RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Om tillämpningen av rådets beslut 1999/297/EG av den 26 april 1999 om att upprätta en gemensam infrastruktur för statistisk information om industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Förord

I. Inledning

II. Åtgärder som lett till rådets beslut

III. Genomförande av rådets beslut

3.1. Utarbetande av ett statistiskt informationssystem om audiovisuella och närliggande sektorer

3.2. Insamling och behandling av uppgifter

3.3. Spridning av resultaten

3.4. Metoduppföljning

IV. Framsteg efter typ av åtgärd som planeras i rådets beslut

V. Helhetsbedömning

BILAGA

BILAGA 1. ÖVERSIKT ÖVER SÄRSKILDA STATISTIKÅTGÄRDER

BILAGA 1. BIHANG 1: ÖVERSIKT ÖVER NYA VARIABLER SOM INGÅR I AUVIS FRÅGEFORMULÄR 2000 - 2001

BILAGA 1 - BIHANG 2 (avser åtgärd B - 2) AUVIS FRÅGEFORMULÄR 2000: JÄMFÖRELSE MED 1999 ÅRS FRÅGEFORMULÄR

BILAGA 1 - BIHANG 3 (avser åtgärd B - 2) PROV PÅ AUVIS FRÅGEFORMULÄR 2000 (engelska, tyska, franska)

BILAGA 1 - BIHANG 4 (avser åtgärderna A - 1 / A - 2 / A - 4)

Rapporteringsläget i september 2001 (AUVIS frågeformulär, användarbehovsstudie / förteckning)

BILAGA 2 - PUBLICERING AV AUDIOVISUELL STATISTIK (avser åtgärd B - 6)

BILAGA 3 - FÖRESLAGNA ÄMNEN FÖR PILOTUNDERSÖKNINGAR OCH METODSTUDIER

BILAGA 4 - KÄLLOR OCH REFERENSER

Förord

1. Denna rapport avser tillämpningen av rådets beslut 1999/297/EG [1] om att upprätta en gemensam infrastruktur för statistisk information om industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer. Den är en lägesrapport och beskriver det arbete som utförts under första hälften av beslutets femåriga giltighetstid.

[1] EGT L 117, 5.5.1999, s. 39

2. I kapitel II i rapporten anges skälen till rådets beslut, situationen innan det trädde i kraft och de åtgärder som ledde fram till dess utformning.

3. En översikt av det arbete som gjorts för att genomföra rådets beslut under perioden 1999-2001 ges i kapitel III. Där sammanfattas åtgärderna i form av utarbetande av ett informationssystem, insamling av uppgifter och spridning av resultaten. Tabellen i bilaga 1 ger en översikt över de enskilda statistikåtgärderna.

4. Framstegen för varje typ av åtgärd som planerats genom rådets beslut beskrivs ingående i kapitel IV. Enligt artikel 5 i rådets beslut ingår verksamheten fram till hösten 2001. I bilaga 2 anges de skrifter som publicerats under denna tid. I bilaga 3 redovisas de ämnen som föreslås för pilotundersökningar och metodstudier under giltighetstiden för rådets beslut efter undersökningen av användarnas behov. I bilaga 4 slutligen anges de källor och referenser som använts vid utarbetandet av denna rapport.

5. I kapitel V sammanfattas framstegen hittills. Några svårigheter noteras, men den övergripande bedömningen är positiv. Betydande framsteg har gjorts med att förbättra tillgången på audiovisuell statistik, och de flesta medlemsstaterna har gjort en aktiv ansträngning inom detta område. I rapporten rekommenderas fortsatt tillämpning av beslutet, varvid nästa fas bör inriktas på pilotstudier från medlemsstaternas sida och nya metodstudier för att lösa särskilda frågor.

I. Inledning

Denna studie avser tillämpningen av rådets beslut 1999/297/EG [2] om att upprätta en gemensam infrastruktur för statistisk information om industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer. I beslutet framhålls särskilt att en tillförlitlig informationsinfrastruktur bör skapas genom särskilda statistikåtgärder och att ett nytt informationssystem bör upprättas på grundval av företagsstrategin och en ändamålsenlig statistik.

[2] EGT L 117, 5.5.1999, s. 39-41

I kapitel III i denna studie sammanfattas det arbete som gjorts under perioden 1999-2001 i form av utveckling av ett informationssystem, insamling och behandling av uppgifter, spridning av resultat och metoduppföljning. För att kommissionen skulle kunna genomföra detta arbete antogs genom kommissionens beslut 1999/841/EG [3] en första serie om 14 särskilda statistikåtgärder [4] under perioden 1999-2001. I tabellen i bilaga 1 sammanfattas resultaten av de fyra åtgärder (A 1-4) som skulle vidtas av nationella myndigheter, och av de tio åtgärder (B 1-10) som skulle vidtas av Eurostat. Framstegen per åtgärdstyp framgår av kapitel IV.

[3] EGT L 326, 18.12.1999, s. 65-67

[4] EGT L 52, 22.2.1997,s. 1 (Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik)

En övergripande bedömning av tillämpningen av rådets beslut ges i kapitel V. Totalt sett är bedömningen positiv, men det finns utrymme för att konsolidera de framsteg som gjorts, minska fördröjningen av dataöverföringen från vissa medlemsstater till Eurostat och förbättra resultatens kvalitet och tillförlitlighet.

II. Åtgärder som lett till rådets beslut

På EU-nivå gjorde Eurostat ett första försök att samla in harmoniserad information för hela sektorn för audiovisuella tjänster genom att de nationella statistiska instituten satte igång en pilotundersökning 1993-1994. Flera variabler samlades in av Eurostat med hjälp av ett nätverk av korrespondenter i de nationella statistiska instituten och publicerades i en första "Audiovisuell statistikrapport 1995". Sedan dess har datainsamlingssystemet "AUVIS" [5] stegvis utvidgats och utvecklats vidare i samarbete med 18 EU/Efta-medlemsstater.

[5] "AUdioVisual and related sectors statistics Information System"

I rådets beslut 93/464/EEG av den 22 juli 1993 om ramprogram för prioriterade åtgärder för statistik 1993-1997 [6] fastställs att den audiovisuella sektorn bör anses som en prioriterad tjänstesektor på gemenskapsnivå och att ett nytt informationssystem bör upprättas på grundval av företagsstrategin och en ändamålsenlig statistik. Bilaga I, avdelning III i gemenskapens statistiska program 1998-2002 [7] avser analyser av användarnas behov, bedömning av källor, insamling av data och test av metoder genom pilotstudier inom de audiovisuella sektorerna.

[6] EGT L 219, 28.8.1993, s. 1

[7] EGT L 42, 16.2.1999, s. 12

På nationell nivå har statistik över audiovisuella tjänster inte alltid haft särskilt hög prioritet i det politiska arbetet. Den audiovisuella sektorn verkade emellertid vara av särskilt intresse när audiovisuella tjänster införlivades med GATS-korgen (General Agreement on Trade in Services). Detta medförde ett behov av en utvidgning av GATT:s databas till tjänster i allmänhet och audiovisuella tjänster i synnerhet. Mera allmänt uppstod ett behov av information om handel och investeringar inom den audiovisuella sektorn, även bland tjänstemän och beslutsfattare.

Den europeiska kulturpolitiken var också av stort intresse, och i den "första rapporten om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder" betonade Europeiska kommissionen den kulturella dimensionen av film- och TV-programindustrin, som gick utöver dess ekonomiska dimension. Att stärka den audiovisuella sektorn i Europa avsågs också borga för stor mångfald med gemenskapens olika språk och kulturer representerade.

Kommissionen (GD Utbildning och kultur) framhöll att statistiska uppgifter för den audiovisuella sektorn behövs på europeisk nivå för marknadsobservation, för kartläggning av problem, för utveckling av en politik som svarar mot de kartlagda problemen och för övervakning av effekten på politiken. Särskilt behövs uppgifter fortfarande i handelsförhandlingar och i förhandlingar om anslutning till EU. Kommissionen behöver också detaljerad information i samband med direktivet om "Television utan gränser" och programmet Media Plus. Konvergensen mellan information och kommunikation och den audiovisuella industrin, tillsammans med framväxten av nya medie- och multimediaprodukter skapar nya behov av uppgifter.

III. Genomförande av rådets beslut

Rådets beslut var alltså resultatet av kommissionens och EU:s statistikanvändares behov av att lätt kunna följa den audiovisuella marknaden och resultaten av de politiska åtgärderna.

För att underlätta tillämpningen av de olika delarna av rådets beslut började Eurostat utarbeta ett handlingsprogram med prioriteringar. Med hjälp av Eurostats arbetsgrupp för audiovisuell statistik inrättades en arbetsgrupp med medlemsstater för att styra processen.

