 
Riskbedömning används som underlag för beslut om prioriteringen av revisions -
teman för den kommande perioden. Bedömningen görs utifrån vissa grund -
läggande uppgifter i så kallade revisionsobjektsmallar, som innehåller utförlig 
information om huvuddelarna i den allmänna ramen för revisionen, liksom en 
uttömmande beskrivning av varje enskild verksamhet, tillhörande rutiner och 
de mest relevanta nyckelkontrollerna. Så som de används i riskbedömningen är 
mallarna en mycket bra utgångspunkt för planeringen.49 Se till exempel avsnitt BT 2.3, 
punkt 3 i minimikraven för 
riskhantering framtagna av 
den tyska nationella behöriga 
myndigheten (BaFin), och 
punkt 20 i revisionsstandarden 
PS 240, utfärdad av den tyska 
föreningen för auktoriserade 
revisorer (IDW).
50 BaFin, minimikrav för 
risk hantering AT 9, punkt 6 
samt BT 2.1, punkt 3.
40 Styrning 
 
71 
Vi undersökte mallarna för tre revisionsområden och kom fram till att de var 
lämpliga och hade tillämpats på lämpligt sätt. Vi konstaterade att riskerna när det 
gäller tredje part behöver definieras tydligare och att man mer allmänt behöver 
tillämpa kriterierna för budgetkonsekvenser och rättstvistrisker konsekvent och, 
i ett specifikt fall, fokusera på risker relaterade till åtskillnaden mellan den pen -
ningpolitiska funktionen och tillsynsfunktionen.
72 
Trots dessa brister är riskmodellen ett mycket lämpligt planeringshjälpmedel. Alla 
nationella behöriga myndigheter som besvarade vår enkät ansåg att riskbedöm -
ningsprocessen var lämplig och öppen för insyn.
Det finns inga lägsta engagemangsnivåer som säkerställer att 
höga och medelhöga risker och delkomponenter granskas, och 
revisionen inom den gemensamma tillsynsmekanismen tävlar om 
resurser med andra revisionsuppdrag
73 
Kommittén för internrevision försöker inte behandla alla risker under en och 
samma planeringsperiod (till exempel en femårscykel) utan förlitar sig endast på 
planeringsmål för halva tiden. Den har en central resultatindikator för täckning 
av högriskområden, där målet är att minst 30 % av högriskområdena ska gran -
skas varje år och minst 90 % under en treårsperiod. För områden med medelhög 
risk finns det dock inget sådant mål. I det årliga granskningsprogrammet juste -
ras riskbedömningen när det gäller områden med hög och medelhög risk varje 
kvartal så att planeringen kan ses över om nya risker uppstår. Alla högriskområ -
den finns med i halvtidsplanen för 2015–2018, men det framgår inte om och när 
alla delkomponenter inom dessa områden ska behandlas, och den formel som 
används för revisionsplaneringen täcker inte systematiskt delar som inte under -
sökts tidigare. Områden som klassats som områden med medelhög risk, såsom 
interna modeller, makrotillsyn och mindre betydande institutioner, finns inte 
med i planeringen förrän 2019, och det framgår inte hur utförligt dessa områden 
kommer att behandlas.
74 
När resurserna är begränsade kan det arbetssätt som beskrivs i punkt 73 resultera 
i att områden med hög och medelhög risk inte granskas eftersom det inte finns 
några lägsta engagemangsnivåer (att en viss riskpoäng automatiskt innebär att 
revision måste genomföras)51.51 Enligt de minimikrav för 
riskhantering som utfärdats av 
den tyska nationella behöriga 
myndigheten måste revision 
vid så kallade särskilda risker 
göras en gång per år och av 
alla andra processer och övrig 
verksamhet en gång vart 
tredje år (BaFin, minimikrav för 
riskhantering, BT 2.3).
41 Styrning 
 
75 
Resursbristen och det faktum att internrevisionen är en gemensam tjänst har lett 
till en situation där revision av centralbanksverksamhet och revision inom den 
gemensamma tillsynsmekanismen kan sägas konkurrera om resurser (se tabell 5 ). 
År 2015 ägnades endast 15 % av den faktiskt inbokade tiden åt arbetsuppgifter 
relaterade till den gemensamma tillsynsmekanismen. Av de 30 tjänsterna i D-IA 
har endast sju (inklusive undersökningar och it) avdelats för den gemensamma 
tillsynsmekanismen och statistik. Tabell 5Inplanerade revisioner inom den gemensamma 
tillsynsmekanismen jämfört med andra revisioner 
i samarbete med nationella behöriga myndigheter
RevisionsområdeOmråden med 
hög kvarstående 
risk i september 
2015Revisioner 
utförda eller 
påbörjade 2015Föreslagna 
revisioner 2016Före -
slagna 
revisioner 
2017–2018
SSM/statistik16 1 2 3
Eurosystemet/SCBS29 11 9 14
Styrning, risk, redovis -
ning och it3 0 2 6
Totalt annat än SSM 12 11 11 20
1  Ingen tydlig åtskillnad görs mellan statistik över centralbanksverksamhet och tillsyn.
2  Här ingår särskilt penningpolitik och genomförande, statistik, clearing och avvecklingssystem, 
sedlar, redovisning i Eurosystemets koncernbalansräkningar och finansiell rapportering.
Källa: Europeiska revisionsrätten baserat på uppgifter från ECB.
I praktiken prioriterades inte områden med högst risk för revision 
direkt
76 
Kalibrering för att uppnå konsekvens mellan revisionsobjekt som föreslagits av 
olika revisionsarbetsgrupper kan leda till justerade riskvärderingar. När arbets -
gruppen för kvalitetsförvaltning föreslår revisioner till kommittén för internre -
vision kan den dessutom välja revisionsobjekt som inte har getts den högsta 
riskvärderingen, och kommittén för internrevision måste i vilket fall som helst 
inte följa arbetsgruppens förslag.
42 Styrning 
 
77 
Trots att revisionstemana löpande tillsyn av systemviktiga banker – ÖUP och 
bankkrishantering fick de högsta och näst högsta poängen för kvarstående risk 
av alla ATF-SSM:s revisionsobjekt genomfördes ingen revision av dessa det första 
året, utan de har lagts in i revisionsplanen för 2017–2018. De revisionsobjekt i den 
gemensamma tillsynsmekanismen som hade valts ut för 2015 och 2016 var löpan -
de tillsyn planering och övervakning (sjätte högsta risken), respektive hantering 
av tillsynsrelaterad statistik och information (på delad andraplats). Att granska 
planeringsaspekterna av den löpande tillsynen utan en djupgående undersök -
ning av ÖUP , som utgör den främsta tillsynsprocessen, kan inte kallas för en 
fullständig granskning av området i fråga.
43
 Förfaranden för 
ansvarsutkrävande
52 Genom empirisk analys har 
man kommit fram till att det 
finns ett positivt, signifikant 
samband mellan tillsyns -
myndighetens öppenhet och 
banktillsynens ändamåls -
enlighet. Se till exempel 
Arnone, M., Darbar, Salim M. 
och Gambini, A., Banking 
Supervision: Quality and 
Governance , arbets -
dokument 07/82, IMF, 2007.
53 Luckor, överlappningar och 
utmaningar: En översiktlig 
analys av EU:s förfaranden för 
ansvarsutkrävande och 
offentlig revision , Europeiska 
revisions rätten, 2014 ( http://
eca.europa.eu ).78 
En gedigen ram för ansvarsutkrävande är viktig för kvaliteten på banktillsynen 
eftersom den omfattar principer för god styrning, såsom öppenhet och ändamål -
senlighet52. Ansvarsutkrävandet tvingar tillsynsmyndigheten att tillhandahålla 
relevant, aktuell och korrekt information till en rad olika intressenter för att skapa 
och upprätthålla en bred förståelse för myndighetens verksamhet och resultat 
samt krav på att tillsynsmyndigheten får nödvändig återkoppling.
79 
Det riktmärke som användes för att bedöma SSM:s övergripande ram för ansvars -
utkrävande var den ram som fastställs i Europeiska revisionsrättens översiktliga 
analys av ansvarsutkrävande och offentlig revision i EU (se punkt 80)53, bestäm -
melserna i artikel 20 i SSM-förordningen, Baselkommitténs reviderade grundläg -
gande principer för en effektiv banktillsyn från 2012 (se ruta 2 ) samt de rättsliga 
ramarna och förfarandena i jämförbara jurisdiktioner.
Baselkommittén för banktillsyn
Baselkommittén för banktillsyn är den främsta globala normgivaren när det gäller bankreglering, och kommit -
tén tillhandahåller ett forum för samarbete om frågor som rör banktillsyn. Den reviderade uppsättningen av 
dess 29 grundläggande principer som innehåller skilda väsentliga och ytterligare kriterier omfattar
 οtillsynsbefogenheter, tillsynsansvar och tillsynsfunktioner, med fokus på ändamålsenlig riskbaserad tillsyn 
och behovet av tidigt ingripande och tillsynsåtgärder som vidtas i tid (principerna 1–13),
 οtillsynsorganens förväntningar på bankerna, med tonvikt på god styrning och riskhantering samt efterlev -
naden av tillsynsstandarder (principerna 14–29).
Även om principerna inte är rättsligt bindande används de i stor utsträckning som en internationellt vederta -
gen referens för att bedöma kvaliteten på tillsynssystem och tillsynsförfaranden i olika länder. Som medlem 
av Baselkommittén har ECB bekräftat54 sitt åtagande enligt Baselkommitténs grundläggande principer för 
en effektiv banktillsyn (2012) om att skapa en fast grund för reglering, tillsyn, ledning och riskhantering inom 
banksektorn55.
54 ECB:s vägledning för banktillsyn, november 2014, s. 6–7.
55 Baselkommitténs Core Principles for Effective Banking Supervision  (grundläggande principer för en effektiv banktillsyn, nedan kallade 
Baselkommitténs principer för banktillsyn), 2012.
Källa:  Banken för internationell betalningsutjämning (BIS).Ruta 2
44 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
80 
I vår översiktliga analys av ansvarsutkrävande i EU identifierade vi följande hu -
vudsakliga komponenter i en gedigen ram för ansvarsutkrävande:
i) Tydligt definierade roller och ansvar.
ii) Ett starkt mandat för oberoende extern revision av finansiella aspekter och 
aspekter som rör regelefterlevnad och resultat.
iii) Förvaltningsförklaringar om uppfyllandet av politiska mål.
iv) Full demokratisk tillsyn.
v) Återkopplingsslingor som möjliggör korrigerande åtgärder/förbättringar56.
81 
I vilken utsträckning SSM:s ram för ansvarsutkrävande lever upp till dessa fem 
krav diskuteras nedan.
i)  Samtliga roller och ansvarsområden i den 
gemensamma tillsynsmekanismen är tydligt 
definierade och offentliggörs 
i genomförandelagstiftningen
82 
När det gäller en tydlig ansvarsfördelning längs kedjan för ansvarsutkrävande 
tilldelar lagstiftningen tillsynsuppgifterna inom SSM till ECB. Det finns särskilda 
regler om att ECB ska utöva sin penningpolitiska funktion och tillsynsfunktion 
oberoende samtidigt som ECB förblir ansvarig inför Europaparlamentet, rådet 
och Eurogruppen för den SSM-relaterade verksamheten. Tillsynsmyndigheten 
ansvarar för planeringen och genomförandet av tillsynsverksamheten, medan 
ECB-rådet ansvarar för det slutliga beslutsfattandet och för den övergripande 
styrningen av ECB, som omfattar både den penningpolitiska funktionen och till -
synsfunktionen. Närmare information om beslutsordningen finns i  bilaga III.
83 
När det gäller målens tydlighet anges det i SSM-förordningen tydligt att ECB:s 
syfte med tillsynsuppgifterna är att ”bidra till kreditinstitutens säkerhet och 
sundhet och det finansiella systemets stabilitet inom unionen och inom varje 
medlemsstat”57.56 Dessa krav återspeglas 
i Baselkriterierna, förutom 
kravet på återkopplingsslingor, 
som främst är en praxis som 
andra jurisdiktioner följer för 
att förstå tillsynsregelverkets 
verkan och tillsynens ända  - 
målsenlighet. Återkopplings -
slingor är en mekanism som 
används för att se till att man 
under lagstiftningsförfarandet 
tar hänsyn till återkoppling 
från intressenter (t.ex. samråd 
med eller undersökningar 
bland enheter som står under 
tillsyn). Exempelvis kan man 
använda sig av under -
sökningar som en indikator på 
vilka resultat som har uppnåtts 
för att ta reda på vilka 
problem områden som finns 
och var det finns utrymme för 
förbättringar.
57 Artikel 1 i förordning (EU) 
nr 1024/2013.
45 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
58 Samma ordalydelse som 
i artikel 27.2 finns även 
i artikel 20.7 i SSM-  
förordningen.
59 Ett land besvarade inte 
enkäten.
60 Uttalandet En fullt gransk -
ningsbar och effektiv 
banktillsyn som möjliggör 
ansvarsut  krävande efter 
införandet av den 
gemensamma tillsyns -
mekanismen  från kontakt-
kommittén för ordförandena 
för EU-medlemsstaternas 
högre revisionsorgan och 
Europeiska revisionsrätten.84 
Vi identifierade vissa problem som rör ansvaret för och samordningen av olika 
komponenter inom SSM (se avsnittet om gemensamma tillsynsgrupper och av -
snittet om inspektioner på plats).
ii)  Revisionsrättens revisionsuppdrag fastställs 
i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
85 
I flera jurisdiktioner omfattar offentlig revision av banktillsynsmyndigheterna 
och deras verksamhet fall där centralbankerna ansvarar för tillsynen. Att ge högre 
revisionsorgan rätt att utföra revisioner av banktillsynsmyndigheterna bör bidra 
till att förbättra ansvarsutkrävandet och öka öppenheten.
86 
Revisionsrätten har utsetts till ECB:s revisor. Dess mandat fastställs i artikel 27.2 
i stadgan för ECBS och ECB58, där det anges att artikel 287 i EUF-fördraget ska til l-
lämpas, enligt vilken revisionsrätten ska granska effektiviteten i ECB:s förvaltning, 
också när det gäller dess tillsynsuppgifter.
87 
I denna första revision kunde vi inte ta med vissa viktiga verksamhetsområden 
inom SSM (se närmare information om revisionens inriktning och omfattning 
i punkt 19 och bilaga I ). I en rapport från kontaktkommittén för EU-medlemssta -
ternas högre revisionsorgan jämförde man rättigheterna för 27 av de 28 natio -
nella högre revisionsorganen i EU59 att granska banktillsynsmyndigheterna. I det 
uttalande som antogs till följd av detta60 påpekade man att det ”har uppstått en 
lucka i revisionen i de länder i euroområdet där de nationella revisionsorganens 
tidigare mandat att granska nationella banktillsynsmyndigheter inte ersätts 
med en liknande nivå av revision från Europeiska revisionsrättens sida av ECB:s 
tillsynsverksamhet”. I  tabell 6  ges en jämförande översikt över mandaten att 
granska mikrotillsynen i vissa länder utanför EU, och bilaga V  innehåller en sam -
manfattning av de arrangemang som har inrättats i dessa länder för revisionen av 
banktillsynen.
46 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 Tabell 6Mandat att granska mikrotillsynen i  vissa länder (rättigheter 
enligt lagstiftningen) och omfattningen av detta mandat
Tillsyns -
myndighetRätt att genom -
föra effektivi -
tetsrevision av 
tillsynsverksamhetRätt att genom -
föra effektivitets -
revision av annan 
verksamhet än 
tillsynRätt att genom -
föra regelefter -
levnadsrevision 
av tillsynsverk -
samhetRätt att genom -
föra regelefter -
levnadsrevision 
av annan 
verksamhet än 
tillsyn
USAJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA revi -
sionsrättigheter
KanadaJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA 
revisionsrättigheterJA – FULLA revi -
sionsrättigheter
AustralienJA – Rätt att granska 
eller undersöka alla 
aspekter av enhetens 
verksamhetJA – Rätt att granska 
eller undersöka alla 
aspekter av enhetens 
verksamhetRätt att tillhanda -
hålla ytterligare 
tjänster (bättre 
vägledningar 
och kvalitets -
säkrings- och 
revisionsrapporter)Rätt att tillhanda -
hålla ytterligare 
tjänster (bättre 
vägledningar 
och kvalitets -
säkrings- och 
revisionsrapporter).
Källa: Europeiska revisionsrätten.
iii)  Man har ännu inte tagit fram någon formell 
resultatram som kan ge garantier för att den 
gemensamma tillsynsmekanismens mål har 
uppfyllts
88 
Ansvarsutkrävandet förutsätter att tillsynsmyndighetens åtgärder kommer att 
bedömas mot bakgrund av vissa standarder och med hänsyn till vissa fastställda 
mål. En resultatram med en rad olika resultatindikatorer och mått som tillämpas 
på olika tillsynsnivåer ger en konsekvent och sammanhängande översyn över 
tillsynens ändamålsenlighet och åskådliggör för intressenterna hur tillsynsförfa -
randena bidrar till förverkligandet av målen.
89 
Hittills har ECB ännu inte tagit fram någon formell resultatram för SSM. ECB har 
skapat ett verktyg, SSM Supervisory Dashboard Pilot , som låter ECB följa upp och 
utvärdera de viktigaste aspekterna av sin tillsynsverksamhet och övervaka hur 
ändamålsenligt tillsynsprioriteringarna omsätts i praktiken. Detta verktyg är 
emellertid endast tillgängligt för tillsynsnämnden och den högsta ledningen och 
ger därför inte övriga intressenter några garantier för att SSM-målen uppnås.
47 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
90 
Formella resultatindikatorer ingår vanligtvis i tillsynsfunktionen i andra jurisdik -
tioner. Exempel på sådana indikatorer ges i  figur 7 .
61 IMF, European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical Note 
on Issues in Transparency and 
Accountability (Europeiska 
unionen: offentliggörande av 
dokumentation om 
pro gram met för granskning av 
finanssektorn, teknisk not om 
öppenhet och ansvars -
utkrävande), landrapport 
nr 35/65,mars 2013. Stånd -
punkterna i dokumentet 
återspeglar inte nödvändigtvis 
uppfattningen hos Europeiska 
unionens företrädare i IMF 
eller IMF:s exekutivstyrelse.Figur  7Exempel på resultatindikatorer
Exempel på mått 
Indikatorer om konkurser eller förluster 
på grund av betalningsinställelse  •riskvärdering som görs inom ramen för tillsynen före 
konkurser, antalet konkurser •förluster på grund av fallissemang ( Money Protection 
Ratio1, Performance Entity Ratio2) •ordnade kontra oordnade fallissemang
Indikatorer om (allmänhetens) 
förtroende för banksektorn eller 
banktillsynsmyndigheten •undersökningar bland företag och allmänheten  •trender i kundinlåningen
Indikatorer på rörlighet mellan olika 
tillsynsordningar eller riskbetyg  •långsiktiga trender när det gäller den riskvärdering 
som görs inom ramen för tillsynen för de banker som 
övervakas och rapporteras om
Indikatorer baserade på undersökningar 
bland intressenterna  •enkät som besvaras av institut efter revision på plats, 
branschobservatörers synpunkter, undersökningar 
bland andra tillsynsmyndigheter
1 Andel säkra skulder av de totala skulderna.
2 Andel institut som uppfyller sina åtaganden av det totala antalet institut.
Källa:  BIS:s Report on the impact and accountability of banking supervision , juli 2015, Australian Prudential 
Regulation Authority .
91 
Innan SSM inrättades hade IMF i en teknisk anmärkning föreslagit en rad åtgärder 
som rör öppenheten och ansvarsutkrävandet för att främja trovärdigheten hos 
tillsynspolicyn61. Bland annat föreslog man att tillsynsnämnden skulle offentlig -
göra protokoll från sina policymöten och inrätta en extern expertpanel för en 
oberoende granskning av SSM. Se bilaga VI  för mer information.
48 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
Frågor om tillhandahållande av dokumentation till kommissionen
92 
I artikel 32 i SSM-förordningen ställs uttryckliga krav på att Europeiska kom -
missionen vart tredje år ska offentliggöra en omfattande översynsrapport om 
tillämpningen av SSM och lämpligheten och ändamålsenligheten i styrformerna, 
ansvarsutkrävandet och de finansiella förfarandena, effektiviteten i ECB:s tillsyns -
befogenheter och befogenheter att förelägga sanktioner och SSM:s potentiella 
effekter på hur den inre marknaden fungerar (se bilaga VII ). Den första över -
synsrapporten, som skulle ha offentliggjorts den 31 december 2015, har blivit 
försenad. ECB ombads första gången i juli 2015 att lämna vissa upplysningar. 
Kommissionen och ECB ingick ett samförståndsavtal om tillhandahållande av 
icke-offentlig information först i november 2015, och efter det lämnade ECB de 
sista upplysningarna som kommissionen hade begärt den 16 december. Sedan 
en mer detaljerad begäran hade skickats i februari 2016 lämnade ECB ytterliga -
re upplysningar den 19 april 2016. Kommissionen fick inte den bankspecifika 
information som den begärde (sammanställningar av uppgifter om banker för 
bedömning av tillsynsavgifter), därför att ECB framförde farhågor när det gällde 
tystnadsplikten.
Tillräcklig information till allmänheten
93 
Allmänhetens insyn är en viktig del av ansvarsutkrävandet. ECB följer bästa praxis 
för tillsynsmyndigheter när det gäller att vara öppen och motivera sina regler och 
sin verksamhet62 och offentliggör omfattande information till allmänheten på sin 
webbplats om banktillsyn63, bland annat den rättsliga ramen och lagstiftningen, 
frågor och svar, vägledningen för banktillsyn, metodhandboken om översyns- 
och utvärderingsprocessen (ÖUP), vecko- och månadskalendrar (med en fördröj -
ning på cirka tre månader) över möten där ordföranden och vice ordföranden 
i tillsynsnämnden deltar och annan dokumentation som beskriver ECB:s hållning 
och förfaranden när det gäller tillsyn. På webbplatsen offentliggörs även kom -
mentarer om förslag till förordningar, samt ECB:s svar på dessa under offentliga 
samråd.62 Se Baselkommitténs Report on 
the impact and accountability 
of banking supervision  (rapport 
om effekten av och ansvars -
utkrävandet inom bank -
tillsynen), juli 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
Begränsad insyn i  information för enheter som står under tillsyn
94 
Den information som lämnas till enheter som står under tillsyn är inte tillräcklig 
i alla avseenden för att de ska få en verklig förståelse av SSM-metoden. ECB har 
valt att endast offentliggöra vissa delar (dvs. bara korta avsnitt) av SSM:s tillsyns -
manual, som anger processerna och metoderna bakom översyns- och utvärde -
ringsprocessen (ÖUP) i samband med tillsyn av kreditinstitut samt förfarandena 
för samarbete både inom SSM och med andra myndigheter. I andra jurisdiktioner 
varierar synen på offentliggörande. Exempelvis offentliggör man tillsynsmanu -
alerna på tillsynsmyndigheternas officiella webbplats i USA, medan Prudential 
Regulation Authority  vid Bank of England  inte offentliggör sin interna manual.
95 
Följden av ECB:s förhållningssätt när det gäller insyn och öppenhet är att enhe -
terna inte till fullo kan förstå resultatet av ÖUP . Ungefär hälften av de banker som 
besvarade vår enkät (se bilaga VIII ) uttryckte sin oro över bristen på öppenhet, 
som de ansåg eventuellt kunde öka ”risken för godtycke inom tillsynen”, för att 
citera ett svar. Mer information om detta finns i  figur 8  om offentliggörandet av 
information om översyns- och utvärderingsprocessen. Figur  8Bankernas uppfattning om offentliggörandet av information om översyns- och 
utvärderingsprocessen
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %1 mycket omfattande
2
3 välavvägd 
4
5 bristfällig information 
Inget svar
Anm.:  Undersökningens omfattning: av de 129 banker som fick enkäten svarade 69.
Källa:  Europeiska revisionsrättens enkät som skickades till betydande institut som står under tillsyn.
50 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
96 
En annan fråga besvarade 29 % av bankerna med ett betyg på mindre än 3 (där 
1 = utmärkt och 5 = bristfällig) när de tillfrågades om kvaliteten på den infor -
mation som de fått om de förfaranden i tillsynsmanualen som är relevanta för 
deras dagliga arbete med tillsynsmyndigheten eftersom ”viktiga frågor som rör 
det dagliga arbetet med tillsynsmyndigheterna inte beskrivs tillräckligt väl” (se 
figur 9 ).
97 
I sin årliga rapport om bankunionen för 2015 gav Europaparlamentet uttryck 
för liknande farhågor och efterlyste ökad transparens i beslut och motiveringar 
i översyns- och utvärderingsprocessen inom ramen för den andra pelaren64.Figur  9Skilda meningar om kvaliteten på informationen om 
tillsynsförfaranden
Hur skulle ni betygsätta kvaliteten på den information som ni har om de för -
faranden i tillsynsmanualen som är relevanta för er i ert dagliga arbete med 
tillsynsmyndigheten?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %1 utmärkt
2
3
4
5 bristfällig
Inget svar
Anm.:  Undersökningens omfattning: av de 129 banker som fick enkäten svarade 69.
Källa:  Europeiska revisionsrättens enkät till betydande institut som står under tillsyn.64 Europaparlamentet, utskottet 
för ekonomi och valutafrågor, 
Betänkande om bankunionen 
årsrapport 2015 , 19.2.2016, 
punkt 37.
51 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
iv)  Parlamentet utövar demokratisk kontroll över 
tillsynsmekanismen med väsentliga 
sekretessbegränsningar
98 
SSM-förordningen innehåller allmänna bestämmelser om ansvar gentemot 
Europaparlamentet och rådet. Närmare bestämmelser om ansvarsutkrävande 
i SSM har fastställts i ett interinstitutionellt avtal med Europaparlamentet65 och 
i ett samförståndsavtal med rådet66. I sin årliga rapport om bankunionen för 
2015 välkomnade Europaparlamentet ”det effektiva och öppna sätt på vilket ECB 
hittills har uppfyllt sina krav på redovisningsskyldighet gentemot parlamentet”67. 
Ansvaret och redovisningsskyldigheten gentemot Europaparlamentet utövas ge -
nom flera olika kanaler (se bilaga IX ), bland annat genom att ECB tillhandahåller 
protokoll över tillsynsnämndens möten.
99 
All information som lämnas till Europaparlamentet omfattas av de krav avseende 
tystnadsplikt som nämns i det interinstitutionella avtalet, och dessa krav skulle 
fortsätta att vara bindande även om avtalet upphörde gälla. I sitt betänkande 
uppmanade parlamentet ECB att ytterligare bidra till att förbättra parlamentets 
kapacitet att bedöma policy och verksamhet inom SSM68 och rekommenderade 
att man bör överväga att stärka revisionsrättens revisionsmandat69.
v)  System för återkoppling finns, men omfattar än 
så länge inte allmänna undersökningar av 
finansinstitut
100  
ECB:s ansvarsskyldighet ska inte tolkas som att den minskar ECB:s rätt att utföra 
de tillsynsuppgifter som den tilldelats helt oberoende, särskilt från otillbörlig po -
litisk påverkan och påverkan från branschen (skäl 75 i SSM-förordningen). Detta 
överensstämmer med Baselkommitténs grundläggande principer, där det anges 
att ingen påverkan från regeringar eller branschen äventyrar tillsynsmyndighet -
ens operativa oberoende. Tillsynsmyndigheten har full frihet att vidta tillsynsåt -
gärder gentemot eller fatta beslut om banker eller bankkoncerner som står under 
dess tillsyn70.65 Interinstitutionellt avtal 
mellan Europaparlamentet 
och Europeiska centralbanken 
om det praktiska 
genomförandet av 
demokratiskt ansvars -
utkrävande och tillsyn av 
utövandet av de uppgifter 
som ECB tilldelats inom ramen 
för den gemensamma 
tillsynsmekanismen (SSM).
66 Memorandum of Under -
standing between the Council of 
the European Union and the 
European Central Bank on the 
cooperation of procedures 
related to the Single Supervisory 
Mechanism (SSM) .
67 Europaparlamentet, utskottet 
för ekonomi och valutafrågor, 
Betänkande om bankunionen 
årsrapport 2015,  19.2.2016, 
punkt 39.
68 Se ovan.
69 Se punkt 40.
70 Baselkommitténs principer för 
banktillsyn från 2012, princip 2, 
väsentligt kriterium 1.
52 Förfaranden för ansvarsutkrävande 
 
