Särskild rapport Tillgodoser EU:s 
ekonomiska stöd 
mikroföretagares behov 
på ett tillfredsställande 
sätt?SV 2015  nr 08
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2591-7 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/19165 QJ-AB-15-008-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2595-5 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/327150 QJ-AB-15-008-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2549-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/93610 QJ-AB-15-008-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Tillgodoser EU:s 
ekonomiska stöd 
mikroföretagares behov 
på ett tillfredsställande 
sätt?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 08
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda 
budgetområden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga 
effekt och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – under ledning av revisionsrättens ledamot Henri Grethen – 
som är specialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transporter och energi. Revisionen leddes av ledamoten Iliana 
Ivanova, med stöd av kanslichef Tony Murphy, attachén Mihail Stefanov, enhetschef Emmanuel Rauch, granskningsledare 
Dennis Wernerus, granskningsledare Romuald Kayibanda och revisorerna Piotr Senator och Christian Wieser.
Från vänster till höger: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, 
D. Wernerus, P . Senator och M. Stefanov.

03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar  
I–VI  Sammanfattning
1–16  Inledning
17–18  Revisionens inriktning och omfattning
19–63  Iakttagelser
19–37  Planering och utformning av EU:s stöd till mikroföretagare
21–30  Specifika behovsbedömningar gjordes inte och ordentliga system för riskhantering av ESF-stödet till 
mikroföretagare saknades
31–33  Arrangemangen för att inrätta EPMF var i allmänhet tillfredsställande
34–36  De flesta ESF-finansieringsinstrument lyckades inte locka till sig privat finansiering
37 EPMF-finansieringsinstrument lockade till sig en del privat finansiering
38–54  System för övervakning och resultatrapportering
41–44  Begränsad information om räckvidd och överlevnadsgrad för operativa program inom ESF
45–47  Informationen om räckvidd och överlevnadsgrad för EPMF-projekt var mer fullständig
48–54 Man nådde ut till mikroföretagare, av vilka omkring hälften var arbetslösa tidigare
55–63  Information om kostnaderna för att genomföra EU-stödet till mikroföretagare
56–58  Ofullständig information om de administrativa kostnaderna för att genomföra operativa program inom ESF
59–63  Kostnaderna för ESF-finansieringsinstrument varierade
64–72  Slutsatser och rekommendationer
 Kommissionens svar
04
 Förkortningar
BNI : bruttonationalinkomst
CGAP : rådgivande grupp för bistånd till fattiga människor
EaSI : Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation
EIB: Europeiska investeringsbanken eller Europeiska investeringsbanksgruppen när både EIB och EIF avses
EIF: Europeiska investeringsfonden
EPMF : det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden
ESF : Europeiska socialfonden
EU: Europeiska unionen
OP: operativt program
SMF : små och medelstora företag
05
 Ordförklaringar
Avveckling : En process som medför försäljning av fondens tillgångar, avbetalning till fordringsägare, utdelning av 
eventuella kvarstående tillgångar till huvudmännen och upplösning av fonden. Avveckling är i grund och botten en 
likvidation av den fond som genomför ett finansieringsinstrument.
Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (EPMF) : Det europeiska instrumentet Progress för 
mikrokrediter (EPMF) genomförs för kommissionens räkning av Europeiska investeringsfonden (EIF) när det gäller 
mikrokreditgarantier och lån till banker och andra finansiella intermediärer.
Vad beträffar de sistnämnda är EIB medinvesterare i EPMF.
EaSI : Programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI) är ett finansieringsinstrument på EU -nivå som ska 
främja hög sysselsättning som är hållbar och av god kvalitet, garantera fullgott och skäligt socialt skydd, bekämpa 
social utestängning och fattigdom samt förbättra arbetsvillkoren.
EaSI förvaltas direkt av Europeiska kommissionen. Det för samman EPMF och två andra EU -program som förvaltas 
separat mellan 2007 och 2013.
Europeisk uppförandekod för tillhandahållande av mikrokrediter : En uppsättning riktlinjer och 
rekommendationer med ”god praxis” för mikrokreditgivare som utfärdades av kommissionen i december 2011.
Europeiska investeringsfonden : EIF är specialist på att tillhandahålla riskfinansiering till nytta för små- 
och medelstora företag runtom i Europa. Den är en del av EIB -gruppen och dess aktieägare är Europeiska 
investeringsbanken (EIB), Europeiska kommissionen och ett stort antal olika offentliga och privata banker och 
finansinstitut.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) : Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) syftar till att 
stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europeiska unionen genom att avhjälpa de viktigaste 
regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, 
främst för företag.
Europeiska socialfonden (ESF) : Europeiska socialfonden (ESF) syftar till att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen i Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (främst genom 
utbildningsåtgärder) och främja hög sysselsättningsnivå samt skapande av fler och bättre jobb.
Exitstrategi : En exitstrategi är ett finansieringsinstruments policy/strategi för avveckling av innehav enligt en plan 
för att uppnå maximal avkastning.
Finansieringsinstrument : Finansieringsinstrument är en överordnad term för kontrakt som ger innehavaren 
en fordran på en gäldenär. EU ger stöd för tre möjliga typer av finansieringsinstrument: egetkapital-, låne- och 
garantiinstrument. Egetkapital- eller låneinstrument är kontrakt mellan en investerare och ett investeringsobjekt 
eller mellan en långivare och en låntagare. Garantier är kontrakt där en borgensman garanterar en investerares eller 
långivares rättigheter.
Förvaltningsmyndighet : En nationell, regional eller lokal offentlig myndighet (eller ett annat offentligt eller privat 
organ) som har utsetts av medlemsstaten att förvalta ett operativt program. I det ingår framför allt att välja ut de 
projekt som ska finansieras, övervaka hur de genomförs och rapportera om både finansiella aspekter och uppnådda 
resultat till kommissionen.
Hävstångseffekt : När det gäller finansieringsinstrument som finansieras via EU -budgeten och nationella offentliga 
medel uttrycks hävstångseffekten i hur många euro i finansiering (offentlig och privat) som faktiskt har funnits 
tillgängliga för ekonomiskt stöd till slutmottagare för varje euro i offentlig finansiering (EU -medel och nationella 
offentliga medel) som har anslagits till instrumentet.
06 Ordförklaringar
Mikrofinansiering : I denna rapport definieras mikrofinansiering som lån till mikroföretagare och garantier till 
banker och andra finansiella intermediärer som beviljar sådana lån.
Mikroföretag : Såsom anges i kommissionens rekommendation 2003/361 är ett mikroföretag ett företag som 
sysselsätter färre än tio personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger två miljoner euro per år.
Mikroföretagare : I denna rapport avser mikroföretagare både egenföretagare och mikroföretag (dvs. registrerade 
som juridisk person).
Mikrokredit : Kommissionen definierar mikrokrediter som lån på upp till 25 000 euro till mikroföretagare (se 
arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Microcredit for European small businesses  (mikrokrediter till 
europeiska småföretag), SEK(2004) 1156.)
Operativt program (OP) : I ett operativt program fastställs en medlemsstats prioriteringar och specifika mål 
samt hur finansieringen (EU:s och nationell offentlig och privat medfinansiering) ska användas under en viss 
period (i regel sju år) för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att ett visst antal mål som fastställts 
för det operativa programmets prioriterade område uppnås. Operativa program finns inom båda fonderna på 
sammanhållningsområdet (dvs. Eruf och ESF). Ett operativt program utarbetas av medlemsstaten och måste 
godkännas av kommissionen innan några betalningar från EU -budgeten kan göras. De operativa programmen kan 
ändras under den period som de avser bara om båda parter samtycker till det.
Revolverande effekt : Effekten av medel som avsatts till ett finansieringsinstrument och som återanvänds minst en 
gång (genom användning av lån eller garantier).
Riskportfölj : Värdet på alla utestående lån med en eller flera avbetalningar på kapitaldelen som varit förfallna till 
betalning längre tid än ett visst antal dagar (vanligtvis 30 dagar).
Rådgivande grupp för bistånd till fattiga människor (CGAP) : Den rådgivande gruppen för bistånd till fattiga 
människor (CGAP) är ett policy- och forskningscentrum som stöds av omkring 30 utvecklingsorgan och privata 
stiftelser och som arbetar för att öka tillgången till finansiella tjänster för världens fattiga. Den har sitt högkvarter 
vid Världsbanken.
Räckvidd : Räckvidd är i vilken grad projekt når den avsedda målgruppen (t.ex. mikroföretagare).
Små och medelstora företag : Små och medelstora företag är företag som sysselsätter färre än 250 personer och 
vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner euro och/eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner euro 
per år. Inom kategorin små och medelstora företag definieras små företag som företag som sysselsätter färre än 
50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 10 miljoner euro per år.
Överdimensionerat finansieringsinstrument : Ett finansieringsinstrument klassas som överdimensionerat när 
dess totala kapital betydligt överstiger de medel som behövs för att täcka målpopulationens (dvs. mikroföretagare 
när det gäller denna revision) faktiska behov.
Överlevnadsgrad : Överlevnadsgraden är en indikator på hur framgångsrikt det ekonomiska stödet till 
mikroföretagare är. Den beräknas genom att man dividerar antalet enheter som har fått stöd och som fortfarande 
bedriver verksamhet vid utgången av en viss period (perioden bakåt i tiden) med det totala antalet enheter som fått 
stöd.
07
 Sammanfattning
I
Mikroföretagare har svårt att få tillträde till den kon -
ventionella kreditmarknaden, vilket hindrar skapandet 
av nya mikroföretag och egenföretagande. Syftet med 
EU:s stöd är att i någon mån överbrygga det befintliga 
likviditetsgapet genom att ge bidrag till mikroföretag 
(inom ESF) eller underlätta tillgången till lån tack vare 
finansieringsinstrument för mikrokreditgivare, nämli -
gen lån och garantier.
II
EU-stödet tillhandahålls huvudsakligen av två olika 
instrument: Europeiska socialfonden (ESF) och det 
europeiska instrumentet Progress för mikrokredi -
ter (EPMF). ESF omfattar åtgärder som väsentligen 
genomförs genom bidrag och också genom finansie -
ringsinstrument (låne- eller garantiinstrument) och 
som ingår i de operativa program som medlemssta -
terna utarbetar och kommissionen godkänner. EPMF, 
å andra sidan, genomförs för kommissionens räkning 
av Europeiska investeringsfonden.
III
Revisionsrätten bedömde huruvida planeringen och 
utformningen av EU:s stöd tillgodosåg mikroföreta -
gares faktiska behov och huruvida tillförlitliga system 
för resultatrapportering hade införts. Vi granskade 
också huruvida tillräcklig information fanns tillgänglig 
om genomförandekostnaderna för EU:s olika finansie -
ringsmekanismer till stöd för mikroföretagare.