3.1. Utarbetande av ett statistiskt informationssystem om audiovisuella och närliggande sektorer

Strategin styrdes av användarnas behov, den audiovisuella sektorns och dess delsektorers statistiska natur och tillgången på uppgifter. Särskilt motsättningen mellan användarnas behov och möjligheten att samla in uppgifter skapade prioriteringar. En riktlinje för åtgärden var att undvika redundans och motstridiga källor till information om likartade ekonomiska variabler.

Alla medlemsstater har redan strukturer för insamling av uppgifter om vissa grenar av den audiovisuella sektorn. I några fall är dessa strukturer väl utvecklade. Inom vissa delar av sektorn som förändras snabbt är emellertid befintliga system ojämna eller otillräckliga. Dessutom gör tillkomsten av ny sändningsteknik på senare tid och konsekvenserna av denna att nya tjänster och produkter måste ingå.

Under 1999 och 2000 inriktade sig därför Eurostat på att samla och förbättra databasens innehåll och att lägga en grund för det arbete som skulle göras under femårsprogrammet. Det frågeformulär som skickades till medlemsstaterna i juni 1999 diskuterades vid det följande mötet med arbetsgruppen, och kommentarer och förslag från de svarande togs med i påföljande års formulär. Erhållna uppgifter behandlades, och resultaten publicerades i databasen New Cronos [8] och i flera publikationer, som förklaras nedan (se 3.3).

[8] Se fotnot 19

Beträffande den rättsliga ramen godkände Statistiska programkommittén (SPC) ett utkast till beslut från kommissionen för en serie åtgärder som skulle genomföras fram till juni 2001 [9]. Det arbete som skulle genomföras under tiden juli 2001-april 2004 diskuterades vid mötet med arbetsgruppen för audiovisuell statistik hösten 2000. Statistiska programkommittén godkände ett nytt utkast till kommissionsbeslut i mars 2001.

[9] "Rådets beslut och dess konsekvenser", 1999 - Arbetsdokument, Eurostat

3.2. Insamling och behandling av uppgifter

Eurostat har utarbetat en ram och metodhandbok för insamling av uppgifter. Ett frågeformulär utformades för att samla in uppgifter via medlemsstaternas nationella statistiska institut, och resultaten lagrades i en databas. Databasen New Cronos utökades i augusti 1999 med avsnitt om audiovisuella tjänster, produktion, distribution och visning av film, video, ljudupptagningar samt kabel- och satellitdata. De nationella statistiska instituten har direkt tillgång till New Cronos, och i uppbyggnadsfasen ombads medlemsstaterna att utvärdera uppgifterna.

Sommaren 2000 lämnade GD Utbildning och kultur till Eurostat ett förslag till en förteckning över uppgifter som skulle samlas in 2000-2002 inom ramen för AUVIS. Metoderna för insamling av nödvändiga uppgifter hänger samman med tillgången på uppgifter att hämta ur olika befintliga källor. Uppgifter skulle exempelvis kunna samlas in direkt från branschorganisationerna eller medlemsstaterna inom AUVIS frågeformulär. Medlemsstaterna ombads yttra sig om hur de nya variablerna lämpligen kunde samlas in via AUVIS nya frågeformulär.

Vissa viktiga frågor om mediapolitik har inte samma vikt för hela sektorn för audiovisuella tjänster utan är relevanta endast för vissa audiovisuella delsektorer (exempelvis frågan om avreglering av televisionen och dess ekonomiska och kulturella konsekvenser). Detta innebär att det finns ett stort behov av en lämplig indelning av den audiovisuella tjänstesektorn.

3.3. Spridning av resultaten

År 2000 utkom tre publikationer: en allsidig publikation i serien "detaljerade tabeller" och två utgåvor av Statistik i fokus (om filmsektorn och videosektorn). Dessutom uppdaterades databasen New Cronos i augusti 2000 på grundval av resultaten av AUVIS-undersökningen 1999. I Eurostats insamling av uppgifter deltog Efta-länderna (utom Liechtenstein) och vissa icke-europeiska länder (USA, Kanada, Japan och Australien).

För 2001 planerades en allsidig publikation och tre utgåvor av Statistik i fokus baserade på resultaten av AUVIS insamling av uppgifter 2000. Den senaste publikationen "Statistik över audiovisuella tjänster, 1980 - 2000" innehåller åtta huvudavsnitt som tar upp följande frågor: audiovisuella tjänster och reklam, audiovisuell produktion och distribution, filmvisning, video och DVD, television, kabel och satellit, ljudupptagningar och radio. Där innehåller också allmän information om andra områden (bl.a. basindikatorer och informationsteknik). Publikationen omfattar tjugo länder (femton EU-länder, Island, Norge, Schweiz, Förenta staterna och Japan).

3.4. Metoduppföljning

Vid arbetsgruppens möte i juli 1999 kom man överens om att en av de prioriterade frågorna skulle vara att samla in strukturell företagsstatistik för området enligt rådets förordning om statistik rörande företagsstrukturer [10] och sektorskapitlet om den globala ramen. Flera svårigheter som är specifika för audiovisuell företagsstatistik och rör nationell bokföringspraxis (t.ex. behandling av investeringar i immateriella tillgångar) uppkom. Sysselsättning, export och import, koncentrationskvoter och en detaljerad uppdelning av omsättningen ansågs också vara viktiga frågor att studera. Det framhölls att metodfrågorna var minst lika viktiga som insamlingen av uppgifter, och frågor om t.ex. de kortlivade företagen togs särskilt upp i detta sammanhang.

[10] Den allmänna metodramen för företagsstatistik beaktar rådets fjärde direktiv (nr 78/660 av den 25 juli 1978) och rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (ESA 1995) och, när det gäller definition av variabler, rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer.

Kommissionen (GD X - numera GD Utbildning och kultur) framhöll betydelsen av att metodarbetet är klart inriktat på "användarnas behov". På EU-nivå måste metodstudier betraktas som verktyg dels för att förbättra och utveckla de redan befintliga begreppsramarna (handbok i företagsstatistik, övergripande AUVIS-metodik), antingen genom förfining och utveckling av befintliga begrepp eller genom utveckling av begrepp och områden som inte ingår, dels för att medlemsstaterna ska få kunskap om nuvarande statistiska metoder så att dessa kan omsättas i praktiken.

Som ett första steg i detta metodarbete prioriterades därför uppdatering och publicering via webben av AUVIS handböcker för den aktuella perioden, som förklaras nedan (se avsnitt III, åtgärd B 3).

IV. Framsteg efter typ av åtgärd som planeras i rådets beslut

I enlighet med artikel 3 ledde tillämpningen av det beslut, som enligt avtal [11] mellan medlemsstaterna och kommissionen fick finansiellt bidrag, till särskilda statistikåtgärder. För att kommissionen skulle kunna vidta dessa åtgärder måste de godkännas av Statistiska programkommittén och därefter genomföras genom ett kommissionsbeslut. En första serie om fjorton åtgärder offentliggjordes i december 1999. Där redovisades det planerade arbetet för 1999-2001. Det bör särskilt noteras att gemenskapsstöd medgavs till medlemsstaternas arbete med användarbehovsstudier, uppdatering av källförteckningen och seminarier med leverantörer av uppgifter. Kommissionen bad också medlemsstaterna fylla i och skicka tillbaka AUVIS årliga frågeformulär, som år 2000 skickades ut i augusti. De fjorton åtgärderna var följande:

[11] Inget avtal undertecknades med Belgien, Luxemburg eller Österrike.

Fyra arbetsmoment att utföras av de nationella myndigheterna:

Beskrivning av arbetsmomenten // Planerad tidpunkt för slutförande

A 1 - Varje medlemsstat ska undersöka vilka statistiska behov som de nationella användarna prioriterar. (Områden motsvarande Auvis-indelningen analyseras). // Juni 2000

A 2 - Varje medlemsstat skall uppdatera förteckningen över nationell statistik och dess källor. // Dec. 2000

A 3 - Nätverket av kontakter mellan medlemsstaterna och viktigare statistikproducenter kan utvecklas genom seminarier i de intresserade medlemsstaterna (frivilligt). // Sept. 2000

A 4 - Varje medlemsstat skickar under år 2000 till Eurostat det frågeformulär om audiovisuell statistik (företag, funktioner och produkter) som redan finns tillgängligt eller kan erhållas från de behöriga nationella myndigheterna. (Frågeformuläret, som bygger på Auvis-indelningen, skulle skickas till medlemsstaterna under andra kvartalet år 2000). // Sept. 2000

Tio arbetsmoment utförs av Eurostat:

Beskrivning av arbetsmomenten // Planerad tidpunkt för slutförande

B 1 - Uppdatering av det särskilda kapitlet om audiovisuella tjänster i Eurostats handbok i företagsstatistik. // Mars 2000

B 2 - Uppdatering och publicering via Internet av den allmänna metodhandboken i audiovisuell statistik. // Dec. 2000

B.3. -

--Metodstudier i specifika ämnen ur följande breda ämnesområden:

--Statistik över företagsstrukturer inom audiovisuella och närliggande sektorer.