101  
Detta innebär att Europaparlamentet och rådet inte får ge vägledande åter -
koppling eller begära korrigerande åtgärder som de gör när det gäller andra 
EU-institutioner eller EU-organ som är föremål för en mer direkt kontroll. Det 
vilar ett större ansvar på ECB att ta hänsyn till eventuell återkoppling från parla -
mentet, rådet eller externa revisorer. ECB förväntas även utföra en ändamålsenlig 
självutvärdering, där man bland annat ber om återkoppling från sina direkta 
intressenter.
102  
ECB har inrättat tydliga och lämpliga förfaranden för återkoppling från finans -
institut om ECB:s tillsynsverksamhet: i) genom en fortlöpande dialog med de 
gemensamma tillsynsgrupperna och ECB:s ledning, ii) genom formella synpunk -
ter i samband med rätten att höras om beslut, iii) genom offentliga samråd och 
iv) genom att nationella eller europeiska bankföreningar lämnar synpunkter eller 
regelbundet sammanträder med ECB. Av de banker som besvarade vår enkät 
angav 61 % att de anser att de återkopplingsförfaranden som ECB har inrättat 
tillgodoser deras behov.
103  
Drygt ett år efter inrättandet av SSM hade man fortfarande inte genomfört 
någon undersökning bland enheter som står under tillsyn för att ta reda på 
hur väl de anser att SSM-målen uppnås. Det finns bra exempel på hur en sådan 
undersökning skulle kunna se ut. Exempelvis har kommissionen använt sig av en 
enkät för att samla in empiriska bevis och konkret återkoppling om bland annat 
den onödiga börda som EU:s regler om finansiella tjänster medför71. Tillsynsmyn -
digheter i andra jurisdiktioner (till exempel Kanada och Australien) har också 
genomfört undersökningar för att mäta hur effektiv deras tillsyn upplevs vara 
(se ruta 3 ). Branschundersökningar bör inte ses som inblandning som äventyrar 
tillsynsmyndighetens operativa oberoende.71 Se till exempel http://
ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm
Några exempel på bankernas kommentarer om förfarandena för återkoppling
 οFyra banker ansåg att man bör se över samrådsförfarandena (exempelvis längre samrådsperioder och bätt -
re samordning för att hantera problemet med begränsade resurser).
 οSex banker rekommenderade att ECB håller ytterligare samråd om tekniskt innehåll, såsom ÖUP-metoden 
och definitioner av kapital.
 οFemton banker efterfrågade mer strukturerade och omfattande återkopplingsförfaranden. Exempelvis 
angav elva banker att man bör använda sig av regelbundna undersökningar för att ta reda på vad de anser 
om tillsynsverksamhetens effektivitet och ändamålsenlighet.
Källa:  Europeiska revisionsrättens enkät till betydande institut som står under tillsyn.Ruta 3
53
 Gemensamma 
tillsynsgrupper – organisation 
och resursfördelning
104  
Den gemensamma tillsynsmekanismens löpande tillsyn av banker anförtros åt 
gemensamma tillsynsgrupper72, som består av banktillsynspersonal från både 
ECB och de nationella behöriga myndigheterna i de deltagande medlemssta -
terna. Det finns 129 gemensamma tillsynsgrupper en för varje betydande en -
het som står under tillsyn och vars huvudkontor är etablerat i en deltagande 
medlemsstat73.
105  
Vi undersökte följande i vår revision av de gemensamma tillsynsgruppernas inrät -
tande och fungerande:
a) ECB:s preliminära uppskattning och planering av de totala tillsynsresurser 
som krävs under inledningsfasen av den gemensamma tillsynsmekanismen 
samt den inledande fördelningen av tillsynsresurser när de gemensamma 
tillsynsgrupperna bemannades.
b) ECB:s samarbete med och beroende av de nationella behöriga myndigheter -
na vid bemanningen av de gemensamma tillsynsgrupperna och i den löpan -
de tillsynen.
c) De gemensamma tillsynsgruppernas sammansättning, rapporteringsvägar 
och utbildningssystem.
Planering och beräkningar av de totala resursbehoven 
för tillsyn, resursfördelning och bemanning
106  
Att använda sig av gemensamma tillsynsgrupper är en ny idé på banktillsynsom -
rådet. Grupperna är multinationella och består av företrädare för banktillsyns -
myndigheter från samtliga EU-länder, med rötterna i olika tillsynstraditioner. 
Kommunikationen med tillsynsobjekten sker på flera olika språk. Engelska är 
emellertid arbetsspråket inom den gemensamma tillsynsmekanismen. En enda 
mekanism används för att övervaka banker från euroområdets 19 medlemsstater, 
vars rättsliga ramar ännu inte är helt harmoniserade.
De inledande beräkningarna av det totala 
bemanningsbehovet för den gemensamma 
tillsynsmekanismen gjordes enligt en enkel modell
107  
En enkel modell användes för att beräkna hur många anställda som skulle kom -
ma att behövas för de gemensamma tillsynsgrupperna. De inledande beräkning -
arna av behovet av dels ECB-personal, dels personal från de nationella behöriga 
myndigheterna, gjordes parallellt enligt två separata men sammanhängande 
metoder.72 Artikel 3.1 i SSM-ramförord -
ningen föreskriver uttryck -
ligen att gemensamma 
tillsynsgrupper ska inrättas.
73 När det gäller bankkoncerner 
vars huvudkontor inte finns 
i ett deltagande land är ECB 
inte den enda myndighet som 
utövar tillsyn över bankerna 
i koncernen. Därför inrättas en 
separat gemensam tillsyns -
grupp för varje bankfilial vars 
huvudkontor finns i ett land 
som omfattas av den 
gemensamma tillsyns -
mekanismen, förutsatt att 
filialen anses vara en 
betydande enhet. Om en 
värdinstitution i en del -
tagande medlemsstat har en 
”konsoliderande” enhet, sker 
tillsynen på den konsoliderade 
nivån.
54 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
108  
För att räkna ut hur många anställda från ECB som skulle behövas för de gemen -
samma tillsynsgrupperna, och hur dessa skulle fördelas på de olika grupperna, 
delades alla banker först in i sex kluster med hjälp av ett antal faktorer (se punk -
terna 113–120 för en ingående diskussion av klustermetoden). Varje gemensam 
tillsynsgrupp tilldelades sedan ett minimiantal ECB-anställda per kluster, plus en 
buffert med ett antal extraanställda som skulle kunna sättas in där behovet var 
som störst. ECB valde att använda sig av en såpass enkel metod för att de gemen -
samma tillsynsgrupperna skulle kunna påbörja sitt arbete snabbt. Den dag då 
ECB tog vid som direkt ansvarig för tillsynen fanns 330 heltidsekvivalenter inom 
generaldirektoratet för mikrotillsyn I och II av de totalt 403 heltidsekvivalenter 
som man budgeterat för.
109  
För att uppskatta behovet av anställda från nationella behöriga myndigheter 
användes ett antal ECB-ledda undersökningar, eller ”inventeringar”. Det gick till 
så att alla nationella behöriga myndigheter fick uppge hur många anställda som 
skulle tilldelas varje gemensam tillsynsgrupp för kontrollen av de betydande 
tillsynsobjekt som omfattas av ECB:s direkta tillsyn sedan den gemensamma 
tillsynsmekanismen infördes. Innan ECB påbörjade sitt arbete som direkt tillsyns -
myndighet genomfördes tre sådana inventeringar: i oktober 2013, juni 2014 och 
september 2014. Utifrån resultaten från oktober 2013 gjordes ett ”åtagande” om 
att de nationella behöriga myndigheterna skulle bidra med 1 005 heltidsekviva -
lenter till de gemensamma tillsynsgrupperna. Efter den andra beräkningen, i juni 
2014, minskades detta antal till 834 heltidsekvivalenter. Enligt ECB var det revide -
rade antalet mer korrekt, eftersom den ursprungliga siffran omfattade bland an -
nat personal som skulle utföra inspektioner på plats och validering av modeller 
och som snarare borde ingå i horisontella stödfunktioner än i de gemensamma 
tillsynsgrupperna. Efter inventeringen i september 2014 minskades antalet igen, 
till 803,5 heltidsekvivalenter. ECB beslutade trots detta att använda resultaten 
från juni 2014 (834 heltidsekvivalenter) som riktmärke för hur många anställda 
från nationella behöriga myndigheter som skulle komma att behövas inom de 
gemensamma tillsynsgrupperna då ECB tog vid som tillsynsmyndighet.
110  
I dessa ursprungliga beräkningar, som gjordes en kort tid innan ECB inledde sitt 
tillsynsarbete, utgick man från att det antal anställda från nationella behöriga 
myndigheter som fastställts skulle vara tillräckligt för att utöva tillsyn över be -
tydande banker. Man räknade emellertid också med att extra resurser skulle kom -
ma att krävas i form av personal från ECB. Som ett led i arbetet med att beräkna 
bemanningsbehovet angavs som mål att 25 % av personalen skulle komma från 
ECB och 75 % från nationella behöriga myndigheter (skälen till denna fördelning 
har emellertid aldrig uppgetts). Eftersom ECB inledningsvis budgeterade för 
403 heltidsekvivalenter skulle de nationella behöriga myndigheterna därmed ha 
bidragit med 1 209 heltidsekvivalenter. I praktiken baseras bemanningen av de 
gemensamma tillsynsgrupperna med personal från de nationella behöriga myn -
digheterna på de nationella behöriga myndigheternas åtaganden, som regelbun -
det övervakas genom enkäter och diskuteras bilateralt och multilateralt.
55 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
I modellen förutsågs inte den ökande arbetsbördan för 
tillsynen
111 
Det framgår inte av de inledande bemanningsberäkningarna om ECB till fullo 
hade förutsett hur arbetsbördan i fråga om tillsyn skulle komma att öka efter 
inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen. I en skrivelse om perso -
nalresurser från generaldirektoratet för mikrotillsyn I och II daterat den 16 mars 
2015 det vill säga bara fyra månader efter det att ECB fick ansvaret för den direkta 
tillsynen begärdes 29 nya heltidsekvivalenter för generaldirektoratet för mikro -
tillsyn I och 88 nya heltidsekvivalenter för generaldirektoratet för mikrotillsyn II 
(enbart fasta anställningar). Det tyder på att den framtida arbetsbördan minst 
sagt hade underskattats. I skrivelsen uppgavs flera skäl till begäran, bland annat 
att arbetsbördan i samband med vissa tillsynsuppgifter var större än väntat. Vi 
har inte sett några studier, rapporter eller andra dokument från tiden innan ECB 
påbörjade sitt tillsynsuppdrag i november 2014 som innehåller en kvantifie -
ring av det antal anställda som skulle komma att krävas för att hantera det nya, 
betydligt mer invecklade, tillsynssystemet. ECB gjorde inte heller någon nedifrån 
och upp-bedömning på förhand av hur många anställda som skulle komma att 
behövas.
112  
Det finns emellertid ett antal enkelt förutsebara faktorer som tydde på att arbets -
bördan skulle komma att öka betydligt: i) behovet av att harmonisera de mycket 
olika bankbestämmelserna och tillsynsförfarandena inom euroområdet, ii) ett 
större tillsynsansvar på grund av nya direktiv74 och iii) den gemensamma tillsyns -
mekanismens tillsynsstrategi, som var avsedd att vara ”ingående”75.
Klustermetoden utformades för att underlätta den 
inledande fördelningen av personal till de gemensamma 
tillsynsgrupperna, men bör uppdateras
113  
De gemensamma tillsynsgrupperna inrättades med principerna om proportio -
nalitet och riskbaserad tillsyn som ledstjärnor. För att beräkna hur stora resurser 
varje tillsynsgrupp skulle komma att behöva för att kunna respektera dessa prin -
ciper, utarbetade ECB ett system för klassificering av betydande enheter i ”klus -
ter” på grundval av risk. I klustermetoden tog man hänsyn till faktorer såsom en 
banks externa riskbedömningspoäng, komplexitet, storlek, geografiska utbred -
ning, sammankoppling samt tillsynens komplexitet. Bankerna klassificerades på 
en skala från 1 till 5, där störst tillsynsresurser skulle gå till bankerna i kluster 1 
och minst resurser till dem i kluster 5. Det finns dessutom ett ”värdstatskluster” 
för enheter som är närvarande i en medlemsstat men har sitt huvudkontor utan -
för det område som omfattas av den gemensamma tillsynsmekanismen76.74 T.ex. det fjärde kapitalkravs -
direktivet (CRD IV) av den 26 
juni 2013 och direktivet om 
inrättande av en ram för 
återhämtning och resolution 
av kreditinstitut och värde  - 
pappersföretag av den 15 maj 
2014.
75 SSM:s verksamhetsmål: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.sv.html
76 De institutioner som ingår 
i värdstatsklustret är 
betydande enheter som inte 
har ECB som samordnande 
tillsynsmyndighet.
56 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
114  
Indelningen i kluster avviker något från den metod som Europeiska bankmyndig -
heten rekommenderar och som omfattar fyra kategorier77. De flesta betydande 
institut i ECB:s sex kluster skulle hamna i Europeiska bankmyndighetens kategori 1.
115  
Baselkommittén för banktillsyn rekommenderar en metod78 med fem likvärdigt 
viktade kategorier som fastställs utifrån bankernas storlek, sammankoppling, 
brist på lättillgängliga ersättningsalternativ eller finansinstitutens infrastruktur 
för de tjänster de erbjuder, deras globala verksamhet (dvs. verksamhet över 
jurisdiktionsgränserna) samt deras komplexitet. ECB tar hänsyn till liknande 
kvalitetsrelaterade faktorer, men använder sig också av en bankspecifik  riskfak -
tor. Denna extra faktor ingår inte heller i Europeiska bankmyndighetens rekom -
mendation, enligt vilken kategoriseringen ”bör beakta den systemrisk  som ett 
institut bedöms utgöra för det finansiella systemet […] och inte [användas] som 
ett sätt att avspegla ett instituts kvalitet”79.
116  
I december 2015 gjorde ECB en intern översyn av sammansättningen, beman -
ningen och kompetensen i de gemensamma tillsynsgrupperna. Man kom fram till 
att metoden har ett antal brister när den används för att fatta beslut om beman -
ningsbehov. Ett stort problem är att den faktor som mäter tillsynens komplexitet 
inte tar hänsyn till ett flertal kriterier som kan ha betydande inverkan på arbets -
bördan, exempelvis antalet lämplighetsbedömningar, behörighetstilldelning 
och värdepapperisering. Dessutom hade man inte direkt räknat med den extra 
arbetsbörda som uppstår under en bankkris.
117  
Det är också troligt att metoden underskattar omfattningen på den tillsyn som 
krävs för institutioner som är mycket systemviktiga i sin lokala ekonomi, trots att 
de varken är stora eller komplexa i jämförelse med andra institutioner inom den 
gemensamma tillsynsmekanismen. Som den senaste tidens finanskriser har visat 
kan problem med nationella systemviktiga banker snabbt växa både inom och 
utanför en medlemsstats gränser, även om banken i fråga är relativt liten. Det kan 
därför vara klokt att placera nationellt systemviktiga banker i ett högre kluster än 
deras övergripande klassificering kräver. ECB:s nuvarande metod erbjuder denna 
möjlighet, och den har utnyttjats i ett fåtal fall.77 Punkt 10 i avsnitt 2.1.1 
i Riktlinjer om gemensamma 
förfaranden och metoder för 
översyns- och utvärderings -
processen (ÖUP)  (EBA/
GL/2014/13).
78 BCBS 255: Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement  (globala 
systemviktiga banker: 
uppdaterad bedömnings -
metod och högre krav på 
förlusttäckningskapacitet), 
juli 2013. Obs: Denna 
bedömningsmetod för 
globala  systemviktiga banker 
gäller endast för åtta av de 
129 banker som omfattas av 
den gemensamma tillsyns -
mekanismen. Det finns 
emellertid också en likartad 
metod för nationella  
systemviktiga banker 
(BCBS 233). Där rekom -
menderas ett liknande 
tillvägagångssätt med samma 
kategorier, med skillnaden att 
verksamhet över jurisdiktions -
gränserna inte alltid är direkt 
relevant. I BCBS 233 tillåts 
också ett större mått av 
skönsmässig bedömning på 
nationell nivå.
79 Punkt 11 i avsnitt 2.1.1 
i Riktlinjer om gemensamma 
förfaranden och metoder för 
översyns- och utvärderings -
processen (ÖP)  (EBA/
GL/2014/13).
57 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
118  
När vi genomförde vår revision hade ECB inga förfaranden för regelbunden 
översyn av sin indelning av banker i kluster80. Vid den interna översynen i decem -
ber 2015 (se punkt 116) upptäcktes också att de uppgifter som ligger till grund 
för klusterindelningen inte hade uppdaterats sedan 2013. Eftersom indelningen 
i kluster är viktig när man bestämmer tillsynsfrekvensen för varje betydande 
enhet bör den ses över och uppdateras regelbundet.
119  
Antalet personer i varje gemensam tillsynsgrupp fastställdes huvudsakligen 
utifrån vilket kluster den motsvarande banken tillhör, och där utgör risken endast 
en mycket liten komponent. Den lägsta engagemangsnivå81 som fastställs för en 
bank under tillsyn återspeglar dock både det kluster som banken ingår i och ban -
kens riskbedömningspoäng. Det innebär att programmet för tillsynsgranskning 
för en högriskinstitution omfattar fler obligatoriska tillsynsuppgifter, trots att det 
inte kan garanteras att den ansvariga gemensamma tillsynsgruppen har tillräck -
ligt många anställda för att kunna utföra dessa uppgifter på ett tillfredsställande 
sätt (eftersom personalfördelningen per kluster endast marginellt återspeglar 
riskfaktorn). Detta problem påverkar i synnerhet de gemensamma tillsynsgrup -
perna i kluster 3 och 5 samt i värdstatsklustret, varav ett stort antal har problem 
med otillräcklig bemanning.
ECB:s resurser fördelas enligt klustermetoden
120  
De gemensamma tillsynsgrupperna för banker i kluster 1 och kluster 2 hör till 
generaldirektoratet för mikrotillsyn I, medan tillsynsgrupperna för kluster 4 och 
5 hör till generaldirektoratet för mikrotillsyn II. De tillsynsgrupper som ingår 
i kluster 3 kan höra till vilket som helst av de två generaldirektoraten. Inom gene -
raldirektoratet för mikrotillsyn I finns omkring 215 heltidsekvivalenter tillgängliga 
för tillsyn av cirka 30 institutioner. För generaldirektoratet för mikrotillsyn II är 
antalet heltidsekvivalenter omkring 240 för cirka 90 banker. Det visar att ECB läg -
ger betydligt större tillsynsresurser på varje bank i kluster 1 och 2 än på banker 
i kluster 3, 4 och 5, vilket är i linje med dess metod. Figur 10  visar det genomsnitt -
liga antalet ECB-anställda per gemensam tillsynsgrupp för varje kluster.
121  
ECB:s riktlinjer för fördelning av personal till de olika gemensamma tillsynsgrup -
perna innehåller ett lägsta antal ECB-anställda per tillsynsgrupp för varje kluster. 
Det högsta antalet återfinns naturligt nog i kluster 1 (7 heltidsekvivalenter plus 
en samordnare) och det lägsta i kluster 5 (0,5 heltidsekvivalenter plus en samord -
nare). Enligt de senaste siffrorna från ECB följer den faktiska personalfördelning -
en i stort sett dessa riktlinjer.80 Europeiska bankmyndig -
hetens riktlinjer anger att 
kategoriseringen av banker för 
tillsyns  granskningen ska 
omprövas varje år. Se punkt 12 
i avsnitt 2.1.1 i  Riktlinjer om 
gemensamma förfaranden och 
metoder för översyns- och 
utvärderingsprocessen (ÖuP)  
(EBA/GL/2014/13).
81 ECB har fastställt fyra lägsta 
engagemangsnivåer som 
ligger till grund för den lägsta 
”intensitetsnivån” vad gäller 
tillsynen av en viss institution. 
För varje nivå har det 
fastställts en 
minimiuppsättning av 
grundläggande tillsyns -
uppgifter och verksamheter 
samt en minsta frekvens för 
dessa. De fyra lägsta 
engagemangsnivåerna, från 
minst till mest inträngande, är 
grundläggande, standard, 
utökad och intensiv. ECB har 
tagit fram en matris för 
indelning av banker i de olika 
lägsta engagemangsnivåerna 
utifrån bankens riskpoäng och 
det kluster som den ingår i. Ju 
mer komplex och systemviktig 
en bank är, och ju högre 
riskpoäng den ges av ECB, 
desto högre blir den lägsta 
engagemangsnivån.
58 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning Figur  10Genomsnittligt antal ECB-anställda (i heltidsekvivalenter) per gemensam 
tillsynsgrupp för varje kluster
1,92,23,46,57,111,9
Värdstat 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Källa:  Europeiska revisionsrätten baserat på information från ECB.
Principerna för utnämning av samordnare var avsedda att 
främja harmonisering, men har inte alltid följts
122  
Samordnaren för varje gemensam tillsynsgrupp utses av ECB. Till att börja med 
godkändes utnämningarna till samordnare av alla medlemmar av tillsynsnämn -
den för den gemensamma tillsynsmekanismen82, men numera är det endast till -
synsnämndens ordförande som godkänner utnämningarna, utom när det rör sig 
om en ändring i hierarkin (dvs. att då den person som utses till samordnare sam -
tidigt befordras till avdelningschef måste direktionen godkänna detta). Därmed 
har tillsynsnämnden fått mindre inflytande över vem som utses till samordnare.
123  
Enligt ECB:s vägledning för banktillsyn bör samordnaren normalt sett inte komma 
från samma land som den bank som denne ska utöva tillsyn över. Emellertid kom -
mer 18 av de nuvarande 123 samordnarna från det land där den berörda banken 
har sitt huvudkontor83.82 Samordnarna utses av 
generaldirektören för 
generaldirektoratet för 
mikrotillsyn I respektive 
generaldirektoratet för 
mikrotillsyn II. Tillsyns-
nämnden informeras om 
beslutet och kan diskutera och 
invända mot utnämningen.
83 Dessa 18 samordnare finns 
i gemensamma tillsyns -
grupper för belgiska, tyska, 
spanska och italienska banker, 
främst inom kluster 4 och 5. 
Fyra av de berörda tillsyns -
grupperna ingår i kluster 3 och 
en i värdstatsklustret.
59 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
124  
ECB har meddelat att man inte anser att föreskriften i riktlinjerna är rättsligt 
bindande, men att man trots detta har för avsikt att ta itu med de ovannämnda 
fallen i tre omgångar84: i juni 2016, december 2016 och juni 2017.
125  
För att ytterligare garantera diversifiering inom tillsynen och underlätta kun -
skapsutbyte i fråga om tillsyn har ECB för avsikt att flytta samordnarna och all 
ECB-personal mellan de gemensamma tillsynsgrupperna vart tredje till vart fem -
te år. Det är emellertid inte troligt att detta förfarande kommer att formaliseras 
förrän i slutet av 2017.
ECB:s samarbete med, och beroende av, de nationella 
behöriga myndigheterna
De gemensamma tillsynsgrupperna är starkt beroende av 
bemanning från de nationella behöriga myndigheterna, men 
ECB har liten kontroll över dessa myndigheters resurser
126  
ECB är till stor del beroende av de deltagande nationella behöriga myndighe -
ternas bemanning av de gemensamma tillsynsgrupperna. Det finns dock inget 
formellt förfarande om ECB vill begära ytterligare resurser från en nationell myn -
dighet. De nationella behöriga myndigheternas bemanning av de gemensamma 
tillsynsgrupperna bygger på bilaterala ad hoc -avtal och på myndigheternas goda 
vilja. Myndigheterna är visserligen skyldiga att samarbeta lojalt85, men antalet 
anställda som myndigheterna ska frigöra för ECB anges inte på ett rättsligt bin -
dande sätt. Dessutom står det myndigheterna fritt att flytta eller på annat sätt 
placera ut sin tillsynspersonal som de anser lämpligt.
127  
Enligt SSM-ramförordningen ska ECB ansvara för inrättande och sammansättning 
av de gemensamma tillsynsgrupperna, medan de nationella behöriga myndighe -
terna endast är ansvariga för att utse sina anställda till att ingå i dessa grupper. 
En anställd vid en nationell behörig myndighet får utses till att ingå i fler än en 
gemensam tillsynsgrupp86.84 Den 28 december 2015 
före  slog ledningen för 
generaldirektoratet för 
mikrotillsyn II att samordnare 
från den övervakade bankens 
etableringsland skulle 
förflyttas till andra gemen -
samma tillsynsgrupper. 
Förslaget antogs av 
tillsynsnämnden den 30 
december 2015.
85 Artikel 20 i SSM-ram -
förordningen och artikel 6.2 
i SSM-förordningen.
86 Artikel 4.1 och 4.2 i SSM-  
ramförordningen.
60 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
128  
Den enda bestämmanderätt ECB har när det gäller de nationella behöriga 
myndigheternas personal i tillsynsgrupperna är att den kan avslå en utnämning. 
Samtliga tolv nationella behöriga myndigheter som besvarade vår enkät uppgav 
att ECB hittills aldrig har avslagit någon kandidat. För närvarande har ECB faktiskt 
inte några förfaranden eller riktlinjer för att godkänna eller avslå de nationella 
behöriga myndigheternas utnämningar. Dessutom saknas förfaranden för att 
utvärdera kandidaternas kvalifikationer, erfarenhet, kunskap eller lämplighet. På 
grund av de dataskyddskrav som myndigheterna åberopar hävdar ECB dessutom 
att man har begränsade möjligheter att få tillgång till kandidaternas personupp -
gifter (exempelvis om kvalifikationer och erfarenhet).
De gemensamma tillsynsgrupperna är fortfarande till stor 
del bemannade med personal från nationella behöriga 
myndigheter i  den övervakade bankens hemland
129  
Ett syfte med de gemensamma tillsynsgrupperna är att införa en gemensam 
tillsynskultur genom att tillsynspersonalen kommer från många olika länder87. 
Tillsynsgruppernas sammansättning visar dock att de i de flesta fall är bemanna -
de med personal från den övervakade bankens hemland. De flesta gemensamma 
tillsynsgrupper i kluster 1 består till minst 70 % av personal från samma land som 
den övervakade enheten. Situationen är ungefär densamma i kluster 2. Många 
tillsynsgrupper i kluster 3–5 har en ännu större andel personal från den övervaka -
de bankens jurisdiktion.
En del av personalen från de nationella behöriga 
myndigheterna lever inte upp till ECB:s förväntningar på 
bemanning av de gemensamma tillsynsgrupperna
130  
Antalet ECB-anställda i en gemensam tillsynsgrupp beror på kluster och den 
övervakade bankens särdrag. Tillsynsgruppens totala storlek och exakta sam -
mansättning varierar också i hög grad beroende på den övervakade bankens 
karaktär. Tillsynsgruppernas genomsnittliga storlek (personal från både ECB och 
nationella behöriga myndigheter sammanräknade) varierar mellan 43,6 heltids -
ekvivalenter i kluster 1 till 4,8 i kluster 5. I kluster 1 fördelas de nationella behö -
riga myndigheternas resurser till tillsynsgrupperna i linje med den ursprungliga 
kvoten 25/75 %, vilket framgår av figur 11 . För kluster 2 och 3 är bilden inte enty -
dig, eftersom flera tillsynsgrupper i dessa kluster relativt sett är underbemanna -
de med personal från de nationella behöriga myndigheterna.87 Artikel 79 i SSM-förordningen.
61 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
131  
I kluster 4, 5 och värdstatsklustret är andelen personal från de nationella behö -
riga myndigheterna mindre. Det tyder på att myndigheternas resurstilldelning 
till dessa kluster är otillräcklig. Vissa gemensamma tillsynsgrupper i kluster 4, 5 
och värdstatsklustret har mindre än två heltidstjänster från de nationella behö -
riga myndigheterna, och ett liknande antal ECB-anställda. I allmänhet är ban -
kerna i kluster 4 och 5 mindre systemviktiga när det gäller den gemensamma 
tillsynsmekanismen som helhet, men många är fortfarande viktiga och ytterst 
systemviktiga på nationell nivå. Mindre än 1,5 heltidsanställda från de nationella 
behöriga myndigheterna är knappast tillräckligt för att garantera ändamålsenlig 
tillsyn. Detta tyder på att många behöriga myndigheter lider stor brist på bank -
tillsynspersonal, eller så räcker inte resurserna från myndigheterna till de gemen -
samma tillsynsgrupperna. I sin interna granskning konstaterade ECB faktiskt att 
resurserna vid både ECB och de nationella behöriga myndigheterna för närvaran -
de är alltför begränsade, särskilt för de minsta gemensamma tillsynsgrupperna, 
för att tillräcklig tillsynskvalitet ska kunna uppnås88.Figur  11Personalens genomsnittliga antal och sammansättning i  de gemensamma 
tillsynsgrupperna, per kluster
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0ECB
Övriga myndigheter
Myndigheten i hemlandet
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
88 Report on the composition, 
staffing and skills of the JSTs  
(rapport om de gemensamma 
tillsynsgruppernas samman -
sättning, bemanning och 
kompetens), ECB-rapport 
nr 2/2015, 10 december 2015, 
s. 9.
62 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
132  
Efter det att ECB hade inlett sitt tillsynsarbete genomförde den i januari 2015 en 
fjärde undersökning om bemanningen från de nationella behöriga myndighe -
terna. Undersökningen visade att myndigheterna fortfarande bidrog med 801 
heltidsekvivalenter, vilket är 33 färre än de 834 som ECB hade begärt och som 
myndigheterna ett år tidigare hade ”åtagit sig” att tillhandahålla. I september 
2015, efter det att saken hade behandlats vid tillsynsnämndens sammanträde 
den 8 juni 2015, översände nämndens ordförande formella skrivelser om proble -
met med de nationella behöriga myndigheternas bemanning av tillsynsgrupper -
na till 21 tillsynsmyndigheter i samtliga 19 deltagande medlemsstater89:
a) ECB ansåg att nio tillsynsmyndigheter hade bidragit med tillräcklig personal, 
och på dessa nio ställdes inte krav på ytterligare personal.
b) ECB begärde ytterligare resurser till de gemensamma tillsynsgrupperna från 
tolv myndigheter som inte ansågs ha bidragit med tillräckligt med personal. 
Sex av myndigheterna lovade att tillgodose ECB:s krav. Ytterligare fem åtog 
sig att delvis tillgodose kraven. En gick först inte med på kraven, men efter 
sex månader fick ECB dokumentation som visade att myndigheten gick med 
på att delvis tillgodose kraven.
133  
Bemanningen från sju nationella behöriga myndigheter lever därmed inte upp 
till ECB:s förväntningar rörande bemanningen av de gemensamma tillsynsgrup -
perna90. Denna brist visar tydligt en grundläggande brist i ECB:s tillsynsmekanism 
när det gäller de gemensamma tillsynsgrupperna, vilken är starkt beroende av de 
nationella behöriga myndigheternas samarbete och goda vilja.
134  
Vissa nationella behöriga myndigheter tycks dessutom vara oense med ECB om 
vad deras ”åtagande” att tillhandahålla personal till de gemensamma tillsyns -
grupperna faktiskt innebär. I april 2015 diskuterade tillsynsnämnden resultaten 
av bemanningsundersökningen från januari 2015. Under diskussionen nämnde 
vissa ledamöter i nämnden att de inte kunde göra några bemanningsåtaganden 
och faktiskt aldrig hade gjort det. De hade bara besvarat enkäter och noggrant 
rapporterat antalet anställda i tillsynsgrupperna, vilket inte var något åtagande91.89 Två länder har ett system med 
två tillsynsmyndigheter.
90 En nationell behörig 
myn  dig het har åtagit sig att 
bidra med fler anställda än det 
antal heltidsekvivalenter som 
ECB har begärt.
91 Report of the composition, 
staffing and skills of the JSTs 
(rapport om de gemensamma 
tillsynsgruppernas samman -
sättning, bemanning och 
kompetens), ECB-rapport 
nr 2/2015, 10 december 2015, 
s. 16.
63 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
135  
I maj 2015 hade de nationella behöriga myndigheterna åtagit sig att bidra med 
830,5 heltidsekvivalenter. Den ursprungliga målkvoten 25/75 % innebar att de 
nationella behöriga myndigheterna från början skulle bidra med 1 209 heltids -
ekvivalenter. Enligt siffror från ECB hade generaldirektoratet för mikrotillsyn I och 
II i mars 2016 455 heltidsekvivalenter i samtliga gemensamma tillsynsgrupper. 
Ökningen av ECB:s bidrag till personalen med 52 heltidsekvivalenter sedan no -
vember 2014 kompenserade inte för gapet mellan det ursprungliga målvärdet för 
de nationella behöriga myndigheterna och de nationella behöriga myndigheter -
nas faktiska ”åtagande”.
136  
I skrivelserna från tillsynsnämndens ordförande till de nationella behöriga myn -
digheterna i september 2015 tog ECB upp den relativa bristen på tillsynspersonal 
jämfört med USA. Jämfört med banktillsynsmyndigheterna i detta land ( Fede -
ral Reserve  och Office of the Comptroller of the Currency ) har den gemensamma 
tillsynsmekanismen i genomsnitt per bank endast ungefär 60 % av den kapacitet 
som ägnas löpande tillsyn.
137  
Problemet med bristen på personal från de nationella behöriga myndigheterna 
kan förvärras ytterligare av att ECB låter samordnarna i kluster 3–5 och värdstats -
klustret leda flera tillsynsgrupper samtidigt. I praktiken har de flesta samordnare 
i kluster 4, 5 och värdstatsklustret hand om två till fyra tillsynsgrupper. En person 
har dock hand om fem tillsynsgrupper.
De gemensamma tillsynsgruppernas sammansättning, 
rapporteringsvägar och utbildning
Personal från många olika länder gynnar utbyte av 
information och bästa praxis
138  
Syftet med de gemensamma tillsynsgruppernas multinationella sammansättning 
är bland annat att främja utbyte av information och bästa praxis från alla jurisdik -
tioner inom den gemensamma tillsynsmekanismen och skapa en harmoniserad 
tillsynskultur och lika villkor.
64 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
139  
Tillsynsgruppernas samordnare ansvarar för ledningen av alla gruppmedlemmar -
nas arbete, vilket omfattar även den personal från de nationella behöriga myn -
digheterna som är baserad i andra länder. De har hjälp av ”delsamordnare” från 
de nationella behöriga myndigheterna som samordnar den löpande tillsynen på 
nationell nivå. Delsamordnarna ska också se till att tillsynen utförs på ett profes -
sionellt och aktsamt sätt, i enlighet med den gemensamma tillsynsmekanismens 
principer och under ledning av samordnaren. Utöver regelbunden kommunika -
tion via telefon/e-post träffas tillsynsgrupperna ofta på ECB, vid de nationella be -
höriga myndigheterna eller på plats i den övervakade banken. Tillsynsgruppens 
medlemmar deltar också i teambyggande och utbildningskurser.
Motstridiga rapporteringsvägar
140  
De gemensamma tillsynsgruppernas sammansättning gör att det i flera avseen -
den kan vara svårt för dem att fungera effektivt, särskilt när det gäller fördelning 
av arbetsuppgifter och kommunikationsflöden inom gruppen, som samordnaren 
ansvarar för. All personal i tillsynsgrupperna (från både ECB och de nationel -
la behöriga myndigheterna) rapporterar till samordnaren (men håller även de 
nationella myndigheterna underrättade). De nationella behöriga myndigheternas 
personal i tillsynsgrupperna har dock dubbla rapporteringsvägar: för arbetet 
i tillsynsgruppen, som helt klart står för merparten av deras yrkesförpliktelser92, 
rapporterar de till samordnaren, medan de rapporterar till sina chefer vid de 
nationella myndigheterna för allt annat arbete. I alla hierarki- och personalfrå -
gor rapporterar de dessutom endast till den nationella behöriga myndighetens 
ledning.
Kommunikationsflödena och fördelningen av 
arbetsuppgifter är otydliga
141  
För att de gemensamma tillsynsgrupperna ska fungera effektivt är det avgöran -
de med goda arbetsförbindelser mellan tillsynsgruppernas samordnare och de 
nationella behöriga myndigheternas delsamordnare och en hög grad av samar -
bete och interaktion. Vid ECB:s interna granskning (se punkt 116) framgick det 
att samarbetet mellan ECB:s och de nationella behöriga myndigheternas perso -
nal i tillsynsgrupperna i allmänhet är gott, men att det finns skillnader mellan 
grupperna:
a) Vissa samordnare uppgav att det fanns problem med fördelningen av arbets -
uppgifter vid de nationella behöriga myndigheterna. I de största gemensam -
ma tillsynsgrupperna fördelas dessutom arbetsuppgifterna i huvudsak av 
delsamordnarna, och samordnaren hade ibland begränsad insikt i fördelning -
ens effektivitet.92 Fördelningen mellan dessa 
arbetsuppgifter fastställs 
genom bilaterala avtal mellan 
ECB och de nationella 
behöriga myndigheterna, 
med ”tak” för den tid som 
ägnas arbetsuppgifterna för 
tillsynsgruppen. Denna tid 
varierar mellan 75 % och 
100 %. En nationell behörig 
myndighet har taket 75 %, 14 
myndigheter har taket 80 %, 
tre 90 %, en 95 % och två har 
inget tak (100 %). (Det totala 
antalet är större än 19 
efter  som två länder har flera 
tillsynsmyndigheter, och dessa 
kan tillämpa olika tak.)
65 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
b) I vissa tillsynsgrupper var det problem med informationsutbytet och kom -
munikationen. Vissa delsamordnare klagade över att de nationella behöriga 
myndigheternas medlemmar får otillräcklig information om samordnarens 
ansökningar, och att de inte fick någon återkoppling efter det att kraven 
hade uppfyllts.
c) Tillsynsgruppernas gemensamma e-brevlådor, som används som en enda in -
gångspunkt för utbyte av information med de övervakade institutionerna, är 
inte tillgängliga för medlemmar från de nationella behöriga myndigheterna. 
Vissa tillsynsgrupper låter den övervakade banken kommunicera samtidigt 
med ECB och den nationella behöriga myndigheten.
Skillnader i  användningen och klassificeringen av de 
nationella behöriga myndigheternas horisontella funktioner 
kan leda till ineffektivt utnyttjande av resurserna
142  
Vid de nationella behöriga myndigheterna arbetar ungefär 1 300 heltidsekvi -
valenter93 i horisontella tillsynsfunktioner94. Det ges mycket få riktlinjer om 
direkt interaktion mellan de gemensamma tillsynsgrupperna och de nationella 
behöriga myndigheternas horisontella funktioner. Vid ECB:s interna översyn (se 
punkt 116) framgick det att de nationella behöriga myndigheternas personal 
i tillsynsgrupperna i vissa fall kontaktade sina lokala horisontella grupper, medan 
medlemmarna från ECB kontaktade ECB:s horisontella avdelningar i samma syfte. 
Det ledde till dubbelarbete och försenade beslut.
Det saknas bindande prestationsbedömningar av de 
nationella behöriga myndigheternas medarbetare i  de 
gemensamma tillsynsgrupperna, vilket kan leda till problem 
med motivation och prestationer
143  
När den gemensamma tillsynsmekanismen inrättades fanns det inga formella 
förfaranden som ECB kunde använda för att officiellt rapportera om hur de natio -
nella behöriga myndigheternas personal presterade i tillsynsgrupperna till myn -
digheternas ledning. Den återkoppling som gavs var inofficiell, och de nationella 
behöriga myndigheterna var inte skyldiga att vare sig godta eller använda den.93 Denna siffra fastställdes i en 
undersökning som genom -
fördes av ECB:s kommitté för 
organisationsutveckling 
(oktober 2014).
94 De horisontella funktionernas 
beteckningar och inriktning 
kan variera bland de nationella 
behöriga myndigheterna, 
men omfattar i allmänhet 
specialistområden eller 
enheter inriktade på tillstånd 
för bankverksamhet, kris  - 
hantering, verkställighet och 
sanktioner, tillsynspolicy, 
interna riskmodeller, planering 
och samordning och så vidare.
66 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
144  
ECB har nu upprättat en pilotprocess för officiell återkoppling från tillsynsgrup -
pernas samordnare till de av tillsynsgruppernas delsamordnare som kommer från 
de nationella behöriga myndigheterna men inte till annan personal från de natio -
nella behöriga myndigheterna. Processen trädde i kraft den 18 november 201595. 
”Beroende på vilka erfarenheter som görs […] kommer ett mer omfattande 
genomförande av feedbackmekanismen att övervägas.”96 Detta är en positiv 
utveckling och kan leda till en betydande förbättring jämfört med den tidigare 
situationen.
145  
Det är dock helt upp till den nationella behöriga myndigheten om den använder 
återkopplingen från den gemensamma tillsynsgruppens samordnare och om den 
tar med informationen i myndighetens egna personalrapporter. De nationella 
behöriga myndigheterna har inte bara det fulla ansvaret för prestationsbedöm -
ningen av sin personal, utan vissa myndigheter kan till och med vara förhindrade 
att använda ECB:s återkoppling på grund av nationell lagstiftning.
146  
Av de nationella behöriga myndigheter som besvarade vår enkät uppgav 80 % 
att de får återkoppling från ECB om myndighetens personal i de gemensamma 
tillsynsgrupperna. Endast 33 % uppgav dock att de tar hänsyn till återkopplingen 
i sin egen prestationsgranskning.
147  
Motstridiga rapporteringsvägar och avsaknad av bindande återkoppling från 
ECB skulle kunna få en negativ effekt. Risken är att personalen från de nationella 
behöriga myndigheterna prioriterar arbetet för myndigheten framför sina arbets -
uppgifter för tillsynsgruppen.95 Beslut ECB/2015/36 
(offentliggjort på https://
www.ecb.europa.eu/ecb/
legal/pdf/celex_32015d0036_
sv_txt.pdf ).
96 Skäl 3 i beslut ECB/2015/36 av 
den 18 november 2015.
67 Gemensamma tillsynsgrupper – organisation  
och resursfördelning
I den gemensamma tillsynsmekanismen ingår ingen 
utbildningsplan eller något auktoriseringsprogram för 
tillsynspersonalen
148  
ECB tillhandahåller omfattande utbildning i både allmänna kunskaper i företa -
gande och mjuka färdigheter, som skriftlig kommunikation, och erbjuder ledar -
skapskurser och utbildning om processer och it-verktyg. Banktillsynspersonalens 
fackkunskaper testas under rekryteringen och ECB ger sin personal tillgång till 
onlinekurser om banktillsyn som anordnas av Financial Stability Institute . De kan 
även gå utbildningar som anordnas av de nationella behöriga myndigheterna 
eller andra banktillsynsmyndigheter, utöver de särskilda utbildningar som huvud -
sakligen erbjuds av GD mikrotillsyn IV. Det finns dock ingen strukturerad obliga -
torisk utbildningsplan som sådan, vilket särskilt skulle behövas inom fackområ -
den som är relevanta just för SSM-anställdas banktillsynsuppgifter. En styrgrupp 
har inrättats som ska utarbeta en utbildningsplan på tillsynsområdet för hela 
SSM och för all berörd SSM-personal och hålla den aktuell. Gruppen håller på att 
utveckla och komplettera de befintliga delarna av en sådan utbildningsplan så 
att det ska finnas en ändamålsenlig utbildningsplan för hela SSM. Prioriterade 
utbildningsinsatser ska genomföras under hösten i år och ett mer heltäckande 
program ska utarbetas under 2017.
149  
Bristen på en utbildningsplan eller ett kunskapscertifieringsprogram är visser -
ligen förståelig alldeles i början av verksamheten, men den kan hindra en än -
damålsenlig tillsyn, eftersom de SSM-anställda kanske saknar den uppdaterade 
fackkunskap som krävs för att på ett ändamålsenligt sätt övervaka EU:s bank -
sektor. Detta är extra viktigt med tanke på de många nya tillsynsriktlinjer och 
tillsynskrav som har tillkommit under senare år. ECB:s nya personal har dessutom 
en bakgrund inom många olika nationella tillsynssystem och rättsordningar som 
fortfarande i hög grad skiljer sig åt, trots försöken att harmonisera praxis inom 
den gemensamma tillsynsmekanismen. I en sådan miljö förefaller ett djupgående 
och integrerat tillsynsutbildningsprogram med ett tydligt auktoriseringsförfaran -
de vara nödvändigt för att skapa den verkligt integrerade tillsynsmekanism som 
avses i SSM-förordningen97.97 Se skäl 79 i SSM-förordningen.
68
 Inspektion på plats
Systemet för inspektioner på plats är logiskt och 
heltäckande
150  
Vår revision av inspektioner på plats baserades på Baselkommitténs grundläg -
gande principer, vilka föreskriver att tillsynsorganen tillämpar en lämplig kom -
bination av inspektioner på plats och skrivbordstillsyn98. Tillsynsorganen bör ha 
ett sammanhängande förfarande för att planera och genomföra inspektioner på 
plats och skrivbordstillsyn, och använda riktlinjer och förfaranden för att se till 
att sådan verksamhet bedrivs på noggrann och konsekvent grund med tydliga 
ansvarsområden, mål och resultat, och att det finns effektiv samordning och ett 
effektivt informationsutbyte mellan den inspektion som sker på plats och den 
som sker utifrån dokument99.
151  
Förfarandet för inspektioner på plats är indelat i tydligt definierade faser (se 
figur 12 )98 Baselkommitténs principer för 
banktillsyn från 2012, princip 9, 
väsentligt kriterium 1. 
Principerna definierar 
inspektioner på plats som ett 
verktyg för att göra en 
oberoende kontroll av att 
tillräckliga riktlinjer, 
förfaranden och kontroller 
finns på bankerna, fastställa 
att information från bankerna 
är tillförlitlig, få fram 
ytter ligare uppgifter om 
banken och dess närstående 
bolag som behövs för 
utvärdering av bankens skick, 
övervaka bankens uppföljning 
av tillsynsfrågor etc.
99 Baselkommitténs principer för 
banktillsyn från 2012, princip 9, 
väsentligt kriterium 2.Figur  12Faserna i  en inspektion på plats
C.B.A.
Berörda parter
ECB funktioner för tillsynskvalitetssäkring och riktmärkenCentraliserad 
funktion för 
inspektioner på plats
Gemensam
tillsynsgruppUppdragschefCentraliserad funktion 
för inspektioner på 
platsBerörda parter
Centraliserade inspektioner på plats, gemensamma tillsynsgrupper, de nationella behöriga myndigheternas inspektioner 
på plats och ECB:s horisontella funktionerPLANERING
B.1. Förberedelse B.2. Utredning B.3. Rapportering B.4. Uppföljning
InspektionsgruppUppdragschef Uppdragschef Gemensam tillsynsgrupp
Inspektionsgrupp Inspektionsgrupp Uppdragschef
Gemensam tillsynsgrupp
Gemensam tillsynsgrupp
Horisontell kvalitetssäkring (efterhandsgranskning)Berörda parter
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
69 Inspektion på plats 
 
