[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.10.2007

KOM(2007) 592 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag

INNEHÅLL

1. INLEDNING 3

2. Resultat för den moderna företagspolitiken 3

2.1. Förenkla regelverket 5

2.2. Ge små och medelstora företag bättre marknadstillträde 6

2.3. Främja företagande 8

2.4. Ge små och medelstora företag bättre och hållbar tillväxtpotential 9

2.5. Förstärka diskussion och samråd med berörda parter om småföretagspolitiken 11

3. Framtidsplaner 11

INLEDNING

Små och medelstora företag är ryggraden i EU:s ekonomi. Att de lyckas är avgörande för tillväxten och för att fler och bättre jobb ska skapas i EU. Det är därför som politiken för små och medelstora företag är ett nyckelelement i det omarbetade Lissabonprogrammet för tillväxt och sysselsättning som lanserades 2005.

Kommissionens moderna politik för små och medelstora företag[1] har varit inriktad på att anlägga ett småföretagarperspektiv på all politik på EU-nivå och på nationell nivå genom principen ”tänk småskaligt först”. Dessutom enades Europeiska rådets toppmöte i mars 2006 om ett antal prioriterade åtgärder som skulle vara genomförda vid årsskiftet 2007 för att frigöra de små och medelstora EU-företagens potential.

I detta meddelande redogörs för resultaten efter de två år som gått sedan den moderna politiken för små och medelstora företag lanserades, och det innehåller exempel på hur principen ”tänk småskaligt först” har tillämpats. Det framgår av meddelandet att inriktningen på den nya europeiska politiken för små och medelstora företag är riktig, men att stödinsatserna bör stärkas väsentligt både på EU-nivån och på den nationella nivån på grund av dessa företags ekonomiska och sociala betydelse.

RESULTAT FÖR DEN MODERNA FÖRETAGSPOLITIKEN

Den moderna politiken för små och medelstora företag har genomförts i ett sammanhang med allt bättre tillväxt: 2006 steg EU:s BNP med 3,0 % – nästan dubbelt så mycket som 2005 – och ca 3,5 miljoner nya jobb skapades[2]. De små och medelstora företagen skapar faktiskt flest arbetstillfällen, särskilt i sådana branscher som bygg, transport, telekom och turism[3].

Europeiska kommissionens arbete har inriktats på politiska åtaganden på alla de fem nyckelområdena :

- Att förenkla regelverket.

- Att ge små och medelstora företag bättre marknadstillträde.

- Att främja företagande och kompetens.

- Att ge små och medelstora företag bättre tillväxtpotential.

- Att förstärka dialog och samråd med småföretagarorganisationer.

Därmed är de små och medelstora företagen nu helt integrerade i all EU-politik, t.ex. konkurrenspolitiken, forskningspolitiken, sammanhållningspolitiken och politiken på området landsbygdsutveckling. Hänsyn har vidare tagits till de små och medelstora företagens perspektiv vid utformningen av nya initiativ på områdena innovation[4] och industripolitik[5].

Kommissionen har satsat ytterligare på små och medelstora företag i viktiga EU-stödprogram under perioden 2007–2013. Strukturfonderna är fortfarande den största källan till EU-stöd för små och medelstora företag[6]. Av det sammanlagda anslaget på 347,4 miljarder euro till sammanhållningspolitiken är det tänkt att 16–18 % ska gå till små och medelstora företag. Vidare kommer Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [7] att lägga upp till 10 miljarder euro på dels uppstarter och utveckling för företag på landsbygden som inte sysslar med jordbruk, dels kompetensutveckling, dels små eller medelstora företag inom jordbruk, livsmedelsindustri och skogsbruk.

Det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling omfattar ett antal incitament att få fler små eller medelstora företag att delta, däribland en höjning från 50 % till 70 % av ersättningstaket för forskning och teknisk utveckling. Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation[8], som har en budget på ca 3,6 miljarder euro, hjälper de små och medelstora företagen med tillgång till finansiering och ger stöd till företagande, innovation, informations- och kommunikationsteknik samt till spridning av kunskap om ny och förnybar energi och till bättre energieffektivitet. Kommissionen ger också kraftfull uppbackning till initiativ som går ut på att ge alla tillträde till utbildning via programmet för livslångt lärande.

I sina slutsatser stärkte och kompletterade dessutom Europeiska rådets vårmöte 2006 angreppssättet i den moderna politiken för små och medelstora företag, för där uppmanas medlemsstaterna att frigöra potentialen i EU:s näringsliv genom följande fem prioriterade åtgärder:

1. Skapa en enda kontaktpunkt för enkel och snabb företagsstart och sänka den genomsnittliga tid det tar att starta ett företag till en vecka.

2. Främja företagande, bl. a. genom utbildning.

3. Se till att en första medarbetare kan anställas med hjälp av en enda kontaktpunkt i den offentliga förvaltningen.

4. Göra principen ”tänk småskaligt först” till en grundsats i all relevant lagstiftning och tillämpa den genomgående.

5. Underlätta de små och medelstora företagens tillträde till offentlig upphandling.

EU:s samordnade reformagenda, som omsätter det omarbetade Lissabonprogrammet för tillväxt och arbetstillfällen, har resulterat i att allt fler medlemsstater tar hänsyn till de små och medelstora företagens intressen när de utformar sin politik . De har uppnått målet på olika sätt, t.ex. genom att skapa en särskild instans som företräder de små och medelstora företagen, genom en grundligare granskning av hur de små och medelstora företagen påverkas av lagstiftningen, genom återkommande rådslag med dessa företag eller genom en successiv förbättring av deras villkor.

Den ständigt pågående diskussionen med medlemsstaterna om politiken för de små och medelstora företagen har lett till ett bättre samspel mellan nationella åtgärder och EU-åtgärder. Kommissionen har backat upp utvecklingen genom att underlätta ömsesidigt utbyte av lärdomar och bästa metoder. En del av kommissionens arbete med europeiska stadgan för småföretag har bestått av att samla in och lägga ut på nätet mer än 250 exempel på bra metoder från medlemsstaterna, t.ex. bättre nätåtkomst, beskattning och lagstiftning[9].

Men småföretagarperspektivet i medlemsstaternas och EU:s politik behöver förstärkas ytterligare.

Nedan följer en mera detaljerad redogörelse för vart och ett av de fem nyckelområdena i den moderna politiken för små och medelstora företag, vari även ingår de prioriterade åtgärder som Europeiska rådets vårmöte 2006 enades om.

Förenkla regelverket

Kommissionen har vidtagit viktiga mått och steg för att skapa en vänligare regelmiljö för de små och medelstora företagen.

Efter översynen av gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd höjdes t.ex. taket för stöd som inte behöver anmälas till 200 000 euro[10]. I de nya bestämmelserna finns också förslag att höja stödnivån för små och medelstora företag, särskilt för de minsta. Dessutom införs genom de nya gemenskapsrambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation [11] flexiblare regler för de små och medelstora företagens kostnader för immaterialrättigheter, högt kvalificerad personal och innovationsstöd. Härigenom blir det också lättare för små och medelstora företag att skaffa kapital till forskning, utveckling och innovation samt att integrera ny teknik.

Kommissionen har också offentliggjort ett förslag till rådsdirektiv som skulle ge medlemsstaterna möjlighet att momsbefria företag som har en årsomsättning under 100 000 euro och införa ett system med en enda kontaktpunkt för momsfrågor , vilket skulle göra det lättare för ett företag att hantera sina momsplikter i ett medlemsland där det inte är etablerat. Förslaget innehåller också enklare regler för begäran om återbetalning av moms från andra medlemsstater, vilket kommer att minska arbetsbördan för de små och medelstora företagen och uppmuntra dem att satsa på EU-intern handel. Kommissionen försöker få detta direktiv antaget snabbt, vissa delar av förslaget kan antas så snart som till årsskiftet 2007.

Kommissionen bedömer regelbundet konsekvenserna av ny EU-lagstiftning i syfte att minska arbetsbördan för företagen, och den nyligen inrättade konsekvensbedömningsnämnden har påtagligt förbättrat den generella kvaliteten på kommissionens konsekvensbedömningar.

Trots dessa stora förbättringar återstår mycket att göra för att befria de små och medelstora företagen från onödig byråkrati och förenkla regelverken. Därför kommer kommissionen att driva uppföljningen av de prioriterade åtgärderna från Europeiska rådets vårmöte 2006 vidare mot att göra principen ”tänk småskaligt först” till en grundsats i all relevant lagstiftning och tillämpa den genomgående.