--Statistik över utvalda delsektorer, t.ex. filmproduktion, TV och radio.

--Utvalda ämnen, t.ex. internationell handel med tjänster inom audiovisuella och närliggande sektorer, internationella samproduktioner och nya medier. // Sept. 2001

B 4 - Bearbetning av medlemsstaternas uppgifter från 1999 års frågeformulär samt publicering av resultaten i Eurostats databas och i publikationer. // Dec. 1999

B 5 - Deltagande i seminarier som på frivillig basis anordnas av medlemsstaterna för att utveckla nätverken för kontakter mellan medlemsstaterna och viktigare uppgiftslämnare. // Sept. 2000

B 6 - Bearbetning av uppgifter från 2000 års frågeformulär till medlemsstaterna samt publicering av resultaten i Eurostats databas och i publikationer. // Dec. 2000

B 7 - Anpassning av Eurostats befintliga datasystem för att ta emot, validera, omvandla och lagra statistik som samlats in av medlemsstaterna och internationella organisationer. // Juni 2001

B 8 - Jämförelser mellan medlemsstaternas nuvarande statistiksystem för att skapa bättre enhetlighet. // Juni 2001

B 9 - Studier av vilka statistikbehov som kommissionen prioriterar. // Nov. 1999

B 10 - Studier av vilka statistikbehov som prioriteras av de internationella organisationer som är verksamma på området. // Mars 2000

Åtgärd A-1, enligt artikel 2.1 a i rådets beslut, avser "analys och utvärdering av användarnas (gemenskapsinstitutioner, offentliga förvaltningar, nationella branschorgan, internationella organisationer, ekonomiska aktörer) efterfrågan på statistiska uppgifter (företag, funktioner och produkter) inom den audiovisuella sektorn och den effekt insamlingen av statistiska uppgifter inom den audiovisuella sektorn har på företag, särskilt små och medelstora företag."

Sammanfattning - Tolv medlemsstater (alla EU-länder utom Belgien, Luxemburg och Österrike) genomförde "användarbehovsstudier" år 2000 och lämnade in rapporter till Eurosta tunder perioden juni 2000-maj 2001. En slutrapport som omfattade alla "användarbehovsstudier" utarbetades i maj 2001 med rekommendationer om ytterligare utveckling av AUVIS metodik och insamling av uppgifter.

Som tidigare nämnts föreskrivs i rådets beslut att medlemsstaterna skall vidta fyra typer av åtgärder. Den första är "användarbehovsstudier". Dessa gjordes under första halvåret 2000.

Tolv medlemsstater (alla EU-länder utom Belgien, Luxemburg och Österrike) genomförde "användarbehovsstudier" år 2000. Kommissionen bidrog med 25 000 euro till vart och ett av dessa länder för att delfinansiera kostnaderna för åtgärderna A-1, A-2 och A-3. I undersökningarna kartläggs viktiga användare inom den offentliga och den privata sektorn och alla delsektorer på den audiovisuella marknaden. Användarna uppmanades kommentera 1999 års frågeformulär, ge motiverade prioriteringar, specificera behov som inte ingick i frågeformuläret och nationella behov av överstatliga uppgifter samt kommentera uppgiftsinsamling, metoder och spridningsbehov. Medlemsstaterna lämnade rapporter till Eurostat i juni 2000-maj 2001.

Prioriteringarna från medlemsstaternas användare samlades in av de nationella statistiska instituten (eller motsvarande nationella organ enligt medlemsstaternas val). Det skedde huvudsakligen med hjälp av ett frågeformulär som ibland kompletterades med telefonkontakter eller intervjuer (utom i Frankrike, där undersökningen enbart gjordes genom intervjuer). Frågeformuläret byggde på de nationella riktlinjer för rapportering som utarbetats av Eurostat och där de tänkbara användare som skulle kunna kontaktas delades in i tre huvudkategorier:

a) Statliga. I denna kategori finns nationella förvaltningar som särskilt ansvarar för audiovisuella medier och kulturpolitik (t.ex. kultur-, medie- och kommunikationsministerier, nationella filminstitut/centra, nationella audiovisuella organ och myndigheter, organ som styr sändningsverksamhet). Den omfattar också andra nationella förvaltningar, för vilka audiovisuella sektorer är relevanta (t.ex. ekonomi-, handels- och industriministerier).

b) Branschorganisationer och andra sektorsoperatörer/sammanslutningar. I denna kategori ingår nationella branschorganisationer och sammanslutningar som representerar marknaden, branschen eller operatörer, sektorsspecifika organisationer (t.ex. nationella sammanslutningar av biografägare och kabeloperatörer, nationella grupper och sammanslutningar inom grammofonindustrin, videoindustriförbund, sammanslutningar av reklambyråer, antipiratorganisationer). Den omfattar också viktiga och representativa företag eller operatörer inom sektorer där företagen är stora och få (t.ex. TV-företag, filmdistributörer, större biografkedjor).

c) Forskarsamhället, massmedier, allmänheten och andra. I denna kategori ingår forskarsamhällets akademiska sektor (universitet eller liknande) och privata ekonomiska forskningsinstitut med institutioner för audiovisuella och massmediala frågor. Likaså ingår affärstidskrifter och tidningar inom sektorn (journalister som skriver om audiovisuella och andra medier). I kategorin ingår också konsumentsammanslutningar och konsumenttidningar (ett sätt att nå allmänheten).

Eurostat gjorde tre olika undersökningar:

-Europeiska kommissionens generaldirektorat, särskilt GD Utbildning och kultur, diskuterade åren 1999/2000 sina behov i ett avdelningsövergripande samrådsförfarande mellan flera av kommissionens generaldirektorat (GD Konkurrens, GD Utbildning och kultur/enhet Cl, GD Utbildning och kultur/enhet C2, GD Utbildning och kultur/enhet C3, GD Handel, GD Informationssamhället och GD Inre marknaden).

-En utvald grupp överstatliga organisationer, bl.a. EAO [12], OECD [13], EBU [14], och IVF [15] visade särskilt stort intresse, meddelade Eurostat sina särskilda behov och erbjöd sig att medverka i undersökningen.

[12] European Audiovisual Observatory

[13] Den internationella samarbetsorganisationen för ekonomisk utveckling (Organisation for Economic Cooperation and Development)

[14] Eurovisionen (European Broadcasting Union)

[15] International Video Federation

-Nationella användare i ovannämnda tre viktiga användarkategorier deltog år 2000 i en specialundersökning som genomfördes av deras statistikbyråer och byggde på Eurostats riktlinjer.

De ansåg att vissa aspekter som företag, ekonomisk information, strukturdata, produktion och leverans av innehåll och därtill knuten hushållsutrustning hade samma vikt. Sysselsättningen i den audiovisuella sektorn framstod dock som något viktigare än andra aspekter.

En slutsammanfattning som innehåller alla "användarbehovsstudier" utarbetades i maj 2001 och där redovisas den faktiska överensstämmelsen mellan redan insamlade uppgifter (och ram) och det behov som uttryckts av de olika användarkategorierna. I en första del analyseras prioriteringarna. Viktigast var att fastställa högsta och lägsta prioritet för olika användartyper, AUVIS-marknader och - på medlemsstatsnivå - för olika länder. I en andra del dras slutsatser för vidareutvecklingen av AUVIS metod och AUVIS uppgiftsinsamling. I rapporten studeras också vad för slags ytterligare uppgifter som behövs och vilka ändringar som kan göras inom ramen för den aktuella insamlingen och den befintliga årliga uppgiftsinsamlingen för att fylla behovet av fullständig audiovisuell statistisk information.

Åtgärd A-2, enligt artikel 2.1 b i rådets beslut, avser "analys av befintlig statistik (om företag, funktioner och produkter) samt dess källor."

Sammanfattning - Flertalet medlemsstater som deltog i "användarbehovsstudien" lämnade förteckningar i september 2000-mars 2001 (två länder lämnade dem senare). En rapport om de mottagna förteckningarna utarbetades i mars 2001 och uppdaterades i september 2001.

Denna åtgärdskategori syftar till en analys av befintlig statistik och källor i varje medlemsstat. Det är en fördjupning av de senaste årens samarbete med medlemsstaterna.

De frågeformulär som skickats ut tidigare fångade upp flertalet uppgifter som är kända för Eurostat. Det fanns emellertid vissa luckor, och som ett första steg för att skaffa fram uppgifter gjordes en inventering av befintlig statistik och källor. Eurostat bad medlemsstaterna göra en sådan inventering för sina länder år 2000 i syfte att ge en klar och fullständig beskrivning av tillgången på uppgifter. Analysen användes som grund vid bedömningen av den aktuella datasituationen. De befintliga källorna kunde klassificeras efter tre egenskaper:

-Om de lämnade uppgifter regelbundet eller endast efter en särskild undersökning.

-Om de lämnade uppgifter från flera länder (harmoniserade eller ej) eller endast nationella uppgifter.