152  
Under förberedandefasen  förväntas alla deltagare skapa en gemensam förståel -
se av den planerade inspektionens omfattning. Samordnaren i den gemensamma 
tillsynsgruppen och den uppdragschef som ansvarar för den grupp som utför in -
spektioner på plats upprättar inför besöket anteckningar där inspektionens mål -
sättningar, omfattning och detaljer framgår. Under utredningsfasen  genomförs 
alla erforderliga inspektionsprocedurer under uppdragschefens ledning, främst 
i kreditinstitutets lokaler. Uppdragschefen förbereder ett preliminärt utkast till 
rapport, som banken uppmanas att kommentera under det möte som hålls innan 
tillsynen avslutas. Därefter framställs ett utkast till rapport som uppdragschefens 
nationella behöriga myndighet och ECB:s centrala avdelning för inspektioner på 
plats gör en konsekvensbedömning av. Uppdragschefen slutför därefter rap -
porten, och sedan håller man ett avslutande möte med kreditinstitutet under 
ledning av den gemensamma tillsynsgruppens samordnare. Under uppföljnings -
fasen förbereder den gemensamma tillsynsgruppens samordnare rekommenda -
tioner på grundval av iakttagelserna i inspektionsrapporten. Banken får ta del av 
dessa rekommendationer i ett uppföljningsbrev.
Praktiska brister har uppstått rörande bemanning, 
planering och utförande av inspektioner på plats
ECB deltar inte i  någon större utsträckning i  inspektionerna 
på plats
153  
Den centrala avdelningen för inspektioner på plats hade 46 anställda i slutet 
av november 2015, varav 35 hade lett eller deltagit i inspektioner. Den centrala 
avdelningen för inspektioner på plats uppskattar att de anställda använder två 
tredjedelar av sin arbetstid för fältarbete och en tredjedel för planering, samord -
ning och enhetlighetskontroll.
154  
Under 2015, fram till oktober, utfördes sammanlagt 235 inspektioner på plats. 
Den centrala avdelningen för inspektioner på plats ledde 29 av dessa inspektio -
ner (12 % av det totala antalet), medan de flesta av inspektionerna leddes av en 
nationell behörig myndighet. ECB tillhandahöll 8 % av personalen för alla inspek -
tioner på plats under 2015, och resterande 92 % kom från nationella behöriga 
myndigheter.
70 Inspektion på plats 
 
155  
Enligt SSM-förordningen ansvarar ECB för den direkta övervakningen av alla 
systemviktiga banker i euroområdet. Inspektioner på plats är en mycket viktig 
komponent i denna befogenhet. ECB:s centrala roll vid inspektioner på plats 
framgår tydligt i skäl 47100 och artikel 12.1101 i SSM-förordningen. Även om detta 
inte betyder att varje inspektion måste ledas eller utföras av enbart ECB:s perso -
nal, är ECB:s deltagande i nuläget överraskande lågt och inte i linje med förord -
ningens anda. Tillsynsmanualen anger dessutom att ”de som utför inspektioner 
på plats i regel leds av personal från en nationell behörig myndighet”, vilket inte 
överensstämmer med förordningen. Se tabell 7  nedan för fullständig information 
om denna fråga.100 För att effektivt kunna utföra 
sina uppgifter bör ECB ha 
möjlighet att begära in all 
nödvändig information samt 
genomföra utredningar och 
inspektioner på plats, när så är 
lämpligt i samarbete med 
nationella behöriga myndig  - 
heter. ECB och de nationella 
behöriga myndigheterna bör 
ha tillgång till samma 
information utan att kredit  - 
instituten blir föremål för 
dubbla rapporteringskrav.
101 För att utföra de uppgifter 
som den tilldelas genom 
denna förordning får ECB, på 
de övriga villkor som anges 
i tillämplig unionsrätt och 
i enlighet med artikel 13, 
genomföra alla nödvändiga 
inspektioner på plats 
i företagslokaler som tillhör de 
juridiska personer som avses 
i artikel 10.1 och alla andra 
företag som omfattas av 
gruppbaserad tillsyn där ECB 
är den samordnande 
till synsmyndigheten i enlighet 
med artikel 4.1 g, förutsatt att 
den berörda nationella 
behöriga myndigheten har 
meddelats i förväg. När 
inspektionernas korrekta 
genomförande och 
effektivitet så kräver får ECB 
genomföra inspektionen på 
plats utan förhandsanmälan 
till dessa juridiska personer.Tabell 7Bestämmelser för uppdragschefer
SSM-förordningen Ramförordningen Tillsynsmanualen
Artikel 12
För att utföra de uppgifter som den 
tilldelas genom denna förordning 
får ECB, på de övriga villkor som 
anges i tillämplig unionsrätt och 
i enlighet med artikel  13, genomföra 
alla nödvändiga inspektioner på 
plats i företagslokaler som tillhör 
de juridiska personer som avses 
i artikel 10.1 och alla andra företag 
som omfattas av gruppbaserad 
tillsyn där ECB är den samordnande 
tillsynsmyndigheten i  enlighet med 
artikel 4.1 g, förutsatt att den berör -
da nationella behöriga myndigheten 
har meddelats i förväg.
Skäl 47
För att effektivt kunna utföra sina 
uppgifter bör ECB ha möjlighet att 
begära in all nödvändig information 
samt genomföra utredningar och 
inspektioner på plats när så är 
lämpligt samarbete med nationella 
behöriga myndigheter.Artikel 143.1
1. För att utföra de uppgifter som 
ECB tilldelas genom SSM-förord -
ningen ska ECB enligt artikel 12 
i SSM-förordningen utse grupper för 
inspektioner på plats som fastställs 
i artikel 144 för att genomföra 
alla nödvändiga inspektioner 
på plats i lokaler som tillhör en 
juridisk person enligt artikel 10.1 
i SSM-förordningen.
Artikel 144
1. ECB ska ansvara för inrättande 
och sammansättning av grupper för 
inspektioner på plats under med -
verkan av de nationella behöriga 
myndigheterna, i  enlighet med 
artikel  12 i  SSM-förordningen.
2. ECB ska utse den som ska leda 
gruppen för inspektioner på plats 
från ECB:s och den nationella behöri -
ga myndighetens personal.Punkt 45
De grupper som utför 
inspektioner på plats leds 
i allmänhet av personal 
från nationella behöriga 
myndigheter.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
71 Inspektion på plats 
 
156  
ECB utnämner medlemmarna i en tillsynsgrupp, inklusive uppdragschefen. Både 
ramförordningen och tillsynsmanualen utesluter utomstående personer, såsom 
personer från revisionsföretag, från möjligheten att bli utnämnda till uppdrags -
chefer och anger att de endast kan fungera som medlemmar i tillsynsgruppen. 
Ramförordningen är således mera restriktiv än SSM-förordningen. I en studie 
som nyligen utfördes för Europaparlamentets räkning hävdas att ett mer flexibelt 
synsätt i fråga om externa revisorers inblandning i tillsynen under vissa förhållan -
den skulle förbättra kvaliteten102. Att tillsätta externa sakkunniga med lämpliga 
skyddsåtgärder, samtidigt som man ser till att eventuella intressekonflikter und -
viks, skulle i själva verket kunna underlätta situationen när ECB har begränsade 
personalresurser.
157  
I vår enkät frågade vi de nationella behöriga myndigheterna om det är möjligt 
för utomstående att fungera som uppdragschefer för inspektioner på plats av 
mindre betydande kreditinstitut. Två nationella behöriga myndigheter svarade ja. 
En av dem har under många år använt utomstående som uppdragschefer.
158  
Det framgick av en analys gjord av ECB i samband med en intern rapport om till -
synskvalitetssäkring om programmet för tillsynsgranskning, att det 2015 förelåg 
en negativ trend i fördelningen av personal från de nationella behöriga myn -
digheterna till gränsöverskridande inspektioner. En orsak till detta var policyn 
för ersättning av de nationella behöriga myndigheternas utgifter för resor och 
löner. Styrelsen beslutade i september 2015 att man ska täcka och ersätta alla 
reseutgifter, men inte lönekostnader. I vår enkät frågade vi de nationella behöri -
ga myndigheterna om de ansåg att lönekostnader borde ersättas. Fem av de sju 
nationella behöriga myndigheter som svarade ansåg att lönerna borde ersättas, 
medan de andra två menade att det nuvarande arrangemanget inte bör ändras. 
Andra orsaker till den minskande tilldelningen av personal från de nationella 
behöriga myndigheterna var enligt samma rapport brist på resurser inom dessa 
myndigheter och det faktum att de gränsöverskridande inspektionerna pågår så 
länge.
Planeringen är detaljerad och komplicerad
159  
Tillsynsprocessen inleds genom att man för varje betydande kreditinstitut 
inrättar ett program för tillsynsgranskning, som fastställer tillsynsåtgärder och 
prioriteringar för det påföljande året. I programmet för tillsynsgranskning listas 
alla ansökningar om inspektion och klassificeras i prioritetsordning, som ”mycket 
viktig”, ”viktig” eller ”önskvärd”103. Ingen vägledning ges för denna klassificering.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union (banktillsyn 
och externa revisorer 
i Europeiska unionen), s. 6, 
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf
103 Kapitel 6 punkt 75 i tillsyns-  
manualen.
72 Inspektion på plats 
 
