[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.9.2007

KOM(2007) 494 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 (Text av betydelse för EES)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Ändringar av lagstiftningen 3

3. Företagsstrukturstatistikens tillgänglighet för användarna 4

3.1. Huvudsakliga dataserier 4

3.2. Uppgiftstillgång för användarna: aktualitet, punktlighet och fullständighet 5

3.3. Sekretessregler och tillämpning 7

3.4. Exakthet 8

3.5. Jämförbarhet och samanvändbarhet 8

4. Uppfyllande av kraven i förordningen 9

5. Belastning på företagen och åtgärder för att minska denna belastning 12

5.1. Inledning 12

5.2. Mätning av belastningen 12

5.3. Åtgärder i medlemsstaterna för att minska belastningen 14

1. INLEDNING

ENLIGT ARTIKEL 1 I RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR 58/97 OM STATISTIK RÖRANDE FÖRETAGSSTRUKTURER (NEDAN KALLAD förordningen ) är syftet med densamma att upprätta en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen. I förordningen anges de standarder, normer och definitioner som behövs för att ta fram jämförbar gemenskapsstatistik.

I denna rapport behandlas tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 58/97, ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 410/98 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2056/2002. Rapporten har utarbetats med stöd av artikel 14.1 i förordningen: ”Inom tre år från dagen för den här förordningens ikraftträdande, och därefter vart tredje år, skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om den statistik som har sammanställts genom tillämpning av den här förordningen, särskilt såvitt avser dess kvalitet och belastning på företagen.”

Rapporten redogör också mer allmänt för de åtgärder som kommissionen vidtagit för att göra högkvalitativ europeisk statistik över företagsstrukturer tillgänglig för användarna samt hur och i vilken omfattning medlemsstaterna har tillämpat förordningen. Rapporten informerar om belastningen på företagen och om de åtgärder som vidtagits för att minska denna belastning.

2. ÄNDRINGAR AV LAGSTIFTNINGEN

Fyra mer omfattande lagstiftningsändringar har gjorts sedan förordningen och dess tillämpningsbestämmelser antogs.

1) En första ändring, antagen av rådet, offentliggjordes den 21 februari 1998. Genom denna ändring infördes en femte bilaga med en modul för strukturstatistik för försäkringstjänster, med 1996 som första referensår.

2) År 2001 gjordes en anpassning genom kommittéförfarandet. Syftet var att minska statistikbelastningen genom att låta mindre ändamålsenliga krav utgå och att ge utrymme för nya ändringar av förordningen i framtiden. Denna ändring antogs den 6 september 2002.

3) En andra ändring, antagen av rådet och Europaparlamentet, offentliggjordes den 21 november 2002. Genom denna ändring infördes två nya bilagor om kreditinstitut respektive pensionsfonder samt två variabler avseende kostnader för miljöskydd.

4) Ett kommissionsförslag om omarbetning av förordningen behandlas för närvarande i medbeslutandeförfarandet (KOM(2006) 66 slutlig). Genom den omarbetning som kommissionen föreslår förenklas kraven genom att mindre viktiga variabler utgår.

Syftet med omarbetningen är att inbegripa snabbväxande näringslivssektorer, främst inom tjänstesektorn, som inte tidigare har omfattats av den statistiska redovisningen.

Den ska också ge information om den dynamiska sektorn för företagstjänster och om företagsdemografi. Genom omarbetningen förenklas och kodifieras en del befintliga rättsakter samtidigt som den tidigare förordningen upphävs.

I förordningen ingår nu följande sju bilagor:

Bilaga 1: Allmän modul

Bilaga 2: Industrisektorn

Bilaga 3: Handel

Bilaga 4: Byggsektorn

Bilaga 5: Försäkringstjänster

Bilaga 6: Kreditinstitut

Bilaga 7: Pensionsfonder

I förordningen ges kommissionen genomförandebefogenheter. Sammanlagt finns det tolv kommissionsförordningar[1] som rör definitioner, överföring av dataserier, tekniskt format, beviljande av undantag, anpassning till den tekniska och ekonomiska utvecklingen och kriterier för kvalitetskontroll. Dessa krävs för en harmoniserad tillämpning av förordningen i medlemsstaterna. Enligt förordningen får medlemsstaterna själva välja vilka källor som ska användas för sammanställning av statistiken. Det är därför viktigt att statistikmyndigheterna följer definitionerna i kommissionens förordningar och underrättar kommissionen om uppgifternas kvalitet. I andra kommissionsförordningar anges de uppdelningar som ska göras för alla variabler i statistiken över företagsstrukturer och deras tekniska format. De garanterar också att alla länder lämnar sina uppgifter i ett harmoniserat format som gör att uppgiftslämningen kan fungera felfritt.