-Om de kom från officiella källor (nationella statistiska institut, ministerier, andra sektorsorgan inom regeringar, andra offentliga överstatliga organ osv), eller icke-officiella källor (yrkessammanslutningar eller organ, marknadsforskningsinstitut osv).

Varje land fick fullständiga dokument med källförteckningar och detaljerad information för varje markerad tillämplig variabel när det gäller tillgänglighet, periodicitet och spridning. Vid mötet med EES arbetsgrupp i oktober 2000 diskuterades definitionen av "offentliga"/"officiella" och "primära"/"sekundära" källor. De nationella statistikorganen ansvarar för officiell statistik och garanterar teoretiskt en harmoniserad ram, men det konstaterades att dessa officiella källor inte nödvändigtvis täcker all den statistik som begärs. Det föreslogs att ytterligare information skulle ingå.

De medlemsstater som deltog i "användarbehovsstudien" lämnade förteckningar under perioden september 2000-mars 2001 (två länder lämnade dem senare: Nederländerna i maj 2001 och Irland i augusti 2001). En rapport om de mottagna förteckningarna utarbetades i mars 2001 och uppdaterades i september 2001.

Åtgärd A-3, enligt artikel 2.1 d i rådets beslut, avser "frivilligt deltagande i pilotstudier i syfte att pröva arbetsmetoder i praktiken och främja skapande av gemenskapsstatistik (om företag, funktioner och produkter)."

Sammanfattning - Seminarier hölls i Finland (juni 2000), Portugal (oktober 2000), Storbritannien (november 2000) och Spanien (december 2000).

Rådets beslut avsåg att främja nödvändig anpassning i de olika medlemsstaterna, så att de nationella statistikkanalerna används optimalt och att lämplig information om de olika audiovisuella marknaderna erhålls.

För att optimera medlemsstaternas ansträngningar och medverka till att påskynda nödvändig anpassning uppmuntrade Eurostat medlemsstaterna att anordna sådana seminarier med viktigare nationella uppgiftslämnare i följande syften:

-Att utveckla/förbättra det befintliga nationella informationsnätverket för att få en god bild av befintliga uppgifter och källor och optimera medlemsstaternas arbete.

-Att främja informationsutbytet om nationell praxis och kanaler för insamling och spridning av uppgifter. Detta är också ett sätt att öka de nationella uppgiftslämnarnas medvetenhet om Eurostats verksamhet och om det arbete som genomförs med medlemsstaterna inom gemenskapsstatistikens ram.

-Att optimera nationell analys och informationsutbyte om metodfrågor (nationellt och tillsammans med Eurostat).

Syftet med och ämnesvalet för de nationella seminarierna kunde alltså variera mellan medlemsstaterna, förutsatt att det främjade utvecklingen av nätverk. Under den aktuella perioden hölls seminarier i Finland (juni 2000), Portugal (september 2000), Storbritannien (november 2000) och Spanien (december 2000).

Vid seminariet i Portugal (28-29 september 2000) diskuterades ämnen med inriktning på den audiovisuella sektorn kontra informationssamhället och den digitala eran. Två panelgrupper bildades:

-Gruppen för "Audiovisuell demografi och sysselsättning" inriktade sig på de allt större förändringarna på detta verksamhetsfält, och särskilt på vissa frågor som hänger samman med koncentrationen av tjänster och framväxten av nya företag som undersöker segmenteringen av innehållet i en strävan att specialisera sig på nischmarknader. Den undersökte också arbetets organisation (kontraktsanställda, tillfälligt anställda osv), utvärdering av denna samt arbetskraftens kvalitet (t.ex. kompetens, utbildning och yrkeserfarenhet).

-Gruppen för "Produktion, nya marknader och nya företag" diskuterade strategier för diversifiering i tjänsteleveransen på detta verksamhetsfält. Den tog upp frågor om hur man skall utvärdera och dela in produktionen av audiovisuella tjänster (produkter och marknadssegment). Den undersökte också affärsförbindelser och analyserade konsekvenserna av nätverksbildning och fusioner, dotterbolag, virtuella företag osv Konkurrenskraft och företags prestationer diskuterades också.

I Lissabonseminariet deltog 80 personer. De viktigaste resultaten fanns på det nationella statistiska institutets webbplats, och mötesprotokollen översattes till engelska. Portugal uppgav att mötet var framgångsrikt och slutsatserna positiva och att det bör stimulera till ett effektivt nätverk.

I Spanien hölls ett seminarium den 18 december 2000. De som hade svarat på undersökningen om användarbehov bjöds in. Deltagarna kom i huvudsak från regeringsanslutna och sektorsspecifika sammanslutningar. Mötet behandlade samarbetet mellan det nationella statistiska institutet och Eurostat i den audiovisuella sektorn, strukturundersökningar av audiovisuella tjänster (åren 1992 och 1997) och preliminära resultat av användarbehovsstudien.

Seminarierna i Finland och Storbritannien, där Eurostat deltog, kommenteras under "Åtgärd B - 5" nedan.

Åtgärd A-4, enligt artikel 2.1 c i rådets beslut, avser "årligt översändande till Eurostat av den statistik som redan finns tillgänglig eller kan erhållas från behöriga nationella myndigheter (företag, funktioner och produkter)."

Sammanfattning - AUVIS frågeformulär som använts under tidigare år omarbetades i juni/juli 2000 så att det skulle bli mera användarvänligt. Det skickades ut för insamling av uppgifter till medlemsstaterna och Efta-länderna under första hälften av augusti 2000 med tidsfrist till den 15 oktober 2000 för insändning av uppgifter. De flesta medlemsstaterna skickade in sina uppgifter före utgången av år 2000. De sista uppgifterna kom in i mars 2001. Inga uppgifter erhölls från Österrike (eller, när det gäller Efta-länderna, från Schweiz).

Eurostat omarbetade i juni/juli 2000 det elektroniska AUVIS-frågeformulär som använts tidigare år (Excelformat) för att göra det mera användarvänligt. Medan det i 1999 års omgång fanns en Excelfil för varje avsnitt i frågeformuläret, slogs de olika avsnitten i frågeformuläret år 2000 samman till en enda fil, och formatet ändrades från vertikalt till horisontellt. Audiovisuella tjänster infördes, film- och videostatistiken omarbetades och TV-, radio-, kabel- och satellitverksamheten strukturerades om.

AUVIS frågeformulär 2000 skickades ut med e-post i augusti 2000 (till EU:s medlemsstater och Efta-länderna) tillsammans med en förteckning över definitioner. Tyska språkversioner skickades till Tyskland och Österrike, franska språkversioner till Frankrike, Belgien och Luxemburg samt engelska språkversioner till övriga länder. Frågeformulär med de uppgifter som samlats in föregående år ifyllda upprätttades på begäran för tio av länderna och skickades ut i början av september 2000.

Frågeformuläret bestod av tolv huvudkapitel enligt bifogade översikt (se bilaga 1, bihang 1) och bestod av 93 huvudindikatorer. År 2000 utelämnades några frågor (främst om radions genomslag - som numera nästan är ett föråldrat ämne - och om TV-sektorn), och antalet variabler (rader) minskades till 501, jämfört med 542 i 1999 års version, trots att 38 nya variabler tillkommit (se översikt i bilaga 1, bihang 2). Ett exempel på frågeformuläret på vart och ett av de tre språken fogas till denna rapport som bilaga 1, bihang 3.

Rapportperioden förkortades dessutom till tre år (1997-1999). En ordlista på engelska med definitioner (Wordfil) som hörde till frågeformuläret skickades också. Sedan oktober 2000 finns ordlistan också på tyska och franska.

Den 15 oktober 2000 fastställdes som en första frist för insändning av uppgifter. De flesta medlemsstaterna skickade in sina uppgifter i slutet av år 2000, även om de sista uppgifterna inkom i mars 2001. Länderna uppmanades rapportera de svårigheter de stött på när de fyllde i frågeformuläret och vid vilken tidpunkt de skulle kunna skicka sina bidrag i framtiden.

Vid arbetsgruppens möte i december 2000 framhöll GD Utbildning och kultur betydelsen av att få uppgifter särskilt med hänsyn till att ett nytt meddelande om film skulle utarbetas till påföljande år. Det beslutades då att det omarbetade frågeformuläret skulle skickas i mars 2001 till medlemsstaterna för kommentarer. En översikt över rapporteringsläget i september 2001 ges i bilaga 1, bihang 4.

I maj 2001 uppdaterades AUVIS frågeformulär åter något (videospel och Internetbaserade tjänster togs med) och skickades till medlemsstaterna för att fyllas i senast i november 2001.

Åtgärd B-1, enligt artikel 2.2 a i rådets beslut, avser uppdatering av det särskilda kapitlet om audiovisuella tjänster i Eurostats handbok i företagsstatistik.

Sammanfattning - Det audiovisuella kapitlet uppdaterades i december 2000 (den franska versionen) och i januari 2001 (den engelska versionen). Det är ett basverktyg och ett strukturellt referensdokument för alla som arbetar med företagsstatistik inom den audiovisuella sektorn.

Metodhandboken i audiovisuell företagsstatistik ingår i Eurostats handbok i företagsstatistik. Den tillkom som en ram för framställning och spridning av texter om företagsstatistiska metoder inom det europiska statistiksystemet. Den innefattar tidigare utgivna metodhandböcker och avses fylla alla luckor, förbättra sammanhanget och ge användarna ett mera fullständigt referensverktyg.

Eurostats handbok i företagsstatistik utvecklas ständigt allteftersom metoder utformas, och kan därför aldrig betraktas som färdig. Av detta skäl, och eftersom den skulle bli mycket stor i pappersformat, beslutades det från början att den endast skulle finnas i elektronisk form på Internet.

Syftet med Eurostats handbok i företagsstatistik är att dokumentera statistiska metoder inom det europiska statistiksystemet, särskilt sådana som rör de områden inom företagsstatistiken som är nya eller utvecklas. Den är avsedd för specialister som redan har viss kunskap om officiell statistik. Där finns uppgifter om företagsregister, statistiska enheter och indelningssystem, och mera speciella typer av uppgifter om vissa områden inom företagsstatistiken. Den ger en enhetlig ram för insamling, sammanställning, överföring och analys av företagsuppgifter, och den är ett basverktyg inte endast för statistiker utan för alla som arbetar med företagsstatistik på det audiovisuella området. Den kan vara ett användbart referensdokument för alla som vill analysera och tolka uppgifter om sektorn. Den påverkar utan tvekan audiovisuell statistik utanför EES - framförallt i Central- och Östeuropa och i OECD-länderna.

Det är tydligt att ytterligare utveckling och omarbetning av metoderna särskilt för audiovisuella tjänster och företagsstatistik i samarbete med de nationella statistiska instituten, internationella organisationer och andra sektorsorgan, måste ske med beaktande av utvecklingen av Eurostats allmänna ram för företagsstatistik, med utvecklingen på marknaden för audiovisuella tjänster och med rön från analysen av befintlig statistik och källor. Det var därför nödvändigt att omarbeta kapitlet om audiovisuell statistik i Eurostats handbok i företagsstatistik enligt Eurostats regler för dokumentation av metoder.

Med stöd av slutsatserna från arbetsgruppen för audiovisuella tjänster uppdaterades sålunda det audiovisuella kapitlet i december 2000 (den franska versionen) och översattes till engelska i januari 2001. Handboken behandlar främst statistiska enheter och lämplig klassificering, frågor som är specifika för den audiovisuella sektorn (den beskriver utförligt skalan av audiovisuella verksamheter och klassificerar detaljerat de produkter dessa alstrar och de olika intäktsströmmarna) och produktionsräkenskaperna för audiovisuella företag och deras samband med nationalräkenskaperna.

Åtgärd B-2, enligt artikel 2.2 a i rådets beslut, avser uppdatering och publicering via webben av den allmänna metodhandboken i audiovisuell statistik.

Sammanfattning - AUVIS handbok uppdaterades i februari 2001 och lades ut på Eurostats webbplats CIRCA i mars 2001. Många ändringar gjordes i den nya versionen jämfört med den tidigare.

Under de gångna åren har Eurostat utarbetat två handböcker enligt två olika - men sammanhängande - metoder:

-Den strukturella metoden styr Eurostats handbok i företagsstatistik, i vilken det särskilda audiovisuella kapitlet hålls uppdaterat enligt åtgärd B-1 ovan.

-Den funktionella metoden styr den s.k. AUVIS-handboken, som är utformad för att stödja användare i alla metodfrågor som rör deras databashantering och insamlingsarbete. AUVIS-handboken, som är föremål för den särskilda åtgärd som granskas här, är ett praktiskt verktyg som följer med AUVIS frågeformulär och dess regelbundna uppdateringar.

Handboken har utarbetats för att ytterligare förbättra och bevara den befintliga databas över audiovisuella tjänster som skapats av Eurostat som ett övergripande informationssystem, som struktureras av NACE [16] Rev.1-klasser. I databasen finns officiell statistik över tjänster enligt den årliga rutin för insamling av uppgifter som stöds av AUVIS frågeformulär, uppgifter som hämtats från andra tjänsterelaterade Eurostatprojekt och icke-officiella uppgifter om tjänster som samlats in av Eurostat i samarbete med andra avdelningar i kommissionen och andra relevanta internationella sektorsorgan eller yrkesorganisationer på europeisk nivå (t.ex. EAO, EBU, Media Salles [17]).

[16] Den allmänna statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskaperna (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes)

[17] Finansierad inom programmet EU-MEDIA

Handboken uppdaterades i februari 2001 och lades ut på Eurostats webbplats CIRCA [18] i mars 2001. Arbetet bygger på nuvarande versioner och består av ytterligare analys och utvärdering av de metoder som används i medlemsstaterna jämfört med den metod Eurostat tillämpar, särskilt för produkter och funktioner, och av uppföljning av förslaget till omarbetning av CPA [19] för audiovisuella tjänster.

[18] Communication and Information Resource Centre Administrator (tidigare DSIS-IRC), Eurostat

[19] Den statistiska indelningen av produkter efter näringsgren i Europeiska ekonomiska gemenskapen

Många ändringar har gjorts i den nya versionen jämfört med den tidigare. I den första serien omarbetningar beaktades ändringar i terminologi, kodning och namn på variabler (grundat på den senaste utformningen av AUVIS klassificeringsplaner för databaser), anpassningar till nuvarande version av förslag till CPA och ändringar enligt den nuvarande versionen av den allmänna ramen för audiovisuell företagsstatistik. Den andra serien ändringar motiverades av tekniska framsteg och den audiovisuella sektorns utveckling, särskilt tillkomsten av multimedia och nya medieprodukter. Den tredje serien ändringar byggde på kommissionens särskilda behov. Bilagornas struktur förbättrades också i hög grad.

Några audiovisuella policyfrågor liknar dem som finns i andra tjänstesektorer. Därför ansågs det lämpligt att definiera vissa klasser av statistiska variabler, varvid sektorsövergripande policyfrågor av detta slag beaktades. Det råder allmän enighet inom EU:s statistikavdelningar om att AUVIS handbok i framtiden ska beakta all vidare utveckling som rör insamling av uppgifter, och kommande versioner får med säkerhet ännu vidare spridning genom Internet.

Åtgärd B-3 enligt artikel 2.2 a i rådets beslut avser metodstudier i särskilda ämnen.

Sammanfattning - En arbetsgrupp för audiovisuell statistik sammanträdde i december 2000 för att granska en förteckning över möjliga projekt för orienterande uppgiftsinsamling och metodstudier. Ett kommissionsbeslut är under utarbetande som underlag för pilotstudier i medlemsstaterna. Anbud infordrades i maj 2001 på sex metodstudier inom den audiovisuella sektorn.

Diskussionen om pilotstudier inleddes vid arbetsgruppens möte i juli 1999 och fortsatte vid arbetsgruppens möte hösten 1999. Ett förslag till en första serie studier lades fram för Statistiska programkommittén i mars 2000. En första grupp av länder (Finland, Frankrike, Irland, Nederländerna och Storbritannien) var villiga att överväga frågan. De viktigaste föreslagna ämnen rörde behandlingen av kortlivade företag, SBS, sysselsättning, utrikeshandel, nya medier och innehållet. Det föreslogs att studierna skulle fylla minst ett av följande kriterier:

-Metodstudien ska resultera i en användbar förteckning över tillgänglig statistik samt de källor och metoder som används på nationell nivå för en representativ grupp EU-länder, för ett särskilt marknadsområde eller ett ämne för audiovisuell statistik.

-Metodstudien ska innehålla ytterligare beskrivningar och förslag på information som ska samlas in och hur det kan ske, särskilt inom områden där det finns luckor i informationen på EU-nivå eller nationellt. Fördelen med metodstudier är att ett stort antal länder inte behöver delta. Det räcker med att två eller tre länder med olika förutsättningar studerar en särskild metodfråga.

-Metodstudien skulle föreslå hur befintlig statistik kan jämföras på EU-nivå med sikte på vidare harmonisering, om möjligt på insamlingsnivån. Målen för de planerade metodstudierna är att förbättra den statistiska kunskapen om tillgång och kvalitet på uppgifter på gemenskapsnivå, att förbättra och vidareutveckla den övergripande AUVIS-metodiken och sektorsmetoderna för företagsstatistik, att pröva arbetsmetoder i praktiken och därför att utveckla arbetet på harmoniserade europeiska normer och jämförbara begrepp för datainsamling.