160  
Tabell 8  visar antalet inspektioner som begärts av de enskilda gemensamma 
tillsynsgrupperna och antalet inspektioner som utfördes 2015, i prioritetsordning. 
De sammanlagda siffrorna visar att de enskilda gemensamma tillsynsgrupperna 
under år 2015 lämnade in 576 ansökningar om inspektioner på plats, varav 250 
(43 %) godkändes. ECB förklarade att medan vissa inspektioner inte ansågs vara 
motiverade, kunde andra inte utföras på grund av brist på personal hos ECB 
eller de nationella behöriga myndigheterna. Tre av de elva nationella behöriga 
myndigheter som svarade på frågan om lämplig bemanning angav att de led av 
personalbrist. Avdelningen för tillsynskvalitetssäkring fastslog i sin rapport att 
de nationella behöriga myndigheternas resurser var särskilt knappa under andra 
halvåret 2015. Tabell 8Begärda, godkända och utförda inspektioner för 2015  
(t.o.m. den 31 oktober 2015)
PrioritetsnivåAntal begärda 
inspektionerAntal godkända ansök -
ningar om inspektionAntal utförda 
inspektioner
Mycket viktig Inte offentliggjort 148 143
Viktig Inte offentliggjort 86 80
Önskvärd Inte offentliggjort 16 12
Totalt 576 250 235
Källa: Anpassad från ECB, icke-reviderade siffror.
161  
Tillsynsmanualen behandlar eller förklarar inte förfarandet för omplanering av 
inspektioner på plats. Det fastställs emellertid i en månatlig uppdatering om 
inspektioner på plats, som kräver godkännande från tillsynsnämnden och ECB-  
rådet enligt det så kallade förfarandet med implicit godkännande.
162  
Fram till november 2015 hade de nationella behöriga myndigheterna tillhan -
dahållit 249 uppdragschefer (134 heltidsekvivalenter) och 906 inspektörer (421 
heltidsekvivalenter) för inspektioner på plats. Skillnaden mellan antalet heltids -
anställda och antalet heltidsekvivalenter berodde främst på den tid som inspek -
törerna kunde lägga på uppdragen, men också, enligt den centrala avdelningen 
för inspektioner på plats, på att siffrorna från de nationella behöriga myndighe -
terna inte var tillförlitliga. På grund av resursbrist var den centrala avdelningen 
för inspektioner på plats tvungen att omprioritera andra inspektioner under 2015 
för att tillmötesgå ad hoc -ansökningar om inspektion.
73 Inspektion på plats 
 
163  
Tillsynsmanualen anger ingen minimifrekvens för inspektioner, även om detta an -
ses vara bästa tillsynspraxis104. Tillsynsnämnden efterfrågade i januari 2017 en tydlig 
strategi för ansökningar om inspektioner på plats och för hur de skulle prioriteras. 
Ett beslut om ett förslag till strategi för planeringen av inspektioner på plats, som 
även innefattade ”planerade engagemangsnivåer” fattades i maj 2016. Planerade 
engagemangsnivåer är ett indikativt antal inspektioner på plats som helst ska utfö -
ras under en planeringscykel. Det är fortfarande så att det inte finns någon bestäm -
melse enligt vilken kreditinstituten själva kan begära en inspektion på plats, vilket 
är praxis i andra system för tillsyn105.
164  
De gemensamma tillsynsgruppernas samordnare måste för 2016 lämna in en kort -
fattad skriftlig motivering för varje begäran om inspektion på plats. Detta gör det 
möjligt för den centrala avdelningen för inspektioner på plats att få en bättre förstå -
else av kraven, vilket borde göra planeringsprocessen effektivare. I detta hänseende 
fastslog rapporten om tillsynskvalitetssäkring att medan det med hänsyn till de be -
gränsade resurserna på kort sikt kan vara förnuftigt att välja inspektioner på grundval 
av tillgängliga resurser, bör de gemensamma tillsynsgruppernas förslag på lång sikt 
godkännas utifrån det berörda kreditinstitutets särskilda situation och riskprofil.
Det behövs förbättringar på it-området
165  
Utförandet, rapporteringen och uppföljningen av inspektioner på plats bör stödjas 
av ett lämpligt it-system. ECB använder informationshanteringssystemet IMAS. Ef -
tersom IMAS är det huvudsakliga it-verktyg som används både av de gemensamma 
tillsynsgrupperna och tillsynsgrupperna för inspektion på plats, bör det utgöra den 
tekniska grunden för att harmonisera förfarandena och skapa konsekvens i tillsynen 
av kreditinstitut.
166  
Det är lämpligt att ECB använder en integrerad it-plattform för att täcka både 
inspektioner på plats och skrivbordstillsyn. När det gäller inspektioner på plats har 
IMAS dock följande brister:
a) Det saknas en funktion för bemanning och övervakning av uppdrag.
b) Det är inte anpassat till kapitel 6 i SSM:s tillsynsmanual, särskilt vad gäller enhet -
liga dokumentationsstandarder och verifieringskedjor.
c) Upp- och nedladdningen av dokument och data är bristfällig.
d) Det är problem med fjärråtkomsten.
e) Rapporteringsfunktionerna är olämpliga.
f) Kontrollförfarandena är olämpliga.104 Se avsnitt 5000.0.3 i tillsyns-  
manualen från USA:s Federal 
Reserve .
105 Se avsnitt 5000.0.2 i tillsyns-  
manualen från USA:s Federal 
Reserve .
74 Inspektion på plats 
 
167  
Den nuvarande versionen av IMAS är olämplig för inspektioner på plats. Detta 
var enligt ECB en tillfällig lösning som användes tills ett fullt utvecklat it-system 
kunde införas. Fem av de behöriga nationella behöriga myndigheter som besva -
rade vår enkät använder för närvarande IMAS, och fyra gör det inte. Graden av 
användning skiljer sig åt mellan myndigheterna.
168  
Vi kunde inte hitta någon information i tillsynsmanualen om hur inspektionsdo -
kument (dvs. inspektionsrapporter) lagras eller arkiveras om IMAS inte används. 
Den centrala avdelningen för inspektioner på plats tillhandahöll en e-postmall, 
med krav på vissa dokument som ska lagras i IMAS. Detta e-postmeddelande 
skickas till uppdragscheferna när den slutliga rapporten offentliggörs. Den cen -
trala avdelningen för inspektioner på plats kontrollerar dock inte om alla nödvän -
diga dokument har lagrats. Dessutom innehåller e-postmeddelandet inga krav på 
lagring av bevis som inte har använts för att dra slutsatser.
169  
Dokumentationen innehöll inget bevis som tyder på att tillsynsnämnden fått 
information om att IMAS saknar vissa nyckelfunktioner, information som skulle 
hjälpa tillsynsnämnden att fatta väl underbyggda beslut.
170  
Uppdragscheferna har tillgång till samtliga inspektionsrapporter i IMAS under 
hela tjänstgöringstiden. Det medför en operativ risk för felanvändning eller 
oavsiktlig förlust av rapporterade uppgifter. ECB gav oss ett policydokument om 
dess SSM-personals användarrättigheter till tillsynsinformation i IMAS, men doku -
mentet omfattar inte användarrättigheter för uppdragschefer eller personer som 
de nationella behöriga myndigheterna utsett för att utföra tillsynsbesök. Tillsyns -
manualen kräver dessutom inte att alla arbetsdokument ska lagras i IMAS, utan 
de nationella behöriga myndigheterna har fria händer i detta avseende.
75 Inspektion på plats 
 
ECB planerar konkreta åtgärder för att förbättra 
inspektörernas och uppdragschefernas kvalifikationer 
och kompetens
171  
Enligt SSM-ramförordningen har ECB ansvaret för att inrätta och sätta ihop till -
synsgrupper för inspektion på plats. I praktiken måste ECB förlita sig på perso -
nal från de nationella behöriga myndigheterna, med tanke på sina begränsade 
resurser.
172  
Vi fick endast aggregerad statistik om graden av erfarenhet hos de uppdrags -
chefer och projektledare som ansvarar för revisionen av bankernas modeller för 
interna kapitalkrav. I februari 2015 hade 56 % av alla uppdragschefer och projekt -
ledare mindre än tre års erfarenhet av att leda inspektioner på plats eller revi -
sioner av interna modeller106.
173  
På grund av skillnaderna mellan de nationella behöriga myndigheterna invente -
rar den centrala avdelningen för inspektioner på plats regelbundet kompetensen 
hos de nationella behöriga myndigheternas personal för inspektioner på plats 
via halvårsundersökningar. Vi fick en sammanfattning för februari 2015, men utan 
närmare uppgifter från undersökningen. Enligt sammanfattningen kunde endast 
tre nationella behöriga myndigheter vid den tidpunkten tillhandahålla personal 
med erforderlig kompetens för inspektioner på plats. En av de nationella behöri -
ga myndigheterna saknade nästan alla nödvändiga kompetenser, och de övriga 
saknade åtminstone några kompetenser.
174  
I vår enkät bad vi bankerna bedöma kvaliteten på de inspektioner som gjorts 
på plats sedan SSM-förordningen inrättades. Av respondenterna ansåg 54 % att 
kvaliteten var god eller mycket god, medan 37 % svarade att kvaliteten inte var 
mer än tillräcklig och 10 % svarade att den var dålig.
175  
Under 2015 anordnade ECB sex seminarier för uppdragschefer. Men hälften av 
alla uppdragschefer deltog inte ens i ett av seminarierna. ECB planerar att inrätta 
en inspektionsakademi, som ska ta fram skräddarsydda kurser som en del av 
ECB:s institutionella utbildningsprogram.106 Interna modeller används för 
att beräkna kapitalkrav enligt 
kapitalkravsförordningen. 
Dessa interna modeller bör 
godkännas och övervakas av 
tillsynsmyndigheterna. 
Ytterligare information finns 
i ECB:s vägledning för 
banktillsyn, november 2014.
76 Inspektion på plats 
 
Rapporteringsstrukturen är tydlig men inte tillräckligt 
detaljerad och kan försämras till följd av långdragna 
förfaranden
ECB:s rapporteringsförfarande är välstrukturerat
176  
Den ordningsföljd som ska respekteras vid inspektioner på plats är tydligt de -
finierad. Se alla detaljer i  bilaga X . I enkäten tillfrågades bankerna huruvida de 
getts rimliga möjligheter att kommentera utkastet till inspektionsrapport och dis -
kutera det med den personal som utfört inspektionen på plats. En stor majoritet 
av respondenterna (92 %) svarade ja på den frågan.
177  
Enligt ”självständighetsprincipen”107 kan den centrala avdelningen för inspektio -
ner på plats visserligen begära sakändringar i en inspektionsrapport, men upp -
dragschefen är i sin fulla rätt att vägra. Även om en sådan vägran ska registreras 
som den del av de slutsatser om tillsynens enhetlighet som utarbetas av den 
centrala avdelningen för inspektioner på plats, är uppdragschefens slutliga utkast 
den version av rapporten som vidarebefordras till banken.
Reglerna för hur slutsatser ska kommuniceras är dock inte 
fullständiga
178  
Slutsatser från inspektioner kategoriseras på grundval av sin påverkan på kre -
ditinstitutets ekonomiska situation (”låg”, ”måttlig”, ”stor” och ”mycket stor”)108. 
Denna klassificering används dock endast internt och dokumenteras av tillsynsor -
ganen i arbetsdokumenten, men nämns inte i inspektionsrapporten. Tillsynsma -
nualen ger ingen vägledning om detta. Det är svårt att säkerställa att kategori -
sering som gjorts av olika uppdragschefer är konsekvent – en fråga som måste 
behandlas genom enhetlighetskontroller. Två av de nationella behöriga myn -
digheter som besvarade vår enkät ansåg att ECB:s vägledning om den interna 
kategoriseringen var otillräcklig, medan nio ansåg den vara tillfredsställande.107 Enligt ”självständig hets -
principen” är uppdragschefen 
ensam ansvarig för utförande, 
rapportering och god -
kännande av inspektions  - 
rapporten.
108 Kapitel 6 punkt 123 i tillsyns-  
manualen.
77 Inspektion på plats 
 
179  
Tillsynsmanualen nämner inte till vem rapporterna för inspektion på plats ska 
sändas. ECB har inte i detalj undersökt vilka som skulle vara lämpliga mottagare 
i varje jurisdiktion. Den gemensamma tillsynsgruppens samordnare avgör vem 
rapporten sänds till. Det finns en risk för att ledamöter i kreditinstitutets styrelse 
(inklusive icke-verkställande ledamöter), tillsynsråd eller revisionskommitté, inte 
får rapporten.
180  
I vår enkät bad vi bankerna ange vem rapporterna om inspektion på plats rikta -
des till. En majoritet av dem som svarade (56 %) uppgav att rapporterna endast 
riktas till styrelsen, 11 % att de endast riktas till tillsynsrådet och 9 % svarade att 
rapporterna endast riktas till vd:n. Av de svarande uppgav 9 % att rapporterna 
riktades till både styrelsen och tillsynsrådet. I de resterande svaren (15 %) upp -
gavs olika kombinationer av mottagare eller, i sällsynta fall, helt andra mottagare.
181  
Beroende på hur väsentliga och allvarliga slutsatserna är kan rekommendationer -
na anta en av två former. ”Operativa akter” är icke-bindande och omfattas inte av 
tillsynsnämndens och ECB-rådets beslutsordning. ”Tillsynsbeslut” utarbetas där -
emot av samordnaren i den gemensamma tillsynsgruppen, och tillsynsnämnden 
och ECB-rådet godkänner dem enligt förfarandet med implicit godkännande. 
Även om ECB försåg oss med några relevanta avsnitt av tillsynsmanualen, inne -
höll dessa ingen vägledning om begreppen väsentlighet eller allvarlighet.
182  
Den slutliga rapporten och rekommendationerna diskuteras under det avslutan -
de mötet med kreditinstitutet. Enligt tillsynsmanualen är deltagande obligato -
riskt för uppdragschefen och samordnaren för de gemensamma tillsynsgrupper -
na, men det framgår inte vem som förväntas delta från kreditinstitutets sida109.109 Kapitel 6 punkt 137 i tillsyns-  
manualen.
78 Inspektion på plats 
 
Tidsramen för att lägga fram rapporter är generös
183  
Som framgår av figur 13 , ska den slutliga rapporten sändas till den gemensamma 
tillsynsgruppens samordnare inom åtta veckor. Det slutliga uppföljande brevet 
ska sändas till banken inom ytterligare elva veckor, vilket ger en sammanlagd 
tidsfrist på 19 veckor. Eftersom förfarandet är utdraget finns det en risk för att 
slutsatserna från inspektionerna hinner bli inaktuella innan de når berörda parter. Figur  13Tidslinje för uppföljningsprocessen
Slutlig rapport 
skickas
till den 
gemensamma 
tillsynsgrup-
penEnhetlighets-
granskningMöte som 
hålls innan 
tillsynen 
avslutasPågående 
inspektion på platsSlutligt uppföljningsbrev 
med slutliga
rekommendationerAvslutande möteUtkast till 
rekommen-
dationer skickas 
till bankGeneral-
direktoratets 
förvaltning 
granskar 
rekommen-
dationernaRekommen-   
dationer 
utarbetas Processen vid den centrala avdelningen
för inspektioner på plats
11 veckor 8 veckorProcessen i den gemensamma tillsynsgruppen
Källa:  Europeiska revisionsrätten utifrån information från ECB.
79
 Slutsatser och 
rekommendationer
184  
ECB lyckades inrätta en komplex tillsynsstruktur på relativt kort tid. Den nya 
tillsynsmekanismen är till sin natur beroende av resurser från nationella behöriga 
myndigheter. Dessutom behöver resurserna för internrevision utökas och tiden 
för internrevisionens risktäckning förkortas. Informationen från ECB var bara 
delvis tillräcklig för att vi skulle kunna utvärdera effektiviteten hos verksamheter 
i anknytning till SSM:s styrningsstruktur, de gemensamma tillsynsgruppernas 
arbete och inspektioner på plats110. De luckor i revisionen som har uppstått sedan 
SSM inrättades, och som framhölls av kontaktkommittén för högre nationella 
revisionsorgan, har därför bekräftats av vår revision.
Styrning
185  
Beslutsordningen är komplex med många lager av informationsutbyte (punk -
terna 32–35). Tillsynsnämnden bär ansvaret för att färdigställa ett enormt antal 
fullständiga utkast till beslut, vilket kan leda till att tillsynsnämndens möten blir 
mindre effektiva och ändamålsenliga och tar upp en stor del av sekretariatets 
resurser (punkterna 36–39).
186  
ECB ska utföra de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen utan 
inverkan på och separat från dess penningpolitiska uppgifter och alla andra 
uppgifter111. Enligt skäl 65 i SSM-förordningen ska ECB:s finansiella uppgifter och 
tillsynsuppgifter utföras helt åtskilda från varandra. ECB anser att det innebär att 
man får använda vissa gemensamma tjänster. Det är också uppenbart att denna 
åtskillnad inte får hindra informationsutbytet. Ingen riskanalys har dock gjorts 
i fråga om användning av gemensamma tjänster som erbjuder stöd till båda 
funktionerna, och man övervakar inte efterlevnaden av bestämmelserna (punk -
terna 40–46). Dessutom riskeras tillsynens upplevda oberoende, genom att till -
synsnämndens ordförande och vice ordförande endast rådfrågas och inte utövar 
kontroll över tillsynsbudgeten eller personalfrågor (punkterna 47–52).
187  
ECB:s internrevision saknar för närvarande tillräckliga resurser för att ta itu med 
de risker som konstaterats för SSM-relaterade områden, och revisionsplaneringen 
garanterar inte att alla nyckelkomponenter inom områden med hög eller medel -
hög risk kommer att kunna täckas inom en rimlig tid (punkterna 62–77).110 Se punkt 19.
111 Artikel 25 i SSM-förordningen.
80 Slutsatser och rekommendationer 
 
Rekommendation 1
ECB borde ytterligare effektivisera beslutsordningen och delegera vissa beslut 
till lägre nivåer, så att tillsynsnämnden kan fokusera på mer krävande frågor. Med 
tanke på sekretariatets omfattande deltagande som samordnare i beslutsord -
ningen, bör det ta fram ytterligare vägledning i form av checklistor, mallar och 
flödesscheman för varje beslutstyp.
Slutdatum för genomförande: mitten av 2017
Rekommendation 2
För att lösa problemen med användningen av gemensamma tjänster, bör ECB 
bedöma riskerna och vidta lämpliga skyddsåtgärder, bland annat när det gäller 
hur man hanterar motstridiga ansökningar och specifikt kontrollerar efterlevna -
den. Man bör införa ett formellt förfarande tillsammans med tillsynsnämndens 
ordförande och vice ordförande som garanterar att
i) tillsynsfunktionens behov speglas fullt ut och på ett lämpligt sätt,
ii) det finns separata rapporteringsvägar när det handlar specifikt om 
tillsynsresurser,
iii) de blir mer delaktiga i arbetet med att upprätta budgeten och i besluts -
processen i samband med det, så att tillsynsfunktionen inom ECB får större 
budgetmässigt oberoende inom den rättsliga ramen.
Slutdatum för genomförande: mitten av 2017
Rekommendation 3
ECB bör avdela tillräcklig kompetens och resurser för internrevision för att områ -
den med hög och medelhög risk ska täckas in på lämpligt sätt när så behövs.
Slutdatum för genomförande: mitten av 2017
81 Slutsatser och rekommendationer 
 
Ansvarsutkrävande
188  
Revisionsrättens revisionsuppdrag över ECB understryks i artikel 20.7 i SSM-för -
ordningen, vilken också hänvisar till artikel 27.2 i stadgan för ECBS och ECB. På 
grund av att ECB har begränsat vår tillgång till dokument har viktiga områden 
inte kunnat granskas112. Även högre nationella revisionsorgan har upptäckt en 
lucka i revisionen, eftersom deras tidigare mandat att granska nationella banktill -
synsmyndigheter inte ersatts med ett liknande revisionsmandat från revisionsrät -
tens sida av ECB:s tillsynsverksamhet (punkterna 85–87).
189  
ECB har inrättat regler för sitt ansvar gentemot Europaparlamentet och allmän -
heten och tydligt definierat och offentliggjort den gemensamma tillsynsmeka -
nismens roller och ansvarsområden. Dessa arrangemang påverkas negativt av det 
faktum att ECB inte publicerar resultatindikatorer och mått för att visa tillsynens 
ändamålsenlighet (punkterna 82–84 och 88–91).
Rekommendation 4
ECB bör samarbeta fullt ut med revisionsrätten så att den kan genomföra sitt 
uppdrag och därigenom främja ansvarsutkrävandet.
Slutdatum för genomförande: omedelbart.
Rekommendation 5
För att stärka det yttre ansvarsutkrävandet bör ECB formalisera sina nuvarande 
system för att mäta och offentliggöra information om tillsynsresultat. Undersök -
ningar bland finansinstitut skulle kunna vara användbara för att visa på problem -
områden och möjliga förbättringar.
Datum för genomförande: slutet av 2018.112 Se punkt 19.
82 Slutsatser och rekommendationer 
 
Gemensamma tillsynsgrupper
190  
Enligt SSM-ramförordningen ansvarar ECB för att inrätta och sätta ihop gemen -
samma tillsynsgrupper för skrivbordstillsyn av betydande enheter, men trots det -
ta är de gemensamma tillsynsgrupperna i hög grad beroende av personal som 
tillsatts av nationella behöriga myndigheter. Därför har ECB endast begränsad 
kontroll beträffande både kvantitet och kvalitet över de gemensamma tillsyns -
gruppernas största personalkomponent och förlitar sig i stället på de nationel -
la behöriga myndigheternas samarbete och goda vilja. Personalresurserna är 
begränsade för alla gemensamma tillsynsgrupper, vilket äventyrar ECB:s uppdrag 
att bedriva ”en ingående och effektiv banktillsyn” (punkterna 126–137).
191  
För att fastställa bemanningsnivån för tillsynen tittade man helt enkelt på upp -
skattningar av bemanningsbehovet för liknande funktioner hos de nationella 
behöriga myndigheterna innan den gemensamma tillsynsmekanismen hade 
inrättats. Dessa uppskattningar har visat sig vara felaktiga. Man gjorde ingen 
utförligare analys av bemanningsbehovet för den nya och mycket mer krävan -
de SSM-ramen. Därför finns det ingen direkt koppling mellan programmet för 
tillsynsgranskning och fördelningen av resurser, som det enligt kapitalkravs -
direktivet måste finnas (punkterna 107–112). Det finns tecken, vilka bekräftas av 
ett meddelande från tillsynsnämnden nyligen, på att den nuvarande beman -
ningsnivån inte är tillräcklig.
192  
Det finns ingen strukturerad obligatorisk utbildningsplan för ECB-anställda om 
skrivbordstillsynens praktiska aspekter, särskilt inom fackområden som är rele -
vanta just i fråga om banktillsynsuppgifter. Dessutom saknar ECB en centralise -
rad, standardiserad och heltäckande databas över de färdigheter och kompeten -
ser som de gemensamma tillsynsgruppernas medlemmar har (både ECB:s och de 
nationella behöriga myndigheternas personal) (punkterna 148–149).
193  
De kluster som varje bank placeras i används löpande som ett av två kriterier 
(det andra är riskbedömningspoängen) för att fastställa bankens lägsta engage -
mangsnivå för tillsyn. ECB:s klustermetod har inte setts över eller uppdaterats 
sedan den gemensamma tillsynsmekanismen inleddes. De bankspecifika uppgif -
ter som används i klustermetoden har dessutom inte uppdaterats sedan 2013. För 
den löpande tillsynsplaneringen använder ECB fortfarande en modell som fun -
nits sedan den gemensamma tillsynsmekanismen inrättades (punkterna 113–121).
83 Slutsatser och rekommendationer 
 
194  
På grundval av den dokumentation som lämnats om tillsynsplanering, har vi inte 
kunnat avgöra huruvida ECB utför denna tillsynsverksamhet på ett effektivt sätt.
Rekommendation 6
ECB bör ändra SSM-ramförordningen för att formalisera de nationella behöriga 
myndigheternas åtaganden och se till att alla deltar fullt ut och proportionellt 
i de gemensamma tillsynsgruppernas arbete.
Datum för genomförande: slutet av 2017.
Rekommendation 7
ECB bör tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna ta fram roll-/
teamprofiler och metoder för att mäta hur lämpliga de personer som myndighe -
terna tänker utse till att medverka i de gemensamma tillsynsgrupperna är och 
vad de sedan faktiskt presterar.
Datum för genomförande: slutet av 2018.
Rekommendation 8
ECB bör upprätta och upprätthålla en centraliserad, standardiserad och heltäck -
ande databas över kunskap, erfarenhet och kvalifikationer hos anställda i de 
enskilda gemensamma tillsynsgrupperna, både ECB:s och de nationella behöriga 
myndigheternas personal.
Datum för genomförande: slutet av 2018.
84 Slutsatser och rekommendationer 
 
Rekommendation 9
ECB bör genomföra en formell utbildningsplan för både ny och befintlig till -
synspersonal i de gemensamma tillsynsgrupperna, som fokuserar på innehålls -
inriktad utbildning med relevans för banktillsyn, och se till att ett obligatoriskt 
deltagande i utbildningen är rimligt med hänsyn till affärsbehoven och persona -
lens erfarenhet och profil, och överväga att inrätta ett auktoriseringsprogram för 
skrivbordstillsyn för personalen i de gemensamma tillsynsgrupperna.
Datum för genomförande: slutet av 2018.
Rekommendation 10
ECB bör utarbeta och genomföra en riskbaserad metod för att avgöra hur stora 
de olika gemensamma tillsynsgrupperna bör vara och vilken samlad kompetens 
som behövs i varje grupp, vilket bör säkra att resurserna inom varje gemensam 
tillsynsgrupp (personal från ECB och de nationella behöriga myndigheterna) står 
i proportion till den övervakade institutionens storlek, komplexitet och riskprofil 
och är tillräcklig för att genomföra programmet för tillsynsgranskning.
Datum för genomförande: slutet av 2018.
Rekommendation 11
Eftersom man fortsätter att använda klustermetoden i den viktiga tillsynsplane -
ringen, bör metoden regelbundet ses över och vid behov uppdateras. Man bör 
även regelbundet uppdatera informationen om de enskilda banker som används 
vid indelningen i kluster.
Slutdatum för genomförande: mitten av 2017
85 Slutsatser och rekommendationer 
 
Inspektioner på plats
195  
Dokumentationen från ECB var inte tillräcklig för en fullständig undersökning av 
effektiviteten. Utifrån de uppgifter som vi fick tillgång till verkar processen vara 
sammanhängande och heltäckande (punkterna 150–152).
196  
Enligt artikel 12 i SSM-förordningen tilldelas ECB uppgiften att utföra inspektio -
ner på plats. Det nuvarande tillvägagångssättet överensstämmer dock inte med 
detta mål. ECB tillhandahåller endast 8 % av den personal som utför inspektio -
ner på plats och har endast lett 12 % av inspektionsbesöken. Nästan alla andra 
inspektioner leds av personal från tillsynsmyndigheten i bankens hem- eller 
värdland (punkterna 153–158).
197  
Det gavs ingen tydlig vägledning i fråga om prioriteringar när det gäller plane -
ringen och fördelningen av resurser till enskilda inspektioner förrän i maj 2016 
(punkt 159). ECB:s tillsynsmanual kräver ingen minimifrekvens för inspektioner 
(punkt 163), men i maj 2016 vidtogs även åtgärder för att komma till rätta med 
detta. It-systemet har stora brister (punkterna 165–170) och kvalifikationerna och 
kompetensen hos de nationella behöriga myndigheternas personal för inspek -
tioner på plats behöver förbättras (punkterna 171–175). Dessutom borde inspek -
tionsrapporterna offentliggöras snabbare efter det att det avslutande mötet 
hållits (punkt 183).
Rekommendation 12
ECB bör komplettera eller omfördela sin personal för att den ska kunna öka sin 
närvaro vid inspektioner på plats av betydande banker, baserat på en klar prio -
ritetsordning av risker. Man bör utöka andelen inspektioner på plats som leds av 
en nationell behörig myndighet i annat land än hemlandet eller värdlandet.
Datum för genomförande: slutet av 2018.
86 Slutsatser och rekommendationer 
 