EU:s dagordning för bättre lagstiftning siktar redan på att minska arbetsbördan p.g.a. EU-lagstiftningen med 25 % till 2012 på ett antal prioriterade områden. Ett första steg i denna riktning har redan tagits av kommissionen genom förslag på tio punktinsatser på områden där sådana insatser sannolikt kan få störst effekt, t.ex. bolagsrätt och anställningsförhållanden. Dessa tio punktinsatser, vilka tillstyrktes av Europeiska rådets vårmöte 2007, kommer att underlätta för de små och medelstora företagen och förväntas spara upp till 1,3 miljarder euro i administrativa kostnader.

Kommissionen är medveten om att de mindre företagen bär en oproportionerligt stor arbetsbörda p.g.a. regler och byråkrati jämfört med de större. Uppskattningsvis motsvarar en kostnad på en euro per anställd för att upprätthålla en viss regel i ett storföretag en kostnad på upp till tio euro i medeltal i ett småföretag[12]. För att lätta på denna oproportionerligt stora regelbörda har kommissionen börjat föreslå särskilda regler för mikro- och småföretag. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att avstå från att belasta små och medelstora företag med detaljkrav på EU-nivå och närhelst möjligt ge medlemsstaterna möjlighet att mera effektivt uppnå gemensamma politiska mål på sitt eget sätt och med bättre hänsyn tagen till de mindre företagens särskilda behov mot bakgrund av de lokala, regionala och nationella förhållandena.

Kommissionen välkomnar slutligen medlemsstaternas åtagande från vårmötet 2007 att delta i det byråkratibegränsande arbetet, bl.a. det som avser begränsning av nu gällande rapporterings- och dokumentationskrav för små och medelstora företag på nationell nivå, särskilt mikroföretagen.

Ge små och medelstora företag bättre marknadstillträde

Bara 18 % av de små och medelstora företagen har någon form av internationell verksamhet och ännu färre exporterar sina produkter utanför hemlandet[13]. Denna företagskategori har vidare svårt att komma in på marknaden för offentliga upphandlingar, att sälja till konsumenter utomlands och att tillämpa standarder. Att underlätta marknadstillträde för små och medelstora företag , särskilt tillträde till den inre marknaden, förblir därför en prioritering.

Trots grundsatsen om fri rörlighet för varor ställs många företag inför tekniska hinder när de exporterar till ett annat medlemsland eftersom myndigheterna där kräver att varor från andra medlemsländer ska vara anpassade till de nationella tekniska föreskrifterna. Kommissionen har därför arbetat på ett förslag till förordning som ska kräva att nationella myndigheter som vägrar marknadstillträde motiverar sitt beslut[14]. Därmed läggs initiativet och ansvaret på de nationella myndigheterna snarare än på företagen.

Ett integrerat nätverk för företags- och innovationssupport håller på att inrättas nu och blir operationellt under 2008 och kommer då att kunna hjälpa de små och medelstora företagen att dra bättre nytta av möjligheterna med den inre marknaden. Det stödjer partnersökning, teknikförmedling, återkoppling från småföretag på EU-lagstiftning och standarder samt bistår dem som vill nå utanför det egna landets gränser. Nätverket når 2 000 000 små och medelstora företag via ca 600 företagar- och innovationsorganisationer på EU-nivå.

Det nya tjänstedirektivet[15] kommer att öppna marknaden för tjänster som svarar för 70 % av det sammanlagda förädlingsvärdet i EU och har avsevärd potential att stimulera tillväxt och sysselsättning. Tjänstedirektivet gör det lättare för företag att tillhandahålla tjänster och etablera sig i andra EU-länder, eftersom det leder till att byråkratin minskar och till att företag som vill nå ut får hjälp. På samma sätt skulle viss harmonisering av konsumenträtten kunna hjälpa de små och medelstora företagen att sälja sina produkter utanför hemlandets gränser.

Standardisering är ett nyckelelement när det gäller att främja de små och medelstora företagens konkurrenskraft och tillväxt, eftersom standardisering innebär högre kvalitet på produkterna och större förtroende hos konsumenterna. Kommissionen ökar därför sin samfinansiering till stöd för de små och medelstora företagens möjligheter att delta med egna experter i arbetet med att fastställa europeiska standarder. Kommissionen stöder också de europeiska standardiseringsorganens initiativ riktade till små och medelstora företag. Slutligen, som en del av standardiserings- och innovationsarbetet, undersöker kommissionen hur man kan höja standardernas förmåga att uppmuntra de små och medelstora företagen till innovation.

Upphandlingsdirektiven ger en ram som är tänkt att främja konkurrensutsättning av offentlig upphandling på ett sätt som gynnar de små och medelstora företagen. Som reaktion på Europeiska rådets vårmöte 2006 gav sig kommissionen i kast med att undersöka hur marknaderna för offentlig upphandling , som svarar för ca 16 % av BNP i EU, kan användas bättre för att främja tillväxt och konkurrenskraft för de små och medelstora företagen. Nyligen framtagna uppgifter visar på en liten förbättring på senare år när det gäller de små och medelstora företagens förmåga att delta i offentlig upphandling, men tendensen är inte entydig i hela EU.

Kommissionen har också publicerat en praktisk vägledning om innovationsfrämjande åtgärder [16]. Medlemsstaterna vidtar åtgärder för att göra företagen mer medvetna om de möjligheter offentlig upphandling innebär och förbättra annonseringen av upphandlingar. Men bara ett fåtal länder, t.ex. Storbritannien, Italien och Frankrike, har än så länge lagt fast en särskild strategi för att hjälpa de små och medelstora företagen att delta i offentlig upphandling.

Slutligen betonas i EU:s nya marknadstillträdesstrategi de multi- och bilaterala ansträngningarna för att hjälpa EU-företagen, däribland de små och medelstora, att övervinna hinder för att nå ut på marknaderna i tredjeländer [17]. Insatserna omfattar en utveckling av bestämmelser som underlättar handel i kommande frihandelsavtal och i WTO samt diskussioner med tredjeländer om regelverk och industripolitik för att angripa handelshinder. Dessutom har särskilda åtgärder, t.ex. informationskampanjer och partnersökningsarrangemang för att underlätta marknadstillträde för små och medelstora företag i tredjeländer (bl.a. AL-INVEST, MEDINVEST, PROINVEST) visat sig framgångsrika och kommer att fortsätta.

Främja företagande

Medlemsstaterna har också gjort stora ansträngningar för att till årsskiftet 2007 genomföra de prioriterade företagsfrämjande åtgärderna enligt vad som efterfrågades vid Europeiska rådets vårmöte 2006.

Merparten länder har inrättat en enda kontaktpunkt eller något liknande för företagsstarter, även om alla typer av företag inte alltid omfattas. I regel har registreringstiderna kortats och i många medlemsstater och regioner är det nu möjligt att registrera ett företag på en vecka. Men man kan och behöver fortfarande förenkla ännu mer. Sist men inte minst innehåller tjänstedirektivet krav på medlemsstaterna att inrätta ”punkter för gemensam kontakt”, där tjänstetillhandahållare ska kunna klara allt pappersarbete som krävs för deras verksamhet.

Majoriteten av medlemsstaterna har vidtagit någon slags åtgärder för att utveckla företagarkompetens genom utbildning i skolan. Men det går ganska långsamt att etablera företagande som en central färdighet i de nationella (eller regionala) läroplanerna för högstadium och gymnasieskola. Detta har genomförts i vissa medlemsstater, medan andra bara börjar sjösätta reformer eller planerar reformer i den riktningen.

Kommissionen å sin sida antog i februari 2006 meddelandet Främja entreprenörstänkande genom utbildning och lärande [18], som innehåller exempel på bra metoder hämtade från konferensen i Oslo om utbildning i entreprenörsanda. Uppskattningsvis deltar över 200 000 gymnasieelever vidare i praktiskt inriktade övningar som kommissionen har tagit initiativ till och som går ut på att driva miniföretag för att bekanta sig med grundläggande begrepp och färdigheter. Det är fyra gånger mer sannolikt att dessa elever startar företag än att andra gör det.

En tredjedel av medlemsstaterna verkar nu ha inrättat ett system med enda kontaktpunkt för anställning av personal (t.ex. i kombination med kontaktpunkter för företagsstart) eller ha beslutat om så enkla anställningsförfaranden att de svarar mot tanken bakom ”enda kontaktpunkt”. Antalet förfaranden har sjunkit.

För att slå vakt om de uppskattningsvis 2,8 miljoner jobb som hotas varje år p.g.a. företagsöverlåtelser puffar kommissionen sist men inte minst för goda förebilder när det gäller att utforma tjänster som syftar till att skapa kontakt mellan potentiella säljare och köpare av företagsobjekt. På ett kommissionsmeddelande[19] följde en försöksverksamhet som syftar till att främja fadderskap i medlemsstaterna för att stärka den kompetens som krävs för att lyckas med ägarbyten i företag.

Företagarens image och den negativa stämpel som drabbar entreprenören efter en konkurs eller ett misslyckande förblir angelägna frågor. Bara en liten minoritet av de konkursdrabbade företagarna gör ett nytt försök, trots att de ofta behåller sin förkärlek för egen verksamhet. Men de som faktiskt försöker igen har sannolikt fördel av sina erfarenheter och därmed större chanser att lyckas. Vissa åtgärder som skulle kunna underlätta omstart efter hederliga konkurser föreslås därför i kommissionens meddelande Omstart för konkursstämplad: För en politik som ger en andra chans[20].

Fler potentiella företagare torde finnas bland kvinnor, äldre och etniska minoriteter : här finns slumrande förmågor.

Ge små och medelstora företag bättre och hållbar tillväxtpotential

För att underlätta kapitalanskaffning för de små och medelstora företagen har 1 miljard euro öronmärkts för finansinstrument inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation under perioden 2007–2013. Beloppet kommer att tillåta finansinstituten att tillhandahålla ca 30 miljarder euro i nya medel till små och medelstora företag, eftersom varje euro från EU-budgeten kompletteras av privat investeringskapital, vilket ger en kraftig utväxling. Dessa medel förväntas gynna 400 000 små och medelstora företag i EU, varav flest småföretag.

En väsentlig del av strukturfonderna (2007–2013) kommer att användas till att stödja nybildning av och tillväxt för små och medelstora företag, med särskilt inriktning på bättre innovationsförmåga och investeringar i FoTU och kompetens. För att stärka tillgången på uthållig finansiering för mikroföretag och för de små och medelstora företagen på regional nivå har kommissionen tillsammans med EIB och EIF startat Jeremie-initiativet [21]. Det ger medlemsstaterna möjlighet att använda pengar från strukturfonderna till sådana finansieringsprodukter som riskkapital, lånegarantier och mikrofinansiering. Kommissionen hoppas att medlemsstaterna kommer att använda dessa möjligheter.

Kommissionen har också uppmuntrat samtal och samarbete mellan bankerna och de små och medelstora företagen , vilket har lett till bättre ömsesidig förståelse och mer öppenhet. Det femte rundabordssamtalet mellan kreditgivare och små och medelstora företag[22] handlade om öppenhet och nyskapande finansiering, t.ex. mezzaninfinansiering och värdepapperisering, som kommer att ge de små och medelstora företagen enklare tillträde till extra finansieringskällor. Slutligen har kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och näringslivet kartlagt de viktigaste hindren för transnationella kapitalmarknader i hopp om att äntligen lyckas få fart på en sant europeisk riskkapitalmarknad .

Kommissionens innovationspolitik och särskilda stödåtgärder har bidragit till höjd innovationsverksamhet i de små och medelstora företagen genom att den åtgärdat marknadsfel och uppmuntrat samarbete mellan berörda parter. Den nya, breda innovationsstrategin med sin handlingsplan i tio punkter angriper flera nyckelfrågor för de små och medelstora företagen, däribland kompetens, standardisering och immaterialrättigheter. Kommissionen understödjer också aktivt klustersatsningar i medlemsstaterna och säkerställer samordning av kluster på EU-nivå för att hjälpa till att få fram EU-kluster i världsklass.

För att göra det ännu lättare för mycket små företag och hantverksföretag att skaffa kapital vill kommissionen främja mikrokredit i EU. Ansträngningar har också gjorts för att ge små och medelstora företag bättre möjligheter att förstärka sin egen kapitalbas, särskilt under tillväxtfasen. En ägarpost i ett litet eller medelstort företag bör inte missgynnas, t.ex. genom sämre skatteregler än vad som gäller för andra kapitalkällor.

För att hjälpa sådana företag, särskilt hantverksföretag, som påverkas negativt av brist på kvalificerad arbetskraft och ledarkompetens inledde kommissionen en försöksverksamhet av typen Erasmusutbytesprogram för lärlingar som försöker uppmuntra dem att skaffa yrkeserfarenhet i ett annat medlemsland. Verksamheten är under utvärdering.

Yrkeskompetens är en nyckelfaktor för de små och medelstora företagen, särskilt hantverksföretag. Bättre framförhållning när det gäller yrkeskompetens är och förblir en utmaning, eftersom framväxande kompetensbehov – de kommer att skapa morgondagens jobb – och nödvändiga förbättringar av strategisk utbildningsplanering kommer att påverka ett brett spektrum av industriverksamheter. För att underlätta spridningen av IT-kompetens, inte minst i de små och medelstora företagen, har kommissionen föreslagit en ny dagordning för e-kompetens[23].

Slutligen kräver de ambitiösa miljömålen att öka energieffektiviteten och sänka utsläppen av växthusgaser med minst 20 % till 2020 samt främja förnybar energi att nya former av företagande växer fram. Utmaningen består i att hjälpa företagen gå över till hållbar produktion och hållbart företagande, så att de blir aktiva aktörer i EU-ekonomins förskjutning mot miljövänligare produktion och konsumtion och samtidigt får del av de ekonomiska vinster omläggningen kommer att ge. Man kommer att bygga på erfarenheterna av stöd till socialt ansvarsfulla metoder bland företagen. Som en första åtgärd föreslår kommissionen ett program som ska hjälpa de små och medelstora företagen att integrera miljöhänsyn i produktionsprocesser och produkter, till att börja med genom bättre tillämpning av miljölagstiftningen[24]. Dessutom kommer de planerade handlingsplanerna om hållbar industripolitik och hållbar konsumtion och produktion att förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet.

Förstärka diskussion och samråd med berörda parter om småföretagspolitiken

Genom återkommande informations- och diskussionsmöten med företagarorganisationer i EU under småföretagsrepresentantens[25] ledning skapas ett forum för ständigt informationsutbyte om kommissionens viktigaste lagstiftnings- och policyinitiativ samt förväntad effekt på de små och medelstora företagen. Tack vare detta arbetssätt har småföretagsrepresentanten fått en bevakningsfunktion, dvs. hon ser till att de små och medelstora företagens farhågor när det gäller EU-politik och EU-lagstiftning matas in i arbetet i ett tidigt skede och gör det möjligt för de berörda att delta i arbetet med att utforma EU:s politik för små och medelstora företag.

Vidare har flera konferenser för berörda parter på hög nivå lyckats samla en blandning av företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna och näringslivet och därigenom kunnat stärka alla de inblandades föresats att genomföra den moderna politiken för små och medelstora företag. Kommissionen främjar också en ny dialog mellan högskolan och näringslivet, där frågor av centralt intresse för de små och medelstora företagen kommer att tas upp.

Det Europeiska näringslivspriset organiserades för första gången 2006 och bidrog till bättre insikt om såväl företagandets villkor som politiken för små och medelstora företag samt olika kreativa metoder i regionerna för att uppmuntra, stödja och hjälpa småföretagen att lyckas. En andra prisomgång kommer att organiseras i december 2007 tillsammans med rådets portugisiska ordförandeskap. Sist men inte minst har kommissionens nya webbportal för små och medelstora företag (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/) väsentligt underlättat åtkomst till nätinformation om små och medelstora företag.

FRAMTIDSPLANER

Den moderna politiken för små och medelstora företag som lanserades 2005 har börjat ge resultat . En konsekvent, övergripande och framåtblickande politik för de små och medelstora företagen har satt dessa företag högt upp på medlemsstaternas och EU:s reformagenda och stärkt de berörda aktörernas engagemang för gemensamma målsättningar. Både medlemsstaterna och kommissionen har gjort stora framsteg när det gäller att genomföra åtgärder som skapar bättre villkor för företagen, att integrera småföretagarperspektivet i viktiga politikområden och att uppmuntra fler människor att bli företagare.

Resultatet är att det har blivit lättare att starta ett företag, utbildning i företagande står allt oftare på skolschemat, medvetenheten om företagande och de små och medelstora företagens problematik växer i EU, principen ”tänk småskaligt först” är på väg att integreras i EU:s politik och i den nationella politiken. Men det finns utrymme för mer både på EU-nivån och i medlemsstaterna.

Bättre lagstiftningskultur är vidare något som börjar slå rot i EU och det är EU-institutionerna som bör ta ledningen. Kommissionen har genomfört viktiga förändringar i hur nya förslag utarbetas och hur tillämpningen av nu gällande regelverk övervakas. Europaparlamentet har också börjat använda konsekvensbedömningar, men rådet har ännu inte börjat använda det som ett hjälpmedel.

Men fördelarna av bättre lagstiftning måste kännas på alla nivåer . Alla medlemsstater har enats om att sätta upp mål för att minska de administrativa kostnaderna med 25 % till 2012. Om det ska gå att avlasta de små och medelstora företagen, som alltså påverkas oproportionerligt mycket av regleringsbördan, borde de små och medelstora företagen omfattas av ett automatiskt undantag från administrativa krav i EU-lagstiftningen tills det har visats tydligt att kraven behövs och att de inte kan tillgodoses bättre på nationell, regional eller lokal nivå. När de små och medelstora företagen omfattas av EU-lagstiftning bör det finnas särskilda bestämmelser utformade för dem. Allmänt sett behöver EU hitta sätt att minska nuvarande arbetsbörda varhelst omständigheterna tillåter det. Nästa moment blir att modernisera den offentliga förvaltningen så att den ger öppen, förutsägbar service och verksam överprövning.

Kommissionen har lyssnat till viktiga berörda parter för att ytterligare utveckla och vässa den moderna politiken för små och medelstora företag. Den har granskat resultaten av nyligen hållna konferenser på hög nivå, särskilt den fjärde europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen[26] och högnivåkonferensen om politiken för små och medelstora företag[27], och låtit sig inspireras av initiativ som genomförts eller föreslagits av medlemsstaterna eller av nyligen framlagda rapporter från andra EU-instititutioner.

Nu gäller det att dels frigöra de små och medelstora företagens potential för tillväxt och nya arbetstillfällen , dels utnyttja deras innovativa förmåga. Kommissionen är övertygad om att de små och medelstora företagen måste betonas ännu mer i nästa Lissaboncykel 2008–2010. Den kommer att be om småföretagens och deras representanters synpunkter när den funderar över hur en ”Small Business Act” för EU med konkreta förslag till stöd för små och medelstora företag skulle kunna se ut.

I en ny serie förslag för små och medelstora företag inför nästa Lissaboncykel kommer kommissionen att ta hänsyn till variationen bland företagen: hantverk och småföretag, företagen i den sociala ekonomin och små familjeföretag visar alla på potential att stärka EU:s tillväxt och agera pådrivande för innovation, lokal utveckling, fortbildning och sysselsättning, liksom de ibland även ger uttryck för särskilda problem och behov.

Det är slutligen lika viktigt att medlemsstaterna också tar nya krafttag och sätter politiken för små och medelstora företag högre på dagordningen i de nationella reformprogrammen.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] The European Commission ’ s Spring Economic Forecast 2007-2008 .

[3] Statistics in Focus , 24/2006, Eurostat.

[4] Meddelande från kommissionen – Kunskap i praktiken: En brett upplagd innovationsstrategi för EU, KOM(2006) 502.

[5] Meddelande från kommissionen – Översyn av industripolitiken efter halva tiden: Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi, KOM(2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm

[7] Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/

[10] Ett annat tak tillämpas i vissa branscher, t.ex. fiskeri.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/sv/oj/2006/c_323/c_32320061230sv00010026.pdf

[12] Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs. Report of the Expert Group , Europeiska kommissionen, maj 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm

[15] Direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm

[17] Ett konkurrenskraftigt Europa i världen, KOM(2006) 567.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm

[19] Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram för tillväxt och sysselsättning – Företagsöverlåtelser – Kontinuitet genom en ny start, KOM(2006) 117.

[20] KOM(2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm

[22] Se slutrapporten på http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm

[23] E-kompetens för 2000-talet: Ökad konkurrenskraft, större tillväxt och fler jobb (2007–2010).

[24] KOM(2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_sv.htm

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm

[27] Bryssel 14 september 2007.