*** * * * * * {z 1,** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.07.1997 
KOM(97) 2004 slutlig 
Kommissionens yttrande 
over Slovakiens ansokan 
om medlemskap i Europeiska unionen 

a) Forord 
Ansokan om medlemskap 
Bakgrund till yttrandet 
Y ttrandets innehall Innehall 
A. INLEDNING 
b) Forbindelserna mellan Europeiska unionen och Slovakien 
Historiskt och geopolitiskt sammanhang 
Slovakiens standpunkt betraffande Europeiska unionen 
A vtalsforbindelser 
Strategin infer anslutningen 
Handelsforbindelser 
Allman bedomning 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
1.1 Demokrati och rattsstat 
Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation 
Bedomning av hur parlamentet fungerar 
Den verkstallande maktens organisation 
Bedomning av hur den verkstallande makten fungerar 
Den domande maktens organisation 
Bedomning av hur den domande makten fungerar 
2 
1.2 Manskliga rattigheter och skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rattigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rattigheter 
Minoriteters rattigheter och skydd 
1.3 Allman bedomning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Liberalisering 
Stabilisering av ekonomin 
Strukturomvandling 
Den finansiella sektorn 
Ekonomisk och social utveckling 
2.2 Ekonomin infor medlemskapet 
Inledning 
Overgangen till fungerande marknadsekonomi 
F ormaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
2.3 Allman bedomning 
3. Formaga att pata sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 
3.1 En granslos inre marknad 
De fyra friheterna 
-Den allmanna ramen 
-Fri rorlighet for varor 
3 
·-:--.::t:.,. 
-Fri rorlighet for kapital 
-Fri rorlighet for tj anster 
-Fri rorlighet for personer 
-Allman bedomning 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfragor 
Informationssamhallet 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor 
F orskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektom 
3.3 Ekonomiska och fiskala fragor 
Den ekonomiska och monetara unionen 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Sma och medelstora foretag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhallning 
Syssdsattning och sociala fragor 
Regionalpolitik och sammanhallning 
4 
3.6 Miljo och livskvalitet 
Miljo 
Konsumentskydd 
3. 7 Rattsliga och inrikes fragor 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och intemationella ekonomiska forbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken 
3.9 Finansiella fragor 
Finansiell kontroll 
B udgetkonsekvenser 
4. Den offentliga forvaltningens formaga att tillampa gemenskapens 
regelverk 
4.1 Den offentliga forvaltningens organisation 
4.2 Administrativ och rattslig kapacitet 
4.3 Allman bedomning 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Bilagor 
Parlamcntds sammansUtlning 
Den inrc markna<lcn: AtgUr<lcr cnligt vitbokcn 
Statistik 
5 
SWEDEN 
RUSSIA 
BELARUS 
GERMANY 
UKRAINE 

A. INLEDNING 
a) Forord 
Ansokan om medlemskap 
Slovakien lamnade in sin ansokan om medlemskap i Europeiska unionen den 27 juni 
1995 och ministerradet beslutade den 17 juli 1995 att tillampa det forfarande som 
foreskri vs i artikel O i fordraget, enligt vilken kommissionen skall horas. 
Mot denna bakgrund avger kommissionen detta yttrande som svar pa den begaran som 
framladcs vid Europeiska radets mote i Madrid i december 1995 om att kommissionen 
skulle Wgga fram sitt yttrande sa snart som mojligt efter regeringskonferensen, som 
inleddes i mars 1996 och avslutades i juni 1997. 
Bakgrund till yttrandet 
Slovakiens ansokan om medlemskap behandlas samtidigt med ansokningar fran nio andra 
associerade lander. Slovakiens anslutning skall ses som ett led i en historisk process i 
vilken Hi.ndema i Central- och Osteuropa efter mer an 40 ar forenar sig med resten av 
kontinenten och ansluter sig till det omrade av fred, stabilitet och valstand som unionen 
utgor. 
Europeiska radet drog foljande slutsats i Kopenhamn i juni 1993: 
"De associerade lander i Central- och Osteuropa som sa onskar skall bli medlemmar i 
unionen. Anslutning kommer att aga rum sa snart ett land kan pata sig de skyldigheter 
som ett medlemskap medfor och uppfyller de ekonomiska och politiska villkoren. Ett 
medlemskap forutsatter att 
-kandidatlandet har uppnatt en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rattssakerhet, manskliga rattigheter och respekt for och skydd av minoriteter, 
-det finns en fungerande marknadsekonomi samt formaga att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen, 
-Lndet kan pa.ta sig de skyldigheter som foljer med ett medlemskap och ansluta sig till 
malen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen. 
Unionens formaga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska 
integrationcn blir lidandc, ar ocksa en viktig faktor som Jigger i baclc unionens och 
kandidatHindernas all manna intrcssc." 
I denna ff>rklaring redogjordes i detalj for de politiska och ckonomiska kritcriema for 
behandlingen av £\IlSokningarna om anslutning fran de associerade central- och 
osteuropciska Hindema. 
6 
Europeiska radet hanvisade vid sitt mote i Madrid i december 1995 till behovet av att 
inom ramen for strategin infor anslutningen "skapa fdrutsattningar for en gradvis och 
harmonisk integrering av dessa stater, sarskilt genom att 
-utveckla marknadsekonomin, 
-anpassa de administrativa strukturema, och 
-skapa stabila ekonomiska och monetara fdrhallanden". 
Kommissionen analyserar i sitt yttrande Slovakiens ansokan separat men med iakttagande 
av samma kriterier som tillampas for de andra ansokningar om vilka den skall avge 
yttranden samtidigt. Darigenom respekteras den onskan som Europeiska radet uttryckte i 
Madrid, namligen att en likvardig behandling av alla ansokande lander garanteras. 
Yid sidan av de enskilda yttrandcna Jagger kommissionen inom ramcn for sitt 
meddelande "Agenda 2000" for radel liven fram en allman hcdomning av 
anslutningsansokningama och sina rekommendationer betraffande en strategi for 
framgangsrik utvidgning av unionen. Samtidigt lagger den fram en bedomning av 
utvidgningens konsekvenser for unionens politik. 
Y ttrandets innehall 
Yttrandet ar upplagt med beaktande av slutsatsema fran Europeiska radets mote 
Kopenhamn. I yttrandet ingar 
-en beskrivning av fdrbindelsema mellan Slovakien och unionen fram till nu, 
sarskilt inom ramen for associeringsavtalet, 
-en analys av situationen vad galler de politiska forhallanden som Europeiska 
radet namner (demokrati, rattssakerhet, manskliga rattigheter, skydd av minoriteter), 
-en bedomning av Slovakicns situation och framtidsutsiktcr vad gallcr de 
ckonomiska forhallandcn som Europciska radet namner (marknadsekonomi, formaga att 
hantera konkurrens ), 
-en analys av Slovakiens formaga att pata sig de skyldigheter som ett 
medlemskap medfor, dvs. att anta unionens regelverk i form av fordraget, sekundarrattcn 
och politiken pa olika omraden, och slutligen 
-en allman bedomning av Slovakiens situation och mojligheter att uppfylla 
villkoren for medlemskap umoncn och en rekommendation betraffande 
anslutningsforhandlingarna. 
I samband med bedomningen av Slovakien med hansyn till de ekonomiska kriteriema 
och till landets formaga att anta regelverket har kommissionen ocksa gjort en bedomning 
av framtidsutsiktema: den har forsokt uppskatta vilka framsteg som Slovakien rim1igen 
7 
kan fdrvantas gora under de narmaste aren, fore anslutningen, med beaktande av att ocksa 
sjalva rcgelverket kommer att fortsatta att utvecklas. Av denna anledning ar yttrandet 
inriktat pa ett medellangt tidsperspektiv pa omkring fem ar, utan att detta innebar en 
fdrhandsbedomning av den faktiska tidpunkten for anslutningen. 
Vid utarbetandet av yttrandet har kommissionen erhallit en mangd upplysningar om 
Slovakiens situation fran de slovakiska myndigheterna, och manga andra 
informationskallor har ocksa anvants, daribland medlemsstaterna och ett stort antal 
internationella organisationer. 
b) Forbindelserna mellan Europeiska unionen och Slovakien 
Historiskt och geopolitiskt sammanhang 
Slovakicn ar ett bergigt kustlost land centralt belaget i Europa med grans mot Ostcrrikc, 
Tjcckicn, Polen, Ungcrn och Ukraina. Landct har en area pa 49 000 knl och en 
befolkning pa 5,3 miljoner. 
Slaverna har bott i Slovakien sedan 400-talet. Fran 900-talet fram till 1800-talet var det 
slovakiska landomradet en del av kejsardomet Ungern och Osterrike-Ungern, med 
undantag for en period av turkisk ockupation efter 1526. Pa artonhundratalet borjade en 
slovakisk identitetskanslan att vaxa fram, delvis som en reaktion pa viljan att magyarisera 
slovakerna. 
Den Slovakiska republiken utropades i oktober 1918 och var sammansatt av flera etniska 
grupper: 51 % tjecker, 23% tyskar, 14% slovaker och 5,5% ungrare, enligt en folkrakning 
1921. Landet arvde 60-70% av Osterrike-Ungerns industriella bas. 
Pa 1930-talet skapade sudettyskarnas krav pa sjalvstandighet okade spanningar. Gcnom 
Milnchenoverenskommelsen och Wienskiljedomen 1938 maste de omraden som gransade 
till Tyskland och till overvagande del var bebodda av tyskar avtradas till Tyskland, och 
en fjardedel av Slovakiens landomrade avtraddes till Ungem. I mars 1939 ockupcradc 
tyska trupper resten av de tjeckiska omradena och Slovakien blev en till namnet 
oberoende stat under president Jozef Tiso. 
Efter kriget atervann Tjeckoslovakien de avtradda omradena, med undantag av Rutenien 
som annekterades av Sovjetunionen. I stort sett alla sudettyskar tvingades lamna det 
tjeckoslovakiska territoriet och deras cgendomar konfiskerades. 
'l)cckoslovakien var en av ursprungsmedlcmmarna i efterkrigstidens internationella 
ckonomiska institutioncr (lntemationella valutafonden (IMF) och Intemationella banken 
mr atcruppbyggna<l och utveckling (IBRD) I 945, samt GATT 1948). Men efter det att en 
rcgering bestaende av kommunistcr och deras bundsfdrvanter bildats 1948 utokade 
kommunistpartict sitt grcpp om makten. Enligt den arbetsuppdclning som man kom 
8 
overens om inom Comecon koncentrerade Tjeckoslovakien sig pa att utveckla den tunga 
industrin. Under 1960-talet minskade centralstymingen delvis. Reformpatryckningar 
inom kommunistpartiet resulterade i att Alexander Dubcek valdes till partiledare i januari 
1968. Demokratiseringsprocessen inom det politiska och kulturella livet, den sa kallade 
Pragvaren, avbrots brutalt genom W arszawapaktmedlemmamas invasion den 21 augusti 
1968, vilket ledde till att den sovjetiska ortodoxin aterinfordes under Gustav Husak. 
En liten dissidentrorelse som senare kom att forknippas med Charta 77-gruppen forblev 
dock aktiv under 1970-och 1980-talen. Den politiska oron i manga av de central-och 
osteuropeiska landema under 1989 ledde i november det aret till protester i 
Tjeckoslovakien. Folkets reaktion pa att studentdemonstrationen i Prag den 17 november 
slogs ned med vald fran polisens sida Iedde till att Husak avgick och Vaclav Havel valdes 
till president fdljande manad. Havel var en ledande medlem i Charta 77. 
Efter 1989 andrades landets namn officiellt till Tjeckiska och Slovakiska federativa 
republiken. Ooverstigliga skiljaktigheter mellan tjeckiska och slovakiska politiker i fraga 
om federationens framtida struktur och ekonomiska politik uppstod. I oktober 1992 ( efter 
en folkomrostning i Slovakien) undertecknade de tva republikemas parlament en 
gemensam resolution om upplosande av federationen och om upprattande av tva nya 
oberoende stater per den 1 januari 1993. 
Den politiska situationen under det forsta sjalvstandighetsaret var instabil. Trots att man 
var overens om behovet av politiska och ekonomiska reformer fanns det stora 
motsattningar nar det gallde deras takt och form. Mellan mars och september 1994 ersatte 
en interimregering bestaende av f1era partier den forsta regeringen efter sjalvstandigheten. 
Valen i september 1994 ledde till att en koalitionsregering bildades, vars tid vid makten 
har praglats av turbulens mellan den och de andra statliga institutionema. 
Slovakiens standpunkt betraffande Europeiska unionen 
Tjeckoslovakiens regering som bildades 1990 tog klar stallning for europeisk integration. 
Detta atagande tog sig uttryck i undertecknandet av Europaavtalet i mars 1992. Den 
slovakiska regeringen har intagit en positiv politisk halloing till den europeiska 
integrationen saval som till rattighetema och skyldighetema under Europaavtalet som 
undertecknats av federationen. I sitt program av januari 1995 angav den nuvarande 
slovakiska regeringen sin politiska halloing gentemot Europeiska unionen. Detta visade 
att landets prioriteter for utrikespolitiken inncfattade Slovakiens medlemskap i EU och 
dct undcrstrok dcss atagandc att genom mra Europaavtalet fullt ut, att narma Jagstiftning 
och normcr till EU:s, att forhcrcda intradc i EMU och att fortsatta med fullstandig 
liberalisering vad galler handcln. Slovakicns ansokan om mcdlemskap Jamnades in den 
27 juni 1995 och i det memorandum som den atfoljdes av anfdrs att "'Slovakicns 
strategiska mal ar att bli fullvardig medlem i EU ;nom ett tidsperspektiv som ligger kring 
ar 2000. Slovakien onskar intrada i EU som en fullvardig medlem som aktivt bidrar till 
det formanliga mangfasetterade samarbetet". 
9 
A vtalsforbiodelser 
Diplomatiska forbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Tjeckoslovakien 
upprattades i september 1988. Det forsta avtalet mellan dem var ett fyraarigt handelsavtal 
om industriprodukter som tradde i kraft i april 1989. Ett handels- och samarbetsavtal slots 
1990. Hosten 1990 foreslog unionen Tjeckoslovakien, Ungem och Polen att handelsavtal 
skulle ingas for a!t stodja deras politiska och ekonomiska omvandling. Dessa avtal gar nu 
under namnet Europaavtal. A vtalet med Tjeckoslovakien undertecknades den 16 
december 1991. Handelsbestammelsema inom ramen for detta tradde i kraft i mars 1992 
genom ctt intcrimsavtal som ersatte 1989 ars avtal. I interimsavtalet fdreskrevs 
konsolidcringen av tidigare handelsmedgivanden samt ett successivt och asymmctriskt 
upprattande av ett frihandelsomrade under en period av IO ar. Delningcn av 
Tjeckslovakien gjorde det nodvandigt 'att fdrhandla fram nya Europaavtal med de tva nya 
statema. Avtalet med Slova~ien undertecknades i oktober 1993 och tradde i kraft i 
februari 1995. 
Europaavtalet utgor nu den rattsliga grunden for Slovakiens forbindelser med Europeiska 
unionen. Syftet med avtalet ar att skapa en struktur for en politisk dialog, framja en 
utvidgning av handeln och de ekonomiska forbindelsema partema emellan, skapa en 
grund for gemenskapens ekonomiska och tekniska stod till Slovakien och skapa en 
lamplig struktur for Slovakiens gradvisa integration i unionen. Genom avtalets 
institutionella bestammelser inrattas en mekanism for genomforande, forvaltning och 
overvakning av forbindelsema pa alla omraden. Underkommitteer undersoker fragor av 
teknisk natur. Associeringskommitten bestaende av hoga tjansteman ar ett forum for 
diskussioner dar man ofta finner losningar pa problem som uppstar inom ramen for 
avtalet. Associeringsradet pa ministemiva foljer utvecklingen av forbindelsema over lag 
och ger en mojlighet till genomgang av Slovakiens framsteg i anslutningsforheredelscrna. 
Slovakicns regering har upprattat en samordnad institutionell struktur for behandling av 
europeiska integrationsfragor och sarskilt for genomforande av Europaavtalet. Pa 
ministerniva finns ett rad for integration i Europeiska unionen dar vice premiarministern 
ar ordforande. Hans stallforetradare ar utrikesministem och vice premiarministem med 
ansvar for tillnarmning av lagstiftning. V arje slovakiskt ministerium har ett departement 
med ansvar for EU-fragor och ingar i radet beroende pa vilka integrationsfragor som 
diskuteras. Ar 1996 bildades en kommitte for Europeisk integration. 
Strategin infor anslutningen 
( ;enomfi'jmnde av Europaavtalct och vithoken 
Europaavtalets institutionella ram ar f ullt funktionsduglig. Associeringsradet har 
sammantratt trc ganger och associeringskommitten tva. Den gemensamma 
parlamcntariska associcringskommittcn har ocksa haft fyra sammantraden. En struktur av 
nio tv~irvctcnskapliga undcrkommittccr har satts samman for att hista 
associcringskommitten. Hcla skalan fragor har diskuterats. De politiska forhallandcna i 
10 
Slovakicn har gjort det nodvandigt att fokusera pa fragor om upprattandet av ett civilt 
samhallc. 
Handelsbestammelsema har genomforts enligt tidsschemat, men det har intraffat 
forseningar vad galler ikrafttradandet av nagra av de ovriga foreskriftema i avtalet. 
Genomforandebestammelsema for konkurrens tradde i kraft den 1 januari 1997 i stallet 
for i mars 1995, vilket avsags i avtalet. Bestammelsema om statligt stod haller nu pa att 
fa sitt slutgiltiga godkannande. Slovakien har annu inte genomfort sina forpliktclscr 
rorandc upphovsratt och industricll agandcratt. 
H uvuddclen av de handelsproblem som har uppstatt pa grund av genomforandet av 
Europaavtalet harmed framgang kunnat losas. Anvandandet av restriktiva bestammelser i 
fraga om betalningsbalansen har varit ett av de storre problemen. Slovakiens regering 
beholl en importavgift fran 1994 till den 1 januari 1997, vilket var langre an nodvandigt 
med tanke pa betalningsbalansens utvecklingen. Med anledning av betalningsbalansen 
inforde regeringen i maj 1997 ett system med importdepositioner, vilket fortfarande 
diskuteras. Tekniska handelshinder har uppstatt pa grund av avvikelser i Slovakiens 
bcstammelser om standard och certifiering. Efter halva 1996 underrattade Slovakien EU 
om sina avsikter att inleda diskussioner med Ryssland om ett eventuellt frihandelsavtal. 
Efter diskussioner inom ramen for avtalets instanser andrade Slovakien sina avsikter till 
att endast omfatta frihandelsavtal inom vissa omraden. 
I kommissionens vitbok fran 1995 om den inre marknaden anges vilken lagstiftning 
kandidatlandema skulle vara tvungna att inforliva och gcnomfora for att tillampa 
rcgelverkct, och <let faststalls vilka dclar som ar avgorande for gcnomforandct av den inrc 
marknadcn (s.k. fas I-atgarder) och som darmed skulle behova prioriteras. Slovakien har 
lagt avscvard vikt vid de rattsliga uppgiftema med anknytning till ett inforlivande. 
Regeringen har offentliggjort en strategi for inforlivande av vitboken. Denna ingar i en 
overgripande strategi for tillnarmning av lagstiftningen dar de prioriteringar anges som 
bor leda till att lagstiftningen for EG:s inre marknad trader i kraft pa medellang sikt. 
Framstegen i anpassningen av lagstiftningen har uppnatts nar det galler banksektom, den 
fria rorligheten for kapital, indirekt beskattning, jordbruk och miljo. 
Forutom nar det galler upphovsratten harden slovakiska regeringen konsekvent uppfyllt 
sina skyldigheter enligt Europaavtalet och har visat samarbetsvilja nar det galler att losa 
de problem som uppstatt. Att man behallit vissa restriktioner nar det galler 
betalningsbalansen visar dock pa en viss bestaende angslan i forhallande till atagandena 
cnligt avtalct. 
nrn slnilitureradc dialm,:rn 
Slovakic11 har dcltagit i den strukturcra<lc dialogcn. Slovakicn har lagt fram 
bakgrun<lsdokument vid ctt flcrtal motcn inom ramcn for den strukturerade dialogen. Yid 
dct gcmensamma ministermotet ( utrikesministrama) den 29 oktober 1996 lade Slovakien 
fram en utredning om situationen nar det galler genomforandet av strategin infor 
anslutningen, vilken ocksa inneholl forslag till forbattring av den strukturerade dialogen 
11 
genom att fokusera pa de punkter i agendan som ar anslutningsrelaterade och att 
involvera de associerade landema mer i valet av dem. 
Fran 1990 -1996 har 212 miljoner ecu beviljats Slovakien inom ramen for Phare­
programmet. Av dessa beviljades 4 miljoner ecu for gransoverskridande samarbete ar 
1995. I <)96 fick Slovakien endast ett bidrag pa 4,5 miljoner ecu. De huvudsakliga 
verksamhetsomradena hade tidigare varit utvecklingen av den privata sektom, 
utvecklingen av infrastrukturen, utvecklingen av de manskliga resursema samt den 
europeiska integrationen, inklusive stod till reformen av den offentliga forvaltningen och 
tillnarmningen av lagstiftningen. 
Phare-programmet har inte varit helt oproblematiskt nar det galler programplanering och 
genomforande. 1996 bevilj ades inget stod till nagot av de nationella gransoverskridande 
programmen, dels pa grund av administrativa flaskhalsar och Slovakiens laga 
absorptionstakt, men ocksa darfdr att Slovakien tackade nej till ett stodfdrslag pa grund 
av de villkor som ingick. Situationen har forbattrats sedan <less. 
Deltagande i gemenskavens program 
Slovakien har antagit Europaavtalets tillaggsprotokoll om gemenskapsprogram och ar 
redo att forst borja delta i Sokrates, Leonardo och Ungdom for Europa fran och med 
1997. Fran och med 1998 kommer deltagandet att utvidgas till att aven omfatta Media I I, 
Kaleidoscope, Raphael, Ariane samt halsoprogram och sociala program. 
Handelsforbindelser 
Mellan 1989 och 1992 okade handeln mellan EU och Tjeckoslovakien drastiskt. EU:s 
import tog ett sprang fran 2,6 miljarder ecu till 5,5 miljarder ecu (+ 112 %) och EU:s 
export okade fran 2,4 miljarder ecu till 6,3 miljarder ecu (+163%). Nar Tjeckoslovakien 
upplostes blev Tjeckien Slovakiens framsta handelspartner och tog emot 42% av 
Slovakiens export 1993 och 37% 1994. Men mer an halften av <let 23,5 % stora spranget i 
Slovakiens export fran 1993 till 1994 var en fdljd av okad export till EU. Mellan 1993 
oci1 1995 okade EU:s (12) import fran Slovakien fran 1,15 miljarder ecu till 2,61 
miljarder ecu (+124%). Under forsta halften av 1996 uppgick EU:s (15) import till 1688 
miljoner ccu. EU :s (12) export till Slovakien okade fran 1,2 miljarder ecu 1994 till 2,69 
miljarder ecu (+126%) 1995. Under forsta halften av 1996 uppgick EU:s (15) export till 
1884 miljoner ecu. Med undantag for 1994 da EU hade ett underskott pa 80 miljoncr ccu 
i forhallande till Slovakien, har Europeiska unionen totalt sett haft ett overskott i 
handclsbalansen. EU ilr nu den snabbast vaxande och den storsta handelspartnem. 
Tyskland star ensam for omkring halva EU:s handel med Slovakien. 
12 
Slovakiens specialisering pa ett begransat antal produktkategorier, sarskilt kemikalier, 
jam-och stalprodukter, textilprodukter samt broderi bestar i stor utstrackning. Slovakiens 
viktigaste import fran EU utgors av maskiner och elartiklar, transportutrustning och 
kemiska produkter. Slovakiens viktigaste export till EU var obearbetade metaller och 
metallartiklar, textilprodukter, transportutrustning samt maskiner och elprodukter. 
Slovakien ingar i en tullunion med Tjeckien och landet ar ursprungsmedlem i 
Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). Tjeckien ar Slovakiens langt viktigaste 
handelspartner. Ar 1996 gick 31 % av Slovakiens export till Tjeckien och 24,5% av 
Slovakiens import kom fran Tjeckien. Polen, Ungern, Rumanien och Bulgarien ar ocksa 
viktiga exportmarknader. 
Allman bedomning 
Forhallandet mellan EU och Slovakien har utvecklats inom ramen for Europaavtalet. De 
handelsrelaterade fragorna har varit relativt fa, men problemen som galler systemet med 
importdepositioner har inte losts. En lang rad andra fragor maste ocksa behandlas inom 
ramen for detta forhallande. Pa det politiska omradet rader oenighet om forvaltningen av 
Phare-programmet och om framtiden for Slovakiens ka.rnkraftsprogram. Slovakerna har 
varit villiga att anvanda de instrument som tillampas inom forhallandet nar sadana fragor 
har behandlats, men alla bar inte kunnat losas. 
13 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
Vid Europeiska radets mote i Kopenhamn faststalldes ett antal "politiska" kriterier for de 
central-och osteuropeiska kandidatlandemas anslutning: landema skall ha "stabila 
institutioner som utgor en garanti for demokrati, rattssakerhet, manskliga rattigheter och 
respekt for och skydd av minoriteter". 
For att kunna utfora den begarda bedomningen har Europeiska kommissionen anvant sig 
av ett flertal informationskallor: de ungerska myndighetemas svar pa det frageformular 
som kommissionen skickade ut i april 1996, uppfoljning av bilaterala moten, analyser 
fran medlemsstatemas ambassader och kommissionens delegation, bedomningar som 
gjorts av intemationella organisationer (sarskilt Europaradet och OSSE), rapporter fran 
icke-statliga organisationer osv. 
I denna analys gors en systematisk undersokning av de viktigaste aspektema av 
statsmaktemas organisation och satt att fungera och av mekanismema for skydd av de 
grundlaggande rattighetema. Analysen ar inte enbart en rent formell beskrivning utan ett 
forsok att bedoma hur demokratin och rattsstaten i sjalva verket fungerar. 
Denna bedomning avser situationen i juni 1997. Det gors ingen grundlig genomgang av 
tidigare forandringar eller forandringar som eventuellt aviserats for framtiden, aven om 
avsikten att reformera en viss sektor oftast har tagits i beaktande vid bedomningen. Laget 
inom fdrvaltningen namns hara kort har och utvecklas vidare i kapitel 4. 
1.1 Demokrati och rattsstat 
Genom fdrfattningen som antogs i september 1992, samtidigt med deklarationen om 
sjalvstandighet och nationell suveranitet, upprattas Slovakien som en parlamentarisk 
demokrati. De slovakiska makthavande organen erfar emellertid ett stort antal 
svarigheter. 
Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation 
Parlamentet utgots av en kammare -Slovakiska republikens nationaln\d -sammansatt av 
150 medlemmar valda pa 4 ar i proportionella val. Endast de partier som fatt minst 5 °/i 
av rostema (7 % om det ror sig om en koalition av tva eller tre partier, 10 % om den 
bestar av 4 partier eller fler) far platser i parlamentet. 
14 
Ett stort antal politiska grupperingar (79 registrerade politiska partier) vittnar om att 
Slovakien har ett akta flerpartisystem. De partier som fick mer an 3 % av rosterna vid det 
senaste valet atnjuter stod fran staten. 
Om nationalradet tre ganger under de 6 manader som foljer pa parlamentsvalet vagrar att 
ge regeringen sitt fortroende far presidenten upplosa nationalradet. Under aiman tid kan 
parlamentet upplosas endast genom eget beslut fattat med 2/3 majoritet. 
I enlighet med artikel 78 i forfattningen atnjuter parlamentsledamoterna sedvanlig 
immunitet. 
Parlamentet har den lagstiftande makten. Det delar sin initiativratt med regeringen. 
Regeringen och de enskilda ministrarna har befogenhet att utfiirda foreskrifter inom de 
granser som foreskrivs i lagen. 
Presidenten far utlysa folkomrostning, antingen pa parlamentets begaran eller pa begaran 
av minst 300 000 medborgare. Dessa folkomrostningar ar obligatoriska vid bekraftelse av 
grundlagar eller vid beslut gallande landets uttrade eller intrade i en union av stater. En 
folkomrostning kan galla alla typer av fragor, med undantag av fragor rorande 
grundlaggande rattigheter, skattesystemet eller statsbudgeten. 
Bedomning av bur parlamentet fungerar 
Valen i Slovakien ar fria och rattvisa. Det forra parlamentsvalet i september 1994 forde 
till makten en regeringskoalition som leds av "Rorelsen tor ett demokratiskt Slovakien" 
som hade forsatts i minoritetsstallning i mars samma ar efter oenighet i de egna leden 
Gfr. bilagan om resultaten av de senaste parlamentsvalen). 
Det slovakiska parlamentet utfor inte sitt uppdrag i enlighet med de regler som vanligtvis 
galler for en fungerande demokrati. 
Oppositionens rattigheter respekteras inte fullt ut, vilket blir sarskilt tydligt nar det galler 
oppositionens deltagande i parlamentets kommitteer. Fran september 1994 till januari 
1997 fanns det inga foreskrifter om att oppositionen skulle delta pa proportionell basis i 
de av parlamentets kommitteer som tillsatts for att kontrollera sakerhetspolisens och den 
militara underrattelsetjanstens verksamhet. Dessa kommitteer har annu inte kunnat 
tillsattas pa grund av regeringens vagran att godkanna de parlamentsledamoter som 
oppositionspartiema utsett att delta. Dessutom innehar oppositionen inte langre 
ordforandcskapet i nagot av parlamentets standiga utskott, trots att sa var fallet fore 
septcmbcr 1994. 
Det gar inte alltid att garantera att de mandat som innehas av parlamentsledamotema och 
att de forfaranden som bestammer parlamentets arbete respekteras. Salunda undersoker 
forfattningsdomstolen for narvarande parlamentsledamoten Gaulieders avgang fran sitt 
mandat -en avgang som den berorde sjalv fomekar. Den parlamentariska majoriteten har 
sedan 1994 tillsatt fyra undersokningskommissioner som i princip uteslutande bestar av 
15 
deputerade fran majoriteten inom flera omraden (tva kommissioner som skall utreda de 
forballanden under vilka regeringen avsattes i mars 1994, en kommission for kontroll av 
sakerbetspolisen ocb en kommission for kontroll av forsvarets underrattelsetjanst). 
Forfattningsdomstolen bar fordomt tillsattandet av dessa kommissioner, eftersom deras 
uppdrag overskred de befogenheter som medges parlamentet i forfattningen. 
Den verkstallande maktens organisation 
Presidenten valjs av parlamentet med 3/5 majoritet for en femarsperiod ocb kan omvaljas 
en gang. Han bar en statscbefs traditionella befogenheter. Om ban agnar sig at 
verksambet som aventyrar suveraniteten, landets territoriella integritet eller <less 
konstitutionella ocb demokratiska system kan ban avsattas av parlamentet med samma 
kvalificerade majoritet. Han kan begara att nationalradet omprovar en lag som nyligen 
antagits, men kammaren kan kringga bans veto genom en omrostning med enkel 
majoritet. 
Den slovakiska forfattningstexten kan ge uppbov till politisk blockering om det inte gar 
att samla en majoritet som kan utse en ny president. Om denna post ar vakant forefaller 
det inte moj ligt att utse en ny regering ocb premiarministem overtar de befogenheter som 
vanligtvis tillkommer presidenten. 
Presidenten utnamner premiarministem ocb, pa premiarministems forslag, ministrama. 
Regeringen ocb de enskilda ministrama ar ansvariga infor parlamentet. 
Pa regional ocb lokal niva ar den statliga forvaltningen uppdelad pa 8 regioner ocb 79 
distrikt, vilka styrs av representanter som utses av regeringen. Genom en lag fran juli 
1996 starktes dessa myndigbeters inflytande pa bekostnad av de befogenheter som fram 
till <less utovats av de lokala myndigbetema. Befogenhetsfordelningen mellan 
statsforvaltningens myndigbeter pa regional- ocb distriktsniva ocb de decentraliserade 
lokala myndigbetema ar annu inte belt faststalld. 
I Slovakien finns det endast en kategori lokala myndigbeter pa kommunniva (2 680). De 
finansieras dels genom egna medel ocb dels genom en del av de nationella 
skatteintaktema, vilken faststalls arligen av staten. 
Den slovakiska forvaltningen saknar allmanna regler om ambetsmannens stallning ocb 
ansvar som klart faststaller statstjanstemannens rattigbeter ocb skyldigbeter. Detta 
underlattar inte kampen mot korruptionsproblemen i landet. 
Armen och polisen star under de civila myndighetemas kontroll. Sakerhetstjansten ar 
direkt ansvarig infor premiarministem. Detta organs verksambet star teoretiskt sett under 
parlamentets kontroll. 
Bedomning av bur den verkstallande makten fungerar 
16 
Den verkstallande maldens storsta svaghet bestar i att den nuvarande regeringen inte fullt 
ut respekterar den roll och de befogenheter som innehas av landets ovriga 
forvaltningsorgan och att den ofta intar en hallning som gar utover de motsattningar som 
av havd accepteras i en demokrati. 
Den konstanta spanningen mellan regeringen och presidenten ar ett exempel pa detta. 
1995 fdrsokte det storsta partiet avsatta presidenten trots att villkoren for ett sadant 
forfarande inte var uppfyllda (se ovan). Detta lyckades inte eftersom regeringen inte 
kunde samla den 3/5 majoritet som foreskrivs i forfattningen. 1996 skars driftsbudgeten 
for presidentambetet ner rejalt. 
I oktober 1995 uppmanades statstjanstemannen att skriva pa en petition fran 
kulturministem, i vilken man kravde att presidenten skulle avsattas. De personer som 
vagrade skriva under dokumentet hotades med sanktioner. Denna konfliktsituation mellan 
de olika styrande organen overskrider vida vad som normalt sett kan tillatas i det politiska 
spelet i en demokrati. 
Europeiska unionen gav uttryck for sin oro med avseende pa handelsefdrloppet den 25 
oktober 1995 och med avseende pa "den politiska spanningen och spanningen mellan de 
styrande organen i Slovakien och sarskilt sannolikheten att atgarder vidtas mot 
presidenten, vilket kan kranka forfattningen och den demokratiska praxis som ar 
gemensam inom ramen for EU". Europaparlamentet intog en liknande stallning i sm 
resolution fran november samma ar. 
I samband med de folkomrostningar som halls den 23 och 24 maj 1997 om Slovakiens 
anslutning till NATO och om fragan huruvida presidenten skall valjas genom allmanna 
direkta val vagrade regeringen -efter forfattningsdomstolens beslut dar den senare ansag 
att folkomrostningen rorande presidentvalssystemet var forenlig med forfattningen -lata 
dela ut rostsedlar med denna fraga i vallokalema och asidosatte det beslut som fattats av 
folkomrostningens centralkommitte, vilket ledde till att denna i sin tur ansag att 
omrostningen den 23 och 24 maj inte genomforts pa lagenligt satt. 
Slutligen har regeringen forsokt utoka sina kontrollmojligheter inom olika sektorer i det 
civila samhallet. Privatiseringsprocessen har drivits under fdrhallanden som inte svarar 
mot kraven pa oppenhet och opartiskhet. Forfattningsdomstolen har fordomt de 
mekanismer som mojliggjort genomforandet av privatiseringen. Lagen rorande den hogre 
utbildningen som antogs 1996 okar regeringens mojligheter till inflytande over 
utnamningen av universitetslarare. 
I Slovakien ar sakerhetstjanstens verksamhet inte i tillracklig utstrackning underordnad 
kontroll fran de civila myndighetemas och parlamentets sida. Kontrollen av 
sakerhetstjansten garanteras uteslutande av regeringen, vilken annu inte har tillatit 
inrattandet av en kontrollfunktion for parlamentet, vilken far oppositionens fulla stod. De 
behoriga myndighetema har inte heller pa ett korrekt satt genomfort de utredningar som 
kravs for att belysa vissa handelseforlopp dar sakerhetstjanstens inblandning kan 
17 
ifragasattas, till exempel nar det galler kidnappningen av presidentens son, mordet pa 
agenten Remias eller overfallet pa chefredaktoren for SME, Peter Toth. 
Den domande maktens organisation 
Det slovakiska rattsvasendets oberoende stater pa ett antal hinder. Domarna utses av 
parlamentet pa forslag fran regeringen, forst pa en forsta period pa fyra ar och sedan pa 
obegransad tid. Detta system med en "provtjanstgoringstid" som foreskrivs i artikel 145 i 
forfattningen kan bidra till att inskranka domarnas oberoende, sarskilt under de forsta 
ambetsaren. Justitieministem har ratt att efter eget skon omplacera domstolarnas 
ordforande och vice ordforande, en befogenhet som han redan har utnyttjat. I gengald ar 
det hara parlamentet som kan avsatta domama efter yttrande fran en disciplinnamnd och 
endast pa allvarliga grunder. De atnjuter samma immunitet som parlamentsledamotema 
och denna immunitet kan upphavas endast av forfattningsdomstolen. Domarna och 
aklagama f'ar inte tillhora politiska partier. 
Aklagarmyndigheten som lyder under en riksaklagare som utses och avsatts av 
presidenten pa forslag fran parlamentet, star oberoende av den verkstallande makten. 
Lagforslaget om faststallande av aklagarambetets struktur och medlemmarnas stallning i 
enlighet med vad som ar foreskrivet i artikel 151 i forfattningen, har annu inte antagits. 
Forvaltningsbeslut provas av civildomstolarna. 
Slovakien har ingen justitieombudsman. 
Forfattningsdomstolen som inrattades 1993 bestar av 10 ledamoter som presidenten utser 
pa sju ar utifran en lista med 20 namn foreslagna av parlamentet. Forfattningsdomstolen 
skall kontrollera att lagar och forordningar ar forenliga med forfattningen och med de 
intemationella fordragen. Den har till uppgift att slita tvister mellan statsmaktema, vara 
provningsinstans i parlamentsvalet och i folkomrostningar och far uttala sig om 
overklaganden av beslut om att upplosa ett politiskt parti eller en parlamentsledamots 
avgang fran mandatet. 
Enligt artikel 130 i forfattningen kan talan vackas vid forfattningsdomstolen av 1/5 av 
parlamentsledamotema, presidenten, regeringen, riksaklagaren, domstolarna eller en 
enskild som anser att hans/hennes grundlaggande rattigheter eller frihet har krankts 
genom ett regerings- eller myndighetsbeslut och som inte kan gora sin ratt gallande infor 
en annan domstol. 
Bedomning av hur den domande makten fungerar 
Det slovakiska rattsvasendet praglas av alltfor langsamma domstolsforfarande och 
garantiema for domarkarens oberoende bor starkas. 
Forfattningsdomstolen har spelat en mycket aktiv roll nar det galler att forsoka 
uppratthalla en balans mellan de olika maktutovande organen och att bevara deras 
18 
respektive befogenhetsomraden sa som de ar angivna i forfattningen. Sedan 1994 har 
forfattningsdomstolen bedomt 12 lagutkast sta i strid med forfattningen. 
1.2 Manskliga rattigheter och skydd av minoriteter 
Slovakien har infort inhemsk lagstiftning for att sakerstalla att manskliga rattigheter och 
minoriteters rattigheter respekteras. Dessa rattigheter skyddas ocksa genom 
intemationella konventioner, framst Europeiska konventionen om skydd for de manskliga 
rattighetema och de grundlaggande frihetema, samt de viktigaste tillaggsprotokollen till 
denna konvention. Denna konvention med protokoll tillhor gemenskapens regelverk 
enligt artikel F i Fordraget om Europeiska unionen; varje stat som onskar ansluta sig till 
Europeiska unionen maste forst ha ratificerat dessa overenskommelser. 
Slovakien har varit medlem av Europaradet sedan juni 1993 och genom Tjeckoslovakiens 
ratificering av Europeiska konventionen om skydd for de manskliga rattighetema och de 
grundlaggande frihetema samt av tillaggsprotokollen ar Slovakien sedan mars 1992 part 
till dessa. Slovakien ger ocksa enskilda ratt att vanda sig till Europadomstolen for de 
manskliga rattighetema om de anser att deras rattigheter enligt konventionen har krankts. 
Bland ovriga viktiga intemationella konventioner om skydd av manskliga rattigheter och 
minoriteters rattigheter har Slovakien ratificerat konventionen mot tortyr samt 
ramkonventionen om minoriteters rattigheter. Dessutom har Slovakien undertecknat 
Europeiska sociala stadgan. Landet har ocksa ratificerat alla de viktigare FN­
konventionema om manskliga rattigheter. 
I enlighet med den slovakiska forfattningen galler bestammelsema i de intemationella 
konventionema om de manskliga rattighetema framfor nationella bestammelser om de ar 
formanligare. 
Medborgerliga och politiska rattigbeter 
Ratten att pakalla rattslig provning garanteras i vid omfattning i Slovakien. Ett system for 
rattshjalp i brottmal forekommer. 
Dodsstraffet avskaffades 1990 och ar genom forfattningen forbjudet under alla 
omstandigheter. 
Ratten att inte utsattas for godtycklig arrestering ar garanterad. Ingen far arresteras utan 
en haktningsorder som utfardats av en allman aklagare och han/hon skall stallas infor en 
domare inom 24 timmar. Under denna tid har den anklagade ratt att bitradas av en 
advokat. Inom 24 timmar efter arresteringen skall domaren besluta huruvida personen 
skall forsattas pa fri fot eller om en fdrundersokning skall inledas. En person far hogst 
vara arresterad under ett ar nar denne sands tillbaka till haktet, savida inte Hogsta 
domstolen hcslutar att forlanga haktningen pa grund av den risk som den anklagade 
innebar for samhallet. 
19 
Rostratt garanteras alla medborgare som har fyllt arton ar. 
I Slovakien rader foreningsfrihet, vilket det dynamiska foreningslivet vittnar om (12 000 
icke-statliga organisationer). Parlamentet har antagit en ny lag gallande stiftelser, vilken 
innebar att de skall omfattas av ett strangare villkor system vilket kommer att vissa icke­
statliga organisationer som tidigare varit registrerade som stiftelser att anpassa sig till 
kraven i framtiden .. Parlamentet undersoker for narvarande ett lagutkast rorande ideella 
organisationer. 
I Slovakien garanteras demonstrationsfriheten. 
Regeringen har utovat stort inflytande over de statliga radio-och TV-kanalema, vilket har 
lett till stor obalans mellan regeringen och oppositionen nar det galler tidsutrymmet i 
etem. Uppkomsten av en privat sektor inom audiovisuella media ( en privat nationell TV­
kanal och 5 lokala kanaler, 20 privata radiostationer) har bidragit till att situationen vad 
galler yttrandefriheten har forbattrats radikalt. Det okande antalet utlandska radio-och 
TV-kanaler ( 49 beviljade licenser for kabelsandningar) har ytterligare forstarkt denna 
tendens. 
Ocksa pressen praglas av stor mangfald (11 dagstidningar pa nationell niva och 7 som 
tacker mer an en region), aven om den regeringsvanliga tidningen "Slovenska Republika" 
atnjuter ett omfattande presstod. 
Parlamentet har slutligen avvisat det fdrslag till andring av strafflagen som presidenten 
tva ganger understallt parlamentet och som innebar allvarliga restriktioner vad galler 
yttrandefriheten och ratten att demonstrera. I april 1996 kritiserades forslaget starkt av 
Europeiska unionen. 
Aganderatten ar erkand och expropriation f'ar endast ske i allmanhetens intresse och mot 
rimlig ersattning. Slovakien har infort ett effektivt system for restitution till personer som 
forlorade ratten till sina tillgangar under kommunistregimen. Man har ocksa borj at till 
olika religiosa samfund aterborda de tillgangar som tidigare tillhorde dem. 
I lag sakerstalls respekten for privatlivet genom det faktum att polisen maste ha tillstand 
for att fa gora en husrannsakan eller utfora telefonavlyssning. 
Slovakien har ratificerat Geneveko~ventionen om flyktingar och de asylsokande har 
tillgang till de rattigheter och <let skydd som garanteras intemationellt. 
Det har nyligen rapporterats att personer i hakte i flera fall utsatts for omansklig och 
forodmjukande behandling av polisen. 
Ekonomiska, sociala och kulturella rattigheter 
Ratten till existensminimum samt till social trygghet erkanns Slovakien genom 
forfattningen. 
20 
Ratten att organisera sig i fackforeningar garanteras genom artikel 3 7 i forfattningen, med 
undantag for militarer. Det finns for narvarande 4 fackforbund i Slovakien och 
Konfederationen av Slovakiska republikens fackfdreningar (KOZ) ar den absolut storsta. 
Anslutningsgraden ligger pa omkring 80 %. 
Strejkratten erkanns genom artikel 37.4 i fdrfattningen, med undantag for domare, 
aklagare, armen och brandman. A ven om strejkema sedan 1989 har varit fa i Slovakien 
utovas denna rattighet regelbundet och moter inga sarskilda hinder. 
Ratten till utbildning och religionsfriheten garanteras i fdrfattningen. 15 trosriktningar 
och religiosa sammanslutningar har erkants och atnjuter ekonomiskt stod fran staten. Det 
ar emellertid pa sin plats att notera att man i den statliga televisionens sandningar nyligen 
forklarade att deportationen av judar fran Slovakien skedde pa grund av att "de skapade 
sina rikedomar pa det slovakiska folkets bekostnad". De slovakiska myndighetema 
publicerade nyligen en skolbok dar den nazistvanliga slovakiska regimen idealiseras. 
Regeringen drog tillbaka denna bok den 1 juli 1997. 
Minoriteters riittigheter och skydd 
Slovakiens minoriteter utgor 18 till 23 % av befolkningen med en klar majoritet ungrare 
(11 %) och zigenare (romer) (4,8 till 10 % av befolkningen, beroende pa bedomningen). 
Skyddet av minoriteter fdljer framfdr allt av ett storre antal intemationella normer. I 
september 1995 ratificerade Slovakien Europaradets ramkonventionen om minoriteter. 
Daremot har landet inte anammat rekommendation nr 1201 fran Europaradets 
parlamentariska fdrsamling. Rekommendationen, som inte ar juridiskt bindande, 
innehaller foreskrifter om erkannande av minoriteters kollektiva rattigheter. I mars 1995 
undertecknades vanskaps- och samarbetsfdrdraget med Ungem, men vid ratificeringen i 
mars 1996 fogade det slovakiska parlamentet tva deklarationer till fdrdraget i vilka 
erkannandet av kollektiva rattigheter for minoriteter ifragasattes och inrattandet av 
autonoma administrativa strukturer pa etnisk grundval uteslots. 
I forfattningen foreskrivs minoritetemas ratt att utveckla sin egen kultur och att fa 
information och utbildning pa sitt eget sprak, samt deras ratt att delta i utarbetandet av 
beslut som ror dem. I statsbudgeten har medel avsatts for att framj a minoritetemas 
verksamhet inom kultur och utbildning. Det finns inga specifika bestammelser som 
garanterar minoritetema representation i parlamentet, men den ungerska minoriteten har 
sedan valet i september 1994 sjutton deputerade i tre olika partier inom ramen for en 
koalition. Slovakien har ocksa rattat sig efter Europaradets rekommendationer nar det 
galler namn (ungrama behaver inte langre oversatta sina eftemamn till slovak.iska) och 
nar det galler att anvanda minoritetsspraket vid sidan av det slovakiska pa vagskyltar i de 
omraden dar minoritetema utgor mer an 20 % av befolkningen. 