Rekommendation 13
ECB bör noggrant följa upp bristerna i det it-system som används vid inspektio -
ner på plats och fortsätta arbeta för att förbättra kvalifikationerna och kompe -
tensen hos den personal från de nationella behöriga myndigheterna som utför 
inspektioner på plats.
Slutdatum för genomförande: mitten av 2017.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Baudilo T OMÉ MUGURUZA  som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 18 oktober 2016.
 För revisionsrätten
 Klaus-Heiner L EHNE
 ordförande
87
 Bilagor
Sammanfattning av revisionsmetoden
Revisionsområde Revisionskriterier Revisionsanalys
Ger styrformen för den gemensamma 
tillsynsmekanismen lämpliga förutsätt -
ningar för de gemensamma tillsynsgrup -
pernas arbete och för dem som utför 
inspektioner på plats?I  Grundläggande princip 2 från Baselkommittén för 
banktillsyn
II  SSM-förordningen, skälen 65, 66 och 77
III  SSM-förordningen, artiklarna 4, 6, 19, 22, 24, 25 
och 26
IV  ECB:s tillsynsmanual
V  ECB:s arbetsordning ο Kvalitativ analys av dokument
 ο Intervjuer med personal
Är organisationen, planeringen och 
rapporteringen för internrevisionen 
utformade på ett sådant sätt att de 
risker som upptäcks i banktillsynsarbetet 
förebyggs?I  IIA-standard 2030 och IPPF:s praktiska råd om 
riktlinje  2030 ο Kvalitativ analys av dokument
 ο Intervjuer med personal
Skapar förfarandena och den praktiska 
tillämpningen av reglerna för ansvarsut -
krävande, inklusive extern revision, ett 
lämpligt klimat för banktillsyn?I  Grundläggande princip 2 från Baselkommittén för 
banktillsyn
II  SSM-förordningen, artikel  20 ο Jämförelser och intervjuer med andra högre 
revisionsorgan (i Australien, Kanada och 
USA)
 ο Analys av kontaktkommitténs undersökning
 ο Kvalitativ analys av dokument
 ο Intervjuer med ECB:s personal
 ο Intervjuer med intressenter (parlamentet 
och rådet)
Var planeringen för inrättandet av de 
gemensamma tillsynsgrupperna lämplig 
när det gäller struktur och resurser?I  De grundläggande principerna från Baselkommittén 
för banktillsyn
II  SSM-förordningen, artikel  6
III  SSM-förordningen, skäl 79
IV  SSM-ramförordningen, artiklarna 3 och 4
V  Direktiv 2013/36/EU, artiklarna 63 och 971
VI  ECB:s tillsynsmanual
VII  EBA:s riktlinjer om gemensamma förfaranden och 
metoder för ÖUPSå långt det var möjligt:
 ο Analys av de delar av tillsynsmanu -
alen och andra dokument som rör 
organisationsformen
 ο Utvärdering av den övergripande resurspla -
neringen vid GD mikrotillsyn I och II
 ο Utvärdering av resursplaneringen för de 
gemensamma tillsynsgrupperna
 ο Granskning av bemanningsbeslut och under -
liggande antaganden och modeller
 ο Intervjuer med personal
 ο Kvalitativ analys av personalakter
 ο Kvalitativ analys av dokument om utbildning
 ο (alla förfaranden så långt det var möjligt)
Är tillsynsarbetet lämpligt planerat 
för att uppfylla de kriterier som anges 
i riktlinjerna, och utförs tillsynsarbetet 
effektivt?I  De grundläggande principerna från Baselkommittén 
för banktillsyn
II  SSM-ramförordningen, artikel  3
III  Direktiv 2013/36/EU, artiklarna 97 och 99
IV  EBA:s riktlinjer om gemensamma förfaranden och 
metoder för ÖUP ο Nästan ingen av de planerade kontrollerna 
kunde genomföras (dokument för SEP/ÖUP , 
bankakter och metodbeskrivande delar av 
tillsynsmanualen kunde inte granskas)
Är tillsynsbesöken lämpligt planerade, 
utförda och rapporterade?I  Grundläggande princip 9 från Baselkommittén för 
banktillsyn
II  IAS 580
III  SSM-förordningen, artikel  12
IV  SSM-ramförordningen, artikel 3
V  Direktiv 2013/36/EU, artikel 99
VI  ECB:s tillsynsmanual, kapitel 6 ο Kvalitativ analys av de dokument vi fick 
tillgång till
 ο Intervjuer med personal
1  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av 
kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT 
L 176, 27.6.2013, s. 338).Bilaga I
88 Bilagor 
 