IV
När det gäller ESF:s ekonomiska stöd till mikroföre -
tagare drar revisionsrätten slutsatsen att det finns 
brister i planeringen och utformningen av stödet och 
att det inte finns tillräcklig och tillförlitlig övervak -
ningsinformation om resultaten. Kommissionen och 
medlemsstaterna har inte heller tillräcklig information 
tillgänglig om de administrativa kostnaderna för varje 
medlemsstat och för varje finansieringsmekanism (dvs. 
bidrag eller finansieringsinstrument, såsom lån eller 
garantier).V
Generellt sett anser revisionsrätten att dessa problem 
kan minska ändamålsenligheten i EU:s ekonomiska 
stöd för att tillgodose mikroföretagares behov.
VI
För att komma till rätta med de problem som iden -
tifieras i rapporten rekommenderar revisionsrätten 
följande:
a) Under programperioden 2014–2020 bör medlems -
staterna konsekvent göra behovsbedömningar när 
de utformar finansieringsinstrument och utarbetar 
operativa program som inkluderar ekonomiskt 
EU-stöd till mikroföretagare. Det skulle också bidra 
till att man kan avsätta lämpliga belopp till de oli -
ka finansieringsmekanismerna, det vill säga bidrag 
eller finansieringsinstrument (lån eller garantier). 
Kommissionen bör ge vägledning om detta.
b) Kommissionen bör ställa som villkor för medlems -
staternas användning av ESF -finansieringsinstru -
ment att de ska följa lagstadgade krav och också 
att de ska ha infört ett tillförlitligt system för risk -
hantering, så att man undviker överdimensionerad 
medelstilldelning.
c) För att öka räckvidden bör kommissionen tillsam -
mans med medlemsstaterna utforma ESF:s ekono -
miska stödåtgärder för mikroföretagare och fast -
ställa stödkriterier som syftar till att man ska nå de 
arbetslösa och utsatta personer som har svårt att 
få tillträde till den traditionella kreditmarknaden.
d) Under programperioden 2014–2020 bör kommis -
sionen göra en jämförande analys av genomför -
andekostnaderna för ESF- bidrag, ESF- finansie -
ringsinstrument och EaSI -finansieringsinstrument 
för att ta reda på hur stora de faktiskt var. Genom 
en sådan bedömning bör man kunna fastställa 
”god praxis” för hur låga bidrags-, låne- och garan -
tibelopp som kan betalas ut till en rimlig kostnad.
08
 Inledning
01 
Mikroföretagare har ofta inte tillträde 
till den konventionella kreditmarkna -
den. Den totala efterfrågan på mikro -
finansiering i EU:s medlemsstater, som 
uppskattades till över 12  miljarder  euro 
20121, överstiger därför också tillgång -
en på lån som ges av banker och andra 
finansinstitut. Syftet med EU:s eko -
nomiska stöd till mikroföretag är att 
i någon mån överbrygga detta likvidi -
tetsgap som de ställs inför.
02 
Det ekonomiska stödet till mikroföre-  
tagare erbjuder en möjlighet att starta 
eller utveckla nya företag och ska på 
det viset också minska utanförskapet 
och öka sysselsättningen, särskilt 
bland dem som tidigare varit arbets -
lösa. EU bidrar därmed till att Euro -
pa 2020-strategins mål uppfylls, det 
vill säga smart och hållbar tillväxt för 
alla genom ökad sysselsättning, pro -
duktivitet och social sammanhållning.
03 
Kommissionen definierar mikrofinan -
siering som ekonomiskt stöd på upp 
till 25 000 euro som inom EPMF kan 
ges till mikroföretagare. Finansierings -
instrument i form av lån och garantier 
ska garantera att de får ökad tillgång 
till stödet. Vid revisionen betrakta -
de vi även bidrag för att starta eller 
utveckla nya företag under taket på 
25 000 euro som ekonomiskt stöd till 
mikroföretagare.EU:s stöd till mikro-
företagare genom  
ESF och EPMF
04 
EU:s ekonomiska stöd till mikroföre-  
tagare gavs huvudsakligen genom Eu -
ropeiska socialfonden (ESF) under pro -
gramperioden 2007–2013 och genom 
det europeiska instrumentet Progress 
för mikrokrediter (EPMF) mellan 2010 
och 2013.
05 
Andra EU -instrument ger mikrofinan -
siering till mikroföretag, såsom finan -
sieringsinstrument för små och me-  
delstora företag i operativa program 
inom Eruf (3 136 miljoner euro under 
programperioden 2007–20132) och 
SMF- garantifaciliteten inom rampro -
grammet för konkurrenskraft och inno -
vation som förvaltas av EIF för kom -
missionens räkning (550 miljoner euro3 
under programperioden 2007–2013). 
De ingår inte i denna revision eftersom 
de antingen inte är en del av EU -bud -
geten (EIB -lån) eller inte är specifikt 
inriktade på mikroföretagare.
06 
Exempel på projekt som vi granskade 
finns i  ruta 1 .1 Europeiska kommissionen, 
Evaluation of the JASMINE 
Technical Assistance Pilot Phase  
(utvärdering av pilotfasen av 
det tekniska stödet från 
Jasmine), ICF GHK för GD 
Regional- och stadspolitiks 
räkning, 14 november 2013, 
s. 20–22.
2 Källa : Summary of data on the 
progress made in financing and 
implementing financial 
engineering instruments 
reported by the managing 
authorities in accordance with 
Article 67(2)(j) of Council 
Regulation (EC) No 1083/2006 of 
1 1 July 2006 laying down 
general provisions on the 
European Regional Deve-
lopment Fund, the European 
Social Fund and the Cohesion 
Fund and repealing Regulation 
(EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 
31.7.2006, p. 25), Programming 
period 2007–2013, Septem-
ber 2014, European Commission, 
Situation as at 31 Decem-
ber 2013 (sammanfattning av 
uppgifter om de framsteg  
som gjorts när det gäller att 
finansiera och genomföra 
finansieringstekniska instru-  
ment och som rapporterats av 
förvaltningsmyndigheterna 
i enlighet med artikel 67.2 j 
i rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 av den 11 juli 2006 
om allmänna bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska 
socialfonden och Samman-
hållningsfonden samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 
31.7.2006, s. 25), program-
perioden 2007–2013, sep-  
tember 2014, Europeiska 
kommissionen, situationen per 
den 31 december 2013), s. 26.
3 Källa : Uppgifter avseende det 
ekonomiska bidraget 
2007–2013, EIF, november 2011 
(http://www.eif.org/
news_centre/publications/
corporate_brochure/
fei_brochure_new/files/
assets/seo/page14.html ).
09 Inledning
Europeiska socialfonden
07 
ESF ska främja arbetstagarnas möj -
ligheter till sysselsättning (inbegripet 
egenföretagande) och öka deras 
geografiska och yrkesmässiga rörlig -
het samt underlätta deras anpassning 
till förändringar inom industrin och 
i produktionssystemen4. Under pro -
gramperioden 2007–2013 förespråkade 
kommissionen att ESF skulle stödja åt -
gärder som förbättrar den ekonomiska 
och sociala integrationen för mindre 
gynnade personer och ge tillgång till 
sysselsättning5.
08 
Det ESF -finansierade stödet till mik -
roföretagare omfattar åtgärder som 
genomförs med hjälp av bidrag och 
finansieringsinstrument och det 
fastställs i de operativa program som 
utarbetas av medlemsstaterna och 
godkänns av kommissionen.09 
Under programperioden 2007–2013 
upprättade medlemsstaterna 117 ope -
rativa program inom ESF, varav 96 
finansierade åtgärder som klassifice-  
rades som ”stöd till verksamhet som 
egenföretagare och till företagseta-  
blering”6, till ett totalt belopp av 
2,4 miljarder  euro där merparten var 
bidrag. Det finns dock ingen tillgänglig 
information om hur mycket av denna 
bidragsfinansiering som avsattes till 
mikroföretagare. Å andra sidan hade 
de ESF- finansieringsinstrument som 
gav stöd till mikroföretagare ett kapital 
på 680 miljoner euro vid utgången 
av 20137.4 Artikel 162 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt.
5 Kommissionens rekom-
mendation 2008/867/EG av 
den 3 oktober 2008 om aktiv 
inkludering av människor som 
är utestängda från arbets-
marknaden (EUT L 307, 
18.11. 20 08, s. 11);  
SEK(2010) 1564 slutlig, 
16.12.2010 List of key initiatives  
(lista över väsentliga initiativ).
6 Denna uppskattning bygger 
på en analys av utgifterna för 
de 86 koder som kommis-
sionen anger för medlems-
staternas rapportering 
i enlighet med bilaga II till 
kommissionens förordning 
(EG) nr 1828/2006 av den 8 
december 2006 om tillämp-  
ningsföreskrifter för rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
om allmänna bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Euro-
peiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden  
och för Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) 
nr 1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden 
(EUT L 371, 27.12.2006, s. 1), 
särskilt utgifter under kod 68 
”stöd till verksamhet som 
egenföretagare och till före-  
tagsetablering”.
7 De 680 miljoner euro i stöd 
som tillhandahölls genom 
mikrokrediter ingår delvis men 
inte helt i ESF -utgifterna på 
2,4 miljarder euro för stöd till 
verksamhet som 
egenföretagare.Vilka typer av mikroföretagare fick EU -stöd?
I en liten stad i vojvodskapet Opole i Polen fick en mikroföretagare 40 000 zloty i bidrag  (cirka 9 500 euro) 
från ett ESF -projekt som hjälp för att etablera en inomhuslekplats för barn och starta en klädbutik.
I Bayern i Tyskland fick en mikroföretagare en mikrokredit på 7 000 euro för att finansiera en ny musikanlägg -
ning vars syfte var att locka fler kunder till mikroföretagarens bar, som var belägen vid en sjöstrand. Lånet  
gavs av en finansiell intermediär som fick stöd av ESF.
På Kreta i Grekland använde en mikroföretagare en rörelsekapitalfacilitet på 5 000 euro för att bygga ut sin 
kiosk. Denna mikrokredit tillhandahölls av en lokal bank med en EPMF -garanti .Ruta 1
10 Inledning
8 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 283/2010/EU 
av den 25 mars 2010 om 
inrättande av ett europeiskt 
instrument Progress för 
mikrokrediter för syssel-
sättning och social delaktig-
het (EUT L 87, 7.4.2010, s. 1).
9 SEK(2009) 907, 2.7.2009.
10 Belgien, Bulgarien, Danmark, 
Irland, Grekland, Spanien, 
Frankrike, Kroatien, Italien, 
Cypern, Litauen, Neder-
länderna, Österrike, Polen, 
Portugal, Rumänien, Slo-  
venien, Slovakien, Sverige  
och Storbritannien.