Aven om minoritetema lever i harmoni med resten av den slovakiska befolkningen finns 
det fortfarande vissa spanningar mellan regeringen och den ungerska minoriteten. 
21 
Den forsta svarigheten uppkom genom den lag rorande nationalspraket fran november 
1995 som upphaver de tidigare bestammelsema om mojlighetema att anvanda 
minoritetsspraket vid skriftvaxling med myndigheter i alla stader eller byar dar 
minoriteten utgor mer an 20 % av befolkningen. De slovakiska myndighetema hade infdr 
Europeiska unionen och OSSE:s (Organisationen for sakerhet och samarbete i Europa) 
kommissarie for nationella minoriteter forbundit sig anta en ny lag om anvandande av 
minoritetssprak. Det skall ocksa namnas att det i artikel 34.2 i den slovakiska 
forfattningen uttryckligen foreskrivs att minoriteter skall ha ratt att anvanda sitt eget sprak 
i "skriftvaxling med myndigheter" och att bestammelsema for hur denna rattighet skall 
utovas skall faststallas i lag. 
Trots detta har Slovakien fortfarande inte infort nagon overgripande lagstiftning i denna 
fraga och har underlatit att uppfylla gjorda ataganden. Det finns visserligen andra 
lagtexter som, var och en pa sitt omrade, reglerar fragan om anvandandet av 
minoritetssprak (i det offentliga livet, infdr domstolama, i radio och TV, i de allmanna 
skoloma samt pa vagskyltar). Dessa lagar tacker emellertid inte alla situationer och en 
overgripande lag saknas fortfarande. 
Denna oklara situation forvarras ytterligare av vissa beslut som fattats av regeringen nar 
det galler den ungerska minoriteten, sasom nedskamingen av bidragen till de ungerska 
kulturella organisationema eller avskaffandet av betyg avfattade pa tva sprak i de 
ungerska skoloma (larare som inte efterlever denna regel kan avskedas ). 
Zigenama (romer), vars antal har okat i Slovakien efter delningen, blir fortfarande 
foremal for omfattande diskriminering i det dagliga livet och utsatts ofta for vald fran 
"skinheads" utan att ges tillrackligt skydd fran polisens sida. De lever ofta under svara 
sociala fdrhallanden, aven om faktorer av sociologisk art har spelar en viktig roll vid 
sidan av den diskriminering 'som de utsatts for fran resten av befolkningen, sarskilt nar 
det galler tillgang till arbetsmarknaden, till bostader och i vidare bemarkelse till det 
offentliga tjansteutbudet (arbetslosheten ligger pa 40 till 50 %). 
1.3 Allman bedomning 
Situationen i Slovakien innebar atskilliga problem med avseende pa de villkor som 
stalldes upp vid Europeiska radets mote·i Kopenhamn. 
De slovakiska institutionemas funktionssatt karakteriseras av det faktum att regeringen 
inte i tillrackligt hog grad respekterar den kompetensfordelning mellan institutionema 
som galler enligt forfattningen och att den i alltfor manga fall inte erkanner oppositionens 
rattigheter. Den konstanta spanningen mellan regeringen och presidenten ar ett exempel 
pa detta. Regeringens vagran nyligen att erkanna utslagen fran forfattningsdomstolen och 
centralkommitten for folkomrostning rorande den omrostning som halls den 23 och 24 
maj 1997 aventyrar institutionemas stabilitet. Denna tendens forstarks, slutligen, av den 
22 
vanligt fdrekommande vagran att lata oppositionen bli delaktig i institutionemas 
verksamhet, sarskilt nar det galler parlamentets kontrollerande verksamhet. 
Det satt pa vilket regeringen anvander sig av polisen och sakerhetstjansten utgor i detta 
sammanhang ett oroande element, och stora anstrangningar maste goras for att battre 
garantera rattsvasendets oberoende och mojlighet att verka . under tillfredsstallande 
fdrhallanden. Kampen mot korruption maste skarpas och blir mer effektiv. 
Dessutom maste behandlingen av den ungerska minoriteten fdrbattras. Det finns 
fortfarande ingen overgripande lag om anvandningen av minoritetssprak:, trots att 
Slovakien har atagit sig att anta en sadan vilket ocksa fdreskrivs i fdrfattningen. 
Romemas (zigenamas) situation fdrtjanar ocksa uppmarksamhet fran myndighetema. 
Med hansyn till ovanstaende bor det noteras att den institutionella ramen enligt den 
slovakiska fdrfattningen motsvarar den hos en parlamentarisk demokrati med fria och 
rattvisa val, men att daremot bilden inte ar tillfredsstallande nar det galler institutionemas 
stabilitet och deras fdrankring i det politiska livet. Trots de rekommendationer som 
Europeiska unionen har uttalat i olika deklarationer och vid fl.era tillfallen har ingen 
markbar fdrbattring kunnat konstateras. 
23 
2. Ekonomiska kriterier 
Vid bedomningen av Slovakiens ekonomiska situation och framtidsutsikter utgar 
kommissionen sarskilt fran Europeiska radets slutsatser fran motet i Kopenhamn i juni 
1993, i vilka det anges att ett medlemskap i unionen forutsatter att "det finns en 
fungerande marknadsekonomi samt formaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
inom unionen". 
I denna del av yttrandet ges saledes en kortfattad oversikt over den ekonomiska 
situationen och bakgrunden och darefter en genomgang av Slovakiens framsteg i fraga 
om de viktigaste inslagen i den ekonomiska overgangen (liberalisering av pris-och 
handelssystemet, stabilisering av ekonomin, strukturomvandling, reform av den 
finansiella sektom) samt av landets ekonomiska och sociala utveckling. Slutligen ges en 
allman bedomning av landets situation i forhallande till de kriterier som fastlagts av 
Europeiska radet och en genomgang av framtidsutsikter och prioriteringar for ytterligare 
reformer. 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Slovakien, med en befolkning pa 5,4 miljoner, har en bruttonationalpr9dukt (BNP) 
som 1995 uppgick till 38 miljarder ecu (uttryckt i kopkraftsparitet). Landets 
befolkning motsvarar 1,5 procent av unionens befolkning, medan ekonomin endast 
motsvarar omkring 0,6 procent av unionens ekonomi. Landets BNP per capita ar cirka 
41 procent av unionens genomsnitt i kopkraftsparitet. Genomsnittslonen per ma.natl pa 
220 ecu ar emellertid lag med vasteuropeiska matt matt. · 
Slovakien ar en grundande medlem av WTO och CEFT A ( centraleuropeiska 
frihandelsavtalet) och landets ansokan om medlemskap i OECD ar for narvarande 
under behandling. 
Pramsteg i den ekonomiska overgangen 
Fore andra varldskriget var Tjeckoslovakien ett av Europas rikare lander, men den 
slovakiska delen bestod huvudsakligen av landsbygd och var mycket fattigare. Under 
kommunistregimen anammade Tjeckoslovakien centralplanering fullt ut och borjade 
investera stort i industrialiseringen av Slovakien, vilken baserades pa import av billiga 
ravaror och energi fran Sovjetunionen. Ar 1989, efter nastan ett halvsekel av 
centralplanering bade Tjeckoslovakiens ekonomi halkat langt efter ocksa de fattigaste 
medlemsstatemas, men den ekonomiska aktiviteten var mer jamnt spridd over hela 
landet. 
Kommunistregimens fall i november 1989 ledde till att den demokratiska Tjeckiska och 
Slovakiska federativa republiken bildades. Situationen for federationen var i overgfmgens 
inledningsskede forhallandevis fordelaktig. Det fanns inget efterfrageoverskott, finans-
24 
och penningpolitiken hade varit mycket forsiktig under ett antal ar och utlandsskulden var 
liten. Det "monetara overskottet" ( oonskat sparkapital pa grund av bristsituationen) var 
begransat, sa inflationen steg inte lika kraftigt som i andra lander i omradet. 
Reformprocessen inleddes omedelbart. Priser och handel slapptes fria, privatiseringen 
framskred snabbt, marknadsekonomiska institutioner inrattades och en ny konkurs- och 
konkurrenslagstiftning infordes. Pa grund av dess industriella struktur drabbades 
emellertid Slovakien hardare av forlusten av ostmarknaden och oppositionen mot 
reformen vaxte. Misslyckandet med att na fram till en overenskommelse om hur den 
ekonomiska politiken skulle se ut i framtiden var en viktig faktor i beslutet att upplosa 
federation en. 
Sedan slutet av 1992 har Slovakien stallts infor svarighetema med att bygga upp en 
marknadsekonomi och att samtidigt uppratta institutioner for en oberoende stat. 
Separationsprocessen fran Tjeckien forvarrade de ekonomiska svarighetema. Politisk 
instabilitet tillsammans med bristen pa brett socialt samforstand pa vagen mot ekonomisk 
reform innebar ytterligare hinder for omvandlingsprocessen. Nar transfereringama fran 
Tjeckien avslutades avslojades dessutom stor underliggande obalans i fraga om 
finanspolitik och utlandsfinanser. Fordelen for Slovakien var att man arvde en mycket 
liten utlandsskuld, lag inflation samt en tradition av regelratt och solid makroekonomisk 
politik. 
Ett program for snabb privatisering startades 1991 och nar delningen av Tjeckoslovakien 
intraffade var privatiseringen i liten skala samt den forsta vagen av privatisering i stor 
skala i princip genomforda. Efter sjalvstandighetsforklaringen inleddes forberedelsema 
for en andra vag av voucherprivatisering, men efter ett regeringsbyte drogs denna andra 
vag in och ersattes av direkt utforsaljning ijuni 1995. 
Utliindskq, direktinvesteringar 
De utlandska direktinvesteringarna fortsatter att vara valdigt sma ( endast 0,8 procent av 
BNP 1996; kalla: EBRO) trots att det finns fa rattsliga hinder. Huvudskalen for detta 
verkar vara att utlandet saknar fortroende for myndighetemas ansvarstagande nar det 
galler marknadsreformen, att utlanningar utestangs fran huvuddelen av 
privatiseringsprocessen samt att det rader politisk osakerhet. 
Ekonomisk struktur 
Jordbruket svarar for omkring 6,3 procent av ekonomins foradlingsvarde och 
sysselsatter 9, 7 procent av den arbetande befolkningen. Efter det att omvandlingen inletts, 
och sarskilt med inforandet av fria priser, blev jordbruksproduktionens sammanbrott mer 
markant an minskningen av den totala produktionen. Jordbruksproduktionen hamtade sig 
dock snabbare och borjade redan 1993 att oka igen. 
Fore 1989 agdes mer an 80 procent av den brukade jorden av kollektiv eller statliga 
jordbruk. Sedan dess har lagstiftning inforts for att !terborda marken till de ursprungliga 
agama, omvandla kollektivjordbruk till privatagda kooperativ och privatisera de statliga 
25 
j ordbruken. Det har dock inte skett nagon drastisk forandring av strukturen inom 
jordbrukssektom. Endast ett litet antal statsagda jordbruk har privatiserats pa grund av 
osakerhet nar det galler anspraken pa den mark som skall aterlamnas, markens lagre 
kvalitet, foraldrade maskiner och hoga skulder. Aven om medlemmarna i kooperativen 
kan dra tillbaka sin andel av marken och tillgangama for att starta ett nytt fristaende 
jordbruk, ager kooperativen fortfarande huvuddelen av marken. De flesta fristaende 
jordbruk forblir sma och producerar framfor allt for egen konsumtion. 
Viktiga indikatorer pa den ekonomiska strukturen 
(a/la uppgifter giiller for 1996 savida annat inte anges) 
Befolkning miljoner 5,4 
BNP per capita ecu (KKS) (1995) 7100 
i % av genomsnittet for EU-15 % (1995) 41 
J ordbrukets and el av 
brutto foradlingsvardet % (1995) 5,6 
sysselsattningen % (1995) 9,7 
Bruttoutlandsskuld/BNP % 43 
Export av varor och tj anster/BNP % (1995) 63 
Ackumulerade utlandska direktinvesteringar miljarder ecu 1 0,6 
ECU per capita 110 
Keillor: Kommissionen, nationella kiillor, EBRD 
I) Ackumulerade utlandska direktinvesteringar omraknade enligt vaxelkursen vid 
utgangen av 1996 (1 ecu=$ l ,25299) 
Industrin star for omkring en tredjedel av BNP och en nagot hogre andel av 
sysselsattningen. I Slovakien investerade kommunistregimen huvudsakligen i 
utvecklingen av den tunga industrin. Vasentliga delar av sektom har privatiserats och 
omkring 70 procent av den industriella produktionen sker nu i privata foretag. Stalsektom 
och den petrokemiska sektom, vilka bada domineras av ett stort foretag, ar nu 
konkurrenskraftiga och kan exportera till vastmarknaden. Tillvaxtmojlighetema inom 
26 
dessa sektorer forblir dock begransade pa grund av den redan existerande 
overskottskapaciteten i Europa. Likasa ar kemikaliesektom och sektom for andra metaller 
an jam tekniskt avancerade och intemationellt konkurrenskraftiga. Andra sektorer, som 
texti lindustrin och den viktiga forsvarsindustrin kraver en omfattande omstrukturering for 
:i·' • 1 ,·c1s overlevnad skall garanteras. 
Stora delar av tjanstesektorn (storre banker, telekommunikation) styrs fortfarande av 
staten. Turismen ar en potentiell tillvaxtsektor i Slovakien, men kommer att krava 
omfattande investeringar eftersom den blev eftersatt under kommunistregimen. 
Lil1eralisering 
Pris system 
Ar 1991 slapptes 85 procent av konsumentprisema fria. 1995 var fortfarande omkring 10 _ 
procent av prisema statligt reglerade, framfor allt for energi, vissa offentliga tj anster samt 
hyror. 1996 antogs en prislag som ger myndighetema langtgaende mojligheter att bedoma 
det berattigade i stora prisforandringar. Aven om denna lagstiftning hittills endast har 
utnyttjats for att kontrollera prisema pa ett begransat antal jordbruksprodukter, skulle den 
ocksa kunna anvandas till att kontrollera normala eller sasongsbetingade prisforandringar, 
vilket skulle snedvrida marknadsprissignalemas roll. 
H andelsvolitik 
Allmant sett har Slovakien en liberal och oppen handelsordning som karakteriseras av 
rimliga tullar och av sallan utnyttjade handelshinder. Efter upplosningen av Republiken 
Tjeckien och Slovakien, skapade de tva landema en "tullunion" med gemensam yttre tull, 
men utan fri rorlighet for varor fran tredje land. Slovakien har handelsavtal med EU, 
EFT A och Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFT A) och ar ursprungsmedlem i 
Var ldshandelsorganisationen (WTO). 
Ar 1993 infordes en importavgift pa 10 procent som en overgangsatgard for att atgarda 
den osakra situationen i fraga om betalningsbalansen. Trots att betalningsbalansen 
forbattrades avsevart under 1994 och 1995 bibeholls importavgiften. Under patryckningar 
fran EU och Varldshandelsorganisationen sankte regeringen avgiftssatsen till 7 ,5 procent 
den 1 juli 1996 och till O procent den 1 januari 1997. 
I maj 1997 inforde den slovakiska regeringen ett system med importdepositioner. Genom 
denna atgard tvingas importorema att i en slovakisk bank stalla en deposition utan ranta 
pa 20 procent av importvardet under sex manader. Detta depositionssystem infdrdes som 
en reaktion pa liknande atgarder som infordes av den tj eckiska regeringen i april 1997 
och som syftade till att forbattra bytesbalansen som snabbt var pa vag att fdrsamras. Trots 
att den kostnadshojande effekten av atgarden ar begransad kan atgarden pa ett effektivt 
satt blockera all import via sma importorer, som inte har sadan tillgang till 
27 
· kapitalmarknaden att de kan betala depositionen. Darfor ar det svart att fdrutse vilken 
faktisk effekt atgarden har pa handelsunderskottet. Det star dock klart att detta ar ett 
olyckligt steg bakat. 
Valutavolitik 
Slovakiens starkta position gentemot omvarlden gjorde det mojligt att den 1 oktober 1995 
gora den slovakiska korunan konvertibel for alla bytesbalanstransaktioner. Detta hade 
ursprungligen planerats till den 1 januari 1996, men tidigarelades pa grund av att 
Tjeckien den dagen avslutade det tjeckisk-slovakiska clearingsystemet for bilaterala 
handelsbetalningar. 
Vaxelkursen ar knuten till en korg bestaende av den tyska marken (60 procent) och den 
amerikanska dollarn ( 40 procent) med ett fluktuationsutrymme som har okat gradvis fran 
± 1,5 % 1995 till ± 7 % i dag. Troligtvis kommer Slovakiens centralbank att i okande 
utstrackning tillampa det storre fluktuationsutrymmet for vaxelkursen som ytterligare ett 
instrument for att na sina penningpolitiska mal. 
Stabilisering av ekonomin 
Situationen inom landet 
Forlusten av de traditionella exportmarknaderna som fdljde av att Comecon upplostes och 
som forstarktes av att handeln med Tjeckien stordes kraftigt efter federationens 
upplosning, ledde till en svar konjunkturnedgang i Slovakien fran 1989 till 1993. Under 
denna period sjonk BNP med nastan en fjardedel. Ar 1994 skedde en markant forbattring 
till foljd av okande export till EU och Tjeckien. Exportens framtradande roll borjade 
gradvis minska till fordel for den inhemska efterfragan, vilket ledde till att BNP-tillvaxten 
blev en av de hogsta i regionen under 1995 och 1996. Den ekonomiska tillvaxten drivs nu 
helt och hallet av inhemsk efterfragan och ekonomin riskerar att overhettas. Om den 
makroekonomiska politiken fdrblir restriktiv bor detta pa kort sikt inte innebara att det 
uppstar ett nytt inflationstryck. Balansen i utrikeshandeln har emellertid redan paverkats 
av den snabbt okande inhemska efterfragan. Den slovakiska ekonomins langsiktiga 
utveckling kommer inte endast att vara beroende av en fortsatt solid makroekonomisk 
politik, utan ocksa av mikroekonomiska faktorer, sasom graden av omstrukturering av 
banker och foretag. Det gar endast att uppratthalla en hog icke-inflatorisk tillvaxt om 
konkurrenskraften okar i tillracklig utstrackning. 
28 
Viktiga ekonomiska trender 1994 1995 1996 
Real BNP-tillvaxt % 4,9 6,8 6,9 
Inflationstakt 
arligt genomsnitt % 13,3 9,9 5,8 
december till december % 11,6 7,2 5,4 
Arbetsloshet vid arets slut % 13,3 12,8 10,9 
ILO:s definition 
Den offentliga sektorns finansiella i %av BNP -1,3 0,1 -1,3 
s1=i....rande 
i %av BNP 4,8 2,3 -10,2 
Bytesbalanssaldo 
% 47,9 53,1 71,6 
Skuld/ export 
i%avBNP 1,3 1,0 0,8 
Inflode av utlandska direktinvesteringar 
Kiillor: Kommissionen, nationella kallor, EBRD 
Under overgangsperioden fdrblev inflationen begransad pa grund av en strikt penning­
och finanspolitik. Forst under 1991 kunde en hogre inflation konstateras pa grund av 
avregleringen av priserna, och under 1993 pa grund av momsinfdrandet. Sedan dess har 
inflationen standigt minskat for att 1996 na ett genomsnitt pa 5,8 procent, den lagsta i de 
associerade ansokarlanderna. Pa grund av den starka inhemska efterfragan och ett antal 
justeringar av statligt reglerade priser okade inflationen Ater under de fdrsta manaderna av 
1997. Darfdr ar det troligt att inflationen inte kommer att fortsatta sin nedatgaende trend 
under 1997. 
I skarp kontrast till utvecklingen i Tjeckien okade arbetslosheten snabbt i Slovakien efter 
det att overgangsperioden inletts. Arbetslosheten nadde tva ganger en topp pa 15,2 %, i 
januari 1994 och i januari 1995, men sjonk till 12,8 % i slutet av 1996. Under fdrsta 
kvartalet 1997 var arbetslosheten dock hogre an under motsvarande period 1996. Den har 
fdrblivit ojamnt fdrdelad over landet och andelen langtidsarbetslosa ar stor. Endast en 
iiten del av den kraftiga ekonomiska tillvaxten omvandlas i ny sysselsattning till fdljd av 
produktivitetens snabba okning. 
29 
Under det forsta aret av oberoende steg underskottet i den offentliga sektoms finanser till 
7,6 % av BNP till foljd av att transfereringarna fran Tjeckien upphorde samt att det 
uppstod svarigheter med att inratta en ny skattefdrvaltning. De offentliga finansema 
fdrbattrades avsevart under 1994 och hade 1995 i start sett natt jamvikt, huvudsakligen pa 
grund av att skatteintaktema till fdljd av den kraftiga tillvaxten blev storre an vantat. 
Finanspolitiken blev under 1996 mer expansiv med ett uppskattat underskott i den 
offentliga sektoms finanser pa 1,3 % av BNP. I 1997 a.rs statsbudget okar utgiftema 
ytterligare jamfdrt med 1996 a.rs resultat, vilket leder till ett storre beraknat underskott for 
1997. En avsevard andel av de okade utgiftema kommer emellertid , att anvandas till 
nodvandiga investeringar i infrastrukturen. 
Situationen gentemot utlandet 
Slovakien arvde en lag statsskuld fran Tjeckoslovakien och skulden fdrblev 
fdrhallandevis liten efter sjalvstandigheten. Tack vare landets stabilitetsinriktade 
ekonomiska politik har Slovakien vunnit tilltrade till de privata kapitalmarknadema och 
har fa.tt goda kreditvardighetsbetyg fran de storsta instituten for rating avseende 
kreditvardighet. 
Till fdljd av att federationen lostes upp minskade Slovakiens export till Tjeckien med en 
tredjedel under 1993. Pa grund av att den inhemska efterfragan varit dampad, samt till 
fdljd av devalveringen av korunan och infdrandet av en importavgift pa 10 procent -en 
tillfallig tillaggsskatt pa import -aterhamtade bytesbalansen sig snabbt fran ett underskott 
pa mer an 5 procent av BNP 1993 och blev till ett overskott pa nastan 5 procent 1994. 
Under 1996 tvingade den fortsatta okningen av den inhemska efterfragan dock avsevart 
upp importen av konsumtions- och investeringsvaror, medan exporten stagnerade, vilket 
ledde till en snabb fdrsamring av bytesbalansen, och ett underskott pa mer an 10 procent 
av BNP noterades. 
Utvecklingen av valutareserven aterspeglar den allmanna fdrbattringen av 
betalningsbalansen. Centralbankens reserv fdrdubblades i start sett under 1995 och 
motsvarade fyra manaders import av varor och tjanster, jamfdrt med endast 2,4 manader i 
slutet av 1994. Genom att bytesbalansen fdrsamrats har aven positionen betraffande 
valutareserven fdrsamrats avsevart under de senaste manadema. Om det inte sker en 
vasentlig okning av de utlandska direktinvesteringama kan reserven hotas pa lang sikt, 
ifall det stora underskottet i bytesbalansen bestar. 
30 
Strukturomvandling 
Utrikeshandel 
Slovakien ar en mycket oppen ekonomi med en export av varor och tjanster som 1996 
utgjorde 57 procent av BNP. 
Inom utrikesbandeln bar det skett en grundlaggande omorientering mot vastmarknadema, 
sarskilt mot unionen. EU ar nu den snabbast vaxande ocb storsta bandelspartnem, ocb 
star for 36 procent av Slovakiens import ocb 41 procent av dess export. Tyskland star 
ensam for nastan balften av EU:s bandel med Slovakien. Trots dess minskande andel 
forblir Tjeckien det viktigaste enskilda land som bandlar med Slovakien, da det star for 
omkring en fjardedel av importen ocb nastan en tredjedel av exporten. En femtedel av 
importen kommer fortfarande fran fore detta Sovjetunionen, sarskilt energi och ravaror, 
medan mindre an en tiondel av all export gar dit. 
De viktigaste kategoriema importvaror utgors av maskiner och utrustning, energi, 
balvfabrikat och kemikalier. Till foljd av okade investeringar vaxer importen av maskiner 
ocb utrustning snabbast. Ar 1996 utgjordes 38,3 procent av exporten av balvfabrikat 
(buvudsakligen stal), 23,2 procent av maskiner och transportutrustning, ocb 12,4 procent 
utgjordes av kemikalier. Exporten av stal, bilar ocb kemikalier domineras alltid av endast 
ett foretag. 
Arbetsmarknad 
Efter det att overgangsprocessen inletts okade arbetslosbeten mycket snabbare i 
Slovakien an i Tjeckien, trots att ramama for den makroekonomiska politiken ocb 
strukturpolitiken var desamma som under federationen. Detta kan forklaras med att 
Slovakien i bogre utstrackning var beroende av export till marknadema inom Comecon 
samt att landet bade en viktig forsvarsindustri och ett storre beroende i fraga om import 
av billig energi ocb billiga ravaror fran fore detta Sovjetunionen, vilket sammantaget 
ledde till en mer markant okning av arbetslosbeten. Dessutom minskade den slovakiska 
arbetsstyrkan inte lika mycket som den tjeckiska, da antalet pensioneringar var Higre an i 
Tjeckien. 
Arbetslosbeten stabiliserades nar ekonomin aterbamtade sig under 1994 och borj ade 
minska under 1995. Denna positiva utveckling beror till storsta delen pa 
sysselsattningskapande atgarder. Sysselsattningen bar nu i stort sett uppbort att minska, 
efter ett inledningsskede da kvinnor ocb aldre man lamnade arbetsmarknaden. Mer an 
halften av de arbetslosa bar statt utanfor arbetsmarknaden i mer an ett ar. 
Langtidsarbetslosbeten ar sarskilt utbredd bland lagutbildade. Med tanke pa att det ar 
sannolikt att arbetskraftens produktivitet kommer att fortsatta aka, ar det troligt att 
framtida minskningar av arbetslosheten endast kommer att ske lAngsamt. 
Rcalloncrna borjade stiga igen 1994. Pt\ senare tid bar okningen av reallonema till och 
med okat mer an produktiviteten, vilket kan vara till skada for konkurrenskraften. 
31 
· O.ffentliga finanser 
Efter det att landet blivit sjalvstandigt var de inledande villkoren for de slovakiska 
offentliga finansema sarskilt svara. Kostnadema .for att uppratta en ny stat och en ny 
forvaltning blev extra tunga pa .grund av den pagaende konjunktumedgangen, 
upphorandet av de viktiga transfereringama fran federationen och svarighetema i 
samband med refonnen av skattesystemet (infdrandet av moms). Pa grund av detta visade 
det sig att <let ursprungliga malet, <let vill saga att fa en balanserad budget for 1993, var 
orealistiskt och ett underskott i d~n offentliga sektoms finanser pa 7 ,6 procent noterades. 
Pa grund av strikt utgiftskontroll och skatteintakter som var storre an forvantat, vilket 
berodde pa hogre ekonomisk tillvaxt och effektivare skatteindrivning, aterhamtade den 
9ffentliga sektoms finanser sig betydligt under 1994 och 1995, da ett mind.re overskoit 
for den offentliga sektom konstaterades. Till foljd av hogre utgifter, huvudsakligen for 
investeringar i infrastruktur samt en sankning av momsen, vaxte underskottet ater under· 
1996 och beraknas bli nastan 2 procent av BNP 1997. Det finns en risk att 
omstruktureringen av banksektom i framtiden kan fa negativa effekter pa budgeten, pa 
grund av att <let troligen kommer att inforas skatteavdrag for avsattningar pa osakra 
krediter, eller pa grund av att statsgarantiema for osakra fordrirtgar maste utbetalas. Enligt 
regeringsprogrammet kommer underskottet i den offentliga sektoms finanser att kunna 
hallas under 3 procent av BNP. 
Strukturen for den offentljga sektoms finanser har forandrats avsevart. Pa utgiftssidan 
m'inskades stoden till foretagen och socialforsakringssystemet overfordes fran 
statsbudgeten till fristaende institutioner, vilka finansieras genom 
socialforsakringsskatter. Socialforsakringsutgiftema ar forhallandevis stora ( omkring en 
tredjedel av den offentliga sektoms utgifter), sarskilt for pensioner. Pa inkonistsidan 
ersattes omsattningsskatten med mervardesskatt och individuell inkomstskatt och 
bolagsskatt infordes. Inkomstema fran den individuella inkomstskatten ar fortfarande sma 
i forhallande till andra inkomstkallor. 
Foretag,ssektorn: privatisering och omstrukturering avforetag 
En forsta vag av voucherprivatisering genomfordes under Tjeckoslovakien. For att 
undvik 1 overdriven spridning av agandet beslutade. de _slovakiska myndighetema att 
avbryta den andra vagen av voucherprivatisering och ersatta den· med direkt forsaljning. 
De fiesta. foretag saldes till foretagsledningen och till de anstallda till formanliga priser 
med· mojlighet att sprida ut betalningama pa en period pa upp till tio ar. Generellt sett 
hade den andra privatiseringsvagen praglats av bristande oppenhet och betraktades som 
orattvis. 
Framstegen vad galler omstrukturering av foretag har inte varit fullt tillfredsstallande i 
Slovakien. Vid-sidan av en grupp mycket vinstbringande foretag finns <let fortfarande en 
forhallandevis star grupp foretag som gar med forlust och som kraver omstrukturering for 
32 
att overleva. Huvudskalen till att omstruktureringen av foretagen inte genomforts ar 
statens fortsatta inblandning, den svaga banksektom, ineffektiv konkursfdrvaltning och 
otillrackliga utlandska direktinvesteringar. Darfor har foretagen inte stallts infor en 
tillrackligt "hard budgetrestriktion" -manga foretagsledare lever fortfarande i tron att 
regeringen eller bankema kornmer att losa ut dem nar de hamnar i en forlustsituation. 
Myndighetem forsoker behalla sitt inflytande over viktiga beslut i privatiserade fdretag 
som anses va,·a strategiskt viktiga. Trots att forfattningsdomstolen har upphavt den 
rattsliga grunden for de obligatoriska "gyllene aktiema", vilka skulle ha gett regeringen 
vetoratt betraffande viktiga beslut, forsoker regeringen overtyga de nya agama till 
privatiserade foretag om att samma princip bor galla pa frivillig basis. Dessutom skulle 
den foreslagna lagen om vitalisering av foretag oka regeringens inflytande i strategiskt 
viktiga foretag i svarigheter. I utkastet till lag foreskrivs mojligheter att omdisponera eller 
avskriva skulder till budgeten eller banker genom ett sekretessbelagt och slutet forfarand.e 
med omfattande politisk inblandning. 
Slovakien har inte lyckats dra till sig nagot storre antal utlandska direktinvesteringar, och, 
problemet med osakra fordringar forhindrar de inhemska bankema att spela en aktiv roll i 
finansieringen av omstruktureringama av foretagen. De fiesta agare till privatiserade 
foretag kommer i allmanhet ocksa att sakna ekonomiska investeringsmedel, eftersom de 
redan har varit tvungna att investera for att ta over ledningen av foretaget. Darfor maste 
investeringar som gar till omstrukturering huvudsakligen finansieras med foretagens 
outdelade vinster, vilket endast ar mojligt for enheter som redan ar lonsamma. Detar hara 
de storsta av dessa lonsamma foretag som eventuellt kan finansiera sma 
omstruktureringsanstrangningar pa den intemationella kapitalmarknaden. 
Endast sma framsteg har gjorts nar det galler att infora en effektiv konkurslag. Den 
nuvarande lagen fran 1993 omfattar forlikningsforfaranden och undantag som hindrar ett 
snabbt och rattvist forfarande. Dessutom ar domstolama overbelastade och oerfama. Den 
foreslagna lagen om vitalisering av foretag skulle innebara ett ytterligare hinder for 
fordringsagama att inge konkursbegaran, eftersom de foretag som skulle valjas ut for 
omstrukturering under denna lag ocksa skulle undantas fran konkurs under den period 
som revitaliseringsprogrammet pagar. 
Den finansiella sektorn 
Det ar Slovakiens centralbank som ar ansvarig for den monetara politiken och den 
inrattades den 1 januari 1993, da den tog over efter sin federala foretradare. Den ar 
oberoende i forhallande till regeringen och den ansvarar for penning- och valutapolitiken 
samt for bankreglering och -overvakning. Rantoma har slappts helt fria och efter 
avskaffandet av aterstaende kredittak for de enskilda bankema i januari 1996 utovas 
penningpolitiken nu fullt ut genom indirekta instrument. Bankregleringen och -
overvakningen har gradvis starkts. 
Antalet verksamma banker i Slovakien okade fran hara fyra stycken i slutet av 1991 till 
29 stycken i slutet av 1996; 10 banker utan utlandskt kapital, 14 med utlandskt kapital 
33 
och 5 filialer till utlfuldska banker. Det finns ocksa 10 representationskontor for utlandska 
banker. Av bankemas tecknade kapital ar andelama statligt, utlandskt och privat inhemskt 
kapital ungefar lika stora. Banksystemet forblir starkt koncentrerat till de tre storsta 
bankema, som fortfarande ar huvudsakligen statsagda. De tre storsta bankemas andel av 
alla lan och insattningar totalt ligger pa omkring 65 respektive 70 procent. For narvarande 
diskuteras privatisering av dessa banker. Nyligen beslutades det att tva av de storsta 
bankema (VUB och IRB) far privatiseras, men att "Sparbanken", som fortfarande har 
hand om merparten privata insattningar, och <let statliga forsakringsbolaget (Slovakiens 
storsta forsakringsbolag), kommer att forbli statsagda fram till ar 2003. Det star annu inte 
klart vilken metod som kommer att anvandas vid privatiseringen av VUB och IRB eller 
om privatiseringen kommer att sta oppen for utlandskt kapital. 
Trots direkt stod fran staten och bankemas egna anstrangningar forblir andelen lan for 
vilka ranta och amorteringar inte betalas enligt avtal relativt stor. I slutet av 1995 utgjorde 
Ian som forfallit for minst tre manader sedan nastan en tredjedel av de obetalda lanen. 
Den stora majoriteten av dessa osakra krediter finns i statligt styrda banker och de flesta 
galdenarema ar statsagda foretag som ofta omfattas av statsgarantier. Genom att la.ta 
bankema gora ytterligare avsattningar ger myndighetema foretrade at en gradvis losning 
av problemet med osakra fordringar. Staten har for avsikt att stodja denna process, men 
nagot beslut har annu inte fattats om formen, storleken och villkoren for dess deltagande i 
omstruktureringen av bankema. Trots att 73 procent av risken i samband med osakra 
fordringar nu tacks av avsattningar och reserver forblir de ytterst tyngande och utgor en 
avsevard borda for banksektoms lonsamhet. For att stodja sin ekonomiska position maste 
bankema uppratthalla relativt hoga marginaler mellan inlaningsranta och utlaningsranta, 
vilket begransar banksektoms mojligheter att stodja omstruk:turering av foretag genom att 
erbjuda Ian med skaliga rantor. 
Huvudtendensen for utlaningen till foretagssektom och den individuella sektom ar att de 
enskildas andel av den totala bankutlaningen minskar medan foretagens andel okar. 
Kreditema i utlandsk valuta har ocksa okat vasentligt de senaste aren, aven om deras 
andel av den totala utlaningen forblivit relativt liten ( omkring 10 procent). Under 1995 
okade de privata lanens andel av bankutlaningen totalt. Det aret utgjorde de kortfristiga 
lanen 75 procent av den totala mangden nya Ian som togs av privata organisationer. 
Aktieemission utgor ingen altemativ finansieringskalla for foretagen, medan 
obligationslan anvands i storre utstrackning som kalla till foretagsfinansiering. 
Marknaden for kortfristiga Ian ar annu inte fullt utvecklad, aven om den har samma 
stmktur och utseende som penningmarknaderna i de utvecklade marknadsekonomiema. 
Kapitalmarknaden fdrblir splittrad och praglad av likviditetsproblem, och 
lagstiftningsramama bor utvecklas ytterligare. Den fdrsta vagen av voucherprivatisering 
gav impulser till handeln med aktier, dar investeringsfondema for privatisering var en 
viktig lank. Det ovantade avbrytandet av den andra privatiseringsvagen under 1995 och 
den mer restriktiva regleringen av investeringsfondema minskade marknadens fortroende 
avsevart och begransade en fortsatt marknadsutveckling. Handeln med 
34 
privatiseringsobligationer, vilka utfardades som kompensation for de indragna vouchema, 
har forblivit marginell pa grund av brist pa efterfragan och ett lagstadgat minimipris. 
Ekonomisk och social utveckling 
Socia/a indikatorer 
Slovakien har omkring 5,4 miljoner invanare. Befolkningstillvaxten har i princip minskat 
kontinuerligt fran 1,8 procent om aret i mitten av 1950-talet till mindre an 0,5 procent for 
narvarande. Detta avtagande i takt for befolkningstillvaxten medfor en gradvis aldrande 
befolkning och en vaxande befolkningsandel i arbetsfor alder. Medellivslangden var 1996 
68,4 ar for man och 76,3 ar for kvinnor. 
Utbildningsnivan ar relativt hog. Gymnasieutbildningen har inriktats pa 
yrkesspecialisering och teknisk specialisering, vilket speglar den tunga industrins och 
verl<stadsindustrins betydelse for ekonomin. 
Skillnader me/Ian olika regioner och sektorer 
De regionala skillnadema ar sarskilt uttalade i Slovakien, sarskilt med hansyn till att 
landet ar relativt litet. Produktionen ar framst koncentrerad till landets vastra delar 
(Bratislava och de narliggande distrikten) och till omradet kring Kosice, i ostra 
Slovakien. Till foljd av detta ar arbetslosheten ocksa mycket ojamnt fordelad, och 
varierar fran 4 procent i Bratislava till over 20 procent i landsbygdsomradena. En 
utjamning av de regionala skillnadema i aretsloshetssiffror hindras av landsbygdens 
relativt underutvecklade infrastruktur i fraga om transporter och kommunikation samt av 
den laga geografiska rorligheten, vilken beror pa ett otillrackligt antal och alltfor dyra 
bostader. 
2.2 Ekonomin infor medlemskapet 
lnledning 
Europeiska radet i Kopenhamn 1993 faststallde de villkor som de associerade landema i 
Central-och Osteuropa maste uppfylla for att kunna anslutas till unionen. De ekonomiska 
kri teri ema ar 
• forekomsten av en fungerande marknadsekonomi, och 
• fdrmAgan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Dessa kriterier hanger samman. For det fdrsta kommer en fungerande marknadsekonomi 
att battre kunna hantera konkurrenstryck. For det andra gall er med tanke pa medlemskap i 
unionen att den fungerande marknaden utgors av den inre marknaden. Utan integrering i 
35 
den inre marknaden skulle ett medlemskap i EU forlora sin ekonomiska mening, bade for 
Slovakien och for dess partner. 
For ett kandidatland ar det foljaktligen vasentligt att anta gemenskapens regelverk, 
sarskilt i fraga om den inre marknaden, och att varaktigt fdrbinda sig att uppfylla 
medlemskapets ekonomiska skyldigheter. Detta oaterkalleliga atagande ar nodvandigt for 
att sakerstalla att alla delar av den utvidgade inre marknaden aven i fortsattningen 
kommer att omfattas av gemensamma regler. 
Formagan att anta regelverket har manga aspekter. A ena sidan maste Slovakien vara i 
stand att uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter, sa att den inre marknaden 
fungerar friktionsfritt och rattvist. A andra sidan forutsatter Slovakiens formaga att fullt 
ut dra nytta av konkurrenstrycket pa den inre marknaden att <let grundUiggande 
ekonomiska klimatet ar gynnsamt samt att landets ekonomi ar flexibel och forfogar over 
en tillracklig mangd manskliga och fysiska resurser, sarskilt infrastruktur. Om detta inte 
finns kommer vissa grupper i samhallet sannolikt att betrakta konkurrenstrycket som 
alldeles for intensivt, och det kommer att stallas krav pa skyddsatgarder, som i fall de 
genomfors skulle undergrava den inre marknaden. 
Ett kandidatlands fdrmaga och beslutsamhet att anta och genomfora regelverket kommer 
att vara av avgorande betydelse, eftersom de fordelar och nackdelar som foljer kanske 
kommer att spridas ojamnt over tiden och over olika branscher och samhallsgrupper. En 
brett baserad samstammighet om vilka fdrandringar av den ekonomiska politiken som 
kravs till foljd av ett medlemskap i unionen samt en val dokumenterad erfarenhet av att 
landet konsekvent genomfort ekonomiska reformer trots tryck fran intressegrupper 
minskar risken for att landet inte kommer att kunna uppfylla medlemskapets ekonomiska 
skyldigheter. 
Vad galler de offentliga myndighetema forutsatter ett medlemskap i unionen att <let finns 
en administrativ och rattslig formaga att overfdra och genomfdra den omfattande tekniska 
lagstiftning som behovs for att undanroj a hinder for fri rorlighet inom union en och 
sakerstalla att den inre marknaden fungerar. Dessa aspekter undersoks i kommande 
kapitel. Vad galler enskilda foretags konkurrenskraft ar konsekvensema av att regelverket 
antas avhangiga av foretagens formaga att anpassa sig till den nya ekonomiska miljon. 
fr·ergangen till fungerande marknadsekonomi 
En marknadsekonomi forutsatter att det etableras jamvikt mellan utbud och efterfragan 
genom marknadskraftemas fria vaxelverkan. En marknadsekonomi fungerar nar 
rattssystemet, inbegripet reglema for aganderatt, ar pa plats och kan genomdrivas. 
Marknadsekonomins prestationsformaga underlattas och fdrbattras genom 
makroekonomisk stabilitet och en viss grad av samstammighet om grunddragen i den 
ekonomiska politiken. En valutvecklad finanssektor och avsaknad av betydande hinder 
for marknadstilltrade och -uttrade bidrar till att hoja ekonomins effektivitet. Framsteg i 
genomforandet av Europaavtalet skulle ocksa bidra till befastandet av en fungerande 
marknadsekonomi. 
36 
Slovakien har genomfdrt de fiesta reformer som ar nodvandiga for att infdra 
marknadsekonomi. Prisbildningen har liberaliserats, fdrdelningsbeslut decentraliserats 
genom en nastan fullgjord privatiseringsprocess, och ett oberoende rattssystem, som vid 
ett flertal tillfiillen har bevisat att det har formaga att skydda aganderatten, ar pa plats. I 
allmanhet finns det inga betydande rattsliga hinder for ett marknadstilltrade. A ven den 
makroekoncmiska stabiliteten har natt en fullt godtagbar niva, med den lagsta inflationen 
i regionen, vilket tillater de ekonomiska aktorema att gora upp tillrackligt langsiktiga 
planer. 
Vid ett antal tillfallen har de slovakiska myndighetema trots allt forordat icke­
marknadsbaserade mekanismer vid prisbildning eller resursfordelning. Exempel pa detta 
ar den valdigt laga andelen konkurrensmassiga forsaljningar av statliga foretag under 
privatiseringsprocessen, faststallandet av ett minimipris vid fdrsaljning av 
privatiseringsaktier, och regeringens anstrangningar att behalla kontrollen over foretag 
som betraktas som strategiska. Detta ar klara tecken pa att marknadsekonomin fortfarande 
behover starkas. 
Ett begransat antal priser -framst pa energi, vissa offentliga tj anster och hyror -regleras 
fortfarande, vilket leder till stoming av relativprisema. Regleringar av priser pa offentliga 
tjanster kan betraktas som forenliga med existerande praxis i medlemsstatema. Standiga 
subventioner av hushallens energikonsumtion paverkar emellertid saval 
energieffektiviteten som handelsbalansen negativt. Hyresregleringen okar 
koncentrationen av ekonomisk aktivitet till vissa regioner och minskar de privata 
investeringama i uppfdrandet av bostader. Dessutom skulle den mer restriktiva lagen om 
prisbildning fran 1996 kunna anvandas for att reglera normala eller sasongsmassiga 
prisvariationer, och darigenom stora de signaler som marknadsprisema ger. 
En stark och stabil finanssektor ar ett vasentligt inslag i en fungerande marknadsekonomi. 
Den slovakiska finanssektom har fortfarande betydande omstruktureringsproblem kvar att 
losa, som till exempel att ranta och amorteringar inte erlaggs enligt avtal for en stor andel 
av lanen och att ett begransat antal statligt agda banker dominerar. Till foljd av detta kan 
sektom annu inte helt spela rollen som fdrmedlare av kapital. Dessutom har 
kapitalmarknadema annu lag likviditet och ar splittrade, och lagstiftningen som galler 
dem behover fortfarande utvecklas. Trots att dessa problem minskar ekonomins 
effektivitet ar <let finansiella systemet tillrackligt utvecklat for att inte hindra ekonomin 
fran att fungera normalt. 
Den inhemska konkurrensen ar liten inom ett antal viktiga sektorer (stal, bank och 
petrqkemi), dar huvuddelen av produktionen ofta ar koncentrerad till ett enda foretag. Att 
marknaden domineras av ett begransat antal foretag kan hindra nya foretag att etablera sig 
i dessa sektorer. Handeln ar emellertid tillrackligt oppen for utlandska foretag for att 
konkurrensen pa den inhemska marknaden skall garanteras. 
Sma framstcg har gjorts vad galler genomforandet av en effektiv konkurslagstiftning. Den 
nuvarande lagstiftningen omfattar forlikningsforfaranden och undantag som hammar ett 
37 
snabbt och rattvist forfarande. Dessutom ar domstolarna overbelastade och oerfarna. Den 
fdreslagna lagen om vitalisering av foretag skulle utgora ytterligare ett hinder for 
fordringsagare att inge konkursansokningar, eftersom de fdretag som skulle valj as ut till 
omstrukturering enligt bestammelsema i den lagen, skulle undantas fran konkurs under 
den period de deltar i vitaliseringsprogrammet. 
Formaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Detar svart, nagra ar fore ett eventuellt medlemskap och innan Slovakien har antagit och 
genomfort storre delen av gemenskapens lagstiftning, att bilda sig en definitiv 
uppfattning om landets formaga att uppfylla detta kriterium. Det ar dock mojligt att 
faststalla vissa drag i landets utveckling som kan ge viss vagledning om den sannolika 
formagan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Detta fdrutsatter en stabil ~akroekonomisk ram inom vilken enskilda ekonomiska aktorer 
kan fatta beslut i ett klimat som kannetecknas av en rimlig grad av fdrutsagbarhet. Det 
maste finnas en tillracklig mangd manskliga och fysiska resurser, inbegripet infrastruktur, 
som utgor grunden fdr enskilda fdretags fdrmaga att anpassa sig till det okade 
konkurrenstrycket pa den inre marknaden. Foretag maste investera fdr att hoja sin 
effektivitet, sa att de bade kan konkurrera pa hemmamarknaden och dra nytta av de 
stordriftsfdrdelar som foljer av tilltradet till den inre marknaden. Denna 
anpassningsformaga kommer att vara storre, ju mer foretagen far tillgang till 
investeringskapital, ju hogre skicklighet deras arbetskraft har och ju storre framgang de 
har vad galler innovationer. 
Vidare kommer en ekonomi att battre kunna uppfylla medlemskapets skyldigheter, ju 
hogre grad av ekonomisk integrering med unionen som uppnas fore anslutningen. Ju mer 
ett land redan ar integrerat med unionen, desto mindre omfattande ar den ytterligare 
omstrukturering som ett medlemskap kraver. Ni van pa den ekonomiska integreringen ar 
relaterad till bade spannvidden i och volymen av handeln med medlemsstatema. De 
direkta fdrdelarna av tilltradet till den inre marknaden kan ocksa vara storre i de sektorer 
dar det finns en ganska betydande andel sma foretag, eftersom dessa foretag i relativt 
hogre grad paverkas av hinder for handeln. 
Den slovakiska ekonomin har ett antal viktiga tillgangar som gor <let moj ligt fdr landet att 
ha_1tera konkurrens och marknadskrafter inom den inre marknaden. Ekonomin har 
stabiliserats och vaxer i snabb takt, medan lonekostnadema har fdrblivit relativt laga, och 
befolkningen ar valutbildad. Det faktum att landet ar centralt belaget dar korridorer av 
viktiga Transeuropeiska nat (TEN) i riktning nord-syd och ost-vast korsas skulle ocksa 
kunna bidra till att en konkurrenskraftig servicesektor utvecklas om tillrackliga 
investeringar gors i dessa korridorer. 
Slovakien har ocksa kunnat omorientera sin export mot de vasteuropeiska marknadema 
efter det att landet fdrlorade sina traditionella exportmarknader till fdljd av att Radet fdr 
omsesidigt ekonomiskt bistand (SEV) upphorde och federationen med Tjeckien 
upplostes. Handeln med Europeiska unionen har okat mycket under senare ar, vilket inte 
38 
enbart ar ett tecken pa att atminstone ett antal slovakiska fdretag ar tillrackligt 
konkurrenskraftiga for att exportera till EU, utan aven pa att de kan producera varor som 
overensstammer med den inre marknadens regler och forordningar. 
Ett annat matt pa konkurrenskraften ar foretaiens formaia att anpassa Sii, A ven om de 
traditionelH betydelsefulla tunga industriforetagen inom sektorema stal och petrokemi nu 
kan tillhandahalla basprodukter av god kvalitet till konkurrenskraftiga priser, ar 
moj ligheten till tillvaxt begransad inom dessa sektorer pa grund av den 
overskottskapacitet som rader i Europa. Likasa ar kemisektom och sektom for icke 
j arnhaltiga metaller tekniskt avancerade och intemationellt konkurrenskraftiga. Andra 
sektorer, som textil-och den viktiga fdrsvarsindustrin, star infor betydande 
omstruktureringar om deras fortlevnad skall kunna sakerstallas. Generellt sett kommer 
ytterligare investeringar att kravas i alla sektorer for att modemisera och omstrukturera 
produktionskapaciteten och for att anpassa den sa att den uppfyller kraven i 
gemenskapens regelverk. Insatser maste goras for att diversifiera mot lattare 
tillverkningsindustri och tjanster, vilket ligger mer i linje med Slovakiens naturliga 
f6 .tsattningar. Slovakiens nuvarande kapacitet att nyskapa och diversifiera produktionen 
hindras emellertid av begransade satsningar pa forskning och utveckling. Importen av 
kunskap och teknologi ar ocksa fortfarande begransad pa grund av otillrackliga utlandska 
direktinvesteringar. 
Atgarder for diversifiering och omstrukturering kan hindras av brist pa 
investeringskapital. Hittills bar Slovakien inte lyckats dra till sig nagra betydande 
summor utlandska direktinvesteringar, medan finansieringskapaciteten hos den inhemska 
kapitalmarknaden bar forblivit begransad pa grund av problemet med osakra fordringar. I 
allmanhet bar inte de nya agama till privatiserade foretag tillrackliga finansiella medel for 
investeringar, eftersom de redan bar varit tvungna att investera for att fa kontrollen over 
foretaget. Till foljd av detta maste investeringar for omstrukturering huvudsakligen 
finansieras med foretagens outdelade vinster, vilket endast ar mojligt for enheter som 
redan gar med vinst. Endast de storsta av dessa lonsamma foretag skulle ocksa kunna 
finansiera sina atgarder for omstrukturering pa de intemationella kapitalmarknadema. 
Darfor ar en omstrukturering av den finansiella sektom, troligtvis forenad med nagon 
form av kapitalbildande atgard, ett viktigt villkor for omstruktureringen av foretag i 
allmanhet, men sarskilt nar det galler sma och medelstora foretag, som inte latt far 
tillgang till de intemationella kapitalmarknadema. Med beaktande av pafrestningama pa 
statsbudgeten ar det troligtvis endast mojligt att ge den finansiella sektom ny livskraft om 
den samtidigt privatiseras. Utlandskt deltagande i privatiseringsprocessen verkar vara 
avgorande for att den kunskap och det kapital som kravs skall na den finansiella sektom. 
Slovakien skulle i princip kunna losa sina kvarvarande ekonomiska problemen tillrackligt 
snabbt for att vara bland de forsta associerade lander som gar med i unionen. Det ar dock 
fortfarande osakert om dessa strukturella problem kommer att losas snabbt, och om det 
kommer att £;Oras oppet och med hjalp av mruknadsmekanismer som ar forenliga med 
den inre marknadens regler. Anledningen till att det finns tvivel om detta ar det faktum att 
den ekonomiska politiken pa senare ar bar kannetecknats av oforutsagbarhet och brist pa 
39 
oppenhet. Det framsta exemplet pa detta marks i privatiseringsprocessen, dar det andra 
voucherprogrammet ovantat stalldes in, rollen for investeringsfondema for privatisering 
plotsligt andrades (vilket ledde till betydande forluster for dessa fonder) och dar 
privatiseringen av de storsta bankema har utannonserats och ater stallts in ett flertal 
ganger. Den foreslagna lagen om vitalisering av foretag ar inte heller oppen for insyn, 
eftersom valet av vilka foretag som skall gynnas av denna lagstiftning ar foremal for 
politisk paverkan. Dessutom litar de slovakiska myndighetema fortfarande ofta till icke­
marknadsbaserade mekanismer vid prisbildning och resursfordelning. 
Det arbete som har genomforts vad galler dokumenterat konsekventa ekonomiska 
reformer ar fortfarande inte tillrackligt overtygande. Om de slovakiska myndighetema 
tillkannagav och genomfdrde ett enhetligt, oppet och marknadsorienterat program for 
strukturreformer pa medellang sikt, skulle det dra till sig nodvandigt stod fran utlandska 
investerare, och skulle aven mojliggora for den slovakiska ekonomin att bli sa 
konkurrenskraftig att den vid en anslutning kunde mota konkurrensen inom den 
gemensamma marknaden. 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
Slovakiens ekonomiska politik har till dags dato inte styrts av nagon val genomtankt plan 
pa medellang sikt. Det finns dokument som tar upp nagra aspekter av den ekonomiska 
politiken ( den monetara politiken, industripolitiken, etc.), men de ar framst kortsiktiga 
och inte integrerade i nagon allman plan. Trots detta har de slovakiska myndighetema, 
inom ramen for underutskottet for ekonomiska fragor i samband med associationsavtalet, 
sagt. sig vara villiga att utarbeta en allsidig stabiliserings- och modemiseringsstrategi att 
genomfora pa medellang sikt. Detta skulle bidra till att faststalla vilka de framtida 
reformprioriteringarna ar, sa att de kvarvarande ekonomiska svarighetema kan hanteras. 
Under sina forsta sjalvstandighetsar har Slovakien gjort anmarkningsvarda framsteg i 
fraga om makroekonomisk stabilitet. Under 1995 och 1996 noterade landet en av de 
hogsta okningarna av BNP bland alla associerade centraleuropeiska lander, kombinerat 
med den lagsta inflationen i regionen. Medan bytesbalansen forblev positiv under 1995 
har emellertid fortsatt stor inhemsk efterfragan pa konsumtions- och investeringsvaror fatt 
den att tvart vanda till underskott for 1996. En viss okning av inflationen under forsta 
kvartalet av 1997, liksom det stora underskottet i bytesbalansen ar tydliga tecken pa att 
ek:momin nu borjar overhettas. For att garantera att ekonomin forblir stabil maste den 
makroekonomiska politiken vara tillrackligt restriktiv och noggrant samordnad. 
Dessutom maste aven mikroekonomiska faktorer forbattras, som i vilken utstrackning 
banker och foretag omstruktureras,. Den hoga tillvaxten utan inflation kan endast bevaras 
om ekonomins konkurrenskraft okar i tillrackligt hog grad. 
Nar svarighetema med att uppratta en ny stat och en ny oberoende forvaltning var 
avklarade minskade underskottet i den allmanna statsbudgeten snabbt och ett litet 
overskott noterades 1995. Finanspolitiken blev emellertid mer expansiv under 1996, till 
foljd av lagre intakter an vantat och behov av storre offentliga investeringar. Pa grund av 
40 
budgetutgifter i samband med omstruktureringen av fdretags- och banksektom vantas 
budgetunderskotten oka under kommande ar. Okningen av utgiftema skulle kunna 
mildras om de sociala utgiftema endast gick till de personer som verkligen behaver 
dem. En fullt avreglerad prisbildning skulle ocksa leda till att man kunde minska 
fdretagsstodet. 
Trots att arbetslosheten har minskat pa senare ar kommer den hoga arbetsloshetsnivan 
och dess betydande regionala skillnader att aven fortsattningsvis belasta den framtida 
utvecklingen av ekonomi och budget. Aven om arbetsloshetsproblemet inte kan losas 
pa en gang, finns det flera satt att snabbare skapa arbetstillfiillen; stod vid upprattandet 
av nya sma-och medelstora fdretag, en rorligare arbetsmarknad, begransade 
skattebordor pa lonekostnadema genom att fiirre personer omfattas av programmen 
for social sakerhet, samt storre regionala loneskillnader for att gynna den regionala 
rorligheten. 
For att garantera en hallbar ekonomisk tillvaxt kommer Slovakien att behova fortsatta 
on ::;truktureringen av fdretags- och finanssektom. Valet att gradvis losa problemet 
med osakra fordringar gor att fdretag som omstrukturerar inte kan anvanda bankema 
som en storre finansieringskalla pa kort sikt. Ytterligare omstruktureringar maste 
finansieras fran utlandet, eller med hjalp av fdretagens egna resurser. Utlandska 
direktinvesteringar _har hittills varit begransade pa grund av bristande fdrtroende for 
makthavamas marknadsinriktning. Omstruktureringen kommer dessutom inte att 
underlattas av regeringens standiga anstrangningar att behalla sitt inflytande i fdretag 
som redan privatiserats, och att fdrfarandena i den fdreslagna lagen om vitalisering av 
fdretag inte ar oppna for insyn. 
2.3 Allman bedomning 
Slovakien har infdrt de fiesta av de reformer som ar nodvandiga for att infdra 
marknadsekonomi. Prissystemet har liberaliserats och tack vare den langtgaende 
privatiseringsprocessen har fordelningsbesluten decentraliserats. En restriktiv lag om 
prissattning infdrdes emellertid 1996, och lagfdrslaget om vitalisering av fdretag 
skulle innebara ett stort steg bort fran marknadsmekanismema. Finanssektom behaver 
starkas och framsteg kravs nar det galler regleringen av konkursfdrfarandet och 
kapitalmarknaden. 
Slovakien horde kunna klara av konkurrenstrycket och marknadskraftema i unionen 
pa medellang sikt men detta skulle krava en oppnare och mer marknadsinriktad 
politik. Under fl.era ar har ekonomin vuxit snabbt och inflationen har varit lag. Landet 
har laga loner och utbildad arbetskraft. Omstruktureringen av foretag har dock gatt 
langsamt vilket gradvis underminerar den ekonomiska tillvaxten och balansen 
gcntemot utlandet. De begransade utlandska direktinvesteringama speglar dessa 
strukturella problem som man snabbt och under full insyn maste atgarda. 
41 
3. Formaga att pata sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 
Vid Europeiska radets mote i Kopenhamn angavs bland kriteriema for anslutning 
fdrmagan att "pa.ta sig de skyldigheter som fdljer med ett medlemskap och ansluta sig till 
malen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen". 
Genom sin ansokan om medlemskap pa grundval av fordraget har Slovakien 
reservationslost godtagit unionens grundlaggande syften, inbegripet dess politik och 
instrument. I detta kapitel behandlas Slovakiens formaga att fullgora de skyldigheter som 
foljer med ett medlemskap, dvs. att anta den rattsliga och institutionella struktur 
(regelverket) genom vilken unionen forverkligar sina ma.I. 
Unionens utveckling har medfdrt att regelverket gradvis har blivit allt mer omfattande, 
och det utgor nu en storre utmaning for framtida anslutningar an vad som var fallet i det 
forflutna. Slovakiens formaga att genomfdra regelverket kommer att vara avgorande for 
<less moj ligheter till ett framgangsrikt medlemskap i unionen. 
I de foljande avsnitten granskas inom varje storre omrade av unionens verksamhet 
nulaget och framtidsutsiktema for Slovakiens del. Utgangspunkten for beskrivningen och 
analysen ar en kort sammanfattning av regelverket, med uppgifter om Europaavtalets och 
vitbokens bestammelser dar dessa ar relevanta. Slutligen gors for varje 
verksamhetsomrade en kortfattad bedomning av Slovakiens fdrmaga att pa medellang sikt 
fullgora de skyldigheter som foljer med ett medlemskap. 
3.1 En granslos inre marknad 
Unionens inre marknad definieras i fdrdragets artikel 7a som ett omrade utan inre granser 
dar fri rorlighet for varor, personer, tjanster och kapital sakersta.11s. Den inre marknaden, 
som ar av central betydelse for gemenskapens integrationsprocess, har som grund en 
oppen marknadsekonomi dar det skall rada full konkurrens och ekonomisk och social 
sammanhallning. 
Ett effektivt genomforande av de friheter som ar inskrivna i fordraget forutsatter inte hara 
att viktiga principer respekteras, som till exempel principen om icke-diskriminering och 
principen om omsesidigt erkannande av nationella bestammelser -sa som dessa principer 
uttolkats av domstolen -utan ocksa en samtidig och effektiv tillampning av en rad 
specifika gemensamma bestammelser. Syftet med dessa specifika bestammelser ar 
sarskilt att sorja for sakerhet och folkhalsa, miljoskydd och konsumentskydd, bevarandet 
av allmanhetens fdrtroende inom tjanstesektom och garantier for att personer som utovar 
vissa specialiserade yrken har lampliga kvalifikationer, samt vidare att vid behov infora 
eller samordna vissa reglerings- och overvakningsmekanismer, mekanismer som innebar 
att alla de kontroller och systematiska inspektioner som behovs for att sakerstalla att 
reglema fdljs sker inom marknaden och inte nar de nationella gransema passeras. 
42 
Det ar viktigt att gemenskapslagstiftningen inrorlivas effektivt med nationell lagstiftning, 
men an viktigare ar att den genomfors korrekt i praktiken av lampliga administrativa och 
rattsliga strukturer i medlemsstatema och att den foljs av foretagen. Detta ar nodvandigt 
for att kunna etablera det omsesidiga fortroende som kravs for att den inre marknaden 
skall fungera. 
Detar viktigt att detta kapitel lases tillsammans med framfor allt de kapitel som handlar 
om socialpolitik, miljo, konsumentskydd och politiken for specifika sektorer. 
De fyra friheterna 
Kandidatlandema skall ta over gemenskapens regelverk stegvis enligt foljande 
upplaggning: 
-Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och 
Slovakien tradde i kraft den 1 februari 1995. For de fyra frihetema och tillnarmningen av 
lagstiftningen foreskrivs sarskilt i avtalet en omedelbar eller stegvis tillampning av vissa 
omsesidiga eller icke omsesidiga skyldigheter nar det galler framfor allt etableringsratt, 
nationell behandling, frihandel, immaterialrattigheter och offentlig upphandling. 
-I den vitbok, KOM (95) 163 slutlig, som kommissionen lade fram 1995, med riktlinjer 
avsedda att hj alp a kandidatlandema att forbereda sig infor integreringen med den inre 
marknaden, avgransas den berorda lagstiftningen mera snavt. Dar anges de omraden och 
"nyckelatgarder" som direkt inverkar pa den fria rorligheten for varor, tjanster, kapital 
och personer och redovisas de forutsattningar som kravs for att de skall kunna tillampas, 
daribland de rattsliga och organisatoriska strukturema. Tjugotre av gemenskapens 
aktivitetsomraden tas upp i vitboken och atgardema i fraga delas upp i tva faser allt efter 
prioritetsgrad; en arbetsplan faststalls salunda for perioden infor anslutningen. T AIEX 
("Technical Assistance and Information Exchange Office" -kontoret for tekniskt stod och 
informationsutbyte) inrattades for att lamna kompletterande och riktat tekniskt bistand­
inom de lagstiftningsomraden som tacks av vitboken. En databas over lagstiftningen har 
nyligen upprattats av T AIEX. 
-Anslutningen till Europeiska unionen innebar att kandidatlandema maste inforliva och 
genomfora hela gemenskapens regelverk. I detta avseende bor understrykas att den 
handlingsplan for den inre marknaden som lades fram infor Europeiska radet i 
Amsterdam anger de prioriterade atgarder som ar nodvandiga for att med hansyn till 
inforandet av den gemensamma valutan forbattra den inre marknadens funktion i ett EU 
med femton medlemsstater. Detta kommer med nodvandighet att innebara successiva 
forandringar av regelverket. 
Den allmanna rameu 
43 
F oretagen skall, oavsett verksamhetsomrade, kunna utova sin verksamhet pa grundval av 
gemensamma regler. Dessa gemensamma regler ar viktiga, for de faststaller den allmanna 
ramen for hur ekonomin skall fungera och darmed de allmanna 
konkurrensforutsattningama. Inom detta omrade aterfinns, forutom konkurrensreglema 
(statliga foretag, statsstod) och beskattningsreglema som tas upp i andra avsnitt i detta 
yttrande, bestammelsema om oppnandet av offentlig upphandling av anlaggningsarbeten, 
varor och tjanster, om harmonisering av bestammelsema pa det immaterialrattsliga 
omradet (inklusive Europapatent) och om harmonisering av bestammelsema om 
bolagsratt och redovisningsratt, vidare bestammelsema om skydd av personuppgifter 
samt om overforing av lagforing och erkannande av domar (konventioner enligt artikel 
220 i EG-fordraget). 
Oversikt 
Offentlig upphandling regleras genom Lagen om upphandling av varor, tjanster och 
offentliga arbeten, vilken antogs 1993 och sedan dess har andrats. Fragor om den 
offentliga upphandlingspolitiken handlaggs av ministeriet for byggande och offentliga 
arbeten. 
Vad betraffar immaterialratt och industriell aganderatt ar Slovakien anslutet till TRIPs­
avtalet (handelsrelaterade aspekter av immaterialratter), och landet har atagit sig att 
tillampa dess bestammelser fran den 1 januari 1996. Ett organ for industriell aganderatt 
har inrattats. Ansvaret for fragor om immaterialratt vilar pa kulturministeriet. 
Bolagsratten omfattar ett antal olika forfattningar, av vilka sarskilt handelslagstiftningen 
bor namnas. Det finns ett flertal bolagsformer i Slovakiska republiken, daribland publika 
handelsbolag, aktiebolag, och andra bolag med begransad ansvarighet. Den 31 mars 1997 
var 2 957 aktiebolag och 34 495 ovriga bolag med begransad ansvarighet registrerade. 
Endast aktiebolag har ratt att emittera aktier for att fa in kapital, och aktieagama verkar 
vara skyddade vid sadana tillfiillen. Krav pa minimikapital ar stadgade i lag. Kreditgivare 
tycks atrijuta ett grundlaggande skydd. Det finns ett handelsregister med grundlaggande 
upplysningar om handelsbolag, vilket mot en smarre avgift ar oppet for allmanheten. 
Sadana bolag ar skyldiga att informera om olika forandringar som beror dem. Information 
om andra bolag an handelsbolag finns pa inrikesministeriet eller statsforvaltningens 
distriktskontor. 
De grundlaggande bestammelsema om bolagens arliga redovisning aterfinns i Lagen om 
redovisning ( 1991 ). En forordning av ar 1993 fran finansministeriet innehaller 
stadganden om koncemredovisning. Det ar inte klart hur olika redovisningsprinciper 
faststalls. Enligt Lagen om revisorer (1992) ar det den slovakiska revisorsforeningen som 
beslutar om revisoremas stallning och verksamhet. 
Skyddet av fysiska personers grundlaggande rattigheter finns inskrivet i den slovakiska 
grundlagen och i lag 256/1992 om skyddet av personuppgifter. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
44 
Den slovakiska lagstiftningen om offentlig upphandling innehaller nagra av de 
grundlaggande principema i EG:s bestammelser om offentlig upphandling. Den ar dock 
oklart formulerad och alltfor allmant hallen, vilket gor att den inte helt motsvarar alla 
kraven i EG:s direktiv. Detta galler sarskilt sektom for allmannyttiga tjanster (energi, 
telekommunikationer, vatten och transporter). Det aterstar ocksa att se om den oversyn 
som ager rum ar tillrackligt snabb och effektiv. Den gallande lagstiftningen innehaller 
inga bestammelser om fdrmansbehandling av slovakiska leverantorer, och den gar darfdr 
langre an forpliktelsema i Europaavtalet i detta hanseende. Regeringen planerar att andra 
den nuvarande lagen om offentlig upphandling under 1997 for att uppna full 
overensstammelse med EG-direktiven. 
Vad galler immaterialratt och industriell aganderatt har Slovakien annu inte ett lika 
omfattande skydd som det inom EG, nagot som landet atagit sig att ombesorja enligt 
artikel 67 i Europaavtalet. En ansokan om anslutning till Munchenkonventionen om 
bevilj ande av patent inlamnades i borj an av 1997. 
A ven om den lagstiftning om varumarken som antogs den 1 mars 1997 ar fullt forenlig 
m;::d EG:s lagstiftning enligt de slovakiska myndighetema, har endast en delvis 
tillnarmning uppnatts vad galler lagstiftningen om patent och halvledare. En 
upphovsrattslig lagstiftning som ar forenlig med EG:s lagstiftning fdrvantas bli antagen 
under 1997. De slovakiska myndighetema uppskattar att all lagstiftning rorande 
immaterialratt och industriell aganderatt skall vara fullt fdrenlig med EG:s bestammelser 
ar 2000. 
Det fakti&ka genomforandet och genomdrivandet kommer att valla betydande bekymmer 
pa medellang sikt, beroende pa att de berorda myndighetema saknar erfarenhet och pa att 
mekanismema for inre kontroll och granskontroll i dagslaget ar behaftade med svagheter. 
Pa grundval av den information Slovakiska republiken lamnat om bolagsratt verkar lagen 
rorande handelsbolag redan vara i overensstammelse med det forsta och andra direktivet. 
Vad betraffar andra bolagsformer och deras fdrenlighet med det tredje, elfte och tolfte 
direktivet, framgar det att all gallande lagstiftning haller pa att granskas och att avsikten 
ar att full harmonisering skall vara uppnadd ar 2000 . 
.Andringar av Lagen om redoyisning och Lagen om revisorer emotses under det fdrsta 
kvartalet 1998 . .Andringar av forordningen om koncernredovisning emotses under den 
andra halvan av ar 2000. Dessa forandringar syftar till att skapa full overensstammelse 
med det fjarde, sjunde och attonde direktivet, men nagra utkast till texter finns annu inte 
tiJlgangliga. Det finns vissa overgangsproblem rorande det faktiska genomforandet av de 
nya bestammelsema, bland annat brist pa kvalificerade revisorer, och det kommer att 
kravas stora anstrangningar om dessa problem skall kunna losas pa medellAng sikt. 
Den nuvarande lagstiftningen pa dataskyddsomradet ar inte i overensstammelse med 
EG:s ramdirektiv. Forandringar av lagstiftningen ar nodvandiga, framfor allt i syfte att 
mojliggora inrattandet av en oberoende myndighet for att overvaka lagstiftningens 
tillampning. Ett utkast till lag har gjorts i syfte att skapa overensstammelse med 
45 
direktivet, och de slovakiska myndighetema forvantar sig att lagstiftning pa omradet 
kommer att antas och genomfdras pa medellang sikt. Slovakien har a.mm inte anslutit sig 
till Europaradets konvention nr 108 om dataskydd. 
Nar det galler civilratt, bor det papekas att Slovakien fdr narvarande inte har inbjudits att 
ansluta sig till Luganokonventionen om domstols behorighet och om verkstallighet av 
domar pa privatrattens omrade. Det ar nodvandigt att Slovakien fdrst gor framsteg nar det 
galler skyddet av de civilrattsliga intressena, och att dessa framsteg blir fdremal for en 
bedomning av de fdrdragsslutande partema i Luganokonventionen. 
Slutsats 
Slovakien vidtar fortlopande betydande atgarder i enlighet med bestammelsema i 
Europaavtalet och vitbokens rekommendationer, sarskilt vad galler bolagsratt, offentlig 
upphandling, immaterialratt och industriell aganderatt. Inom alla dessa omraden kravs det 
dock ny lagstiftning och andringar av befintlig lagstiftning for att anpassningsprocessen 
skall kunna fullbordas. 
Pa omradena offentlig upphandling, immaterialratt och industriell aganderatt maste stora 
anstrangningar goras for att forstarka strukturema for genomfdrande och genomdrivande, 
sa att man kan garantera att lagstiftningen tillampas pa ett effektivt sa.tt. 
Den information om redovisning och revision som nu finns tillganglig ger inte tillracklig 
grund for en detaljerad bedomning av hur val de nuvarande redovisningsprincipema 
stammer overens med gemenskapens regelverk. Inte heller kan man av informationen 
sluta sig till Slovakiens utsikter att anpassa sin lagstiftning, aven om landets tidsplan for 
genomforandet av lagandringar verkar rimlig. Slovakien har redan atskilliga a.rs 
erfarenhet av att genomfora lagstiftning pa dataskyddsomradet, men det kravs ytterligare 
forbattringar av strukturema for lagstiftning och genomforande. 
Fri rorlighet for yaror 
Fri rorlighet for varor fdrutsatter en avveckling av atgarder som begransar handeln, allt/ 
inte hara tullar och kvantitativa handelsbegransningar utan ocksa alla atgarder med 
motsvarande verkan, dvs. atgarder som ar direkt eller indirekt tillampliga for nationella 
eller importerade produkter och som har protektionistiska verkningar. For att garantera fri 
rorlighet for varor inom omraden dar de tekniska fdreskriftema inte ar harmoniserade ar 
det, enligt de principer som slogs fast i domen i ma.let Cassis de Dijon, av grundlaggande 
betydelse att principen om omsesidigt erkannande av nationella regler tillampas och att 
principen att de nationella kraven skall begransas till krav som ar rimliga i fdrhallande til1 
de efterstravade malen accepteras. 
Europeiska gemenskapen har utvecklat den "nya metoden" for harmoniseringsarbetet, ett 
tillvagagangssatt som bygger pa en val avvagd balans mellan offentliga och oberoende 
privata organ och dar Europeiska gemenskapens lagstiftning och europeiska standarder 
spelar en tydlig och kompletterande roll. I stallet fdr att fdreskriva tekniska losningar 
46 
begransar sig EG-lagstiftningen till att faststalla grundlaggande krav som produktema 
skall uppfylla. Produkter som tillverkats i overensstammelse med europeisk standard 
skall forutsattas uppfylla de grundlaggande kraven, men anvandandet av europeiska 
standarder ar inte det enda sattet att intyga att forenlighet med de uppstallda kraven 
foreligger. Den "nya metoden" fungerar tillsammans med den "globala metoden" for 
produktcertifiering som reglerar ratten att satta "CE-market" pa en produkt. For andra 
produkter sasom farmaceutiska produkter, kemikalier, motorfordon och livsmedel, fcHjer 
EG:s direktiv det traditionella regleringsmonstret och innehaller utfdrliga regler. 
De fria rorligheten for varor forutsatter alltsa aven att vissa gemenskapsbestammelser om 
harmonisering inforlivas. Tillampningen av de harmoniseringsbestammelser som galler 
skyddet av halsa och sakerhet bor harvidlag foljas med stor uppmarksamhet, vilket 
fdrutsatter att det inrattas lampliga system och organisatoriska losningar pa saval 
foretags- som myndighetsniva. 
Bland de s.k. "overgripande" direktiv som ar nodvandiga for att den granslosa marknaden 
sbll fungera kan sarskilt namnas direktivet om allman produktsakerhet och direktivet om 
skadestandsansvar for produkter med sakerhetsbrister. Bestammelsema om allman 
produktsakerhet tas upp i det avsnitt som behandlar konsumentskyddet. 
De bestammelser som ar specifika for jordbruksprodukter (iakttagandet av veterinara och 
fytosanitara krav) redovisas i detalj i det avsnitt som galler jordbruket. 
Oversikt 
Genom att Slovakien har liberaliserat systemen for prisbildning, handel och 
vaxelkursregim och infdrt grundlaggande rattsregler och handelsbruk for att garantera 
rattssakerhet och overskadlighet for privata ekonomiska aktorer, har landet lagt grunden 
for fri rorlighet for varor och tjanster. Slovakien har dessutom, i enlighet med 
bestammelsema i Europaavtalet, gjort ett tydligt atagande att liberalisera handeln, 
avskaffa alla kvantitativa restriktioner, och undanroja alla diskriminerande bestammelser, 
vilket ar 2002 kommer att leda till inrattandet av ett frihandelsomrade. 95 % av prisema 
har liberaliserats, och de aterstaende 5 % som annu ar reglerade hanfor sig till hyror, 
energi och viss annan hushallskonsumtion. 
Vissa tekniska handelshinder har uppkommit som en foljd av slovakiska standarder och 
testforfaranden. Slovakien tog det forsta steget mot att tillampa gemenskapens nya metod 
for teknisk harmonisering i och med antagandet av lag 142/1991, som skapade en grund 
for frivillig standardisering i stallet for tvingande bestammelser. Det slovakiska 
standardiseringsorganet Metrologi och testning (UNMS), vilket ar anslutet till Europeiska 
organisationen for standardisering (CEN) och Europeiska organisationen for 
standardisering inom elomradet ( CENELEC), inrattades for att utarbeta och genomdriva 
en lagstiftning pa detta omrade. Ar 1995 antog dock Slovakien lagar som inte ar i full 
overensstammelse med EG:s lagstiftning och praxis, genom att de i hogre grad an vad 
som ar fallet i EU kraver testning fore marknadsintroduktion samt obligatorisk 
certifiering. Dessutom har sektoriell lagstiftning antagits (t.ex. om mineralvatten och 
47 
markning av livsmedel) som inte ar i enlighet med EG:s lagstiftning och darfor kan 
tankas utvecklas till tekniska handelshinder. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Slovakien har gjort avsevarda framsteg betraffande liberalisering av priser och handel och 
darmed lagt grunden for den fria rorligheten for varor. Slovakien har genomgaende ha.Hit 
de tidsfrister som fastslagits i enlighet med Europaavtalets bestammelser om handel, och 
landet har aktivt vidtagit ytterligare atgarder for Iiberalisering, sasom antagandet av nya 
bestammelser om ursprung. Dock bar inte Slovakien fullt ut lyckats uppfylla 
Europaavtalets bestammelser om betalningsbalansen. Den 1 maj 1997 inforde den 
slovakiska regeringen ett system med depositioner vid import. Denna fraga behandlas i 
andra delar av yttrandet. 
Potentiella hinder for den fria rorligheten for varor kan uppsta som en foljd av Slovakiens 
inhemska lagstiftning om priser, standarder och testningsforfaranden. En lag om priser 
som ger finansministeriet och den lokala forvaltningen mycket stora befogenheter att 
intervenera pa hemmamarknaden for produkter, tjanster, arbeten, arrenden, uthyming och 
immateriella tillgangar, liksom vad galler import och export av dessa ting skulle, om den 
faktiskt genomfordes, kunna utgora ett allvarligt hinder for den fria rorligheten for varor. 
Vad galler i lag stadgade tekniska standarder och certifiering fastslas i det Slovakiska 
nationella programmet for tillnarmning av lagar, att vitbokens bestammelser skall 
genomforas i detalj, framfdr allt under perioden 1997-99. Som slutdatum for ett 
fullstandigt genomforande av alla ovriga bestammelser anges ar 2000. De fiesta direktiv 
enligt den nya metoden ar tankta att antas da den allmanna rattsliga ramen har inrattats. 
Denna utveckling bor sakras genom att man antar en allman lag om tekniska krav for 
produkter vilken tar fasta pa principema i saval den nya som den globala metoden. 
Vasentliga drojsmal har redan paverkat antagandet av denna rattsliga ram och den 
nodvandiga kompletterande lagstiftningen om produktansvar. Trots att den rattsliga 
anpassningen inom bil-, lakemedels-, livsmedels- och kemibranschen preliminart skall 
ske fram till och med 1999, har kommissionen inte fatt ta del av nagra konkreta tecken pa 
mer omfattande forberedelser. 
Problemet med att standarder annu ar obligatoriska i Slovakien har annu inte losts till 
fullo. Overgangen till ett system med frivilliga standarder har fordrojts pa grund av att 
man pa nationell niva inte kunnat na samforstand om de tekniska reglemas funktion och 
omfattning eller om antagandet av ett system med privat ansvarighet i stallet for en 
central reglerande myndighet. 
48 
Vad galler bedomning av overensstammelse har ett stort antal produkter lamnats in for 
obligatorisk certifiering. Denna situation bor kunna losas genom den typ av anpassningar 
av regelverket som beskrivs ovan och genom en allman tillampning av frivillig 
standardisering. 
De slovakiska myndighetema har for avsikt att andra nuvarande civillagstiftning for att 
uppna iull overenss~\mmelse med EG:s krav vad galler skadestandsansvar for varor som 
ar behaftade med brister. 
Vad galler de omraden som ar reglerade pa nationell niva men inte omfattas av nagon 
gemenskapsham1onisering finns det inte tillracklig information om i vad man 
gemef'~:~apsrattens principer om fri rorlighet for varor tillampas i Slovakien. Forklaringen 
t~1• ! ramfor allt att de mekanismer for oppenhet som ar knutna till den inre marknadens 
runktion saknas och alltsa inte kan utnyttj as som sadana under perioden infor 
anslutningen; det ror sig framfor allt om direktiv 83/189 i vilket foreskrivs att fdrslag tiil 
nationella tekniska standarder och foreskrifter skall anmalas, beslut 3052/95 som handlar 
om atgarder som avviker fran principen om fri rorlighet for varor, forfarandena for 
overklagande hos kommissionen och aven mojligheten enligt artikel 177 i fordraget att 
vanda sig ull domstolen for att fa ett forhandsavgorande. Likasa forutsatter en bedomning 
av om Slovakien tillampar principen om omsesidigt erkannande mer ingaende uppgifter 
om nationella bestammelser och nationell administrativ praxis som kan inverka pa 
saluforandet av produktema. 
Slutsats 
Slovakien antar fortlopande bestammelsema i gemenskapens regelverk betraffande fri 
rorlighet for varor, och har tidigare i hog grad handlat i overensstammelse med 
Europaavtalets bestammelser om liberalisering av handeln. Tendensen att tillgripa 
atgarder for att undvika pafrestningar pa betalningsbalansen och trogheten da det galler 
att anpassa lagstiftningen och infdra ett kompatibelt system for frivillig standardisering 
och bedomning av overensstammelse, aterspeglar dock en bristande efterlevnad av 
Buropaavtalets bestammelser och ar inte till Slovakiens fordel vid utvarderingen av vad 
landet gjort for att underlatta den fria rorligheten for varor. 
V ad gall er standarder och certifiering kommer det att kravas avsevarda anstrangningar 
innan forhallandena ar sadana att man kan fatta ett beslut om att Slovakien pa medellang 
sikt kommer att genomfdra gemenskapens regelverk pa ett fullstandigt och effektivt satt. 
De slovakiska myndighetema bor ocksa, nar det galler de omraden som inte omfattas av 
harmoniseringen gentemot gemenskapen, fdrsakra sig om att dess nationella lagstiftning 
inte tenderar att motverka gemenskapens lagar, sarskilt nar det galler att kontrollera hur 
val de gallande bestammelsema svarar mot malen. Om dessa skilda ma.I uppnas, forvantas 
den fria rorligheten for varor inte utgora nagot storre hinder vid anslutningen. 
Fri rorlighet for kapital 
49 
Europaavtalet faststaller principen om fri rorlighet av kapital mellan Slovakien och 
ElL,.Vad galler Slovakiens ataganden galler denna princip fran och med avtalets 
ikrafttradande for direktinvesteringar som gors av foretag som redan ar etablerade i 
Slovakiska republiken. For filialer och kontor tillhorande gemenskapsforetag (eller 
egenforetagare) skall en gradvis overgang till Europaavtalets regler ske. 
I vitboken belyses sambandet mellan fri rorlighet for kapital och fri rorlighet for 
finansiella tjanster. Dar foreslas en serie kapitalliberaliseringsatgarder, forst for 
langsiktiga kapitalrorelser och kapitalrorelser knutna till handelstransaktioner, darefter for 
kortsiktiga kapitalrorelser. 
Oversikt 
Huvuddelen av det inflode av kapital som redovisas pa kapitalkontot utgors av Ian fran 
utlandet (mer an 480 miljoner ecu, av vilket ungefar 75 % ar pa lang sikt), foljt av 
portfoljinvesteringar fran utlandet (framfor allt i samband med privatiseringar och 
vardepappershandel med Tjeckiska republiken). De utlandska direktinvesteringarna, som 
utgor den tredje storsta posten i kapitalinflodet till Slovakien, har varit begransade. 
Melian 1990 och 1995 uppgick de till 640 miljoner ecu. 
De stora inflodena av utlandsk valuta som inte anvands till direktinvesteringar har okat 
valutareserven under de senaste tva aren, till en nuvarande niva pa 3 miljarder dollar. De 
slovakiska direktinvesteringarna i andra lander uppgar till omkring 200 miljoner 
slovakiska koruna. 
Bedomning av nulaget ocb framtidsutsikterna 
Slovakien har infort full valutakonvertibilitet; korunan har gjorts fullt konvertibel for 
bytesbalanstransaktioner (1 oktober 1995) och for utlandska investeringar. Bankemas 
kapitaltransaktioner ar helt och hallet liberaliserade. Det tillvagagangssatt som Slovakien 
anvant sig av for att forverkliga vitbokens innehall betraffande kapitalrorelser motsvarar i 
stora drag den strategi som foreslas i dokumentet -landet liberaliserade forst 
direktinvesteringar, krediter kopplade till handelstransaktioner och kapitalrorelser fran 
utlandet. 
Med tanke pa den gynnsamma makroekonomiska situationen och landets goda betyg i 
ovrigt ar det dock mojligt att en snabbare slovakisk liberalisering pa kapitalomradet 
(framfor allt vad galler utflode av kapital) skulle mojliggora en skyndsammare integration 
i det intemationella ekonomiska och finansiella systemet. I samband med landets ansokan 
om medlemskap i OECD meddelade den slovakiska regeringen i mitten av 1996 att den 
hade for avsikt att fullstandigt liberalisera inflodet av kapital under 1998, foljt av utflodet 
1999, och de restriktioner som annu aterstar for aktiehandel och utlandska konton ar 
2000. 
Tidsplanen overtraffades da regeringen redan i december 1996 avskaffade ett antal 
rcstriktioner for kapitalrorelser, varigenom slovakiska direktinvesteringar i OECD-
50 
landema tillats (liberaliseringen av direktinvesteringar i ovriga lander skall tillatas fran 
den 31 december 1998). Samtidigt blev det mojligt for slovakiska medborgare att kopa 
fast egendom i OECD:s medlemsstater; likasa mojliggjordes godkannande av nya 
krediter pa tre ar eller mer, samt forlangning av gamla krediter till tre ar eller mer, liksom 
fdrlangning av krediter till OECD-landema till 5 ar eller mer. Den slovakiska regeringen 
avser att liberalisera kapitalrorelsema helt och hallet fram till ar 2000. 
De restriktioner som aterstar for direktinvesteringar fran utlandet och andra 
kapitalrorelser innefattar kop av slovakiska bankaktier, aktier i borsnoterade foretag, fast 
egendom som inte skall anvandas for affarsverksamhet i fall da koparen inte ar bosatt i 
landec, kop av revisionsbyraer, kop av strategiskt viktiga foretag, samt emittering eller 
kop av vardepapper pa den inhemska marknaden i fall dar emittenten inte ar bofast 
respektive har sitt sate i landet. 
Slutsats 
Den slovakiska regeringen har genom Europaavtalet och inom OECD atagit sig att folja 
en ambitios tidsplan for liberalisering av kapitalmarknaden. Vad galler kapitalrorelser 
fran utlandet har Europaavtalets ataganden fullgjorts och till och med overtraffats. Man 
kan rakna med att de aterstaende atagandena om liberalisering likasa kommer att 
fullgoras. 
Fri rorlighet for tjanster 
Grunden for den fria rorligheten for tj anster ar a ena sidan forbudet mot diskriminering, 
sarskilt diskriminering pa grund av nationalitet, a andra sidan bestammelsema om 
anpassning av olika nationella regler. Dessa bestammelser avser ofta bade 
etableringsratten, som hor till omradet fri rorlighet for personer, och ratten att fritt 
tillhandahalla tjanster. Genomforandet av bestammelsema forutsatter att det infors 
administrativa strukturer (t.ex. kontrollorgan inom banksektom, kontrollmyndigheter 
inom den audiovisuella sektom, reglerings- och tillsynsmyndigheter) och en forstarkning 
av medlemsstatemas samarbete nar det galler kontrollverksamheten ( system for 
omsesidigt erkannande ). 
En betydande del av gallande lagstiftning om fri rorlighet for tjanster galler finansiella 
tjanster. Den beror ocksa oppnandet av de nationella marknadema inom sektorer som av 
tradition dominerats av monopol, sasom telekommunikationer och, delvis, energi och 
transport. Denna fraga behandlas i de avsnitt av detta yttrande som galler dessa sektorer. 
Oversikt 
De tre storsta bankemas andel av de totala lanen och insattningama var 65 respektive 
70 % i slutet av mars 1996. Dessa tre banker ar till storsta delen statsagda. Antalet 
utlandska banker har okat avsevart. Den slovakiska bankinspektionen utgor en avdelning 
inom landets centralbank. 
51 
Som ett resultat av den forsta vagen av privatiseringar genom utdelande av vouchers ar de 
fiesta stora och mellanstora slovak:iska foretag for narvarande registrerade i MR-systemet 
(Market Registration System) och noterade pa aktieborsen i Bratislava. Den overvak:ande 
myndigheten ar for narvarande finansministeriet, men de slovak:iska myndighetema 
overvager att inratta en oberoende vardepapperskommission. 
Det storsta forsakringsbolaget, som tidigare var ett monopol, har nu 72 % av 
livforsakringsmarknaden och 76 % av den ovriga marknaden (1996). En ny 
fdrsakringslag antogs i mars 1991 for att avskaffa <let statliga monopolet mom 
fdrsakringssektom och inratta en overvak:ande myndighet pa detta omrade. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Avsevarda framsteg har gjorts da det galler att an.ta gemenskapens regelverk for 
finarisiella tjanster (banker); detta galler atgarder bade i fas 1 och 2. En tillnarmning har 
skett vad galler det forsta , bankdirektivet, kapitalbasdirektivet, ett garantisystem for 
insattningar, och direktivet om kapitaltackningsgrad. En viss tillnarmning har a.gt rum 
betraffande direktivet om tvattning av pengar, direktivet om stora exponeringar, och det 
andra bankdirektivet. Den slovak:iska lagstiftningen pa de senare omradena 
overensstammer till storsta delen med EG:s direktiv, men den kommer att behova andras 
ytterligare for att bli helt overensstammande med denna. Vad galler exempelvis tvattning 
av pengar, sa bor den slovak:iska lagstiftningens bestammelser om uppvisande av 
legitimation ocksa galla insattningar pa overlatbara bankkonton. 
Viktiga direktiv som inte omsatts i nationell lagstiftning ar direktivet om gruppbaserad 
tillsyn over kreditinstitut, kapitalkravsdirektivet, direktivet om arsbokslut och 
sammanstalld redovisning for kreditinstitut. Direktivet om gruppbaserad tillsyn ar mycket 
viktigt, eftersom det moj liggor for dem som utovar tillsyn over bankemas verksamhet att 
fa en overblick over riskema for enskilda banker och de koncemer de ingar i. Direktivet 
om arsbokslut ar viktigt genom att det ger en grund for berakningen av soliditeten for 
enskilda banker och bankkoncemer. 
Det forvantas att Slovakien fullt ut kan tillnarma sig EG:s direktiv for banksektom under 
de kommande tre aren. Det kravs dock omfattande anstrangningar for att genomfora 
bestammelsema rorande bankverksamhet, sarskilt med tanke pa den stora andelen statligt 
ag·mde i den inhemska banksektom och de inhemska bankemas svaga finansiella 
position, vilken delvis hanfor sig till ansamlingen av osakra fordringar. I samband med 
dessa forandringar maste den slovak:iska centralbankens oberoende stallning som 
overvakande instans ytterligare forstarkas. 
A..ven om lagstiftning antagits som innebar att en tillnarmning till EG:s direktiv till stora 
delar uppnatts (La~en om 2emensamma investerin~ar och La~en om sakerheter) behaver 
ytterligare anstrangningar goras. 
De fdrandringar av lagstiftningen som behover goras innefattar bestammelser om en 
tydligare definition av de borsnoterade fdretagens rattsliga stallning, oberoende tillsyn, 
52 
effektivt skydd av sma aktieagare, en definition av begreppet "effektiv kontroll", okad 
overskadlighet betraffande de skattemassiga och fiskala effektema for olika typer av 
vardepapper, tydligare forfaranden vid utstallande och aterkallande av licenser, 
ekonomisk information och angivande av de storre aktieagamas identitet, 
aktieagarinformation i enlighet med EU:s direktiv, samt forhindrande av insideraffarer. 
Lagstiftningen 01i1 gemensamma investeringar i vardepapper maste ocksa andras. 
Insynen pa vardepappersmarknaden ar ofullstandig och skyddet av sma aktieagare ar 
bristfalligt. Regleringen av kapitalmarknadema overlats till finansministeriet, som inte 
6;1pet redovisat de normer och kriterier som ligger till grund for beslutsfattandet, vilket 
ocksa galler utstallandet och aterkallandet av licenser. Genomforandet och 
genomdrivandet av lagstiftningen skulle gynnas av inrattandet av en oberoende 
vardepapperskommission eller nagon annan typ av oberoende tillsynsmyndighet. 
Det har annu inte skett nagon full tillnarmning av den slovakiska lagstiftningen till 
vitbokens fas 1 vad galler bestammelser om forsakringar. Lagen om fdrsakringar fran 
1991 avviker tydligt fran EG:s lagstiftning, aven om de andringar som antogs 1995 och 
1996 har forbattrat laget avsevart. Lagstiftningen om licensering och grannlaga tillsyn 
uppvisar annu brister och luckor. Sarskilt bestammelsema om grundlaggande 
konsolideringsgrad och tekniska reserver, samt kravet pa att deponera 30 % av de 
tekniska reservema i inhemska bankinstitut, befinner sig inte i linje med EG:s direktiv. 
Vad galler etablering ar utlandska filialer inte tillatna. Utlandska forsakringsbolag maste 
inratta riktiga dotterbolag eller inleda samriskprojekt. Dessa inskrankningar 1 
etableringsratten ar inte helt i linje med Slovakiens ataganden enligt Europaavtalet. 
A vsevarda framsteg maste kunna uppvisas om gemenskapens regelverk pa 
forsakringsomradet skall kunna antas och pa lampligt satt genomforas pa medellang sikt. 
Den slovakiska regeringen har angivit att forsakringslagen kommer att hamna i linje med 
bestammelsema for fas 1 under den andra halvan av 1998. Bestammelsema for fas 2 
kommer att antas vid tiden for Slovakiens anslutning. Den slovakiska 
forsakringsinspektionen skall egentligen vara ett oberoende organ men ar i sjalva verket 
en del av finansministeriet. Dess fdrmaga att pa ett effektivt satt overvaka och kontrollera 
verksamheten ar dalig. Det ar slutligen tveksamt om det gar att uppna marknadsmassiga 
fdrhallanden i denna sektor pa medellang sikt, med tanke pa det radande statliga 
monopolet. Det enda som skulle fdrbattra situationen ar en privatisering av det viktigaste 
statsagda fdrsakringsbolaget. I slutet av 1996 bestamdes dock att en sadan privatisering 
var mojlig fdrst efter ar 2003. Detta beslut galler ocksa den statliga sparbanken. 
Slutsats 
Det fdrvantas att Slovakien fullt ut kommer att tillnarma sig EG:s direktiv for 
hanksektorn under de kommande fem aren. Det kravs dock avsevarda anstrangningar for 
att genomdriva lagstiftningen pa ett tillfredssrnllande satt, sarskilt vad galler de 
aterstaende statsagda bankema, av vilka en inte kommer att privatiseras fore ar 2003. 
53 
Rattslig tillnarmning pa yardepappersomradet kan uppnas pa medellang sikt. 
Genomfdrandet och genomdrivandet av sadan lagstiftning skulle underlattas om man 
inrattade en oberoende vardepapperskommission eller annan overvakande myndighet. 
Myndigheterna e:fterstravar i hog grad att sa snart som mojligt uppfylla de europeiska 
kraven, men parlamentets installning till privatisering pakallar viss fdrsiktighet 
betraffande deras mojligheter att na detta mal. 
A vsevarda framsteg maste goras vad galler privatisering, tillnarmning och 
genomdrivande av lagstiftning om Slovakien skall kunna anta och anta och genomfora 
gemenskapens regelverk for fdrsakringssektom. Pa grundval av de framsteg som hittills 
gjorts, ar utsiktema inte goda att regelverket skall kunna antas i sin helhet pa detta 
omrade. 
Fri rorligbet for personer 
Den fria rorligheten for personer omfattar tva rorlighetsbegrepp som ingar i skilda 
sammanhang i fdrdraget. Artikel 7 a, a ena sidan, som intagits i den forsta delen av 
fordraget som handlar om "Principema", ar en del av reglema for uppbyggnaden av den 
inre marknaden och innebar att medlemsstatemas inre granser skall kunna passeras utan 
kontroll. Artikel 8a, a andra sidan, som ingar i den andra delen av fordraget som handlar 
om unionsmedborgarskap, ger varje medborgare i unionen personlig ratt att pa vissa 
villkor fritt rora sig och uppehalla sig inom medlemsstatemas territorier. For att artikel 7a 
inte skall bli verkningslos galler avskaffandet av granskontrollema lika for alla personer 
oavsett nationalitet. Medan de rattigheter som harror fran artikel 8a tillampas i samtliga 
medlemsstater, har de rattigheter som harror fran artikel 7a annu inte blivit fullstandigt 
fdrverkligade i hela unionen. 
a) Fri rorlighet for unionsmedbor~are~ etableringsfrihet och omsesidigt erkannande av 
examensbevis och kvalifikationer 
Europaavtalet foreskriver en icke-diskriminerande behandling av arbetstagare som ar 
lagligt anstallda (liksom av deras familjer). Avtalet omfattar mojligheten att kumulera 
eller overfora rattigheter pa omradet for social trygghet och uppmuntrar medlemsstatema 
att sluta bilaterala avtal med Slovakien om tilltrade till arbetsmarknadema. Under den 
andra fasen av overgangsperioden kommer associeringsradet att undersoka ytterligare satt 
at. fdrbattra arbetstagamas rorlighet. 
Vitboken innehaller overvaganden om den lagstiftning som kravs for att astadkomma en 
balanserad utveckling av arbetsmarknaden och samtidigt undvika att konkurrensen 
snedvrids. 
Fri rorlighet for arbetstagare ar en av de grundlaggande friheter som erkanns i fordraget. 
Ratten att utova vissa yrken (till exempel pa det juridiska omradet och inom halsosektom) 
far emellertid underkastas vissa villkor, i synnerhet kvalifikationskrav. Beroende pa vilket 
fall det ar fraga om skall kvalifikationskraven bli fdremal for samordning eller 
tillampning av principen om omsesidigt erkannande. Etableringsfriheten ar ocksa 
54 
garanterad i fordraget och galler ekonomisk verksamhet som bedrivs av foretag eller av 
fysiska personer som ar egenforetagare. 
Ratten till fri bosattning kan underkastas krav pa att den som inte utovar nagon 
yrkesverksamhet i det berorda landet har vissa minimitillgangar och omfattas av en 
sjukforsakring. 
Oversikt 
Den slovakiska lagstiftningen innehaller inga regler om nationella kvoter for 
arbetstillstand. Nuvarande forordningar kraver att utlandska arbetstagare kan uppvisa. 
vi sum, arbetstillstand och ett langfristigt uppehallstillstand. For att fa ett Iangfristigt 
uppehallstillstand for anstallning maste man ha ett arbetstillstand. Om arbetstillstandets 
giltighetstid inte forlangs av arbetsbyran upphor ocksa uppehallstjllstandet att galla. 
Arbetstillstand beviljas for vissa yrken och for en period pa maximalt ett ar med 
mojlighet till forlangning. 
Den fria rorligheten for personer ar nara kopplad till friheten att tillhandahalla tjanster, 
sarskilt sadana tjanster som kraver ett visst matt av yrkesmassiga kvalifikationer. 
Tillhandahallandet av tj anster underlattas i sin tur av lagstiftning om omsesidigt 
erkannande av examensbevis. Delar av gemenskapens regelverk (likstallande av 
utbildningsplaner och studielangd for de fiesta av de yrken dar utbildningen styrs av 
sektoriella direktiv, samt strukturer for manga yrken) bar redan overtagits, och en 
fullstandig tillnarmning for Slovakiens del kan forvantas till Ar 1999. Det bor framhAllas 
att de sju yrkesutbildningar som styrs av direktiv i stort sett befinner sig i linje med 
gemenskapens regelverk, aven om ett antal anpassningar fortfarande kravs. Strukturema 
for genomdrivande ar utformade pa ett tillfredsstallande satt, men bor forstarkas. 
Integrationen med yrkesforeningar inom EU fortskrider pa ett tillfredsstallande satt 
( examensbevis for civilingenjorer motsvarar till exempel redan europeisk 
minimistandard). 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
A ven om den slovakiska republiken redan har vidtagit en del atgarder for att anpassa sin 
sociallagstiftning till EU-standarden, maste andringar goras i den nuvarande 
utlanningslagstiftningen och lagstiftningen om anstallning av utlandska medborgare for 
att denna skall hamna i linje med EU:s principer om arbetskraftens fria rorlighet. Vad 
betraffar omsesidigt erkannande av examensbevis bor Slovakien kunna anta 
gemenskapens regelverk pa medellang sikt. 
Slutsats 
55 
De nodvandiga strukturema for att underlatta den fria rorligheten for personer verkar 
finnas pa plats, men det ar i nulaget inte mojligt att bedoma hur pass effektiva de ar. En 
anpassning av lagstiftningen och av de strukturer for genomforande/genomdrivande som 
hor samman med den fria rorligheten for personer ar nodvandig om Slovakien till fullo 
skall kunna anta gemenskapens regelverk pa detta omrade. Dessa anpassningar kan goras 
pa medellang sikt. 
b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre ~anserna 
Fri rorlighet enligt artikel 7 a i EG-fordraget, dvs. avskaffandet vid de inre gransema av 
all personkontroll, oavsett personens nationalitet, har annu inte fullstandi&t fdrverkligats i 
Europeiska unionen. A vskaffandet av personkontrollen forutsatter att ett stort antal 
kompletterande atgarder genomfors, och en del av dessa har an.nu inte antagits och 
genomforts av medlemsstatema (se avsnittet om Rattsliga och inrikes fragor). Ett 
begransat antal medlemsstater har daremot forverkligat malet pa grundval av 
Schengenkonventionen ( sju medlemsstater tillampar avtalet redan nu och ytterligare sex 
forbereder dess genomforande ). 
I syfte att underlatta forverkligandet av detta mal inom ramen for unionen har det i 
utkastet till nytt fordrag inforts ett nytt kapitel med rubriken "Frihet, sakerhet och 
rattvisa" och vidare integreras Schengenoverenskommelsema i fordraget. 
Slovakien har anmalt sitt intresse att skriva under Schengenavtalet och begarde att fa 
observatorsstatus i Schengen vid associeringsradets mote (EU-SR) i februari 1997. 
Landet har ocksa efterfragat institutionellt och tekniskt samarbete om granskontroller. 
Allman bedomning 
Slovakiens framsteg nar det galler att genomfora den lagstiftning som behandlas i 
vitboken sammanfattas i en bilaga. Det framgar av denna att Slovakien uppskattar att 664 
av de 899 direktiv eller forordningar som namns i vitboken inforlivats med den nationella 
lagstiftningen per den 30 juni 1997. 
Uppgiftema avser lagstiftning som Slovakien anser sig redan ha inforlivat eller for vilken 
landet kontrollerat att forenlighet med gemenskapsreglema foreligger. Denna upplysning 
foregriper inte bedomningen av om textema ar forenliga, nagot som kommissionen pa 
nuvarande stadium inte ar i stand att uttala sig om. 
A vsevarda framsteg mot en anpassning av lagstiftningen har gjorts inom de viktiga 
omradena bolagsratt, bankvasen, vardepapper och den fria rorligheten for kapital. Enligt 
den undersokning som gjorts av de slovakiska myndighetema har flertalet bestammelser 
pa dessa omraden helt eller delvis inforlivats, men kommissionen kan i detta skede inte 
uttala sig om huruvida de ar fullt forenliga med gemenskapslagstiftningen. 
Det kravs dock ytterligare anstrangningar inom dessa omraden for att full anpassning med 
EG:s regelverk skall kunna uppnas. Pa omradena standarder och certifiering, industriell 
56 
aganderatt och immaterialratt (framfor allt upphovsratt), offentlig upphandling och 
forsakringar kravs dock avsevarda anstrangningar om Slovakien skall kunna anpassa sig 
fullt ut till gemenskapens lagstiftning pa medellang sikt. 
Trots de anstrangningar som gjorts maste de faktiska framsteg som nyligen konstaterats 
vad galler infdrlivandet av den antagna lagstiftningen ocksa atfdljas av konkreta 
genomfdrandeatgarder och av inforandet av en effektiv administrativ infrastruktur. 
Slovakien fdrfogar over vissa infrastrukturer som fungerar tillfredsstallande. Betydande 
insatser maste emellertid goras pa flera omraden, i synnerhet standardisering och de nya 
tekniska strukturer som ar nodvandiga for att genomfdra den "nya metoden", samt 
offentlig upphandling, industriell aganderatt och immaterialratt. 
Det skall observeras att kommissionen for narvarande annu inte kan uttala sig om 
foretagens, sarskilt de sma och medelstora fdretagens, mojligheter att genomfdra 
gemenskapens regelverk. 
Oberoende av de aspekter som har sarskild jordbruksanknytning ar avskaffandet av de 
inre granskontrollema i unionen mojligt endast om lagstiftningen harmoniseras i 
tillracklig utstrackning. Detta forutsatter ett omsesidigt fdrtroende, grundat framfdr allt pa 
val fungerande fdrvaltningar (som exempel kan namnas vikten av att sakerhetskontroller 
av vissa produkter sker pa avgangsorten). Pa varuomradet har fdrverkligandet av den 
granslosa inre marknaden per den 1 januari 1993 varit mojligt endast genom avskaffandet 
av alla krav pa formaliteter och alla kontroller som medlemsstatema utovade nar de 
territoriella gransema mellan unionens medlemsstater passerades. Det rorde sig framfdr 
allt om tekniska kontroller (som sarskilt gallde produktsakerhet), veterinara, sanitara, 
fytosanitara kontroller, ekonomiska och kommersiella kontroller (till exempel 
bekampningen av forfalskningar), sakerhetskontroller (vapen, etc.) och miljokontroller 
(avfall, etc.). 
I flertalet fall har detta avskaffande varit mojligt endast genom att gemenskapsatgarder 
har antagits och genomfdrts som mojliggjort en harmonisering av reglema om fri 
omsattning eller reglema om utslappande pa marknaden ( sarskilt 
produktsakerhetsbestammelsema), och i forekommande fall genom att kontrollema eller 
formalitetema har flyttats till en plats inom territoriet eller till medlemsstatemas marknad 
(sarskilt vad galler mervardesskatt och punktskatter, veterinara och fytosanitara kontroller 
och statistikinsamling). 
En del av Slovakiens nuvarande grans kommer att utgora yttre grans for unionen. Detta 
kommer att krava en fdrstarkning av granskontrollema (se avsnitten om tull). 
Med beaktande av den helhetsbedomning som kan goras betraffande framstegen och 
arbetstakten pa de olika berorda omradena ar det i dag svart att fdrutse hur lang tid det 
kommer att ta for Slovakien att anta och genomfdra alla de rattsakter som ar nodvandiga 
for att avskaffa de inre granskontrollema och for att overfora dessa kontroller till 
unionens yttre grans. 
57 
Slovakien har redan antagit viktiga delar av gemenskapens regelverk for den inre 
marknaden. Kommissionen kan emellertid arum inte ta stallning i fraga om var och en av 
de bestammelser som Slovakien anmalt som infdrlivade med den nationella 
lagstiftningen. Ytterligare framsteg maste goras, framfdr allt vad galler standarder och 
certifiering, offentlig upphandling och immaterialratt. Inom de fiesta omraden maste 
genomdrivandet fdrstarkas. Sarskilda anstrangningar maste goras da det galler att 
fdrstarka fdrvaltningen. F orutsatt att de nuvarande anstrangningama okar i betydande 
grad kan det fdrvantas att Slovakien pa medellang sikt kommer att ha antagit och 
genomfdrt storre delen av EU:s lagstiftning rorande den inre marknaden samt gjort 
nodvandiga framsteg vad galler mekanismema fdr genomdrivande fdr att till fullo kunna 
delta i den inre marknaden. 
Konkurrens 
Den rattsliga grunden fdr Europeiska gemenskapens konkurrenspolitik ar artikel 3 g i 
fdrdraget, dar det fdreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefatta en ordning som 
sakerstaller att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. De huvudsakliga 
tillampningsomradena utgors av bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan 
samt statligt stod. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om att en konkurrensordning skall tillampas i 
handelsfdrbindelsema mellan gemenskapen och Slovakien, grundad pa villkoren i 
artiklama 85 och 86 i EG-fdrdraget ( avtal mellan fdretag/missbruk av en dominerande 
stallning) och i artikel 92 ( statligt stod), och om att genomfdrandebestammelser pa dessa 
omraden skall antas inom tre ar efter det att avtalet har tratt i kraft. A vtalet innehaller 
ocksa bestammelser dar det fdreskrivs att Slovakien skall gora sin lagstiftning fdrenlig 
med gemenskapens pa omradet for konk:urrens. 
I vitboken anges en gradvis okande tillampning av bestammelsema ovan samt av de som 
ingar i koncentrationsfdrordningen (4064/89) och i artiklama 37 och 90 i fdrdraget 
(monopol och sarskilda rattigheter). 
Oversikt 
Slovakien har agerat snabbt for att inratta ett rattsligt och institutionellt ramverk som 
ar torenligt med EU:s, samtidigt som privatiseringar fdr att minska statens rol1 i 
ekonomin fortskrider. Viktiga faktorer vid utvarderingen av konkurrensreglema fdrblir 
emellertid fortsatta off entliga monopol, omfattande offentligt agande genom den 
nationella egendomsfonden och den befintliga lagstiftningen om konkurrensbegransande 
prisreglering. 
Slovakiens nationalrad antog den 8 juli 1994 en lag om skydd av ekonomisk 
konkurrens. Syftet med denna lag ar att skydda den ekonomiska konkurrensen pa 
marknadema for varor och tjanster mot hinder, begransningar eller snedvridningar, 
58 
liksom att skapa forutsattningar for ytterligare utveckling, i avsikt att framja ekonomiska 
framsteg till forman for konsumentema. Kontoret mot monopol har inrattats som centralt 
administrativt organ med ansvar for att genomdriva den lagstiftning som reglerar 
konkurrensbegransande samverkan. 
Vad galler offentliga foretag och foretag med sarskilda eller exklusiva rattigheter har 
den slovakiska regeringens privatiseringspolitik uteslutit 29 nyckelforetag, med ett 
sammanlagt bokfort varde pa 100 miljarder SKK, fran att privatiseras. Dessa foretag finns 
framst inom energisektom, postvasendet, telekommunikationer och transporter, 
forsvarsindustrin, vattenforvaltningen, forsakrings- och bankvasendet. Den slovakiska 
regeringen har behallit sin vetoratt i ytterligare tolv, sa kallade, strategiska foretag. 
Ansvaret for overvakning av statligt stod har overlatits till en avdelning under 
finansministeriet. Inga sarskilda regler har inforts for overvakningsmyndighetens 
befogenheter att inhamta uppgifter och anta yttranden eller beslut om huruvida ett statligt 
stod ar forenligt med Europaavtalet. 
Den forsta rapporten om befintligt statligt stod har gjorts och omfattar perioden 
1993/1994. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
I fraga om bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan uppfyller den 
nuvarande lagstiftningen i hog utstrackning kraven pa tillnarmning av lagstiftning. Endast 
nagra :fa anpassningar behaver goras i fraga om gruppundantag, koncentrationskontroll 
och tillvagagangssatt. 
Vad galler offentliga foretag och foretag med sarskilda eller exklusiva rattigheter 
undantas de 29 "nyckelforetag" som uteslutits fran privatisering och de kvarvarande 12 
"strategiska foretag" dar staten bibehaller sin vetoratt fran konkurslagstiftningen. 
Betydande framsteg kommer att kravas for att :fa dessa foretag kommersiellt livskraftiga 
genom omstrukturering och for att liberalisera de sektorer dar nagra av dessa 
nyckelforetag ar verksamma (t.ex. inom telekommunikationer, transporter, energi och 
· postvasende ). 
Arum har inga sarskilda regler antagits om hur overvakningsmyndigheten for statligt 
stod skall fungera inom finansministeriet. Det ar arum oklart vilka befogenheter 
myndigheten har att kontrollera statligt stod och det verkar tydligt att det under det 
nuvarande systemet inte ar mojligt for overvakningsmyndigheten att samla in alla 
nodvandiga uppgifter fran alla myndigheter som beviljar stod sa att den kan undersoka 
om statligt stod ar forenligt med Europaavtalet. 
Tillracklig oppenhet pa omradet for statligt stod har inte uppnatts. En forsta forteckning 
over statliga stod som beviljats under 1993/1994 har upprattats, av vilken det dock inte 
framgar vem som far statligt stod och pa vilka grunder statligt stod bevilj as. 
59 
Vissa stodatgarder verkar vara beroende av en framgangsrik export, vilket uppenbarligen 
inte ar forenligt med Europaavtalet, och en betydande del av det statliga stodet verkar 
beviljas genom indirekt stod, som till exempel skattelattnader, avskrivning av skulder och 
skatteskulder. Dessa stodatgarder utgor ett driftsstod som endast tillats under mycket 
strikta villkor. Pa grund av bristen pa oppenhet ar det arum oklart om villkoren for 
beviljande av driftsstod efterlevs. Ett antagande av utkastet till en lag om att ge foretag ny 
livskraft, skulle forvarra situationen ytterligare. 
For att Slovakien pa ett trovardigt satt skall kunna genomdriva 
konkurrenslagstiftningen kravs att valfungerande overvakningsmyndigheter inrattas for 
att kontrollera bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan och statligt stod och 
att lagar, som ligger tillrackligt nara EG:s lagstiftning, antas. Dessutom kravs det att 
rattssystemet, den offentliga fdrvaltningen och berorda ekonomiska aktorer har tillracklig 
kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Slutsats 
Tillnarmningen av lagstiftningen om bestammelser mot konkurrensbegransande 
samverkan fortgar pa ett tillfredsstallande satt och kommer att ha genomforts pa 
medellang sikt. Dessutom verkar kontoret mot monopol ha de kunskaper och resurser 
som ar nodvandiga for att genomfora lagen. Den viktigaste utmaningen kommer 
emellertid att bli sakerstallandet av att lagen galler for alla foretag, aven de sa kallade 
nyckelforetagen och de strategiska foretagen. 
Pa omradet for statligt stod aterstar mycket arbete, sarskilt for att skapa den oppenhet 
som kravs, for att fa atgardema inom det befintliga statliga stodet att overensstamma med 
Europaavtalet samt for att anta regler som gar att overvakningsmyndigheten for statligt 
stod fungerar effektivt. Forteckningen over stod bor sarskilt omfatta alla atgarder som 
beviljats av staten, regionala eller lokala myndigheter eller som genomforts med hjalp av 
statliga medel. Reglema om statligt stod bor galla alla foretag, aven de sa kallade 
nyckelforetagen och de strategiska foretagen. A vsevarda anstrangningar kommer att 
behovas for att pa medellang sikt uppfylla kraven pa omradet for kontroll av statligt stod. 
3. 1 Ny teknik och framtidsfragor 
Informationssamhallet 
Nulaget 
Informationsteknik och telekommunikation i kombination mojliggor forandringar av stor 
ekonomisk och social betydelse. I Slovakien var detta omrade forsummat fore 1989, 
vilket i allmanhet inte var fallet med utbildning. Resultatet av detta verkar vara att 
efterfrftgan pft datorer har rusat ivag utover normala fdrvantningar beraknade pa BNP per 
capita. Antalet varddatorer pa Internet (1,6 per 1 000 invanare i januari 1997), som ett 
60 
relativt matt pa utvecklingen mot informationssamhallet (IS), vaxer mycket snabbt. 
Slovakien ligger pa genomsnittet for omradet och har arum inte uppnatt den niva som en 
genomsnittlig EU-stat nadde for tva Ar sedan. Den pagaende modemiseringen av telenatet 
horde snart borja oka mangden av dataoverforingar inklusive Internet. 
Slutsats 
Omfattningen av marknaden for IT-produkter ar ett uppmuntrande tecken pa en vaxande 
potential i Slovakien for IS-relaterad verksamhet. En liberalare installning till 
nykomlingar pa marknaden for datatjanster kan ge positiv effekt, men en mera generell 
till gang till avancerade tj anster kommer formodligen att utgora den viktigaste 
stimulansen. 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor 
I artiklama 126 och 127 i EG-fordraget faststalls att gemenskapen skall bidra till 
utvecklingen av en utbildning av god kvalitet och genomfora en yrkesutbildningspolitik 
som syftar till att framja en europeisk dimension inom utbildningen och att underlatta 
anpassningen till industriella forandringar samt intrade och aterintrade pa 
arbetsmarknaden genom yrkesutbildning och omskolning. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att forbattra utbildningen och 
yrkeskvalifikationema. Vitboken omfattar inga atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakiens utgifter for utbildning uppgar till 1,5 % av BNP. Detta motsvarar 3,2 % av 
statsbudgeten. 
I Slovakien finns 1 150 000 skolelever, 72 500 hogskolestuderande och 82 500 larare. 
Utbildningssystemet bestar av grundskola, gymnasieskola och hogskoleutbildning, 
inbegripet praktisk yrkestraning. De reformer som gjorts pa utbildningsomradet sedan 
1989 har bestatt i att tillata privatskolor, oka sjalvbestammanderatt for skolledare samt 
lokala och regionala myndigheter, reformera laroplanen och forlanga skolplikten. Det 
finns 14 hogskolor (inbegripet tre lararhogskolor), tva militarhogskolor och en 
polishogskola. Samtliga finansieras av staten. 
1990 inrattades ett s.k. hogskolerad med uppgift att representera hogskoloma i deras 
kontakter med utbildningsministeriet. 1990 a.rs lag om hogskoleutbildning, genom vilken 
akademiska institutioner beviljades en hog grad sjalvbestammanderatt, andrades 1996. 
Andringama uppfattades i allmanhet som en okning av utbildningsministeriets inflytande 
och en inskrankning av den akademiska friheten. Ett nytt system for yrkesutbildning och 
praktisk yrkestraning haller pa att utvecklas. 
61 
Tempusprogrammet har bidragit till att forverkliga hogskolerefonnens mal, och detta har 
lagt grunden for ett samarbete med hogskolor inom EU. 
Cirka 16,5 % av Slovakiens · befolkning ar mellan 15 och 25 ar. Sedan 1990 deltar 
slovakiska ungdomsorganisationer i gemenskapens ungdomsaktiviteter och sedan 1995 
har ungdomssamarbete med Slovakien aven ingatt i programmet Ungdom for Europa. 
Bedomning av nuUiget ocb framtidsutsikterna 
I enlighet med Europaavtalet har det upprattats ett samarbete med Slovakien i syfte att 
hoja den allmanna utbildningsnivan och de yrkesmassiga kunskapema och det bar inte 
droja Hinge forran landet kan delta i gemenskapens program pa detta omrade. 
Ytterligare reformer planeras i syfte att kvalitativt forbattra utbildningssystemet pa alla 
nivaer. Praktisk lararutbildning kommer att vara en viktig del av de refonnema. Med 
sikte pa att anpassa arbetskraften till det pagaende arbetet med att omstrukturera 
ekonomin och eftersom standardema maste overensstamma med dem som galler inom 
EU:s medlemsstater, ar det av stor vikt att fortsatta att kontinuerligt reformera 
yrkesutbildningssystemet. 
Under fdrutsattning att reformema genomfdrs som planerat horde <let vara fullt mojligt 
for Slovakiens utbildningssektor att delta i samverkansprogram inom Europeiska 
umonen. 
Slutsats 
I samband med en anslutning vantas inga allvarliga problem uppsta inom dessa omraden. 
Forskning och teknisk utveckling 
Den verksamhet pa gemenskapsniva inom forskning och teknisk utveckling som anges i 
fordraget och ramprogrammet syftar till att starka den europeiska industrins 
konkurrensformaga, forbattra livskvaliteten och stodja en hallbar utveckling, skyddet av 
miljon och annan gemensam politik. 
Europaavtalet och dess tillaggsprotokoll innehaller bestammelser om samarbete inom 
dessa omraden, sarskilt genom deltagande i ramprogrammet. Vitboken innehaller inga 
direkta atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Huvudansvaret for utveckling, samordning och genomfdrande av den nationella politiken 
for vetenskap och teknik, som sedan 1995 har legat under byran for strategi for 
utvecklingen av samhalle, vetenskap och teknik i Slovakien, flyttades i borjan av 1997 
tillbaka till utbildningsministeriet. Den viktigaste bidragsbyran ar fortfarande knuten till 
den ovan namnda byran och arbetar med allmanna anbud, som ar oppna for forskare fran 
alla institutioner. Den slovakiska vetenskapsakademin, de 14 slovakiska universiteten och 
62 
instituten for tillampad forskning ar huvudaktorer pa omradet for forskning och 
teknologi. 
De totala utgiftema foll fran 2,25 % av BNP 1991 till 1,04 % 1995 och de offentliga 
utgiftema fran 0,71 % av BNP 1991 till 0,37 % 1994, men de sistnamnda har darefter 
okat till 0,51 % 1996. 
De allmanna prioriteringar regeringen har stallt upp for denna sektor ar upprattande av ett 
effektivt system for statligt stod och en okning av vetenskapens och teknikens andel av 
statens budgetutgifter till 1 % av BNP. Amnen som prioriteras ar ett minskat 
ravarubehov, en effektivare energianvandning och ett optimerat forhallande mellan 
jordbruk och miljo. 
Ett fast samarbete med Europeiska gemenskapen inleddes 1992 genom det tredje 
ramprogrammet for forskning och teknisk utveckling. Hittills har samarbetet i huvudsak 
varit samlat till Copernicus ( det sarskilda programmet for samarbete med landema i 
Centraleuropa och med de nya oberoende statema i f.d. Sovjetunionen), och deltagandet i 
det fjarde ramprogrammet fortsatter vara lagt. Slovakien ar medlem av COST 
(Europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning) och Eureka 
(Europeiska organisationen for samordning av forskning). 
Sedan 1994 overensstammer FoTU-statistiken med OECD:s normer. 
Bedomning av nuUiget ocb framtidsutsikterna 
Slovakien har en val utvecklad sektor for forskning och utveckling som, till foljd av 
kraftiga minskningar av regeringsstodet, har rationaliserats i snabb takt. De juridiska och 
finansiella ramama for forskning och utveckling behaver nu befastas fdr att sektom skall 
bli stabil och det framtida utvecklingsperspektivet klargoras. Utkast till lagstiftning om 
forskning och utveckling haller pa att forberedas. Finansieringen bor okas och 
diversifieras mer. 
Ett okat deltagande i gemenskapsprogrammen bor underlatta befastandet av denna sektor 
och battre tjana industriell innovation. 
Slutsats 
Detta omrade fdrvantas inte ge upphov till nagra storre problem vid en anslutning. Ett 
medlemskap skulle bli till omsesidigt gagn. 
Telekommunikation 
EG:s telekommunikationspolitik syftar till att undanroja hinder for en effektivt 
fungerande inre marknad for utrustning, tj anster och nat inom telekommunikation, att 
oppna utlandska marknader for EU-foretag och sakerstalla att allmant tillgangliga 
modema tjanster tillhandahalls at EU:s befolkning och foretag. Dessa mal kan uppnas 
63 
genom harmonisering av standarder och villkor for tillhandahallande av tjanster, 
liberalisering av marknadema for terminaler, tjanster och nat samt antagande av 
nodvandiga regler. De direktiv och de politiska atgarder som kravs for att astadkomma 
detta har nu faststallts, men liberaliseringen av allmant tillganglig telefoni och driften av 
dartill horande infrastruktur kommer i vissa medlemsstater att fordroj as med ett eHer tva 
ar efter 1998. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete i syfte att fdrbattra kvalitet och 
metoder sa att de nar upp till EG-niva for telekommunikation och post samt vad galler 
standardise1ing, reglering och modemisering av infrastruktur. I vitboken behandlas 
huvudsakligen tillnarmningen av regelverk, nat och tjanster, och pafoljande atgarder for 
att sakra en gradvis liberalisering av sektom. 
Oversikt 
Telefontatheten hade stigit till 23,2 per 100 invanare i slutet av 1996, da det fanns 
145 000 ej tillgodosedda ansokningar om telefontjanster. Regeringen har som mal att 
forkorta vantetiden for telefonanslutning till fem manader samt att ha 35 linjer per 100 
invanare till ar 2000. 
De fiesta telekommunikationstjanster tillhandahalls av Slovenske telekomunikacie (ST), 
vilket ar ett statligt monopol. Just nu fdrbereder man omvandlingen av detta foretag till 
ett aktiebolag. Regeringen har insett att kapital fran den privata sektom kommer att 
behovas for att fortsatta sektoms expansion och overvager olika mojligheter att 
privatisera ST. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Liberaliseringsgrad 
Vid WTO:s forhandlingar atog sig regeringen att liberalisera Slovenske Telecoms (ST) 
aterstaende monopol inom taltelefoni fore den 1 januari 2003. Alla andra tjanster haller 
pa att liberaliseras utom altemativa infrastmkturer och det finns konkurrens overallt utom 
vad galler personsokare dar ST nyligen gick samman med det enda personsokarfdretaget 
som hade franska.., och tjeckiska foretagspartners. Fram till 1997 fanns det hara en 
mobilteoperator (analog), men tva nya mobilnat som anvander den nya alleuropeiska 
digitala standarden (GSM) togs i drift under 1996. 
Tillniirmning till EG:s re_gelverk 
Telekommunikationslagen fran 1964 andrades 1992 (av den forra federala regeringen) for 
att skilja pa regleringsfunktioner och driftsfunktioner. Genom andringarna avskaffades 
aven de lagstadgade monopolen, privatisering tillats och krav pa tillstand for befintliga 
operatorer infordes. Darigenom bemyndigades regeringen att fora en liberaliseringspolitik 
som den dock arum inte har genomfort. En effektivare separering av reglerande och 
politiska organ fran driftbolagen kommer att vara nodvandig for att se till att villkoren i 
64 
gemenskapens regelverk uppfylls och for att gora det mojligt for regeringen att lyckas 
med sin konkurrensinriktade politik. 
En ny lagstiftning for telekommunikationer skall antas under 1997 for att forbereda 
privatiseringen av ST. Genom denna nya lagstiftning, som for narvarande ar i utkastform, 
delas regleringsansvaret mellan fyra enheter: transport- och kommunikationsministeriet, 
telekommunikationskontoret, de regionala telekommunikationskontoren och 
finansministeriet, som kommer att reglera vissa taxor. Sedan sjalvstandigheten bar arbetet 
med att anta nya lagar for denna sektor gatt langsamt och forvaltningskapaciteten verkar 
vara otillracklig for att uppfylla de uppsatta malen. 
En omfordelning av taxoma haller pa att genomforas trots att prispolitiken ar komplicerad 
pa grund av fordelningen av befogenheter mellan tva ministerier. Eftersom huvudnatet 
haller pa att utvidgas till ekonomiskt svagare omraden kommer overgripande atgarder att 
behovas om samhallsomfattande tjanster skall kunna astadkommas. 
Infrastruktur 
Regeringens huvudsakliga mal har varit att oka investeringama i utvidgningen och 
moderniseringen av de offentliga telenaten och att oka kvaliteten pa de befintliga 
tjanstema. En stor expansion har hittills skett pa grundval av intemt genererade vinster 
och lan fran de intemationella finansieringsinstitutionema. Nar langdistansnaten ar 
fardiga kommer tillgangen till avancerade tjanster, sarskilt i stadema, att oka betydligt. 
Mellan 1991 och 1996 vaxte det fasta natet fran 14,3 till 23,5 linjer per 100 invanare 
jamfort med genomsnittet pa 43,9 for Grekland, Portugal och Irland. Regeringen har for 
avsikt att till ar 2000 minska vantetiden for telefonanslutning till fem manader och att oka 
tatheten till 35 linjer per 100 invanare. Detta mal skulle kunna uppnas om regeringen 
lyckas finansiera investeringen. Digitaliseringsnivan for de allmant tillgangliga naten ar 
38 % jamfort med ett genomsnitt pa 62,4 % for Grekland, Portugal och Irland. 
Regeringen overvager olika mojligheter till privatisering av ST som ett ytterligare satt att 
erhalla medel till investeringar. De nuvarande intaktema per linje ar eventuellt for laga 
for att astadkomma samhallsomfattande tjanster. Nivan pa kopkraften tyder pa att 
ytterligare taxereformer kan ge storre intakter. I slutet av 1996 fanns det endast 25 000 
mobiltelefoner, dvs 0,4 7 per 100 invanare. ·-
Konkurrensen inom sektorn 
Ar 1995 fanns det 13, 7 anstallda per 1000 linjer, jamfort med genomsnittet pa 6,2 for 
Grekland, Portugal och Irland, och nya abonnenter bade vantat i genomsnitt 1,5 ar pa sina 
linjer. Det finns ett stort antal ej tillgodosedda ansokningar om telefontjanster och trots att 
natet idag utvidgas kraftigt kommer det att ta ytterligare nagra ar innan ens 
grundlaggande telefonitjanster kommer att bli allmant tillgangliga. Intaktema per linje (ca 
264 ecu per ar under 1995) ligger nara den lagre grans som behovs for att se till att natet 
kan drivas med vinst samtidigt som det tillhandahaller samhallsomfattande tjanster till en 
rimlig kostnad. Den offentliga operatoren maste gora effektivitetsbesparingar for att vara 
65 
konkurrenskraftig. F orutsatt att omfdrdelningen av tax or fortsatter och att ekonomin 
fortsatter att vaxa bor telekommunikationssektom klara av en total liberalisering nar den 
infdrs ar 2003. 
Slutsats 
Slovakien kommer att ha vissa svarigheter att uppfylla villkoren i gemenskapens 
regelverk pa medellang sikt eftersom forvaltningskapaciteten inte racker till for att 
komplettera ny lagstiftning och se till att den genomdrivs. Den offentliga operatoren 
maste bli mer konkurrenskraftig for att locka till sig investeringar och fdrbereda sig for 
konkurrens. 
Den audiovisuella sektorn 
Gemenskapens regelverk pa omradet audiovisuella fragor syftar till att pa den inre 
marknaden tillhandahalla audiovisuella tj anster och garantera fri rorlighet for dessa 
tjanster inom EU, samt till att framja den europeiska programindustrin. Detta regelverk 
finns i direktivet om television utan granser, som kan tillampas pa samtliga 
programforetag oavsett vilket satt de sander pa (markbundna sandningar, sandningar via 
satellit eller via kabel) eller om de ar privata eller offentliga. I direktivet faststalls de 
grundlaggande bestammelsema for sandningar over gransema. De viktigaste punktema ar 
att sakerstalla fri rorlighet for TV-sandningar i alla medlemsstater, framja produktion och 
distribution av europeiska audiovisuella produktioner (genom att faststalla minimikrav 
for sandningstid for europeiska produktionen och oberoende producenters produktioner), 
faststalla normer for TV-reklam och bestammelser om skydd av minderariga samt 
etablera ratten till genmale. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att framja och modemisera den 
audiovisuella industrin och for att harmonisera legislativa aspekter av politiken pa det 
audiovisuella omradet. 
Direktivet om television utan granser ingar i atgardema i vitbokens fas 1. 
Oversikt 
Den rattsliga ramen for den audiovisuella sektom faststalls i den slovakiska lagen fran 
19~ 1 om television och 1991 ars lag om TV -och radiosandningar. Genom den 
forstnamnda lagen avvecklas statens monopol och det foreskrivs grundlaggande regler, 
rtittigheter och bestammelser for programutsandningar och programforetag, medan den 
sistnamnda innehaller bestammelser om radet for radio-och TV-sandningar som fattar 
beslut om tilldelning av licenser till programforetag. 
Det viktigaste programforetaget inom televisionen ar Slovak Television. 
Sedan det statliga monopolet pa filmproduktion och -distribution upphavdes har sma 
privata filmproducenter blivit mera aktiva. Filmdistributionen domineras av fl.era fdretag. 
66 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Slovakien a1,diovisuella sektor forsoker hamta sig efter de senaste arens stora 
omvalvningar. Den karakteriseras av snabb tillvaxt och standiga forandringar. Om 
sektom skall kunna folja gemenskapens regelverk maste programindustrins kapacitet 
forbattras for att kunna mota den stora utmaning som en anpassad regelram innebar. 
Slovakicns lagstiftning pa det audiovisuella omradet uppfyller inte helt EU:s krav. Brister 
i fraga om marknadsforing av europeiska produktioner, oberoende producenter och nyare 
produktion, definition av europeiska produktioner, enskilda reklaminslag och 
reklaminnehallet aterstar att losa. 
De slovakiska myndighetema haller pa att diskutera andringar i lagstiftningen. 
Slutsats 
Mer utforlig information kravs om den lagstiftning som tas fram pa omradet. Forutsatt att 
nodvandiga atgarder vad galler denna lagstiftning vidtas tillrackligt snabbt och att 
industrin omstruktureras for att anpassas till dessa atgarder ar det dock rimligt att forvanta 
sig att Slovakien skall kunna uppfylla EG:s krav inom den audiovisuella sektom pa 
medellang sikt. 
3.3 Ekonomiska och fiskala fragor 
Den ekonomiska och monetara unionen 
Vid tidpunkten for Slovakiens anslutning kommer EMU:s tredje etapp att ha inletts. 
Denna etapp kommer att innebara stora fdrandringar for alla medlemsstater, aven for dem 
som inte ingar i euroomradet. Samtliga medlemsstater, aven de nya, kommer att inga i 
den ekonomiska och monetara unionen utan inskrankningar. Den ekonomiska politiken 
blir en gemensam fraga och medlemsstatema kommer att delta i samordningen av den 
(t.ex. nationella konvergensprogram, allmanna ekonomiska riktlinjer, multilateral 
overvakning och fdrfaranden vid alltfor stora underskott). Det kommer att kravas att 
medlemsstatema respekterar stabilitets- och tillvaxtpakten, att de avstar fran direkt 
centralbanksfinansiering av underskottet i den offentliga sektom och fran att ge den 
offentliga sektom fdrmanligare villkor hos finansiella institut, samt att liberaliseringen av 
kapitalrorelser ar genomfdrd. 
En anslutning till EU innebar ett ta.tare samarl' ete med unionen inom omradena penning­
och valutapolitik. Det betyder att strukturreformema inom dessa omraden maste starkas. 
De medlemsstater som inte ingar i euroomradet kommer att kunna fora en sjalvstandig 
67 
-~ 
penningpolitik och ha mojlighet till ett begransat deltagande i det europeiska 
centralbank.ssystemet. Deras centralbanker maste vara oberoende och ha prisstabilitet som 
frarnsta mA.l. Penningpolitiken maste foras med hjalp av marknadsbaserade instrument 
och den skall paverka den reala ekonomin pa ett effektivt satt. Det behovs darfor reformer 
for att undanroja de faktorer som gor penningpolitiken mindre effektiv, t.ex. brist pa 
konkurrens inom banksektom, otillrackligt utvecklade finansmarknader och bankemas 
osakra Ian. Slutligen maste alla medlemsstater betrakta valutapolitiken som en gemensam 
fraga och vara beredda att stabilisera vaxelkursema inom ramen for den mekanism som 
kommer att faststallas. 
Eftersom ett medlemskap i Europeiska unionen forutsatter att Slovakien godtar malen for 
EMU, maste landet uppfylla konvergenskriteriema, dock inte nodvandigtvis vid 
anslutningen. Aven om konvergenskriteriema inte ar ett krav for medlemskap i unionen, 
utgor de viktiga indikatorer pa en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, och alla nya 
medlemsstater maste sa smaningom uppfylla dem pa en permanent basis. Det ar darfor av 
storsta vikt att systemskiftet och de marknadsorienterade strukturreformema genomfors 
med gott resultat. Slovakiens ekonomiska situation och framsteg har redan analyserats i 
tidigare kapitel i detta yttrande. · 
Bedi>mning av nulaget och framtidsutsikterna 
Slovakiens centralbank ar till stor del oberoende i forhallande till regeringen vad galler 
tillsattningen av dess chef och genomforandet av penningpolitiken. Centralbankens 
lagstadgade mal ar att sakerstalla den slovakiska valutans stabilitet, vilket dock alltid har 
tolkats som prisstabilitet. Bestammelsema i centralbankslagen ar fortfarande langt ifran 
overensstammande med fordraget, men Slovakien har en solid finanspolitik som till dags 
dato inte har medfort nagon finansiering av budgetunderskott. 
Penningpolitiken har varit ganska framgangsrik vad galler att pressa ned inflationen till 
ensiffriga tal, aven om det bor understrykas att den slovakiska centralbanken borj ade 
anvanda marknadsorienterade instrument fdrst ar 1996. Kombinationen av fast vaxelkurs 
och forvantningar om positiva realrantor (pa grund av lag inflation) har gjort att det 
tidigare har varit relativt besvarligt att kontrollera penningmangden. Ar 1996 reagerade 
centralbanken genom att oka vaxelkursens fluktuationsutrymme kring den centrala 
paritetskursen, oka reservkraven samt infora begransningar for aterlan till bankema. Detta 
har orsakat betydande likviditetsbrist pa interbankmarknaden, dar det hara finns en enda 
aktor som tillhandahaller inlaning. Interbankrantoma ar foljaktligen relativt hoga. 
Penningpolitikens effektivitet hammas av den bristande konkurrensen inom den statligt 
dominerade banksektom, som aven lider av ett avsevart antal daliga Ian. De regler som 
finns for forfarandena i samband med konkurs tillampas dessutom inte pa ett effektivt satt 
och de finansiella marknadema ar forhallandevis underutvecklade. 
Vaxelkursregimen utgors av en lasning med fluktuationsutrymmen kring den centrala 
paritetskursen. I syfte att begransa den extema upplaningen i landet, vilken aventyrade 
mojligheten att kontrollera penningmangdens tillvaxt, okade Slovakiens centralbank ar 
68 
1996 successivt vaxelkursens fluktuationsutrymme kring den centrala paritetskursen. 
Sedan 1993 har vaxelkursen varit stabil inom det omrade man satt upp som mal. 
Slutsats 
Det ar arum for tidigt att avgora om Slovakien vid tidpunkten for anslutningen ar redo att 
inga i euroomradet. Det beror pa om strukturomvandJingen har gjort det mojligt for 
landet att uppna och pa permanent basis uppfylla konvergenskriterierna, vilket dock inte 
ar ett krav for anslutningen. 
Pa medellang sikt lar det inte innebara nagra storre problem om Slovakien deltar i EMU:s 
tredje etapp utan att inga i euroomradet, forutsatt att centralbankslagstiftningen bringas i 
overensstammelse med EG:s regler och att banksektorn omstruktureras enligt 
marknadsekonomiska principer. 
Beskattning 
Gemenskapens regelverk pa omradet for direkta skatter galler framst vissa delar av 
foretagsbeskattningen saint avgifter pa kapitaltillskott. EG-fordragets fyra friheter har 
mer vittgaende konsekvenser for de nationella skattesystemen. 
Gemenskapens regelverk pa omradet for indirekta skatter bestar huvudsakligen av 
harmoniserad lagstiftning vad gall er mervardesskatt och punktskatter. Detta innefattar 
inforandet av en icke-kumulativ allman konsumtionsskatt (mervardesskatt) som Higgs pa 
alla led i produktionen och distributionen av varor och tjanster, och som innebar 
likabehandling i skattehanseende av inhemska och utlandska (import)transaktioner. 
Gemenskapens regler om mervardesskatt innehaller ocksa overgangsbestammelser for 
beskattning av transaktioner mellan skattesubjekt inom Europeiska unionen. Vad galler 
punktskatter, finns regler om tillnannning av skattesystemen och minimiskattesatser samt 
gemensamma regler for innehav och flyttning av punktskattepliktiga varor som omfattas 
av harmoniserade bestammelser (inbegripet anvandning av skatteupplag). I och med att 
den inre marknaden genomfordes, avskaffades alla skattekontroller vid gemenskapens 
inre granser ijanuari 1993. 
En viktig del av <let administrativa samarbetet pa den inre marknaden ar bestammelserna 
om omsesidigt bistand mellan medlemsstatemas skattemyndigheter. Direktiven galler 
bade direkta och indirekta skatter. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om tillnarmning av lagstiftning pa omradet for 
indirekta skatter. 
69 
Enligt vitboken skall i fas I atgarder vidtas for att uppfylla de viktigaste bestammelsema i 
gemenskapens regelverk om indirekta skatter (huvudsakligen de regler som gallde i 
gemenskapen fore 1993). I fas II skall de bestammelser infdras som darutover ar 
nodvandiga for att genomfdra gemenskapens regelverk om indirekta skatter i dess helhet. 
Oversikt 
Direkta slcatter 
Bestammelsema i de tva direktiven om foretagsbeskattning samt konventionen for 
undvikande av dubbelbeskattning i samband med justering av vinst i foretag med 
intressegemenskap ( skilj edomsforfarande) bygger pa omsesidighet. Regler pa detta 
omrade kan per definition inte forvantas existera fore en anslutning. 
/ndirekta skatter 
Mervardesskatten och punktskattemas andel av den slovakiska statens inkomster var 
cirka 32 respektive 12 % Ar 1995. Denna andel forvantas fortsatta att oka. 
Merviirdesskatt 
Det nuvarande slovakiska systemet for mervardesskatt infordes den I januari 1993 och 
ersatte den tidigare enhetliga omsattningsskatten. I Slovakien tillampas ett system med 
dubbla satser for mervardesskatt: en standardsats pa 23 % och en reducerad sats pa 6 %. 
Standardsatsen tillampas i princip for alla varor och tjanster som inte uttryckligen 
beskattas med den reducerade satsen. Nar <let galler import ar den tillampliga satsen 
densamma som for liknande inhemskt producerade varor. 
Viss varor och tjanster ar undantagna fran mervardesskatt, varvid ratten att dra av 
ingaende mervardesskatt bortfaller. Undantagen galler framst tjanster av allmant intresse, 
finansiella tj anster och forsakringstj anster samt lotterier och liknande spel. 
Skattesubj ekten har ratt att gora av drag for mervardesskatten pa inkop av varor och 
tjanster for kommersiellt bruk. Den slovakiska lagen om mervardesskatt innehaller inga 
regler om aterbetalning av skatt till skattesubjekt som inte ar etablerade i landet. 
Punktskatter 
Det nuvarande slovakiska systemet for punktskatter infordes den 1 januari 1993. 
Punktskatter tillampas for mineraloljor, alkohol och alkoholhaltiga drycker samt 
bearbetad tobak. Skatten ar specifik for varje produktkategori. 
6msesidigt bistand 
70 
Skatteforvaltningen har arum inte behovt utveckla mekanismer for omsesidigt bistand i 
forhallande till medlemsstatemas skattemyndigheter, eftersom omsesidigt bistand ar 
nagot som hara blir aktuellt vid en anslutning. 
Bedomning av nuHiget och framtidsutsikterna 
Merviirdesskatt 
Det system for mervardesskatt som for narvarande finns i Slovakien bygger pa 
huvudprincipema i gemenskapens mervardesskattelagstiftning. Det ar en god 
utgangspunkt infdr dess framtida narmande till gemenskapens regelverk for 
mervardesskatt, aven om det tillampas relativt allmant. 
Utlandska kopman som inte ar permanent etablerade i Slovakien och inte finns 
fdrtecknade i handelsregistret kan inte momsregistreras i landet. Eftersom Slovakien inte 
har nagra regler om aterbetalning av mervardesskatt till oregistrerade utlandska 
skattesubjekt, blir denna skatt en merkostnad fdr dessa naringsidk:are. Tillampningen av 
den reducerade satsen for mervardesskatt ar markbart mer omfattande jarnfdrt med 
gemenskapen. 
Ett slovakiskt medlemskap i Europeiska unionen skulle krava avsevarda andringar i 
mervardesskattelagstiftningen for att bringa denna i overensstarnmelse med 
bestammelsema i gemenskapens regelverk, sarskilt nar det galler det skattesystem som ar 
nodvandigt i en gemenskap utan inre granskontroller. 
Det slovakiska program.met for att genomfdra vitbokens rekommendationer om 
mervardesskatt ger fdrsta prioritet till omstruktureringen av systemet med 
mervardesskattesatser, och till skattebefrielsen for leverans av varor till utlandska 
flygbolag och rederier och for tjanster ombord pa flygplan och fartyg. Under 1998 -2000 
planerar man att inrikta lagstiftningsprogrammet pa aterbetalning av mervardesskatt till 
skattesubjekt som inte ar etablerade i Slovakien, definitionen av skattesubjekt och 
skattebefrielse for tillfallig infdrsel av varor utom transportmedel. Programmet syftar till 
att till fullo jamstalla den slovakiska lagstiftningen om mervardesskatt med 
gemenskapens till ar 2000, med undantag av gemenskapens overgangsbestarnmelser. 
Punktskatter 
Det finns betydande skillnader mellan Slovakiens och EU:s regler om punktskatt. 
For det fdrsta finns det inga uppskovsregler enligt vilka varor kan forflyttas mellan 
godkanda skatteupplag utan att skatt behover betalas. 
71 
For det andra ligger den niva som tillampas for mineraloljor under EG:s miniminiva, trots 
att nivan pa skattesatsema till stor del befinner sig runt de minimisatser som specificeras 
genom enskilda EG-direktiv, medan den nuvarande sarskilda skatten pa cigaretter 
kommer att behova andras till den sammansatta sats som tillampas i gemenskapen och 
som bestar av en specifik del och en vardedel. 
For att sakerstalla en korrekt tillampning av gemenskapens punktskattelagstiftning ar det 
av vital betydelse att Slovakien sa snart som mojligt infor ett lagerforfarande enligt 
gemenskapens modell samt anpassar punktskattemas struktur och skattesatsema sa att de 
overensstammer med gemenskapens bestammelser. 
Det slovakiska program.met for att genomfora rekommendationema i vitboken innehaller 
ingen klar och detaljerad tidsplan for de kommande andringama i landets 
punktskattelagstiftning. Malet pa kort sikt ar att narma den slovakiska 
punktskattelagstiftningen till gemenskapens lagstiftning under 1999 -2000. Det kommer 
dock att ta langre tid att uppratta skatteupplag samt att genomfora harmoniseringen av 
skattestrukturen for alkoholhaltiga drycker. Foljaktligen kan en fullstandig harmonisering 
av lagstiftningen inte forvantas under de narmaste aren. 
OmsesidigJ bistand 
Vid en anslutning kravs det ocksa att Slovakien genomfdr de nodvandiga bestammelsema 
om administrativt samarbete och omsesidigt bistand mellan medlemsstatema. Dessa 
bestammelser ar av central betydelse for att den inre marknaden skall fungera. 
Slutsats 
Gemenskapens regelverk om direkta skatter torde inte innebara nagra storre svarigheter. 
Vad betraffar indirekta skatter sa kommer det att kravas betydande anstrangningar for att 
Slovakien pa medellang sikt skall kunna folja gemenskapens regelverk om 
mervardesskatt och punktskatter. 
Det horde vara mojligt for Slovakien att delta i det omsesidiga bistandet i takt med att 
skattemyndigheten okar sin kunskap i dessa fragor. 
Statistik 
Huvudprincipema i gemenskapens regelverk ror den officiella statistikens opartiskhet, 
tillfdrlitlighet, oppenhet, insynsskydd (for enskilda uppgifter) och spridning. Dessutom 
finns det en samling viktiga principer samt praxis som ror anvandningen av europeiska 
och intemationella klassifikationer, nationalrakenskapssystem, foretagsregister och olika 
typer av statistik. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att utveckla effektiv och 
tillforlitlig statistik som harmonierar med intemationella standarder och klassifikationer. 
72 
Vitboken innehaller inga bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakiens statistikbyra ar det centrala organ som har i uppdrag att sammanstalla och 
sprida officiell statistik i Slovakien. Den leds av ett statistikrad som bestar av 
representanter fran andra statliga forvaltningar och frrui den privata sektorn. 
Den rattsliga grunden for slovakisk officiell statistik bestar av lagen om statlig statistik. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Den slovakiska lagstiftningen ar, med nagra undantag, jamforbar med de standarder som 
idag tillampas inom Europeiska unionen. 
Vissa fragor om oppenhet, insynsskydd och spridning av uppgifter behover ses over och 
bristfalligheter finns i sektorer som national- och regionalrakenskapema och 
foretagsregistret. Forbattringar kravs ocksa i det regionala statistiska systemet till foljd av 
reformen av landets territoriella delning. 
Slutsats 
Forutsatt att fortsatta framsteg gors, bor Slovakien inom de narmaste aren kunna efterleva 
EU:s krav vad galler officiell statistik. 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Malet for EG:s industripolitik ar att oka konkurrenskraften for att pa sa satt astadkomma 
stigande levnadsstandard och hog sysselsattningsniva. De politiska atgardema syftar till 
att paskynda anpassningen till strukturomvandlingen, skapa ett klimat som gynnar 
initiativ och framvaxten av foretag i hela gemenskapen samt industriellt samarbete, och 
att framja ett battre utnyttjande av de industriella mojligheter som ligger i politiska 
atgarder pa omradena innovation, forskning och teknisk utveckling. EG:s industripolitik 
ar till sin natur sektoroverskridande, och genom informationsutbyte pa sektomiva kan 
overgripande losningar anpassas till enskilda sektorer. EG:s industripolitik ar resultatet av 
en mix av styrmedel frrui flera av gemenskapens politikomraden: dar finns bade 
styrmedel for marknadens funktion · (produktspecifikationer och tilltrade till marknaden, 
handelspolitik, statligt stod och konkurrenspolitik) och atgarder knutna till industrins 
anpassningsfdrmaga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning o.s.v.). 
73 
For att klara konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen maste industrin i 
kandidatlandema ha uppnatt en viss niva av konkurrensformaga vid tiden for en 
anslutning. Det maste framga att kandidatlanderna driver en politik for oppna och 
konkurrenskraftiga marknader enligt de riktlinjer som anges i artikel 130 ("Industri") i 
fordraget. En annan viktig indikator pa utveckling i ratt riktning ar samarbete mellan EU 
och kandidatlandema enligt Europaavtalets bestammelser om industriellt samarbete, 
investeringar, industriell standardisering och bedomning av overensstammelse med 
normer. 
Oversikt 
Fram till andra varldskriget var Slovakien ett huvudsakligen agrart land. Den 
efterfoljande industrialiseringen foljde centralplaneringens tvang dar nastan ingen hansyn 
togs till faktorer som naturtillgangar eller lokaliseringskostnader. Som en del av 
Tjeckoslovakien fram till 1990 blev landet en av de mest centralplanerade ekonomiema. 
Den ekonomiska strukturen dominerades av tung industri (sarskilt basindustrier) som till 
stor del tillhandaholl insatsvaror (stal, papper, petrokemiska produkter) till den tjeckiska 
industrin. 
De traditionella marknademas sammanbrott har tillsammans med okad konkurrens lett till 
omstruktureringar inom industrin och en stark nedgang i industriproduktionen. Under 
1990--1995 foll industriproduktionens andel (inkl. byggnadsind.) av BNP med nastan en 
tredjedel till 37 % och svarade for ett varde av ca 5 miljoner ecu. Den totala 
sysselsattningen inom industrin foll ocksa och ligger nu pa omkring 650 000 eller 35 % 
av den totala arbetskraften. Tre fj ardedelar av alla industriforetag ar smaforetag. De star 
for 25 % av den totala sysselsattningen, medan aterstoden, medelstora och stora foretag, 
sysselsatter flest. Storst ar for narvarande verkstadsindustrin, den kemiska industrin, 
metallindustrin, livsmedelsindustrin, tra-, textil-och konfektionsindustrin. 
74 
Slovakiens industri: de storsta produktionsbranscherna 1995 
Bransch Procentandel av Procentandel Procentandel 
industriproduktio av av 
nen sysselsattnirige industriexport 
( foradlingsvarde) n i hela en 
industrisektorn 
V erkstadsindustrin ( inkl. tryckutrustn., medicinsk 10,5 25 7,5 
utrustn.,matutrustn. 
Kemikalier 14,5 9,5 24 
Metaller 9 5,5 20 
Livsmedel 8,5 9,5 2,5 
Tra, cellulosa, papper 7 8 8,5 
Textil/konfektion, lader/skor 5,5 15 5,5 
Bilindustri 5 1,5 5,5 
Elektroteknisk industri ( inkl.konsumentelektronik, 2 4 3 
komponenter, telekommunikationer, 
kontorsutrustn.) 
Lakemedel 2 2,5 
Summa 67,5 83 79 
Ovrig industri 32,5 17 21 
Totalt industri 100 100 100 
Jndustriprod. som % av BNP 32 27 
Byggnadsindustri 5 5 
Totalt industri och byggnadsind. 37 32 
Verkstadsindustrin har behallit sin betydelse trots starkt produktionsbortfall. 
Verkstadsindustrin tillverkar huvudsakligen byggnadsmaskiner fdr tunga arbeten och 
anlaggning av vagar, transportutrustning och hydraulik. De flesta foretagen har 
privatiserats och omstruktureringen har tvingat ett antal statliga foretag att Iagga ner. 
Produktionsteknik och aktiekapital forblir foraldrat och utnyttjandegraden ar lag, medan 
moderniseringsprocessen hindras av brist pa resurser. 
Kemisk industri har traditionellt sett varit den ledande industrin i den slovakiska 
ekonomin under artionden och verkar vara konkurrenskraftig. Sektom utnyttjar for 
narvarande mer an 80 % av sin kapacitet och handeln ar aktiv, huvudsak:ligen med 
Tjeckien och EU. "Strategiska foretag" aterstar att privatisera. 
Stilindustrin bestar i stort sett av ett enda stort stalforetag. Bade den och sektom for 
icke-jlrnmetaller ar tekniskt val utvecklade och konkurrenskraftiga, men modemisering 
genomfordes utan att kapaciteten minskades. 
Livsmedelsindustrin ar en viktig industrigren. Utnyttjandegraden varierar stort inom 
industrin. 
Basindustriema tra och papper, cement, glas och keramik-ar likasa betydelsefulla 
industrigrenar. I allmanhet ar de skogsbaserade industriema i Slovakien mindre 
75 
utvecklade, men mojligheter finns inom vissa sektorer (t.ex. trapaneler) och narheten till 
EU gynnar exporten. Relativt hog export och hogt utnyttjande av kapaciteten tyder pa att 
dessa industrier hittills har haft mojlighet att konkurrera pa den intemationella 
marknaden, men den laga importen tillsammans med ett antal handelsrestriktioner for 
vissa sektorer skulle kunna tyda pa hind.rat tilltrade for utlandska exportorer, liksom nar 
det galler systemet med importlicenser for keramik. 
Det ar fortfarande kris inom den relativt stora sektom textilier, konfektion, fader och 
skor. Konkurrens fran asiatiska tillverkare och den allmanna bristen pa omstrukturering 
plagar industrin, men fortfarande exporteras den storsta delen av produktionen och det 
finns ett handelsoverskott. For att aka konkurrenskraften fdrsoker tillverkama penetrera 
nya marknader, fdrbattra produktionen avsedd fdr EU:s marknader och uppratta 
handelsrorbindelser nar <let galler passiv fdradling med tillverkare inom EU. Bilindustrin 
ar den mer dynamiska tillverkningssektom. Det finns tva biltillverkare, en a.gs helt och 
Mllet av en stor tysk tillverkare och nastan all produktion ar avsedd for EU-marknaden. 
Foretaget har flyttat produktionen fran Tyskland till Bratislava for att dra nytta av den 
billiga arbetskraften och for att utveckla den fabriksanlaggningen med sin hoga kvalitet 
till en central monteringsanlaggning for bilar av en viss typ som saljs i Europa., 
Komponentindustrin aterhamtar sig sakta fran Tjeckoslovakiens delning. Slovakiska 
komponenttillverkare samarbetar med en tjeckisk biltillverkare och antalet joint ventures 
med vasterlandska parter okar. Lakemedelsindustrin ar relativt liten. Storsta delen av 
produktionen 1995 exporterades, nastan uteslutande till Tjeckien. Exporten inriktas 
emellertid alltmer pa den vasterlandska marknaden, aven om den huvudsakligen utgors av 
ravaror. Det finns ett behov av att omstmkturera produktionssystemen och industrin 
forsoker overga till vasterlandska standarder, men resursema ar sma. Bristande resurser 
for forskning och utveckling hindrar ocksa framtida utveckling. Industrin verkar inte ha 
lyckats med att dra till sig utlandska partner eller investeringar, mojligen beror detta aven 
pa att det inte finns mojlighet att skydda patent. Tryck-och matinstrument tillverkas 
mestadels i liten skala. For 1995 lag exporten mycket hogre an importen, men den daliga 
utnyttjandegraden tyder pa att det behovs ytterligare omstrukturering. 
Produktionsanlaggningama och -metodema for informationsteknik ar till storsta del 
gamla och foraldrade. Privatisering och omstrukturering har lett till ett kraftigt 
produktionsbortfall och flera fdretag har fatt laggas ner trots en relativt dynamisk tillvaxt 
i efterfragan. De fdretag som aterstar behover moderniseras ytterligare. Trots industtins 
tillbakagang uppratthaller staten fortfarande delar av denna forskningsverksamhet vilket 
mojliggor eventuell fortsatt utveckling. A andra sidan bar slovakiska leverantorer av 
mjukvaror varit framgangsrika i upprattandet av forbindelser med utlandska klienter. 
Privatiseringsprocessen ar langt framskriden. Forst genomfordes den med hjalp av en 
meted med kuponger, fdljt av direkta forsaljningar/uppkop av foretagsledningen, och 
fdrde upp den privata sektoms andel av BNP till 70 %. Sedan 1995 har privatiseringen av 
manga stora fdretag gynnat fdretag och politiker med tillgang till insiderinformation och 
gjorts pa ett inte alltfdr oppet satt vilket har lett till sma intakter for de statliga 
myndighetema och fa, om nagra, insatser i form av kapital och forvaltning for de 
privatiserade foretagen. Regeringen behaller trots det en aktiemajoritet i ett antal "viktiga 
76 
och strategiska foretag", namligen fdretag inom energiindustrin, allmannyttiga fdretag, 
vapenindustrin, postvasende och telekommunikationer, jamvagar, lakemedels- och 
livsmedelsindustri. Dessa foretag ar undantagna fran konkurslagstiftning. 
Bedomning av nuHiget och framtidsutsikterna 
Hittills har industrin utvecklats pa ett tillfredsstallande satt, trots den osakra politiska 
situationen, huvudsakligen eftersom det makroekonomiska klimatet har forblivit stabilt 
och den oppna handelsordningen har mojliggjort tillracklig konkurrens. Industrins 
framtidsutsikter kan dock inte skiljas fran den politiska utvecklingen eftersom 
privatiseringen langt ifran ar avslutad och det som hant hittills ofta har haft samband med 
den nuvarande ordningen. Det aterstar alltsa att se om industricr som kommit i 
"politikervanliga" hander kommer att fungera pa ett konkurrenskrafligt satt i framtiden. 
Detta problem kommer att bli sarskilt allvarligt inom sektorer som domineras av ett enda 
fdretag. 
Investeringamas andel av BNP ar den hogsta bland de associerade landema (nastan 36 %, 
vilket ligger nara de snabbt vaxande asiatiska ekonomiema). 
Industrins storsta problem ar bristen pa konkurrenskraftig privatisering och den stora 
tilliten till energiintensiva sektorer. De statligt agda foretagen kommer att ha farre 
problem med tillgang till langsiktig finansiering och darfdr ha ett overtag over den privata 
sektom inom kapitalintensiva omraden. Detta skulle kmma leda till en utveckling 
liknande den som skedde i vissa medlemsstater i sodra Europa under 1970-och 1980-
talen dar tunga kapitalintensiva industrier byggdes upp eller beholls i statlig ago trots 
okade fdrluster. En utveckling i denna riktning skulle avsevart minska den slovakiska 
industrins mojligheter att genomfora den massiva omstrukturering. som den fortfarande 
behaver om den grad.vis skall kunna overga till en produktion som ar mind.re beroende av 
laga loner och billiga ravaror. 
Slutsats om industrins konkurrenskraft 
Det skulle kunna uppsta svarigheter nar det galler att integrera den slovakiska industrin i 
den europeiska marknaden pa medellang sikt. Detta kommer att krava diversifiering bort 
fran tung industri samt mer effektiv omstrukturering av foretagen. Vad som skulle kunna 
hindra omstrukturerings- och diversifieringsinsatsema ar bristen pa investeringskapital 
till fdljd av de laga utlandska investeringarna, den svara skuldsituationen och det 
insiderinriktade och ej sarskilt oppna privatiseringssattet. 
Framtiden fdr den slovakiska industrin kommer att bestammas av hur det allmanna 
affarsklimatet ser ut, t.ex. infrastruktur, skattepolitik etc. och inte av strikt 
sektorsinriktade faktorer. Industrin kommer darf6r att paverkas av de ekonomiska 
Atgarder som infdrdes under varen 1997, daribland systemet med importdepositioner, och 
ytterligare utveckling nar det galler vaxelkursen for den slovakiska korunan kommer att 
vara av avgorande betydelse. 
77 
En utvardering av regelverket nar det galler fri rorlighet for industrivaror aterfinns som en 
separat del i avsnittet om den inre marknaden. 
Jordbruk 
Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken ar att trygga ocb utveckla ett modemt 
jordbrukssystem, som tillforsakrar jordbruksbefolkningen en skalig levnadsstandard ocb 
konsumentema tillgang till varor till skaliga priser samt garanterar fri rorligbet for varor 
inom EG. Sarskild bansyn tas till miljon ocb landsbygdsutvecklingen. For att forvalta den 
gemensamma jordbrukspolitiken bar det upprattats olika gemensamma organisationer av 
marknaden. Dessa kompletteras av bestammelser om djurbalsa, vaxtskydd och djurfoder 
ocb av bestammelser betraffande livsmedelsbygien. Det finns aven lagstiftning pa det 
strukturpolitiska omradet. Den utvecklades ursprungligen for att modemisera och utoka 
jordbruket men tonvikten laggs nu i okad utstrackning pa miljon och politikens regionala 
differentiering. Som kompensation for sankta marknadsstodjande priser utgar stoden till 
jordbruksforetagen sedan reformema 1992 i allt storre utstrackning i form av direkta 
stodutbetalningar. 
Europaavtalet med Slovakien inneballer bestammelser om formanshandel pa 
jordbruksomradet (artiklama 19-22 med bilagor). I artikel 78 i Europaavtalet faststalls det 
ekonomiska samarbetet mellan partema for att bidra till moderniseringen av jordbruket 
och jordbrukets livsmedelsindustri. Vitboken omfattar veterinarkontroller, fytosanitara 
kontroller och kontroller av djurfoder samt saluforingskrav for olika produkter. Syftet 
med en sadan lagstiftning ar att skydda konsumenter, manniskors ocb dj urs balsa samt 
vaxters sundhet. 
Oversikt 
Situationen va iordbruksomradet 
Vardet av jordbruksproduktionen 1993 uppgick till ungefar 0,68 % av vardet av unionens 
j ordbruksproduktion. 
Jordbrukets andel av BNP bar minskat fran 9,4 % 1989 till 5,8 % 1996. Sysselsattningen 
inom jordbruket hade 1996 sjunkit till 7,5 % av den totala sysselsattningen fran 12,5 % 
1989. Antalet anstallda per 100 hajordbruksmark sjonk fran 13,3 1989 till 6,8 1996. 
Av den totala arealen pa 4,9 miljoner hektar anvands ca. balften som jordbruksmark och 
over 40 % tacks av skog. Pa omkring 60 % av jordbruksmarken odlas spannmal, 
huvudsakligen vete, kom ocb majs och pa omkring 25 % odlas fodergrodor. Ovriga 
jordbruksgrodor -oljevaxter (buvudsakligen raps ocb solros), baljvaxter, sockerbetor ocb 
potatis -ar av mindre hetydelse nar det galler markanvandning. 
Efter omvandlingen och privatiseringsprocessen uppstod i huvudsak tre former av 
jordbruksforetag: 
78 
1. Cirka 1 000 omvandlade kooperativ som fdrvaltar 69 % av jordbruk.smarken, med en 
genomsnittlig storlek pa 1 600 ha. 
2. Familjejordbruk: i slutet av 1994 fanns det ca. 7 600 familjejordbruk: (genomsnittlig 
storlek: 15 ha), varav de fiesta hade skapats av person.er som beslot sig for att lamna 
kooperativen. Manga familjejordbrukare ar deltidsjordbrukare och mer an 60 % av de 
enskilda gardarna omfattar mindre an 5 ha som i sin tur ar indelat i sma skiften med en 
· genomsnittlig storlek av 0,34 ha. 
3. Det fanns cirka 60 samagdajordbruk (handelsbolag eller aktiebolag) med en 
genomsnittlig storlek pa 290 ha. Tillsammans med familjejordbruken upptog dessa cirka 
9 % av Slovakiens jordbruksareal 1994. Agare ar vanligtvis entreprenorer som 
organiserar mark, kapital och arbetskraft. De forekommer mest inom spannmalssektom. 
Ytterligare 22 % av jordbruksmarken ligger kvar inom de statliga jordbruksforetagen 
(137 st 1995) som har en genomsnittlig storlek pa 2 950 ha. Privatiseringen av de statliga 
jordbruksforetagen har bromsats upp till foljd av andringar i lagstiftningen betraffande 
omfattningen av och metodema for privatiseringen. 
1995 var Slovakien mer eller mindre sjalvforsorjande pa de viktigaste 
jordbruksproduktema (spannmal: 3,5 miljoner ton, 94, 7 %, oljevaxter: 0,23 miljoner ton, 
169 %, sockerbetor: 1,23 mi~joner ton, 100 %, potatis: 0,44 miljoner ton, 82 %, notkott 
60 000 ton, 94 % griskott: 190 000 ton, 100 %, fjaderfakott: 113 %, mjolk: 1,19 miljoner 
ton, 130 %. 
Inom livsmedelsindustrin hade 171 foretag privatiserats vid slutet av 1996, vilket 
motsvarar 92 % av hela antalet statligt agda foradlingsforetag. 
Landet ar nettoimportor av jordbruks- och livsmedelsprodukter ( export: 430 miljoner ecu, 
import: 590 miljoner ecu). Detta omrade motsvarar 8 % av Slovakiens totala import och 
6,2 % av dess totala export 1995. Den viktigaste marknaden for livsmedel franjordbruket 
ar Tjeckien (43 % andel 1995), fo]jt av EU (17 %) och f.d. Sovjetunionen (15 %). Aven 
pa importsidan ar Tjeckien den viktigaste handelsparten (36 % andel 1994) foljt av EU 
(35 %) Det totala underskottet i utrikeshandeln med livsmetlel franjordbruket okade 1996 
med 145 miljoner ecu till 330 miljoner ecu. 
Under 1995 exporterade Slovakien huvudsakligen spannmal, malt och starkelse, mjolk 
och mjolkprodukter, gronsaker och drycker. De viktigaste importkategoriema nar det 
galler livsmedel fran jordbruket var tropiska produkter, foder, drycker och tobak. 
Jordbruksoolitik 
Den producentstodsekvivalent (PSE) som rak:nas fram av OECD var 25 % 1995 jamfort 
med 49 % for EG. 
Prisstodet pa jordbruksmarknaden ges huvudsakligen genom interventionsuppkop i 
kombination med kvoter och exportbidrag. Jordbruksministeriet faststaller garanterade 
minimipriser (som tacker minst 90 % av den genomsnittliga produktionskostnaden och 
79 
justeras om priset for insatsvaror stiger med mer an 5 %) for spannmal, slaktboskap och 
svin. Nar det galler mjolk finns ett fast garantipris och ett system med mjolkkvoter som 
faststalls pa regional niva och fordelas pa de enskilda gardarna. Pa grund av brister pa den 
inhemska marknaden har ett tillfalligt hogsta pris faststallts for potatis. 
Den statliga fonden for marknadsreglering gar interventionsuppkop pa garanterad 
prisniva, ger exportbidrag och utfardar export-och importlicenser. 
Inom huvudsektorema tillampas ett indirekt stodsystem genom jordbruksministeriet, 
framst genom inkopsbidrag for kop av utsade, godningsmedel, modern teknisk utrustning, 
framtagande av nya sorter, bevattning, etc. Exportbidrag foreskrivs i lagstiftningen for ett 
antal produkter som spannmal, socker, notkott, griskott, fjaderfakott, mjolkprodukter, 
frukt och gronsaker. 
Landsbygden spelar en viktig roll i Slovakiens samhallsekonomiska utveckling och 
regeringen avser att gradvis anta politiken fdr landsbygdsutveckling och regional 
utveckling for att uppna overensstammelse med EU. For narvarande finns dock ingen 
politik for landsbygdsutveckling som liknar EG:s politik. Direkt inkomststod betalas till 
jordbrukare i mindre gynnade omraden som hektarstod vilka varierar beroende pa 
markkvalitet. Stod ges ocksa ( djurbidrag) till far-och getuppfodning i dessa omn\den. 
Dessutom finns det bi drag till inkop av insatsvaror av hog kvalitet ( certifierat utsade, 
avelsdjur) och investeringar som tidigare namnts. 
De slovakiska stodpriserna ar avsevart lagre an EG:s interventionspriser. 1995 var priset 
pa spannmal 56-64 % av det genomsnittliga priset pa europeisk niva, och stodpriset for 
mjolk hade faststallts till 63 % av EU-priset. Dessa priser galler emellertid fritt garden. 
Ar 1995 uppgick den totala jordbruksbudgeten till 7 674 miljoner SKK (200 miljoner 
ecu) av vilket 53 % gick till direkta utbetalningar till mindre gynnade omraden och 
mjolkkvalitetsbidrag. Bidragen till insatsvaror uppgick till 18 % av jordbruksbudgeten 
medan marknadsregleringar inklusive exportbidrag uppgick till 8,5 %. Allmanna tjanster 
(utbildning) utgjorde 3 % av den totala jordbruksbudgeten och annat stod (vissa 
skattelattnader) 9 %. Totalsumman fdr stodbetalningar utgjorde 1995 ungefar 16 % av 
vardet av jordbruksproduktionen {48 miljarder SKK). 
Skattesystemet reformerades 1993 och flera nya skattelagar infordes for att passa 
jordbrukssektoms sardrag och ma.let om anpassning till EU-systemet. Ett brett spektrum 
av skattelattnader och formanssystem beviljades jordbrnket. 
Genom genomfdrandet av avtalet som slots i Uruguayrundan omvandlades de varierande 
avgiftema liksom de icke tullbaserade hindren (kompensationsavgifter) till fasta tullar. 
Slovakien har antagit Uruguayrundans ataganden for statligt stod, marknadstilltrade och 
exportstod. (1 651 miljoner SKK, dvs. 38 miljoner ecu till ar 2000). 
80 
Nar det galler bestammelsema om formanshandel i Europaavtalet har vissa kvoter inte 
fyllts, huvudsakligen pa grund av otillracklig saluforing och marknadsforing, men ocksa 
beroende pa otillracklig tillgang pa vissa av dessa produkter. 
Slovakien ar ocksa medlem av CEFT A (Centraleuropeiska frihandelsavtalet) som syftar 
till att ytterligare liberalisera handeln med jordbruksprodukter. Beroende pa att andra 
partner i CEFTA i sina GATT-ataganden ar bundna till hogre skyddsnivaer an Slovakien, 
far liberaliseringen ett fdrmanligt resultat for Slovakiens export av jordbruksprodukter. 
Slovakien ar i Hird med att infdra den lagstiftning som anges i vitboken. 
Slovakien har en institutionell infrastruktur med jordbruksministeriet som centralt organ 
for nationell administration av jordbruket. 36 regionala mark-och informationsorgan 
representerar statsfdrvaltningen i distrikten. Dessutom finns ett antal "fonder" som 
administrerar vissa aspekter av jordbrukspolitiken. Slovakiska jordbruks- och 
livsmedelskammaren, som ar en icke-statlig, offentlig och fristaende institution, 
samarbetar med ministeriet nar det galler att faststalla politiken for jordbruket. 
81 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Efter fem ars uppehall i investeringarna finns det ett stort behov av maskinfomyelse. PA 
medellang sikt forvantas Slovakien producera allt storre overskott for export av 
spannmAI, oljefro, socker, griskott och fjaderfa. 
Trots att Slovakien har gjort framsteg nar det galler att anta ny lagstiftning och strukturer 
som ar anpassade till EU, kvarstar stora skillnader mellan Slovakiens och EU:s politik pa 
jordbruksomradet. 
Genom att genomfora jordbruksprogrammet fran 1993 har Slovakiens regering varit 
ganska framgangsrik i att uppfylla malen att garantera ekonomisk stabilitet och stodja 
jordbruket. Oversynen av det nuvarat)de programmet, som planeras till 1998, forvantas 
inte andra de nuvarande ramarna i nagon hogre grad. 
Andringar i vissa system for organisation av marknaden ar dock nodvandiga for att fa 
sektom att battre overensstamma med vad som galler i EU. Import-och exportordningar 
maste anpassas for att stamma med unionens. De import- och exportlicenser som 
tillampas for narvarande maste upphora att tillampas. Vissa bidrag till insatsvaror (t. ex. 
inkop av godningsmedel, framtagande av nya sorter) ges ocksa, vilka verkar vara 
oforenliga med gemenskapens regelverk. 
De huvudsakliga marknadsinstnunent som anvands inom EG anvands inte i Slovakien. 
Detta inkluderar nyckelinstrument som mjolkkvoter, systemet for jordbruksgrodor 
(basareal, kompensationsbetalning) och vissa program for landsbygds- och 
strukturutveckling. 
Forvaltning och kontroll av dessa atgarder kommer att krava relativt sofistikerade 
administrativa system, inbegripet lampliga markregister och system for identifiering och 
registrering av boskap. 
Slovakiens administrativa kapacitet maste utvecklas ytterligare inom dessa omraden om 
dessa atgarder skall tillampas i Slovakien. Producentorganisationer och 
grossistmarknader maste upprattas inom frukt-och gronsakssektom. 
Det ar svart att forutse hur stodprisema inom jordbruket kommer att utvecklas i Slovakien 
under perioden fore en anslutning. Detta kommer att hero pa ett antal faktorer, daribland 
landets ekonomi, laget pa exportmarknadema och hur nivaema pa prisstodet utvecklas 
inom unionen. 
I allmanhet lider livsmedelsindustrin fortfarande av overkapacitet och behover 
modemiseras. 
Nar det galler landsbygdspolitik ar samordningen av finansiellt stod till program for 
landsbygdsutveckling for narvarande otillracklig mellan organen inom olika sektorer och 
pa horisontell och regional niva. 
82 
Forhandlingar pagar for att losa de problem som uppstatt vid tillam.pningen av 
handelsbestammelsema i Europaavtalet. 
Slovakien gor framsteg nar det galler att infora de bestammelser som anges i vitboken. PA 
det veterinara och fytosanitara omradet haller Slovakien pa att rorhandla fram ett avtal 
med Europeiska kommissionen om likvardighet. Forhandlingarna narmar sig sitt slut. 
Nar det galler vinsektom ar de nuvarande reglema om klassificering av enskilda 
vindruvssorter och hur de skall odlas baserad pa en lag fran 1964. Det bar antagits en lag 
om vinodling som ar tillnarmad EG-lagstiftningen. Den kommer att krava andringar i 
strukturen och i systemen for registrering, och kontroll. Den innebar ocksa att 
kontrollorganen maste forstarkas vad betraffar personal och utrustning. Slovakien ar 
medlem av OIV (Organisation intemationale de la· vigne et du vin). 
Nar det galler saluforingskrav planeras en reviderad livsmedelskodex trada i kraft under 
1997. Slovakiens tekniska standarder maste anpassas och bor aven omfatta fytosanitara 
aspekter. 
Inom frukt-och gronsakssektom forefaller det inte finnas nagon kontroll vid inforsel till 
Slovakien (granser, hamnar, flygplatser) sasom kravs enligt EG:s lagstiftning. Det skulle 
behova inrattas kontrollorgan vid gransstationema. 
Pa veterinaromrAdet har tillnarmning till och genomforande av gemenskapens regelverk 
delvis gjorts. Ytterligare insatser behovs for att anta och genomfora de nya 
grundbestammelsema pa veterinar- och avelsomradet. 
Tidsplanen for att godkanna och genomfora sekundarlagstiftningen inom olika sektorer 
varierar fran 1997 till Ar 2000. 
Traditionellt sett har Slovakien haft en valordnad infrastruktur for veterinar kontroll och 
inspektion, bade vid gransema och inom landet, under jordbruksministeriet. 
Pa grund av vissa administrativa andringar i strukturema pa veterinaromrAdet och pa 
regional niva kan det uppsta svarigheter nar det galler att genomfora och genomdriva den 
nya lagstiftningen. I tillnarmningsprocessen kommer det att kravas ytterligare anpassning 
nar det galler HACCP (Hazard Analysis Critical Control Point) och egentillsyn, kontroll­
och overvakningsprogram, bekampning av sjukdomar (sarskilt klassisk svinpest), 
kontrollatgarder inom den inre marknaden (skyddsatgarder, licenssystemet, 
veterinarkontroller, tillaggsgarantier, regionalisering), importsystem (godkanda tredje 
lander, godkanda anlaggningar) och systemen for identifiering och registrering av djur 
(sarskilt sma privata bruksenheter). lnrattningama och yrkeskunskapen vid 
granskontrollstationema och veterinarlaboratoriema behover forbattras. Datasystemen, 
systemen for identifiering och registrering av djur och systemen for utsmaltning behover 
likasa forbattras. I allmanhet borde genomforandet av gemenskapens regelverk kunna 
uppnas till stor del pa medellang sikt. 
83 t 
Nar det galler utsade och forokningsmaterial samt vaxtskydd ar harmoniseringen med 
EG:s lagstiftning langt kommen och nya lagar ar under forberedelse. Strukturema for att 
genomfora lagstiftningen pa ett fullgott satt m!ste starkas. 
Framsteg gors nar det galler att tillnanna lagstiftningen pa omradena foder, 
vaxtskyddsprodukter och resthalter av bekampningsmedel. Det kommer rent allmant och 
i samband med strukturema for genomforande av lagstiftningen att behovas ett storre 
infonnationsutbyte mellan kommissionen och de slovakiska myndighetema. 
Slutsats 
Ytterligare anpassning av lagstiftningen till gemenskapens regelverk kravs fortfarande 
aven om stora framsteg har gjorts nar det galler att vidta de atgarder som namns i 
vitboken. 
Sarskilda anstrangningar behovs nar det galler att 
genomfdra och genomdriva de veterinara och fytosanitara kraven och forbattra 
anlaggningama sa att de uppfyller EG:s normer; detta galler i synnerhet inspektions- och 
kontrollatgardema for att skydda EU :s yttre granser, 
fdrbattra de administrativa strukturema fdr att garantera att det finns nodvandig 
kapacitet for att genomfdra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens 
instrument, 
ytterligare omstrukturera jordbru.kets livsmedelsindustri sa att dess 
konkurrenskraft fdrbattras. 
Om sadana framsteg gors horde en anslutning pa medellang sikt inte innebara nagra stora 
problem i fraga om att tillampa den gemensamma jordbrukspolitiken pa ett lampligt satt. 
Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar en gemensam organisation av marknadema, 
strukturpolitik, avtal med tredje lander, forvaltning och bevarande av fiskeresursema samt 
vetenskaplig forskning till stod for dessa verksamheter. 
I Europaavtalet finns bestammelser om handel med fiskeriprodukter med Europeiska 
gemenskapen. Vitboken innehaller inga atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakien bedriver endast fiske i ime vatten och sektorn ar inte sarskilt viktig for <less 
ekonomi. 1995 lAg produktionen pa 6 015 ton. I Slovakien finns hara 25 statliga och 
privata producenter. 
84 
Som handelspartner till gemenskapen svarar Slovakien for 0,01 % av EG:s totala import 
av fiskeriprodukter ( oberoende av ursprung) och 0,40 % av importen fran 
ansokarlandema. Vad betraffar EG:s export gar 0,32 % av den totala exporten av 
fiskeriprodukter till Slovakien medan landets del av exporten till ansokarlandema utgor 
3,8 % (siffroma avser vardet pa exporten). 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Siffroma for Slovakiens produktion och utrikeshandel ar laga jamfort med motsvarande 
EG-siffror och torde darfor inte fa nagon storre inverkan pa gemenskapen som helhet. Det 
kommer att bli nodvandigt for Slovakien att garantera efterlevnad av EG:s bestammelser i 
halso-, hygien-och miljofragor. 
Slutsats 
Fiskesektom utgor inte nagot problem vid en anslutning. 
Energi 
Bland EU:s viktigaste energipolitiska mal, enligt kommissionens vitbok "Energipolitik 
inom Europeiska unionen", marks framj andet av konkurrenskraft, tryggad 
energiforsorjning samt miljoskydd. De viktigaste delarna i EG:s energilagstiftning utgors 
av bestammelser i fordragen och sekundarratten, i synnerhet inom omradena konkurrens 
och statligt stod, den intema energimarknaden (inbegripet direktiven betraffande elstrom, 
oppen prissattning, transitering av gas och elstrom, tillstand tor prospektering efter samt 
undersokning och utvinning av kolvaten, beredskapsatgarder, inbegripet aliggandct att 
lagga upp beredskapslager o.s.v.), karnenergi samt effektiv energianvandning och 
miljobestammelser. Utvecklingen av det transeuropeiska energinatet och stod till FoU 
inom energiomradet ar andra viktiga omraden inom energipolitiken. Den utveckling som 
for narvarande pagar omfattar Iiberalisering av gassektom, lagstiftning rorande effektiv 
energianvandning samt fordons- och oljeprogrammet. 
Inom karnenergiomradet har gemenskapens regelverk utvecklats patagligt fran det 
ursprungliga Euratomfordraget till en ram av rattsliga och politiska styrmedel, daribland 
intemationella avtal. I denna ram ingar for narvarande halso-och sakerhetsfragor 
(inbegripet stralskydd), reaktorsakerhet, hantering av radioaktivt avfall, investeringar 
(inbegripet Euratoms finansiella styrmedel), forskningsframjande, den gemensamma 
karnenergimarknaden, leveranser, sakerhetskontroll och intemationella forbindelser. 
Europaavtalet omfattar samarbete for att utveckla en stegvis integration av de europeiska 
energimarknadema, och innehaller bestammelser om stod inom narliggande 
politikomraden. I vitboken om forberedandet av landema i Central- och Osteuropa for 
den inre energimarknaden betonas det att de viktigaste direktiven om den inre marknaden 
maste tillampas till fullo tillsammans med EG-lagstiftningen om konkurrens. Betraffande 
karnenergisektom beror vitboken forsorjning med, sakerhetskontroller och leveranser av 
karnmaterial. 
85 
( 
Oversikt 
Slovakien ar i hog grad beroende av energikallor utanfor landet och tacker mer an 80 % 
av sitt energibehov genom import, framforallt av olja, gas och karnbransle fran Ryssland. 
De begransade inhemska resursema (brunkol och lignit av lag kvalitet) skapar stora 
miljoproblem och bryts med stod av statliga interventioner. Den nuvarande 
produktionsnivan (3,7 miljoner ton) ar avsedd att besta atminstone fram till ar 2005. 
Den slovakiska energisektom ar tva till tre ganger mindre effektiv an genomsnittet i EU. 
Det beror pa den tillgangsorienterade politik som tillampades tidigare, pa laga priser och 
inriktningen pa tung industri. 
Slovakien ar ett strategiskt transitland for gas fran Ryssland, bade for EU och regionalt, 
och <less transit-och lagringskapacitet haller pa att utokas. Dess elnat ar sedan oktober 
1995 pa fdrsok synkront anslutna till <let vasteuropeiska natet UCPTE. 
Slovakien har ett karnkraftverk i Jaslovske Bohunice som bestar av tva reaktorer av typen 
VVER 440-230 (forsta generationen) och tva av typen VVER 440-213 (andra 
generationen), vilka tillsammans star for nastan halften av elproduktionen. Efter ett 
program som genomfordes pa kort sikt for forbattring av aggregat l och 2 uppgraderas 
dessa ytterligare for tillfallet (1996-1997), vilket hor oka sakerhetsnivan i riktning mot 
EG:s sakerhetsnormer. Det var slutligen nodvandigt att stanga den tidiga prototypreaktom 
Al i fdrtid 1977 och den haller for narvarande pa att Higgas ned. Det brans le den har 
forbrukat skickats till Ryssland. I Mochovce ar tva reaktorer av typen VVER 440-213 
under uppbyggnad, med visst deltagande av foretag fran vast. Reaktorema bor ha tagits i 
drift inom de narmaste tva aren. Det finns planer pa att under det forsta decenniet nasta 
sekel anlagga ytterligare tva aggregat av samma typ vid denna anlaggning. Nar 
uppgraderingsprogrammet ar slutfort bedoms det att karnkraftverkets sakerhet kommer 
att ligga nara de sakerhetsmal som ar allmant accepterade inom EU. Det forekommer 
ingen brytning av uran eller tillverkning av karnbransle. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Malen for Slovakiens energipolitik ligger i linje med de mal som EU har stallt upp och 
omfattar infdrande av okad konkurrens; tryggad fdrsorjning, miljoskydd och effektiv 
energianvandning. 
Den rattsliga ramen for konkurrens inom energisektom motsvarar annu inte va.d som 
krtivs for att direktiven om den inre energimarknaden i kombination med tillampningen 
av EG-lagstiftningen om konkurrens skall uppfyllas. Tillampningen av den slovakiska 
lagen fran 1994 mot monopol erbjuder inte tillrackliga garantier for konkurrens inom 
sektom i enlighet med EG:s regelverk, trots att man har lyckats skapa forutsattningar for 
att bolagisera de delar av kraftbolaget som producerar och distribuerar strommen. Darfdr 
ar <let nodvandigt att skynda pa antagandet och det framtida genomforandet av 
energibeslutet. 
86 
Sektom karaktariseras av statligt dominerade monopol, trots att olje-och kolsektorn 
haller pa att liberaliseras och privatiseras. 1 lag 192/95 utesluts av strategiska ska.I vissa 
verksamheter inom el-och gassektorn, liksom transport av olja -i pipelines, fran 
privatisering. 
Energiprisema, sarskilt gas-, el-och vannekostnadema for hushall, korssubventioneras 
och tacker inte kostnadema. Regeringen forvantas inom kort besluta om en politik for att 
till ar 2002 ratta till dessa skevheter. 
Slovakien har borjat utarbeta lagstiftning kring katastrofberedskap, inbegripet 
uppbyggande av lager av olja. For narvarande uppfyller landet inte aliggandet att ha ett 
beredskapslager for nittio dagars oljeforbrukning (lagren uppskattas innehalla 40--45 
dagars konsumtion) och pa grund av de stora investeringar som kravs ar <let inte 
realistiskt att forvanta att Slovakien pa kort sikt kan na dettamal. 
Gruvsektorn maste oundvikligen omstruktureras. Detta kommer att leda till sociala och 
regionala problem, som maste losas. Statliga ingrepp bor bedomas utifran EG:s regler for 
statligt stod. 
Slovakien har borjat utarbeta bade en EG-anpassad lagstiftning for effektiv 
energianvandning ( exempelvis markning av hushallsapparater och miniminormer for 
effektiv energianvandning) och miljonormer ( exempelvis for branslekvalitet), men det 
finns mer kvar att gora. Antagandet av en lag om energisparande kommer att bidra till en 
framtida fdrenlighet med EG:s regelverk om effektiv energianvandning. Det bor 
understrykas att modemiseringen av det nationella raffinaderiet for att uppfylla EG:s 
normer kommer att krava betydande investeringar och att raffinaderiet maste konkurrera 
pa en mattad europeisk marknad. 
I en regeringsresolution har det lagts ett forslag om att karnbransleforsorjningen skall 
diversifieras fran och med 1999. En anslutning av Slovakien tip EU skulle oka unionens 
beroende av ryskt uran och ryska anrikningsanlaggningar. Planen att i framtiden 
diversifiera forsorjningskalloma skulle dock vara i linje med den gemensamma 
forsorjningsstrategin for kammaterial, vilken syftar till sakerhet genom diversifiering av 
kallor; en strategi som skulle komma att galla for de leveranskontrakt som sluts efter en 
anslutning. 
Anvant bransle fran Bohunice skickades fram till 1986 tillbaka till Sovjetunionen men 
har sedan dess lagrats i bassanger vid kamkraftverket. Allt anvant bransle fran reaktor Al 
kommer att skickas tillbaka till Ryssland. fore 1999 inom ramen for det tidigare avtalet 
mellan Tjeckoslovakien och Sovjetunionen. Mojligheten att oka befintliga bassangers 
lagringskapacitet utreds for narvarande. Langre mellanlagring och olika alternativ for 
slutfdrvaring av anvant bransle utreds ocksa. Tillstand haller pa att utfiirdas for fdrvaring 
av lag-och medelaktivt avfall i Mochorve. 
Yid en anslutning kommer Slovakien att behova efterleva bestammelserna i 
Euratomfdrdraget, i synnerhet bestammelsema om kamamneforsorjning, den 
87 
gemensamma marknaden for karnamne, sakerhetskontroller, halsa och sakerhet samt 
intemationella avtal. Landet ar part till alla relevanta intemationella overenskommelser 
pa dessa omraden. Eftersom Slovakien ocksa har ett heltackande avtal om 
sakerhetskontroll med Intemationella atomenergiorganet (IAEA) vantas inga storre 
svarigheter vid tillampningen av gemenskapslagstiftningen pa de omraden som namns 
ovan. Kamsakerhetsproblemet maste dock losas och realistiska program faststallas och 
genomforas. Detta kan vid behov aven innebara permanent stangning av kamreaktorer. 
Sakerhetsmyndighetens oberoende bor stodjas. 
Slutsats 
Slovakien behaver intensifiera sina anstrangningar for kunna uppfylla den storsta delen 
av EG:s lagstiftning i energifragor under de narmaste aren. I synnerhet maste foljande 
fragor fdljas noggrant: anpassning av monopol (inbegripet import-och exportfragor), 
tilltrade till nat, energiprissattning, beredskap (inbegripet obligatoriska oljelager), statliga 
ingrepp i sektom for fasta branslen samt utveckling av effektiv energianvandning och 
kvalitetsnormer for bransle. 
Slovakien vantas inte fa nagra storre svarigheter med att uppfylla bestammelsema i 
Euratom. Kamsakerheten kraver fortsatt sarskild uppmarksamhet.' Sakerhetsnormer bor 
hanteras pa lampligt satt och realistiska program snabbt genomfdras. Langsiktiga 
losningar av avfallsproblemet behover egen uppmarksamhet. 
Transport 
Gemenskapens transportpolitik bestar · av handlingsprogram och initiativ inom tre 
grundlaggande omraden: 
• Attforbattra kvaliteten genom att utveckla integrerade och konkurrenskraftiga 
transportsystem som ar baserade pa avancerad teknik som ocksa bidrar till att miljo­
och sakerhetsmal uppnas. 
• Att starka den inre marknaden for att framja effektivitet, valfrihet och anvandarvanliga 
transporttjanster samtidigt som goda arbetsforhallanden tryggas. 
• Att bygga ut forbindelsema utat genom att forbattra transportforbindelsema mellan EU 
och tredje land och framja EU-aktorers tilltrade till andra transportmarknader (Den 
gemensamma transportpolitiken -Handlingsprogram 1995-2000). 
Europaavtalet innehaller bestammelser om att lagstiftningen skall tillnarmas 
gemenskapens lagstiftning och om samarbete for att omstrukturera och modemisera 
transportema, for att gora det lattare att fa tilltrade till transportmarknaden, for att 
underlatta transitering och for att uppratta driftsstandarder som ar jamfdrbara m~d dem 
som galler inom gemenskapen. Vitboken ar inriktad pa atgarder som behovs for att 
transportsektom skall uppfylla den inre marknadens villkor, inklusive sadana aspekter 
som konkurrens, harmoniserad lagstiftning samt standarder. 
88 
Oversikt 
Slovakiens infrastruktur for transport ar starkt ost-vastriktad, vilket till stor del beror pa 
landets speciella topografi, men ocksa pa de nara anslutningarna till Tjeckien som 
byggdes upp nar Tjeckoslovakien existerade. Bergen i de norra delama av centrala 
Slovakien delar landet i tva dominerande ekonomiska omraden (Bratislava i vaster och 
Kosice i oster) och utgor ett naturligt hinder for transport i nord-sydlig riktning. Detta har 
stor betydelse for den relativa kostnaden for infrastrukturen. Gransovergangarna till 
angransande lander ar fa och kraver omfattande modemisering. Slovakiens regering antog 
en ambitios plan avseende motorvagsbygge i februari 1996 for att paskynda Slovakiens 
integrering i de transeuropeiska transportkorridorer som kombinerar olika transportsatt. 
Tre av dessa korridorer korsar Slovakiens territorium. 
Fordelningen pa olika transportsatt visar en klar tillbakagang vad galler jarnvagar och 
inre vattenvagar med en parallell utveckling av de kollektiva persontransportema pa vag. 
PersonbHsagarna okar snabbt i antal och personbilar anvands i allt storre utstrackning. 
Trots detta fdrblir jarnvagen det transportsatt som de fiesta valjer. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Vad galler forverkligandet av den inre marknaden har Slovakien kornmit relativt langt i 
fraga om overtagandet av gemenskapens regelverk. Den slovakiska sektorn for 
intemationella transporter tillampar redan till stor del regler som liknar unionens, sarskilt 
vad betraffar sjofart, trafik pa inre vattenvagar och kombinerade transporter. Vad galler 
luftfarten forbereds ny lagstiftning for civilflyget, vilken till stor del overensstammer med 
gemenskapsreglema. Sarskild uppmarksamhet maste emellertid agnas at en forstarkning 
av sakerhetsnormema. Nar det galler jamvagarna maste man under de narmaste aren 
bevaka den slovakiska lagstiftningens bestammelser om tilltrade till jarnvagsnatet och 
separering i bokforingen mellan fdrvaltning och utnyttjande och att gemenskapens 
regelverk tillampas pa ett effektivt satt vad galler allman trafikplikt samt standardisering 
av redovisningssystemen. Godstransporter pa vag foljer i huvudsak 
gemenskapsbestammelsema nar det galler internationell trafik, men den inhemska sektom 
tycks ge anledning till tvivel. Detta omrade maste bevakas och far sarskild betydelse i 
samband med en framtida union utan inre granser, eftersom cabotage for godstransporter 
pa vag kommer att vara helt fritt. Problem finns ocksa nar det galler tilltrade till 
marknaden, sakerhetskontroller, tekniska standarder och skattelagstiftningen. 
Betraffande persontransporter pa vag respekteras antagligen gemenskapsratten, men den 
nuvarande strukturen, som inte har andrats sedan 1989 och som endast innefattar 
offentliga foretag, kan komma att orsaka framtida svarigheter. 
De slovakiska myndighetema har satt upp som ett mal att bygga upp ett integrerat och 
konkurrenskraftigt transportsystem. De tva storsta svarighetema pa detta omrMe blir 
troligen att uppna en acceptabel sakerhetsniva for transportema och att utnyttja 
transportsystemet optimalt. De framsteg som Slovakien gjort vad betraffar sakerheten ar 
relativt tillfredsstallande. Daremot verkar malet att skapa ett sammanhallet 
89 
transportsystem svarare att uppna. Det ar troligt att man i Slovakien kommer att fa se en 
bestaende tendens till okning av vagtrafiken och det kommer sannolikt att bli nodvandigt 
att gora insatser for anvandning av jarnvagama och de inre vattenvagama, nagot som man 
redan forsoker genomfora. 
Nar det galler att forbattra forbindelsema med unionens medlemsstater och med 
grannlandema har Slovakien hittills inte utnyttjat intemationella investeringar for att 
utveckla infrastrukturen. Slovakien planerar dock att investera cirka 2 miljarder ecu ur sin 
egen budget mellan 1995 och 1999 i transportinfrastrnktur som utnyttjas for intemationell 
trafik, huvudsakligen de Europatackande transportkorridorema. Detta belopp motsvarar 
ungefar 2,8 % av BNI, vilket forefaller vara tillrackligt. En minskning av den summan av 
tvingande budgetskal skulle emellertid kunna skapa problem. 
Slutsats 
Slovakien har gjort anstrangningar vad galler overtagandet av gemenskapens regelverk pa 
transportomradet. Klara framsteg behover dock goras pa omradet godstransporter pa vag 
( sarskilt i fraga om marknadstilltrade och sakerhetsbestammelser och 
skattebestammelser), och vad galler jarnvagssektorn dar genomforandet av gemenskapens 
regelverk behover bevakas. Det ar endast pa villkor att laget forbattras inom dessa tva 
sektorer som transportsektom kan undga att skapa stora svarigheter vad galler 
overtagandet av regelverket i fraga om den inre marknaden. 
Man bor ocksa bevaka att de forutsattningar som kravs for att lagga grunden till det 
framtida transeuropeiska transportnatet, utvidgat till nya lander, skapas. Detta kraver 
sarskild uppmarksamhet eftersom det bergiga Slovakien har hogre kostnader for 
uppbyggandet av infrastrukturen. Detta ger Slovakien en nackdel i jamforelse med 
grannlander dar de europeiska transportnaten lattare kan byggas ut. Dessutom bor de 
slovakiska fdrvaltningsstrukturema pa alla nivaer, inklusive kontrollorgan t.ex. for 
sakerheten, snabbt forstarkas pa ett enhetligt satt sa att landets utveckling inte forsvaras. 
Sma ocb medelstora foretag 
EU:s foretagspolitik syftar till att skapa ett gynnsamt klimat for sma och medelstora 
fdretag inom EU, att fdrbattra deras konkurrenskraft och att uppmuntra dem till 
verksamhet pa europeisk och intemationell niva. Politiken kannetecknas av en hog grad 
av subsidiaritet. Gemenskapens kompletterande funktion faststalls och omsatts i 
praktiken genom ett flerarigt program for sma och medelstora foretag i EU. Detta 
program ger den rattsliga grunden samt budgetunderlaget for gemenskapens sarskilda 
politiska insatser for sma och medelstora foretag. Regelverket har hittills varit begransat 
till rekommendationer for specifika omraden, men aven lagstiftning inom andra sektorer 
paverkar sma och medelstora foretag (t.ex. konkurrens, miljo och bolagsratt). 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att utveckla och starka sma och 
medelstora fdretag, sarskilt inom den privata sektom, bl.a. genom tillhandahallande av 
90 
·; 
,! 
l 
I . information och radgivning i fragor som ror lagstiftning, administration och beskattning. 
Vitboken innehaller inga specifika atgarder. 
Oversikt 
Okningen sedan 1989 av de sma och medelstora fdretagens antal och betydelse ar 
imponerande. Antalet har okat till 300 000 under 1995 och star nu for 35 % av 
industrisektoms bruttoproduktion. Inom bland annat byggsektom, vagtransport- och 
distributionssektom ar denna andel mycket hogre (ungefar 80 %). I fraga om 
sysselsattning har de sma och medelstora foretagen 425 000 anstallda och deras 
sammantagna andel motsvarar i grova tal 25 % av den totala mangden arbetstillfallen. 
Slovakien Jigger med 54 foretag per 1 000 invanare over EU~genomsnittet pa 41. 
Jamforande studier visar att Slovakien har upplevt regionens kraftigaste okning av antalet 
sma och medelstora foretag. 
En stor del av denna okning har drivits pa av privatiseringsprocessen, da 10 000 foretag 
auktionerades ut under 1992-93. De fiesta av dessa sma och medelstora foretag var 
snarare hantverks- och detaljhandelsforetag an juridiska personer. Mer an 80 % av 
sektom utgors av mycket sma foretag av egenforetagare. Tillvaxten efter pri vatisetingen 
hanger ocksa samman med foljdeffektema av manga stora foretags rationalisering. 
Tillvaxten bland sma och medelstora foretag har varit sarskilt markbar inom maskin-, 
tillverknings- (metallprodukter) och textilsektom. 
Den grundlaggande rattsliga ram som galler entrepenorskap i allmanhet ar ocksa 
tillamplig pa sma och medelstora foretag. Utover denna antog den slovakiska regeringen 
1995 en sarskild lag om stod till sma och medelstora foretag. De huvudsakliga 
stodformema bestar av lan, lanegarantier, aterbetalning av ranta, bidrag i enlighet med 
sarskilda forordningar, ekonomiskt stod som skall aterbetalas och subventioner. 
Foreskrifter for kooperativ finns i handelslagen, medan fdreskrifter for omsesidig 
forsakringsverksamhet och stiftelser finns i civilratten. En andring av skattelagen antogs 
1993, vilken tillat skattelattnader for vissa nystartade fdretag. 
I regeringens industripolitik prioriteras utvecklingen av sma och medelstora foretag. Den 
nationella byran for stod till sma och medelstora foretag inrattades i augusti 1993 for att 
uppmuntra dessa foretags utveckling och tillvaxt, samt for att samordna alla 
stodaktiviteter (radgivande och ekonomiska) till foretagen. Det finns ocksa tolv regionala 
centra for radgivning och information, liksom flera andra stodstrukturer, till exempel 
innovationscentra for foretag och olika icke-statliga organisationer. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Pa omradet· for utveckling av sektom for sma och medelstora foretag har betydande 
framsteg gjorts, och Slovakien har visat stor beslutsamhet att utveckla och starka dessa 
foretag, liksom samarbetet me11an EU och Slovakien pa detta omrade, enligt vad som 
foreskrivs i artikel 90 i Europaavtalet. Villkoren for en hallbar tillvaxt och utveckling av 
de sma och medelstora foretagen ar i stort sett faststallda. Det finns emellertid utrymme 
91 
for ytterligare forbattringar. Lagstiftningen behover forenklas for att den skall bli mer 
anvandarvanlig for dessa foretag, den grundlaggande infrastrukturen behover forstarkas, 
skattemiljon forbattras, och de sma och medelstora foretagens finansieringsmojligheter 
och deras formaga att komma in pa nya marknader behover utvecklas. 
Barkraftigheten inom sektom fdr sma och medelstora foretag kan komma att minska pa 
medellang sikt pa grund av bristande tillgang pa nodvandigt investeringskapital. 
De insatser som pagar for att starka de sma och medelstora foretagen under tiden fram till 
anslutningen behover darfor fortsattas. 
Slutsats 
Inga sarskilda problem forutses for Slovakiens integration i denna sektor. 
3.5 Ekonomisk och social sammanhallning 
Sysselsattning och sociala fragor 
Gemenskapens socialpolitik har utvecklats med hjalp av en rad olika instrument sasom 
lagstiftning, Europeiska socialfonden samt riktade insatser pa sarskilda omraden, till 
exempel atgarder for battre folkhalsa, for att bekampa fattigdom och for att bista personer 
med funktionsnedsattning. Gemenskapens regelverk omfattar ha.Isa och sakerhet i arbetet, 
arbetsratt och arbetsvillkor, lika moj ligheter for kvinnor och man, samordning av social 
trygghet for migrerande arbetstagare samt tobaksprodukter. Sociallagstiftningen i 
Europeiska unionen kannetecknas av att det i denna faststalls minimikrav. Dartill 
kommer att den sociala dialogen pa europeisk niva finns med i fordraget (artikel 118b) 
och att det i protokollet om socialpolitik hanvisas till samrad med arbetsmarknadens 
parter och till atgarder for att underlatta den sociala dialogen. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om att lagstiftningen skall tillnarmas 
gemenskapens lagstiftning, om samarbete for att hoja niva.n pa ha.Isa och sakerhet i 
arbetet, om arbetsmarknadspolitik och om modernisering av systemet for social trygghet. 
A vtalet innehaller aven bestammelser om att arbetstagare som ar medborgare i en 
medlemsstat och lagligen anstalld i Slovakien skall behandlas utan diskriminering pa 
grund av nationalitet nar det galler arbetsfdrhallanden. Vitboken innehaller atgarder for 
en tillnarmning pa alla omraden i gemenskapens regelverk. 
Oversikt 
I Slovakien har reformarbetet med den sociala dialo~en, vilket inleddes i f.d. 
Tjeckoslovakien, gatt langsammare efter 1993. Det ar viktigt att regeringen genom det 
kommande reformarbetet far okad respekt for den politiska frihet arbetsmarknadens 
parter skall ha. Den organisation pa arbetsgivarsidan som har flest medlemmar, de 
92 
slovakiska arbetsgivarorganisationemas sammanslutning, ar medlem av Europeiska 
gemenskapemas industriunion (UNICE) och av intemationella arbetsgivarorganisationen. 
Den slovakiska fackliga samorganisationen, som ar den organisation som har flest 
medlemmar, ar medlem av Europeiska fackliga samorganisationen (EFS). 
Den registrarade arbetslosheten har pa senare ar hallit sig pa en relativt hog niva. 1996 lag 
den enligt ILO:s matmetoder pa 10,9 %. De regionala skillnadema ar avsevarda, med en 
sarskilt hog arbetsloshet i landets sodra och sydostra regioner. Antalet langtidsarbetslosa 
har okat betydligt och arbetslosheten bland unga ar hog och visar inga tecken pa att 
minska. 
Ett system av regionala och lokala arbetsformedlingar har inrattats for att 
arbetsmarknadspolitiken skall genomfciras. Slovakien har infort atgarder som skall gora 
arbetsmarknaden mer flexibel, och denna process maste fortsatta for att landet skall 
integreras i EU, i <less arbetsmarknads- och sysselsattningspolitik. 
I Slovakien ar malet med social tzygghet att denna skall uppratta ett tredelat system 
bestaende av socialforsakring, statligt socialstod och socialhjalp. Sedan 
arbetsloshetsformanema infordes 1991 har andelen registrerad arbetsloshet okat markant, 
men andelen formanstagare har minskat kraftigt. Uppbordsf6rfarandet ger upphov till 
betydande administrativa problem, bland annat svarigheter vid uppbord av bidrag fran 
arbetsgivare och egenforetagare. I manga fall rader det brist pa information om vilka 
formaner som finns och vilka som ar berattigade till dem. De sociala utgiftema uppgar till 
omkring 30 % av den offentliga sektoms totala finanser och till omkring 14 % av BNP. 
Pensionema ar den storsta utgiftskallan. Det kravs fortlopande anstrangningar for att se 
till att det sociala skyddsnatet forbattras. 
Inom halsovarden i Slovakien maste betydande forbattringar astadkommas. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Lagstiftningen i Slovakien om balsa och sakerhet haller pa att andras, vilket galler bade 
inriktning och sarskilda bestammelser. Nya f6rslag som tar hansyn till EU:s direktiv om 
arbetstagares halsa och sakerhet haller pa att utarbetas. Ytterligare initiativ till lagstiftning 
behovs for art det skall kunna garanteras att EU:s regelverk :foljs fullt ut. De slovakiska 
inspektionsrutinema ar inte forenliga med ILO-konvention nr 81. Slovakien har dock for 
avsikt att inratta oberoende inspektionsrutiner med lampliga kontrollmetoder, vilka skall 
starnma overens med ILO-reglerna. 
Slovakiens arbetsratt ar ganska langtgaende vad galler fragor som skydd mot kollektiva 
fristallningar, langsta tillatna arbetstid och tillrackliga raster, minimilangd pa den betalda 
arliga semestem och ratt att sluta kollektivavtal. Diverse forandringar ar emellertid 
nodvandiga for att uppna fullstandig overensstammelse med EG-regler nar det galler 
skydd for anstallda i handelse av arbetsgivares insolvens. De befintliga reglema om 
information och samrad med anstallda enligt vad som kravs i ett antal EU-direktiv bor 
93 
utvecklas ytterligare. Slovakien har planer pa att infora en ny arbetslag for att garantera 
overensstammelse med EU :s krav. 
Vad galler lika mojligheter tacks de grundlaggande bestammelserna i EG:s lag om icke­
diskriminering mellan kvinnor och man av den slovakiska lagstiftningen. 
Vad galler ratten till fri rorlighet for arbetstagare verkar det inte finnas nagot som hindrar 
Slovakien fran att kunna genomfdra bestammelserna i gemenskapens regelverk pa detta 
omrade. Infdrandet av ratten till fri rarlighet kommer emellertid att krava fdrandringar i 
nationell lagstiftning, sarskilt i fraga om tilltrade till arbetsmarknaden och ickc­
diskriminerande behandling pa grund av nationalitet. 
Nar det galler den sociala tryggheten for mi~erande arbetstagare kommer inte 
anslutningen att innebara nagra starre problem, aven om ett antal tekniska anpassningar 
kommer att bli nadvandiga. Viktigare ar forvaltningarnas formaga att tillampa de 
detaljerade samordningsregler som kravs for att genomfora dessa uppgifter, men 
ytterligare forberedelser och utbildning behavs innan dessa samordningsregler kan 
tillampas. 
Angaende de bada EG-direktiven om tobaksfragor har Slovakien nyligen fattat beslut om 
en lag som skulle uppfylla EU:s krav pa varningstexter pa cigarettfdrpackningar. Det 
finns uppenbarligen ingen lagstiftning som motsvarar det andra tobaksdirektivet, som 
infer en maximigrans for den mangd tjara som far finnas i cigaretter. 
Slutsats 
Sedan 1993 har Slovakien kommit ett antal betydande steg vidare med forberedelserna 
infdr sitt framtida EU-medlemskap. De sociala reformerna behaver dock utvecklas 
ytterligare, och den sociala dialogen och halsosystemet behaver fdrbattras. Slovakien 
behaver gara faktiska framsteg vad galler arbetstagares balsa och sakerhet samt 
arbetsratten for att garantera enhetlighet med EU:s normer. Anstrangningarna for ett 
effektivt genomfdrande av regelverket behaver fortsatta. Om Slovakien fullfoljer sina 
viktiga anstrangningar, bade vad galler antagande och tillampning av EG:s regelverk, bor 
det vara mojligt att pa medellang sikt a.ta sig de forpliktelser som ett EU-medlemskap 
innebar. 
Regionalpolitik och sammanhallning 
I enlighet med avdelning XIV i fordraget stodjer gemenskapen okad sammanhallning, 
huvudsakligen genom strukturfonderna. Slovakien maste infdra dessa instrument pa ett 
effektivt satt, samtidigt som landet respekterar de principer, mal och tillvagagangssatt 
som kommer att foreligga vid dess anslutning. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete pa omradena for regional 
utveckling och fysisk planering, sarskilt genom utbyte av information mellan lokala, 
94 
~···. 
regionala och nationella myndigheter och utbytesarrangemang for statstjansteman och 
sakkunniga. Vitboken innehaller inga sarskilda bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakiens BNP per capita lag 1995 pa cirka 41 % av EU-genomsnittet. Markbara 
regionala skillnader finns. Av de 38 distrikt som fanns innan den nya regionala 
forvaltningsstrukturen inrattades i juli 1996, genererades over 50 % av Slovakiens BNP i 
de fyra distrikten Bratislava, Kosice, Tmava och Banka Bystrica. Bratis!ava bidrog ensam 
med 32 % av landets totala BNP. Mer an 62 % av Slovakiens totala investeringar gick till 
dessa fyra distrikt. 
Arbetsloshetssiffroma visar likasa att det ar i de storsta stadema (Bratislava och Kosice) 
och i det starkt industrialiserade omradet nara tjeckiska gransen i nordvast som man 
finner distrikt dar arbetslosheten inte langre okar, altemativt haller pa att minska. 
Regionema med den hogsta arbetslosheten aterfinns i landets sodra och ostra delar. For 
att illustrera detta bor noteras att medan Bratislava har en registrerad arbetsloshet pa 
4,6 % ar motsvarande siffra for det mest drabbade omradet (Rimaska Sobota) i sydost 
26%. 
I avsikt att skapa en regional forvaltningsniva antogs i juli 1996 en lag om "Slovakiens 
territoriella och administrativa uppdelning". Genom denna upprattas Atta regioner och 79 
distrikt. En andra lag som antogs samtidigt ror den nya strukturen med lokala 
statsforvaltningar, inford till foljd av forandringarna i den regionala strukturen. 
Hittills har Slovakien genomfort sina regionala utvecklingsinitiativ genom en politik 
uppdelad pa sektorer, vilken grundar sig pa "principema for ekonomisk politik". Nagon 
rattslig grund for en regional utvecklingspolitik existerar i sanning inte i det nuvarande 
skedet. Trots detta haller ett utkast till lag om regional utveckling pa att utarbetas, vilken 
skulle kunna utgora en ny rattslig ram for en framtida regionalpolitik. 
Slovakiens regionalpolitik bar en institutionell struktur som kannetecknas av regeringens 
dominerande stallning. Regeringen fattar ocksa det avgorande beslutet om initiativen till 
regional utveckling. Det kontor' som tagger upp strategin for utveckling av samhalle, 
vetenskap och teknik, ett statligt organ, sakerstaller att dessa initiativ genomfors pa ett 
riktigt satt och ar med nar de utarbetas. Kontoret har dock framst en radgivande roll. 
Distriktsforvaltningens uppgifter ar begransade till genomforande av statliga projekt. 
Valdigt fa av Slovakiens ekonomiska styrmedel ar tillgangliga for regionala 
utvecklingsinitiativ. Det gar emellertid annu inte att faststalla hur mycket som investeras i 
utveckling och som darmed skulle kunna utgora nationella medel vid samfinansieringen 
av EG:s strukturpolitik. I nulaget kan Slovakiens fonn~ga till samfinansiering darfdr inte 
bedomas med tillracklig tillforlitlighet. 
95 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
De slovakiska regionala utvecklingsinitiativen genomfors genom en politik uppdelad pa 
sektorer och samordnas pa central niva av garanten for regionalpolitiken (strategikontoret 
som nfunns ovan). De finansiella medel som finns tillgangliga for Slovakiens 
regionalpolitiska instrument ar begransade. 
Dessutom finns nagra allvarliga brister i ramverket for genomforande och organisation av 
regionalpolitiken. Beslutsfattandet inom det regionalpolitiska omradet ar alltfor 
centraliserat; alla viktigare beslut fattas direkt av regeringen. Det ar nodvandigt att de 
ministeriella ansvarsomradena fortydligas och att samordningen mellan ministeriema 
forbattras, sa att beslutsfattandet blir effektivare pa det regionalpolitiska omradet. 
Sarskild uppmarksamhet bor ges at att starka Slovakiens formaga att planlagga, forvalta, 
utvardera och kontrollera gemenskapsfinansieringen. 
Slovakien ar uppenbarligen i behov av en lamplig rattslig grund som faststaller de 
principer, mal och tillvagagangssatt som skall styra initiativen for regional utveckling. 
Slutsats 
Slovakien forfogar endast over begransade delar av en integrerad utvecklingspolitik som 
skul1e kunna garantera forenlighet med de regler som styr EG:s strukturpolitik. En 
overgripande differentierad politik, inriktad pa regionala skillnader, bor inforas. Det ar 
dessutom tydligt att Slovakiens administrativa formaga att fdrvalta integrerade regionala 
utvecklingsprogram behover forbattras. Betydande reformer som omfattar upprattande av 
lampliga administrati.va rutiner och budgetforfaranden behover alltsa genomfdras innan 
Slovakien kan tillampa gemenskapens regler och pa ett effektivt satt kanalisera de medel 
som utgar fran EG:s strukturpolitik. 
3.6 Miljo och livskvalitet 
M.i.llii 
Gemenskapens miljopolitik, som utgar fran fordraget, syftar till att framja ekologisk 
hallbarhet. Detta skall uppnas genom integration av miljoskydd i olika omraden av EU:s 
politik, forebyggande atgarder, tilHimpning av principen om att fororenaren betalar, 
bekampning av miljoforstorelse vid kallan samt delat ansvar. Gemenskapens regelverk 
omfattar cirka 200 rattsakter inom ett vitt omrade som bland annat beror fororening av 
vatten och luft, hantering av avfall och kemikalier, bioteknik, stralskydd och naturskydd. 
Medlemsstatema skall sakerstalla att en miljokonsekvensbedomning genomfors innan 
utvecklingstillstand utfiirdas for vissa offentliga och privata projekt. 
96 
I Europaavtalet faststalls att principen om hallbar utveckling skall laggas till grund for 
Slovakiens utvecklingspolitik, och att miljoaspekterna skall integreras till fullo. I avtalet 
faststalls vidare att miljon skall prioriteras i samband med bilateralt samarbete och 
tillnarmning av lagstiftningen till gemenskapsratten. 
Vitboken behandlar endast en liten del av gemenskapens regelverk inom miljoomradet, 
namligen den produktrelaterade lagstiftningen, som har direkt att gora med fri rorlighet 
for varor. 
Oversikt 
Slovakiens miljoproblem ar fortfarande allvarliga, trots de senaste arens fdrbattring. De 
storsta problemen ar fdroreningen av yt-och grundvatten, avfallshantering och lokal 
luftkvalitet. 
Miljokvaliteten har forbattrats avsevart, till stor del tack vare omstruktureringen av den 
tunga industrin. Sarskilt har /uftfdroreningarna fran den tunga industrin minskat betydligt 
sedan 1989, och de svarast drabbade omradena ar nu begransade till de storre 
industriomradena (Bratislava, Kosice, Banka Bystrica). Vattensektom har betydande 
problem, sarskilt pa grund av att en lag andel av hushallen ar anslutna till 
avloppssystemen samt pa grund av de till stor del okontrollerade utslappen fran industrin. 
Forbattringar har gjorts nar det galler miljofarligt och kommunalt av/all, men problemen 
ar anda stora och behandlingen/lagringen otillracklig. Nya kallor till fororening, som 
trafik och lattare produktion har okat och maste atgardas. Slovakien fdrfogar over 
omraden med vardefull natur, som skulle vara en stor tillgang for miljon i en utvidgad 
umon. 
Slovakien har inlett en omfattande reformering av sin miljolagstiftning. En ramlag for 
miljon (1992), en strategi for nationell miljopolitik (1993) och ett handlingsprogram 
( 1996) har antagits. Malen och principema i dessa inriktas mot hallbar utveckling, 
fdrebyggande atgarder, atgarder vid kallan, principen om att fdrorenaren betalar osv. 
Principen om att miljofragoma skall inlemmas i ailllan politik finns i 1994 ars lag om 
bedomning av miljopaverkan. Detar dock nodvandigt att infdra integrerade atgarder for 
att fdrebygga och begransa fdroreningar samt vidare ramlagstiftning liksom lampliga 
fdrordningar avseende tidsplanering av lagamas ikrafttradande. Befintliga organ och 
strukturer maste starkas, deras ansvarsomrade maste definieras och deras verksamhet 
maste omorienteras for att pa ett battre satt omfatta vaxande kallor till fdrorening. 
Slovakiens utgifter ror investeringar i miljon som procent av BNP har varit betydande 
under de senaste flren. 
Bedomning av nuUlget och framtidsutsikterna 
A vsevarda anstrangningar har gjorts for att uppratta en miljolagstiftning som ar fdrenlig 
med gemenskapens lagar. Pa grundval av en strategi for genomfdrandet av vitboken, bar 
97 
framsteg gjorts genom att ett antal av vitbokens atgarder har antagits, sasom lagstiftning 
om blyhalten i bensin sarnt avfallshantering. Anpassningen av andra atgarder i sarnband 
med steg I -till exempel stralskydd, kemiska amnen, riskkontroll nar det galler befintliga 
amnen, miljokonsekvenser av det avsiktliga utslappandet av genetiskt forandrade 
organismer -planeras tidigast till ar 2000. Atgarder i samband med steg II planeras 
inforas tva eller tre ar senare. A ven inom andra omraden sker ett narmande till 
gemenskapens regelverk inom miljoornradet. Den nya luftkvalitetlagen, med sin 
omdefiniering av f6rva1tningskornpetens, ar i kraft sedan juli 1996. En ny vattenlag 
fdrbereds. 
Slovakien haller pa att utarbeta en detaljerad anslutningsstrategi nar det galler miljon som 
bor vara klar i slutet av 1997. Snabbt infdrlivande av ramdirektiven om luft, avfall och 
vatten, samt av direktivet om samordnade atgarder fdr att forebygga och begransa 
fororeningar (IPPC) bor prioriteras, liksom faststallandet av finansieringsstrategier fdr 
lagstiftningsatgarder inom vatten-, luft och avfallssektom som kraver storre investeringar. 
Nar det galler att effektivt genomfdra och genomdriva EG:s regelverk ar problemen 
avsevart storre. Den verkliga overensstammelsen med EG:s standarder ar svag nar det 
galler avfall, vatten (sarskilt i vissa industriomraden) och luft (fdr vissa regioner och 
kommuner). Fororenama blir inte effektivt overvakade och/eller atalade. Inkonsekvenser i 
lagstiftningen -sarskilt mellan ramlagstiftning och sekundar lagstiftning om 
genomforande -hammar effektiv overvakning av fororeningarna och genomdrivandet av 
lagen. Medan overvakningssystemet huvudsakligen ar fullgott, utgor databehandlingen 
ett problem som maste atgardas. Landets anslutningsstrategi fdr miljon bor inbegripa 
tidsplaner avseende genomfdrandet for att EU:s regelverk for miljon skall kunna 
uppfyllas. Denna tidsplan bor inledas med genomfdrandet av ramlagstiftningen och 
IPPC-direktivet som namns ovan. 
Centrala problem som for narvarande hindrar verklig overensstammelse med EU :s 
regelverk inbegriper ett inadekvat genomdrivande av standarder, otillrackliga finansiella 
resurser (sarskilt pa kommunal niva), svaga administrativa strukturer och brist pa 
tydlighet nar det galler ansvarsfordelningen mellan organ och olika ledningsnivaer samt 
otillracklig medvetenhet och otillrackligt deltagande hos allmanheten. 
Slutsats 
Om Slovakien haller fast vid sitt nuvarande lagstiftningsprogram bor EU :s regelverk 
kunna inforlivas pa medellang sikt. A andra sidan kommer verklig overensstammelse 
med en rad rattsakter som kraver stora investeringar under en langre tid, samt avsevarda 
fdrvaltningsinsatser (t.ex. hantering av avloppsvatten fran tatorter, dricksvatten, vissa 
aspekter av avfallshante1ings- och luftfdroreningslagstiftningen) dock endast att kunna 
uppnas pa lang eller mycket lang sikt. 
Konsumentskydd 
98 
Gemenskapens regelverk omfattar skydd av konsumentens ekonomiska intressen 
(inbegripet kontroll av vilseledande reklam, prismarkning, konsumentkredit, oskaliga 
avtalsvillkor, distansforsaljning, paketresor, fdrsaljning utanfor fasta affarslokaler och 
fast egendom pa tidsdelningsbasis, s.k. timeshare), allman produktsakerhet samt de mer 
specifika omradena kosmetika, benfurming pa textilier, leksaker. 
Europaavtalet innehaller bestarnmelser om att lagstiftningen skall tillnannas 
gemenskapens lagstiftning och om samarbete i syfte att uppna full overensstammelse 
mellan konsumentskydd i Slovakien och gemenskapen. Vitbokens fas 1 innehaller 
atgarder for att fcirbattra produktsakerheten, aven fcir kosmetika, textilier och leksaker, 
samt fcir att skydda konsumentens ekonomiska intressen. Dessa atgarder beror framst 
vilseledande reklam, konsumentkredit, oskaliga avtalsvillkor och prismarkning. Fas 2 
innehaller atgarder for paketresor, forsaljning utanfor fasta affarslokaler och fast egendom 
pa tidsdelningsbasis. EU-lagstiftning som nyligen antagits (distansforsaljning) eller som 
kommer att anta.s inom kort Gamforande reklam, prismarkning) kommer ocksa att behova 
beaktas. 
Oversikt 
Slovakiens lagstiftning om konsumentskydd bestar av en allman konswnentskyddslag 
som antogs 1992. Denna reglerar den offentliga forvaltningens ansvar pa omradet for 
konsumentskydd och anger konsumenters och konsumentskyddsorganisationers 
rattigheter. Finansministeriet bar ansvar for konsumentskydd och -politik medan 
handelsinspektionen inom ministeriet har ratt att genomfora och uppratthalla 
konsumentskyddslagen i samarbete med andra test-och kontrollmyndigheter. Radet for 
konsumentpolitik fungerar som ett radgivande organ till finansministern i fragor som ror 
konsumentpolitik och prioriteter, och har representanter fran alla relevanta statliga 
myndigheter och konsumentorganisationer, all relevant handel och industri. 
Konsumentorganisationema har juridisk ratt att arbeta med offentliga myndigheter, bade 
med att utveckla och overvaka konsumentpolitiken liksom med att forbattra 
administrationens effektivitet. 
Bedomning av nuliget och framtidsutsikterna 
Institutionellt fdrefaller Slovakien ha goda chanser att fortsatta genomforandet av EG:s 
normer och internationella normer for konsumentskydd. Relationerna mellan de icke­
statliga organisationerna och forvaltningen verkar vara konstruktiva. Slovakiens 
konsumentskyddslag ar mer al1man och inte Jika fullstandig som detaljreglema i EG­
direktiven om konsumentskydd enligt vad som anges i vitboken. Full overensstammelse 
med EG-direktiven har nastan uppnatts i fraga om allman produktsakerhet, delvis 
overensstammelse har uppnatts i fraga om prismarkning. En ny annonslag, som antogs 
1996, for denna del av konsumentlagen narmare EG:s bestammelser. 
Pa olika omraden sakerstaller de regler som tillampas i fraga om konsumentsakerhet ett 
battre konsumentskydd an vad som fdreskrivs i det europeiska direktivet. Separata utkast 
till fdrordningar om leksakers sakerhet och textilprodukters namn haller pa att utarbetas, 
99 
och lagstiftningen om konsumentkrediter och andringar av konsumentskyddslagen haller 
pa att formuleras. Fullstandig overensstammelse med atgardema i vitboken kommer 
enligt de slovakiska myndighetema att fdreligga fore ar 2000. 
Nar gemenskapens regelverk infdrs maste aven en stark och oberoende konsumentrorelse 
utvecklas, som stodjs av de offentliga myndighetema. 
Slutsats 
Trots att anstrangningar kravs fran Slovakiens sida for att lagstiftningsprogrammet skall 
genomfdras i linje med EG:s krav samt fdr fdrstarkning av fdrvaltningen och av 
konsumentorganisationema, ar det troligt att landet pa medellang sikt ar redo att anta 
gemenskapens regelverk nar det galler konsumentskydd. 
3. 7 Rattsliga och inrikes fragor 
Nuvarande forhallande 
Gemenskapens regelverk for samarbete i rattsliga och inrikes fragor (ibland fdrkortat 
RIF) kan framst hanfdras till rambestammelsema for samarbete i avdelning VI ( artikel K) 
i Fordraget om Europeiska unionen, den s.k. "tredje pelaren". Vissa bestammelser och 
andra lagstiftande atgarder inom den "fdrsta pelaren" (EG-fdrdraget) ar emellertid ocksa 
relevanta fdr detta samarbete. 
Europeiska unionens samarbete i rattsliga och inrikes fragor ror i fdrsta hand asylpolitik, 
kontroll av gemenskapens yttre granser, invandring, tull-och polissamarbete i kampen 
mot grov brottslighet, inklusive narkotikahandel, samt straffrattsligt och civilrattsligt 
samarbete. I EU-fdrdraget anges grundvalarna fdr samarbetet, sarskilt 
Europakonventionen om de manskliga rattighetema och de grundlaggande frihetema 
samt Genevekonventionen fran 1951 om flyktingars rattsliga stallning. Samarbetet. 
baseras ocksa implicit pa en rad andra intemationella konventioner, framfdr allt inom 
ramen for Europaradet, Forenta nationema och Haagkonferensen. Ur rattslig synpunkt 
skiljer sig atgardema inom den tredje pelaren fran d~m inom den fdrsta, eftersom de 
vidtas i form av konventioner, gemensamma atgarder, gemensamma standpunkter och 
resolutioner. Detta galler ocksa de nya utkast till rattsakter som ar under behandling. 
Radet har fattat beslut om flera EU-konventioner (inklusive Dub]inkonventionen fran 
1990, konventioner angaende utlamning och bedrageribekampning, samt 
Europolkonventionen), som nu vantar pa att ratificeras av medlemsstatemas parlament. 
Ytterligare ett antal konventioner, bland annat en om gemenskapens yttre granser, 
befinner sig pa olika stadier i radets fdrhandlingar. Samarbetet i rattsliga och inrikes 
fragor bedrivs i hog grad pa det praktiska planet, men omfattar ocksa utformning och 
effektivt genomfdrande av lagstiftning. 
Det nva fordraget 
100 
Nar det nya fordrag som blev resultatet av regeringskonferensens avslutande mote i 
Amsterdam trader i kraft kommer de nuvarande samarbetsramarna art vara overspelade 
inom flera av de ovan namnda omradena. 
I det nya rordraget befasts pa nytt malet att utveckla Europeiska unionen sasom ett 
omrade praglat av "frihet, sakerhet och rattvisa", och dessa fragor, bland annat fri 
rorlighet for personer, asyl och invandring, fors in inom ramen for gemenskapen. 
Nar det galler den fria rorligheten for personer faststalls sarskilt i det nya fordraget att 
reglema inom Schengenoverenskommelsema skall integreras i Europeiska unionen, och 
att alla kandidatlander maste godta dessa regler for art kunna bli medlemmar i unionen. 
Vad galler de omraden som stannar kvar inom ram.en for det tidigare samarbetet, sarskilt 
polisiara och straffrattsliga fragor, lagger det nya fordraget grunden for ert fordjupat 
samarbete. 
Eurooaavtalet och vitboken 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete i kampen mot narkotikamissbruk 
och tvattning av pengar. 
Vitboken beror inte uttryckligen fragor inom den tredje pelaren, men hanvisar daremot 
till vissa fragor inom den forsta pelaren som hor nara samman med detta samarbete, bland 
annat tvattning av pengar samt den fria rorligheten for personer. Dessutom hanvisas till 
Bryssel-och Romkonventionema. 
Oversikt 
Allmiinna forutsiittningar for samarbetet i riittsliga och inrikesfrdKor 
Slovakien blev medlem i Europaradet 1993, och har ratificerat de viktigaste avtalen som 
ror manskliga rattigheter. Landets forfattning innehaller bestammelser om domstolamas 
oberoende i enlighet med rattsstatsprincipen. 
Vissa framsteg har gjorts under reformen av institutionema kring rattsliga och inrikes 
fragor. Genom konstitutionen garanteras dataskydd; en ny lag om dataskydd som skall 
utfardas 1997 forvantas omfatta alla EU:s krav pa detta omrade. Slovakien har annu inte 
undertecknat konventionen om dataskydd fran 1990. (Se aven den separata delen om den 
inre marknaden.) 
Slovakien har anslutit sig till Genevekonventionen. I konstitutionen finns fdreskrifter om 
asyl, och lagstiftningen fran 1995 om flyktingar ar grundad pa EU :s praxis, och innehAller 
bestammelser om snabbare forfaranden liksom principen om "sakert tredje land". 
Genomrorandet av den nya lagen har nu kommit ganska langt, men flyktingarnas rattsliga 
skydd ar begransat och personalen pa migrationskontoret har bristande kunskaper om och 
101 
erfarenheter av de forhallanden som rader i tredje land. 300 ansokningar om asyl 
lamnades in under 1995. I Slovakien finns ocksa tillfalliga flyktingar fran fore detta 
Jugoslavien; de forsta atervande i mars 1996 i samarbete med UNHCR/IOM. 
Uppskattningsvis 400 ansokningar om asyl lamnades in under 1996. 
Invandring/griinskkontroll 
Ungefar 89 miljoner gransoverfarter gjordes under 1995. Av dessa visade sig ungefar 2 
000 stycken vara illegala. Slovakien tillampar i hog grad EU:s forteckning over tredje 
lander for vilka visum kravs, men avtal om visumfrihet finns fortfarande med 
Vitryssland, Ryssland, Cuba, Rumanien, Bulgarien och Ukraina (for det senare kravs 
inbjudningsbrev). I lagen fran 1995 om vistelse och gransoverfarter regleras vistelse, 
vis um och gransoverfarter. A vtal om atervandande har ingatts med Osterrike och med de 
andra grannlandema, Rumanien, Kroatien, Slovenien och Bulgarien. Slovakien haller for 
narvarande pa att forhandla fram sadana avtal med Benelux-landema och Tyskland. 
Gransforvaltningen haller for narvarande pa att modemiseras. 
Polissamarbete 
Organiserad brottslighet i Slovakien finns inom omradena narkotikasmuggling, 
manniskosmuggling och prostitution, utpressning samt smuggling av vapen, radioaktivt 
material, konst, stulna bilar och valuta. Vaid och utpressning tillhor de metoder som 
anvands. Sarskilda enheter och forfaranden har inrattats inom polisen och 
tullmyndighetema for att den organiserade brottsligheten (sarskilt inom droger och stulna 
bilar) skall hanteras mer effektivt. Slovakien har undertecknat konventioner om tvattning 
av pengar och i den nationella lagstiftningen ar sadan verksamhet kriminaliserad, men 
genomforandet av lagen hammas av for lite resurser och av institutionella restriktioner. 
(Se aven den separata delen om den inre marknaden.) Slovakien upplever inga intema 
terroristhot. Landet har undertecknat de huvudsakliga konventionema om terrorism och 
har antagit lampliga rattsliga och administrativa atgarder for att hantera terrorismen. 
Narkotika 
Slovakien ar transitland for droghandeln i norra Balkan. Betydande kvantiteter heroin har 
beslagtagits under senare Ar. Den inhemska efterfragan okar kraftigt. Slovakien har 
anslutit sig till de viktigaste intemationella konventionema om droger och forebereder ett 
utkast till lag om kontroll av drogmissbruk och spridning av prekursorer till narkotika. 
Den slovakiska polisen har en anti-drogenhet samt en drogenhet som hanger samman 
med tullen samt med kontaktpersoner i Prag, Wien och Budapest. 
Ratis/igt samarbete 
102 
Slovakien arbetar med att forbattra utbildningen av personalen och losa de institutionella 
problemen i domstolarna. Landet har ratificerat de grundlaggande konventionerna om 
kriminalitet (utom konventionen fran 1990 om tvattning av pengar-jfr. ovan). Slovakien 
ar part till ett antal av Haagkonventionema och har borjat utveckla sin formaga aven pa 
det civila omradet. 
Bed6mning av nulaget och framtidsutsikterna 
Det finns fortfarande nagra viktiga luckor att fylla i Slovakiens lagstiftning, men den 
storsta delen av lagstiftningen finns pa plats eller haller pa att forberedas. En viktig 
prioritet ar utvecklingen av effektiva institutioner fria fran korruption pa omrAdet for 
rattsliga och inrikes fragor. Viktiga fragor ar polisens tillforlitlighet och domstolarnas 
oberoende. Vissa framsteg har gjorts i fraga om bekampning av organiserad brottslighet, 
men mycket arbete kvarstar innan den effektivitet som onskas har utvecklats och kan 
uppratthallas. Migrations- och granskontrollsystemen maste starkas avsevart for att kunna 
hantera fortsatt tryck. 
Regeringen har vidtagit vissa atgarder for att forbereda institutionema och det rattsliga 
ramverket infor deltagandet i utvecklingen av de rattsliga och inrikes fragorna. Det finns 
en liten karna tjansteman med viss erfarenhet av samarbete med motpartema inom EU, 
men detta samarbete kommer att behova utvecklas avsevart under kommande ar. 
Slutsats 
Slovakien verkar ha den administrativa formaga och infrastruktur som kravs for att pa 
medellang sikt uppfylla gemenskapens regelverk ( det nuvarande och det framtida) pa 
omradet for rattsliga och inrikes fragor. Landet maste dock visa att det ar fast beslutet att 
genomfora de reformer som kravs, framfor allt vad galler utveckling av visumpolitiken 
gentemot statema i fore detta Sovjetunionen, gransforvaltning och migrationskontroll, 
utlamning och bekampning av organiserad brottslighet och korruption. 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska forbindelser 
Gemenskapens regelverk pa detta omrade bestar framst av gemenskapens multilaterala 
och bilaterala handelspolitiska Maganden och dess autonoma handelspolitiska 
sk yddsatgarder. 
103 
Europaavtalet innehaller pa flera omraden bestarnmelser enligt vilka partema skall folja 
WTO/GATT-principer eller andra relevanta intemationella fdrpliktelser. 
Vitboken innehaller inga bestammelser pa detta omrade. 
Oversikf 
Slovakien bar utvecklat en oppen handelsekonomi och ar medlem i 
Varldshandelsorganisationen (WTO). Slovakien maste vid en anslutning uppfylla 
forpliktelsema enligt de plurilaterala WTO-avtal till vilka gemenskapen ar part. 
Slovakien har for narvarande inga kvantitativa begransningar for textil-eller 
bekladnadsprodukter. Vid en anslutning skulle gemenskapens politik pa textilomradet 
utvidgas till att omfatta Slovakien. For att beakta Slovakiens anslutning skulle det bli 
nodvandigt att justera eventuella begransningar som gemenskapen fortfarande 
uppratthaller vid anslutningstidpunkten med en lamplig mangd. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Vid en anslutning maste Slovakien tillfunpa Gemensamma tulltaxan och de bestammelser 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken som ror utrikeshandeln. Den vagda 
genomsnittliga nivan, efter Uruguayrundan, pa tullama for mest gynnad nation vad galler 
industriprodukter ar 3,8 % for Slovakien och 3,6 % for gemenskapen. 
Slovakien bor i sina fdrbindelser med intemationella organisationer sakerstalla att dess 
agerande och ataganden star i overensstfunmelse med Europaavtalet och att landets 
framtida forpliktelser som medlem i gemenskapen fullgors pa ett enhetligt sa.tt. Med 
anledning av det intresse som Slovakien vid mitten av 1996 uttryckte for diskussioner 
med Ryssland om ett frihandelsavtal angav EU art ett sadant arrangemang bor vara 
fdrenligt med Europaavtalet och med Slovakiens framtida forpliktelser som medlem av 
EU. 
Yid en anslutning skulle Slovakien bli part till gemenskapens olika formansavtal. 
Formansavtal mellan Slovakien och tredje land maste i allmanhet sagas upp vid en 
anslutning. 
Nar det galler tjanstehandel och etableringsvillkor bor det vara mojligt att atgarda alla 
betydelsefulla fall av bristande overensstfunmelse mellan Slovakiens och gemenskapens 
Ataganden som kvarstar, avcn om viss yttcrligare liberalisering fran Slovakiens sida kan 
komma att kravas. 
Yid en anslutning skulle Slovakien vara tvunget att upphava nationell lagstiftning om 
handelspolitiska skyddsatgarder och i stallet tillfunpa EG:s lagstiftning. 
Erfarenhetema fran tidigare anslutningar har visat att en automatisk utvidgning av 
gallande antidumpningsatgarder till att omfatta nya medlemsstater kan fdranleda tredje 
104 
lander att ifragasatta detta fdrfarandes overensstammelse med relevanta WTO­
bestanunelser. Det har ocksa visat sig att anslutningar skapar mojligheter att kringga 
atgarder som antagits av gemenskapen inom ramen for de handelspolitiska 
skyddsatgardema. Detta sker genom att stora mangder av den produkt som omfattas av 
atgarder exporteras till den framtida medlemsstatens territorium fore anslutningen for att 
sedan vid anslutningen automatiskt overga till fri omsattning inom det utvidgade 
tullomradet. Dessa tva problem maste behandlas under tiden fore Slovakiens anslutning. 
Slovakien ar anslutet till tre av de fyra befintliga ordningarna for icke-spridning av 
massforstorelsevapen och har ansokt om att gamed i den fjarde. Slovakiens fdrteckning 
over varor och teknik med dubbelt anvandningsomrade paminner mycket om 
gemenskapens kontrollfdrteckning over varor med dubbelt anvandningsomrade. A ven 
vapenexporten kontrolleras. Det ar svart att bedoma i vilken utstrackning 
exportkontrollen verkligen genomdrivs, men det verkar inte som om Slovakien skulle fa 
nagra storre problem med att tillampa EG:s lagstiftning pa detta omrade. 
Slutsats 
Slovakien ligger val till for att kunna uppfylla gemenskapens krav pa detta omrade inom 
de narmaste aren. 
Utveckliogssamarbete 
Regelverket pa omradet for utvecklingssamarbete utgors framfdr allt av 
Lomekonventionen, som loper fram till borjan av ar 2000. 
V arken Europaavtalet ell er vitboken innehaller nagra bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakien har inga avtal om fdrmanshandel med A VS-landema. Under Allmanna 
preferenssystemet (GSP) beviljar emellertid Slovakien fdrmansbehandling i form av 
minskade tullar for ett antal A VS-lander och beviljar tullbefrielse fdr de A VS-lander som 
anses vara minst utvecklade. 
Slovakien har inte budgeterat nagot utvecklingsstod. 
Bediimning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Slovakien bor vid anslutningen tillampa sin fdrmanliga handelsordning pa AVS-landerna 
och tillsammans med de ovriga medlemsstatema delta i finansieringen av Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF), som tillhandahaller finansiellt stod i enlighet med 
Lomekonventionen. 
Tillampningen av Lomekonventionens handelsordning bor allmant sett inte innebara 
nagra svarigheter fdr Slovakien. 
105 
Normalt ansluter sig nya medlemsstater till Lomekonventionen genom ett protokoll 
samma dag som de ansluter sig till EU. 
Slutsats 
Slovakien har goda mojligheter att uppfylla EU:s krav pa detta omrade inom nagra ar. 
Tull 
Gemenskapens regelverk pa detta omrade utgors av gemenskapens tullkodex och dess 
tillampningsforeskrifter, Europeiska gemenskapens kombinerade nomenklatur, 
Gemensamma tulltaxan inklusive handelsformaner, tullkvoter och tillfalliga upphavanden 
av tullar samt annan tullrelaterad lagstiftning som inte omfattas av tullkodexen. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om upprattande av ett frihandelsomrade med 
gemenskapen och en gradvis avveckling av tullar pa ett stort antal olika produkter i 
enlighet med klara tidsplaner fran och med avtalets ikrafttradande. 
Vitboken innehaller under fas I atgarder for att konsolidera och rationalisera den frihandel 
som upprattats enligt Europaavtalet, inklusive lagstiftning som ar forenlig med 
tullkodexen, Kombinerade nomenklaturen och andra bestammelser. Fas II handlar om att 
gemenskapens lagstiftning skall antas i sin helhet for att medlemskap i tullunionen skall 
vara mojligt vid en anslutning. 
Oversikt 
Vid en anslutning skulle de slovakiska tullmyndighetema bli tvungna att pata sig alla de 
skyldigheter som foljer av kravet pa att landet skall skydda och kontrollera sin del av 
Europeiska unionens yttre grans. Forutom bestammelsema om indirekta skatter skulle de 
slovakiska tullmyndighetema ansvara for genomforandet av och uppratthallandet av 
respekten for den gemensamma handelspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, 
den gemensamma fiskeripolitiken och andra bestammelser vid gemenskapens yttre grans. 
Slovakiens formaga att till fullo tillampa gemenskapens regelverk forutsatter att landet 
har mojlighet att anta och genomfora gemenskapens lagstiftning, att nivan pa 
infrastrukturen och utrustningen ar godtagbar, sarskilt i fraga om datorisering och 
mojligheter att gora undersokningar, och att det inrattas en effektiv tullforvaltning med ett 
tillrackligt antal kunniga och motiverade tjansteman med en hog grad av integritet. 
Med hjalp av det tekniska bistand som tillhandahallits genom tullprogrammen har 
Slovakien astadkommit nastan total overensstammelse mellan sin egen tullagstiftning och 
gemenskapens tullkodex och · tillampningsforeskriftema till denna. Kraftiga forseningar 
forekommer dock i den tullrelaterade lagstiftning som inte omfattas av tullkodexen. 
Slovakien anpassar fortlopande sin nationella varunomenklatur till gemenskapens 
kombinerade nomenklatur. For narvarande haller landet pa att utarbeta en integrerad 
106 
tulltaxa som i hog grad kommer att underlatta jamforelsen av slovakiska tullsatser med 
Gemensamma tulltaxans tullsatser. Slovakien har aven ett system for bindande 
klassificeringsbesked som liknar gemenskapens system. 
Den 1 januari 1997 antog Slovakien det nya systemet for kumulering av ursprung mellan 
europeiska lander. 
Den 1 juli 1996 blev Slovakien avtalsslutande part till EG/EFTA-konventionen om ett 
gemensamt transiteringsforfarande och till konventionen om forenkling av formalitetema. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Slovakien maste anpassa sina nationella forfaranden till gemenskapens lagstiftning om 
suspensiva arrangemang och tullforfaranden med ekonomisk verkan. Vid tidpunkten for 
en anslutning skulle det kravas nagra tekniska overgangsbestammelser, sarskilt for 
forfaranden som inleds fore anslutningsdagen och avslutas efter den dagen. 
Slovakiens system med importdeposition ar en atgard som har samma verkan som 
kvantitativa begransningar. Detta system bor saledes avskaffas sa snart som mojligt. 
Det kommer att vara viktigt att se till att .de slovakiska tullmyndighetema pa ett lamp Ii gt 
satt kan delta i tullunionens respektive den inre marknadens olika datoriserade system for 
forvaltning av bestammelsema om tull och indirekta skatter, samt i de datoriserade 
systemen for omsesidigt administrativt bistand i fragor som ror tull, jordbruk och 
indirekta skatter. 
Vid en anslutning maste Slovakien avveckla tullkontrollema vid gransema mot 
medlemsstatema i Europeiska unionen och mot de andra lander som ansluter sig. Landet 
bor i sin strategiska planering beakta de medel som kan komma att behovas ror att 
forstarka granskontrollstationema vid gransema mot lander som inte ar medlemsstater i 
Europeiska unionen. 
Det kan mojligtvis uppsta problem till foljd av tullunionen mellan Slovakien och 
Tjeckien, ifall dessa tva lander inte skulle bli medlemsstater i gemenskapen samtidigt. 
Slutsats 
Slovakien gor avsevarda anstrangningar for att anpassa sin organisation och personal till 
de uppgifter som maste utforas av en modem tullforvaltning. 
107 
Om landet gor ytterligare anstrangningar, sarskilt i fraga om projektstyrning nar det galler 
datorisering, bor det vara i stand att under de narrnaste aren fullgora de skyldigheter som 
aligger en tullforvaltning i Europeiska unionen 
Den gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken 
Slovakien har sedan 1989 (Tjeckoslovakien fore 1993) omorienterat sin utrikes-och 
sakerhetspolitik i riktning mot europeisk och euroatlantisk integration. Slovakien har 
aktivt deltagit i dialogen inom ramen for unionens gemensamma utrikes- och 
sakerhetspolitik och har horsammat uppmaningar att understodja EU:s insatser i detta 
sammanhang. 
Slovakien ar medlem i FN, Organisationen for sakerhet och samarbete i Europa (OSSE), 
Europaradet och manga andra intemationella organisationer. Landet ar associerad partner 
i Vasteuropeiska unionen (VEU), deltar i Nordatlantiska samarbetsradet (NACC) och i 
Partnerskap for fred, samt har klargjort sin onskan att gamed i VEU och NATO sa snart 
som mojligt. Landet har sant trupper som deltagit i de NATO-Iedda freds-och 
stabiliseringsstyrkoma i Bosnien (IFOR och SFOR). Det ar ocksa med i ett antal 
regionala organisationer, daribland Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFT A) och 
Centraleuropeiska initiativet (CBI). 
Det finns inga territoriella tvister mellan Slovakien och nagon medlemsstat i unionen. 
Inte heller har Slovakien nagra territoriella tvister med associerade grannlander. Nagra 
meningsskiljaktigheter rader dock med Ungem vad galler tolkningen av det bilaterala 
avtalet mellan dem och tvisten med samma land over Gabcikovo-dammen lever kvar. 
Denna tvist har hanskjutits till Intemationella domstolen i Haag och bada parter har 
samtyckt till att respektera domen. Slovakien har undertecknat nya fordrag eller 
forhandlat om en fortsattning av befintliga fordrag med alla grannlander ( utom Osterrike) 
vad galler statsgranser. Nagra mindre fragor aterstar att Iosa med Tjeckien. Den 
slovakiska minoriteten i Tjeckien atnjuter alla grundlaggande rattigheter varfdr den inte 
utgor nagot problem. 
Forbindelsema ar goda mellan de bada nara fdrbundna statema Slovakien och Ryssland; i 
avtalet om militart samarbete faststalls exempelvis atagandet av den 26 augusti 1993 ( ett 
av de 70 avtalen mellan Slovakien och Ryssland) "att utan drojsmal fortsatta med samrad 
om nagon av de avtalsslutande partema ar orolig over nagot hot mot dess 
sakerhetsintressen''. 
Slovakien har en i stort sett ny medelstor utrikesfdrvaltning, som sku~le gora det mojligt 
for landet att delta som fullvardig medlem av unionen. Landet har 64 beskickningar 
utomlands med 556 anstallda i diplomatisk tjanst. 
Slovakien stodjer icke-spridning av karnvapen, biologiska och kemiska vapen och har 
undertecknat alla relevanta internationella overenskommelser om vapenkontroll. Som 
medlem i eller kandiderande medlem till alla de viktigaste existerande 
exportkontrollordningama utovar landet strikt kontroll vad galler teknik med dubbelt 
108 
anvandningsomrade. Det slovakiska rorsvaret, som star under demokratisk kontroll, haller 
pa att omorganiseras for att mota de modema kraven. Forsvarsindustrin, som kraftigt har 
gatt tillbaka under senare ar, star aven idag infor ett antal storre problem och haller ocksa 
pa att omorganiseras. 
Den slovakiska regeringen har bekraftat for kommissionen att den ar villig och har 
fdrmagan att delta fullt ut och aktivt i den gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken. 
Bedomningen av Slovakiens utrikes-och sakerhetspolitik till dags dato ger anledning att 
fdrvanta att landet som medlem skulle kunna uppfylla sina skyldigheter pa detta omrMe. 
3.9 Finansiella fragor 
Finansiell kontroll 
Genomfdrandet av gemenskapspolitiken, sarskilt for jordbruket och strukturfondema, 
kraver effektiva forvaltnings- och kontrollsystem :for offentliga utgifter, med 
bestammelser om bedrageribekampning. En tillnarmning av lagstiftningen behovs 
dessutom for att -tillata att systemet for egna medel infdrs, med tillfredsstallande 
bestammelser om redovisning. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete inom rev1s1on och finansiell 
kontroll, med tekniskt bistand fran gemenskapen om sa ar lampligt. Vitboken innehaller 
inga atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Slovakiens hogsta kontrollinstans (Highest Control Office, HCO) ar ett oberoende organ 
med ansvar for att fdlja upp hur offentliga budgetmedel och tillgangar forvaltas, samt 
handlaggningen av fragor om aganderatt, fordringar, m.m. HCO overlamnar arligen en 
rapport till parlamentet med resultaten av kontrollverksamheten samt ett yttrande over 
den nationella budgeten. Parlamentet kan ocksa ge HCO i uppdrag att utfora sarskilda 
utredningar. 
Den intema finansiella kontrollen av de olika organisationer som fdrvaltar den offentliga 
budgeten utfors av de centrala organ som ansvarar for respektive omrAde. 
Finansministeriet har ett sarskilt ansvar for fragor som ror den nationella budgeten, 
medan statliga myndigheter med ett lokalt ansvarsomrade kontrollerar den del av 
budgeten som ar avsatt for dem. 
109 
Det finns flera organ och institutioner i Slovakien som sysslar med bedrageribekampning, 
bl.a. det centrala tullverket. Pa nationell niva ansvarar den slovakiska generaltullstyrelsen 
for kontrollverksamheten, tillampningen av lagstiftning och intemationella konventioner, 
m.m. Pa lokal niva utfors kontrollema av de lokala tullkontoren. Det finns inget 
oberoende organ · for intern kontroll, utan dessa uppgifter skots av de olika 
kontrollansvariga enhetema sjalva. 
Bedragerier ar inte foremal for nagon specifik lagstiftning, utan omfattas i stallet av 
brottsbalken. Polisens avdelning for ekonomisk brottsligbet ar underordnad 
inrikesministeriet, ocb samordnar arbetet med sparning av skattebedragerier ocb olagliga 
finansiella transaktioner. Avdelningen ansvarar inte hara for att undersoka misstankta 
transaktioner inom skatte-och finansomradena, utan kan ocksa foresla andringar i den 
befintliga lagstiftningen i syfte att eff ektivisera bedrageribekampningen. 
Bedomning av nulaget ocb framtidsutsikterna 
De institutioner ocb den grundlaggande lagstiftning som kravs for en fungerande 
finansiell kontroll bar nu inrattats. Det ar dock svart att bedoma bur effektivt 
lagstiftningen tillampas. Det kravs ytterligare samarbete med de slovakiska 
myndighetema innan det gar att avgora om HCO och de andra kontrollorganen ar 
tillrackligt oberoende gentemot staten for att till fullo kunna utova sina kontrolluppgifter. 
Det befintliga finansiella systemet for jordbruksomradet bebover ocksa forbattras. Vidare 
berors sektom for finansiell kontroll av samma svarigbeter som den offentliga 
forvaltningen i allmanhet. 
Slutsats 
Det kravs omfattande insatser for att starka strukturema for finansiell kontroll och 
rev1s1on. 
Budgetkonsekvenser 
I meddelandet "Agenda 2000" anges den overgripande ekonomiska ram inom vilken 
budgetkonsekvensema av framtida utvidgningar i medellangt perspektiv bor rymmas, for 
att de foreslagna riktlinjema for gemenskapspolitiken skall kunna genomforas inom 
rimliga budgetramar. 
Det ar for narvarande svart, ocb fdrvisso for tidigt, att gora en exakt bedomning av 
budgetkonsekvensema av varje enskilt kandidatlands anslutning. Budgetkonsekvensema 
kommer i sjalva verket i stor utstrackning att bestammas av foljande faktorer: 
-Tidpunkten for varje lands anslutning. 
-Gemenskapspolitikens utveckling fram till den tidpunkten, i synnerhet besluten om den 
fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och nya riktlinjer for de 
strukturatgardema. 
110 
-V arje lands framsteg vad galler tillvaxt, konkurrenskraft och produktivitet samt fonnaga 
att .anta gemenskapens regelverk. 
-De overgangsatgarder som kan bli ett resultat av forhandlingama. 
Man kan idag endast ange storleksordningen for nagra budgetkategorier, och ge en allman 
uppskattning som illustration. 
Utgifter 
Om man antar att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfors efter 
kommissionens foreslagna riktlinjer, skulle Slovakiens anslutning ge upphov till endast 
marginellt hogre utgifter i forhallande till de sannolika utgiftema av de nuvarande femton 
medlemslandema, nar val landets reformer ar fullt genomforda vad avser atgarder for 
marknadsingrepp. 
Angaende strukturatgarder, uppgar gemenskapens nuvarande tilldelning till dess mindre 
valmaende medlemslander ti 11 ungefar 3-4 % av deras BNP. Efter en infasningsperiod, 
skulle tilldelningen till nya lander kunna narma sig samma niva, vilket skulle vara klart 
inom mottagarnas absorptionsformaga. 
Tillampningen av ovrig inre gemenskapspolitik i nyligen anslutna lander skulle innebara 
en ytterligare utgift som antagligen ar storre an deras relativa vikt i unionens BNI. For 
vissa av dessa politikomraden star tillaggskostnaden for genomforandet namligen ocksa 
delvis i proportion till den berorda befolkningen, den geografiska spridningen eller antalet 
medlemsstater med vilka samordningsatgarder och harmoniseringsatgarder pagar. Som 
exempel motsvarar Slovakiens BNI for tillfallet mindre an 0,2 % av unionens. 
I gengald bor inte Slovakiens anslutning medfora nagra betydande tillaggsutgifter for 
unionens extema atgarder. 
Slutligen maste man beakta att anslutningen av varje kandidatland kommer att betyda att 
landet inte langre har ratt till belopp fran gemenskapens budget inom ramen for de 
program som foregar anslutningen t.ex. Phare-programmet. 
Med hansyn till ovanstaende, kan utgiftema i samband med Slovakiens anslutning inom 
de tre namnda omradena, beraknas uppga till mellan 1,0 och 1,3 miljarder ecu arligen 
under 2005-2006 (i 1997 ars priser). 
Inkomster 
Vad galler BNI-medlen och mervardesskattemedlen sammanlagt -med hansyn tagen i 
det sista fallet till utjamningsreglema -bor de nyanslutna landemas andel av 
gemenskapsbudgetens finansiering, vid ett·antagande om en total tillampning av systemet 
for egna medel, vara nara deras andel av unionens BNI. I Slovakiens fall skulle detta 
111 
innebara mindre an 0,2%. Slovakiens andel i de traditionella egna medlen kommer att 
bero pa strukturen hos landets handelsfloden vid tidpunkten for anslutningen. 
For att sakerstalla faststallande, kontroll och tillhandahallande av traditionella egna medel 
i enlighet med gemenskapslagstiftningen kommer en anpassning av Slovakiens 
nuvarande tullsystem att bli nodvandig. For ovrigt kommer en korrekt berakning av BNI­
medlen att krava betydande forbattringar vad galler tillforlitlighet, homogenitet och 
fullstandighet hos de nationella rakenskapema. Dessa forbattringar av statistiken kommer 
ocksa att vara oundgangliga for att faststalla grunden for de egna medlen fran 
mervardesskatt, vilket ocksa kommer att krava en fullstandig anpassning av Slovakiens 
mervardesskattesystem till gemenskapsdirektiven. 
112 
4. Den off entliga forvaltningens formaga att tilHimpa gemenskapens 
regelverk 
Vid Europeiska radets mote i Madrid i december 1995 konstaterades att de central-och 
osteuropeiska kandidatlandemas integrering i EU staller sarskilda krav pa anpassning av 
dessa landers offentliga fdrvaltning. I detta kapitel analyseras den offentliga forvaltningen 
i Slovakien, inklusive relevanta delar av rattsvasendet, och dess fdrmaga att nu och i 
framtiden leva upp till de krav som stalls i en modem, demokratisk stat. Analysen ar 
sarskilt inriktad pa behovet att fdrvalta gemenskapens regelverk. 
4.1 Den offentliga forvaltningens organisation 
I kapitel 1 ges en beskrivning av Slovakiens konstitution och de offentliga institutionerna, 
inklusive de regionala och lokala myndigheterna, och deras befogenheter och uppgifter. 
Pa statlig. niva finns 15 ministerier och 10 andra centrala instanser som ar ansvariga infor 
regeringen. Inom regeringen finns ett sarskilt regeringskontor som verkar som 
samordnare och leds av premiarministem och tva bitradande premiarministrar. 
I artikel 73 i arbetslagstiftningen finns bestammelser om de offentliga tjanstemannens 
rattigheter. Det finns for narvarande ingen sarskild lagstiftning for den offentliga 
forvaltningen, men man haller pa att utarbeta en sadan och aven ett allmant regelverk for 
de offentliga tjanstemannen. 
Manga poster inom offentlig fdrvaltning pa nationell, regional och lokal niva samt olika 
hogre befattningar tillsatts, atminstone delvis, pa politisk grund. 
Ar 1995 var ungefiir 136 000 personer anstallda inom Slovakiens offentliga fdrvaltning. 
Lonenivan ar i stort sett jamforbar med den som rader inom den privata sektorn. 
I syfte att hoja den offentliga forvaltningens kvalitet har man inrattat ett institut for 
off entlig forvaltning under overinseende fran inrikesministeriet. 
Ansvaret for integration med Europa vilar hos regeringskontoret, dar en av de bitradande 
premiarministrarna svarar for den overgripande integrationspolitiken och den andra har 
ansvaret for regeringens lagstiftningsprogram. Det finns 133 tjansteman som sarskilt 
arbetar med europeisk integration och antagandet av gemenskapens regelverk. 
Rcgcringcn har angivit att man amnar torsUirka den del av den offontliga fdrvaltningcn 
som sysslar med europeisk integration genom att anstalla och utbilda ytterligare 
107 tjUnsteman. Man har for avsikt att uppriitta ctt curopciskt utbi1dningscentmm. (Sc 
liven det avsnitt i inlcdningcn som handlar om forbindelsema mellan Europeiska unionen 
och Slovakien). 
113 
4.2 Administrativ och rattslig kapacitet 
Tjeckoslovakien administrerades enligt ett planekonomiskt system under 
kommunisttiden. I det kommunistiska systemet forkastades iden om att den offentliga 
makten utovas under lagama, och rattsvasendet och forvaltningen var underkastade 
forverkligandet av partiets politik. Pa grund av detta blev bade forvaltningen och 
rattsvasendet sjalvt i allmanhetens ogon redskap for politisk kontroll. 
Sedan 1993 har betydande framsteg gj011s. Den forvaltningsstruktur man nu har ar 
jamforbar med EU-landemas. Forvaltningens och kontrollorganens uppgifter pa statlig 
niva ar nagorlunda val definierade. 
Systemet har en del starka sider. Exempelvis ar effektiviteten inom enskilda organ som 
Slovakiens kaminspektion, byran for naringsfrihet, statistikkontoret och den slovakiska 
centralbanken i allmanhet tillracklig. Det finns emellertid ocksa svaga punkter, sarskilt 
vad galler ett antal institutioners organisation, verksamhetsomrade, uppgifter och 
allmanna kunnande. Detta innebar tvivel pa deras f6rmaga att verkstalla ett 
lagstiftningsprogram fran utkast till genomf6rande och genomdrivande av lagstiftning. 
Genom den regionala omorganisation som nyligen f6retogs uppstod ett vakuum vad 
galler genomforande och genomdrivande, eftersom ansvarsomraden som tidigare lag pa 
statlig och lokal niva har overforts till regional niva. Detta har i synnerhet, men inte 
uteslutande, drabbat miJjoovervakningen. 
Det finns annu inte nagon fullgod rattslig grund for den offentliga forvaltningen, men den 
nya lagen bor innebara en vasentlig forbattring. A andra sidan finns det tor narvarande 
inte mycket som tyder pa att den offentliga forvaltningens politiska oberoende kommer 
att oka i praktiken. 
Det finns atskilliga problem rorande de personella resurserna inom Slovakiens 
f6rvaltning. Man lider inte av underbemanning, men det rader brist pa tillrackligt 
kompetent personal. Sprakkunskaperna ar undennaliga. Hittills har man inte utvecklat 
nagon heltackande strategi for utbildning och vidareutbildning av offentliga tjansteman. 
Den hoga personalomsattningen ar ett problem pa alla nivaer inom den offentliga 
fdrvaltningen. Nar det galler tjansteman pa hog niva blir detta sarskilt allvarligt, eftersom 
det rader brist pa personer som kan arbeta med upplaggning av politiken, styming och 
planlaggning samt juridiska fragor, vilket ar vasentliga omraden for arbetet med EU­
anslutningen. Problemet med personalomsattningen har forvarrats eftersom den offentliga 
forvaltningen ar sa politiserad. 
Allmanhetens fortroende for den offentliga forvaltningen ar la.gt, sarskilt pa regional niva 
och distriktsniva, dar befolkningen i hogre grad kommer i direktkontakt med 
tjanstemannen. Den breda allmanheten forefaller anse att tjanstemannen i stor 
utstrackning missbrukar sin befattning. Enligt en farsk rapport fran det nationella 
revisionskontoret pa.visas att ministeriema oft.a missbrukar allmanna medel. Man 
genomforde 105 kontroller och fann att lagen om allmanna uppdrag och an.nan tillamplig 
lagstiftning overtratts i 1 093 fall. Smaskalig korruption ar inte ovanlig. 
114 
Pa den offentliga forvaltningens samtliga nivaer och inom alla avdelningar finns det ett 
akut behov av att modemisera och vidga yrkeskunskapema, fdrstarka de etiska normema 
och beframja en gemensam kansla av att man verkar i allmanhetens tjanst. 
Sprakkunskapema maste forbattras avsevart for att underlatta kontaktema med de 
europeiska institutionema samt mojliggora snabbare och mer omedelbar tillgang till 
dokument rorande den europeiska integrationen. 
Regeringskontorets samordnande funktion har visat sig vara bristfallig, vilket resulterat i 
fdrseningar i utarbetandet av strategiska nyckeldokument i samband med programmet for 
tillnarmning av lagstiftningen och genomforandet av det programrnet. De reformer som 
planeras inom omradet EU-politik ar, definitionsmassigt, annu oprovade men borde i 
princip kunna vara till god hjalp vid hanteringen av dessa problem. 
Nyckelomraden for genomforandet av gemenskapens regelverk 
Enhetlig tillampning av EG-ratten: En korrekt tillampning av gemenskapens regelverk 
fdrutsatter att medlemsstatemas rattsvardande myndigheter har mojlighet att tillampa 
fdrdragets bestammelser om enhetlighet vid genomrorandet av gemenskapens regelverk 
och att de kan sakerstalla att den inre marknaden, och gemenskapspolitiken i allmanhet, 
fungerar pa avsett vis. En valutbildad domarkar av hog standard och med tillrackliga 
resurser till sitt forfogande ar nodvandig for att domstolarna skall kunna tillampa EG­
ratten, inklusive fragor om direkt effekt och mal som skall hanskjutas till Europeiska 
gemenskapemas domstol for forhandsavgorande i enlighet med artikel 177 i EG­
fdrdraget. 
Rattsvasendet i Slovakien uppvisar stora svagheter, i synnerhet i form av resursbrist och 
brist pa sakkunskap. Mot bakgrund av detta tvivlar kommissionen starkt pa att systemet 
kan sakerstalla att gemenskapens regelverk tillampas i praktiken. 
Den inre marknaden: En fdrutsattning for att Slovakien skall kunna sakerstalla en korrekt 
tillampning av gemenskapens regler om den inre marknaden, sarskilt fri rorlighet for 
varor och tjanster, ar att det finns hogt utvecklade och valfungerande myndigheter med 
uppgift att utfarda foreskrifter, standardisera, certifiera och overvaka genomforandet och 
att de ar kapabla att handla i full overensstammelse med EG:s regler. Dessa sporsmal 
analyseras i kapitel 3.1 ("De fyra frihetema"). 
Den slovakiska fdrvaltningens formaga att fdrverkliga den fria rorligheten for varor ar i 
stort sett tillfredsstallande. Vad galler genomforandet av lagstiftning for intellektuellt och 
industriellt agande ar dock kompetensen bristfallig inom patentkontoret och 
kultunninisteriets instans for upphovsmannaratt. Tullvasendet har inte visat sig kapabclt 
att bekampa piratkopiering. Vad galler den fria rorligheten for tjanster finns det en del 
ljuspunkter. Slovakiens centralbank ansvarar for bankinspektion ( <less 
overvakningsmyndighet har 52 anstallda for detta andamal) och har utfort sin uppgift val. 
Det forefaller dock rada underbemanning inom vissa omraden ( exempelvis finns det bara 
nio inspektorer som verkar direkt pa bankerna). Myndigheten for forsakringsinspektion 
har bristfallig formaga att overvaka branschen. 
115 
For att na upp till EG:s krav pa detta omrade kravs forbattrad utbildning inom ett antal 
specialomraden. Genomforandet och genomdrivandet av lagstiftning skulle underlattas 
om en oberoende vardepapperskommission inrattades. 
Konkuo:ens: Som namnts i kapitel 3.1 ("Konkurrens") kravs det, for att 
konkurrenslagstiftningen skall kunna genomdrivas, att overvakningsmyndigheter inrattas 
for att kontrollera bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan och statligt stod. 
Vidare kravs att rattssystemet, den offontliga forvaltningen och berorda ekonomiska 
aktorer har tillracklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Huvudmyndigheten i Slovakien ar antimonopolbyran som har 40 anstallda, vilket ar 
tillrackligt. Kunskapsnivan ar inte tillrackligt hog. For att kunna genomfora EU:s krav pa 
detta omrade kravs ytterligare investeringar i personalutveckling (i synnerhet utbildning 
rorande EG:s lagstiftning). Dessutom kravs att antimonopolbyrans befogenheter 
definieras samt att oppenheten och insynen okar. Sakkunskapen inom omradet for statliga 
stod behaver forbattras. 
Telekommunikation: For att kunna utfonna och genomfora gemenskapens talrika 
forordningar om avreglering ar det nodvandigt att det organ som ansvarar for reglema och 
politiken pa detta omrade ar helt fristaende fran operatorema. 
Telekommunikationsbyran och de regionala telekommunikationsbyraema ingar 
statsfdrvaltningen. Forvaltningen behover fdrstarkas. 
lndirekt beskattning: En effektiv tillampning av gemenskapens regelverk for indirekt 
beskattning fdrutsatter att det finns en forvaltning som kan genomfora EG:s lagstiftning 
om harmonisering av mervardesskatt och punktskatter under forhallanden dar 
skattekontrollema vid EU :s inre granser har avskaffats. Punktskattesystemet bygger pa 
skatteupplag, och skatten forfaller till betalning nar varoma konsumeras. Skattesatsen ar · 
den som galler i den medlemsstat dar sadan konsumtion sker. A11t detta staller stora krav 
pa den myndighet som handhar dessa fragor; den maste vara hogt utvecklad, kompetent, 
resursstark och ha hog grad av integritet. 
I Slovakien ar finansministeriet behorig myndighet inom detta omrade ( ett centralt 
ministerium, 6 regionala kontor och dessutom lokala skattekontor). Det totala antalet 
anstallda ar omkring 5 000. Pa grand av hog personalomsattning -vilket delvis beror pa 
att erfaren personal rekryteras av den privata sektom -ar det svart att bedoma de 
anstalldas kompetens. For att gemenskapens regelverk skall kunna tilHimpas effektivt 
inom detta omrade kommer det att bli nodvandigt att befasta och fdrbattra personalens 
kompetens over lag och i detta ingar utbildningsatgarder och hogre loner. 
Jordbruk: De krav som stalls pa forvaltningen pa jordbruksomradet ror framst 
veterinarmedicinsk och fytosanitar kontroll, skyddet av folkhalsan och fri rorlighet for 
jordbruksprodukter. Vidare maste formagan finnas att fdrvalta den gemensamma 
jordbrukspolitikens instrument och bestammelser. I detta ingar finansiell kontroll och 
116 
officiell statistik av hog standard. Dessa sporsmal behandlas i kapitel 3.4 ("Jordbruk") 
och, vad betraffar allmanna normer pa statistikomradet, i kapitel 3.3 ("Statistik"). 
Nar det galler den administrativa kapaciteten inom veterinarmedicinsk och fytosanitar 
kontroll har Slovakien av havd en val utbyggd infrastruktur for veterinara kontroller och 
inspektioner, saval vid gransema som inne i landet. Administrativa forandringar som har 
agt rum i veterinarstrukturen pa regional niva skulle dock kunna innebara svarigheter vid 
genomforandet och genomdrivandet. Kommissionen har for narvarande inga uppgifter 
om antalet anstallda vid livsmedels- och veterinarinspektionema. For att man skall kunna 
administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i allmanhet kravs vissa forandringar av 
den offentliga forvaltningens uppbyggnad. Centralt har jordbruksministeriet 280 
anstallda. 
For att EG:s krav skall kunna uppfyllas inom detta omrade kommer vissa forbattringar att 
kravas, trots att framsteg gjorts. 
Transporter: Att tillampa reglema om EG:s inre marknad och om konkurrens, utveckla 
infrastrukturen och genomfdra andra delar av gemenskapens regelverk pa 
transportomradet ar en utmaning for forvaltningen i nya medlemsstater. 
Den ansvariga myndigheten i Slovakien ar trallsportministeriet. Kommissionen bar for 
narvarande inga uppgifter om antaJet anstallda. Sedan man avskiljdes fran Tjeckien har 
Slovakien inte fdrmatt uppratta administrativa strukturer som ar Iampliga for att till fullo 
utfora de uppgifter som kravs. Detta ger anledning till sarskilda farhagor nar det galler 
mojligheten att genomfora sakerhetskontroller samt kontroll av standarder. 
Sysselsattning och sociala fragor: Ett viktigt administrativt krav enligt gemenskapens 
regelverk pa detta omrade ar tiJlracklig inspektionskapacitet, sarskilt nar det galler ha.Isa 
och sakerhet i arbetet. 
Yrkesinspektionen i Slovakien (omkring 180 anstallda) behover utoka personalstyrkan 
och sakkunskapen betydligt. 
Regionalpolitik och sammanhallning: De framsta krav som stalls pa forvaltningen pa 
detta omrade ar att det finns lampliga och effektiva administrativa organ pa regional niva. 
I synnerhet kravs en hog kompetensniva och integritet for att hantera gemenskapens 
fondmedel. 
I Slovakien ar byran for strategisk utveckling av samhalle, vetenskap och teknik dct 
stat I iga organ som ansvarar for att sakcrstal la det korrekta genom fdrandet av regionala 
initiativ, aven om man i huvudsak fyller en radgivande funktion. Kommissionen har for 
narvarande inga uppgifter om antalet anstallda. De operativa och organisatoriska 
atgardema for regionalpolitik i Slovakien ar undermaliga. Betraffande finansiell kontroll 
ar situationen annu inte tillfredsstallande (se nedan om "Finansiell kontroll"). For en 
effektiv tillampning av gemenskapens regelverk pa detta omrade kommer det att kravas 
117 
avsevarda anstrangningar for att uppratta andamalsenliga institutionella, administrativa 
och budgetmassiga strukturer. 
MiljQ: EG:s miljopolitik innebar att miljoskyddsfragorna skall beaktas inom alla EG:s 
politikomraden och detta gor att de krav som stalls pa forvaltningen kan bli mycket 
omfattande och galla manga organ som annars inte forknippas med miljofragor. 
Huvudansvaret ligger emellertid hos miljoministerierna och myndigheter som sorterar 
under dem. 
Miljoministeriet i Slovakien har 291 anstallda. Overvakningen utfors av landets miljobyra 
och av myndigheter inom denna sektor. Genomdrivandet utfors av miljoministeriet och 
av den statliga inspektionen. Dessa arrangemang ar arum inte tillrackliga eftersom 
befogenheterna inte har definierats entydigt. For en effektiv tillampning av gemenskapens 
regelverk pa detta omrade kommer det att kravas storre finansiella och personella 
resurser. 
Konsumentsk,,vdd: Pa detta omrade kraver en effektiv forvaltning av gemenskapens 
regelverk att det overgripande ansvaret Higgs pa ett sarskilt statligt organ som kan 
utarbeta, genomfora och uppratthalla efterlevnaden av konsumentpolitiken och 
konsumentskyddslagstiftningen. 
I Slovakien har regeringens avdelning for inhemsk handel och konsumentskydd givits full 
befogenhet att utarbeta och genomfora politiken for konsumentskydd~ Vad galler icke­
statliga konsumentorganisationer i Slovakien har redan e11 stark och fristaende 
konsumentrorelse utvecklats. Det finns fortfarande oklarheter kring den exakta 
omfattningen av och malen for konsumentpolitiken. Detta forklarar delvis svarigheterna 
att pa ett effektivt satt genomdriva konsumentlagstiftningen. Till andra orsaker som bor 
beaktas hor bristen pa sakkunnig personal, organisatoriska brister samt brist pa lyhordhet 
for konsumentfragor inom rattsvasendet. 
Rattsliga och inrikes fragor: Justitie-och inrikesministerierna har ansvaret for rattsliga 
och inrikes fragor. Myndighetema maste vara i stand att ta itu med fragor om asyl och 
invandring, gransovervakning, polissamarbete och rattsligt samarbete. Det finns ett 
overgripande behov av valutbildad personal i tillrackligt antal med hog grad av integritet. 
Justitie- och inrikesministerierna i Slovakien har tillrackliga personalresurser. 
Kapaciteten att behandla asyl-och invandringsfragor ar annu inte sakerstalld, eft~rsom 
personalen pa invandrarbyran saknar tillracklig erfarenhet. Systemen i samband med 
granshanteringen ar omodema och behaver forstarkas avsevart, men forbattringar ar 
planerade. Sarskilda polisstyrkor har inrattats for att bekampa organiserad brottslighet, 
men samarbetet med andra lander ar daligt utbyggt. Domstolsforvaltningen haller pa att 
refonneras, men samarbetet med andra lander bor forbattras. En effektiv tillampning av 
gemenskapens regelverk kommer att krava skarpningar av polisens ansvarsskyldighet, 
mer oberoende domstolar, och battre institutionsstruktur. 
118 
.Iwl: For att tillampa gemenskapens regelverk pa detta omrade kravs tillracklig 
infrastruktur och utrustning, bl.a. datorisering och resurser att foreta utredningar. Vidare 
maste en effektiv tullmyndighet skapas med ett tillrackligt antal kvalificerade och 
motiverade tjansteman med hog grad av integritet. 
Tullmyndigheten i Slovakien bar omkring 5 000 anstallda. Pa grund av den hoga 
personalomsattningen ar det svart att bedoma myndighetens effektivitet oc.h danned 
ocksa om antalet anstallda ar tillrackligt. For att gemenskapens regelverk skall kunna 
tillampas pa detta omrade kravs att erfaren och kvalificerad personal stannar kvar samt att 
tullforvaltningen datoriseras. 
Finansiell kontroll: For att skydda gemenskapens finansiella intressen kravs att enheter 
for bedrageribekampning inrattas, att specialistkompetens utvecklas genom utbildning 
( utredare, aklagare, domare) och att sarskilda samarbetsfonner fdrstarks. For att 
genomfdra gemenskapens politik, i synnerhet for jordbruket och strukturfondema, kravs 
effektiva forvaltnings- och kontrollsystem for offentliga utgifter och bestammelser om 
bedrageribekampning. Pa det administrativa planet ar det viktigt att klart skilja mellan 
extern och intern kontroll. Polisen och rattsvasendet maste ha fonnaga att handskas med 
komplicerad gransoverskridande ekonomisk brottslighet (inklusive bedragerier, 
korruption och tvattning av pengar) som kan berora gemenskapens finansiella intressen. 
Det viktigaste externa kontrollorganet i Slovakien ar den overordnade kontrollbyran, som 
har 250 anstallda. For att gemenskapens regelverk · skall kunna tillampas effektivt inom 
detta omrade kommer det att kravas att avsevarda anstrangningar gors for att forbattra de 
institutionella strukturerna. 
4.3 Allman bedomning 
F orutsatt att S lovakien genomfor heltackande och avsevart fdrbattrade 
refonnanstrangningar inom detta omrade kan man rakna med att de nodvandiga 
administrativa strukturema pa medellang sikt ar etablerade, sa att gemenskapens 
regelverk kan tillampas pa ett effektivt satt. 
V ad betraffar rattsvasendets fdnnaga att tillampa gemenskapens lagstiftning ar det svart 
att gora en slutlig bedomning i detta skede. 
119 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Slovakien lamnade in sin ansokan om anslutning till Europeiska unionen den 27 juni 
1995. Ansokan ar en del av <let historiska skeende som markerar slutet pa Europas 
delning. 
I enlighet med artikel O i Fordraget har kommissionen pa radets begaran utarbetat ett 
yttrande over Slovakiens ansokan om anslutning. 
Slovakiens fdrberedelse infor anslutningen har byggt bland annat pa Europaavtalet som 
tradde i kraft i februari 1995. Ett annat inslag av vasentlig betydelse for strategin infdr 
anslutningen ar genomforandet av vitboken om den inre marknaden fran maj 1995, vilket 
har skett i enlighet med ett program som regeringen faststallt. Regeringen har vidare 
upprattat de nationella samordningsstrukturer som behovs for att genomfora den 
europeiska integrationspolitiken. 
Ansokan om anslutning har utvarderats med ledning av de kriterier som faststalldes vid 
Europeiska radets mote i Kopenhamn i juni 1993. Enligt slutsatsema fran detta mote 
kan de kandidatlander i Ost-och Centraleuropa som sa onskar bli medlemmar i 
Europeiska unionen om de uppfyller foljande krav: 
-Kandidatlandet har uppnatt en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rattssakerhet, manskliga rattighet~r och respekt for och skydd av minoriteter. 
-Det finns en fungerande marknadsekonomi samt formaga att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen. 
-Landet kan pa.ta sig de skyldigheter som foljer med ett medlemskap och ansluta sig till 
malen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen. 
Bedomningen avseende dessa tre grupper av kriterier -politiska kriterier, ekonomiska 
kriterier och kriterier rorande formagan att tillagna sig gemenskapens regelverk -beror 
aven av bedomningen av forvaltningens och rattsvasendets formaga att genomfora 
demokratiska och marknadsekonomiska principer liksom deras formaga att i praktiken 
tillampa och uppratthalla respekten for gemenskapens regelverk. 
Den metod som foljts bestar i en mot framtiden syftande analys pa medellang sikt av 
laget i varje kandidatland med beaktande av framsteg som gjorts och de reformer som 
redan inletts. Betraffande de politiska villkoren har kommissionen i sin bedomning inte 
stannat vid en formell redogorelse for institutionerna, utan gjort en bcdomning av hur 
demokratin verkligen fungerar. 
120 
1, Politiska kriterier 
Situationen i Slovak.ien innebar flera problem med avseende pa de villkor som 
faststalldes vid Europeiska radets mote i Kopenhamn. 
Vad galler hur Slovakiens institutioner fungerar ar det kannetecknande att regeringen inte 
tillrackligt respekterar de ovriga institutionemas konstitutionella befogenheter och alltfor 
ofta asidosatter oppositionens rattigheter. De standiga spanningarna mellan regeringen 
och presidenten ar ett exempel. Andra omstandigheter som gor att den institutionella 
stabiliteten direkt kan ifragasattas ar regeringens agerande nyligen nar den i samband med 
omrostningen den 23 och 24 maj 1997 asidosatte forfattningsdomstolens och 
omrostningens centralkommittes beslut. Denna tendens forstarks genom att oppositionen 
ofta utestangs fran institutionemas verksamhet, sarskilt vad galler parlamentarisk 
kontroll. 
Det ar i sammanhanget oroande hur regeringen anvander polisen och sakerhetstjansten, 
och betydande insatser behovs for att sakerstalla att rattsvasendet ar oavhangigt och kan 
fungera pa tillfredsstallande villkor. Korruption bor bekampas mer effektivt. 
Vidare bor den ungerska minoriteten behandlas battre. Den skyddas annu inte av nagon 
overgripande lag om minoritetssprakens anvandning, trots att de slovakiska 
myndighetema forbundit sig att anta en sadan och att det foreskrivs i konstitutionen. 
Myndigheterna bor ocksa uppmarksamma romanibefolkningens (zigenarnas) situation. 
Mot denna bakgrund bor det noteras att den konstitutionella ramen for Slovakiens 
institutioner motsvarar den i en parlamentarisk demokrati med fria och rattvisa val. 
Utvarderingen ar dock inte ar tillfredsstallande, vare sig betraffande institutionemas 
stabilitet eller deras forankring i den politiska sfaren. Trots de rekommendationer som 
Europeiska unionen har utfardat i samband med flera insatser och uttalanden har inga 
patagliga forbattringar kunnat konstateras. 
2. Ekonomiska kriterier 
Slovakiens BNP sjonk med nara 25 procent mellan 1989 och 1993 men tillvaxten tog ny 
fart ar 1994 och var hog under 1995 och 1996 ( +6,8 % ar 1995 och +6,9 % ar 1996) 
medan inflationen sjonk (5,4 % ar 1996). Tillvaxten atroljdes dock av ett okande 
budgetunderskott och framfdr allt av en fdrsamrad bytesbalans. 
Slovakien har 5,4 miljoner invanare och BNP per capita ar 41 % av medelvardet i 
Europeiska unionen. Nara 10 % av arbetskraften ar verksam inom jordbruket (som star 
for 6 % av fdradlingsvardet). Handelsutbytet med unionen har utvecklats vasentligt sedan 
1989 och utgor 36 % av importen och 41 % av exporten i Slovakien. 
Slovakiens Uige vad avser de ekonomiska kriterier som stalldes upp av Europeiska 
radet i Kopenhamn ar foljande: 
121 
Slovakien har infort de fiesta reformer som behovs for att infora marknadsekonomi. 
Prissystemet har avreglerats och beslutsgangen har decentraliserats tack vare ett langt 
framskridet privatiseringsprogram. Daremot infordes en prisregleringslag ar 1996 och 
forslaget till lagstiftning om "revitalisering av foretagen" innebar ett stort steg bakat vad 
galler marknadsmekanismema. Den finansiella sektom behover forstarkas och framsteg 
behovs vad galler konkurslagstiftning och organisationen av kapitalmarknadema. 
Slovakien bor vara i stand att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen 
pa medellang sikt, men for detta andamal behovs en oppnare och mer marknadsinriktad 
politik. Under manga ar har ekonomin vaxt snabbt och inflationen varit lag. Landet har 
laga lonekostnader och kvalificerad arbetskraft. Omstruktureringen av foretagen har dock 
gatt langsamt, vilket i okande omfattning har hammat den ekonomiska tillvaxten och 
handelsbalansen. Den laga nivan pa de utlandska direktinvesteringarna tyder pa dessa 
strukturella problem, som bor losas snabbt och oppet. 
3. Formiga att fullgora de skyldigheter som fdljer av en anslutning 
Overtagandet av gemenskapens regelverk har bedomts med ledning av flera faktorer: 
-Europaavtalet som innehaller bestammelser om i synnerhet etableringsratt, nationell 
behandling, fri handel, intellektuell aganderatt och offentlig upphandling. 
-Genomforandet av de i vitboken uppraknade atgarder som ar vasentliga for upprattandet 
av den inre marknaden. 
-Stegvis inforlivande av ovriga delar av gemenskapens regelverk. 
Slovakien har i stora delar anpassat sig till Europaavtalets forpliktelser och i stort sett 
foljt tidsplanen. Trots att detta ar tillfredsstallande har det inte varit mojligt att losa alla 
svarigheter vad galler hur demokratiskt institutionema fungerar och vad galler handeln, 
bland annat eftersom Slovakien infort ett system for importdepositioner som inte ar 
forenligt med Europaavtalet. Slovakien har i tillfredsstallande omfattning overfort 
forordningar och direktiv i vitboken. 
Betydande framsteg har redan gjorts pa omraden som ar viktiga for den inre 
marknaden, bland annat genomforande av lagstiftning om bolag, bankvasendet, fri 
rorlighet for kapital samt om beskattning, men mer arbete behovs for anpassning till 
gemenskapsbestammelsema. Storre insatser behovs for att pa medellang sikt overfora 
gemenskapens regelverk om standarder, certifiering, immaterialratt, konkurrens, offenlig 
upphandling och forsakringar. 
De insatscr som gjorts och de konkreta framsteg som konstatcrats i frAga om overforing 
av nyligen antagna texter bor dock ocksa atfoljas av konkreta tillampningsbestammelser 
och inrattande av en eff ektiv forvaltningsstruktur. Slovakien forfogar over vissa medel 
som fungerar tillfredsstallande men betydande insatser aterstar pa flera omraden, bland 
annat offentlig upphandling, immaterialratt och standardisering. 
122 
Om Slovak.ien aktivt fortsatter sina fdrberedelser infdr anslutningen horde landet utan 
nagra sarskilda svarigheter pa medellang sikt kunna tillampa ovriga delar av 
gemenskapens regelverk, och sarskilt pa foljande omraden: utbildning, wigdomsfragor 
och yrkesutbildning, forskning och teknisk utveckling, audiovisuella fragor, sma och 
medelstora foretag, konsumentskydd, utrikeshandel och utveckling. 
Slovak.ien maste daremot gora betydande framsteg betraffande telekommunikation och 
tullkontro ller. 
Det kan vara svart att pa ett tillfredsstallande satt integrera den slovak.iska industrin med 
den europeiska marknaden pa medellang sikt. Detta komrner att krava differentiering 
utover tung industri samt mer effektiv omstrukturering av foretagen. 
Betraffande miljon behovs mycket omfattande anstrangningar, inbegripet stora 
investeringar och en forstarkning av forvaltningens fdrmaga att effektivt tillampa 
lagstiftningen. Ett fullstandigt overtagande av gemenskapens regelverk kan fdrutses forst 
pa lang, eller rent av mycket lang, sikt. 
Slovak.ien har anstrangt sig for att overta gemenskapens regelverk inom 
transportomradet, men det behovs fler klara framsteg i fraga om godstransporter pa 
vag-och jarnvag. Om inte forbattras kommer transportsektom att orsak.a stora problem 
for overtagandet av regelverket om den inre marknaden. Slovak.ien maste gora 
nodvandiga insatser, bland annat i samarbete med internationella finansiella institutioner, 
for att integreras i det europeiska transportnatet och delta i genomforandet av de 
transeuropeiska nat som ar viktiga for att den inre marknaden skall fungera pa basta satt. 
Slovakien bor aven gora betydande insatser for att anpassa sina normer inom 
sysselsattnings- och socialpolitiken till Europeiska unionens. Framsteg maste sarskilt 
goras for att skydda lontagares rattigheter, arbetstagares sakerhet och balsa och inratta 
strukturer for yrkesskyddsinspektionen som for narvarande inte bar det oberoende som 
behovs for att kunna fullgora sitt uppdrag pa ett riktigt satt. 
Vad galler regionalpolitiken och sammanhallningspolitiken bor Slovak.ien agna storre 
uppmarksamhet at befintliga regionala skillnader och inratta lampliga system for 
finansiell kontroll for att kunna tillampa gemenskapens regler och, nar det blir aktuellt, 
anvanda sig av strukturfondema. 
Pa jordbruksomradet torde, pa medellang sikt, anslutning inte innebara nagra storre 
problem for Slovakien savitt galler ett lampligt genomforande av den gemensamma 
jordbrukspolitiken under forutsattning att framsteg gors betraffande de veterinara och 
fytosanitara omradena, betraffande forstarkning av de strukturer som kan komma att 
tillampa den gemensamma jordbrukspolitiken samt rorande en omstrukturering av 
jordbrukets livsmedelssektor. 
Pa energiomradet maste ytterligare anstrangningar goras rorande monopolens satt att 
fungera, prissattning, tilltrade till energinaten och statens ingrepp inom sektorema for 
123 
fasta branslen. Slovakien har ett kamkraftverk i Bohunice, som star for nastan halften av 
landets elproduktion, och bygger en ny anlaggning i Mochovce. Landet bor pa medellang 
sikt modernisera de tva enheterna i Bohunice for att efterkomma de internationellt 
accepterade sakerhetsnormema och vidta lampliga atgarder for att stanga de anlaggningar 
som inte kan modemiseras. En langsiktig losning pa hanteringen av karnkraftsavfallet ar 
ocksa nodvandig. 
Mot bakgrund av bedomningen av samtliga berorda omraden ar det idag svart att bedoma 
inom vilken tidsram Slovakien kan tillagna sig och genomfora alla de atgarder som 
fordras for att kunna avskaffa kontrollema vid de inre granserna och att flytta dessa 
kontroller till unionens yttre grans. 
Det kan aven uppsta problem vad galler Slovakiens deltagande i den tredje etapper av 
den ekonomiska ocb monetara unionen, vilken forutsatter en samordning av den 
ekonomiska politiken och en fullstandig liberalisering av kapitalrorelserna med tanke pa 
att reglerna for centralbanken inte gar att jamfora med dem som galler Europeiska 
unionen och att det ar nodvandigt att omstrukturera banksektorn. Det ar dock for tidigt att 
bedoma huruvida landet vid tidpunkten for anslutningen kommer att vara i stand att inga i 
euroomradet. Slovakiens fdrmaga att uppfylla konvergenskriteriema beror pa hur val de 
pagaende strukturforandringama lyckas och utgor under inga omstandigheter ett villkor 
for anslutning. 
Landet torde ocksa pa medellang sikt kunna tillagna sig gemenskapens regelverk 
betraffande rattsliga ocb inrikes fragor, men sarskild uppmarksamhet bor dock agnas at 
fragan om granskontroller, viseringspolitik och bekampning av organiserad brottslighet. 
For att astadkomma framsteg inom detta omrade bor aven grundlaggande demokratiska 
principer respekteras. 
Slovakien torde utan svarighet kunna anpassa sig till de skyldigheter som foljer av den 
gemensamma utrikes-ocb sakerbetspolitiken. 
Sedan 1989 har landet forbattrat forbindelsema med sina grannlander och bilagt i stort 
sett alla tvister som skulle kunna ge upphov till problem med dem. 
4. Foryaltningens ocb rattsvasendets formaga 
Om Slovakien gor betydande insatser for att reformera fdrvaltningen ar det mojligt att de 
strukturer som fordras for att pa ett effektivt satt tillampa gemenskapens regelverk kan 
inrattas pa medellang sikt. 
Rattsvasendets formaga att garantera en enhetlig och korrekt tillampning av 
gemenskapsratten ar av stor betydelse, sarskilt fdr genomforandet av den inre marknaden. 
Det tir pa detta stadium svart att bedoma utvecklingen pa detta omrade. 
124 
Sammanfattning 
Efter genomfdrd bedomning har kommissionen dragit slutsatsen att Slovakien inte pa ett 
tillfredsstallande satt uppfyller de politiska villkor som Europeiska radet faststallde vid 
motet i Kopenhamn eftersom landets institutioner brister i stabilitet och fdrankring i den 
politiska sfaren och pa grund av bristema i hur demokratin fungerar. 
Situationen ar sarskilt beklaglig eftersom landet pa medellang sikt skulle kunna uppfylla 
de ekonomiska kriterierna och har agerat beslutsamt for att overfdra gemenskapens 
regelverk, sarskilt vad galler den inre marknaden, trots att vissa betydande insatser arum 
behovs for att den skall kunna fungera i praktiken. 
I ljuset av dessa overvaganden, anser kommissionen att anslutningsfdrhandlingar med 
Slovakien bor inledas sa snart landet har gjort de nodvandiga framstegen for att 
tillfredsstalla medlemskapskraven sa som de definierats av Europeiska radet i 
Kopenhamn. 
Den fdrstarkta strategin infdr anslutningen kommer att hjalpa Slovakien att fdrbereda sig 
infdr de krav som ar fdrknippade med medlemskapet genom att landet vinnlagger sig om 
att atgarda de svaga punkter som faststalls i yttrandet. Kommissionen kommer senast vid 
utgangen av 1998 att lagga fram en rapport om de framsteg som Slovakien har gjort. 
125 
Bilagor 
Parlamentets sammanslttning 
' 
Politiskt parti F orkortning Antal Procent 
mandat 
Rorelsen for ett demokratiskt Slovakien HZDS 61 40,6 
Slovakiska arbetares fdrening ZRS 13 8,7 
N ationalistpartiet SNS 9 6,0 
Demokratiska vanstem SOL 18 12,0 
Kristdemokratema KDH 17 11,3 
Ungerska koalitionen 17 11,3 
Demokratiska unionen DU 15 10,0 
126 
SK 
Single Market: White Paper measures 
This table is based on information provided by the Slovak authorities and confirmed by them as correct as at the end of June I 997. It does not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Slovak Republic authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree 
of compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage I Stage Stage I Stage 
II/III II/Ill 
I.Free Movement of Capital Slovak Rep. 2 1 0 0 3 
Number of White Paper measures 3 I 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Slovak Rep. 50 100 3 1 154 
Number of White Paper measures 56 104 4 1 165 
3.Competition Slovak Rep. 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 I 0 4 
4.Social policy and action Slovak Rep 12 14 0 2 28 
Number of White Paper measures 12 I 5 0 2 29 
5.Agriculturc Slovak Rep. 93 44 53 2 192 
Number of White Paper measures 93 46 62 2 203 
6. Transport Slovak Rep. 19 14 6 13 52 
Number of White Paper measures 19 15 8 13 55 
7.Audiovisual Slovak Rep. 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I 0 0 0 I 
8.Environment Slovak Rep. 16 7 6 0 29 
Number of White Paper measures 31 7 7 0 45 
9. Telecommunication Slovak Rep. 9 2 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 0 16 
to.Direct Taxation Slovak Rep. 2 2 0 0 4 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
11.Free movement of goods Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 0 0 
12.Public Procurement Slovak Rep. 5 1 0 0 6 
Number of White Paper measures 5 I 0 0 6 
13.Financial services Slovak Rep. 12 6 0 0 18 
Number of White Paper measures 13 8 0 0 21 
14.Protection of personal data Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 () 2 
15.Company Law Slovak Rep. 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 I 6 
16.Accountancy Slovak Rep. 3 2 0 0 5 
Number of White Paper measures 3 2 0 0 5 
17.Civil law Slovak Rep. 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I I 0 0 2 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Slovak Rep. 2 16 0 0 18 
Number of White Paper measures 2 16 0 0 18 
19.Intellectual property Slovak Rep. 5 2 0 0 7 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 11 
20.Energy Slovak Rep. 3 2 3 0 8 
Number of White Paper measures IO 2 3 0 15 
2 I.Customs law Slovak Rep. 0 0 14 38 52 
Number of White Paper measures 2 l 14 184 201 
22.Indircct Taxation Slovak Rep. 15 34 0 6 55 
Number of White Paper measures 15 54 0 l) 75 
23.Consumer Protection Slovak Rep. 8 3 0 0 t 1 
Number of White !'aper measures !I 1 0 () II 
Total Slovak lfrp 263 253 86 (,2 <,64 
Numher of White Paper measures 295 21n 1)9 212 X1N 
1i1 Source: TAIEX 
Statistiska uppgifter 
Om inget annat uttryckligt anges, har de uppgifter som finns i denna bilaga insamlats av 
Slovakiska republikens statistikkontor (ST A TISTICKY UR.AD SLOVENSKEJ 
REPUBLIKY) med vilket Eurostat och medlemsstatemas statistikorgan har samarbetat 
sedan flera ar tillbaka inom ramen for Phare-programmet. Inom ramen for detta 
samarbete har man regelbundet insamlat och spridit data for att gora det mojligt att 
tillarnpa EU :s regler och praxis for statistik. Uppgiftema nedan har i sa stor utstrackning 
som mojligt sammanstallts enligt EU:s definitioner och standarder, vilka i nagra fall 
skiljer sig fran nationell praxis. Detta kan ibland ge upphov till skillnader mellan de 
uppgifter som anges har och de som anges pa andra stallen i yttrandet, vilka i allmanhet 
grundas pa de individuella kandidatlandemas uppdaterade svar pa den enkat de fick i april 
1996. Att EU :s regler for statistik tillarnpats fullt ut pa detta material kan dock inte 
garanteras, i synnerhet inte for de uppgifter som inte levererats via Eurostat utan direkt av 
de berorda landema. I gorligaste man har metodologiska anmarkningar som beskriver 
statistikens innehall och exakthet lamnats for de uppgifter som aterfinns i denna bilaga. 
Uppgifterna bygger pa information som fanns tillganglig i maj 1997. 
BASDATA 
1990 1992 1993 1994 1995 
1000 hcktar 
Totalyta 4904 4904 
Folkmiingd (i slutet av perioden) i 1000-tal 
-Tota1t 5314 5336 5356 5368 
-Kvinnor 2737.4 2747.6 2753.8 
-M~n 2598.6 2608.4 2614.2 
per I km2 
Folktithet 108 108 109 109 
i % av den totala bcfolkningcn 
Stadsbefolkning 57.2 56.9 57 57 
per I 000 av befolkningcn 
Dodlighet 10.1 8.9 9.6 9.8 
Fodelsetal 14.1 13.8 12.4 11.5 
lnkomst och BNP per capita CCU 
-C.knomsnittlig 16n per anstlilld 
-BNP per capita 2467 
Produktionens struktur: Bruttoforiidlingsviirde per bransch i % av totalt bruttof6rlldlingsvl!rdc 
-jordbruk 7.4 6.3 
-industri 49.9 31.9 
-hyggnads- och anlaggningsvcrksamhct 9.2 5.1 
-tjiinstcr 33.5 57.2 
128 
share oflranch GVAin 1990 share oflranch GV A in 199S 
.o.o 7.4 .o.o 
-.. ____ , ________________ . ___ • -agriculture • -agriculture 
• -in~try 
0 -construction 31.9 • -indl.L'itry 
 -construction 
m -services 1157.2 
49.9 • -Others II -services 
• -Others 
share of branch GV A in 1990 = Bruttoffirldlingsvlrde per bransch 1990 
-agriculture = Jordbruk 
-industry = Industri 
-construction = Bygg-och anlaggningsverksamhet 
-services = Tjanster 
-others = Ovriga 
share of branch GVA in 1995 = Bruttoffirldlingsvlrde per bransch 1995 
-agriculture = Jordbruk 
-industry = Jndustri 
-construction = Bygg-och anlaggningsverksamhet 
-services = Tjanster 
-others = Ovriga 
129 
NATIONALRAKENSKAPER 
1990 1991 1992 1993 
i miljoner i nationell valuta 
Bruttonationalprodukt (16pande priser) 278020 319689 332257 369900 
i miljarder ecu 
Bruttonationalprodukt (16pande priser) 10.3 
i kOpkraft.sstandard per capita 
Bruttonationalprodukt 5870.5 
procentuell fOrindring gentemot fl\reglende lir 
Bruttonationalprodukt -14.6 -6.5 -3.9 
Konsumtionsutgifter -25.6 -1.7 -1.7 
-hushAllens och hushAllens ideella -28.3 -6.4 -1.8 
organisationer 
-offentliga sektom -17.8 9.9 -2.2 
Fasta bruttoinvesteringar -25.2 -4.5 -4.2 
Export av varor och tjinster 33.4 47.5 -0.2 
Import av varor och tjinster -14.7 47.l -0.7 
i ¾av BNP 
Konsumtionsutgifter 75.8 71.8 78.0 78.2 
-hushallens och hushAllens ideella 53.9 51.2 49.5 53.2 
organisationer 
-offentliga sektom 21.9 20.6 25.6 25.0 
Fasta hruttoinvesteringar 34.3 28.3 32.9 32.4 
Export av varor och tjinster 26.5 46.3 70.3 61.7 
Import av varor och tjinster 35.6 49.3 74.3 67.2 
BNP (% forandring gentemot foregaende ar) 
10.0 
5.0 
0.0 
-5.0 
-10.0 
-15.0 
130 1994 1995 
441300 518000 
11.6 13.3 
6384.3 7117.4 
4.9 6.8 
-3.4 2.9 
0.0 3.4 
-10.5 1.6 
-5. l 5.8 
14.1 3.5 
-3.5 9.6 
72.3 69.2 
50.4 49.0 
21.8 20.2 
29.5 29.2 
65.2 63.2 
59.7 61.4 
EKONOMISKA 
HUVUDINDIKATORER 
Inflationstakt 
Volymindex for industriproduktionen 
Volymindex for jordbrukets bruttoproduktion 
Arbetsloshet (ILO metoden) 
-Totalt 
-under 25 ar 
-25 ar eller aldre 
Bruttoutlandsskuld 
Betalningsbalans 
Export av varor 
-Import av varor 
-Handelsbalans 
-Tjanster, netto 
-Loner, netto 
-Bytesbalans 
-Kapitalbalans 
-Reserver 1990 1991 
! 
10.4 61.2 1992 1993 1994 1995 
procentuell f<irllndring gentcrnot rc1regaende fir 
10 23.2 13.4 9.9 
foregaende fir ~ 100 
96 2 104.8 108.3 
92.0 102.6 100.l 
i % av arbctskraften 
12.2 i3.3 12.8 
26.2 23.5 
10.6 10.5 
i miljarder USO 
1.317 1.916 
i miljoner USD 
5447 6691 8579 
-6379 -6632 -8807 
-932 59 -228 
267 657 540 
-38 -119 -14 
-601 665 391 
548 129 993 
-55 -i290 -1579 
lnflationstakt: Procentuell forandring av det arliga genomc;nittet under det foregaende aret -helhetsindex (uppgiftema iir baserade 
pa nationella konsumentprisindex, som inte iir heltjamforbara). 
Volymindex for industriproduktionen: Industriproduktion omfattar omradena utvinning av mineral, tillverkning samt el-, gas-, och 
vattenilirs<>rjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Uppgiftema ornfattar den totala industriproduktionen 
och omfattar skattningar av foretag med upp till 24 anstiillda samt av affiirsmiin. Index ilir branscher omfattar dock endast 
fflretag med 25 eller fler anstiillda. 
Volymindex for jordbrukets bruttoproduktion: Jordbrukets bruttoproduktion har beraknats pa grundval av bruttoomsattningen i 
lopande priser. Index for jordbrukets produktion onn·aknas till fasta priser for 1989. 
Arbetsloshet (enligt ILO:s metod): -Den procentuella andelen arbetslosa av arbetskraften. Denna stffra har erhallits tran AKU 
(Eurostats arbetskraftsundersokning) med beaktande av foljande ILO-definitioner och rekommendationer: 
Arbetskraften ~ arbets16sa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer aldre an 15 ar, som under referensperioden forviirvsarbetat minst en timme som anstlillda, egna 
foretagare, medlemmar i kooperativ eller medhjalpande familjemedlemmar. Medlemmar i de vapnade styrkoma och kvinnor 
som har t~liildraledighet omfattas. 
Arbetslosa alla personer aldre an 15 ar, som tor tillfallet uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor for att klassificeras som 
arbetsl5sa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt s5ker arbete och (iii) kan paMrja ett arbete inom tva veckor. 
l Slovakien motsvarar kva1ta\en av praktiska orsaker inte kalenderkvartalen, utan inleds en m!nad tidigare. Personer som 
gcnomf<>r obligatorisk militartjanst ingar inte i gruppen anstallda. Detta gor dock kvinnor med forlangd forlfldraledighet. 
Bruttoutlandsskuld: Skuldcn tas Iran OECD:s statistik over utlandsskulder. 
Betalningsbalans: Uppgi1'crna har hamtats fran IMr:s databas. Deras jamf<>rbarhet med motsvarande EU-statistik kan inte 
garantcras, men betalningsbalansen sammansUills i princip i overensstammelse med IMF-standarder. Handelsbalansen i 
overensstammelse med principema ilir betalningsbalansen. Bade export och import anges i fob-vll.rden. Netto\6ner omfattar 
direkta inkomster. finansiella och andra investeringsinkomstcr samt l5ner och kollektiva avgifter. Bytesbalans enligt 
definitionen i IMF:s 5:e handbok, kapitaltransfereringar omfattas ej. Reserver: betyder forundringar i reservtillg:\ngar under 
Aret; ( +) inneblir en 5kning, (-) innebar en rninskning i reservtillgangamas varde. 
131 1996 
5.8 
i02.5 
10.9 
19.8 
9.1 
8830 
-10936 
-2106 
7 
-45 
-1941 
2098 
-237 
UTRIKESHANDEL 
1992 1993 1994 J99S 
Import och export (Hipande priser) i miljoncr USO 
-Import 6337 6611 8770 
-Export 5450 6691 8579 
-Handelsbalans -887 80 -191 
Volymindex ffir utrikeshandel fliregAendc Ar = 100 
-Import 
-Export 
Flirdelning av importen enligt SITC (llipande priser) i ¾ av den totala importcn 
-(o+ 1) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 5.2 8.8 8.2 
-2 ravaror, icke tltbara 7 5.2 5.3 
-3 mineraliska branslen och smcirjoljor 20.9 19.3 
-4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 0.1 0.2 0.3 
-5 kemikalier och narst!ende produkter 9.8 11.3 13.2 
-6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 15.1 16.8 
-7 maskiner och transportmedel 33 29.3 27.7 
-8 diverse flirdiga varor 8.3 9 9.1 
-varor som inte klassificerats pa annat stalle 0.2 
Ffirdelning av importen enligt SITC (ltipande priser) i o/o av den totala cxporten 
-(O+ I) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 7.9 6.4 5.5 
-2 ravaror, icke atbara 5.5 4.9 5.1 
-3 mineraliska branslen och smcirjoljor 4.9 4.6 
-4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 0.1 0.1 O.l 
-5 kemikalier och ntirst!ende produkter 11.2 12 12.9 
-6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 38.8 39.4 
-7 maskiner och transportmedel 17.4 19.4 19 
-8 diverse fiirdiga varor 15.2 13.4 13.4 
-varor som inte klassificerats pA annat stalle 0.1 
flircgAendc Ar = I 00 
Prisindex far utrikeshandel 
-Import 
-Export 
Import och export (ltipande priser) och fflrdelning av importen enligt SITC (ltipande priser): Uppgiftema om handeln omfattar 
aterexport, handcl med tjanster och handelsutbyte med tullfria zoner samt handel med licenser, know-how och patent. 
Uppgiftema fir bascrade pa specialhandelssystemet. Klassifikation av handeln -Slovakien anvander en ravaruklassificering i 
cnlighet med Kombinerade nomenklature11. Importer bertiknas pA basis av FOB-vtlrden och noteras den dag varan sllipps ut 
p:'l marknadcn i landct. Exporter bertiknas pa basis av FOB-vtirden och noteras den dag varan passerar tullgransen. Tu liens 
stutistik unvlinds l\'\r i\vcrvakning av utrikcshandeln. Yid omrakningen av den nationella valutan till US dollar har Eurostat 
unvlint lntcmationclla valutafondcns genomsnittliga vlixelkurs llir Aret. 
132 8 
6 
17.5 
0.2 
13.6 
17.8 
28.9 
8 
5.9 
5.1 
4.2 
0.1 
13.2 
40.4 
18.8 
12.2 1996 
10936 
8831 
-2105 
7.1 
4.9 
16.9 
0.2 
11.5 
15.4 
35.1 
8.9 
4.5 
4.5 
4.9 
0.1 
12.4 
38.3 
23.2 
12.1 
UTRIKESHANDEL 
Flirdelning av importen efter huvudlinder (llipande priser) 
1:a 
handelspartnem 
2:a 
handelspartnem 
3:e 
handelspartnem 
4:e 
handelspartnem 
5:e 
handelspartnem 
Ovriga 
Flirdelning av exporten efter huvudlinder (lopande priser) 
A 
CZ 
n 
HU l:a 
handelspartnem 
2:a 
handelspartnem 
3:e 
handelspartnem 
4:e 
handelspartnem 
5:e 
handelspartnem 
ovriga 
Fordelning av exporten efter huvudl!inder 
1996 
Structure of ex!X)rt by main plrtners 
in 1996 
CZ 
6.0% 
Ostcnikc 
Tjeckiska rcpublikcn PL 
Tyskluml RU 
llngcm 1992 
RU 35 
D 21 
A 10.2 
I 5.7 
PL 3.2 
24.9 
D 24.4 
RU 16.8 
A 7.4 
HU 6.9 
I 5.5 
39 
Italien 
Polen 
Ryssland 
133 1993 1994 1995 
i % av den totala imponen 
CZ 35.9 CZ 29.6 CZ 27.7 
RU 19.5 RU 18 RU 
D 11.4 D 13.4 D 
A 6.2 A 5.8 A 
I 3 I 4.4 I 
24 28.8 
i % av den totala exponen 
CZ 42.4 CZ 37.4 CZ 
D 15.2 D 17.1 D 
A 5 A 5.3 A. 
Rll 4.7 I 4.3 I 
HU 4.5 RU 4.1 PL 
28.2 31.8 
FOrdelning av importen efter huvudlander 
1996 
Structure ofi~rtby main (lll1ners 
In 1996 
4.7% DE 
14.5% <:7. 
RU 16.6 
14.3 
5.1 
4.6 
3 l.7 
34.5 
18.4 
4.9 
4.7 
4.3 
33.3 1996 
CZ 24.5 
RU 17.7 
D 14.5 
A 4.7 
I 5.9 
32.6 
CZ 31 
D 21.2 
A 6 
I 4.9 
PL 4.8 
32 
SOCIALA INDIKATORER 
1991 1992 1993 1994 1995 
Folkmlngd den 1 januari 1000-tal 
5271.71 5295.88 5314.15 5336.5 5356 
Folkmlngden efter Alder den I januari I 995 i % av den totala bcfolkningcn 
40_14 22.9 
Al5_24 16.7 
1'125_44 29.9 
A45_64 19.7 
465 10.8 -
totalt antal 
Levande Ridda 78570 74640 73256 66370 
Dtida 54621 53423 52707 51386 
Spldbarnsdtidlighet 
-Under 1 Ar 1041 939 779 743 
-DMfOdda 381 357 327 274 
Giftermll 32714 33880 30771 28155 
Aktenskapsskillnader 7893 8057 8143 $666 
per 1000 av bcfolkningcn 
Aktenskapstal brutto 6.2 6.4 5.8 5.3 5.1 
Aktenskapsskillnadstal brutto 1.49 1.52 1.53 1.6 1.7 
Naturlig folktikning 4.5 4 3.9 2.8 
N ettoinvandring 0.04 -0.5 0.3 0.9 
Folktikning totalt 4.6 3.4 4.2 3.7 
Summerad fruktsamhet 2.05 1.98 1.92 1.66 
Spldbarnsdtidlighet 13.25 12.58 10.63 11.19 I 1.0 
Dtidffidda 4.83 4.76 4.44 4.11 
Aterstiende medellivsllngd vid fOdseln 
-Man 66.6 68.4 68.3 68.4 
-Kvinnor 75.4 76.7 76.5 76.3 
Aterstiende medellivsllngd vid 65 Ars Alder 
-Man 12.7 
-Kvinnor 16.1 
Nettoinvandring: lnklusivc statistiska avvikclser. 
134 
ARBETSMARKNADEN 
1993 1994 1995 1996 
Flirvirvsarbetsfrekvens (ILO:s metod) i % av befolkningen aldre An 15 fir 
62.1 61.7 61.6 61.4 
Genomsnittlig sysselsittning i I 000-tal 
2012 1977 2020 2036 
Arbetsllishet inom olika aldersklasser (ILO:s metod) i % av arbetskraften 
-totalt 12.2 13.3 12.8 10.9 
-under 25 ar 26.2 23.5 19.8 
-25 Ar eller aldre 10.6 10.5 9.1 
Oppet arbets16sa (i slutet av perioden) i % av den fl)rvllrvsarbetandc bcfolkningcn 
14.4 148 13.l 12.8 
1993 1994 1995 1996 
Index over genomsnittlig betald sysselsittning enligt NACE-klasser FOrcgAendc fir= 100 
-Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske 85.l 87.7 93.2 91.8 
-Utvinning av mineral 81 88.6 95.6 103.9 
-Tillverkning 94.3 101 .4 98 
-El-, gas-, och vattenforsorjning 99.6 98.1 101.2 
-Bygg-och anlaggningsarbeten 87.3 95.2 97.4 
-Transport, magasinering och kommunikation 96.7 97.5 98.2 
Index liver nominella manadslliner enligt NACE-klasser 
-Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske 109.8 113.9 112.4 I 12.7 
-Utvinning av mineral 118.8 113.9 116.8 108.8 
-Tillverkning I 19.8 I 18.3 116.2 114.4 
-El-, gas-, och vattenforsorjning 129.3 112.9 113 110.1 
-Bygg-och an1aggningsarbeten 119.8 117.5 I 15.2 I 16.5 
-Transport, magasinering och kommunikation 123.5 121.3 116.7 113.8 
Index liver manadsloner 
-nominella 118.4 117 114.3 113.3 
-reala 96.4 103 104.4 107.2 
135 
F6rvlirvsfrekvens (ILO:s metod): -Procentuell andel av arbetskraften i den totala befolkningen Over 15 Ar. Denna siffta har erhlllits 
fran AKU (Eurostats arbetskraftssundersOkning) med beaktande av ffiljande ILO-definitioner och rekonnnendationer: 
Arbetskraften -arbetslOsa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer iildre an 15 lr, som under referensperioden ffirvlirvsarbetat minst en timme som anstallda, egna 
ffiretagare, medlerrnnar i kooperativ eller medhjalpande familjemedlemmar. Medlemmar i de vlpnade styrkoma och kvinnor 
som har ffiraldraledighet omfattas. 
Arbetsliisa alla personer aldre iln 15 Ar, som for tillflillet uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor mr att klassificcras som 
arbetslOsa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt sOker arbete och (iii) kan pAMrja ett arbete inom tvl veckor. 
I Slovakien omfattar AKU inte personer som genomffir obligatorisk militilrtjlinst och personer som lever i kollektivhushAII (s.k. 
institutionsboende ). · 
Arbets16shet (enligt ILO:s metod): -Den procentuella andelen arbetslosa av arbetskraften. Denna siffra har erhAllits fran LFSS 
(Eurostats arbetsmarknadsundersokning) under beaktande av fO)jande ILO-definitioner och rekommendationer (se ILO­
definitionema ovan). 
I Slovakien rnotsvarar kvartalen av praktiska orsaker inte kalenderkvartalen, utan inleds en rnanad tidigare. Personer som 
genomffir obligatorisk rnilitartjanst inglr inte i gruppen anstilllda. Detta gOr dock kvinnor med ffirlmgd ffiraldraledighet. 
Genomsnittlig sysselslttning och index over genomsnittlig betald sysselslttning enligt NACE-klasser: Uppgiftema fOr 
foretagssektom omfattar alla verksamheter (inklusive verksamheter med upp till 24 anstilllda och skattningar for affiirsrniin och 
deras anstallda). Uppgiftema omfattar alla organisationer som finansieras eller subventioneras via den offentliga sektoms 
budget sarnt personer som har ett andra arbete. Medlernmar av de vilpnade styrkoma, liirlingar samt anstilllda som har 
fOraldraledighet eller forllingd foraldraledighet omfattas inte. 
Oppet arbetslosa (i slutet av perioden): Oppet arbetslOsa i procent -procentuell andel arbets\Osa av den aktiva befolkningen inom 
den civila sektom, baserad pl arbetskraftsundersOkningen (AKU). ArbetslOsheten har fOr 1994 beraknats pl den aktiva 
befolkningen som omfattades av arbetskraftsundersOkningen ffir Aret 1992. Sedan 1995 baseras den pl aktiva personer (AKU) 
fOr fOregilende Ar och antalet arbetsli>sa som finns registrerade hos arbetsffirmedlingama. 
Index over manadsltiner: lndexen fOr de reala rnanadslOnema hlirleds fran indexet ffir de nominella bruttolOnerna dividerade med 
index ffir levnadskostnadema. Uppgiftema fOr fOretagssektom ornfattar verksamheter med upp till 24 anstilllda och skattningar 
fOr affiirsrnfin och deras anstiillda (minus fOretagarinkomster) Uppgiftema omfattar alla organisationer som finansieras eller 
subventioneras via den offentliga sektorns budget samt personer som har ett andra arbete. Medlemmar av de vlipnade styrkoma, 
llirlingar samt anstilllda som har forlldraledighet eller forlangd fOrtildraledighet omfattas inte. 
136 
FINANSIELLA SEKTORN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Monetlra aggregat Miljardcr ( I 0"9) US dollar 
-Monetlira aggregat M 1 3.50 4.12 
-K vasipengar 4.12 5.48 
Summa reserver (exklusive guld. i slutet av perioden) Miljoner (10"6) US dollar 
416 1691 
Genomsnittlig riinta for kortfristiga IAn %perlu· 
-utlaning 14.41 14.56 
-inU'ming 8.02 9.32 
Officiellt diskonto (i slutet av perioden) 12.00 
Viixelkurs gentemot USD l USO= .. SKK 
Periodens genomsnitt 30.77 32.045 
Yid periodens slut 33.202 31.277 
Vixelkurs gentemot ECU l ECU= ... SKK 
Periodens genomsnitt 36.032 38.118 
Yid periodens slut 37.043 38.472 
OfTentliga finanser (statsbudgeten): Uppgifter saknas. 
Monetiira aggregat: Pengar (Ml): Omfattar tidsbunden inlaningsrakning och sedlar och mynt som innehas av andra an banker. 
Kvasipengar (KP) Omfattar tidsbunden inlaning, sparande och inlaning av utUindsk valuta. Yid omrakningen av den 
nationella valutan till US dollar har Eurostat anvant sig av Intemationella valutafondens vaxelkurser vid Arets slut. 
Summa reserver (exklusive gold, i slutet av perioden): Statistiken angaende officiella valutareserver har hamtats &An IMF:s 
publikation International Financial Statistics (IFS) som ges ut manadsvis. Summa reserver (exklusive guld) har defi~ierats som 
summan av centralbankens tillgangar i utlandska valutor och andra (brutto-) fordringar pa fysiska eller juridiska personer med 
hemvist i ett annat land. Denna definition undantar fordringar i utlandska valutor pa fysiska eller juridiska personer med hemvist 
inom landet Enligt definitionen varderas officiella valutareserver enligt de marknadsrruissiga vaxelkurser och priser som rader 
vid utgingen av den aktuella perioden. Uppgiftema om "Summa reserver (exklusive guld)" som publiceras i IFS kan skilja sig 
fran de uppgifter som de nationella myndighetema publicerar. Faktorer som kan bidra till skillnader lir varderingen av fondens 
reserver eller en annan behandling av fordringar i valutor som inte ar konvertibla. 
Genomsnittlig riinta Rir kortfristiga lin: Uppgiftema har hamtats fran IMF:s publikation International Financial Statistics (IFS) som 
ges ut manadsvis. Genonsnittlig ranta llir kortfristiga in-och utlaning avser genomsnittet under en period. Utldningsrlinta bestAr 
i allm!inhet av den genomsnittliga ranta som de banker som lamnar rapporter debiterar. lnlaningsr4nta avser genomsnittet av 
tidsbundcn och ickc tidsbunden inliining eller genomsnittet llir tidsbunden inlaning. Dessa uppgifter ar inte alltid helt 
jllml~rbara mcllan olika lander ef\ersorn de representativa v!irdena fran de rapporterande bankcma och vligningssystemen kan 
variera. 
Vixelkurs gentemot lJSD: 
lnternationalcs". Internationclla valutafondcns vaxclkurser enligt publikationen: "Statistiques Financieres 
137 5.02 
7.06 
3364 
15.64 
9.01 
9.75 
2<>.713 
29.569 
38.865 
38.861 1996 
5.45 
7.62 
3419 
13.22 
6.18 
8.80 
30.654 
3 l.895 
' 
40.097 
39.964 
INFLATION (fdrandringar 
under 12 manader) 
Procentuell ffinindring av konsumentprisindex dar den aktuella manaden jtmffirs med motsvarande mlnad under ffireglende Ar 
(t/t-12) 
1993 
1994 
1995 
1996 
30.0 
-25.0 . 
20.0 
15.0 . 
10.0 
5.0 
o.o 
Jan= jan jan 
17.6 
16.4 
11.7 
6.5 feb 
19.4 
15.2 
11.5 
6.1 
fr r.n 
Mar= mar mar 
20.3 
14.7 
11.3 
6.1 
> 0 z apr maj jun Jul aug sep okt DOV dee 
21.6 22.0 23.6 23.9 26.0 27.1 26.3 25.6 25.0 
13.9 13.9 13.9 13.6 12.3 12.2 12.1 11.7 11.6 
11.3 11.0 10.6 10.9 9.8 8.8 7.9 7.5 7.2 
6.0 6.2 6.3 5.5 5.6 5.1 5.3 5.3 5.4 
Inflation (%ffirlindring gentemot ffireglende Ar) 
Inflation (% change of CPI) 
May= maj Jul= jul Sep= sep Nov= nov 
Inflation (ffirllndringar under 12 minader): lntlationcn (fOrlindringen under 12 rru'inader) lir den procentuella fMindringen av 
konsumentprisindex dlir den aktuclla mAnaden jlimt'Ors med motsvarande mlnad under f0regAende Ar. lnflationen berliknas 
pi nationellt konsumentprisindex och kan dlirfOr inte alltid jlimffiras mellan kandidatlandema och de lander som anv:int 
EU:s metod tor djupt skuldsatta fattiga lander (olika metoder, principer och praxis vid berlikningen av 
konsumentprisindex). Uppgifterna baseras pA konsumentprisindex som tillhandahAllits av nationella statistiska institut. 
138 
INDUSTRI 
1993 1994 1995 1996 
F6rdelning av BNP efter niringsgren (NACE, ltipande priser) i % av BNP 
-Utvinning av mineral I 0.9 I 
-Tillverkning 24.6 24.3 23.3 
-El-, gas-, och vattenfors0rjning 3.6 3.5 4.2 
Volymindex for industriproduktion efter NACE-klass f'Oreg6cnde ru-= I 00 
-Totalt 96.2 104.9 108.3 
-lltvinning av mineral 79.9 %.7 IJX.5 
-Tillvcrkning 88 101.5 IO!U 
-El-, gas-. och vuttcnl<lrsorjning 121 I i5.9 97 5 
1993Ql 1993Q2 1993Q3 1993Q4 1994QJ 1994Q2 1994Q3 
Volymindex for industriproduktion efter NACE~klass motsvarande period under loregacnde ar ; I 00 
-Totalt 91 89 90 102 105.7 107.8 
-Utvinning av mineral 97 92 91 99 93.4 106.9 
-Tillverkning 81 82 86 99 102.7 102.3 
-El-, gas-, och vattenforsorjning 102 90 90 115 110.l 120 
1995Q1 1995Q2 1995Q3 l 995Q4 l 996Q1 1996Q2 1996Q3 
motsvarande period under f'OregAende ar = I 00 
105.7 109.4 109.5 108.5 107.1 99.8 
78.8 103.2 102.2 111.6 112 105.8 
106.7 107.7 109 ! 11.4 106.4 100.7 
95.7 95.9 100.3 98.3 115.9 99.9 
F6rdelning av BNP efter niringsgren (NACE, lopande priser) F6rdelning av BNP efter naringsgren (NACE) beraknas till 
faktorkostnad. Uppgifter for respektive verksamhet uttrycks genom en mervardesindikator. Under "C" och "E" endast for 
foretag med fler Iin 25 anstallda. 
Volymindex for industriproduktion efter NACE-klass: Industriproduktion omfattar omradena utvinning av mineral, tillverkning 
samt el-, gas-, och vattenforsorjning (en!. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Uppgiftema omfattar den totala 
industriproduktionen och omfattar skattningar av foretag med upp till 24 ansta11da samt av affiirsman. lndcx fl}r branscher 
omfattar dock endast foretag med 25 eller fler anstallda. 
INFRASTRUKTUR 
1991 I 1992 I 1993 I 1994 I 1995 
i km per 1000 km2 
Jirnvlgsnit 751 751 751 751 75 
Jiirnvlgstransporter i miljoru:r Ion rc~p. personkilometer 
-godstralik I I 1430~, 1223(~, 13674 
-passagcrarlrafik 4569 4548 4110 
i IOOO uv hefolknin~en 
Antal telefonanslutningar 2471 256.61 267.51 2841 301 
inv~narc 
Antal invi\nare per personbil 5.81 5.61 5.31 5.41 5.3 
139 101.9 
l06.9 
103.l 
105.8 l 
21.3 
4 
102.5 
I 0(,.4 
!02.IJ 
105.l 
1994Q4 
107 
99.5 
101.8 
117 
1996Q4 
101.6 
102.l 
101.9 
98.3 
JORDBRUK 
1992 1993 1994 1995 1996 
Landareal efter markanvindningskategori i I 000 hektar 
-totalt 4904 4904 4904 4904 4904 
-jordbruksmark 2447 2446 2446 2446 
-skog 1990 1991 1992 1992 
-Akermark 1509 1486 1483 1483 1479 
-permanent betes-och iingsmark 810 831 835 835 839 
Jordbruksmark efter rlittslig status i % av jordbruksmarken 
. -statliga foretag 22.5 22.3 
-kooperativ 69.5 69.2 
-0vriga 8 8.5 
1992 1993 1994 1995 1996 
Andel av BNP i ¾av BNP 
-Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (NACE A +B) 6.6 6.6 5.6 5.2 
F6rcglende 6r"' 100 
Volymindex for jordbrukets bruttoproduktion 92 102.6 100.1 102 
Huvudgrodor efter areal i I 000 hcktar 
-SpannmAl 808.6 844.9 873.8 856.8 813.6 
-dlirav vete 354.4 398 442.9 437.8 417.5 
-Potatis 51 47 41 41 41 
-Sockerbetor 45 33 34 35 43 
-Foderbetor 7 7 7 7 7 
Huvudgrodor efter avkastning i I 00 kg/hcktar 
-SpannmAl 44.2 37.3 42.3 40.7 41.6 
-darav vete 47.9 38.4 48.4 44.3 42.5 
-Potatis 128 182 96.3 106.7 
-Sockerbetor 294.7 338.7 331.9 336.9 
-Foderbetor 379.7 436.2 382.1 409.1 
1992 1993 1994 1995 1996 
Forsiljning eller formedling av slaktdjur i I 000 ton lcvande vikt 
-svin 235.1 212.2 205.4 202.2 210.2 
-notkreatur 172 170.4 122.1 108.3 110.6 
-fjaderfli 54 59.2 67.8 67.9 
Husdjursavel (i slutet av perioden) Antal per 1000 hajordbruksmark 
-notkreatur 411 379 384 369 
-darav kor 160 149 147 139 
-1:ir 170 164 177 173 
An111l per IOOO hn Akcnnark 
-svin 1475 1380 1400 1350 
-dlirav suggor 112 107 109 
Fordelning av BNP dter niringsgren (NACE, lopande priser) F0rdelning av BNP efter naringsgren (NACE) beriiknas till 
Jaktorkostnad. Uppgifter for respektive verksamhet uttrycks genom en merviirdesindikator. 
Volymindex for jordbrukets bruttoproduktion: Jordbrukets bruttoproduktion har beraknats pa grundval av bruttoomsiittningcn i 
lopande priser. Index for jordbrukcts produktion omraknas till fasta priser rnr 1989. 
Forsiljning t'llcr anskaffning av slaktdjur: Uppgit\cma avscr forsiiljning av jordbrukets huvudprodukter 
140 

Slovak Republic 
1994 
N Country boundary 
N Main railway line 
Ferry connection 
Motorway 
National road, Double lane 
National road 
Principal road 
/V Main navigable waterway 
Infrastructure data not available for UA 
Selected major settlements: 
(1 000 Inhabitants) 
O 200,; 250 
• 250-500 
 500-1000 
 >1000 
General information about the country: 
Age groups (In years): 
r----1 < 1s 
Ill 1s-6s 
1111 >85 
Living standard (In 1993): ECU 1 749 
(GOP per oaplta) 
Area: 49 036 km1 
Administrative regions: 4 
Population: 5 356 200 
eino. 1 IH: a ldmlnlllrlllYe ,-glon• (78 clltrlate) 
aouroe: 8talletloal Oflloe of th• Slovak i:t.publlo 
Cartography and geographlo lnfarmlllon management: <11800 
0 26 75km 
~ 


ISSN 1024-4506 
KOM(97) 2004 slutlig 
DOKUMENT 
sv 11 01 06 
Katalognummer CB-C0-97-384-SV-C 
ISBN 92-78-22978-4 
Byran for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg