[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.9.2006

SEK(2006) 1159 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Granskning av de åtgärder som Förenade kungariket har vidtagit som svar på rådets rekommendation av den 24 januari 2006 om de åtgärder som Förenade kungariket bör vidta för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott – tillämpning av artikel 104.7 i fördraget

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Granskning av de åtgärder som Förenade kungariket har vidtagit som svar på rådets rekommendation av den 24 januari 2006 om de åtgärder som Förenade kungariket bör vidta för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott – tillämpning av artikel 104.7 i fördraget

1. Förfarandet vid alltför stora undeskott för Förenade kungariket

Efter en period åren 1996–2000 som kännetecknades av en markant konsolidering av de offentliga finanserna, då saldot i den offentliga sektorns finanser övergick från ett underskott på 5 % av BNP till att uppvisa ett rejält överskott, har Förenade kungariket upplevt en period med en mer expansiv finanspolitik, främst till följd av en planerad ökning av de offentliga utgifterna som andel av BNP som inte åtföljdes av motsvarande intäktsökning. Underskottet i de offentliga finanserna kom för första gången att överstiga fördragets referensvärde budgetåret 2003/2004 (som löper från april till mars)[1] med ett underskott på 3,2 % av BNP[2]. Bruttoskulden, som hade sjunkit från drygt 50 % av BNP 1996/1997 till under 38 % 2002/2003, ökade till 40,2 % 2004/2005.

Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick för budgetåret 2004/2005 till 3,3 % av BNP, och översteg därigenom åter referensvärdet på 3 % av BNP. På grundval av en rekommendation från kommissionen fastslog rådet den 24 januari 2006 att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket och riktade en rekommendation till Förenade kungariket i enlighet med artikel 104.7 om att " få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast före utgången av budgetåret 2006/2007" samt "att på ett trovärdigt och hållbart sätt få ned underskottet i de offentliga finanserna till under 3 % av BNP och för att klara detta säkerställa en förbättring av det strukturella underskottet med åtminstone 0,5 procentenheter av BNP mellan budgetåren 2005/2006 och 2006/2007 ". Rådet fastställde en tidsfrist till senast den 24 juli 2006 för Förenade kungariket att vidta effektiva åtgärder i detta syfte. Rådet uppmanade vidare myndigheterna i Förenade kungariket att " säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna fullföljs när väl det alltför stora underskottet har korrigeras för att uppnå ett budgetmål på medellång sikt som (i) ger en säkerhetsmarginal i förhållande till tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP, (ii)bibehåller måttliga skuldkvoter med beaktande av de ekonomiska och budgetmässiga konsekvenserna av befolkningens åldrande" och, med beaktande av mål i) och ii) "medger ett budgetmässigt manöverutrymme, särskilt med tanke på behovet av offentliga investeringar".

I detta meddelande granskas de åtgärder som Förenade kungariket har vidtagit som svar på rådets rekommendation i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1056/2005[3], som anger att kommissionen, efter utgången av tidsfristen för en medlemsstat att vidta åtgärder som svar på en rekommendation enligt artikel 104.7 ”… skall informera rådet om den anser att de vidtagna åtgärderna förefaller tillräckliga för att garantera lämpliga framsteg i korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet fastställt, under förutsättning att de fullt ut genomförs och att ekonomin utvecklas i linje med prognoserna” .

2. Granskning av utsikterna för de offentliga finanserna och de åtgärder som Förenade kungariket har vidtagit som svar på rådets rekommendationer

Bedömningen av hur väl rådets rekommendation enligt artikel 104.7 följts grundas på vårprognosen från kommissionens avdelningar, kompletterad med makroekonomiska och budgetmässiga uppgifter som blivit tillgänglig efter prognosens avklippsdatum (den 24 april 2006), särskilt utfallet för BNP-tillväxten under de första båda kvartalen 2006 och uppdaterad statistik för de offentliga finanserna, bland annat partiell budgetstatistik för budgetårets 2006/2007 första månader.

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna över de offentliga finansernas utveckling i Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram från december 2005, och som behölls i den budget som lades fram i mars 2006, förväntades BNP-tillväxten öka från 1¾ % 2005/2006 till 2¼ % 2006/2007, 3 % 2007/2008, 2¾ % 2008/2009 samt därefter till 2¼ %. Detta scenario låg för de inledande åren i stort sett i linje med 2006 års vårprognos från kommissionens avdelningar, där man räknade med en BNP-tillväxt på 2,4 % 2006 och 2,8 % 2007. Efter det att 2006 års vårprognoser presenterades har de kortsiktiga makroekonomiska utsikterna förbättrats. I kommissionens mellanliggande prognos som offentliggjordes den 6 september 2006 beräknas tillväxten i Förenade kungariket hamna på 2,7 % för 2006 mot bakgrund av ett allmänt ekonomiskt uppsving i EU. Enligt kommissionens avdelningars uppskattningar tyder dessa tillväxttal på att det negativa utbudsgapet 2006 förväntas minska under påföljande år[4].

2.1. Den offentliga sektorns finanser

2005/06

I budgeten från mars 2005 beräknades ett underskott i den offentliga sektorns finanser för budgetåret 2005/2006 på 2,7 % av BNP, baserat på en uppskattad BNP-tillväxt på 3 %. Det beräknade underskottet reviderades därefter upp till 3,1 % av BNP i den uppdatering av konvergensprogrammet som gjordes i december 2005, på grund av en markant avmattning i den reala BNP-tillväxten under 2005/2006 som ledde till en nedskrivning av den officiella BNP-prognosen från 3 % till 1¾ %. Det konstaterade underskottet för 2005/2006 återspeglar också delvis en kraftig ökning av de offentliga investeringarna trots att den innevarande budgeten också visade underskott. Preliminära utfallsuppgifter vid tidpunkten för kommissionens vårprognos indikerade också ett uppskattat underskottsutfall på 3,1 % av BNP. Sedan vårprognosen offentliggjordes visar mer aktuella partiella uppgifter på en svag revidering uppåt av underskottsutfallet[5] med omkring 0,1– 0,2 %.

2006/07

I budgeten från mars 2006 beräknas ett underskott på 3,0 % av BNP för 2006/2007. Detta är högre än det underskott på 2,8 % av BNP som beräknades i uppdateringen av konvergensprogrammet i december 2005 och förklaras i huvudsak av en nedskrivning av Förenade kungarikets förväntade oljeproduktion, vilket beräknas sänka skatteintäkterna från företagssektorn. Tidigare hade man i den preliminära budgetrapporten (PBR)[6] från december 2005 (som beräkningarna i konvergensprogrammet baserades på) aviserat en rad diskretionära åtgärder som undan för undan genomförts, däribland en ökning av beskattningen av de oljeproducerande företagen, vilket vid den tidpunkten beräknades stärka saldot i de offentliga finanserna med 0,1 procentenhet av BNP under 2006/2007 och därefter med ytterligare 0,1 procentenhet. På grundval av uppskattningarna av oljeproduktionen i marsbudgeten förväntas emellertid de aviserade åtgärderna i den preliminära budgetrapporten nu ge ett oförändrat saldo i de offentliga finanserna för budgetåret 2006/2007 och stärka saldot med 0,2 procentenhet av BNP från och med budgetåret 2007/2008. Inga ytterligare underskottsminskande diskretionära åtgärder vidtogs till följd av rådets rekommendationer förutom genomförandet av den lilla korrigering som förutsågs i den preliminära budgetrapporten från december. De diskretionära åtgärder som aviserades i marsbudgeten påverkade i stort sett inte saldot i de offentliga finanserna, och i synnerhet noterades inget försök att uppväga intäktsminskningen från nedskrivningen av den beräknade oljeproduktionen.