Undantag kan medges för att länderna ska få tid på sig att införa de nödvändiga systemen för datainsamling eller anpassa sina befintliga system så att bestämmelserna i förordningen följs när övergångsperioden löper ut. För bilagorna 1, 3, 4 och 5 har övergångsperioden löpt ut. För bilagorna 2, 6 och 7 har undantag beviljats genom en kommissionsförordning. För miljövariablerna i bilagorna 2 och 7 håller nu en förordning om förlängning av övergångsperioden på att antas.

3. FÖRETAGSSTRUKTURSTATISTIKENS TILLGÄNGLIGHET FÖR ANVÄNDARNA

3.1. Huvudsakliga dataserier

Statistiken över företagsstrukturer ger en översiktlig bild av de europeiska företagens struktur, utveckling, kännetecken och olika typer av verksamhet. Den täcker i stort sett all verksamhet på marknaden utom jordbrukssektorn.

De viktigaste variablerna för statistiken över företagsstrukturer är följande:

- Företagsdemografiska variabler (t.ex. antal företag).

- Resultatrelaterade variabler (t.ex. omsättning och förädlingsvärde).

- Produktionsrelaterade variabler, arbetskraft (t.ex. sysselsättning och arbetade timmar), varor och tjänster (t.ex. totala kostnader för inköp), kapital (t.ex. investeringar i materiella anläggningstillgångar).

I förordningen anges tidsfrister för inlämningen av uppgifterna: 18 månader gäller för slutgiltiga uppgifter avseende bilagorna 1–4, 10 månader för preliminära uppgifter och 10–18 månader för uppgifter avseende bilagorna 5–7.

I den årliga företagsstatistiken redovisas variablerna för varje land ner till undergruppsnivå i Nace Rev. 1.1 (i regel fyrsiffrig nivå).

Den årliga företagsstatistiken är uppdelad efter storleksklass. Variablerna redovisas för varje land ner till gruppnivå i Nace Rev.1.1 (tresiffrig nivå) och storleksklass för antal anställda. För handel görs ytterligare en uppdelning efter storleksklass avseende omsättning.

I den regionala årsstatistiken redovisas fyra variabler för varje Nuts-2-region[2] ner till huvudgruppsnivå i Nace Rev. 1.1 (tvåsiffrig nivå). För avsnittet som rör handel redovisas uppgifterna på tresiffrig nivå.

Den övervägande delen av statistiken över företagsstrukturer samlas in av de nationella statistikbyråerna från statistiska undersökningar, företagsregister eller administrativa källor. De nationella statistikbyråerna kan använda en eller flera av dessa källor i enlighet med den undersökningsstrategi de valt, med beaktande av kostnader, kvalitet och svarsbördan på företagen. Eurostat validerar uppgifterna innan de publiceras. Vissa logikkontroller görs mellan olika variabler och uppgifternas samstämmighet över tiden kontrolleras också.

3.2. Uppgiftstillgång för användarna: aktualitet, punktlighet och fullständighet

Offentliggörande av statistik över företagsstrukturer

All statistik finns tillgänglig kostnadsfritt på Eurostats webbplats under rubriken Industry, trade and services . Varje år utarbetas en tidsplan för offentliggörande av statistiken, en s.k. Release Calendar . De senaste uppgifterna (för de flesta länder, de slutgiltiga uppgifterna för 2004 avseende bilagorna 1–4) offentliggjordes i Eurostats databas NewCronos i november 2006.

EU-aggregaten har beräknats på grundval av tillgängliga uppgifter eller, om uppgifter saknats, med hjälp av skattningar. Preliminära aggregat offentliggjordes i december 2006. Preliminära uppgifter för 2005 avseende bilagorna 1–4 fanns för de flesta länder i januari 2007.

Program för offentliggörande av statistik 2006

Förutom att resultaten läggs ut på Eurostats webbplats offentliggörs de även i ett antal publikationer. I 2006 års program för offentliggörande av statistik ingick en publikation i serien Panorama , en pocketbok, 18 publikationer i serien Statistics in Focus och en uppdatering av webbplatsen för europeiska företag. 2006 års upplaga av Panoramapublikationen European business – Facts and figures utgavs i februari 2007. I den ges en översiktlig bild av de europeiska företagens struktur, utveckling, kännetecken och olika typer av verksamhet.

Samtidigt lades en ny uppdaterad sida för europeiska företag ut på Eurostats webbplats. På denna portal offentliggörs nu statistiken över företagsstrukturer under olika teman (t.ex. specifika teman som globaliseringen, små och medelstora företag, regionalt näringsliv och utlandskontrollerade företag) med länkar till publikationer, data och metoder.

En pocketbok utgavs i oktober 2006. I den sammanfattas på ett enkelt och kortfattat sätt de europeiska företagens viktigaste kännetecken och deras olika typer av verksamhet. Den är också tänkt som en presentation och introduktion till de uppgifter som finns tillgängliga på området.

I programmet för offentliggörande av statistik ingår också sju närmare studier av specifika sektorer i serien Statistics in Focus samt tre sådana publikationer om ett branschövergripande ämne och åtta om redovisning av resultaten från utvecklingsprojekt för statistiken över företagsstrukturer, som i flera fall kombineras med relevanta uppgifter från de vanliga dataserierna. Uppgifter från statistiken över företagsstrukturer används också i många andra publikationer. Under 2006 tillkom några viktiga bidrag, särskilt till Eurostats årsbok, Eurostats pocketbok, den regionala årsboken, statistik över transporter (Panorama) och nya redovisningar av statistik på kulturområdet.

Användarnas tillgång till fullständiga uppgifter

Rent allmänt framgår det av tabell 1 att de uppgifter som Eurostat fått från de flesta medlemsstater är relativt fullständiga. I vissa länder finns dock brister som begränsar uppgiftstillgången för användarna. Dessa brister kommenteras i avsnitt 4.

Tabellen visar också att uppgiftstillgången begränsas för användarna eftersom det finns konfidentiella uppgifter. Många uppgifter är konfidentiella, särskilt i mindre länder. Någon närmare analys avseende bilagorna 5–7 har ännu inte gjorts. Uppgiftstillgången tycks dock vara relativt god för de länder som inte har några undantag, och oftast är uppgifterna inte konfidentiella.

Tabell 1: Totalt antal inlämnade tabellceller och publicerbara celler efter röjandekontroll . Bilagorna 1–4, uppgifter för 2003 i procent av de uppgifter som krävs enligt förordningen

Länder | Totalt antal inlämnade celler i procent av de uppgifter som krävs enligt förordningen | Icke-konfidentiella celler i procent av de uppgifter som krävs enligt förordningen | Konfidentiella celler i procent av alla inlämnade celler |

Stora länder | 91 | 80 | 12 |

Medelstora länder | 78 | 61 | 23 |

Små länder | 81 | 61 | 24 |

Alla | 81 | 64 | 21 |

3.3. Sekretessregler och tillämpning

De nationella statistikmyndigheterna och EU-myndigheten är skyldiga att tillämpa principen om dataskydd för enskilda uppgiftslämnare enligt artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[3]. Eftersom statistiken över företagsstrukturer bryts ned på en ganska detaljerad verksamhetsnivå och eftersom en uppdelning måste göras både efter verksamhet och storleksklass måste många uppgifter på landsnivå skyddas så att ingen konfidentiell information röjs. Tabellen under avsnitt 3.2 ovan visar i vilken utsträckning sekretessen minskar uppgiftstillgången. De nationella reglerna om konfidentiella uppgifter är ännu inte helt harmoniserade. I alla länder är uppgifter som rör ett eller några få företag skyddade. I många medlemsstater kompletteras detta med en s.k. dominansregel, vilket innebär att uppgifter inte lämnas ut om en uppgiftslämnare dominerar uppgifterna med mer än en viss bestämd procentandel. Denna procentandel kan variera betydligt mellan länderna.

Utöver de konfidentiella uppgifter som utgår på landsnivå måste även uppgifter på EU-nivå utgå så att ingen konfidentiell nationell information röjs. Regler för fastställande av vilka EU-aggregat som ska utgå finns i en överenskommelse om konfidentiella uppgifter som ingåtts med medlemsstaterna. I enlighet med dessa regler utgår många EU-aggregat. Tabell 2 visar att 32 procent av alla EU-aggregat med uppgifter för referensåret 2004 i den årliga företagsstatistiken inte kunde publiceras av konfidentiella skäl.

Tabell 2: Huvudvariabler i den årliga företagsstatistiken för vilka EU-aggregat för 2004 offentliggörs, alla verksamhetsnivåer

Totalt antal tabellceller | Antal konfidentiella tabellceller | Konfidentiella tabellceller i procent av det totala antalet |

Bilaga 1 | 492 | 106 | 22 % |

Bilaga 2 | 4956 | 1578 | 32 % |

Bilaga 3 | 1116 | 387 | 35 % |

Bilaga 4 | 300 | 110 | 37 % |

Bilaga 1–4 | 6864 | 2181 | 32 % |

Kommissionen undersöker för närvarande olika möjligheter att göra fler EU-aggregat tillgängliga för att tillgodose användarnas informationsbehov. Man kommer att undersöka olika sätt att göra skattningar för konfidentiella EU-aggregat som ger ett tillräckligt gott uppgiftsskydd för enskilda uppgiftslämnare och samtidigt garanterar en viss nivå av tillförlitlighet för aggregaten. För närvarande görs skattningar på EU-nivå på grundval av icke-konfidentiella nationella uppgifter för att fylla ut luckorna i de EU-aggregat för vilka det verkliga värdet inte kunnat offentliggöras. Med omarbetningen av förordningen får medlemsstaterna en möjlighet att förse uppgifterna med beteckningen ”endast bidrag till det totala EU-värdet”, vilket också förväntas göra fler EU-aggregat tillgängliga.

3.4. Exakthet

Enligt förordningen ska medlemsstaterna varje år lämna en kvalitetsrapport till Eurostat med information om variationskoefficienter och svarsbortfall.

Medlemsstaterna lämnar in uppgifter om variationskoefficienter (i procentandelar). Utifrån medlemsstaternas uppgifter beräknar sedan Eurostat variationskoefficienter för EU-aggregaten. Tabellen nedan visar att variationskoefficienterna för EU-aggregaten ligger under 1,5 procent för de flesta Nace-grupper. I allmänhet ligger de lägre för Nace-grupper inom industrin. Inom bygg-, handels- och särskilt tjänstesektorn är variationskoefficienterna högre. Detta innebär att uppgifterna för industriverksamhet i regel är mer exakta.

Tabell 3: Procentuella variationskoefficienter (VK) för EU-aggregat, på tresiffrig nivå i Nace

VK för EU-aggregat | Antal Nace-grupper |

0,0–0,5 | 95 |

0,6–1,5 | 51 |

1,6–2,5 | 21 |

Över 2,5 | 2 |

Svarsbortfallet varierar mellan medlemsstaterna och i vissa fall ligger det över 20 procent.

3.5. Jämförbarhet och samanvändbarhet

Det viktigaste redskapet för att garantera jämförbara uppgifter mellan länderna är att man följer kommissionens förordningar om definitioner. Statistikmyndigheterna får själva välja metod för sammanställning av statistiken över företagsstrukturer. Medlemsstaterna lämnar upplysningar om sina nationella metoder, vilka Eurostat offentliggör för att användarna ska förstå metoderna för uppgiftsinsamlingen.

Med samanvändbarhet avses i vilken utsträckning statistiken gör det möjligt att kombinera användningen av uppgifter från olika källor. Statistiken över företagsstrukturer kan kopplas till många andra typer av statistik, t.ex. nationalräkenskaper, arbetsmarknadsstatistik och konjunkturstatistik, men för att användarna ska kunna kombinera dem måste samanvändbarhet garanteras.

Samanvändbarheten mellan statistiken över företagsstrukturer och konjunkturstatistiken har prövats tidigare. Av detta framgick vissa skillnader i metoder. Ytterligare undersökningar behövs därför. En liknande jämförelse har gjorts mellan sysselsättningsdata i statistiken över företagsstrukturer och annan arbetsmarknadsstatistik. Även här konstaterades skillnader i metoder och dessutom i definitioner. Mer arbete för en harmonisering behövs. Eftersom företagsregistret används som ram för sammanställningen av statistiken över företagsstrukturer bör detta garantera ett enhetligt tillvägagångssätt. Undersökningar har dock visat att det finns betydande skillnader mellan dessa två källor. Detta behöver analyseras ytterligare.

4. UPPFYLLANDE AV KRAVEN I FÖRORDNINGEN

Uppfyllandet av kraven i förordningen bedöms med hänsyn till om medlemsstaterna lämnar in sina uppgifter i tid och om de uppgifter de lämnar är fullständiga. Generellt sett har situationen förbättrats sedan den föregående rapporten. Andra frågor som rör uppfyllandet av kraven, t.ex. de inlämnade uppgifternas kvalitet, kan ännu inte bedömas fullt ut.

Uppgifterna lämnas i allt större utsträckning in i tid, men vissa länder skickar fortfarande sina uppgifter med betydande dröjsmål, vilket innebär att EU-aggregaten inte kan offentliggöras i tid. De berörda medlemsstaterna har utarbetat nationella handlingsplaner som ska garantera att tidsfristerna i förordningen följs hädanefter.

EU-aggregaten för handel kunde t.ex. inte offentliggöras samtidigt som aggregaten från andra sektorer, eftersom uppgifterna från Tyskland skickades med ett betydande dröjsmål. I förhållande till den föregående rapporten, där punktlig inlämning av uppgifterna avseende referensåret 2000 för de länder som då omfattades av förordningen behandlades, är de mest påtagliga förbättringarna avseende punktlighet Frankrike och Irland. Irland skickar dock fortfarande sina uppgifter för sent. Spanien förbättrade sin punktlighet betydligt när det gäller uppgifter om byggsektorn (bilaga 4), liksom Norge i fråga om uppgifter om handel (bilaga 3). Både Belgien och Luxemburg skickade sina uppgifter för 2004 senare än uppgifterna för 2000.

När det gäller fullständigheten i de dataserier som länderna skickade kan det konstateras att 85 procent av alla uppgifter som krävs hade skickats i fråga om alla dataserier med slutgiltiga uppgifter från de 27 EU-länderna och Norge avseende bilagorna 1–4 sammantagna. Det är en påtaglig men fortfarande otillräcklig förbättring av den situation som beskrevs i föregående rapport till Europaparlamentet och rådet. Flera länder vidtar åtgärder för en bättre uppgiftstillgång.

I tabell 4 finns en allmän bedömning av uppfyllandet av kraven i förordningen för alla länder som nu (2007) omfattas av förordningen (de 27 EU-länderna samt Island, Liechtenstein och Norge). Bedömningen grundas på punktlighet när det gäller inlämning av slutgiltiga uppgifter för 2004 avseende bilagorna 1–4 och för 2005 avseende bilagorna 5–7 samt preliminära uppgifter för 2005 avseende bilagorna 1–4. Hänsyn har också tagits till uppgifternas fullständighet när det gäller de slutgiltiga dataserierna för 2003 avseende bilagorna 1–4. Någon närmare bedömning av uppgifternas fullständighet avseende bilagorna 5–7 har ännu inte gjorts, men denna aspekt har dock så långt som möjligt beaktats. Länderna har med hänsyn till uppfyllandet av kraven delats in i fyra kategorier:

VG Mycket god kravuppfyllelse. Alla uppgifter (med få undantag) lämnas in i tid.

G God kravuppfyllelse. Några få delar saknas eller mindre dröjsmål med uppgiftslämningen förekommer (uppgifterna skickas senast två månader efter tidsfristens utgång).

P Uppgifterna är delvis tillgängliga, men viktiga delar av kraven uppfylls inte eller tidsfristerna iakttas inte (uppgifterna skickas senare än två månader efter tidsfristens utgång).

N En stor del av uppgifterna saknas, eller längre dröjsmål med uppgiftslämningen förekommer (mer än sex månader efter tidsfristens utgång), eller en godkänd version av uppgifterna saknas fortfarande, eller en ny version med tillräckligt god kvalitet väntas fortfarande (eller har mottagits först efter mycket långt dröjsmål).

Tabell 4: Allmän bedömning av uppfyllandet av kraven i förordningen

LAND | Statistik över företagsstrukturer | Allmän bedömning |

BE | Slutgiltiga uppgifter för 2002 avseende bilagorna 1–4 har ännu inte skickats till Eurostat. Uppgifterna för referensåren 2003 och 2004 skickades med betydande dröjsmål. Uppgiftstillgången är tillfredsställande. Uppgifter avseende bilaga 5 har inte lämnats för referensåren 2002–2005. | P |

BG | Uppgifterna avseende bilagorna 1–4 skickades två månader före tidsfristens utgång. Övriga uppgifter skickades också före tidsfristens utgång. Uppgiftstillgången kan förbättras, eftersom uppgifter för den mest detaljerade nivån ännu inte har skickats. Korrigeringsåtgärder håller på att vidtas. | G |

CZ | Uppgifterna skickades i tid. För bilagorna om industri- och byggsektorn saknas dataserierna om verksamhetsenheter. Uppgifterna för industrisektorn avseende kostnader för miljöskydd för referensåret 2004 skickades efter betydande dröjsmål. Inga regionala uppgifter avseende kreditinstitut har lämnats in. De inlämnade uppgifterna om verksamhet på undergruppsnivå är fortfarande av otillräcklig kvalitet, vilket innebär en dålig uppgiftstillgång för användarna. | P |

DK | Uppgifterna skickades i regel i tid, vissa dataserier dock med ett litet dröjsmål. Inga uppgifter har lämnats avseende bilaga 5 för 2004 och 2005 och avseende bilaga 7 för 2005. Uppgiftstillgången är tillfredsställande. | G |

DE | Återstående problem är dröjsmål med inlämningen av uppgifter om handel. De flesta uppgifter avseende bilaga 1 för referensåret 2004 skickades i tid. Uppgifter avseende avsnitt H skickades dock efter ett långt dröjsmål. I uppgifterna avseende bilaga 2 saknades uppgifter om avdelning E, vilka skickades efter ett långt dröjsmål. | G |

EE | Uppgifterna skickades i tid. Fullständiga uppgifter. | VG |

EL | Med utgångspunkt i en mycket otillfredsställande situation har en förbättrad uppgiftsredovisning konstaterats sedan 2005. Uppgifter avseende avdelning K lämnades för första gången i februari 2007. En storlekströskel fanns för industrisektorn: inga uppgifter lämnades om företag med färre än tio anställda, men åtgärder har vidtagits för att göra skattningar för de delar som saknas. Vissa dataserier saknas avseende bilagorna 5 och 6. | P |

ES | Uppgifterna skickades i tid. Få uppgifter saknades. God uppgiftstillgång. | VG |

FR | Alla uppgifter skickades i tid, utom avseende bilaga 5, där inga uppgifter har lämnats för referensåren 2004–2005. God uppgiftstillgång. | VG |

IE | Betydande dröjsmål med uppgiftsredovisningen avseende bilagorna 1 och 3 för referensåret 2004 (tillfälliga problem på grund av större IT-projekt). Uppgiftstillgången har förbättrats under de tre senaste åren. Uppgifter avseende byggsektorn bara för företag med över 20 anställda. Fullständigt undantag avseende bilaga 7, men fortsätter att skicka tillgängliga uppgifter. Den centrala statistikbyrån skulle vilja inleda en undersökning avseende bilaga 7, vilket dock visar sig vara mycket svårt. Uppgifter avseende bilaga 5 saknas för referensåren 2002–2005 och avseende bilaga 6 för referensåret 2005. | G |

IT | De huvudsakliga dataserierna skickades i tid, men uppgifterna om kostnader för miljöskydd efter ett betydande dröjsmål. Uppgiftstillgången är i allmänhet tillfredsställande, men vissa uppgifter saknas fortfarande. | VG |

CY | Uppgifterna skickades i tid. Vissa uppgifter saknas: uppgifter avseende huvudgrupp 70 i Nace har inte redovisats och uppgifterna avseende bilaga 5 är ofullständiga. | VG |

LV | Uppgifterna skickades i tid, med ytterst få undantag. Uppgiftstillgången är mycket god. För uppgifterna avseende referensåret 2003 krävdes flera versioner innan de kunde offentliggöras. Uppgiftskvaliteten avseende 2004 har förbättrats. | VG |

LT | Uppgifterna skickades i tid. Uppgiftstillgången är mycket god. | VG |

LU | Fortfarande betydande dröjsmål med uppgiftslämningen för 2004, men sekundärt konfidentiella uppgifter ingår. Bättre uppgiftstillgång (uppgifter grupperade efter antal anställda avseende alla bilagor och statistik över verksamhetsenheter avseende bilaga 2 har redovisats för 2003). Information om lokala enheter (regional statistik) och vissa specifika dataserier avseende bilaga 2 fattas fortfarande. | G |

HU | Uppgifterna skickades i tid. Ytterst få uppgifter saknas. | VG |

MT | Inga uppgifter har inkommit för 2003 och 2004. | N |

NL | Mycket litet dröjsmål med uppgiftslämningen, utom för dataserierna avseende kostnader för miljöskydd, där dröjsmålet var litet längre. Uppgiftstillgången är tillfredsställande. | G |

AT | Uppgifterna skickades i tid, utom avseende bilaga 5 för referensåret 2005. Ett tillfälligt problem med punkligheten i uppgiftslämningen uppstod för uppgifter avseende 2002, eftersom Österrikes statistikbyrå detta år bytte undersökningsmetod för bilagorna 1–4. Mycket god uppgiftstillgång. | VG |

PL | Bättre punktlighet i uppgiftslämningen. Begränsade detaljerade uppgifter på sektornivå (variabler från sektorsmoduler som inte hör till bilaga 1) är tillgängliga. | P |

PT | Uppgifterna skickades i tid. Ytterst få uppgifter saknas. | VG |

RO | Uppgifterna skickades i tid. God uppgiftstillgång. | VG |

SI | Uppgifterna skickades i tid. Uppgiftstillgången kan fortfarande förbättras. | G |

SK | Uppgifterna skickades i tid avseende bilagorna 1–6 för referensåret 2005. Dröjsmål med bilaga 7 fram till referensåret 2005, för vilket uppgifterna skickades i tid. | VG |

FI | Uppgifterna skickades i tid. Mycket god uppgiftstillgång. För 2003 krävdes flera versioner innan uppgifterna kunde offentliggöras. För referensåret 2004 har kvaliteten på de först skickade dataserierna förbättrats. | VG |

SE | Uppgifterna skickades i tid. God uppgiftstillgång. För referensåret 2003 var det problem med uppgifternas kvalitet, vilket dock löstes i början av 2007. Kvaliteten på uppgifterna för 2004 är bättre. | G |

UK | Uppgifterna skickades i tid, utom avseende bilaga 5. Mycket god uppgiftstillgång. Alla dataserier fullständiga. | VG |

IS | Uppgifter avseende bilagorna 1–4 har aldrig lämnats. Uppgifter avseende bilagorna 5–7 för referensåret 2005 har ännu inte redovisats. | N |

LI | Uppgifter har aldrig lämnats. | N |

NO | Uppgifterna skickades i tid. God uppgiftstillgång. | VG |

Sedan den föregående rapporten uppfyller flera länder totalt sett kraven i förordningen bättre. Finland, Frankrike, Irland, Luxemburg, Norge och Storbritannien uppvisade en bättre kravuppfyllelse mellan referensåren 2001 och 2004. De flesta nya medlemsstater har en god eller mycket god kravuppfyllelse.

Grekland har sedan 2005, då uppgifter för referensåren 1999–2002 redovisades, gjort betydande ansträngningar för att komma i kapp, men måste fortsätta sitt arbete. Enligt Greklands handlingsplan ska landet uppfylla alla krav när det gäller de uppgifter som ska lämnas för referensåret 2006. Belgien hade efter en översyn av undersökningsmetoden stora problem att uppfylla kraven. De slutgiltiga uppgifterna för 2002 avseende bilagorna 1–4 har inte redovisats och uppgifterna för 2003 och 2004 skickades efter betydande dröjsmål. Ytterligare ansträngningar krävs därför för bättre punktlighet med uppgiftslämningen. Tyskland har mer punktligt skickat sina uppgifter om handel, hotell- och restaurangsektorn och energisektorn, men måste fortfarande förkorta sina dröjsmål. Enligt en handlingsplan som presenterats för kommissionen ska landets statistikbyrå skicka uppgifterna för 2005 i tid. De preliminära uppgifterna för 2005 lämnades i tid.

5. BELASTNING PÅ FÖRETAGEN OCH ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA DENNA BELASTNING

5.1. IN ledning

I kommissionens meddelande ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” från mars 2005 slås det fast att en förenklad lagstiftning måste prioriteras inom EU. I kommissionens meddelande om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik (KOM(2006) 693 slutlig) inriktades detta mer specifikt på statistik. I meddelandet redovisas de åtgärder som kommissionen vidtagit och planerar att vidta.

Syftet med omarbetningen av förordningen (KOM(2006) 66 slutlig) är att belasta företagen så lite som möjligt, vilket ska ske genom att en del obligatoriska variabler utgår, andra variabler flyttas från den årliga till den fleråriga statistiken och de frivilliga variablerna utgår. Omarbetningen av förordningen om statistik över företagsstrukturer är ett exempel på hur en förenkling kan åstadkommas:

- Omarbetningen ger länderna möjlighet att bara lämna uppgifter till EU-aggregaten utan att behöva redovisa siffror med alla detaljer. Det rör sig här inte om någon fullständig europeisk metod, men är ändå ett steg i den riktningen. Det kommer att leda till en avsevärt mindre belastning.

- Användningen av administrativa uppgifter kommer också att minska belastningen på företagen. Genom den omarbetade förordningen kan administrativa uppgifter användas på nya områden. Insamlingen av uppgifter om företagsdemografi (ett nytt område i den omarbetade förordningen) blir helt registerbaserad och kommer därför inte alls att belasta företagen.

5.2. Mätning av belastningen

För att få korrekt information om hur statistiken över företagsstrukturer belastar företagen har Eurostat samlat in information med hjälp av ett standardiserat frågeformulär. En del av frågeformuläret gällde uppgifter om faktisk belastning och en annan del avsåg åtgärder som medlemsstaterna vidtagit eller planerar att vidta för att minska belastningen på företagen.

Eurostat har fått svar från 18 länder. I 15 svar fanns information om belastningen på företagen avseende bilagorna 1–4 och i fem svar samma information avseende bilagorna 5–7. I 14 fall angavs möjliga besparingar om delar av förordningen upphörde att gälla. De 15 länder för vilka information finns tillgänglig är Bulgarien, Danmark, Estland, Grekland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Polen, Spanien, Storbritannien, Sverige och Österrike. Undersökningsresultaten omfattar bilagorna 1–4 i förordningen. När det gäller bilagorna 5–7 svarade mycket få länder. Uppgifterna avseende bilagorna 5–7 samlas i de flesta länder in från administrativa register.

I de flesta länder genomförs undersökningarna för statistiken över företagsstrukturer genom stickprovsundersökningar. I vissa medlemsstater täcks små företag enbart av administrativa uppgifter. Bara en mycket liten andel av företagen får därför ett frågeformulär att fylla i.

Företagen i urvalet behövde i genomsnitt 110 minuter för att fylla i frågeformuläret. Om detta slås ut på alla företag inom sektorn motsvarar det ett genomsnitt på sex minuter per företag. Belastningen varierar beroende på landets storlek i enlighet med tabellen nedan.

Tabell 5: Tid (minuter) som företagen behövt för uppgiftsredovisningen avseende bilagorna 1–4

Bilagorna 1–4 | Antal minuter för företagen i urvalet | Antal minuter i genomsnitt för alla företag inom sektorn |

Stora länder | 114 | 5 |

Medelstora länder | 86 | 8 |

Små länder | 182 | 41 |

EU-genomsnitt | 110 | 6 |

Skillnaden mellan grupperna av länder i urvalet är svår att förklara. Det höga genomsnittet för små länder när det gäller antalet minuter i genomsnitt för alla företag inom sektorn beror på att urvalsfraktionen är större. Eftersom alla länder ska redovisa uppgifter på samma detaljerade nivå måste små länder ha ett större urval för att få fram resultat med godtagbar exakthet.

Det bör noteras att EU-genomsnittet för urvalsfraktionen ligger på 5,8 procent för länder som deltar i undersökningen. Bara ett land redovisade en totalundersökning.

Tabell 6: Urvalsstorlek

Bilagorna 1–4 | Antal företag i urvalet | Totalt antal företag | Urval i procent |

Stora länder | 438 573 | 9 084 194 | 4,8 |

Medelstora länder | 184 845 | 2 078 198 | 8,9 |

Små länder | 33 610 | 147 665 | 22,8 |

EU-genomsnitt | 657 028 | 11 310 057 | 5,8 |

Utifrån antalet timmar som ägnats åt statistik över företagsstrukturer är det möjligt att göra följande mycket grova uppskattning av kostnaderna för företagen: Om den genomsnittliga tid som behövts förs upp på EU-nivå skulle den ekonomiska belastningen med anledning av statistiken över företagsstrukturer avseende bilagorna 1–4 uppgå till omkring 75 miljoner euro för hela EU.

Avslutningsvis fanns det frågor om belastningen på företag med mindre än 50 anställda. Företag med färre än 50 anställda står i genomsnitt för 70 procent av all den tid som alla företag har ägnat åt statistiken. Stora företag ingår i allmänhet i undersökningarna, men de små företagen bidrar med en betydande del.

5.3. Åtgärder i medlemsstaterna för att minska belastningen

I detta avsnitt sammanfattas de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit under de senaste åren för att minska belastningen på företagen.

Stickprovsundersökningar används ofta. I februari 2007 föredrog 26 av de 27 medlemsstaterna stickprovsundersökningar i stället för totalundersökningar. Ett genomsnittligt urval på 5 procent i stora länder, 8 procent i medelstora länder och drygt 20 procent i små länder innebär en betydligt minskad belastning på företagen. Dessa uppgifter visar också att det är motiverat att ytterligare minska belastningen för små länder, t.ex. genom differentierade redovisningskrav med hjälp av CETO-markeringar (endast bidrag till det totala EU-värdet) i enlighet med den omarbetade förordningen.

I ganska många fall har länderna redan undantagit mycket små företag från sina undersökningar. För att de uppgifter som krävs ska kunna redovisas fylls dessa luckor antingen genom att man gör skattningar eller kompletterar undersökningsresultaten med administrativa uppgifter. När tjänstesektorn nu täcks in på ett bättre sätt i företagsstatistiken kommer denna utveckling att fortsätta. De flesta tjänstesektorer består av en större andel små företag.

I många medlemsstater föredrar man gärna i större utsträckning att använda administrativa uppgifter i stället för undersökningar. Det finns dock problem med en ökad användning av administrativa uppgifter. Administrativa uppgifter har t.ex. i regel andra format, koder och överföringsprotokoll än statistiska uppgifter. Om administrativa uppgifter ska kunna användas för statistik krävs därför investeringar. Det behövs politiskt stöd för att överenskommelser ska kunna nås mellan nationella statistikbyråer och relevanta statliga organisationer. En ändrad användning av administrativa uppgifter kräver också mer interna resurser, eftersom de nationella statistikbyråerna måste anpassa sina interna arbetsmetoder för att en sådan investering ska kunna utnyttjas på ett bra sätt.

Bättre urvalsmetoder kan också bidra till att minska belastningen på företagen. Medlemsstaterna har mycket ofta först infört enkla urvalsmetoder. Genom mer sofistikerade metoder skulle belastningen på företagen kunna minska ytterligare, men detta kräver som sagt investeringar av de nationella statistikbyråerna.

Detta är exempel som kan observeras i många medlemsstater. Vissa länder har också börjat undersöka mer direkta metoder för insamling av uppgifter, t.ex. direkt från företagens redovisningar. Det bästa skulle dock vara om statistiken genererades som en biprodukt till företagens regelbundna redovisningar, om uppgifterna behandlades automatiskt, om gemensamma identifieringskoder gjorde det möjligt att använda de insamlade uppgifterna så effektivt som möjligt och om uppgifterna automatiskt vidarebefordrades, t.ex. till Eurostat, så snart de har behandlats.

[1] Kommissionens förordningar nr 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003 och 1670/2003.

[2] Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter enligt förordning (EG) nr 1059/2003.

[3] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.