Vid arbetsgruppens möte i december 2000 om audiovisuell statistik lades följande förteckning på ämnen för metodstudier fram för behandling i arbetsgruppen:

1. Betalningsbalansstatistik - internationell handel rörande det audiovisuella området.

2. Sysselsättningen på det audiovisuella området.

3. Företagsstatistik - sektorsvisa metodfrågor om företagsstatistik.

4. Produktion av spelfilm och investeringar i filmproduktion.

5. TV-produktion och investeringar i filmproduktion.

6. Audiovisuell distribution av spelfilmer (film/video) efter ursprung.

7. Television - mätning av sändare/TV-kanaler.

8. Television - volymstatistik för programproduktionen.

9. Television - tittarstatistik.

10. Radio- och TV-signalöverföring - statistik över investeringar i sändningsutrustning.

11. Ljudupptagningar - produktions- och publiceringsstatistik.

12. Videospel - produktions- och handelsstatistik.

13. Multimedia och nya medier (spridning via Internet).

Eftersom en uppdatering av det särskilda kapitlet om audiovisuella tjänster i Eurostats handbok i företagsstatistik (se åtgärd B-1 ovan) behövdes innan pilotstudier rörande register och strukturell företagsstatistik för den audiovisuella sektorn kunde göras, prioriterades uppdatering och publicering via webben av Auvis handböcker i metodarbetet under den aktuella perioden.

I maj 2001 inleddes en anbudsinfordran för sex metodstudier i den audiovisuella sektorn. I det beslut från kommissionen som utarbetas av Eurostat föreskrivs sådana pilotstudier. Medlemsstaterna uppmanades i början av augusti 2001 att före den 5 september 2001 rapportera om de områden där de ville göra sådana studier. En förteckning över tänkbara ämnen fogas till denna rapport som bilaga 3.

Åtgärd B-4, enligt artikel 2.2 b i rådets beslut, avser "skapande av en databas för statistik som översänts i enlighet med punkt 1 c och uppgifter som samlats in från internationella organisationer."

Sammanfattning - Insamlingen av uppgifter till 1999 års frågeformulär avslutades i mars 2000. Uppgifterna behandlades i maj 2000 och matades in i Eurostats databas New Cronos i juli 2000. En metadatabas skapades för att anknyta fotnoter och källor till datatabeller. Analysorienterade och fullständiga tabeller gavs ut.

Även om 1999 års frågeformulär hade utformats innan rådets beslut godkänts och antagits, hade ett avsnitt om audiovisuella tjänster, produktion, distribution och visning av film, video, ljudupptagning, kabel- och satellituppgifter lagts till databasen New Cronos [20] redan i augusti 1999. De nationella statistiska instituten har direkt tillgång till New Cronos, och under uppbyggnadsfasen ombads medlemsstaterna att utvärdera uppgifterna.

[20] New Cronos innehåller information om strukturell företagsstatistik, även för små och medelstora företag, kortfristig statistik, europeisk produktions- och marknadsstatistik, statistik över kommunikation och information samt turism. Över 160 miljoner poster finns i denna makroekonomiska och sociala databas. Mera information om innehållet i New Cronos eller sammansättningen av de flerdimensionella tabellerna finns i klassificeringsplanerna, som finns på tre språk (engelska, franska, tyska) och kan på begäran erhållas från Eurostats Data Shops.

Databasen utvidgades och omarbetades stegvis med hänsyn till resultaten av 1999 års datainsamling. Uppgifter samlades in och validerades, och flertalet tekniska problem som togs upp med länderna löstes. Dessutom skapades en metadatabas för att knyta fotnoter och källor till datatabellerna, varvid alla noter och kommentarer från tidigare arbeten och publikationer samlades och uppdaterades.

När det gäller icke-elektroniska publikationer utarbetades två "Statistik i fokus" (8 sidor), "Filmstatistik" och "Audiovisuella tjänster" (videokassetter, DVD) sista kvartalet 2000 och gavs ut i januari 2001. Eurostat ger regelbundet ut "Statistik i fokus" med aktuella sammanfattningar av de viktigaste resultaten av statistiska undersökningar, studier och analyser. De ger harmoniserade, tillförlitliga och jämförbara uppgifter för varje medlemsstat, klara och koncisa kommentarer och analyser, lättförståeliga diagram eller kartor och - givetvis - senaste tillgängliga uppgifter.

En annan betydande prestation under den aktuella perioden var Eurostats arbete med att sammanställa en innehållsrik (mer än 220 sidor) och detaljerad publikation med tabeller, "Statistik över audiovisuella tjänster" (med en tidsserie för åren 1980-1998). Den skrevs under andra halvåret 2000 och gavs ut i mars 2001. Publikationen utmärks av den långa tidsserie den spänner över och de mycket detaljerade noter som beskriver uppgifternas natur. Den bygger i stort sett på AUVIS frågeformulär 1999 och är indelad i nio delar, omfattande audiovisuell produktion och distribution, filmvisning, video, television, kabel- och satellitöverföring, ljudupptagningar, radio och audiovisuella tjänster (företagsstatistik). Den innehåller också allmän information om andra områden (som basindikatorer och informationsteknik). Den nya publikationen omfattar 22 länder (15 EU-länder, Island, Norge, Schweiz och 4 icke-europeiska länder - Förenta staterna, Japan, Kanada och Australien). Den innehåller en statistisk översikt över den audiovisuella sektorn grundad på statistikarbete som utförts av Eurostat i samarbete med femton EU- och tre Efta-länder, European Audiovisual Observatory och andra sektorsorganisationer.

Åtgärd B-5, enligt artikel 2.2 b i rådets beslut, innebär att Eurostat skall delta i seminarier som hålls i medlemsstaterna på frivillig bas.

Sammanfattning- Eurostat deltog i de seminarier som hölls i Finland (juni 2000) och i Storbritannien (november 2000).

Under seminariet i Helsingfors träffades nationella statistikleverantörer och var intresserade av att få information om Eurostat och dess verksamhet på det audiovisuella området. I Finland bygger datainsamlingen i huvudsak på de ekonomiska aktörernas samtycke och intresse. Uppgifter för TV- och radiopublik och program samlas in av ett kommersiellt företag på grundval av ett avtal med offentliga och privata medieföretag som bidrar till insamlingssystemen. Trots metodutveckling och elektronisk spridning är det svårt att harmonisera datainsamlingen, och Eurostats insatser för att förbättra harmoniseringen uppskattas. När det gäller biografstatistik är insamling och spridning av uppgifter något öppnare, men problem finns, då informationssystemen bygger på de kommersiella aktörernas välvilja, och insamlingssystemet främst tillgodoser marknadens behov, som kan skilja sig från den överstatliga eller europeiska politikens behov.

I Storbritannien hölls den 3 november 2000 ett seminarium med deltagande av nyckelpersoner, däribland representanter för DCMS (Storbritanniens regerings departement för kultur, medier och sport). Nuvarande användning och leverans av audiovisuell statistik i Storbritannien diskuterades, behoven debatterades och de första resultaten från de insända frågeformulären redovisades. Även om de variabler som Eurostat föreslog utan tvivel var värdefulla, ansåg gruppen inte att de skulle vara tillräckliga för att kartlägga det aktuella tillståndet och prestationerna hos Storbritanniens audiovisuella industri och marknader. Bland de variabler som föreslogs fanns det luckor som behövde identifieras för att stödja Storbritanniens mätning inom områden vars ekonomiska och sociala betydelse regeringen i allt högre grad erkänner.

I båda seminarierna konstaterades det att stora fördelar kunde nås genom att den statistiska informationsinfrastrukturen samordnas av Eurostat.

Åtgärd B-6 enligt artikel 2.2 b i rådets beslut avser behandling och spridning av resultaten från AUVIS frågeformulär år 2000.

Sammanfattning Insamlingen av uppgifter till frågeformuläret år 2000 avslutades i mars 2001. Uppgifterna behandlades i maj 2001 och matades in i Eurostats databas New Cronos i juli 2001. Publikationen "Statistik över audiovisuella tjänster" innehåller nu långa tidsserier (1980-1999), och särskild uppmärksamhet ägnades åt att förbättra de metodiska noter som beskriver uppgifternas natur.

Som tidigare förklarats (se ovan åtgärd A-4) omarbetades och uppdaterades AUVIS frågeformulär år 2001. En serie nya frågor lades till. Därför strukturerades databasen New Cronos om så att dessa ändringar kunde beaktas i spridningsprocessen. Tiden från insamling av uppgifter till inmatning i databasen förkortades avsevärt. Eurostat kunde därefter ge ut följande publikationer:

-En "Statistik i fokus" ("Marknaden för ljudupptagningar") (8 sidor) skrevs sommaren 2001 och gavs ut i september 2001 och två andra ("Filmstatistik" och "TV-statistik") planerades till andra halvåret 2001. De ger analysorienterade snabböversikter över utvalda delar av de audiovisuella marknaderna.

-Liksom tidigare år skrevs en fullständig och detaljerad tabellpublikation, "Statistik över audiovisuella tjänster 1980-1999", sommaren 2001 och gavs ut i oktober 2001. Med hänsyn till den metodiska ramens utveckling och en bättre täckning och rapportering av datainsamlingen redovisas i denna nya upplaga 127 tabeller och 64 diagram med uppgifter för de senaste två årtiondena: från 1980 till 1999, och i vissa fall även år 2000.

Den viktigaste uppgiftskällan är databasen New Cronos, men många nationella institut och andra professionella organ bidrog, och en särskild ansträngning gjordes för att fylla luckor i uppgifterna genom att använda andra källor. Även om Eurostat prioriterade nationella officiella källor (främst nationella statistikinstitut och ministerier eller regeringsorgan), utarbetades publikationen i nära samarbete med många andra offentliga och privata enheter. [21]

[21] De organisationer och källor som lämnat eller publicerat information i olika ämnen är: OECD, Unesco, European Audiovisual Observatory, Media Salles, Eurovisionen, International Video Federation, Screen Digest, International Federation of the Phonographic Industry, Motion Picture Association of America, US Bureau of Labour Statistics, Motion Picture Producers Association of Japan, McCann Erickson, Dentsu Inc., International Recording Media Association, Adams Media Research, Nielsen Media Research, Video Software Dealers Association, International Trade Administration of US, Inside Cable & Telecom, Japanese Regional Broadcasting Division at the Ministry, Japan Broadcasting Corporation, SES/ ASTRA, Economist Intelligence Unit, Trade Administration of the U. S. Department of Commerce, McGraw-Hill Companies, Ind, Internationella teleunionen och följande Internetbaserade tjänster: moviemarshal. com, movieboxoffice. about. com och NUA (www.nua.ie)

Alla marknader som undersöktes genom frågeformuläret 2000 ingick i denna publikation med redovisning av företagsrelaterade ekonomiska uppgifter, strukturell information om marknader, internationell handel, uppgifter om tillgångssidan, priser, efterfrågestruktur, teknisk infrastruktur och basinformation från andra områden.

Referenser till ovannämnda databas och publikationer med uppgift om varifrån de kan erhållas fogas till denna rapport som bilaga 2.

Åtgärd B-7 enligt artikel 2.2 b i rådets beslut avser anpassning av Eurostats befintliga datoriserade system.

Sammanfattning - I juni/juli 2000 arbetade Eurostat om det elektroniska AUVIS-frågeformuläret (Excelformat) för att göra det mera användarvänligt (integration av separata Excelfiler till en fil). I maj 2001 uppdaterades AUVIS-frågeformuläret något och lades ut på webbplatsen CIRCA.

Systemet underlättar för Eurostat att hålla en uppdaterad databas över använda termer och metoder och ger användarna ett hjälpmedel för lätt tillgång till information om termer och metoder för referens.

Särskilda åtgärder inriktades på att anpassa tekniska lösningar till Eurostats normer och riktlinjer, bl.a. rutiner för att hålla dokumentationsdatabasen uppdaterad och regelbundet testad. Ett informationssystem för dokumentation med en databas över termer och metoder samt nödvändig dokumentation av systemet och testresultaten uppdaterades.

Det uppdaterade AUVIS-frågeformuläret lades sedan ut på webbplatsen CIRCA, som inte bara är ett enkelt spridningsverktyg. Den utvecklades från början 1996 helt inom Eurostat, och det centrala begreppet bakom det är intressegrupper, dvs. ett delat bibliotek för en grupp människor som behöver samarbeta i arbetsgrupper, projektgrupper osv. För att dela resurser effektivt erbjuder systemet möjligheter som informationssidor, bibliotek (för arkivering, studium, nerladdning och spridning av dokument) samt nya grupper som skapar ett forum för direkt diskussion. En sökmotor gör att man utan svårighet finner information. CIRCA används aktivt av 20 000 registrerade användare i över 20 av kommissionens generaldirektorat och avdelningar och ca 30 avdelningar och byråer i kommissionen som arbetar i omkring 200 intressegrupper. 80 % av användarna finns emellertid utanför kommissionen. Detta verktyg hanterar dokument på alla ISO-språk och är av stort värde i en så heterogen och snabbrörlig verksamhet som den audiovisuella sektorn.

Åtgärd B-8 enligt artikel 2.2 c i rådets beslut avser "Jämförelser mellan medlemsstaternas och vissa icke-medlemsstaters nuvarande statistiksystem, särskilt föranslutningsstaternas."

Sammanfattning - En rapport med en förteckning utarbetades i februari 2001. Förteckningen uppdateras nu och utvidgas till att omfatta kandidatländerna.

Befintliga statistiksystem jämförs i en rullande översyn för en förbättra harmoniseringen. Skillnader i uppgifternas definitioner och räckvidd har särskilt dokumenterats i de audiovisuella publikationer som utarbetats under den första perioden av beslutets tillämpning. Uppgifter som samlades in för användarbehovsstudien och för inventeringen av nationella källor lämnade en betydande mängd information om de statistiksystem som fanns i medlemsstaterna. En rapport som utarbetades i februari 2001 uppdateras nu och utvidgas till att omfatta kandidatländerna. En delrapport om uppdateringen av förteckningen utarbetades i augusti 2001.

Med avseende på insamling av statistikuppgifter måste dock harmoniseringen vara en sammanhållen tillämpning av subsidiaritetsprincipen, varför det inte finns något behov av noggrann harmonisering utom där det finns trängande behov i det allmänna intresset. När det gäller EU-statistik är trycket därför mindre för medlemsstaterna att harmonisera indata än för Eurostat att harmonisera utdata.

De fortlöpande förbättringarna i AUVIS frågeformulär och i den medföljande ordlistan leder successivt till en förbättrad harmonisering av dataproduktionen. Dessutom håller Eurostat på att förbereda undersökningar av hushållens användning av ICT där bl.a. olika typer av TV-utrustning ingår, vilket leder till harmoniserade data om TV:s genomslagsförmåga

På bredare front arbetar Eurostat också på en uppdatering av NACE-indelningen, som också kommer att få en positiv effekt på tillgången på och jämförbarheten av strukturell företagsstatistik över den audiovisuella sektorn. En stor översyn av NACE och CPA planeras till år 2007 (arbetet på denna kommer att bli klart år 2005). Utveckling av ett indelningssystem är en lång process, och slutresultatet är i hög grad en kompromiss mellan olika parters och användares behov och krav. När de officiella indelningssystemen har antagits, är de låsta för den period de tillämpas (ca 20 år). Genom denna begränsning kan jämförelser göras mellan tidsserier och register utformas med hänvisning till stabila indelningssystem. Denna stabilitetsrestriktion är stark, eftersom ett indelningssystem börjar bli föråldrat så snart det har antagits (dvs. låsts). Den begränsning som ligger i att indelningssystem inte varierar inför ändringar i verkligheten är ett problem som kan övervinnas med undersökningsindelningssystem. Detta sker med hjälp av en indelning som är mera detaljerad än den officiella, men ändå knuten till denna. Dessutom kan ett indelningssystem inte vara helt universellt, eftersom två- eller tresiffriga rubriker inte medger alla typer av analys.

Dessa begränsningar tillsammans med persondatorernas utveckling gör att större tonvikt måste läggas på förmågan att beskriva läget och egenskaperna för fysisk lagring av alla slags uppgifter och på användning av teknik för självbeskrivande system, eftersom all information i datorn till slut är "data" av visst slag. När datakraften gjorde det möjligt att automatisera stora statistiska processer som de nationella statistiska institutens, insåg man att metadata kunde användas för "datorförståelse" likaväl som för mänsklig förståelse.

Uppbyggnad av statistiksystem som underlättar insamling, behandling och spridning av statistisk information tenderar sålunda att förbättra framställning och användning av metadata. I detta sammanhang hölls ett första Eurostatseminarium om statistiska metadata i Luxemburg i februari 2000 och ett andra i maj 2001. Där diskuterades hur Eurostat skulle fungera som ett centrum för underhåll och ytterligare utveckling av ett register över metadataverktyg för att hantera behovet av en bättre harmonisering av kraven på innehållet i metadata mellan internationella statistiska byråer. CIRCA:s intressegrupp för statistiska metadata kommer att byggas ut till ett resursnätverk för metadata, ett harmoniseringsverktyg som är särskilt tillämpbart på den komplexa audiovisuella scenen.

Åtgärd B-9 enligt artikel 2.2 d i rådets beslut avser "bedömning av betydelsen och det framtida behovet av statistiska uppgifter inom den audiovisuella sektorn, särskilt när det gäller uppgifter som behövs för att utveckla och följa upp den politik som rör sysselsättning, utbildning och lika möjligheter."

Sammanfattning -"Användarbehovsstudien" i kommissionens avdelningar inleddes i december 1999. En första rapport om resultaten utarbetades i juli 2000. En slutrapport som omfattade alla "användarbehovsstudier" utarbetades i maj 2001. Av de variabler som samlades in uppfyller nu 92 % kraven från kommissionens avdelningar.

Sammanfattande resultat av undersökningen av "användarbehov" för audiovisuell statistik på kommissionsnivå redovisades vid EES arbetsgruppsmöte i oktober 2000. De byggde på den förteckning över statistikbehov från GD Utbildning och kultur som hade reviderats och diskuterats i ett konsultationsförfarande mellan avdelningarna. Prioriteringarna aggregerades med beaktande av tillgången på uppgifter och komplexiteten i datainsamlingen.

När det gäller prioriteringar kommer TV, filmvisning, video- och audiovisuell produktion först och följs därefter av andra sektorer som audiovisuella tjänster (företagsstatistik), audiovisuell distribution, ljudupptagningar, kabel- och satellitoperatörsmarknaden (vissa av dessa marknadsuppgifter, som produktion och publicering av ljudupptagningar, hade inte samlats in tidigare). Företagsinformation och ekonomisk information, sysselsättning, information om internationell handel, kvalitativ och strukturell information om marknaden och information om efterfrågestrukturen rangordnas som högintressant. Dessutom verkade det nödvändigt att samla in information om nya medieaspekter som inte ingått tidigare (multimedier, offline- och onlineprodukter, film på nätet). Nya särskilda marknader som "videospel" och "Internet/multimedier" skulle infogas inom ramen.

Områden som "internationell handel", "sysselsättning", "videospel" och "Internet/multimedier" gav anledning till viss omstrukturering av den ursprungliga ramen, och för klarhetens skull delades avsnittet "allmän information från andra områden" in i "reklamutgifter" och "hushållskonsumtion", men förutom nuvarande insamling om marknaden för överföring av radio- och TV-signaler uppfyller nästan hela AUVIS insamling nu kommissionens krav. Detta tycks visa att systemet i stort sett omfattar de "heta" ämnena.

Åtgärd B-10 enligt artikel 2.2 d i rådets beslut avser studie av prioriteringarna rörande statistikbehovet hos internationella organisationer som arbetar på fältet.

Sammanfattning - Eurostat skickade i september 2000 ett frågeformulär till 7 internationella organisationer (ACT [22], EBU [23], EAO [24], IFPI [25], IVF [26], OECD [27] och UNESCO [28]). Fyra organisationer (EBU, EAO, IVF och OECD) svarade under perioden november 2000-januari 2001. En rapport om internationella organisationers "användarbehov" utarbetades i maj 2001.

[22] Association of Commercial Television in Europe

[23] Eurovisionen / European Broadcasting Union (EBU)

[24] European Audiovisual Observatory

[25] International Federation of the Phonographic Industry

[26] Internationella videofederationen

[27] Organisation for Economic Cooperation and Development

[28] FN:s organ för internationellt samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation (United Nations Organisation for Science, Education and Culture)

Rapporten angav följande marknader (eller frågor) med det högsta procenttalet variabler rangordnade som "väsentlig" eller "bra" av de organisationer som svarade:

-sysselsättning (100 % av de listade punkterna)

-videomarknad (94 % av de listade punkterna)

-TV-marknad (85 % av de listade punkterna)

-annonsering (78 % av de listade punkterna)

-kabeloperatörsmarknad (75 % av de listade punkterna)

-audiovisuella tjänster (hela tjänstemarknaden) (71 % av de listade punkterna)

Inga variabler rangordnades som "väsentliga" eller "bra" för produktion av ljudupptagningar eller publicering.

Vid mötet i Luxemburg i oktober 2000 med EES arbetsgrupp "Audiovisuell statistik" noterades att EAO:s aktuella åtgärdsplan (2000-2002) tar upp ett närmare samarbete med Eurostat och arbete på metodfrågor knutna till den audiovisuella sektorn. Medan Eurostat primärt arbetar med statistik som lämnas av de nationella statistiska instituten på nivån för relativt sammansatta data, som ger en stabil statistisk ram på det audiovisuella området, samlar observatoriet främst in uppgifter från ett nätverk av branschkällor som strävar efter att snabbt förstå marknadstrenderna. Det samlar också in statistisk information om särskilda företag eller audiovisuella verk. Dessa olika grepp och ett nära samarbete (möte två gånger per år och ömsesidigt deltagande i kommittéer) borgar för kompletterande arbete med metodik och datainsamling.

V. Helhetsbedömning

Den verksamhet som nu bedrivs för att genomföra rådets beslut kan anses vara ganska långt framskriden och sker under relativt tillfredsställande förhållanden. Med finansiering från gemenskapen under den aktuella perioden kunde medlemsstaterna göra användarbehovsstudier och källinventeringar och delta i omarbetningen och finputsningen av det elektroniska AUVIS-frågeformuläret. De åtgärder som skulle vidtas av medlemsstaterna har genomförts i maximal omfattning med hänsyn till att det aktuella beslutet inte var tvingande. En större frivillig medverkan från medlemsstaterna för att utveckla kontaktnätverk och "frivilliga seminarier" kunde dock ha förväntats.

Åtgärder som skulle vidtas av Eurostat har fullgjorts i största möjliga omfattning. Metodstudier kan nu sättas igång mera kraftfullt och kommer att bli till stor nytta när befintliga system jämförs för att förbättra harmoniseringen. Konstaterade förseningar i överföringen av uppgifter till Eurostat måste minskas, och mer resurser måste ägnas åt att trygga kvalitet, tillförlitlighet och uppgifternas jämförbarhet.

De svårigheter vissa länder upplevde med att skicka uppgifter kan framhållas, även om det allmänt kan sägas att Eurostat fick allt som rimligen kunde förväntas från medlemsstaterna. I ett enda fall kunde den begärda informationen inte lämnas: avsaknad av officiella uppgifter och resursbrist angavs som skäl för att den statistiska informationen inte kunde lämnas. Tillgång till uppgifter och förseningar i överföringen är problem som återstår att lösa. På vissa områden finns det också sekretessproblem. På andra håll anges förseningarna bero på att en stor del av uppgifterna samlas in från primära källor som står utanför officiell statistik och som lämnar uppgifter när de har tid att behandla dem. På andra håll åter tar det tid att samla in uppgifter om t.ex. filmvisning, då informationen inte är indelad efter filmernas ursprung.

Det erkänns till fullo att europeisk audiovisuell statistik är användbar. De audiovisuella marknadernas och industriernas ekonomiska och sociala betydelse skapar behov av ytterligare statistik för att mäta prestationer, utveckling och värdeskapande. Deras tillförlitlighet och konsekvens beror även i fortsättningen på kvaliteten på den harmonisering Eurostat skapar.

>Plats för tabell>

BILAGA

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1 - BIHANG 3 (avser åtgärd B - 2) PROV PÅ AUVIS FRÅGEFORMULÄR 2000 (engelska, tyska, franska)

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Spridning - Alla Eurostatprodukter sprids genom nätverket Data Shop eller handelsagenter för Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Data Shops finns i 12 av de 15 medlemsstaterna samt i Schweiz, Norge och Förenta staterna. De tillhandahåller ett brett utbud av tjänster, från enkla utdrag ur databaser till skräddarsydda undersökningar. Informationen lämnas på papper och/eller i elektronisk form via e-post, på diskett eller cd-rom. Eurostat har också utvecklat en webbplats. Där finns ett brett utbud av online-information om Eurostats produkter och tjänster, nyhetsbrev, kataloger, online-publikationer samt indikatorer för euro-zonen: www.europa.eu.int/comm/eurostat

För direkt tillgång till harmoniserade statistiska uppgifter, kontakta en "EUROSTAT DATA SHOP"

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 4 - KÄLLOR OCH REFERENSER

F

>Plats för tabell>

öljande källor och dokument har använts vid utarbetandet av denna rapport:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Följande källor kan ge ytterligare upplysningar:

Association of Commercial Television in Europe (ACT) http://www.acte.be

Advertising Association/ NTC http://www.warc.com/open/WARCPartners/AA.asp

AFMA http://www.afma.com/

Bureau van Dijk http://www.bvdep.com/

Essential Television Statistics (ETS) http://www.etstv.com/

Fondazione Hypercampo / Eurofiction http://www.hypercampo.org

Eurovisionen (European Broadcasting Union, EBU) http://www.ebu.ch/

European Cable Communications Association (ECCA) http://www.ecca.be

Eutelsat http://www.eutelsat.com

GfK http://www.gfk.com

Group of European Audience Researchers (GEAR) IDATE http://www.idate.fr

International Video Federation (IVF) http://www.ivf-video.org/

Médiamétrie http://www.mediametrie.fr/

Eurodata TV http://www.eurodatatv.com

MEDIA SALLES http://www.mediasalles.it/

Lyngsat http://www.lyngsat.com

NORDICOM http://www.nordicom.gu.se

Screen Digest http://www.screendigest.com

Société européenne de satellites (SES) http://www.aia/lu