I 2006 års vårprognoser från kommissionen beräknades ett underskott på 3,0 % av BNP för 2006/2007, nästan samma som i de officiella beräkningarna, även om det baserades på ett antagande om högre oljepriser (vilket på kort sikt skulle gynna bolagsskatteintäkterna). Enligt beräkningar från kommissionens avdelningar uppgick den implicita strukturella anpassningen mellan 2005 och 2006 (på kalenderårsbasis) till omkring ½ % av BNP. Baserat på dessa uppskattningar var emellertid den strukturella anpassningen förmodligen mindre och låg snarare närmare ¼ procentenhet[7].

Aktuella uppgifter över in- och utbetalningsflöden för de första fyra månaderna 2006/2007 ger stöd för underskottsberäkningarna från kommissionens avdelningar i vårprognosen 2006. Inkomsterna växte kraftigt, i linje med och till och med något över beräkningarna i budgetplanerna, samtidigt som de löpande utgifterna också växte snabbt. En del av den snabba ökningstakten för de löpande utgifterna kan förklaras av en förändring i den makroekonomiska situationen, med högre arbetslöshet än väntat och därför högre sociala utgifter. Det finns en tydlig risk för att utgifterna på detta område skulle kunna bli högre än vad som förväntats i marsbudgeten och vårprognosen från kommissionens avdelningar. Diskretionära utgifter, vilka omfattas av årliga nominella utgiftstak, förefaller också ha ökat snabbt. Detta inslag avspeglar troligen fluktuationer i utgifternas fördelning över tiden inom ramen för den årliga begränsning som gäller budgetåret 2006/2007 (som i prognosen från kommissionens avdelningar antas exakt följas) och som i så fall bör avta under resten av budgetåret.

Månatliga kassabaserade uppgifter tenderar emellertid att vara volatila och en större andel av inkomsterna inflyter under budgetårets andra hälft. Därför kan endast mycket ofullständiga slutsatser dras av de hittills redovisade in- och utbetalningarna.

Sett till den allra senaste tidens makroekonomiska utveckling verkar nationalräkenskapsstatistik tyda på en kraftigare återhämtning i ekonomin än vad man räknade med vid tidpunkten för kommissionens vårprognos. Vidare bör även andra utvecklingstendenser medverka till att förbättra de finanspolitiska utsikterna. Oljeprisutvecklingen bör, liksom den finansiella sektorns fortsatt goda resultatutveckling, öka bolagsskattebasen. Vidare bör en högre inflation än väntat, allt annat oförändrat, ha en marginellt positiv effekt på saldot i de offentliga finanserna, samtidigt som det konstaterade konsumtionsuppsvinget efter den avmattning som noterats sedan 2005 bör bidra till att öka skatteintäkterna från indirekt beskattning.

Det föreligger emellertid en betydande osäkerhet den framtida utvecklingen och risken för motvägande effekter. Tillväxtens sammansättning skulle kunna visa sig bli mindre gynnsam för de offentliga finanserna, där investeringarna kommer mer i förgrunden än tidigare. I den senaste statistiken noterades vidare en mer markant nedgång i oljeproduktionen än vad man räknade med i marsbudgeten, vilket skulle kunna komma att avspeglas i lägre bolagsskatteintäkter senare i år, samtidigt som en del aspekter som gäller inkomsternas och utgifternas fördelning över tiden skulle kunna leda till att styrkan i tillväxten överskattas när de endast grundas på uppgifter för de första månaderna av budgetåret 2006/2007. Konsolideringen av de offentliga finanserna påverkas dessutom i väsentlig grad av drivkrafter som normalt är föremål för stora svängningar, som exempelvis den finansiella sektorn och höga oljepriser.

Allmänt sett, givet de finanspolitiska variablernas den inneboende volatilitet, samt osäkra inslag i de ekonomiska och finansiella utsikterna, även om Förenade kungariket förefaller precis vara på väg att lyckas få ned underskottet till 3 % av BNP 2006/2007, tycks det inte finnas någon säkerhetsmarginal i förhållande till referensvärdet, och det finns en betydande risk för att underskottet skulle kunna fortsätta att överskrida referensvärdet.

Budgetåret 2007/2008 och därefter

Enligt 2006 års budget beräknas underskottet minska till 2,4 % av BNP 2007/2008 och, till följd av en gradvis åtstramning, till 1,7 % budgetåret 2010/2011. Den finanspolitiska konsolideringen 2007/2008 förklaras i huvudsak av en återgång till en högre intäktskvot, som ett resultat av fiskala bromseffekter och de diskretionära åtgärder som genomfördes i december, men även av en något dämpad ökningstakt för utgifterna. I vårprognosen från kommissionens avdelningar beräknas ett något högre underskott i de offentliga finanserna på 2,7 % av BNP för 2007/2008, främst till följd av ett mer försiktigt antagande vad gäller ökningen av skatteintäkterna, även om det likväl antas att underskottet för budgetåret bör understiga referensvärdet på 3 % av BNP.

I 2006 års budget beräknas intäktskvoten stiga efter 2007/2008, vilket huvudsakligen förklaras av uppskattningar av fiskala bromseffekter. Det som främst driver på den konsolidering av offentliga finanserna som planeras av Förenade kungarikets myndigheter är att de löpande utgifterna beräknas öka i långsammare takt än tidigare, från 3,2 % i årstakt i reala termer under de föregående 10 åren till 1,9 %, vilket beräknas innebära att underskottet från och med 2008/2009 helt skulle kunna användas för att finansiera offentliga investeringar. Den totala utgiftskvoten 2010/2011 skulle då ligga drygt ½ procentenhet under 2007/2008 års nivå. En sådan betydande dämpning av ökningstakten för de löpande utgifterna skulle kunna medverka till att hålla underskottet stabilt under referensvärdet 3 % av BNP. Denna beräknade utgiftsminskning åtföljs emellertid inte av specifika avdelningsvisa utgiftsplaner och behöver bekräftas under 2007 års förestående budget och övergripande utgiftsöversyn, där den totala utgiftsramen för de kommande tre budgetåren med början 2008/2009 kommer att fastställas.

2.2. Den offentliga skulden

Den offentliga sektorns skuldsättning brutto, som enligt uppskattningarna vid tidpunkten för vårprognosen ökade till 42,0 % av BNP 2005/2006, har uppvisat en ökande trend sedan 2002/2003. Bruttoskulden som andel av BNP kommer dock att ligga kvar under referensvärdet på 60 % av BNP. Primärbalansen uppvisar underskott över hela perioden som vårprognosen från kommissionens avdelningar omfattar. I linje med detta räknar Förenade kungarikets myndigheter med att bruttoskuldsättningen fortsätter att öka till 44½ % av BNP 2007/2008 för att därefter, när primärbalansen beräknas börja uppvisa ett litet överskott, stabiliseras på den nivån. Skuldstabiliseringen under periodens senare år kommer således bland annat att avhänga av genomförandet av utgiftsbegränsningar i den övergripande utgiftsöversynen.

Tabell 1: Ekonomiska och budgetmässiga beräkningar

% av BNP | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |

KOM | Budget 20061 | KOM | Budget 20061 | KOM | Budget 20061 |

Saldot i den offentliga sektorns finanser | -3,1 | -3,2 | -3,0 | -3,0 | -2,7 | -2,4 |

Primärt saldo | -1,0 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,6 | -0,3 |

Strukturellt saldo2 | -2,9 | -3,0 | -2,7 | -2,6 | -2,5 | -2,2 |

Förändring av strukturellt saldo | +0,5 | +0,5 | + 0,2 | +0,4 | +0,2 | +0,4 |

Strukturellt primärt saldo3 | -0,8 | -0,9 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,1 |