11 COM(2014) 639 final, 
20.10.2014, Genomförande  
av det europeiska instru-  
mentet Progress för mik-  
rokrediter – 2013 .
12 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1296/2013 av den 11 
december 2013 om Euro-
peiska unionens program för 
sysselsättning och social in-  
novation (EaSI) och om änd-  
ring av beslut nr 283/2010/EU 
om inrättande av ett euro-  
peiskt instrument Progress  
för mikrokrediter för syssel-  
sättning och social delaktighet 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 238).Det europeiska instrumentet 
Progress för mikrokrediter
10 
EPMF har till syfte att öka tillgången 
till mikrofinansiering för exempelvis 
arbetslösa och andra utsatta personer 
som har svårt att få tillträde till den 
traditionella kreditmarknaden8 samt 
för mikroföretag. Det genomförs för 
kommissionens räkning av Europeiska 
investeringsfonden (EIF), som fungerar 
som fondförvaltare för finansierade 
instrument och som förvaltande enhet 
för garantier.
11 
Europaparlamentets och rådets beslut 
att inrätta EPMF grundades på en för -
handsbedömning som kommissionen 
gjorde. I det dokumentet konstate -
rades att det utöver redan befintliga 
EU-verktyg fanns behov av att skapa 
ett instrument för mikrokrediter inom 
EU-budgeten9.
12 
Under perioden 2010–2013 hade 
EPMF ett kapital på 203 miljoner euro 
(103 miljoner euro från EU -budge -
ten och 100 miljoner euro från EIB); 
25 miljoner euro (12 % av det totala be -
loppet) var avsedda för garantier och 
178 miljoner euro (88 %) för lånefinan -
siering. EPMF- finansieringsinstrumen -
ten ger inte direkt ekonomiskt stöd till 
mikroföretagare, utan ger i stället stöd 
till intermediärer genom lån och/eller 
garantier.13 
EIF väljer ut banker eller andra finan -
siella intermediärer som är intressera -
de av att ge mikroföretagare stöd på 
villkor som är så lika marknadsvillkor 
som möjligt. Intermediärerna beviljar 
stödberättigade slutmottagare lån på 
förmånligare villkor än de villkor som 
gäller på marknaden för låntagare när 
kreditrisken är densamma.
14 
Den 30 juni 2014 hade 55 banker 
eller andra finansiella intermediärer 
i 20 medlemsstater valts ut10, och mer 
än 23 000 mikrolån motsvarande ett 
belopp på 208 miljoner euro hade 
betalats ut till mikroföretagare11.
15 
Under programperioden 2014–2020 
kommer en av de tre delarna i EU:s 
program för sysselsättning och social 
innovation (EaSI)12 successivt att ersät -
ta EPMF.
16 
Figur 1  illustrerar hur EU -stöd till mik -
roentreprenörer ges genom ESF- bi-
drag, ESF -finansieringsinstrument och 
EPMF.
11 Inledning Figur 1EU-stöd till mikroentreprenörer genom ESF -bidrag, ESF -finansieringsinstrument och 
EPMF (schematisk beskrivning)
Källa : Europeiska revisionsrätten.Mikroföretagare
(slutmottagare)Nationella budgetar EU:s budget EIB:s budget
Operativa program inom Europeiska socialfonden 
(ESF-OP) genomförs av kommissionen och
medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter
         
Bidrag Finansieringsinstrument Finansieringsinstrument
Finansiella intermediärer
(bl.a. banker)Finansiella intermediärer
(bl.a. banker)ProjektledareESF EPMF
Det europeiska instrumentet Progress för
mikrokrediter (EPMF) genomförs för
kommissionens räkning av EIFför garantier för lån
12
 Revisionens inriktning 
och omfattning
13 Projekten granskades vid 
förvaltningsmyndigheten eller 
det förmedlande organet (när 
det gällde bidrag) eller vid den 
finansiella intermediären (när 
det gällde finansierings-  
instrument).
14 Tyskland (fem projekt), 
Grekland (sex projekt), Italien 
(fyra projekt), Polen (åtta 
projekt) och Rumänien (fyra 
projekt).
15 Belgien, Bulgarien, Tjeckien, 
Estland, Spanien, Frankrike, 
Lettland, Litauen, Malta, 
Portugal, Slovenien, Slovakien, 
Finland och Storbritannien.
16 Revisionsrätten fick svar från 
16 förvaltningsmyndigheter 
i 14 medlemsstater angående 
19 operativa program.17 
Vid revisionen bedömde revisionsrät -
ten huruvida mikroföretagares behov 
tillgodosågs genom det ekonomiska 
stödet från Europeiska socialfonden 
(ESF) och det europeiska instrumentet 
Progress för mikrokrediter (EPMF). Vi 
granskade framför allt huruvida
 — planeringen och utformningen av 
EU:s stöd tillgodosåg mikroföre-  
tagares faktiska behov,
 — tillförlitliga system för resultat-  
rapportering hade införts,
 — tillräcklig information fanns 
tillgänglig om genomförande -
kostnaderna för EU:s olika finan -
sieringsmekanismer till stöd för 
mikroföretagare.
18 
Granskningsresultatet grundas på
 — granskning av dokument vid kom -
missionen och i medlemsstaterna 
(när det gäller ESF) och vid EIF (när 
det gäller EPMF),
 — granskning av ett urval av 27 pro -
jekt13 som gav stöd till mikroföreta -
gare: när det gällde sex operativa 
program inom ESF – 14 bidrag och 
sex finansieringsinstrument (tre 
låne- och tre garantifonder) och 
sju EPMF- finansieringsinstrument 
(två instrument som tillhandahål -
ler lån och fem instrument som 
tillhandahåller garantier); dessa 
projekt, som motsvarade cirka 
1,6 miljarder euro i gjorda åtag -
anden (1,2  miljarder  euro utbe -
talade) genomfördes i fem med -
lemsstater14 (Tyskland, Grekland, 
Italien, Polen och Rumänien) och 
hade slutförts delvis eller helt före 
utgången av 2013 (se tabell 1 ), — intervjuer med experter på 
området,
 — analys av kundakter (bidrags -
mottagare och låntagare) hos 
banker och andra finansiella 
intermediärer,
 — en enkät bland ytterligare 18 för -
valtningsmyndigheter i 14 med -
lemsstater15 med ansvar för 
22 operativa program inom ESF 
med utgifter för stöd till verksam -
het som egenföretagare och till 
företagsetablering; svarsfrekven -
sen på enkäten var 89 %16 och gav 
feedback om de svarandes erfaren -
het av ekonomiska stödåtgärder 
till mikroföretagare; revisions -
rätten analyserade svaren från 
elva förvaltningsmyndigheter i tio 
medlemsstater som förklarade att 
deras operativa program innehöll 
åtgärder för mikroföretagare.
13 Revisionens inriktning och omfattning Tabell 1Offentlig finansiering som använts (före utgången av 2013) för att stödja mikro-
företagares tillgång till finansiering i projekt som granskats av revisionsrätten 
(i miljoner euro)
MedlemsstatESF EPMF
Totalt
Bidrag Garantier Lån Garantier Lån
Tyskland 665,8 100,0 765,8
Grekland 368,9 0,8 369,7
Italien 9,1 13,9 9,5 32,5
Polen 21,0 11,6 7,9 40,5
Rumänien 1,7 6,2 18,9 26,8
Totalt 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Källa : Revisionsrättens analys, december 2013.
14
 Iakttagelser
17 Bulgarien, Tjeckien, Estland, 
Frankrike (fastlandet och 
Martinique), Lettland, Litauen, 
Portugal (Madeira), Slovenien, 
Slovakien och Finland.Planering och utform-
ning av EU:s stöd till 
mikroföretagare
19 
Att utforma finansieringsinstrument 
för att uppnå ett visst politiskt mål 
är en krävande uppgift. Viktigt i det 
sammanhanget är att se till att stödets 
karaktär och typ (bidrag eller finan -
sieringsinstrument) samt tillgängliga 
belopp tillgodoser de potentiella stöd -
mottagarnas faktiska behov.
20 
Revisionsrätten bedömde därför 
huruvida
 — behovsbedömningar hade gjorts 
när det gällde ESF för att faststäl -
la den totala omfattningen på 
och typen av stödåtgärder som 
föreslogs för mikroföretagare och, 
när det gällde finansieringsinstru -
ment, huruvida lämpliga investe -
ringsstrategier och förfaranden 
för riskhantering hade införts 
för att undvika alltför stor eller 
alltför liten medelstilldelning och 
huruvida en exitstrategi och/eller 
bestämmelser om avveckling hade 
fastställts,
 — ett tillförlitligt system för riskhan -
tering hade införts för finansie -
ringsinstrument som finansierades 
inom EPMF och framför allt huruvi -
da den bedömning av riskportföl -
jen som krävs hade gjorts,
 — de finansieringsinstrument som 
finansierades av ESF eller EPMF 
lyckades locka till sig ytterligare, 
privat finansiering genom att 
beräkna det hävstångsmått som 
uppnåtts.Specifika behovsbedöm -
ningar gjordes inte och 
ordentliga system för risk -
hantering av ESF -stödet till 
mikroföretagare saknades
Mikroföretagarnas behov 
togs inte upp specifikt av 
förvaltningsmyndigheterna 
när de granskade operativa 
programmen inom ESF 
utformades
21 
Revisionsrättens granskning visade att 
ESF- förvaltningsmyndigheterna för de 
granskade operativa programmen inte 
bedömde mikroföretagares specifika 
behov innan de fördelade medel och 
bestämde hur dessa medel lämpligast 
skulle användas.
22 
På revisionsrättens enkät svara -
de elva förvaltningsmyndigheter 
i tio medlemsstater17 att deras operati -
va program inom ESF innehöll åtgärder 
för mikroföretagare. Vår analys visade 
dock att ingen av de elva förvaltnings -
myndigheterna hade bedömt mik -
roföretagares specifika behov innan 
det operativa programmet godkändes. 
Det gällde även alla operativa program 
i de fem medlemsstater där revisions -
rätten granskade specifika projekt. Re -
visionsrätten noterar att det inte fanns 
lagstadgad skyldighet för medlemssta -
terna under programperioden 2007–
2014 att göra behovsbedömningar.
15 Iakttagelser
19 Artikel 43 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006.23 
I ruta 2  ges ett exempel, som inte är 
hämtat från det granskade urvalet, 
på en tillförlitlig behovsbedömning 
som man gjorde för att slå fast be -
hovet av stödåtgärder riktade till 
mikroföretagare.
I tre av sex granskade ESF - 
finansieringsinstrument fanns 
det inga investeringsstrategier
24 
I regel får ESF- finansieringsinstrument 
ett bidrag från det operativa program -
met till sitt kapital när deras juridis -
ka form fastställs. Därefter används 
dessa pengar till att stödja projekt 
som faller inom det operativa pro -
grammets tillämpningsområde (dvs. 
att tillhandahålla slutmottagare lån 
och garantier). Enligt de lagstadgade 
kraven för ESF- finansieringsinstrument 
måste därför en investeringsstrategi 
tas fram för varje fond. När det gäller ESF-finansieringsinstrument innehåller 
investeringsstrategin19 också en analys 
av den potentiella målpopulationen, 
så att man undviker att fonden får för 
mycket eller för litet kapital.Exempel på en studie som slog fast att det fanns behov av en specifik stödåtgärd 
som riktades till mikroföretagare
I den tyska delstaten Brandenburg gjordes en studie 2006 för att fastställa vilka specifika behov nystartade 
företag hade18 och särskilt hur lämpliga de finansiella tjänster som banker erbjöd mikroföretagarna var.
Studien byggde på en kvalitativ och kvantitativ bedömning av tillgång och efterfrågan på mikrofinansiering 
i regionen.
Man konstaterade i) att de finansiella tjänster som traditionella banker erbjöd mikroföretagare inte var att -
raktiva, särskilt inte när det gällde små lån på upp till 10 000 euro, och ii) att befintliga stödinitiativ (t.ex. lån 
subventionerade av staten) inte erbjöd lämpliga alternativ för mikroföretagare.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , tidigare GTZ GmbH), Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, 
Germany and Greece  (mikrofinansiering i Europa  – regionala fallstudier från Frankrike, Tyskland och Grekland), s. 13–15 (rapporten medfinansierad 
av ESF).Ruta 2
16 Iakttagelser
20 Artikel 4.1.6 i  Guidance Note on 
Financial Engineering 
Instruments under Article 44 of 
Council Regulation (EC) No 
1083/2006, COCOF_10-0014-04-
EN (vägledande not om 
finansieringstekniska 
instrument enligt artikel 44 
i rådets förordning (EG) 
nr 1083/2006, samordnings-
kommittén för fonderna), 
21 februari 2011.25 
I tre av de sex granskade ESF -finansie -
ringsinstrumenten, i Polen och Italien 
(Kalabrien), konstaterade revisionsrät -
ten att man inte hade tagit fram någon 
investeringsstrategi (se tabell 2 ).
I fem av de sex granskade ESF - 
finansieringsinstrumenten var 
systemen för riskhantering 
otillräckliga
26 
Förutom att göra en förhandsbedöm -
ning ska fondförvaltare också införa 
lämpliga förfaranden för riskhantering. 
I detta ingår framför allt att analysera 
finansieringsinstrumentets riskportfölj 
och bedöma om fondernas kapital 
är lagom stort och särskilt att avgöra 
om potentiella förluster som härrör 
från lån och garantier kan täckas. Att göra en sådan analys betyder att man 
följer principerna för sund ekonomisk 
förvaltning, enligt kommissionens 
vägledning20 till medlemsstaterna för 
programperioden 2007–2013.Tabell 2Förekomst av investeringsstrategi, riskhanteringssystem och exitstrategier/
avvecklingsbestämmelser i de granskade ESF -finansieringsinstrumenten
Granskade ESF-finansierings-  
instrument (medlemsstat)InvesteringsstrategiRiskhanteringssystem 
(PAR-analys)Exitstrategi/
avvecklingsbestämmelser
Finansieringsinstrument A
(Tyskland) ja nej ja 
Finansieringsinstrument B
(Italien)nej nej nej
Finansieringsinstrument C
(Italien)nej nej nej
Finansieringsinstrument D
(Italien)ja nej nej
Finansieringsinstrument E
(Polen)ja ja ja
Finansieringsinstrument F
(Polen)nej nej ja
Källa : Revisionsrättens analys (2014).
17 Iakttagelser
21 Artikel 43.2 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006.
23 Artikel 43.2 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006.27 
Revisionsrätten konstaterade att en 
analys av riskportföljen hade gjorts 
inom endast ett av de sex ESF -finan -
sieringsinstrument som vi granskade 
(se tabell 2 ), och när det gäller Italien 
anser vi att de tre granskade ESF -finan -
sieringsinstrumenten är klart överdi -
mensionerade (se ruta 3 ).28 
Enligt förordningen ska den del av 
finansieringsinstruments kapital 
som inte använts lämnas tillbaka till 
EU-budgeten vid avslutningen21.
Brister när det gäller exit-
strategi och bestämmelser 
om avveckling för 
ESF-finansieringsinstrument
29 
Revisionsrätten bedömde huruvida 
förvaltningsmyndigheterna hade infört 
en exitstrategi och/eller bestämmelser 
om avveckling i enlighet med de gäl -
lande bestämmelserna23 för ESF -finan -
sieringsinstrument. Syftet med dessa 
strategier och bestämmelser är att se 
till att fonden avvecklas ordentligt vid 
avslutningen.30 
Vi konstaterade att det inte fanns 
någon exitstrategi och/eller några 
bestämmelser om avveckling för tre av 
de sex granskade ESF- finansierings-  
instrumenten (två i Kampanien och ett 
i Kalabrien).Exempel på överdimensionerade ESF -finansieringsinstrument
Vid utgången av 2013 uppgick utbetalningarna till mikroföretag till 9,5 % av det totala kapitalet i lånefonden 
i Kampanien (som inrättades i december 2009), medan de motsvarade 0 respektive 26,7 % i de två garantifon -
derna i Kalabrien (som inrättades i september respektive november 2012).
För att reglerna för stödberättigande utgifter ska följas måste stödet betalas senast den 31 december 201522. 
Det är osannolikt att de återstående medlen kommer att nå mikroföretagarna före utgången av 2015.
22 Slutet på den stödberättigande perioden enligt förordning (EG) nr 1083/2006 diskuteras för närvarande.Ruta 3
18 Iakttagelser
24 Ett hävstångsmått under 1,0 är 
möjligt när en del av kapitalet 
har använts till förvaltnings-  
avgifter.Arrangemangen för att 
inrätta EPMF var i allmänhet 
tillfredsställande
31 
Arrangemangen för att inrätta EPMF- fi-
nansieringsinstrument skiljer sig 
från dem som gäller ESF. Finansiella 
intermediärer inom EPMF (såsom 
banker) måste ansöka hos EIF om att 
få finansiering för sina finansierings -
instrument. Om finansiella interme -
diärer inte möter någon efterfrågan 
på lån eller garantier, begär de helt 
enkelt inte någon EIF- finansiering. 
Därför krävs inte en specifik regional 
behovsbedömning.
32 
Enligt EPMF:s regler omfattas dess-  
utom varje finansiell intermediär av 
ett standardförfarande för företagsbe -
siktning som EIF genomför. I det ingår 
bedömning av systemen för riskhan -
tering, inbegripet riskportföljförfaran -
den. Portföljen och respektive andel 
fallissemang övervakas därefter av den 
finansiella intermediären och rappor -
teras regelbundet till EIF. Specifika 
regler för denna övervakning och rap -
portering anges i kontraktet mellan EIF 
och den finansiella intermediären.
33 
Revisionsrätten konstaterade att de 
portföljriskanalyser som krävs hade 
gjorts för alla sju granskade finansie -
ringsinstrument inom EPMF. Mikrofi -
nansieringsverksamhet är per defini -
tion förenad med stora risker, men vår 
analys visade att portföljrisken för en 
lånefond i Rumänien var låg jämfört 
med liknande fonder. Fonden som 
hade varit verksam sedan mars 2012 
hade 0,3 % kreditrisk för sin portfölj 
och inga avskrivningar per den 30 sep -
tember 2013.De flesta ESF -finansierings-  
instrument lyckades inte  
locka till sig privat finan-  
siering
34 
En av fördelarna med att använda 
finansieringsinstrument jämfört med 
bidrag är att de potentiellt lockar pri -
vat finansiering utöver den offentliga 
finansieringen (från EU -budgeten och 
nationella budgetar). Det kallas även 
hävstångseffekt, som mäts som förhål -
landet mellan den totala finansiering -
en och den offentliga finansieringen. 
Ett hävstångsmått över 1 betyder att 
man har lockat till sig privat finan -
siering. Revisionsrätten granskade 
huruvida de finansieringsinstrument 
som användes inom ESF och EPMF för 
att stödja mikroföretagare vid sidan av 
den offentliga finansieringen lyckades 
locka privat finansiering.
35 
Vår analys visade att endast ett av de 
sex granskade ESF- finansieringsin -
strumenten lockade till sig ytterligare, 
privat finansiering, med ett hävstångs -
mått på 1,2 för en garantifond i Italien 
(Kalabrien). För fyra av de sex instru -
menten förekom det ingen hävstångs -
effekt alls eftersom hävstångsmåttet 
var 1 eller lägre24. När det gällde det 
sista instrumentet, en annan garanti -
fond i Italien (Kalabrien), kunde förvalt -
ningsmyndigheten inte lämna någon 
information om hävstångsmåttet.
19 Iakttagelser
36 
Vad beträffar kvantitativa mål konsta -
terar revisionsrätten att det inte var ett 
lagstadgat krav att fastställa ett mål 
för hävstångsmått under program-  
perioden 2007–2013. Vi noterar dock 
att när fonderna inrättades angavs mål 
för hävstångsmått på över 1,0 endast 
för de två italienska garantifonderna 
(1,25 som skulle uppnås vid avslutan -
det av fonderna 2015). I alla övriga fall 
fanns det antingen ingen information 
eller så räknade man i målet för häv -
stångsmåttet inte med att man skulle 
locka till sig någon privat finansiering.EPMF -finansieringsinstru -
ment lockade till sig en del 
privat finansiering
37 
Vi konstaterade att alla de sju EPMF - 
finansieringsinstrument som genom -
fördes vid tidpunkten för revisionen 
hade lockat till sig ytterligare, privat 
finansiering (se tabell 3 ). Vad beträffar 
garantier har målen för hävstångs -
måttet uppnåtts exakt i ett av sju fall 
och inte uppnåtts i två fall. I två andra 
fall är det osannolikt att de ursprungli -
ga målen kommer att uppnås eftersom 
skillnaden mellan måttet vid tidpunk -
ten ovan och målmåttet är för stor för 
att man ska kunna överbrygga den 
till måldatumet, det vill säga mitten 
av 2015. I de två fallen med mikrokre -
ditportföljer hade inga mål angetts. 