Begränsningar i  tillgången till information
Områden som inte kunnat granskas i tillfredsställande grad 
eftersom ECB inte tillhandahållit efterfrågade dokumentBevis som inte tillhandahållits
Övergripande utvärdering
 ο Stresstester
 ο Översyner av tillgångars kvalitet ο Bland annat riktlinjerna för säkerhetsvärderingar, rutinen för val av risk -
fyllda tillgångar, frågor och svar, protokoll och korrespondens från möten 
med EBA, ESRB och ECB, utvärderingar av effekterna av skattekrediter och 
tillhörande riktlinjer samt vissa projektrelaterade dokument1
Beslutsordningen
 ο Efterlevnad av fastställda tidsfrister
 ο Om besluten, med hänsyn till frågans allvar, har varit på rätt 
nivå och i tid
 ο Om och hur de olika parterna i beslutsordningen tillför värde och 
om det finns överlappning eller redundans sett utifrån konkreta 
fall
 ο Vi kunde inte dubbelkontrollera kommentarer som kommersiel -
la banker skrivit i vår enkät om beslutsordningen mot de faktiska 
besluten. ο Tillsynsnämndens beslut
 ο Bankakter
 ο Underliggande dokumentation om arbetsgången i  beslutsordningen
 ο Tillsynsnämndens mötesprotokoll
Effektiviteten i inspektionerna på plats
 ο Stora delar av planeringsmetoden
 ο Den faktiska effektiviteten i inspektionerna på plats
 ο Om metoden tillämpats konsekvent och effektivt i hela den 
gemensamma tillsynsmekanismen (till exempel inga onödiga 
dröjsmål eller osammanhängande eller ineffektiva revisioner)
 ο Om redovisningen av inspektionerna på plats är enhetlig
 ο Om enhetlighetskontrollerna är effektiva
 ο Vi kunde inte dubbelkontrollera kommentarer som kommersiel -
la banker skrivit i vår undersökning om rutinerna vid tillsyns -
besök mot de faktiska rapporterna och arbetsdokumenten från 
tillsynsbesöken.
 ο Tidsramarna för förbättring av IMAS och om förbättringen 
faktiskt genomförts
 ο Kvalitetssäkringen av inspektionerna på plats ο Lista över planerade tillsynsbesök som inte genomförts
 ο Bilagorna till tillsynsmanualens kapitel 6 om vilka metoder som används vid 
inspektionerna på plats. (Vi fick kapitel 6 [60 sidor] men inte bilagorna [ska 
enligt uppgift bestå av 1 000 sidor]).
 ο Planeringen för vissa specifika tillsynsbesök (lista över tillsynsbesök med 
krav på resurser)
 ο Lista över tematiska genomgångar och lista över ad hoc-förfrågningar
 ο Underliggande information från undersökningen av de nationella behöriga 
myndigheterna som gjordes för att kontrollera kompetensen hos dem som 
utför tillsynsbesök
 ο Planering inför införandet av nya IMAS-versioner
 ο Tillsynsnämndens beslut, till exempel angående planeringen av 
tillsynsbesök
 ο Inspektörernas arbetsdokument (även planeringsdokumentation)
 ο Bankspecifika rapporter om enhetlighetskontroller
 ο Bankakter/exempel på konkreta fall
 ο Information om de besökande revisorernas arbete och tillhörande rapporter 
från översynen av kvaliteten på tillgångar i Grekland 2015Bilaga II
89 Bilagor 
 Bilaga II Områden som inte kunnat granskas i tillfredsställande grad 
eftersom ECB inte tillhandahållit efterfrågade dokumentBevis som inte tillhandahållits
Effektiviteten i planeringen av skrivbordstillsynsarbetet
 ο Underliggande uppgifter och beräkningar som användes i  den 
inledande inrättningen av grupper och resursfördelningen till 
dem
 ο Effektiviteten i  planeringen av tillsynsarbetet
 ο Lämpligheten i  planeringen av tillsynsarbetet
 ο Om användningen av tematiska översyner i planeringen av 
tillsynsarbetet är effektiv/lämplig
 ο Effektiviteten i  utförandet av skrivbordstillsynsarbetet
 ο Effektiviteten i  utförandet av tillsynsarbetet generellt
 ο Lämpligheten i  utförandet av tillsynsarbetet generellt
 ο Om analysen och redovisningen av översyns- och utvärderings -
processen varit konsekvent och lämplig
 ο Om användningen av ”id-kort” varit lämplig/effektiv
 ο Lämpligheten i  riskbedömningsmodellen
 ο Om användningen av riskbedömningsmodellen i tillsynsarbetet 
varit effektiv
 ο Om en effektiv och riktad uppföljning av tillsynsbeslut fattade 
av de gemensamma tillsynsgrupperna genomförts
 ο Vi kunde inte dubbelkontrollera kommentarer som kommersiel -
la banker skrivit i vår enkät om skrivbordstillsynen ο Tillsynsmanualen (förutom cirka 25 sidor om de gemensamma tillsyns -
grupperna samt 17 sidor om krishantering av totalt 346 sidor)
 ο Tillsynsmanualens bilagor om tillämpade metoder
 ο Utförliga metodbeskrivningar och modeller för ÖUP-arbetet
 ο Utförliga metodbeskrivningar av riskbedömningsmodellen
 ο Tematiska rapporter
 ο Tillsynsnämndens beslut
 ο Förslag till program för tillsynsgranskning och godkända sådana
 ο Faktiska ”id-kort” (vi fick endast se en anonymiserad version), liksom de 
finansiella rapporteringsuppgifter som använts
 ο ÖUP-rapporter
 ο Riskpoäng och modellresultat, stöddokumentation, information och avvikel -
ser för riskbedömningssystemet
 ο Återhämtningsplaner som lämnats in till ECB, analys och uppföljning av de 
gemensamma tillsynsgrupperna
 ο Tillsynsbeslut, uppföljning och tillämpning av de gemensamma 
tillsynsgrupperna
 ο Klustermetoden: modell, indata (bankuppgifter, information), beräkningar, 
information om resultat (inklusive avvikelser)
 ο Bankakter/exempel på konkreta fall
Tillsynsnämndens sammanträden
 ο Effektiviteten i sammanträdena
 ο Om principen om oberoende mellan representanterna för de na -
tionella behöriga myndigheterna och tillsynsnämnden efterlevs ο Nämndens mötesprotokoll
Redovisningsskyldighet
 ο Om rapporteringen till Europaparlamentet är heltäckande och 
effektiv
 ο Om informationsutbytet enligt artikel  32 i  SSM-förordningen 
är effektivt och heltäckande; Vi fick förlita oss på uppgifter från 
tredje part i frågan. ο Skriftlig dokumentation rörande ad hoc-diskussioner mellan Europaparla -
mentet och tillsynsnämndens ordförande
 ο Protokoll från tillsynsnämndens möten, som överlämnas till parlamentets 
behöriga utskott tillsammans med en kommenterad beslutsförteckning
 ο Den faktiska dokumentation som Europeiska kommissionen begärt 
för sin artikel 32-rapport och korrespondensen, med datum, rörande 
informationsbegäran
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
1 I april 2016 gav oss ECB en kvalitetssäkringsrapport för DG mikrotillsyn IV från april 2015. Rapporten täckte flera olika områden, men vi kunde 
inte utföra våra revisionsåtgärder med de tillgängliga källdokumenten. Rapporten handlade mer om arbetsgången än om vilka metoder som 
används. Vi fick även ett antal arbetsgångsrelaterade dokument, till exempel uppdragsbrev till revisorer, och föreslagna bemanningskrav för 
lånegranskningen. Vi fick inte i tillfredsställande grad tillgång till revisorernas arbetsdokument, och vi kunde inte dra våra egna slutsatser 
angående andra aspekter utifrån den information som vi fick tillgång till.
90 Bilagor 
 Bilaga IINedan ges exempel på hur ovanstående påverkade vårt revisionsarbete
I.  Styrning
Problem I den enkät som vi skickade ut till kommersiella banker hävdade tre institutioner att de inte hade fått tillfälle att uttala sig. 
Vi fick dock inte tillgång till bankspecifika akter eller beslut.
Konsekvens Vi kunde inte kontrollera om det verkligen förhöll sig så.
Problem Vi efterfrågade exempelfall för olika typer av beslut (nödsituationer, vanliga fall, ÖUP-beslut och tillstånd), med hela 
det underliggande dokumentationsflödet med datum för varje åtgärd, från det inledande stadiet fram till det slutgil -
tiga beslutet. Vi fick dock endast tabeller med datum för när de olika åtgärderna vidtagits och ingen underliggande 
dokumentation.
Konsekvens Vi kunde inte avgöra om dröjsmål i beslutsfattandet berodde på bristande rutiner eller på komplexiteten i de enskilda 
fallen. Vi kunde inte undersöka specifika brister i  beslutsordningen, fastställa eventuella onödiga lager eller kontrollera 
att de dokument som tillhandahållits gav tillräckligt underlag för välgrundade beslut. Alla analyser av effektiviteten 
i beslutsfattandet blev därmed mer eller mindre abstrakta.
Problem Vi bad att få protokollen från tillsynsnämndens möten för att kunna kontrollera huruvida ordföranden säkerställer 
effektiva och ändamålsenliga diskussioner i tillsynsnämnden samt om alla ledamöter deltar regelbundet i mötena och 
i diskussionerna och att de utgår från det som är bäst för EU som helhet. Vi fick dock ingen som helst tillgång till tillsyns -
nämndens mötesprotokoll.
Konsekvens Vi kan inte yttra oss om effektiviteten i tillsynsnämndens möten.
II. De gemensamma tillsynsgrupperna
Problem I ett svar på en fråga i vår enkät uppgav en kommersiell bank att ECB hade efterfrågat en oproportionerlig mängd 
dokumentation (”hundratals dokument”) för sina lämplighetsbedömningar, trots att de flesta fallen rörde förlängning av 
direktörsuppdrag.
Konsekvens Lämplighetsbeslut utgjorde nästan hälften av alla ECB:s beslut. Enligt en rapport från kvalitetssäkringsavdelningen fram -
hölls att sådana beslut kan påverka resursfördelningen. Vi kunde inte avgöra huruvida rutinerna för lämplighetsprövning -
en var proportionerliga (det vill säga om alla förfaranden och informationsbegäranden var nödvändiga) eller om de hade 
en negativ inverkan på resursfördelningen. Vi kan därför inte komma med något väl underbyggt yttrande om huruvida 
det behövs mer personal eller en effektivare organisation av arbetsuppgifterna.
Problem Vi hade planerat att undersöka riskmodellering som en del i översyns- och utvärderingsprocessen och huruvida de 
uppgifter som lämnades av de banker som stod under tillsyn användes effektivt i en lämplig riskmodell. Vi fick ingen 
information om hur de uppgifter som lämnades av de banker som står under tillsyn påverkade den riskpoäng de fick. I vår 
enkät uppgav många banker att de rapporteringskrav som ställdes på dem var oproportionerliga.
Konsekvens Vi kunde inte kontrollera hur rapporterade uppgifter används för att komma fram till en riskbedömningspoäng och om 
det går att omformulera rapporteringskraven så att det blir enklare att se större risker.
III. Inspektioner på plats
Problem Vi fick inte se bilagan till tillsynsmanualen som innehåller metodbeskrivningar och inte heller de underliggande dokumen -
ten för tillsynsbesöken. I några fall lämnade kommersiella banker negativa kommentarer om hur tillsynsbesöken gått till.
Konsekvens Vi kunde inte utvärdera något av stegen i inspektionsarbetet: valet av bank, formuleringen av anteckningarna inför 
besöket, utförandet och redovisningen av tillsynsbesöket och de efterföljande enhetlighetskontrollerna. Vi kunde heller 
inte kontrollera om de underliggande metoderna var lämpliga för de aktuella riskerna och om resurserna utnyttjades 
effektivt och på lämpligt sätt. Om tillsynsbesöken är olämpligt organiserade kan det inverka avsevärt på bedömningen 
av resursfördelningen och effektiviteten i det faktiskt utförda arbetet. Om de metoder som används är ofullständiga 
eller felaktiga skulle det ha stor inverkan på alla inspektioner av betydande banker, oavsett om de utförs av ECB eller av 
nationella behöriga myndigheter.
91 Bilagor 
 Bilaga IIIDen beslutsordning som används för enskilda tillsynsbeslut och andra bindande och 
icke-bindande rättsakter fram till förfarandet med implicit godkännande i  ECB-rådet
Hänvisning till 
diagramBeskrivning
(1-2)Delsamordnaren i den gemensamma tillsynsgruppen står i kontakt med den berörda nationella behöriga myndigheten så att myn -
digheten har chans att granska och kommentera förslag till beslut innan de överlämnas. Hur lång tid myndigheten har på sig för att 
komma med kommentarer beror på omständigheterna och på när det slutgiltiga beslutet måste fattas.
(3-4)Samtidigt med (1–2) kan de gemensamma tillsynsgrupperna be om juridisk rådgivning eller andra råd från relevanta affärsområden 
för den gemensamma tillsynsmekanismen.
(5)De gemensamma tillsynsgrupperna ombes att diskutera det första utkastet till förslag, det första förslaget till beslut och tidsgränser 
med tillsynsnämndens sekretariat. Tillsynsnämndens sekretariat går igenom dokumentationen.
Om sekretariatet inte rådfrågas i det här stadiet sker genomgången innan dokumentationen överlämnas till tillsynsnämnden.
(6-7-8)Om det finns tid överlämnar sekretariatet dokumentationen till generaldirektoratet för rättsliga frågor (GD rättsliga frågor) för 
granskning.
(9)Samordnaren för den gemensamma tillsynsgruppen överlämnar dokumentationspaketet till den högsta ledningen för GD I eller II för 
granskning och godkännande av förslaget till beslut.
(10)Den högsta ledningen granskar och godkänner förslaget till beslut från tillsynsgruppens samordnare och skickar sedan tillsyns -
nämndens utkast till förslag, förslaget till beslut och annat bakgrundsmaterial via e-post till tillsynsnämndens ordförande och vice 
ordförande och för vidare spridning till nämndens andra ledamöter. Tillsynsnämndens sekretariat finns med som adressat i e-post -
kommunikationen, så att det kan följa upp så snart ordföranden och vice ordföranden har godkänt dokumentationen.
(11)Sekretariatet skickar ut dokumentationen till de andra ledamöterna i tillsynsnämnden. Ledamöterna måste i regel få dokumenta -
tionen minst fem arbetsdagar före det sammanträde då ärendet ska behandlas. Om dokumentationen översänds för godkännande 
genom skriftligt förfarande gäller även då fem arbetsdagar som tidsgräns.
(12)Sammanträde/skriftligt förfarande. Vid skriftligt förfarande genomförs i allmänhet inget sammanträde. Ledamöterna i tillsynsnämn -
den anses ha godkänt förslaget till beslut om de inte kommer med invändning inom angiven tidsgräns.
(13) Tillsynsnämndens godkännande.
(14-15)Om så behövs översänder sekretariatet dokumentationen för översättning senast när den överlämnas till tillsynsnämnden. Vanligtvis 
brukar dokumentationen överlämnas för översättning när den engelska texten är fastställd. Om tillsynsbeslutet inte är ogynnsamt för 
kreditinstitutet i fråga och det har rätt att uttala sig färdigställer tillsynsnämndens sekretariat dokumentationen i detta stadium och 
samordnar med ECB-rådets sekretariat.
(16-17)Om ett beslut är ogynnsamt för tillsynsobjektet översänder tillsynsnämndens sekretariat det fullständiga förslaget till beslut till kre -
ditinstitutet eftersom det har rätt att uttala sig i ärendet. Vanligen måste de komma med ett uttalande inom två veckor. I brådskande 
fall kan tidsfristen förkortas eller uttalandet höras i efterhand enligt villkoren i artikel 31 i ramförordningen. Tidsfristen för uttalande 
gäller från och med den dag som kreditinstitutet tar emot förslaget till beslut.
(18)Tillsynsnämndens sekretariat överlämnar kommentarerna från kreditinstitutet till den gemensamma tillsynsgruppen för utvärdering. 
Den gemensamma tillsynsgruppen kan vid behov rådgöra med GD Rättsliga frågor.
(19-23)Tillsynsgruppen granskar kommentarerna (uttalandet) från kreditinstitutet, och dokumentflödet följer mellanstegen i punkt 10 till 12. 
Sekretariatet går igenom bedömningen av kommentarerna och det ändrade beslutet.
(24) Det (ändrade) beslutet överlämnas tillsammans med bedömningen av kommentarerna till tillsynsnämnden för godkännande.
(25)Tillsynsnämndens sekretariat överlämnar det slutgiltiga dokumentationspaketet till vice ordföranden för godkännande (detta måste 
göras innan förfarandet med implicit godkännande inleds), med en kopia till ECB-rådets sekretariat.
(26)ECB-rådets sekretariat överlämnar dokumentationen till ECB-rådet för antagande enligt förfarandet med implicit godkännande. 
En tidsfrist på tio arbetsdagar ges för implicit godkännande. ECB-rådets sekretariat informerar tillsynsnämndens sekretariat om 
antagandet.
(27) Tillsynsnämndens sekretariat informerar kreditinstitutet om beslutet.
92 Bilagor 
 Bilaga III
Förslaget till beslut måste 
samtidigt överlämnas till den 
nationella behöriga 
myndighetenFör godkännande av 
(ändrat) beslut och analys 
av kommentarerFör översättning 
vid behovGranskar kreditinstitutets 
kommentarer till det slutgiltiga 
förslaget (kan eventuellt 
rådfråga GD Rättsliga frågor)
Rätt att uttala sig om beslutet är ogynnsamt (två undantag)Kommentar inom 
tre arbetsdagar
i brådskande fallI brådskande eller 
tekniska fallFör B-punkter och 
politiska 
övervägandenGD rättsliga frågorSer till att förslaget följs upp 
och sprids För godkännande av all 
dokumentation och spridning 
bland tillsynsnämndens 
ledamöterFör bistånd/juridisk 
rådgivningGranskar och godkänner 
tillsynsgruppens förslag
Granskar och diskuterar 
med tillsynsgruppen
Skriftligt förfarande och förfarande med 
implicit godkännande (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)Tillsynsnämndens sekretariatGD:s högsta ledning Nationell behörig myndighet
För kommentarer till förslag
SSM:s stabsfunktioner Tillsynsnämndens ordförande
och vice ordförandeTillsynsnämndens sekretariat
SammanträdeTillsynsnämnden
Skriftligt förfarande
(Styrkommittén)SammanträdeTillsynsnämndens ledamöter
Skriftligt förfarande
Fem arbetsdagar
före omröstning
Tillsynsnämndens sekretariat
Slutför förslaget till beslutGD:s högsta ledning
Tillsynsnämndens ordförande
och vice ordförande
Tillsynsnämndens sekretariat
För granskningSkriftliga svar
Kommentar inom
två veckorSammanträdeGemensam tillsynsgrupp
GD Rättsliga frågor
Tillsynsnämndens ledamöter
Tillsynsnämnden Tillsynsnämndens sekretariat
Nationell behörig myndighet Tillsynsnämndens
vice ordförande
För granskning av
slutgiltigt paket ECB-rådets sekretariat
Informeras via e-post
ECB-rådet
Vanliga fall
Inom tio arbetsdagarBrådskande fall
Inom 48 timmarTillsynsnämndens sekretariat
Informeras om antagande
Kreditinstitut
Informeras om slutgiltigt beslut Gem.
tillsyns-
grupp
Fem arbetsdagar för 
sammanträde/
godkännande För granskning/ändring
Slutgiltigt dokumentpaketKreditinstitut
93 Bilagor 
 Bilaga IVECB:s budgetförfarande
CSO rapporterar till direktionen 
via ordföranden. Ansvarar för 
GD-F/BCO
Resultatenhetschefer 
(gemensamt ansvar med 
GD-F/BCO)GD-F/BCO (avdelningen för 
budget, kontroll och 
organisation)Budgetkommittén
Experter från ECB och euroområdets 
centralbanker. Bistår ECB-rådet
i budgetbeslutet
(analys av budgetförslaget).
Centralbanker kontra
den gemensamma
tillsynsmekanismenDriva banken kontra
ändra banken6 direktionsledamöter
19 chefer för euroområdets nationella centralbanker
Samråd med tillsynsnämndens 
ordförande och vice
ordförande
Bistår direktionen med
utvärderingar av SSM-relaterade 
delar av budgeten.
Ansvarar för operativ planering 
och genomförande i sina 
resultatenheter. Ansvarar för 
övervakning och kontroll av sina 
delar av ECB:s budget.Analyserar konsekvenserna för 
aﬀärsområdenas personal, budget 
och organisation och ger 
direktionen råd utifrån den 
analysen. Utarbetar, förbereder 
och övervakar budgeten enligt 
strategisk vägledning från 
direktionen/ECB-rådet.Ansvarar för fördelning och 
förvaltning av personella och 
ﬁnansiella resurser. Föreslår 
budget till ECB-rådet.Antar ECB:s budget efter förslag 
från direktionen.ECB-rådets sammansättning
DirektionenECB-rådet
Första tjänstechef
(Chief Services Oﬃcer, CSO)
Källa:  GD-F, avdelningen för budget, kontroll och organisation.
94 Bilagor 
 Bilaga VRevision av banktillsynen i  utvalda nationella jurisdiktioner
AUSTRALIEN KANADA USA
Högre 
revisionsorganAustralian National Audit Office 
(ANAO)Auditor General of Canada Government Accountability Office (GAO)
Bankinspektion/ 
tillsynsmyndighetI  Australian Prudential Re -
gulation Authority (APRA)
II  Australian Securities and 
Investments Commission 
(ASIC)
III  Australian Competition 
and Consumer Commission 
(CCC)
IV  Reserve Bank (Australiens 
centralbank)1I  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions (OSFI)
II  Canada Deposit Insurance Corpo -
ration (CDIC)
III  Bank of Canada (Kanadas 
centralbank)2
IV  Financial Consumer Agency 
CanadaI  Board of Governors of the Federal Reserve 
System (FED)
II  Office of Comptroller General of the Currency 
(OCC)
III  Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC)
IV  National Credit Union Administration (NCUA)
V  Financial Stability Oversight Council3
Lagstiftning som 
ger revisions -
rättigheterAuditor General Act 1997 , 
 avsnitten 11 och 17Auditor General Act R.S.C., 1985,  
kapitel  A-17Titel 31 i US CODE (USA:s kodifierade lagsamling) 
§ 714 (revision av Financial Institutions Examination 
Council, Federal Reserve Board, FDIC och OCC), 
§ 717 (utvärdering av den amerikanska regeringens 
program och verksamhet) och § 712 (undersökning 
av användningen av offentliga medel) samt titel 12 
i US CODE § 1833c (revision av Comptroller General 
samt tillgång till register)
Mandat att 
granska finansiella 
tillsynsmyndighe -
ter (enligt lag)I  Finansiell revision av 
räkenskapernas tillförlitlig -
het, effektivitetsrevision av 
både tillsynsverksamheten 
och annan verksamhet 
samt ytterligare tjänster, 
såsom bättre prak -
tisk vägledning och 
granskningsrapporter.
II  Finansiell revision av 
räkenskapernas tillförlitlig -
het, effektivitetsrevisioner 
av både tillsynsverksam -
heten och annan 
verksamhet.I  Effektivitets- och regelefter -
levnadsrevisioner av både 
tillsynsverksamheten och annan 
verksamhet.
II  Finansiell revision av räkenska -
pernas tillförlitlighet, effektivi -
tets- och regelefterlevnadsrevi -
sioner av både tillsynsverksamhet 
och annan verksamhet.
III  Inget mandat.
IV  Effektivitets- och regelefter -
levnadsrevisioner av både 
tillsynsverksamheten och annan 
verksamhet.I  Effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner 
av både tillsynsverksamheten och annan 
verksamhet.
II  Effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner 
av både tillsynsverksamheten och annan verk -
samhet, finansiell revision av räkenskapernas 
tillförlitlighet.
III  Effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner 
av både tillsynsverksamheten och annan verk -
samhet, finansiell revision av räkenskapernas 
tillförlitlighet.
IV  Effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner 
av både tillsynsverksamheten och annan verk -
samhet, finansiell revision av räkenskapernas 
tillförlitlighet.
V  Effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner 
av både tillsynsverksamheten och annan verk -
samhet, finansiell revision av räkenskapernas 
tillförlitlighet.
Omfattningen 
av  mandatet att 
utöva tillsyns  - 
verksamhetRätt att se över eller granska 
alla aspekter av enhetens 
verksamhet.Fullt mandat att genomföra regelef -
terlevnads- och effektivitetsrevision.Fullt mandat att genomföra regelefterlevnads- och 
effektivitetsrevision4.
1 Ansvarar endast för penningpolitik och finansiell stabilitet.
2 Fungerar som långivare i sista hand och övervakar den finansiella stabiliteten genom makrotillsyn tillsammans med OSFI.
3 Financial Stability Oversight Council (FSOC) inrättades genom Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act , som innehåller en 
bestämmelse om att GAO ska granska FSOC:s verksamhet.
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
95 Bilagor 
 Bilaga V AUSTRALIEN KANADA USA
Revisionsmål när 
mandatet utövasSystemens och förfarandenas 
utformning och funktion, åtgär -
der för investerarskydd samt till -
synsbeslut på makrotillsynsnivå.I  Systemens och förfarandenas ut -
formning och funktion, tillsyns -
beslut på makrotillsynsnivå samt 
bedömningar av och beslut om 
enskilda institut (mikrotillsyn).
II  Systemens och förfarandenas 
utformning och funktion samt 
bedömningar av och beslut om 
enskilda institut (mikrotillsyn).Systemens och förfarandenas utformning och 
funktion, tillsynsbeslut på makrotillsynsnivå samt 
bedömningar av och beslut om enskilda institut 
(mikrotillsyn), i allmänhet utifrån ett urval av 
institut.
Hinder att 
utöva mandatet 
(begränsningar 
i tillgången till 
information)Nej Nej I  Nej. GAO har lagstadgad rätt att få tillgång till 
bankmyndigheternas register inom ansvarsom -
råden där Federal Reserve har mandat.
II  Nej. GAO har obegränsad rätt att granska OCC, 
FDIC, NCUA och FSOC.
Rapporter  ο Auditor-General Report 
No 42, 2000–2001.
 ο Auditor-General Report 
No 2, 2005–2006. ο Regulating and supervising large 
banks, hösten 2010.
 ο Uppföljning av rekommen -
dationer om ovanstående 
revisionsrapport. ο GAO-15-67 , Bank Capital Reforms: initial effects 
of Basel III on Capital, Credit, and international 
competitiveness, 2014.
 ο GAO:s revision från 2015 av tillsynsmyndighe -
ters användning av riskbaserade gransknings -
metoder för att se över informationssäkerheten 
vid förvaringsinstitut.
 ο GAO:s revision av ändamålsenligheten hos 
FDIC:s organisationsstruktur och interna 
kontroller.
 ο GAO:s genomgång 2014 av Federal Reserves 
nya bestämmelse om förbättrade tillsyns -
standarder för holdingbolag och utländska 
bankorganisationer.
 ο GAO:s genomgång 2015 av erfarenheter från 
tillsyn under tidigare bankkriser och de åtgär -
der som tillsynsmyndigheterna vidtar för att ta 
itu med nya risker beträffande säkerheten och 
sundheten i  banksystemet.
 ο GAO -10-861, Report on Troubled Asset Relief 
Program.
 ο GAO:s genomgång av tillämpningen av 
bestämmelserna om lagstadgat kapital och 
bankinspektionernas revideringar av den 
kompletterande bruttosoliditetsgraden.
96 Bilagor 
 Bilaga VAUSTRALIEN KANADA USA
Revisionsområden 
som granskats ο Antagande och tillämp -
ning av internationellt 
vedertagna standarder för 
banktillsyn samt vidareut -
veckling av banktillsynen.
 ο Utvärdering av tillsynen 
(dess effektivitet/ända -
måls  enlighet), bland annat 
när det gäller
 ο kapitalkrav,
 ο besök på plats,
 ο gränsöverskridande 
bankverksamhet,
 ο tillsynsram,
 ο förfaranden för finansiell 
styrning. ο Regelverkets och tillsynsmeto -
dens relevans och lämplighet:
 ο Fokus på tillsynslagstiftning 
som utformats för att ta itu med 
institutens risktagande.
 ο Hur man begär bankuppgifter 
och information från bankerna.
 ο Förfarandenas lämplighet när det 
gäller reglering och tillsyn av de 
största bankerna.
 ο Hur man ser över och tillämpar 
den rättsliga ramen och tillsyns -
ramen och uppdaterar dessa till 
följd av nya risker.
 ο Om man ser över och tillämpar 
tillsynsmetoden på avsett sätt.
 ο Hur de federala myndigheterna 
utbyter information sinsemellan. ο Baselreglerna i USA och deras inverkan på 
amerikanska banker.
 ο Andra länder som tillämpar Basel III – inverkan 
på amerikanska bankorganisationers interna -
tionella konkurrenskraft.
 ο Hur tillsynsmyndigheterna övervakar insti -
tutens arbete med att minska cyberhoten. 
Myndigheternas källor till information om 
cyberhot och hur de delar med sig av denna 
information.
 ο Mekanismer som Board of Governors använder 
sig av för att övervaka myndigheten.
 ο Humankapitalstrategier och utvärdering av 
utbildningsinitiativ.
 ο FDIC:s processer för övervakning och bedöm -
ning av riskerna för banksektorn, inklusive dess 
tillsyn och utvärdering.
 ο Utvärdering av kvaliteten på granskningsförfa -
randen, tillvägagångssätt och resultat.
 ο Jämförande studier av olika tillsynsmyndighe -
ters tillsyn och graden av samordning.
 ο Övervakning av tillsynsmyndigheternas insat -
ser för att identifiera och reagera på nya risker. 
Bedömningar för att
 ο fastställa svagheter i  tillsynsverksamheten,
 ο ge förslag för att öka ändamålsenligheten.
 ο Det finansiella systemets säkerhet och sundhet:
 ο Stresstester.
 ο Översyn av riskhanteringen.
 ο Resonemanget bakom bankkonkurser.
 ο Gruppbaserad tillsyn.
 ο Riskfokuserade granskningsstrategier.
 ο Genomförande av reformer och 
regelutformning.
97 Bilagor 
 Bilaga VAUSTRALIEN KANADA USA
Gransknings -
resultat och 
rekommendatione ο Förvaltningen av tillsyns -
avgiften måste förbättras.
 ο Riskvärderingen måste 
ses över.
 ο Tillsynen av den internatio -
nella verksamheten måste 
förbättras.
 ο Inspektioner på plats mås -
te genomföras oftare.
 ο Den begränsade tillsynen 
av bankernas exponeringar 
måste ses över. ο Ändamålsenligheten hos det 
federala regelverket ses inte över.
 ο Regelverket uppdateras 
regelbundet.
 ο Tillsynen av banker är lämplig.
 ο Fler tillsynskrav skapar 
personalproblem.
 ο Samordningen av begäran 
om information skulle kunna 
förbättras.
 ο Lämplig och relevant infor -
mation erhålls från utländska 
tillsynsmyndigheter. ο Tillämpningen av Basel III kommer att ha liten 
inverkan på utlåningen.
 ο Bankerna uppfyller för närvarande de nya 
lägsta kapitaltäckningskvoterna.
 ο Efterlevnadskostnaderna har ökat.
 ο Konkurrenseffekten på internationella banker 
är oklar.
 ο Rutinerna för insamling av relevant och 
tillförlitlig information i god tid är bristfälliga. 
Tillsynsmyndigheterna saknar behörighet 
att direkt ta itu med it-relaterade risker som 
bankerna utsätts för.
 ο Man bör ta fram strategier och förfaranden 
som anger hur man kommer att utvärdera sin 
riskbedömningsverksamhet på ett systematiskt 
och omfattande sätt.
 ο Federal Reserve ska genomföra en tvåårig 
stresstestanalys och tillämpa lärdomar från 
stresstesterna för att förbättra banktillsynens 
öppenhet, vägledningen för granskning, 
riskidentifieringen och riskbedömningen samt 
samordningen av regleringen.
98 Bilagor 
 Bilaga VIInternationella valutafondens rekommendationer angående öppenhet och ansvars -
utkrävande inom ramen för ECB:s tillsynsansvar
Rekommenderade åtgärder för att 
öka förtroendet för tillsynspolicyn 
när ECB övertar tillsynsansvar1.  SSM:s tillsynsnämnd bör utarbeta och offentliggöra ett antal riktlinjer som den kommer att följa när den 
utformar policyrekommendationer.
2. Tillsynsnämnden bör offentliggöra protokoll från sina policymöten.
3.  ECB bör överväga att inrätta en extern expertpanel för oberoende tillsyn av SSM.  Panelen bör offentliggöra 
regelbundna rapporter och ge direkt återkoppling till tillsynsnämnden.
Källa:  IMF, Financial Sector Assessment Program European Union  (programmet för granskning av finanssektorn i Europeiska unionen), landrapport 
13/65, mars 2013.
99 Bilagor 
 Bilaga VIIOmfattningen av Europeiska kommissionens översyn enligt artikel 32 i  förordningen 
om den gemensamma tillsynsmekanismen
Europeiska kommissionen ska offentliggöra en rapport om tillämpningen av SSM förordningen, som ska inne -
hålla en utvärdering av bland annat följande:
a) Hur SSM fungerar inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och vilka effekter ECB:s tillsynsverksam -
het får på unionens intressen som helhet och på samstämmigheten och integriteten inom den inre markna -
den för finansiella tjänster […].
b) Uppgiftsfördelningen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom SSM […].
c) Effektiviteten i ECB:s tillsynsbefogenheter och befogenheter att förelägga sanktioner och lämpligheten i att 
tilldela ECB ytterligare befogenheter att förelägga sanktioner […].
d) Lämpligheten i de former som anges för uppgifter och verktyg för makrotillsyn i artikel 5 samt för beviljan -
de och återkallande av tillstånd i artikel 14.
e) Hur effektiva arrangemangen för oberoende och redovisningsskyldighet är.
f) Samverkan mellan ECB och EBA.
g) Hur lämpliga styrformerna är, inbegripet tillsynsnämndens sammansättning och omröstningsförfaranden 
och dess förhållande till ECB rådet […].
h) Samverkan mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke-deltagande medlemsstater och 
effekterna av SSM på dessa medlemsstater.
i) Effektiviteten i mekanismen för invändningar mot ECB:s beslut.
j) SSM:s kostnadseffektivitet.
k) Eventuella konsekvenser av tillämpningen av artikel 7.6, 7.7 och 7.8 på SSM:s funktionssätt och integritet.
l) Ändamålsenligheten av åtskillnaden mellan tillsynsfunktioner och penningpolitiska funktioner inom ECB 
samt av att separera de finansiella resurserna för tillsynsuppgifterna från ECB:s budget […].
m) De statsfinansiella effekter som tillsynsbeslut som fattas av SSM får på deltagande medlemsstater […].
n) Möjligheterna att vidareutveckla SSM, med beaktande av eventuella ändringar av tillämpliga rättsliga be -
stämmelser, inbegripet på primärrättslig nivå, och med beaktande av om huruvida motiven till de institutio -
nella bestämmelserna i denna förordning längre föreligger […].
100 Bilagor 
 Bilaga VIIIEnkätundersökning av de nationella behöriga myndigheterna och de institutioner 
som står under tillsyn
Enkätundersökning av nationella behöriga myndigheter
1. Styrning: beslutsprocessen
FRÅGA  1: Har delsamordnaren i den gemensamma tillsynsgruppen i fråga alltid hållit kontakten med er 
organisation så att ni kan granska förslag till tillsynsbeslut som gäller kreditinstitut i er jurisdiktion och komma 
med synpunkter på dessa?
FRÅGA 1 a : Om inte, förklara. (Se ruta  1.)J 11 91,7  %
N 1 8,3 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0  %
FRÅGA  2: Anser ni att man i ECB:s beslutsprocess tar hänsyn till er organisations expertkunskaper och åsikter 
och att er organisations åsikt återspeglas i utkastet till beslut från tillsynsnämnden?  