Offentlig bruttoskuld | 42,0 | 42,6 | 43,5 | 43,9 | 43,9 | 44,5 |

p.m.Real BNP (årlig förändring i %)4 | 1,8 | 1 ¾ | 2,4 | 2 ¼ | 2,8 | 3,0 |

p.m. Utbudsgap5 | -0,5 | -0,6 | -0,7 | -0,9 | -0,6 | -0,7 |

I % av BNP | 2005 (KOM) | 2006 (KOM) | 2007 (KOM) |

Saldot i den offentliga sektorns finanser | -3,5 | -3,0 | -2,8 |

Primärt saldo | -1,3 | -1,0 | -0,7 |

Strukturellt saldo | -3,3 | -2,7 | -2,5 |

Förändring av strukturellt saldo | +0,2 | +0,6 | +0,2 |

Strukturellt primärsaldo | -1,1 | -0,7 | -0,5 |

Offentlig bruttoskuld | 42,8 | 44,1 | 44,8 |

p.m. Utbudsgap5 | -0,4 | -0,7 | -0,7 |

Anmärkningar: 1 Underskottssiffrorna i budgeten från mars 2006 justerade för behandlingen av intäkterna från försäljningen av UMTS-licenser, enligt vad som förklarades i fotnot 1 i huvudtexten. Uppgifter om primärsaldot från Förenade kungarikets budget har anpassats av kommissionens avdelningar i linje med definitionen i ENS på primärt saldo som använder räntebetalningar brutto snarare än netto. 2 Konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I Förenade kungarikets fall, förekommer inga engångsåtgärder och därför överensstämmer det strukturella saldot med det konjunkturrensade saldot. Uppskattningar av utbudsgapet för budgetåren är en approximering och inte strikt baserade på den allmänt vedertagna metoden (se fotnot 7 i huvudtexten). Utbudsgap och konjunkturrensade saldon enligt budgeten från mars 2006 har räknats om av kommissionens avdelningar på grundval av uppgifterna i budgeten: eftersom informationen är ofullständig bör kommissionens omräkning betraktas som en approximering. 3 Konjunkturrensat primärt saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I Förenade kungarikets fall förekommer inga engångsåtgärder. 4 Kommissionens beräkning på kalenderårsbasis. 5 I procent av potentiell BNP. Uppskattningar för budgetåret är en approximering och inte strikt baserade på den allmänt vedertagna metoden (se fotnot 7 i huvudtexten). Notera att aktuella revideringar av nationalräkenskaperna betyder att uppskattningarna skulle leda till en något smalare negativt utbudsgap för varje år jämfört med vårprognosen som redovisats här. Källa: Förenade kungariket: 2006 års finansiella rapport och budgetrapport och 2006 års ekonomiska och finanspolitiska strategirapport (Budget 2006); kommissionens vårprognos 2006 (KOM), Kommissionens beräkningar. |

3. SLUTSATSER

På grundval av nu tillgänglig information tycks Förenade kungariket med knapp marginal vara på rätt väg för att korrigera landets alltför stora underskott under budgetåret 2006/2007 i linje med rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7. Utsikterna för de offentliga finanserna förefaller nu marginellt mer gynnsamma än vid tidpunkten för rådets rekommendation, bland annat tack vare starkare tillväxt liksom andra faktorer som högre oljepriser och goda resultat i den finansiella sektorn. Enligt beräkningarna från kommissionens avdelningar baserade på vårprognosen förefaller förbättringen av det strukturella saldot under 2006/2007 att bli lägre än den ½ % av BNP som rådet rekommenderade, och snarare ligga närmare ¼ procentenhet. Korrigeringen av det alltför stora underskottet är av följande skäl vidare förenad med en betydande osäkerhet och sårbar även för relativt små negativa förändringar i den makroekonomiska och finanspolitiska utvecklingen:

- Eftersom inga ytterligare särskilda åtgärder för att minska underskottet vidtogs som svar på rådets rekommendation från januari förutom genomförandet av en liten korrigering som planerades i december månads preliminära budgetrapport och eftersom Förenade kungarikets myndigheter förlitar sig på en gynnsam finanspolitisk utveckling för att senast budgetåret 2006/2007 få ned underskottet till nivån för referensvärdet, finns det inte någon säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet överskrids under 2006/2007. Detta gör minskningen av underskottet sårbar även för små negativa oförutsedda händelser. Det är därför viktigt att de årliga taken för de diskretionära utgifterna iakttas.

- Samtidigt som det på grundval av nu tillgängliga uppgifter och ett antagande om oförändrad politik förefaller troligt att underskottet kommer att understiga referensvärdet budgetåret 2007/2008, gäller detta också med förbehåll för samma osäkra faktorer som i fråga om utfallet 2006/2007.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen att inga ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott i nuläget behöver vidtas gentemot Förenade kungariket. Kommissionens betonar emellertid de osäkerhetsfaktorer som finns i bedömningen av den aktuella finanspolitiska utvecklingen, i den meningen att det föreligger en risk för att en oförändrad politik inte kommer att ge en tillräcklig förbättring av de finanspolitiska utsikterna, vilket påkallar en övervakning av budgetutvecklingen på kort sikt.

På medellång sikt avhänger den finanspolitiska konsolidering som Förenade kungarikets myndigheter räknar med av att en väsentlig dämpning av takten i utgiftsökningarna uppnås. I detta hänseende kommer de utgiftsplaner på medellång sikt som man avser att tillkännage i 2007 års budget samt den påföljande övergripande utgiftsöversynen som omfattar tre de budgetåren från 2008/2009 och framåt att vara särskilt viktiga.

Kommissionen kommer att fortsätta att i enlighet med fördraget noga övervaka hur de offentliga finanserna utvecklas i Förenade kungariket.

[1] Förfarandet vid alltför stora underskott tillämpas på Förenade kungariket med ett brittiskt budgetår som underlag. Alla uppgifter om de brittiska offentliga finanserna som det hänvisas till i detta meddelande redovisas med tillämpning av Eurostats beslut av den 14 juli 2000 om fördelningen av intäkter från UMTS-licenser. Förenade kungariket har inte generellt tillämpat detta beslut i sina inhemska publikationer av offentliga finansiella uppgifter, vilket leder till att saldot i de offentliga finanserna enligt Eurostat blir upp till 0,1 procentenheter av BNP lägre per år än vad som rapporteras i de brittiska nationalräkenskaperna från och med 2001/2002.

[2] Som en följd av att underskottet översteg referensvärdet inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott i april 2004 genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3. Eftersom den bedömning som då gjordes var att underskottet som översteg 3 % av BNP var litet och förmodades vara tillfälligt, ansåg inte kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén att underskottet var alltför stort. Se vidare: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdfhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[3] EGT L 209, 2.8.1997 respektive EUT L 174, 7.7.2005.

[4] Aktuella uppjusteringar av BNP-utfallet tyder på att uppskattningarna av utbudsgapet under de gångna fem åren skulle ha visat på antingen ett något mindre negativt utbudsgap eller ett något större positivt utbudsgap i förhållande till uppskattningarna i vårprognosen.

[5] Dessa uppgifter skall ses som preliminära, och baserat på nuvarande information förefaller det som om övervältringseffekterna på budgetåret 2006/2007 bör bli begränsade. Förenade kungarikets nationella statistikmyndighet kommer att meddela utfallet för saldot i de offentliga finanserna 2005/2006 den 29 september 2006.

6 I den preliminära budgetrapport, som årligen läggs fram för parlamentet i november eller december, ges en översiktlig beskrivning av regeringens finanspolitiska strategi och en uppdatering av den föregående budgetens finanspolitiska och makroekonomiska beräkningar. Den är av rådgivande slag och syftar till att främja en offentlig diskussion av regeringens strategi. Den är emellertid också vanligtvis ett tillfälle att avisera en rad budgetåtgärder.

[6] Uppskattningarna av utbudsgapet beräknas enligt den allmänt vedertagna metoden baserat på kalenderår, så det går därför inte att få en uppskattning av strukturella saldon (dvs. konjunkturrensade saldon exklusive engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) baserat på budgetår med strikt tillämpning av metoden. Med hänsyn till att förbättringen i de nominella saldona på budgetårsbasis blir svagare än på kalenderårsbasis kommer även den strukturella förbättringen i budgetårstermer att bli lägre. Uppskattningen på omkring ¼ procentenhet bör betraktas som ett ungefärligt värde.