Enligt kommissionen kommer en slut -
bedömning av resultatet när det gäller 
målet för hävstångsmåttet för hela 
EPMF att göras efter det att EPMF har 
avslutats, det vill säga tidigast 2020.Tabell 3Hävstångseffekt hos granskade EPMF -finansieringsinstrument
Enhet (medlemsstat) ProjektbeskrivningHävstångsmått
MåldatumPrivat finans -iering 
(miljoner euro )MålFaktiskt 
(31.12.2013)
Enhet 1 (Grekland) Mikrokredit‑portfölj ‑garanti 7, 47 1,33 18.12.2014 0,3
Enhet  2 (Rumänien) Mikrokredit ‑portfölj ej angett 1,25120.3.2014 2,4
Enhet  3 (Rumänien) Mikrokredit ‑portfölj ej angett 1,18 16.5.2013 1,7
Enhet  4 (Rumänien) Mikrokredit ‑portfölj ‑garanti 8,33 1,38 29.12.2013 2,4
Enhet  5 (Polen) Mikrokredit ‑portfölj ‑garanti 9,13 9,13 30.3.2013 55,2
Enhet  6 (Polen) Mikrokredit ‑portfölj‑garanti 6,67 1,33 27.6. 2015 0,3
Enhet  7 (Polen) Mikrokredit ‑portfölj‑garanti 7, 5 8 1,33 27.6. 2015 0.1
1 Det faktiska datumet för hävstångseffekten är 30.9.2013.
Källa : Revisionsrättens analys utifrån EIF data (2013).
20 Iakttagelser
25 Artikel 20.2 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006.
26 Europeisk uppförandekod för 
tillhandahållande av mikro-  
krediter , CGAP, The Smart 
Campaign (Center for Financial 
Inclusion), Universal Standards 
for Social Performance 
Management (Social 
Performance Task Force).System för övervakning 
och resultatrapportering
38 
Vi bedömde, för det första, hur rele -
vant det system för resultatrapporte -
ring som införts av medlemsstaterna 
och EPMF var och, för det andra, huru -
vida projekten i urvalet sannolikt hade 
gett mikroföretagare stöd, särskilt dem 
som tidigare varit arbetslösa. Revi -
sionsrätten noterar att övervakningen 
av ESF gjordes på de prioriterade 
områdenas nivå och inte på projekt -
nivå när det gällde programperioden 
2007–201425.
39 
Det yttersta syftet med EU:s ekonomis -
ka stöd till mikroföretagare är att ska -
pa eller vidareutveckla hållbara företag 
och jobb och förhindra eller komma till 
rätta med arbetslöshet. Vi bedömde 
huruvida följande information rappor -
terades inom ESF eller EPMF, eftersom 
sådana resultatindikatorer också re -
kommenderas i kommissionens uppfö -
randekod och av expertorganisationer 
på området för mikrofinansiering26:
 — Information om den sociala profi -
len (t.ex. utbildning, ålder, lokali -
sering eller tillhörighet till särskilt 
utsatta grupper, såsom arbets -
lösa, funktionshindrade, etniska 
minoriteter eller invandrare) för 
mottagare av ekonomiskt stöd till 
mikroföretagare. — Information om överlevnadsgra -
den för mikroföretagen en viss tid 
efter det att stödet har upphört 
(t.ex. två år).
40 
Bedömningen gjordes utifrån gransk -
ningen på plats av projekt, svaren på 
revisionsrättens enkät och en översikt -
lig granskning av de årliga genomför -
anderapporter som förvaltningsmyn -
digheterna lämnar in till kommissionen 
om de 17 operativa program inom ESF 
som ingick i granskningen.
Begränsad information om 
räckvidd och överlevnads -
grad för operativa program 
inom ESF
41 
Revisionsrättens analys visade att
 — information om huruvida mot -
tagarna av ekonomiskt stöd till 
mikroföretagare tillhörde en utsatt 
grupp inte fanns tillgänglig för 
elva av de 17 (65 %) granskade 
operativa programmen inom 
ESF; beträffande de övriga sex 
programmen anser vi att infor -
mationen delvis fanns tillgänglig 
eftersom den endast tillhandahölls 
för de projekt som specifikt var 
inriktade på arbetslösa; när det 
gällde de granskade operativa pro -
grammen inom ESF övervakades 
dessutom inte informationen om 
mottagarnas profil systematiskt 
när den fanns tillgänglig,
 — information om överlevnadsgrad 
fanns tillgänglig för tre (i Tysk -
land, Bulgarien och Finland) av de 
17 operativa programmen inom 
ESF (18 %); eftersom tillförlitliga 
resultatuppgifter om överlev -
nadsgraden saknas kan revisions -
rätten inte bedöma projektens 
hållbarhet.
21 Iakttagelser
27 Artikel 8 i beslut nr 283/2010/
EU.42 
Denna analys bekräftas av gransk -
ningen av de operativa programmens 
genomföranderapporter som förvalt -
ningsmyndigheterna lämnar in till 
kommissionen och som också innehåll -
er mycket begränsade uppgifter eller 
inga uppgifter alls om EU:s stöd till 
mikroföretagare.
43 
På grund av dessa begränsningar i  
fråga om de uppgifter som medlems -
staterna tillhandahåller kan kom -
missionen inte aggregera enhetlig, 
meningsfull och tillförlitlig information 
för att övervaka resultatet av ESF -stö-
det till mikroföretagare, särskilt inte 
när det gäller inkludering.
44 
Vi anser därför att bristen på tillförlitlig 
information om resultat gör det omöj -
ligt att komma fram till en övergripan -
de slutsats om i vilken utsträckning 
slutmålen för ESF:s ekonomiska stöd 
till mikroföretagare har uppnåtts.Informationen om räck -
vidd och överlevnadsgrad 
för EPMF -projekt var mer 
fullständig
45 
Vad beträffar de sju EPMF -projekt som 
vi granskade tillhandahölls information 
om huruvida mikroföretagare nåddes 
i samtliga fall. I de flesta fall innehöll 
EPMF- rapporteringen även informa -
tion om profilen hos mottagare av 
ekonomiskt stöd till mikroföretagare 
(såsom kön, utbildning, ålder och 
region). Uppgifter om slutmottagarnas 
tidigare anställningsförhållande fanns 
dock endast tillgängliga i ett av de sju 
granskade EPMF -finansieringsinstru -
menten (i Grekland).
46 
Vad beträffar överlevnadsgrader rap -
porterade tre EPMF- projekt en över -
levnadsgrad på 100 % och ett projekt 
en genomsnittlig överlevnadsgrad 
på 70 %. När det gäller de övriga tre 
EPMF- projekten medger genomföran -
deläget ännu inte en sådan beräkning.
47 
Generellt konstaterade revisionsrät -
ten att rapporteringen följde kraven 
i EPMF -beslutet när det gällde alla sju 
granskade projekt27 och att den gav 
bättre information än den som fanns 
tillgänglig om finansieringsinstrument 
inom delad förvaltning.
22 Iakttagelser
28 Se kommissionens rekom-
mendation 2003/361/EG av 
den 6 maj 2003 om defini-
tionen av mikroföretag samt 
små och medelstora företag 
(EUT L 124/36, 20.5.2003, s. 36).Man nådde ut till mikroföre -
tagare, av vilka omkring hälf -
ten var arbetslösa tidigare
48 
Revisionsrätten gjorde en bedöm -
ning av huruvida projekten i urvalet 
sannolikt hade gett stöd till mik -
roföretagare, särskilt de arbetslösa. 
Bedömningen gjorde vi genom att 
för det första kontrollera huruvida det 
genomsnittliga stödbeloppet stod 
i rimlig proportion till mikroföretagar -
nas behov och för det andra gran -
ska profilerna för bidragsmottagare 
eller stödmottagare som omfattas av 
finansieringsinstrument.EU:s genomsnittliga 
ekonomiska stöd stod 
i rimlig proportion till 
mikroföretagarnas behov
49 
Revisionsrätten konstaterade att det 
genomsnittliga stödbeloppet låg 
under eller strax över EU:s rekommen -
derade28 tak på 25 000 euro när det 
gällde alla utom ett av de 20 gran -
skade ESF- projekten. Alla sju gran -
skade EPMF- projekt respekterade det 
obligatoriska taket på 25 000 euro 
som fastställts i den rättsliga grunden 
för EPMF (se figur 2 ). Enligt kommis -
sionen var per den 30 september 2014 
ett EPMF- låns genomsnittliga storlek 
9 825 euro för garantier och 6 717 euro 
för låneinstrument.Figur 2Genomsnittligt ekonomiskt EU -stöd till mikroföretagare per  
projekt jämfört med utvalda gränsvärden
Källa : Revisionsrättens analys (2013) utifrån uppgifter från förvaltningsmyndigheter (2013) och Världsbanken (2012).
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Tyskland Italien Grekland Polen Rumänien”Fattigdomsrisk ” enligt CGAP
EU:s mikroﬁnansiering
ESF-projekt
EPMF-projekttusen euro
23 Iakttagelser
29 CGAP:s gränsvärde består av 
BNI per capita uttryckt 
i US-dollar multiplicerad 
med 2,5.50 
Revisionsrätten konstaterar att det 
tak på 25 000 euro som gäller i var 
och en av de 28 medlemsstaterna inte 
tar hänsyn till de stora skillnaderna 
mellan dem när det gäller inkomst och 
förmögenhet. Vi kontrollerade därför 
huruvida stödet låg under ett BNI -vik-
tat gränsvärde som beaktar i vilken 
utsträckning man når den andel av 
befolkningen som riskerar att drabbas 
av fattigdom (”fattigdomsrisk” enligt 
CGAP29). Denna ytterligare analys visa -
de att alla de 27 granskade projekten 
låg under CGAP:s tak.
51 
Detta tyder på att de enskilda ekono -
miska stödåtgärderna hade en omfatt -
ning som kan anses stå i rimlig propor -
tion till en mikroföretagares behov.
Inte alla projekt i urvalet 
riktade sig till arbetslösa
52 
Revisionsrätten granskade även bi -
dragsmottagarnas profiler (hos förvalt -
ningsmyndigheterna) eller profilerna 
för kunder som hade fått ekonomiskt 
stöd genom ESF- och EPMF- finansie -
ringsinstrument (hos fondförvaltarna) 
för att bedöma i vilken omfattning 
målgruppen var mikroföretagare som 
tidigare hade varit arbetslösa.53 
Mikroföretagare som tidigare hade 
varit arbetslösa ingick i målgruppen 
för elva av de 20 granskade ESF -pro-
jekten (55 %). Bland dem var nio 
projekt (45 %) uteslutande inriktade på 
arbetslösa (fem i Grekland, två i Po -
len, ett i Italien (Kampanien) och ett 
i Tyskland).
54 
Vad beträffar EPMF var de slutmotta -
gare som tidigare hade varit arbets -
lösa specifik målgrupp i ett av de sju 
granskade projekten. Enligt kommis -
sionen visar dock de övergripande 
aggregerade EPMF- uppgifterna per 
slutet av september 2014 att 58 % av 
de egenföretagare som finansierades 
inom EPMF tidigare var arbetslösa och 
över 60 % av de mikroföretag som 
fick stöd genom EPMF var nystartade 
företag, vilket innebär att man i hög 
grad nådde ut till före detta arbetslösa 
mikroföretagare.
24 Iakttagelser
30 Belgien, Tjeckien, Italien, 
Malta, Polen, Finland och 
Storbritannien.
31 GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, årlig verk-  
samhetsrapport för 2013, s. 61 
(http://ec.europa.eu/atwork/
synthesis/aar/doc/empl_
aar_2013.pdf ).Information om kostna-
derna för att genomfö-  
ra EU -stödet till mikro-  
företagare
55 
När det gäller genomförandekostna -
derna för EU -stödet till mikroentrepre -
nörer måste två faktorer beaktas: den 
offentliga administrativa kostnaden 
och kostnader som debiteras för finan -
sieringsinstrumenten. Revisionsrätten 
bedömde därför huruvida tillräcklig 
information fanns tillgänglig för kom -
missionen och medlemsstaterna om 
dessa kostnader.
Ofullständig information 
om de administrativa kost -
naderna för att genomföra 
operativa program inom ESF
56 
Kommissionen uppskattade 2011 att 
den administrativa kostnaden för att 
genomföra operativa program uppgick 
till 3,2 % av den totala finansieringen 
från Eruf/Sammanhållningsfonden och 
ESF för programperioden 2007–2013. 
Det inkluderade kostnaden för kontroll 
som uppskattades till 0,9 %, vilket av -
ser verifiering, attestering och revision 
som nationella myndigheter utför. 
Uppskattningen bygger på uppgifter 
som vissa medlemsstater30 rapporte -
rade om de första åren av program -
perioden 2007–2013 när det gällde 
operativa program inom såväl Eruf/
Sammanhållningsfonden som ESF.57 
Med utgångspunkt från detta31 
uppskattade generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik och inklu -
dering i sin årliga verksamhetsrapport 
för 2013 kostnaderna i medlemssta -
terna till cirka 4,8 % av ESF -budgeten 
för programperioden 2007–2013 (för 
förvaltningsmyndigheter, attesterande 
myndigheter och revisionsmyndig -
heter). Detta bygger på medlemssta -
ternas genomsnittliga kostnader som 
varierade mellan 2 och 13 %. Dessutom 
uppgår kommissionens årliga över -
gripande administrativa kostnader till 
omkring 0,2 % av de totala anslagen. 
Den totala uppskattade administra -
tionskostnaden för förvaltningen och 
kontrollen av ESF uppgår till omkring 
5 % av den totala årliga budgeten. De 
huvudsakliga administrativa kostna -
derna beskrivs i  ruta 4 .
58 
Sammanfattningsvis konstaterar 
revisionsrätten att kommissionen inte 
har någon jämförande information 
tillgänglig om de administrativa kost -
naderna för varje medlemsstat eller 
för varje finansieringsmekanism (dvs. 
bidrag eller finansieringsinstrument, 
såsom lån eller garantier). Dessutom  
har de tillgängliga uppgifterna upp-  
daterats endast med avseende på 
finansieringsinstrumenten. Vad 
beträffar de operativa program inom 
ESF som vi granskade i fem medlems -
stater fanns det ingen information 
om den faktiska kostnaden för ad -
ministration tillgänglig vid de olika 
förvaltningsmyndigheterna.
25 Iakttagelser
32 Enligt artikel 43 i kommi-
ssionens förordning (EG) 
nr 1828/2006 är förvalt-
ningskostnaderna för 
ESF- finansieringsinstrument 
begränsade till högst 4 % av 
fondens totala kapital i års-  
genomsnitt, såvida fond-
förvaltaren inte har valts ut 
efter ett konkurrensutsatt 
upphandlingsförfarande, 
vilket var fallet när det gällde 
en fond i Tyskland.Kostnaderna för ESF -finansi-  
eringsinstrument varierade
59 
Höga kostnader leder till att mindre 
finansiering så småningom blir till -
gänglig för mikroföretagare och kan 
äventyra fondens hållbarhet, särskilt 
när det gäller små mikrofinansierings -
fonder. De vanligaste kostnader som 
debiteras för finansieringsinstrument 
är förvaltningskostnader som kan 
innefatta olika delkomponenter (t.ex. 
personalkostnader, reklam- och mark -
nadsföringskostnader, resekostnader 
och rådgivningskostnader).60 
Revisionsrättens analys visar att för -
valtningskostnaderna för fem av de sex 
granskade ESF -finansieringsinstrumen -
ten varierade mellan 2,3 och 4,2 %32. 
En garantifond i Italien (Kalabrien), 
slutligen, kunde på revisionsrättens 
begäran inte tillhandahålla informa -
tion om sina förvaltningskostnader.De huvudsakliga offentliga administrativa kostnaderna för operativa  
program inom ESF
I medlemsstaternas administrativa kostnader ingår kostnader för de nationella myndigheternas förvaltning, 
kontroll, övervakning och utvärdering av de operativa programmen. Kostnaderna kan gälla personalens löner, 
driftskostnader, resekostnader och utbildningskostnader. För att landet ska dra nytta av stödet på ett ända -
målsenligt sätt kan de administrativa kostnaderna även omfatta kostnader för aktiviteter rörande information 
och kommunikation om vilka finansieringsmöjligheter de operativa programmen inom ESF erbjuder eller 
kostnader för att öka stödmottagarnas administrativa kapacitet (t.ex. genom utbildning).
I fallet med finansieringsinstrument utförs en del av det administrativa arbetet av fondförvaltaren (t.ex. val av 
slutmottagare), vilket leder till lägre administrativa kostnader på medlemsstatsnivå. När det gäller detta arbe -
te debiterar fondförvaltarna de operativa programmen direkt för förvaltningskostnaderna.
Vid kommissionen hänger de administrativa kostnaderna samman med utarbetandet av ESF- regelverket, den 
ekonomiska förvaltningen, kontrollen, revisionen, den tekniska samordningen med medlemsstaterna samt 
utvärderings- och informationsaktiviteterna.
Dessa administrativa kostnader inkluderar inte de kostnader som mottagarna av EU:s ekonomiska stöd står för.Ruta 4
26 Iakttagelser
61 
Revisionsrätten noterar när det gäller 
två ESF- finansieringsinstrument i Ita -
lien (Kalabrien) i urvalet att en extra -
kostnad utöver förvaltningskostnaden 
hade debiterats det operativa pro -
grammet, nämligen räntebetalningen 
på de garanterade lånen (se ruta 5 ). 
Det ledde till att genomförandekost -
naden för ett av de två finansierings -
instrumenten ökade till 7,8 %, vilket 
motsvarar omkring 4 miljoner euro 
per år.62 
Strukturen på de kostnader som  
debiterades EU -budgeten för ESF-  
finansieringsinstrumenten skilde sig 
åt beroende på olika delkomponenter. 
Revisionsrätten är medveten om att 
det kan finnas giltiga skäl till sådana 
skillnader, men kommissionen saknar 
fullständig överblick över vad som 
ligger till grund för beräkningen av 
ESF- finansieringsinstrumentens för -
valtnings- och genomförandekostna -
der och huruvida de är motiverade.
63 
När det å andra sidan gäller EPMF (lån 
och garantiinstrument kombinerade) 
uppskattar kommissionen den ge -
nomsnittliga årliga kostnad som ska 
betalas från EU:s budget till maximalt 
0,5–0,7 % av kapitalet.
Höga kostnader debiterade av ett finansieringsinstrument i Kalabrien
I Kalabrien rapporterade man till kommissionen att de förvaltningskostnader som debiterats av en mikro -
kreditgarantifond uppgick till 2,23 % av det totala kapitalet, vilket innebar att de formellt sett låg under det 
lagstadgade taket på 4 %.
Men förvaltningsmyndigheterna kom överens med de lokala bankerna om en struktur för förvaltningskost -
naderna där ESF skulle betala mikrokreditränta för låntagarnas räkning. När räntebetalningar på 5,6 % på de 
garanterade lånen lades till förvaltningskostnaderna uppgick de totala kostnader som debiterats det opera -
tiva programmet till över 7,8 %. Dessutom fick samma privata banker som fick räntebetalningarna samtidigt 
ränteintäkter från de insatta ESF -medel som tjänade som garantier.Ruta 5
27
 Slutsatser och 
rekommendationer
64 
Revisionsrätten drar slutsatsen att 
det när det gäller ESF:s ekonomiska 
stöd till mikroföretagare finns brister 
i planeringen och utformningen av 
stödet och att det inte finns tillräcklig 
och tillförlitlig information om resultat. 
Kommissionen och medlemsstaterna 
har inte heller någon jämförande infor -
mation tillgänglig om de administrati -
va kostnaderna för varje medlemsstat 
och för varje finansieringsmekanism 
(dvs. bidrag eller finansieringsinstru -
ment, såsom lån eller garantier).
65 
Generellt sett anser vi att dessa pro -
blem kan minska ändamålsenligheten 
i EU:s ekonomiska stöd för att tillgodo -
se mikroföretagares behov.
Brister i planeringen och 
utformningen av ESF:s 
ekonomiska stöd till 
mikroföretagare
66 
Medlemsstaterna har i allmänhet inte 
tillräckligt bedömt mikroföretagarnas 
specifika behov när de utformat de 
operativa programmen inom ESF. Det 
fanns ingen lagstadgad skyldighet 
på EU -nivå att ta upp mikroföreta -
gares specifika behov under pro -
gramperioden 2007–2013. Under den 
period som revisionen omfattade 
var bidrag den överlägset viktigaste 
ESF-stödmekanism som användes för 
mikroföretagare.67 
EU:s ekonomiska stöd till mikroföre -
tagare från ESF gavs i regel utan en 
väl underbyggd behovsbedömning. 
När det gäller vissa av de granskade 
ESF-finansieringsinstrumenten har 
avsaknaden av investeringsstrate -
gier i kombination med otillräckliga 
riskhanteringssystem lett till över -
dimensionerad medelstilldelning. 
Revisionsrätten konstaterade också att 
hälften av de granskade ESF -finansie -
ringsinstrumenten saknade exitstrate -
gier och bestämmelser om avveckling, 
trots att det är ett krav enligt gällande 
förordningar.
68 
När det gäller kommissionens finan -
sieringsinstrument, EPMF, anser vi att 
arrangemangen för att inrätta risk -
hanteringssystem generellt sett var 
tillfredsställande. EPMF har lyckats 
locka till sig ytterligare, privat finansie -
ring, vilket inte var fallet med ESF -fi-
nansieringsinstrument. De medel som 
hittills har avdelats från EU -budgeten 
till EPMF har (jämfört med ESF -fi-
nansieringsinstrument) dock varit 
begränsade.
Rekommendation 1
Under programperioden 2014–2020 
bör medlemsstaterna konsekvent göra 
behovsbedömningar när de utformar 
finansieringsinstrument och utarbetar 
operativa program som inkluderar 
ekonomiskt EU -stöd till mikroföretaga -
re. Det skulle också bidra till att man 
kan avsätta lämpliga belopp till de 
olika finansieringsmekanismerna, dvs. 
bidrag eller finansieringsinstrument 
(lån eller garantier). Kommissionen bör 
ge vägledning om detta.
28 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
Kommissionen bör ställa som villkor 
för medlemsstaternas användning av 
ESF- finansieringsinstrument att de ska 
följa lagstadgade krav och även att 
de ska ha infört ett tillförlitligt system 
för riskhantering, så att man undviker 
överdimensionerad medelstilldelning.
Brist på tillförlitlig över-
vakningsinformation om 
resultat
69 
Systemen för rapportering av resultat 
inom EPMF tillhandahöll mer infor -
mation än systemen inom ESF, som vi 
ansåg var otillräckliga. På grundval av 
de uppgifter som medlemsstaterna 
tillhandhåller kan kommissionen inte 
aggregera enhetlig, meningsfull och 
tillförlitlig information (t.ex. överlev -
nadsgrader för mikroföretagare och 
räckvidd) för att övervaka resultatet av 
ESF-stödet till mikroföretagare. Vi anser 
att denna situation gör det omöjligt att 
komma fram till en övergripande slut -
sats om hur ändamålsenligt ESF-stödet 
till mikroföretagare har varit.
70 
Att döma av det granskade urvalet 
har ESF- bidrag, ESF- finansierings -
instrument och EPMF gett stöd till 
mikroföretagare. Målet att nå ut till de 
mikroföretagare som tidigare varit ar -
betslösa uppnåddes i omkring hälften 
av projekten.Rekommendation 3
För att öka räckvidden i framtiden 
bör kommissionen tillsammans med 
medlemsstaterna utforma ESF:s eko -
nomiska stödåtgärder för mikroföre -
tagare och fastställa stödkriterier som 
syftar till att man ska nå de arbetslösa 
och utsatta personer som har svårt 
att få tillträde till den traditionella 
kreditmarknaden.
Otillräcklig information  
om genomförandekostna-
derna för ESF -bidrag och 
finansieringsinstrument
71 
När det gäller de operativa program 
inom ESF som vi granskade hade 
förvaltningsmyndigheterna ingen 
information om de faktiska administra -
tionskostnaderna. Kommissionen och 
medlemsstaterna har inte heller någon 
jämförande information tillgänglig om 
de offentliga administrativa kostnader -
na för varje medlemsstat eller för varje 
finansieringsmekanism (dvs. bidrag el -
ler finansieringsinstrument, såsom lån 
eller garantier). Denna situation gör att 
de inte kan bedöma vilket som är det 
kostnadseffektivaste sättet att leverera 
EU-stöd till mikroföretagare på.
72 
När det gäller de granskade finansie -
ringsinstrumenten konstaterade vi 
olika kostnadsstrukturer och variatio -
ner i den procentandel förvaltnings -
kostnader som debiteras EU -budgeten. 
Kommissionen har inte fullständig 
överblick över grunden för beräkning -
en av ESF- finansieringsinstrumentens 
genomförandekostnader och kan 
därför inte bedöma huruvida kost -
nadsdifferenser mellan instrument är 
motiverade.
29 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 4
Under programperioden 2014–2020 
bör kommissionen göra en jämförande 
analys av genomförandekostnaderna 
för ESF- bidrag, ESF- finansieringsinstru -
ment och EaSI -finansieringsinstrument 
för att ta reda på hur stora de faktiskt 
var. Genom en sådan bedömning bör 
man kunna fastställa ”god praxis” för 
hur låga bidrags-, låne- och garantibe -
lopp som kan betalas ut till en rimlig 
kostnad.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
GRETHEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 juni 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
 o rdförande

30
VI d)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Å ena sidan anser kommissionen att analysen skulle 
göra det nödvändigt att isolera de förvaltnings -
kostnader för ett bidrag eller ett finansieringsin -
strument som bekostas av förvaltningsmyndig -
heten. Dessutom skulle det vara svårt att jämföra 
kostnaderna och avgifterna för ESF- bidrag och för 
ESF- finansieringsinstrument, samt avgifterna för 
ESF- finansieringsinstrument och för EPMF- finan -
sieringsinstrument (kostnaderna för ESF -finansie -
ringsinstrument inbegriper t.ex. bankavgifter men 
inte kostnaderna för förvaltningsmyndigheterna 
och de förmedlande organen; kostnadsstrukturen 
för EPMF:s finansieringsinstrument är dessutom olik 
kostnadsstrukturen för ESF eftersom förvaltnings -
myndigheterna inte ingriper).
Å andra sidan kan analysen eventuellt inte uppnå 
syftet att utarbeta god praxis för den nya program -
perioden eftersom regelverket tillhandahåller nya 
regler om förvaltningskostnader och avgifter som 
är resultatbaserade och inbegriper tröskelnivåer (se 
delegerad förordning (EU) nr 480/2014).
Inledning
09
Under programperioden 2007–2013 var det inte 
obligatoriskt för förvaltningsmyndigheterna att på 
projektnivå rapportera till kommissionen om mål -
gruppen mikroföretagare.Sammanfattning
VI a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
För programperioden 2014–2020 kommer regelver -
ket att säkerställa att alla finansieringsinstrument 
”grunda[r] sig på en förhandsbedömning” där man 
fastställt marknadsmisslyckanden eller icke -opti -
mala investeringssituationer samt investeringsbe -
hov. Kraven på förhandsbedömningar föreskrivs 
även för det fortsatta genomförandet av finansie -
ringsinstrument som inrättats under föregående 
programperiod.
När kommissionen godkänner de operativa pro -
grammen ser man till att de ligger i linje med de 
strategiska prioriteringarna, att förhandsvillkoren 
har fastställts/uppfyllts och att skälen för den form 
av stöd som föreslås har utvärderats.
Kommissionen åtar sig även att ge råd om förhands -
bedömningen och att ge vägledning om genomför -
andet av finansieringsinstrumenten.
Den har redan gett vägledning och tillhandahål -
lit praktiska metoder för förberedelsen för den 
obligatoriska förhandsbedömningen för den nya 
programperioden.
VI b)
Kommissionen godtar denna rekommendation som 
redan hanterats i det nya ESF -regelverket, som krä -
ver förhandsbedömning av finansieringsinstrument.
VI c)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Det nya regelverket kommer att göra det möjligt att 
fastställa de lämpligaste målgrupperna för mikro -
finansinstrument för varje marknad som övervägs. 
Detta bör uppnås genom förhandsbedömningarna.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 31
27
Se gemensamt svar på punkterna 21–22.
Under programperioden 2014–2020 är utförandet 
av en förhandsbedömning ett förhandsvillkor och 
betalningsreglerna föreskriver en stegvis betal -
ningsbekräftelse. Detta kommer att bidra till att 
finansieringsinstrumentens storlek optimeras.
Ruta 3
Som rätten har fastställt berodde överdimensio -
neringen rörande Kampanien på överteckningen 
av ett prioriterat område till förfång för de andra 
som inte tecknades alls. De därpå följande medde -
landena om ansökningsomgång ändrades för att 
åtgärda detta problem. I slutet av maj 2015 hade 
utbetalningarna till mikroföretagare nått 37,4  % av 
fondens totala kapitalbelopp.
33
Kommissionen anser att det fortfarande är för tidigt 
att utvärdera portföljrisken eftersom EPMF- portföl -
jen är ny och den första återbetalningscykeln ännu 
inte har avslutats.
Gemensamt svar på punkterna 35–36
Hävstångseffekten var inte ett rättsligt bindande 
krav under programperioden 2007–2013. Det har 
dock inkluderats i den rättsliga ramen för program -
perioden 2014–20201.
Även utan att dra nytta av ytterligare privata fonder 
kan finansieringsinstrument som finansieras av 
ESF ha förgreningseffekt på grund av att de är 
revolverande.
1 Skäl 34 och artikel 37.2 c samt artikel 46.2 h i förordning (EU) nr 
1303/2013.Iakttagelser
Gemensamt svar på punkterna 21–22
För finansieringsinstrument med delad förvaltning 
inför förordning (EU) nr 1303/2013 om gemen -
samma bestämmelser under programperioden 
2014–2020 en obligatorisk förhandsbedömning som 
bör omfatta bl.a. skälen för den form av stöd som 
föreslås.
Gemensamt svar på punkterna 24–25
Vid delad förvaltning och i linje med subsidiari -
tetsprincipen är det de nationella myndigheternas 
ansvar att se till att all enskild verksamhet genom -
förs i enlighet med de tillämpbara bestämmelserna.
Kommissionen erkänner att investeringsstrate -
gin inte utarbetades för inrättandet av tre av sex 
finansieringsinstrument.
Problemet, som härrör från programperioden 
2007–2013, berodde förmodligen på bristande viss -
het rörande allmän förordning (EG) nr 1828/2006, 
som omarbetades flera gånger 2010 och 2011 med 
avseende på finansieringsinstrument.
26
Under programperioden 2007–2013 hade detta krav 
sitt ursprung i det tidigare nämnda meddelandet 
från samordningskommittén för fonderna. Det går 
längre än förvaltningsmyndigheternas befogen -
heter och ligger på fondförvaltaren i enlighet med 
principerna för sund ekonomisk förvaltning.
För programperioden 2014–2020 fastställs dessa 
krav klart och tydligt i artikel 37.2 i förordningen 
om gemensamma bestämmelser, som föreskriver 
åliggandet att utföra en förhandsbedömning.
Kommissionens svar 32
45
Enligt reglerna för EPMF insamlades uppgifter om 
tidigare anställningsförhållanden för fysiska perso -
ner men inte för mikroföretag. Detta problem har 
beaktats i utformningen av de finansieringsinstru -
ment som ingår i Europeiska unionens program för 
sysselsättning och social innovation (EaSI).
Gemensamt svar på punkterna 52–54
Kommissionen noterar att de granskade mikrofinan -
sieringsinstrumenten är verktyg för att nå respek -
tive mål vad gäller EPMF och de operativa program -
men inom ESF, inom ramen för vilka de tillämpas, 
vilket kan gå längre än integreringen av arbetslösa.
I enlighet med EPMF -beslutet definieras målgrup -
perna både som individer, i synnerhet från utsatta 
grupper, och mikroföretag.
Genom att arbeta med mikrofinansieringsinstitutio -
ner som inte är banker när sådana finns att tillgå på 
respektive marknad garanterar man en bra räckvidd 
när det gäller mikrolåntagare som befinner sig i  
en missgynnad ställning med avseende på den 
konventionella lånemarknaden. Affärsmodellen för 
mikrofinansieringsinstitutioner som inte är banker 
bygger på den nuvarande situationen där utsatta 
personer befinner sig i en missgynnad ställning 
med avseende på tillgången till den konventionella 
lånemarknaden, eftersom dessa personer av tradi -
tionella banker anses vara kostsammare och/eller 
riskablare.
58
Kommissionen anser att det skulle vara oproportio -
nerligt betungande att tillhandahålla denna infor -
mation i jämförelse med de förväntade resultaten. 
I synnerhet skulle det vara nödvändigt att isolera de 
förvaltningskostnader för ett bidrag eller ett finan -
sieringsinstrument som bekostas av förvaltnings -
myndigheten. Dessutom skulle det vara svårt att 
jämföra kostnaderna och avgifterna för ESF -bidrag 
och för ESF -finansieringsinstrument (kostnaderna 
för ESF- finansieringsinstrument inbegriper t.ex. 
bankavgifter men inte kostnaderna för förvaltnings -
myndigheterna och de förmedlande organen).37
Rörande målet för hävstångseffekten vill kommis -
sionen betona att det faktum att en del av trans -
aktionerna inte har uppnått den förväntade häv -
stångseffekten inte handlar om resultat utan om en 
godtagbar affärsrealitet för den ännu ej lönsamma 
mikrofinansmarknaden och för det instrument som 
försöker nå inte bara de intermediärer som har bäst 
resultat men även dem som är nyetablerade såväl 
som dem som riktar in sig på sårbara grupper. För 
att maximera användningen av den tillgängliga 
EU-budgeten justerar Europeiska investeringsfon -
den respektive takbelopp i de garantiavtal som inte 
uppnår målet för hävstångseffekten och återan -
vänder de frisläppta takbeloppen till nya transak -
tioner. Dessutom måste intermediärerna betala 
åtagandeavgifter om de inte uppnår de avtalade 
portföljvolymerna.
Gemensamt svar på punkterna 41–44
Övervakningen av ESF som sådan genomförs på 
nivån för prioriterat område och inte på projektnivå. 
Produktions- och resultatindikatorer formulerades 
på nivån för prioriterat område i linje med dess mål. 
Förbättringar förväntas inträffa under program -
perioden 2014–2020 eftersom produktions- och 
resultatindikatorer fastställs på investeringspriori -
teringsnivån, vilket speglar de särskilda målen för 
investeringsprioriteringen i fråga.
Vad gäller rapporteringen av överlevnadsgraden 
kan man inte förvänta sig någon eftersom detta 
inte utgör ett krav i förordningen.
Kommissionen anser dessutom inte att överlevnads -
graden i sig är ett relevant kriterium för att bedöma 
mikrofinansieringsinstrumentets framgång. Om en 
arbetslös person t.ex. startar ett eget företag och 
senare går i konkurs skulle han eller hon ändå ha 
fått yrkeserfarenhet och förvaltningskunskaper som 
kan göra att personen i fråga kan få en anställning 
i ett senare skede. Resultatet av insatsen bör därför 
anses vara positivt.
Överlevnadsgraden av understödda mikroföreta -
gare kan t.ex. kompletteras genom att bedöma 
arbetsmarknadssituationen för slutmottagaren en 
tid efter det att insatsen slutförts.
Kommissionens svar 33
Slutsatser och rekommendationer
Gemensamt svar på punkterna 64–65
Kommissionen anser att det skulle vara oproportio -
nerligt betungande att samla in denna information. 
Dessutom skulle det vara svårt att jämföra kostna -
derna och avgifterna för ESF- bidrag och ESF- finan -
sieringsinstrument och i olika medlemsstater.
De administrativa kostnaderna som sådana bör inte 
vara den främsta drivkraften för val av den lämpli -
gaste finansieringsmekanismen.
67
Se kommissionens svar avseende punkterna 21 och 
22 samt 27.
68
EPMF löper som ett pilotinitiativ sedan 2010. Ytter -
ligare budgetresurser har allokerats till dess ersätt -
ningsprogram inom Europeiska unionens program 
för sysselsättning och social innovation (EaSI).
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen.
För programperioden 2014–2020 kommer regelver -
ket att säkerställa att alla finansieringsinstrument 
”grunda[r] sig på en förhandsbedömning” där man 
fastställt marknadsmisslyckanden eller icke -opti -
mala investeringssituationer samt investerings-  
behov. Kraven på förhandsbedömningar föreskrivs 
även för det fortsatta genomförandet av finansie -
ringsinstrument som inrättats under föregående 
programperiod.
När kommissionen godkänner de operativa pro -
grammen ser man till att de ligger i linje med de 
strategiska prioriteringarna, att förhandsvillkoren 
har fastställts/uppfyllts och att skälen för den form 
av stöd som föreslås har utvärderats.59
Kostnaderna för förvaltning av mikrokreditverksam -
het är per definition högre än för normal låneverk -
samhet på grund av den särskilda målgruppen, 
de små summorna och det höga antalet lån som 
beviljas av mikrofinansinstituten.
62
Vid delad förvaltning och i linje med subsidiari -
tetsprincipen är det de nationella myndigheternas 
ansvar att se till att all enskild verksamhet genom -
förs i enlighet med de tillämpbara bestämmelserna.
Sedan 2011 är varje medlemsstat skyldig att 
i den årliga genomföranderapporten tillhanda -
hålla uppgifter om förvaltningskostnader och 
avgifter som hänför sig till genomförandet av 
finansieringsinstrument.
Dessa uppgifter finns tillgängliga för institutionerna 
och allmänheten i  Summary of data on the pro -
gress made in financing and implementing financial 
engineering instruments reported by the managing 
authorities  (sammanfattning av uppgifter om de 
framsteg som gjorts när det gäller att finansiera och 
genomföra finansieringstekniska instrument och 
som rapporterats av förvaltningsmyndigheterna), 
som ges ut i december varje år.
Man bör även understryka att fondförvaltaren utses 
genom ett förfarande för offentlig upphandling 
medan nivån på förvaltningskostnaderna och avgif -
terna fastställs av marknaden.
När det gäller uträkningen av kostnader inbegri -
per den rättsliga ramen för 2014–2020 ett tak för 
förvaltningskostnader och avgifter, precis som var 
fallet för programperioden 2007–2013. En resultat-  
relaterad komponent är nu dessutom ett obligato -
riskt inslag i dessa avgifter2.
Kommissionen bestämde i delegerad förordning 
(EU) nr 480/2014 att kriterierna för fastställande av 
finansieringsinstrumentens kostnader och avgifter 
ska baseras på resultatet och att tröskelvärdena för 
förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter ska 
fastställas på grundval av god marknadspraxis.
2 Se artikel 42.5 i förordning (EU) nr 1303/2013. 
Kommissionens svar 34
Gemensamt svar på punkterna 71–72
När det gäller ESF -finansieringsinstrument är sedan 
2011 varje medlemsstat skyldig att i den årliga 
genomföranderapporten tillhandahålla uppgifter 
om förvaltningskostnader och avgifter som hänför 
sig till genomförandet av finansieringsinstrument.
För programperioden 2014–2020 bestämde kom -
missionen i delegerad förordning (EU) nr 480/2014 
att kriterierna för fastställande av finansierings-  
instrumentens kostnader och avgifter ska baseras 
på resultatet och att tröskelvärdena för förvalt -
ningskostnader och förvaltningsavgifter ska fast -
ställas på grundval av god marknadspraxis.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Å ena sidan anser kommissionen att analysen skulle 
göra det nödvändigt att isolera de förvaltnings-  
kostnader för ett bidrag eller ett finansierings-  
instrument som bekostas av förvaltningsmyndig -
heten. Dessutom skulle det vara svårt att jämföra 
kostnaderna och avgifterna för ESF- bidrag och för 
ESF- finansieringsinstrument, samt avgifterna för 
ESF- finansieringsinstrument och för EPMF- finan -
sieringsinstrument (kostnaderna för ESF -finansie -
ringsinstrument inbegriper t.ex. bankavgifter men 
inte kostnaderna för förvaltningsmyndigheterna 
och de förmedlande organen; kostnadsstrukturen 
för EPMF:s finansieringsinstrument är dessutom olik 
kostnadsstrukturen för ESF eftersom förvaltnings -
myndigheterna inte ingriper).
Å andra sidan kan analysen eventuellt inte uppnå 
syftet att utarbeta god praxis för den nya program -
perioden eftersom regelverket tillhandahåller nya 
regler om förvaltningskostnader och avgifter som 
är resultatbaserade och inbegriper tröskelnivåer (se 
delegerad förordning (EU) nr 480/2014).Kommissionen åtar sig även att ge råd om förhands -
bedömningen och att ge vägledning om genomför -
andet av finansieringsinstrumenten.
Den har redan gett vägledning och tillhandahål -
lit praktiska metoder för förberedelsen för den 
obligatoriska förhandsbedömningen för den nya 
programperioden.
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation som 
redan hanterats i det nya ESF -regelverket, som krä -
ver förhandsbedömning av finansieringsinstrument.
69
EPMF verkar inte vara utsatt för otillräcklig och otill -
förlitlig övervakningsinformation om resultat.
För programperioden 2014–2020 noterar kom -
missionen att förutom överlevnadsgraden bidrar 
ESF-specifika indikatorer, såsom antalet mikroföre -
tag som stöds och deltagarnas anställningsförhål -
landen vid inledning och avslutning, till att mäta 
effektiviteten av ESF-stödet till mikroföretagare.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Det nya regelverket kommer att göra det möjligt att 
fastställa de lämpligaste målgrupperna för mikro -
finansinstrument för varje marknad som övervägs. 
Detta bör uppnås genom förhandsbedömningarna.
HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Mikroföretagare runtom i EU har svårt att få tillträde till  
den konventionella kreditmarknaden. För att förbättra 
situationen ger EU ekonomiskt stöd genom bidrag och 
finansieringsinstrument.
I denna rapport bedömde revisionsrätten huruvida 
planeringen och utformningen av EU:s stöd tillgodosåg 
mikroföretagares faktiska behov och huruvida tillförlitliga 
system för resultatrapportering hade införts. Revisionsrätten 
granskade också huruvida tillräcklig information fanns 
tillgänglig om genomförandekostnaderna för EU:s olika 
finansieringsmekanismer till stöd för mikroföretagare.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN