EU:s regler för statligt stöd har låtit medlemsstaterna tillhandahålla tillfällig nödhjälp som ska kompensera för plötsliga likviditetsförluster eller för skada i direkt samband med covid-19. Den 19 mars 2020 antog kommissionen en tillfällig ram för statliga stödåtgärder för att stödja ekonomin under covid-19-krisen. Den angav villkoren för statligt stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Ramen gäller för nästan alla sektorer och företag, inbegripet transportföretag, vilka kommissionen anser vara en av de mest drabbade sektorerna. Den syftar till att lätta företagens likviditetsbrist genom att exempelvis tillåta direkta bidrag, skattefördelar, statliga lånegarantier, subventionerade offentliga lån och rekapitalisering.

Kommissionen har också klargjort hur viktiga regler för transporter, statligt stöd och offentlig upphandling i EU ska tolkas under en kris genom att anta riktlinjer för medlemsstaterna. Detta har gjort att medlemsstaterna har kunnat anpassa befintliga kontrakt för allmän trafikplikt för land- , luft- och sjötransport till de behov som covid-19-krisen gett upphov till. Kommissionen har även utfärdat riktlinjer för förfarandet för brådskande tilldelning av nya kontrakt om allmän trafikplikt så att grundläggande transportförbindelser kan upprätthållas om krisen gör att kommersiella tjänsteföretag inte klarar uppgiften. Dessa lagstiftningsåtgärder är tillfälliga och begränsade till den tid som covid-19-krisen pågår. Att åtgärderna kunde antas så snabbt visar att kommissionen och parlamentet och rådet kan agera effektivt när sådana kriser uppstår.

Medlemsstaterna kan fatta nya beslut om allmän trafikplikt, särskilt om det finns en risk att förbindelser plötsligt går förlorade. Kommissionen har utfärdat riktlinjer om kompensation för allmän trafikplikt under covid-19 och har fört ett antal bilaterala diskussioner med medlemsstaterna.

2.5 Riktad finansiering för viktiga transporter

Som en del av de 2,7 miljarder euro som anslogs inom ramen för krisstödsinstrumentet för att hjälpa medlemsstaterna att hantera covid-19-krisen, gjorde instrumentets flexibilitet att 220 miljoner euro snabbt kunde göras tillgängliga för transportrelaterade åtgärder. Detta strukturerades sedan som krisstödsinstrumentets mobilitetspaket som när det lanserades den 19 juni 2020 kunde tillhandahålla behovsbaserat stöd till medlemsstaterna för godstransporter med anknytning till covid-19-krisen, patienttransport och transport av medicinsk personal. Totalt har stöd gått till över 2 000 luft-, land- och sjötransporter av medicinsk utrustning och personal och för förflyttning av patienter. Sammantaget har över 164 miljoner euro använts till att finansiera godstransporter. Dessutom har över 9 miljoner euro hittills beviljats medlemsstaterna för transport av medicinsk personal och förflyttning av patienter, med stöd till transport av över 450 sjukvårdsanställda och cirka 350 patienter. Antalet medlemsstater som tagit del av krisstödsinstrumentets mobilitetspaket uppgår till 21.

EU:s insatser under Rysslands militära angrepp mot Ukraina

Den 24 februari 2022 inledde Ryssland en fullskalig militär invasion av Ukraina. Under konfliktens första veckor flydde mer än 3,9 miljoner människor från Ukraina till EU. EU gav 1,2 miljarder euro i makroekonomiskt stöd till Ukraina, där 600 miljoner euro i subventionerade lån betalades ut i mars och den andra delutbetalningen på 600 miljoner euro ännu inte har betalats ut. Dessutom överfördes krisstöd på 120 miljoner euro i bidrag till Ukrainas budget den 7 april för att ge stöd till grundläggande offentliga utgifter. EU omarbetar de pågående projekten (mellan 100 och 200 miljoner euro) för att ge katastrofbistånd och tillgodose befolkningens och myndigheternas akuta behov. Kommissionen har också antagit ett nytt krispaket på 330 miljoner euro. EU har vidtagit flera åtgärder mot Ryssland och för att hjälpa Ukraina. I de transportrelaterade åtgärderna ingår följande:

(-) EU har avrått från kommersiella flygningar över Ukrainas och Belarus hela luftrum och delar av Rysslands i en informationsbulletin om konfliktområden från Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet. Detta råd utvidgades snabbt till att även omfatta Moldaviens luftrum.

(-) EU har stängt sitt luftrum för ryska lufttrafikföretag och andra företag.

(-) Den 9 mars antog EU ett förbud mot följande:

i) Direkt eller indirekt försäljning, leverans, leasing, överföring eller export av alla typer av varor och teknik för användning inom luftfart (luftfartyg, rymdfarkoster samt delar till sådana).

ii) Direkt eller indirekt tillhandahållande av försäkring och återförsäkring som rör dessa varor och den teknik som används inom luftfart.

iii) Tillhandahållande av reparation och underhåll för dessa luftfartygsprodukter.

(-) EU har lagt till de ryska järnvägarna i förteckningen över organ som är föremål för ekonomiska sanktioner. Individer med band till de ryska järnvägarna och deras dotterbolag har lagts till i förteckningen över personer som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder.

(-) EU införde sanktioner i fråga om utrustning för marin navigations- och radiokommunikationsutrustning med förbud mot följande:

i) Försäljning, leverans, överföring eller export av dessa produkter till alla fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Ryssland eller för användning i Ryssland eller för placering ombord på fartyg som seglar under rysk flagg.

ii) Tillhandahållande av tekniskt bistånd, förmedlingstjänster eller andra tjänster samt finansiering och ekonomiskt bistånd som rör sådana varor.

(-) Den 8 april antog EU ytterligare sanktioner genom vilka fartyg som seglar under rysk flagg (inbegripet jakter) förbjöds att anlöpa till en hamn i EU, och vägtransportföretag registrerade i Ryssland och Belarus förbjöds att transportera varor på vägar inom EU:s territorium.

(-) På Ukrainas begäran aktiverades EU:s civilskyddsmekanism genom vilken stöd i samband med det ryska militära angreppet tillhandahålls. Flera tusen ton bistånd från alla medlemsstaterna har fraktats till Ukraina via civilskyddsmekanismens logistiknav i Polen, Rumänien och Slovakien. Ukrainas grannländer har också begärt stöd via civilskyddsmekanismen i samband med flyktingflödet. Utöver stödet till Ukraina används civilskyddsmekanismen också till att ge olika former av viktigt bistånd till Moldavien, Polen, Slovakien och Tjeckien, som samtliga tar emot stora mängder flyktingar från konflikten. Civilskyddsmekanismen har även använts för att i möjliga fall underlätta repatrieringen av EU-medborgare. Logistiknav för hjälpsändningar har upprättats under lokala myndigheters ansvar i Polen, Slovakien och Rumänien, med full finansiering genom civilskyddsmekanismen.

(-) Aktivering av direktivet om tillfälligt skydd för ukrainare och icke-ukrainare om de inte kan återvända säkert till Ukraina.