FRÅGA 2 a : Om inte, förklara. (Se ruta  1.)J 11 91,7 %
N 1 8,3 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  3: Har det hänt att åsiktsskillnader om tillsynsbeslut inte kunnat lösas med den gemensamma 
tillsynsgruppen?J 6 50,0 %
N 6 50,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 3 a:  Om så är fallet, fick ni möjlighet att lösa åsiktsskillnaderna genom bilaterala kontakter mellan 
ECB:s mellanliggande strukturer och ledningen för er organisation?J 5 41,7 %
N 0 0,0 %
– 7 58,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  4: Har det hänt att åsiktsskillnaderna inte kunnat redas ut och att ingen enighet nåtts? J 6 50,0 %
N 5 41,7 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
J 5 41,7 %
FRÅGA 4 a:  Om så är fallet, uppmanades ni att komma med synpunkter inom en överenskommen tidsfrist så 
att frågan kunde diskuteras i tillsynsnämnden?N 0 0,0 %
– 7 58,3 %
TOTALT 12 100,0 %
Ruta 1 – Styrning: beslutsprocessen  
De allra flesta nationella behöriga myndigheter är nöjda med SSM:s beslutsprocess, även om några anser att 
personalen från de nationella behöriga myndigheterna bör involveras mer i beslutsfattandet. En nationell be -
hörig myndighet nämnde exempelvis ett fall där man i beslutsprocessen inte hade tagit hänsyn till åsikter från 
den behöriga myndighetens experter i det slutliga förslag som lämnades in till tillsynsnämnden, och en annan 
uppgav att ECB:s personal ändrade förslagen utan att först i tillräcklig utsträckning rådfråga och involvera den 
gemensamma tillsynsgruppens personal från den nationella behöriga myndigheten.  
101 Bilagor 
 Bilaga VIII2. Internrevisionskommittén: frågor om kommitténs arbete i  samband med banktillsynen
FRÅGA  1: Anser ni att den allmänna ramen för SSM-revisionen (dvs. den övergripande 
översynen av kluster, revisionsföremålen, revisionsområdena och huvuddragen i revisionen) är 
komplett, heltäckande och begriplig? 
FRÅGA 1 a:  Om inte, ange vilka ytterligare områden som bör ingå. (Se ruta  2.)J 8 66,7 %
N 3 25,0 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  2: Har ni klart för er exakt vad som kommer att ingå i revisionen av de revisionsobjekt 
som har valts ut för granskning under nästa revisionsperiod? Anser ni i så fall att revisionsföre -
målen kommer att granskas på ett heltäckande sätt inom en rimlig tidsram? 
FRÅGA 2 a:  Om inte, vad anser ni kan förbättras för att revisionsobjekten bättre ska framgå 
och för att de ska granskas på ett heltäckande sätt inom en viss tidsram? (Se ruta  2.)J 11 91,7 %
N 0 0,0 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  3: Är internrevisionskommitténs övergripande resursfördelning och urvalsprocess 
öppna? 
FRÅGA 3 a:  Om inte, vad kan förbättras? (Se ruta  2.)J 9 75,0 %
N 1 8,3 %
– 2 16,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  4: Anser ni att internrevisionskommitténs riskbedömning av revisionsföremålen sker på 
ett öppet och lämpligt sätt? 
FRÅGA 4 a:  Om inte, vad kan förbättras? (Se ruta  2.)J 11 91,7 %
N 0 0,0 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  5: I er organisation, är internrevisionsuppgifterna för penningpolitiska frågor organisa -
toriskt åtskilda från revisionsuppgifterna i samband med tillsyn?J 4 33,3 %
N 3 25,0 %
– 5 41,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 5 a:  Om så är fallet, omfattar denna åtskillnad även ledningen? J 4 33,3 %
N 0 0,0 %
– 8 66,7 %
TOTALT 12 100,0 %
102 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  5 b: Om så är fallet, till och med vilken ledningsnivå omfattas av denna åtskillnad 
(granskningsledare, enhetschef, avdelningschef, direktör, styrelseledamot)?GRANSKNINGSLEDARE 2 16,7 %
ENHETSCHEF 2 16,7 %
AVDELNINGSCHEF 0 0,0 %
DIREKTÖR 0 0,0 %
STYRELSELEDAMOT 0 0,0 %
– 8 66,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 5 c:  Om inte, har ni vidtagit åtgärder för att inrätta gemensamma tjänster för dessa uppgifter? J 1 8,3 %
N 1 8,3 %
– 10 83,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  6: Hur många anställda per 100 heltidsekvivalenter för banktillsynsfunktionen har ni 
inom internrevisionsfunktionen i  er organisation? Genomsnittet är 1,59 per 100  heltidsekvi -
valenter. Siffrorna varierade avsevärt och därför kan inga exakta slutsatser dras utifrån de 
uppgifter som erhållits.
Ruta 2 – Internrevisionskommittén
Nästan alla nationella behöriga myndigheter är nöjda med Internrevisionskommitténs arbete i samband med 
banktillsynen, även om några pekade på risker inom internrevisionsförfarandet. Exempelvis angav en natio -
nell behörig myndighet att det ”på grund av begränsade personalresurser hos mindre nationella behöriga 
myndigheter finns risk för att man inte klarar av revisionsarbetets angivna omfattning och uppgifter inom den 
tidsram och/eller i den omfattning som planerats”. En annan myndighet ansåg att ”pågående SSM revisioner 
hade breda mål som inte tog full hänsyn till de enskilda nationella behöriga myndigheternas särdrag och att 
mer revisionsresurser därför behövdes än vad man tidigare hade räknat med”.  
När det gäller eventuella förbättringar tog de nationella behöriga myndigheterna upp följande: 
 οOmfattningen av och tidsramen och tidpunkten för varje revision bör diskuteras och meddelas tidigare 
och på ett mer ändamålsenligt sätt, så att man bättre kan planera och förbereda revisionen på lokal nivå.
 οRevisionen bör ges en tydlig och exakt omfattning innan fältarbetet påbörjas – särskilt när ett antal revi -
sionsgrupper från olika nationella behöriga myndigheter genomför ett gemensamt revisionsuppdrag sam -
tidigt och har gemensamma mål. Annars kvarstår risken för att olika revisionsgruppers resultat kommer att 
variera alltför stort när det gäller revisionsuppdrag som utförs på SSM nivå. 
 οRevisionsarbetsgrupperna bör ge Internrevisionskommittén mer information om resurstilldelningen för att 
förbättra urvalet av revisioner.  
103 Bilagor 
 Bilaga VIII3. Gemensamma tillsynsgrupper
FRÅGA  1: Uppfyller den nuvarande personalen i er organisation de krav som ställs på anställda från de natio -
nella behöriga myndigheterna i  den gemensamma tillsynsgruppen?J 8 66,7 %
N 2 16,7 %
– 2 16,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  2: Anser ni att de gemensamma tillsynsgrupperna (med anställda från både ECB och de nationella 
behöriga myndigheterna) för varje bank i ert land har tillräckligt med personal för att tillsynen av betydande 
institut ska kunna ske på ett ändamålsenligt sätt?
FRÅGA 2 a:  Om inte, beror detta på brist på personal från de nationella behöriga myndigheterna? På brist på 
personal från ECB? Eller på brist på personal från både de nationella behöriga myndigheterna och ECB?J 6 50,0 %
N 4 33,3 %
– 2 16,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  3: Hur många anställda som arbetar med tillsyn har ni totalt? (Svar redovisas inte.)
FRÅGA  4: Hur många anställda i er organisation arbetar för närvarande i gemensamma tillsynsgrupper (totalt 
antal heltidsekvivalenter)? I genomsnitt arbetar 59,47 anställda inom gemensamma tillsynsgrupper.
FRÅGA  5: Har det varit svårt för er att anställa kvalificerad och erfaren personal för skrivbordstillsyn av 
bankerna?J 5 41,7 %
N 6 50,0 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  6: Hur många personer som arbetar med tillsyn har ni planerat att anställa under de kommande tre 
åren för att täcka de förväntade personalbehoven i den gemensamma tillsynsgruppen? (Svar redovisas inte.)
FRÅGA  7: Har ECB någonsin avvisat en kandidat som er organisation utsett till en gemensam tillsynsgrupp? J 0 0,0 %
N 12 100,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  8: Arbetar tillsynspersonal inom er organisation för närvarande med tillsyn i en gemensam tillsyns -
grupp för någon bank eller några banker som inte har sitt huvudkontor i er medlemsstat?J 9 75,0 %
N 3 25,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
104 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA 8 a:  Hur många anställda i så fall? 
FRÅGA  8 b: I hur många olika gemensamma tillsynsgrupper i så fall?  
Informationen redovisas inte. I allmänhet motsvarade detta ganska få eller inga heltidsekvivalenter, men 
antalet gemensamma tillsynsgrupper varierade från 2 till 14.
FRÅGA  9: Ber er organisation om någon form av återkoppling från den gemensamma tillsynsgruppens 
samordnare eller annan ECB-personal om resultaten av det arbete som er personal utför i de gemensamma 
tillsynsgrupperna, eller mottar er organisation någon sådan återkoppling?J 8 66,7 %
N 2 16,7 %
– 2 16,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 9 a:  Om så är fallet, tar ledningen för er organisation hänsyn till denna återkoppling när den genomför 
sin prestationsgranskning av personalen från er organisation i de gemensamma tillsynsgrupperna?J 2 16,7 %
N 4 33,3 %
– 6 50,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  10:  Offentliggör ni EBA:s frågor och svar och använder er av dessa delvis, helt eller inte alls i kommuni -
kationen med bankerna?HELT 7 58,3 %
DELVIS 4 33,3 %
INTE ALLS 1 8,3 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 10 a:  Om ni endast delvis offentliggör dessa frågor, har ni inrättat en tydlig beslutsprocess inom er 
myndighet för vilka frågor och svar som ska tillämpas i praktiken och vilka, om några, som inte ska tillämpas?J 1 8,3 %
N 2 16,7 %
– 9 75,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  11: Fungerar informationsflödet från ECB om principfrågor (dvs. hur man tillämpar eller inte tillämpar 
ett svar från EBA:s frågor och svar i praktiken) smidigt när det gäller att få ett tydligt svar i god tid?J 2 16,7 %
N 5 41,7 %
– 5 41,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 11 a:  Hur många dagar tar det i genomsnitt att få ett svar på sådana frågor (det går även att ange ett 
tidsintervall)? Svaren varierade från några få bankdagar till ”flera månader”.
FRÅGA 11 b: Vad skulle kunna göras för att förbättra situationen om ni anser att den är otillfredsställande? 
(Se ruta 3 .)
105 Bilagor 
 Bilaga VIIIRuta 3 – Gemensamma tillsynsgrupper
När det gäller förbättringar rekommenderade de nationella behöriga myndigheterna följande: 
 οÖka mängden övergripande personal som arbetar med analys av bankinterna modeller (metoden för in -
tern riskklassificering, internmätningsmetoden) och relaterade uppgifter (t.ex. godkännande av betydande 
modelluppdateringar). 
 οAnställa mer extrapersonal, minska antalet överlappande uppgifter och minska antalet ytterligare uppgif -
ter för de nationella behöriga myndigheterna.
 οTillhandahålla en lista med viktiga kontakter för frågor som rör särskilda ämnen för att det ska bli lättare 
att avgöra vem man ska vända sig till med frågor. 
 οTa fram ett mer strukturerat förfarande för tillämpning av alla relevanta standarder från ECB/EBA, där man 
använder ett it-verktyg för att samla alla standarder som är relevanta för de gemensamma tillsynsgrupper -
na (politiska ställningstaganden osv.), eftersom arbetet i olika gemensamma tillsynsgrupper fortfarande skiljer 
sig åt .
 οSkapa en större expertpool i det övergripande GD mikrotillsyn IV, som fokuserar enbart på frågor som rör 
regeltolkning, med bättre förbindelser med, och informationsöverföring till och från, rättsliga experter hos 
GD Rättsliga frågor och de gemensamma tillsynsgrupperna i GD mikrotillsyn I och II, eftersom förfarandet 
för utbyte och tillhandahållande av tydliga ställningstaganden från ECB om regleringsprinciper har visat sig 
vara tidsödande och ineffektivt .
 οSe över prestationsbedömningen av de anställda från de nationella behöriga myndigheterna i de gemen -
samma tillsynsgrupperna
106 Bilagor 
 Bilaga VIII4. Inspektioner på plats
FRÅGA  1: Utförde er organisation inspektioner på plats innan den gemensamma tillsynsmekanismen 
inrättades?J 12 100,0 %
N 0 0,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 1 a:  Om så är fallet, var de jämförbara (när det gäller revisionsmetod, förfaranden, djup) med de 
inspektioner på plats som utförs inom ramen för SSM? 
FRÅGA  1 b: Om inte, ange de viktigaste skillnaderna. De som svarade angav att undersökningarna skilde sig åt 
i längd och djup (längre och mer djupgående).J 9 75,0 %
N 2 16,7 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  2: Är enheten för inspektioner på plats åtskild från enheten för skrivbordsinspektioner i er organisation 
(dvs. är det olika personal som arbetar med skrivbordsinspektioner och med inspektioner på plats)?J 9 75,0 %
N 3 25,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  3: Hur många av er organisations inspektörer (heltidsekvivalenter) som arbetar med inspektioner på 
plats arbetar med inspektioner av betydande kreditinstitut?  (Svar redovisas inte.)
FRÅGA  4: Hur många av er organisations inspektörer (heltidsekvivalenter) som arbetar med inspektioner på 
plats arbetar med inspektioner av mindre betydande kreditinstitut? ( Svar redovisas inte .)
FRÅGA  5: Använder ni er av externa tjänsteleverantörer, till exempel privata revisionsbyråer, i samband med 
inspektioner på plats av mindre betydande banker?J 1 8,3 %
N 10 83,3 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  6: Kan en extern tjänsteleverantör vara uppdragschef vid sådana revisioner? J 2 16,7 %
N 5 41,7 %
– 5 41,7 %
TOTALT 12 100,0 %
107 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  7: Har ni tillräckliga resurser för inspektioner på plats efter införandet av SSM? 
FRÅGA 7 a:  Om inte, vilka ytterligare resurser skulle ni behöva? (Svara genom att ange antal heltidsekvivalen -
ter och kompetens.) (Svar redovisas inte.)J 8 66,7 %
N 3 25,0 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  8: Har er organisation fastställt minimikrav för att en person ska få arbeta som inspektör på plats eller 
som uppdragschef? 
FRÅGA 8 a:  Om så är fallet, ange vilka.J 9 75,0 %
N 1 8,3 %
– 2 16,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  9: Enligt tillsynsmanualen (kapitel 6.4.15) måste resultaten av inspektionerna på plats kategoriseras. 
Ger ECB er organisation tillräcklig vägledning för att ni ska kunna göra en sådan kategorisering?J 9 75,0 %
N 2 16,7 %
– 1 8,3 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  10:  Har er organisation utfört några ad hoc-inspektioner av mindre betydande banker sedan SSM 
inrättades?J 8 66,7 %
N 4 33,3 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  11: Som det ser ut i dag betalas ingen ersättning ut för lönekostnader som uppkommer för de natio -
nella behöriga myndigheterna i samband med inspektioner av betydande kreditinstitut. Anser ni att detta bör 
ändras?
FRÅGA 11 a:  Om ni anser detta, hur bör detta ändras?  
I de flesta svaren angavs det att ersättning bör betalas ut för kostnader (även lönekostnader) som uppkommer 
vid gränsöverskridande uppdrag.J 5 41,7 %
N 2 16,7 %
– 5 41,7 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA  12:  Använde sig er organisation av externa revisorer för inspektioner på plats innan SSM inrättades? J 3 25,0 %
N 9 75,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 12 100,0 %
FRÅGA 12 a:  Om så är fallet, leddes några av dessa inspektioner av extern personal? J 2 16,7 %
N 2 16,7 %
– 8 66,7 %
TOTALT 12 100,0 %
108 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  13:  Sett ur ett helhetsperspektiv, vad skulle kunna förbättras när det gäller inspektioner på plats? 
(Se ruta  4.)
FRÅGA  14:  Använder ni er av informationshanteringssystemet IMAS för tillsyn på plats på ett ändamålsenligt 
sätt?
FRÅGA 14 a:  Om så är fallet, hur mycket av ert it-relaterade arbete sker egentligen i IMAS (ange som % av det 
totala it-relaterade arbetet)?  
Svaret varierade avsevärt, från att IMAS inte används alls till att det används mycket ofta. Med tanke på att 
svaren angavs som fritext gick det inte att dra någon tydlig slutsats.J 5 41,7 %
N 4 33,3 %
– 3 25,0 %
TOTALT 12 100,0 %
Ruta 4 – Inspektioner på plats
När det gäller förbättringar tog de nationella behöriga myndigheterna upp följande:
 οMan bör förbättra de tekniska aspekterna av organisationen av uppdrag som utförs på plats hos betydan -
de institut.
 οSamma metoder bör användas för inspektioner på plats hos betydande och mindre betydande institut för 
att undvika ytterligare bördor för inspektörer som utför inspektioner på plats och för att se till att inspek -
tionerna utförs på ett enhetligt sätt vid alla banker.
 οMetoderna för inspektioner på plats bör vidareutvecklas så att arbetssättet blir mer enhetligt i alla jurisdik -
tioner, eftersom uppdragen fortfarande utförs på grundval av respektive lands tidigare erfarenheter och 
rutinerna för inspektioner på plats varierar avsevärt mellan olika länder.
 οECB bör ge mer återkoppling om själva uppdraget och inspektionsrapporten.
 οECB:s centrala avdelning för inspektioner på plats bör tillhandahålla mer utbildning och teknisk support. 
 οPlaneringsprocessen bör förbättras eftersom uppmaningar om att delta tillkännages med alltför kort 
varsel, vilket gör att inspektioner på plats inte kan samordnas med andra åtaganden. Det är svårt att delta 
i gränsöverskridande uppdrag eftersom dessa varierar i fråga om omfattning, de krav som ställs på inspek -
törernas kunskaper och de resurser som anslås till projektet i fråga. 
109 Bilagor 
 Bilaga VIIIEnkätundersökning av institut som står under tillsyn
I samband med revisionen av SSM kontaktade vi alla betydande europeiska banker som står under direkt tillsyn 
av SSM för att få reda på hur väl de anser att SSM har lyckats fullgöra viktiga delar av sitt mandat som enda till -
synsmyndighet. Den information som lämnats har inte granskats av revisionsrätten. Den återges här för att rap -
porten ska bli balanserad och ta hänsyn till intressenternas synpunkter om de områden som valts ut för revision.
1. Förfaranden för ansvarsutkrävande (ja eller nej)
FRÅGA  1: Anser ni att de nuvarande förfarandena för återkoppling som ECB har inrättat (t.ex. offentligt samråd 
om ECB:s förordningar, SSM-ramen, rapportering av finansiell tillsynsinformation, tillsynsavgifter, de alternativ 
och det handlingsutrymme som ges) för att få reda på vad bankerna anser om SSM-tillsynen motsvarar era 
behov?J 42 60,9 %
N 27 39,1 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  2: Om inte, vad skulle kunna förbättras? (Se ruta  1.)
FRÅGA  3: Anser ni att det finns områden där man vidtar allmänna tillsynsåtgärder utan att hålla samråd trots 
att man bör göra detta (t.ex. regelbundna undersökningar bland finansinstitut om deras intryck av till -
synsverksamhetens effektivitet och ändamålsenlighet, såsom i Kanada eller Australien)? J 33 47, 8  %
N 35 50,7 %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  4: Om så är fallet, ange dessa områden. (Se ruta  1.)
Ruta 1 – Förfaranden för ansvarsutkrävande
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande:
 οSe över samrådsförfarandena (t.ex. längden på samrådsperioderna). 
 οSamordna samråden på ett bättre sätt för att minska resursåtgången och öka samrådens omfattning så att 
de även inbegriper tekniska frågor (ÖUP-metoden, definitionen av kapital, detaljnivå).
 οSkapa mer välstrukturerade och omfattande förfaranden för återkoppling från finansinstitut, exempelvis 
genom undersökningar om vad de anser om tillsynsverksamhetens effektivitet och ändamålsenlighet.  
110 Bilagor 
 Bilaga VIII2. Öppenhet (betygssätt på en skala mellan 1 och 5 eller ange som ej tillämpligt)
FRÅGA  5: Är den information som ni får om översyns- och utvärderingsprocessen och dess resultat tillräcklig? 
(Ange på en skala från 1 till 5 där 1 = mycket omfattande, 3 = välavvägd och 5 = dålig information.)1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  6: På en skala från 1 till 5 (där 1 = utmärkt och 5 = dålig), hur skulle ni betygsätta kvaliteten på den 
information som ni har om de förfaranden i tillsynsmanualen som är relevanta för er i ert dagliga arbete med 
tillsynsmyndigheten?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
– 2 2,9 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  7: När det gäller beslut som har fattats av ECB rörande ert kreditinstitut, hur nöjda är ni med den 
tillgång till relevant information som ni har fått för att förstå resonemanget bakom/resultatet av beslutet 
(1 = mycket nöjda, 5 = inte alls nöjda, ej tillämpligt)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  8: I det meddelande som skickades till ert kreditinstitut om ECB:s avsikt att fatta ett tillsynsbeslut, var 
informationen tydlig när det gäller de rättsliga och sakliga skälen till beslutet (1 = mycket tydlig, 5 = inte alls 
tydlig, ej tillämpligt)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  9: Vilka är de viktigaste frågorna som ECB måste ta itu med för att öka öppenheten om ni anser att ECB 
behöver göra detta? (Se  ruta  2.)
111 Bilagor 
 Bilaga VIIIRuta 2 – Öppenhet  
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande:
 οTillhandahålla mer information om SSM:s tillsynsmanual, bland annat om översyns- och utvärderingspro -
cessen (ÖUP), ÖUP-metoden och en förklaring av det slutliga resultatet.
 οGe tydligare motiveringar av sina tillsynsbeslut. 
Ruta 3 – Styrning
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande:
 οUtvidga sin tillsynsdialog med bankerna. 
 οFörbättra sin lyhördhet för de frågor som tas upp av bankerna.3. Styrning (ja eller nej, ej tillämpligt)
FRÅGA  10:  När det gäller beslut som rör ert kreditinstitut, meddelades ni om ECB:s avsikt att anta ett tillsyns -
beslut i tillräckligt god tid i förväg (så att ni kunde anordna en utfrågning)?J 54 78,3 %
N 6 8,7 %
– 9 13 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  11: Anser ni att ECB tog vederbörlig hänsyn till resultatet av utfrågningen (dvs. bedömningen av de 
viktigaste synpunkter som togs upp under mötet) i sitt slutliga tillsynsbeslut eller i ett dokument som åtföljde 
det slutliga beslutet?J 23 33,3 %
N 25 36,2 %
– 21 30,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  12:  Har tillsynsbeslut fattats som rör ert kreditinstitut där ni anser att ni inte fick rätt att höras av ECB 
trots att ni borde ha blivit hörda?1 J 3 4,3 %
N 51 73,9 %
– 15 21,7 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  13:  Vad kan man göra för att ytterligare förbättra de aspekter av styrningen som tas upp i föregående 
frågor? (Se ruta  3.)
1  Två av de banker som svarade ja på denna fråga hänvisade till 2014 års stresstester som avslutades före den 4 november 2014. En bank gav 
ingen närmare information.
112 Bilagor 
 Bilaga VIII4. Proportionalitetsprincipen
FRÅGA  14:  Anser ni att förfarandena, processerna och mekanismerna när det gäller de interna kraven på 
styrning och återhämtningsplanerna (om sådana finns) står i proportion till de inneboende riskerna i er affärs -
modell, komplexiteten hos dessa risker, riskernas storlek, systemvikt, omfattning samt komplexiteten hos ert 
instituts verksamhet?
FRÅGA  15:  Om inte, ange var ni anser att oproportionerliga åtgärder har vidtagits. (Se ruta  4.)J 35 50,7 %
N 32 46,4 %
– 2 2,9 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  16:  Anser ni att de olika uppsättningarna uppgifter (dvs. fullständig finansiell rapportering, förenklad 
finansiell tillsynsrapportering, mycket förenklad finansiell tillsynsrapportering och dataposter för finansiell 
tillsynsrapportering) återspeglar proportionalitetsprincipen på ett lämpligt sätt?J 26 37,7  %
N 39 56,5 %
– 4 5,8 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  17: Anser ni att rapporteringen av kapitalbaskrav och finansiell information enligt artikel 99 i kapi -
talkravsförordningen står i proportion till ert instituts karaktär, sett till hur omfattande denna rapportering är 
och hur ofta den ska ske?J 56 81,2 %
N 8 11,6 %
– 5 7, 2  %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  18:  Anser ni att den rapportering som rör likviditet och kravet på stabil finansiering står i proportion till 
ert instituts karaktär sett till hur omfattande denna rapportering är och hur ofta den ska ske?J 43 62,3 %
N 22 31,9 %
– 4 5,8 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  19:  Anser ni att den rapportering som rör enhetlig rapportering står i proportion till ert instituts karak -
tär sett till hur omfattande denna rapportering är och hur ofta den ska ske?J 54 78,3 %
N 10 14,5 %
– 5 7, 2  %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  20:  Anser ni att andra krav på tillsynsrapportering än de som tagits upp i ovanstående frågor innebär 
en oproportionerlig administrativ börda för bankerna?
FRÅGA  21:  Om så är fallet, vilka särskilda krav anser ni vara betungande? Ange mer specifikt vilka områden 
som är särskilt betungande och vad som kan förbättras. (Se ruta  4.)J 52 75,4 %
N 17 24,6 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
113 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  22:  Anser ni att tidsfristerna för att uppfylla kraven på tillsynsrapportering är rimliga? J 29 42,0 %
N 40 58,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  23:  Anser ni att den tillsynsavgift som ert institut ska betala till ECB står i proportion till ert instituts 
betydelse och riskprofil? 
FRÅGA  24:  Om inte, vilka förbättringar kan göras avseende tillsynsavgifterna och metoden för att beräkna 
dessa (t.ex. när det gäller faktorerna totala tillgångar och riskprofiler)? (Se ruta  4.)J 30 43,5 %
N 32 46,4 %
– 7 10,1 %
TOTALT 69 100,0 %
Ruta 4 – Proportionalitet 
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande:
 οSe till att uppgifter inte begärs flera gånger och förbättra samordningen med andra institut (t.ex. EBA). 
Bristen på samordning kan medföra att samma information krävs i olika format och i olika förlagor. 
 οGöra en ny undersökning av om begäran om uppgiftsrapportering överensstämmer med proportionali -
tetsprincipen (t.ex. STE (short-term exercise) och rapporteringens detaljnivå).
 οGöra en ny undersökning av kraven på uppgiftsrapportering med avseende på rapporteringens relevans 
och hur ofta och inom vilken tidsram rapporteringen ska ske.
 οPå nytt bedöma beräkningen av tillsynsavgiften inom SSM, exempelvis om tillsynsavgiften fortfarande 
betalas till de nationella behöriga myndigheterna. 
114 Bilagor 
 Bilaga VIII5. Inspektioner på plats
FRÅGA  25:  På en skala från 1 (= mycket god) till 5 (= mycket dålig), hur skulle ni betygssätta kvaliteten på 
de inspektioner på plats som utförs inom ramen för SSM avseende hur heltäckande föremålet för revisionen 
granskas?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
– 15 21,7 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  26:  På en skala från 1 (= mycket god) till 5 (= mycket dålig), hur skulle ni betygssätta kvaliteten på de 
inspektioner på plats som utförs inom ramen för SSM när det gäller att behandla viktiga risker i förhållande till 
formaliteter?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
– 19 27, 5  %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  27:  Vem har rapporterna om inspektioner på plats riktats till efter det att SSM inrättats? Till tillsyns -
nämnden, revisionskommittén, kreditinstitutets styrelse eller till någon annan mottagare? 
FRÅGA  28:  Vilka förbättringar/större ändringar har gjorts jämfört med de inspektioner på plats som genom -
fördes innan SSM inrättades, och var anser ni att det fortfarande finns utrymme för förbättringar? (Se ruta  5.)
FRÅGA  29:  Ingen indelning görs av resultaten i inspektionsrapporten och rekommendationerna utifrån hur 
allvarliga de är. Kan ni utifrån de förklaringar som ges avgöra vilka resultat som måste prioriteras och hur 
allvarliga de är? (Se ruta  5.)TILLLSYNSNÄMNDEN 5
REVISIONSKOMMITTÉN 1
STYRELSEN 33
ANNAN MOTTAGARE 1
STYRELSEN OCH 
TILLSYNSNÄMNDEN2
ALLA UPPRÄKNADE 2
– 25
TOTALT 69
FRÅGA  30:  Innehöll rapporten om inspektioner på plats tydliga förklaringar av resultaten och hade ni klart för 
er hur ni skulle vidta åtgärder utifrån dessa resultat?J 41 59,4 %
N 7 10,1 %
– 21 30,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  31: Fick ni möjlighet att komma med synpunkter på förslaget till rapport om inspektioner på plats 
inom en rimlig tidsram och diskutera förslaget med er inspektionsgrupp för inspektioner på plats?J 46 66,7 %
N 4 5,8 %
– 19 22,7 %
TOTALT 69 100,0 %
115 Bilagor 
 Bilaga VIIIRuta 5 – Inspektioner på plats 
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande: 
 οDela in resultaten från inspektionerna på plats utifrån hur allvarliga de är så att det blir möjligt att priorite -
ra bland dessa. 
 οFörbättra förfarandena för inspektioner på plats, exempelvis genom att snabbare skicka de slutliga rappor -
terna och rekommendationerna, och ge bankerna mer tid för att förbereda sig på de möten som hålls innan 
tillsynen avslutas .
116 Bilagor 
 Bilaga VIII6. Gemensamma tillsynsgrupper
FRÅGA  32:  Finns det en tydlig kommunikationskanal mellan ert institut och den gemensamma tillsynsgrupp 
inom SSM som ansvarar för tillsynen av ert institut?J 65 94,2 %
N 4 5,8 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  33:  Om så är fallet, vilken medlem av den gemensamma tillsynsgruppen är er första kontaktpunkt? 
(Ange befattning i stället för personens namn, t.ex. den gemensamma tillsynsgruppens samordnare, anställd 
från nationell behörig myndighet osv.)DEN GEMENSAMMA 
TILLSYNSGRUPPENS 
SAMORDNARE 38
NATIONELL BEHÖRIG 
MYNDIGHET5
DEN GEMENSAMMA 
TILLSYNSGRUPPENS SAM -
ORDNARE OCH NATIONELL 
BEHÖRIG MYNDIGHET 11
DEN GEMENSAMMA 
TILLSYNSGRUPPENS SAM -
ORDNARE ELLER NATIONELL 
BEHÖRIG MYNDIGHET3
BEROR PÅ ÄMNET I FRÅGA 6
– 6
TOTALT 69
FRÅGA  34:  Kan ert institut alltid kommunicera med den gemensamma tillsynsgruppens medlemmar på det 
språk som ert institut föredrar?
FRÅGA  35:  Om inte, vilka problem finns och vad skulle kunna förbättras? (Se  ruta 6. )J 57 82,6 %
N 11 15,9 %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  36:  Håller den gemensamma tillsynsgruppen möten på plats med ledningen för er organisation? J 67 97,1  %
N 2 2,9 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  37:  Om ja, hur ofta hålls sådana möten och under hur lång tid pågår de normalt? (Ange antalet möten 
per år.)>12 9
10–12 11
8–9 3
6–7 6
4–5 20
2–3 7
1 2
DET BEROR PÅ 3
– 8
TOTALT 69
FRÅGA  38:  Är mötesfrekvensen 1 = överdriven, 2 = lagom eller 3 = otillräcklig? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
117 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  39:  Är längden på mötena 1 = överdriven, 2 = lagom eller 3 = otillräcklig? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  40:  Är den gemensamma tillsynsgruppens samordnare alltid närvarande vid dessa möten? J 52 75,4 %
N 17 24,6 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  41:  På en skala från 1 (= mycket god) till 5 (= mycket dålig), hur skulle ni bedöma kvaliteten på den 
gemensamma tillsynsgruppens skrivbordstillsyn inom ramen för SSM? Välj alternativet ”Ej tillämpligt” om ni 
inte har haft tillräcklig kontakt med detta område för att bedöma frågan.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
– 4 5,8 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  42:  Har kvaliteten på skrivbordstillsynen 1 = förbättrats, 2 = förblivit densamma eller 3 = försämrats 
jämfört med den tillsynsordning som föregick SSM?
FRÅGA  43:  Om ni svarade att den har försämrats eller förbättrats, förklara på vilket sätt. (Se ruta  6.)1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
– 4 5,8 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  44:  Har skrivbordstillsynens effektivitet 1 = ökat, 2 = förblivit densamma eller 3 = försämrats jämfört 
med den tillsynsordning som föregick SSM? 
FRÅGA  45:  Om ni svarade att effektiviteten har försämrats eller förbättrats, förklara på vilket sätt. (Se ruta  6.)1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
– 6 8,7 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  46:  Har medlemmarna av den gemensamma tillsynsgruppen (de medlemmar som ni har träffat) 
tillräckliga kunskaper om ert instituts särskilda risker och särdrag?J 57 82,6 %
N 12 17, 4  %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  47:  Förstod ni vilka kvalitativa och kvantitativa faktorer som påverkade ert betyg från översyns- och 
utvärderingsprocessen (ÖUP) utifrån den förklaring som ni fick av ÖUP-gruppen (t.ex. klargöranden i samband 
med bilaterala samtal)?J 36 52,2 %
N 32 46,4 %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
118 Bilagor 
 Bilaga VIIIFRÅGA  48:  Om ni ställer frågor till den gemensamma tillsynsgruppen, får ni då svar inom rimlig tid? J 55 79,7 %
N 14 20,3 %
– 0 0,0 %
TOTALT 69 100,0 %
FRÅGA  49:  Har det hänt att ni ställt frågor till den gemensamma tillsynsgruppen och inte fått något svar alls 
eller att ni inte förstod det svar ni fick?J 18 26,1 %
N 50 72,5 %
– 1 1,4 %
TOTALT 69 100,0 %
119 Bilagor 
 
Ruta 6 – Gemensamma tillsynsgrupper
När det gäller förbättringar rekommenderade de enskilda bankerna att ECB skulle göra följande:
 οUnderlätta kommunikationen med de gemensamma tillsynsgrupperna på det språk som bankerna föredrar 
(deras eget språk), till exempel om tekniska frågor. Exempelvis har det hänt att man begärt vissa dokument 
på engelska när de fanns på bankens nationella språk, trots att det finns medlemmar av den gemensam -
ma tillsynsgruppen från samma land som banken. Den gemensamma tillsynsgruppens samordnare och 
dess medlemmar måste kunna förstå det språk som institutet föredrar tillräckligt väl för att kunna läsa och 
förstå informationen. 
 οFörbättra samordningen mellan den gemensamma tillsynsgruppens medlemmar från ECB och från de na -
tionella behöriga myndigheterna. Exempelvis har endast ECB:s medlemmar åtkomst till den gemensamma 
tillsynsgruppens brevlåda, och inte medlemmar från de nationella behöriga myndigheterna. FRÅGA  50:  Är de svar som den gemensamma tillsynsgruppen ger tydliga och rimligt motiverade? J 59 85,5 %
N 8 11,6 %
– 2 2,9 %
TOTALT 69 100,0 %Bilaga VIII
120 Bilagor 
 Bilaga IXHuvuddelarna i systemet för ECB:s ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet
Förordning (EU) 
nr 1024/2013 om 
tilldelning av särskilda 
uppgifter till ECB i fråga 
om politiken för tillsyn 
över kreditinstitutEnligt artikel 20.1 ska ECB hållas ansvarigt inför parlamentet och rådet för genomförandet av förordningen.
Enligt artikel 20.3 ska ordföranden i ECB:s tillsynsnämnd offentligt lägga fram rapporten om genomförandet av de uppgif -
ter som den tilldelats genom förordningen för parlamentet.
Enligt artikel 20.5 ska ordföranden i tillsynsnämnden på parlamentets begäran delta i en utfrågning om genomförandet av 
tillsynsuppgifterna.
Enligt artikel 20.6 ska ECB muntligen eller skriftligen besvara frågor från parlamentet […].
Enligt artikel 20.8 ska tillsynsnämndens ordförande på begäran hålla konfidentiella muntliga diskussioner bakom stängda 
dörrar med ordföranden och vice ordförandena i parlamentets ansvariga utskott om tillsynsuppgifterna om sådana diskus -
sioner är nödvändiga för att parlamentet ska kunna utöva sina befogenheter enligt EUF-fördraget.
Enligt artikel 20.9 ska ECB lojalt samarbeta med alla utredningar som görs av parlamentet och som omfattas av bestämmel -
serna i EUF-fördraget.
Interinstitutionellt 
avtal mellan Europa-
parlamentet och ECB01  ECB ska varje år översända en rapport till parlamentet om hur de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 
nr 1024/2013 har genomförts. Tillsynsnämndens ordförande ska presentera den årliga rapporten för parlamentet vid 
en offentlig utfrågning.
02  Tillsynsnämndens ordförande ska delta i ordinarie offentliga utfrågningar om genomförandet av tillsynsuppgifterna 
på begäran av parlamentets behöriga utskott. Parlamentets behöriga utskott och ECB ska komma överens om en 
tidsplan för två sådana utfrågningar som ska hållas under det nästföljande året.
03  Tillsynsnämndens ordförande kan dessutom komma att bjudas in till kompletterande ad hoc-diskussioner om 
tillsynsfrågor med parlamentets behöriga utskott.
04  Om detta krävs för att parlamentet ska kunna utöva sina befogenheter enligt EUF-fördraget och EU-rätten får 
ordföranden för det behöriga parlamentsutskottet begära särskilda konfidentiella möten med tillsynsnämndens 
ordförande. Begäran ska vara skriftlig och motiverad.
05  På motiverad begäran av tillsynsnämndens ordförande eller ordföranden för parlamentets behöriga utskott, och 
förutsatt att båda parter är överens om detta, får ECB:s representanter i tillsynsnämnden eller personer i ledande 
befattning bland tillsynspersonalen delta i den ordinarie utfrågningen, ad hoc-diskussionerna och de konfidentiella 
mötena.
06  De ordinarie utfrågningarna, ad hoc-diskussionerna och de konfidentiella mötena kan omfatta samtliga de aspekter 
av SSM:s uppgifter och verksamhet som regleras av SSM-förordningen.
07  Endast tillsynsnämndens ordförande samt ordföranden och de vice ordförandena för parlamentets behöriga utskott 
får delta i de konfidentiella mötena.
08  ECB ska se till att parlamentets behöriga utskott får tillgång till åtminstone ett fullständigt och meningsfullt 
protokoll över tillsynsnämndens möten som gör det möjligt att förstå diskussionerna, inbegripet en kommenterad 
beslutsförteckning.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
121 Bilagor 
 Bilaga XRapporteringsstrukturen för inspektioner på plats
9.
SLUTLIGA rekommendationer 
skickas till kreditinstitutet och 
den nationella behöriga 
myndigheten8. 7. 6.
Utarbetande av 
rekommendationerRapporten och förslaget till 
rekommendation skickas till 
kreditinstitutet5. 4. 3. 2. 1. 
Den slutliga rapporten samt en 
konﬁdentiell skrivelse skickas 
till den gemensamma 
tillsynsgruppen och de 
nationella behöriga 
myndigheternaMöte med kreditinstitutetUtarbetande av ett första 
utkast till rapport/förteckning 
över slutsatser
Berörda parterUtarbetande av förslaget
till rapportEnhetlighetskontroll
Inspektionsgrupp Inspektionsgrupp Inspektionsgrupp ECB – COI Uppdragschef
Kreditinstitut
Gemensam tillsynsgrupp
Inspekterad enhetGemensam tillsynsgrupp 
UppdragschefGemensam tillsynsgrupp Gemensam tillsynsgrupp Gemensam tillsynsgrupp Avslutande möteBerörda parter
Källa:  Hämtat från ECB och anpassat av revisionsrätten.
122 ECB:s svar
Sammanfattning
ECB uppskattar Europeiska revisionsrättens (ECA) arbete, som ytterligare kommer att förbättra SSM:s funktionssätt. 
ECB skulle emellertid ha uppskattat om ECA:s rapport mer explicit hade uttryckt de stora framgångarna under inrät -
tandet av SSM.
Den gemensamma tillsynsmekanismen är en grundpelare i bankunionen och dess inrättande hade stor betydelse 
för att avsluta den oroligaste fasen i euroområdeskrisen. ECB, tillsammans med de nationella behöriga myndighe -
terna, inrättade SSM inom en exceptionellt kort och utmanande tidsram på mindre än 13 månader. Detta enorma 
arbete gjorde det möjligt att den 4 november 2014 ta över den direkta tillsynen av 129 betydande grupper med 
ungefär 1 200 enheter under tillsyn, och dessutom skapa de nödvändiga arrangemangen för övervakning av tillsy -
nen av mindre betydande institut. Sedan dess har ECB gjort stora framsteg i harmoniseringen av tillsynsmetoder på 
europeisk nivå, och ECB antar numera över 1 500 tillsynsbeslut varje år.
Detta arbetes relevans och omfattning, liksom dess resultat, är allmänt erkända och ECB anser att rapporten mer 
explicit kunde ha uttryckt detta.
VII
ECB vill klargöra att det inte är dess eget diskretionära beslut att tillsynsnämnden inte ska ha kontroll över tillsyns -
budgeten eller personalresurserna. Det är värt att observera att tillsynsnämnden inte är ett av ECB:s beslutsfattande 
organ, utan ett ytterligare organ som har lagts till i ECB:s institutionella struktur i och med SSM-förordningen, som 
är sekundärrätt. ECB-rådets och direktionens befogenheter avseende personella och finansiella resurser, vilka fast -
ställs i primärrätten, måste bevaras. ECB vill också påpeka att det finns en koppling mellan personella och finansiella 
resurser och tillsynsnämnden i artikel 15.1 i ECB:s arbetsordning, som fastslår att ”utgifterna för tillsynsuppgifter ska 
vara möjliga att identifiera separat i budgeten [ECB:s]  och samråd om dessa utgifter ska ske med tillsynsnämndens ordfö -
rande och vice ordförande” .
Det faktum att tillsynsnämnden inte har kontroll över tillsynsbudgeten eller personalresurserna är enligt ECB:s 
uppfattning förenligt med principen om åtskillnad och påverkar inte oberoendet mellan ECB:s penningpolitik och 
tillsynsfunktion. Enligt principen om åtskillnad måste de två funktionerna vara funktionellt separata, men tillsyns -
nämnden måste inte ha full kontroll över tillsynsbudgeten och ECB:s eller de nationella behöriga myndigheternas 
personalresurser. Som påpekas i fotnot 14 i ECA:s rapport påverkar SSM-förordningen inte direktionens ansvar för 
ledningen av ECB:s interna organisation, inklusive budget- och personalfrågor.
Inrättandet av så kallade gemensamma tjänster, dvs. affärsområden som tillhandahåller stöd till båda funktionerna, 
leder inte heller till intressekonflikter och de är därmed kompatibla med principen om åtskillnad. De gemensamma 
tjänsterna gör att det går att undvika dubbelarbete och säkerställa effektiva leveranser av tjänster. Tillvägagångs -
sättet speglas i skäl 14 i ECB:s beslut om åtskillnad (ECB/2014/39), enligt vilket ”(e)n ändamålsenlig åtskillnad mellan 
den penningpolitiska funktionen och tillsynsfunktionen bör samtidigt inte förhindra att man, i de fall då detta är möjligt 
och önskvärt, tar tillvara samtliga de fördelar som förväntas uppstå av att dessa båda funktioner samlas inom en och 
samma institution” .
ECB:s svar 123
Revisionsmetod
19
ECB anser att alla revisionsuppgifter som omfattas av revisionsrättens mandat att granska ”effektiviteten i  ECB:s för -
valtning ”, som fastställs i artikel 27.2 i ECBS-stadgan och artikel 20.7 i SSM-förordningen, har tillhandahållits. I detta 
avseende håller ECB inte med om revisionsrättens påstående att ECB tillhandahöll mycket lite av den begärda 
informationen. ECB samarbetade, i enlighet med skyldigheterna i ECBS-stadgan och SSM-förordningen, fullt ut med 
revisionsrätten för att underlätta revisionen och avdelade betydande resurser och tid för att ge revisionsteamet 
tillgång till ett avsevärt antal dokument och förklaringar. Vissa dokument (till exempel tillsynsnämndens protokoll, 
enskilda tillsynsbeslut) kunde inte tillhandahållas eftersom de inte rörde effektiviteten i ECB:s förvaltning enligt 
kraven i ECBS-stadgan och SSM-förordningen.
Styrning
30
I ett fall försenades uppföljningen av den administrativa omprövningsnämndens förfaranden på grund av fallets 
komplexitet och den berörda enheten under tillsyns rätt att bli hörd.
39
Styrkommittén vägde för- och nackdelar och beslutade att behålla det nuvarande arbetssättet som det bästa möj -
liga alternativet.
40
ECB vill påpeka att en fullständig åtskillnad krävs enbart vad avser genomförandet av tillsynsuppgifter och pen -
ningpolitiska uppgifter, i syfte att undvika intressekonflikter. Den omfattar inte de affärsområden, till exempel de 
gemensamma tjänsterna, som inte ingår i definitionen av de båda områdena.
42
ECB vill också påpeka att identifiering av ECB:s “gemensamma tjänster” enbart är möjlig i de fall då deras stöd inte 
leder till intressekonflikter mellan målen för ECB:s tillsyn respektive penningpolitik, vilket anges i skäl 11 i beslut 
ECB/2014/39. Gemensamma tjänster är affärsområden som stöder ECB:s funktioner med teknisk expertis som inte 
påverkar utarbetandet av ECB:s politik.
ECB:s svar 124
45
Konceptet med ”kinesiska murar” har inte uppfyllts enligt SSM-förordningens bokstav och anda. Istället har en 
annan metod använts, som medger kommunikation och informationsutbyte i den utsträckning detta inte utlöser 
intressekonflikter, i syfte att dra fördel av de positiva synergier som skapas genom att den penningpolitiska funktio -
nen och tillsynsfunktionen finns ”under samma tak”. I detta syfte krävs enligt artikel 25.3 i SSM-förordningen att ECB 
ska ”anta och offentliggöra de interna regler som krävs, inbegripet regler om tystnadsplikt och utbyte av information mel -
lan de två verksamhetsområdena” . I denna bestämmelse uttrycks explicit att utbyte av information kan ske mellan de 
två funktionerna.
51
Se ECB:s svar på den första delen av punkt VII.
60
ECB vill tillägga att kommittén för internrevision i juli 2016 beslutade att, av skäl relaterade till arbetsbördan och 
enligt en principiell överenskommelse i december 2015, dela upp SSM/Statistics i ATF SSM och ATF Statistics. Änd -
ringen genomförs i slutet av 2016.
63
Medlemmar i arbetsgrupperna som har nominerats av nationella centralbanker/nationella behöriga myndigheter 
har lång erfarenhet av banktillsyn, däribland många år på chefsnivå.
Gemensamt svar från ECB på punkterna 73 till 74
ECB anser att höga och medelhöga risker samt viktiga delar är täckta.
ECB anser att planeringsmetoden följer professionell praxis. Det finns visserligen inte någon obligatorisk riskcykel, 
men riskbedömningsmodellen tar hänsyn till det revisionsarbete som tidigare har genomförts på relaterade proces -
ser. Urvalet av revisioner baseras på en riskbedömning som justeras varje kvartal och beslutet om revisionsområden 
tar också hänsyn till tidpunkten för den senaste revisionen och i vilken mån riskområden omfattas av de respektive 
processerna.
75
Direktoratet för intern revisions (D-IA) resurser omfattar hela ECB:s verksamhet. ECB anser att den angivna procent -
andelen måste ses i sitt sammanhang. Ett särskilt team inrättades för SSM-specifika revisionsobjekt och byggdes 
stegvis upp i D-IA men var inte helt tillgängligt under hela 2015. Därför är procentandelen för 2015 inte helt repre -
sentativ för den nuvarande situationen.
ECB:s svar 125
76
ECB vill tillägga att kalibreringen korrigerar till exempel inkonsekvenser i tillämpningen av riskvärderingsmodellen, 
som fungerar som prioriteringsverktyg. Enligt professionella standarder krävs det att internrevisionens priorite -
ringar är konsekventa med organisationens mål och de slår fast att revisionsplaner ska vara baserade på, bland 
andra faktorer, en bedömning av risk och exponering1. ECB anser att metoden följer professionella standarder.
77
Prioriteringsarbetet tog hänsyn till att vissa processer fortfarande befann sig i “utvecklingsfasen”. ECB anser att de 
utvalda revisionerna skapade större värde i det nuvarande stadiet än granskningar av ÖUP eller bankkrishante -
ringen, vilka har planerats in på medellång sikt.
Förfaranden för ansvarsutkrävande
Gemensamt svar på punkt 78 och efterföljande punkter
ECB anser att ECB är underställd ett starkt ramverk för ansvarsutkrävande (som beskrivs i bilaga IX i rapporten) och 
att den till fullo efterlever bestämmelserna i ECBS-stadgan, SSM-förordningen och de interinstitutionella avtalen 
med Europaparlamentet och rådet. Det befintliga ramverket föreskriver detaljerade regler för ansvarsutkrävande 
som utformades specifikt för ECB och därför är mer relevanta än revisionsrättens ”översiktliga analys av ansvarsut -
krävande och offentlig revision i EU” .
89
ECB håller visserligen med om att en formell resultatram kan vara ett praktiskt verktyg för att mäta effektiviteten 
i banktillsynen, men framtagandet av en sådan ram kommer att kräva mer tid. Detta beror på det praktiska beho -
vet av att basera en sådan ram på relevanta indikatorer, som måste identifieras utifrån erfarenheter. Dessutom bör 
sådana indikatorer mätas under flera år.
91
ECB noterar att den tekniska noten från IMF som citeras utarbetades av IMF:s personal och att den inte utgör ett 
officiellt ställningstagande av IMF. ECB invänder därför mot att sådana arbetsdokument betraktas som relevanta 
referenspunkter.
ECB vill också klargöra att tillsynsnämndens mötesprotokoll är konfidentiella, i enlighet med artikel 23.1 i ECB:s 
arbetsordning. Detta speglar den strikta tystnadsplikt som ECB omfattas av enligt artikel 37 i ECBS-stadgan och arti -
kel 27 i SSM-förordningen. För att säkerställa fullständigt ansvarsutkrävande förser ECB, i enlighet med det interin -
stitutionella avtalet med Europaparlamentet, parlamentets behöriga kommitté med en omfattande och meningsfull 
sammanfattning av tillsynsnämndens möten som gör det möjligt att förstå diskussionerna, inbegripet en kommen -
terad lista med beslut.
1 se International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 Planning, gällande från den 1 januari 2013, 
och den tillhörande Practice Advisory 2010-1.
ECB:s svar 126
92
ECB vill betona att den till fullo stöder Europeiska kommissionens pågående revidering av SSM-förordningen 
och har, efter undertecknande av ett sekretessavtal, försett Europeiska kommissionen med den begärda 
dokumentationen.
Dessutom vill ECB förtydliga att revisionen av SSM-förordningen inte är en del av ramverket för ansvarsutkrävande 
som det definieras i SSM-förordningen.
94
ECB vill tillägga att den, som det formuleras i punkt 93, har offentliggjort ”omfattande information”  på sin webb -
plats om banktillsyn om hur den utför sina tillsynsuppgifter. Utöver en generell vägledning om banktillsyn har ECB 
publicerat ett stort antal dokument som beskriver ECB:s hållning och förfaranden när det gäller banktillsynen (t.ex. 
en handbok om de alternativ och det handlingsutrymme som ges genom unionsrätten). ECB strävar ständigt efter 
att öka insynen i tillsynsstrategierna och kommer under kommande månader att publicera ytterligare dokument om 
sin hållning när det gäller banktillsynen, så snart som de erforderliga offentliga samråden är klara. Vad gäller ÖUP 
publicerade ECB i februari 2016 en metodhandbok för SSM:s ÖUP , där dess rättsliga grunder och metoder beskrivs. 
Dessa dokument, som beskriver ECB:s hållning och förfaranden när det gäller banktillsynen, är mer relevanta för 
kreditinstituten än den interna tillsynsmanualen.
Dessutom använder ECB andra kommunikationsverktyg (seminarier med banker, tal, tillsynsdialog med de gemen -
samma tillsynsgrupperna, pressmeddelanden, konferenser, samtal med verkställande direktörer) för att informera 
enheterna under tillsyn om ECB:s tillsynsstrategier.
Sammanfattningsvis anser ECB att den information som lämnas till enheterna under tillsyn är tillräcklig för en god 
förståelse av hur tillsynen enligt SSM fungerar.
Gemensamt svar till punkt 95 och 96
ECB anser att den information som lämnats är tillräcklig. Vad gäller bankernas uppfattning om öppenhet i samband 
med ÖUP anser ECB det positivt att hälften av de 69 banker som svarade på formuläret ansåg att informationen från 
ECB om ÖUP och dess resultat var mycket omfattande eller åtminstone välbalanserad.
Vad beträffar kvaliteten på informationen om tillsynsförfarandena noterar ECB att 68 procent av de svarande ansåg 
att kvaliteten på informationen var tillräcklig.
103
Vad gäller behovet av undersökningar vill ECB påpeka att ECB, sedan inrättandet av den gemensamma tillsynsmeka -
nismen, har haft nära kontakter med bankernas organisationer, inklusive Europeiska bankfederationen, vilken som 
i en del av sitt arbete med “bankernas upplevelse av den gemensamma tillsynsmekanismen 2015” (en undersök -
ning som federationen avser genomföra årligen) genomförde (samordnat med de nationella bankföreningarna) en 
undersökning som omfattade 94 av de (vid den tidpunkten) 122 betydande instituten. Rekommendationerna i Euro -
peiska bankfederationens rapport följdes av svar från ordföranden samt av möten på teknisk nivå med bankernas 
representanter.
Efter att hittills ha fokuserat på att göra den gemensamma tillsynsmekanismen fullt operationell kommer ECB att 
börja beakta möjligheten att göra egna undersökningar, under förutsättning att det finns ett tydligt mervärde (i 
synnerhet att de inte överlappar med undersökningar som genomförs av andra intressenter).
ECB:s svar 127
Gemensamma tillsynsgrupper – Organisation och resursfördelning
110
ECB vill klargöra att förhållandet 25 procent personal från ECB och 75 procent personal från nationella behöriga 
myndigheter var ett vida spritt riktmärke när SSM inrättades, och inte ett formellt mål.
115
ECB vill framhålla att även om det går att dra vissa paralleller mellan bedömningen av enheters betydelse för glo -
balt systemviktiga banker (G-SIB) och ECB:s klustermetod så finns det ingen koppling till EBA:s metod. ECB:s metod 
kategoriserar till exempel inte banker enligt EBA:s metod, och inte heller kan ECB:s metod användas för en G-SIB-be -
dömning eller en bedömning av enheters betydelse. Målet med ECB:s klustermetod är att införa delkategorier för 
betydande institut i proportionalitetssyfte och därigenom skapa en utgångspunkt för fördelning av personal inom 
kategorin betydande institut.
119
Se ECB:s svar på punkt 115.
Motstridiga rapporteringsvägar
Se ECB:s svar på punkt 147.
141 c)
ECB observerar att denna tekniska begränsning löstes den 6 september 2016.
147
ECB anser att formuleringen ”motstridiga rapporteringsvägar” är felaktig. ECB menar att parallella men inte mot -
stridiga rapporteringsvägar har inrättats. På grund av SSM:s organisation är ledningarna för de nationella behöriga 
myndigheterna ensamt ansvariga för alla uppgifter utanför SSM och alla hierarki- och personalfrågor.
149
ECB anser att det är för tidigt att diskutera ett auktoriseringsprogram för skrivbordstillsyn. SGST (styrgruppen för 
tillsynsutbildning) arbetar för närvarande med att utforma och inrätta en gemensam, systemomfattande utbild -
ningsplan för all relevant SSM-personal ett auktoriseringsprogram vore förhastat. Att begränsa utbildningsprogram -
met till skrivbordstillsyn skulle inte ta hänsyn till det faktum att personalen roterar över tid och därför bör ha en mer 
generellt gångbar utbildningsplan.
ECB:s svar 128
Inspektion på plats
159
Kategoriseringen kommer att ändras när tillsynsmanualen har reviderats i samband med införandet av “mål för 
engagemangsnivåer” (targeted engagement levels) som förklaras i punkt 163.
178
ECB vill klargöra att formell vägledning om konsekvent kategorisering av slutsatser formellt kommer att införlivas 
i 2016 års uppdatering av kapitel 6 i tillsynsmanualen.
182
ECB vill klargöra att information om vilka som förväntas delta på det avslutande mötet från kreditinstitutets sida 
kommer att anges i vägledningen för inspektioner på plats som kommer att lanseras under 2016.
Slutsatser och rekommendationer
184
ECB avvisar påståendet att revisionen har bekräftat luckor i revisionen som har uppstått sedan SSM inrättades. ECB 
anser att revisionsrätten erhöll all den information och dokumentation som behövdes för att bedöma effektiviteten 
i ECB:s förvaltning enligt artikel 27.2 i ECBS-stadgan och artikel 20.7 i SSM-förordningen.
Se även vår kommentar om punkt 80 där vi beskriver de olika lager av kontroll och förfaranden för ansvarsut -
krävande som nu finns på plats.
186
Se ECB:s svar på punkterna 40 och 45.
187
Se ECB:s svar på punkterna 73 och 74.
ECB:s svar 129
Rekommendation 1
ECB godkänner den första delen av rekommendationen och slutdatum för genomförande, under förutsättning att 
ECB-rådet ger sitt godkännande.
ECB vill påpeka att den kommer att sträva efter att ytterligare effektivisera beslutsprocessen. Faktum är att ECB 
redan har genomfört ett antal åtgärder i denna riktning, i synnerhet antagande av de flesta tillsynsbeslut genom en 
skriftlig process och standardisering av dokument som skickas till de beslutsfattande organen. ECB arbetar dess -
utom på ett delegeringsramverk för tillsynsbeslut, vilket skulle möjliggöra att rutinmässiga tillsynsbeslut delegeras 
till lägre nivå.
ECB godkänner den andra delen av rekommendationen. Tillsynsnämndens sekretariat har redan tagit fram check -
listor, mallar och flödesscheman och kommer att göra dem tillgängliga för personalen inom de verksamhetsområ -
den som arbetar med banktillsyn i september 2016. Sekretariatet kommer att utveckla denna uppsättning verktyg 
ytterligare och erbjuda utbildning i hur de används.
Rekommendation 2
ECB godkänner del (i) av rekommendationen.
ECB godkänner inte del (ii) av rekommendationen.
I skäl 66 nämns enbart en separat rapporteringsväg för personal som utför de tillsynsuppgifter som ECB tilldelats 
genom denna förordning, vilket inte innefattar personal i gemensamma tjänster. Ett strikt genomförande av denna 
princip för gemensamma tjänster skulle avsevärt öka kostnaderna och minska effektiviteten i ECB:s förvaltning.
ECB godkänner inte del (iii) av rekommendationen.
ECB anser att ordföranden och vice ordföranden, inom det rättsliga ramverket, redan har ett starkt deltagande 
i budgetprocessen. Ordföranden och vice ordföranden konsulteras, enligt vad som fastslås i arbetsordningen. 
I SSM-förordningen fastslås att vice ordföranden är ledamot i ECB:s direktion och ECB-rådet, som är ECB:s högsta 
beslutsfattande organ. Detta garanterar att tillsynsfunktionens synpunkter framförs och skapar en hög grad av 
inflytande och insyn.
Rekommendation 3
ECB godkänner rekommendationen under förutsättning att ett beslut fattas om att avdela ytterligare resurser till 
funktionen för internrevision.
188
ECB vill klargöra att den inte har “begränsat” tillgången till dokument. Revisionsrättens tillgång till dokument ska 
vara i linje med dess mandat, som fastställs i artikel 27.2 i ECBS-stadgan och artikel 20.7 i SSM-förordningen. Det rör 
sig alltså inte om bristande samarbetsvilja utan olika tolkningar av revisionens ansvarsområde.
ECB:s svar 130
Rekommendation 4
ECB observerar rekommendationen och kommer att fortsätta samarbeta fullt ut med revisionsrätten så att den kan 
genomföra sitt uppdrag som det definieras i ECBS-stadgan och SSM-förordningen.
Rekommendation 5
ECB godkänner rekommendationen med följande kommentarer:
ECB håller med om behovet av transparens i dess tillsynsverksamhet. I detta avseende offentliggörs SSM:s priori -
teringar som fokuspunkt och målet med tillsynsverksamheten. I “ECB:s årsrapport om tillsynsverksamheten”, som 
publiceras på ECB:s webbplats, rapporterar ECB om vilka åtgärder som vidtas för att uppnå detta mål. Dessutom 
publiceras omfattande statistik i årsrapporten. Denna inbegriper, men är inte begränsad till, antalet tillståndsförfa -
randen, rapporterade överträdelser mot EU-rätten, påföljds- och sanktionsåtgärder och antalet genomförda inspek -
tioner på plats efter riskkategori och kluster.
ECB står i nära kontakt med bankernas organisationer, och genomförde som en del av arbetet med “bankernas upp -
levelse av den gemensamma tillsynsmekanismen 2015” en undersökning som omfattade 94 av de (vid den tidpunk -
ten) 122 betydande instituten. Detta genomfördes i samarbete med de nationella bankföreningarna. Avsikten är att 
göra detta varje år. Rekommendationerna i Europeiska bankfederationens rapport följdes av svar från ordföranden 
och möten på teknisk nivå med bankernas representanter.
Efter att ha fokuserat på att göra den gemensamma tillsynsmekanismen fullt operationell kommer ECB att beakta 
möjligheten att göra egna undersökningar, under förutsättning att det finns ett tydligt mervärde. I synnerhet ska 
de inte överlappa med undersökningar som genomförs av andra intressenter, inklusive den undersökning som 
nämns ovan.
ECB kommer att fortsätta att utveckla en meningsfull och omfattande uppsättning indikatorer och på så sätt för -
bättra den information som offentliggörs i årsrapporten och på andra sätt.
Gemensamt svar på punkt 191–195
Se ECB:s kommentarer på punkterna 104 till 149.
ECB vill påpeka att den gemensamma tillsynsmekanismen, som uttrycks i punkt 9 i rapporten, består av ECB och de 
nationella behöriga myndigheterna. Alla beräkningar av bemanningsnivåer för de gemensamma tillsynsgrupperna, 
och även för inspektioner på plats, måste genomföras inom de institutionella ramar som fastställs i EU:s primärrätt. 
Det innebär att man respekterar ECB:s och de nationella behöriga myndigheternas olika institutionella arrange -
mang i en anda av samarbete och dialog.
Sedan fältarbetet för revisionen avslutades har det gjorts stora framsteg med att inrätta en gemensam utbildnings -
plan för SSM i och med skapandet av SGST, som stöds av en grupp experter från både ECB och nationella behöriga 
myndigheter. Detta kommer att börja ge konkreta resultat under hösten 2016.
ECB:s svar 131
Rekommendation 6
ECB godkänner rekommendationen med följande kommentarer:
ECB anser att en ändring av ramförordningen om SSM kanske inte behövs. Artikel 6.3 i SSM-förordningen fastställer 
tydligt att de nationella behöriga myndigheterna är skyldiga att bistå ECB i utförandet av dess uppgifter. Dess -
utom är de nationella behöriga myndigheterna skyldiga att samarbeta lojalt enligt artikel 6.2 i SSM-förordningen. 
I artiklarna 3 och följande i ramförordningen om SSM fastställs tydligt att de nationella behöriga myndigheterna är 
skyldiga att ställa personal från de nationella behöriga myndigheterna till förfogande för de gemensamma tillsyns -
grupperna. I artikel 4.5 i ramförordningen om SSM fastställs att ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska 
samråda med varandra om hur de nationella behöriga myndigheternas resurser ska användas vad gäller de gemen -
samma tillsynsgrupperna.
ECB har noga följt bemanningen av de gemensamma tillsynsgrupperna (i kvalitativa och kvantitativa termer) 
och kommer att fortsätta att göra det. ECB kommer också att undersöka, i konsultation med de nationella behö -
riga myndigheterna, hur det kan säkerställas att de gemensamma tillsynsgrupperna har tillräcklig bemanning 
vid alla tidpunkter. Om det anses nödvändigt kommer ett förslag om ändring av ramförordningen att lämnas till 
tillsynsnämnden/ECB-rådet.
Rekommendation 7
ECB godkänner rekommendationen och kommer att diskutera den i samband med rekommendation 10, med målet 
att genomföra den i slutet av 2018, med följande kommentarer:
ECB vill klargöra att det rättsliga ramverket för bildandet av gemensamma tillsynsgrupper är på plats. Artikel 4 
i ramförordningen har redan fastställt ett system för att utnämna ledamöter i de gemensamma tillsynsgrupperna 
utifrån en dialog mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna, liksom möjligheten för ECB att kräva att 
de nationella behöriga myndigheterna ändrar utnämnandet. I detta sammanhang ska åtgärder vidtas så att artikel 
4 kan användas till fullo, snarare än försvagas. ECB håller därför med om innehållet i rekommendationen, men anser 
att samarbetsdelen ska betonas. De gemensamma tillsynsgruppernas inrättande och funktion har sedan starten av 
SSM varit ett gemensamt arbete mellan ECB/SSM och de nationella behöriga myndigheterna/de nationella central -
bankerna. ECB förlitar sig på de nationella behöriga myndigheternas/de nationella centralbankernas förmåga att 
tillhandahålla personal med rätt nivå av expertkunskaper och erfarenhet, och kompletterande kunskaper för den 
gemensamma tillsynsgruppens profil.
Dessutom måste det betonas att varken de nationella behöriga myndigheterna eller ECB för närvarande är i en 
position där de har överskott på personal och kan välja ut personer med perfekt passande kunskaper för en viss 
gemensam tillsynsgrupp. ECB anser det därför också effektivt att tillämpa en aktiv förvaltning av enskilda fall där ett 
behov av ytterligare utveckling eller personaljusteringar identifieras. Införandet på prov av återkopplingsprocessen 
för SSM tillsammans med ytterligare utveckling av SSM:s utbildningsplan stöder detta tillvägagångssätt. Stärkandet 
av dessa verktyg är också i linje med innehållet i denna rapport och revisionsrättens övriga rekommendationer.
Det finns slutligen rekommendationer från avdelningen för kvalitetssäkring av tillsyn om att förfina metoden för 
att fastställa den gemensamma tillsynsgruppens storlek och sammansättning, och därmed koppla den till banker -
nas riskprofil och till programmet för tillsynsgranskning (SEP) i syfte att hantera riskprofilen. Rekommendationerna 
avser även att säkerställa att ett årligt förfarande genomförs gällande bemanning av de gemensamma tillsynsgrup -
perna i dialog med de nationella behöriga myndigheterna.
Rekommendation 8
ECB godkänner denna rekommendation, under förutsättning att juridiska (sekretess) och tekniska hinder kan över -
kommas. ECB kommer därför först att genomföra en genomförbarhetsstudie.
ECB:s svar 132
ECB anser att det är helt nödvändigt att ha en fullständig bild av tillsynsresurserna sett till kvantitet och kvalitet 
för att kunna använda resurserna effektivt. Hittills har dock arbetet med att framställa en sådan databas stött 
på väsentliga hinder ur ett juridiskt perspektiv, beroende på behovet av att respektera medlemsstaternas lag -
stiftning rörande skydd av personuppgifter. Med utgångspunkt i denna rekommendation kommer ECB att fort -
sätta utforska möjligheten att inrätta en sådan databas, dvs. ECB kommer att genomföra juridiska och tekniska 
genomförbarhetsstudier.
Rekommendation 9
ECB godkänner rekommendationen.
Rekommendation 10
ECB godkänner rekommendationen.
ECB påpekar att systemet inte ska vara överdrivet detaljerat och byråkratiskt med att diktera hur mycket personal 
som behövs i varje gemensam tillsynsgrupp. Personalresurserna ska istället förvaltas effektivt, med ett visst mått av 
självbestämmande för ledningen.
Rekommendation 11
ECB godkänner rekommendationen.
Vad gäller den regelbundna översynen av klustermetoden observerar ECB att den regelbundna översynen vartan -
nat år nu är på gång.
Rekommendation 12
ECB godkänner rekommendationen.
Personalen på ECB:s centrala avdelning för inspektioner på plats har stadigt ökat för att tillhandahålla fler upp -
dragschefer för inspektionsteam från ECB. Aktivt, ovillkorligt stöd från kollegor från de nationella behöriga myndig -
heterna är avgörande för detta. Samordnarna för de gemensamma tillsynsgrupperna ibland efter förslag från den 
centrala avdelningen för inspektioner på plats beslutar vilka inspektioner som ska ledas av ECB och vilka som inte 
ska det.
Med detta sagt, och baserat på historiska förfrågningar samt ökade lokala påfrestningar i vissa länder, medger inte 
den nuvarande personalsituationen att ECB deltar i alla de inspektioner som ska ledas av ECB: regelbundna inspek -
tioner på plats, tematiska granskningar, nödsituationer osv. Även om visst optimeringsarbete fortfarande pågår till 
exempel främjandet av blandade team och verktyg osv. skulle ytterligare personal för inspektioner på plats behövas 
för att möta efterfrågan.
Rekommendation 13
ECB godkänner rekommendationen.
ECB vill påpeka att vad gäller den del av rekommendationen som avser it-systemet kommer den nya version 2.0 av 
IMAS delvis att lösa problemet. Vad gäller kvalifikationer och kompetens hos inspektörer från de nationella behö -
riga myndigheterna bör införandet av SSM:s utbildningsplan delvis lösa problemet.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 29.6.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 28.6.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 18.10.2016
Revisionsrätten tog emot Europeiska centralbankens officiella svar på alla språk 19.10.2016
År 2012 beslutade EU:s ledare att bankerna i euroområdet 
skulle underställas tillsyn inom den gemensamma 
tillsyns  mekanismen. ECB skulle spela en central roll, men 
de nationella behöriga myndigheterna skulle också 
fullgöra många funktioner. I den här rapporten undersöker 
vi hur ECB har byggt upp den gemensamma 
tillsynsmekanismen, hur arbetet är organiserat och vilka 
svårigheterna är.
Vi konstaterade att en komplex tillsynsstruktur har 
inrättats på relativt kort tid, men att den komplexa 
strukturen i det nya systemet innebär en utmaning, 
särskilt på grund av att den är alltför beroende av resurser 
från nationella tillsynsmyndigheter. Det innebär att ECB, 
trots sitt övergripande ansvar, inte har tillräcklig kontroll 
över några viktiga aspekter av banktillsynen.
ECB gav inte revisionsrätten tillgång till tillräckligt mycket 
information för att vi skulle kunna utvärdera fullt ut om 
ECB förvaltar den gemensamma tillsynsmekanismen 
effektivt när det gäller styrning, extern tillsyn och 
inspektioner på plats.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN