Detta förslag bygger på relevant erfarenhet och samarbete mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna för att främja fria och rättvisa val i Europeiska unionen och bekämpa desinformation och andra former av manipulering av information och inblandning i den europeiska demokratin.

Enligt förordning nr 1141/2014 är det inte uttryckligen tillåtet för europeiska politiska partier och stiftelser att samla in bidrag från medlemmar som har sitt säte utanför Europeiska unionen. I tribunalens dom av den 25 november 2020 i mål T-107/19 bekräftades att ett parti utanför EU inte omfattas av definitionen av ett politiskt parti enligt förordning (EG) nr 2004/2003, eftersom det inte hade erkänts av eller inrättats i enlighet med rättsordningen i åtminstone en medlemsstat. Följaktligen slog domstolen fast att betalningar från medlemmar som har sitt säte utanför EU inte kan betraktas som bidrag, utan endast som donationer. Detta förbud hindrar dock europeiska politiska partier och stiftelser från att stärka banden med likasinnade medlemmar utanför EU. Artiklarna 23.9 och 23.10 ändras därför så att europeiska politiska partier och stiftelser får möjlighet att samla in bidrag från medlemmar som har sitt säte i länder som tillhör Europarådet. För att minska risken för utländsk inblandning och säkerställa proportionalitet begränsas bidragen från medlemmar utanför EU till högst 10 % av de totala bidragen (som i sin tur begränsas till 40 % av partiets eller stiftelsens årsbudget). Detta tak, tillsammans med kravet på att europeiska politiska partier ska se till att deras medlemspartier utanför unionen beaktar värden som är likvärdiga med värdena i artikel 2 i EU-fördraget, bör ge tillräckligt skydd när det gäller utländsk finansiering.

För att täppa till kryphål i systemet för transparens vad gäller donationer införs en mekanism för tillbörlig aktsamhet i artikel 23 vad gäller donationer över 3 000 EUR. Dessutom ändras artikel 23 så att myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ges befogenhet att begära ytterligare uppgifter direkt från givare om den har anledning att tro att en donation har gjorts i strid med förordningen. Ändringen av artikel 36 kommer att öka allmänhetens möjligheter till insyn genom att myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och Europaparlamentet åläggs att offentliggöra uppgifter i ett öppet, maskinläsbart format och att under de sex månader som föregår valet till Europaparlamentet offentliggöra de veckorapporter om donationer och utgifter som myndigheten mottagit från de europeiska politiska partierna.

Även i artikel 21 införs en skyldighet för europeiska politiska partier att lägga fram belägg för att de vid tidpunkten för ansökan om finansiering från Europeiska unionens budget uppfyller kraven i artikel 5 i denna förordning. Partiet måste också lägga fram belägg för att det har en aktuell policy för användning av politisk reklam och att det har genomfört denna policy under de tolv månader som föregår sista ansökningsdagen.

Artikel 20.4 ändras även så att medfinansieringssatsen sänks till 0 % under de år då val hålls till Europaparlamentet.

För närvarande fastställs i förordning nr 1141/2014 en medfinansieringssats på 10 % respektive 5 % som europeiska politiska partier och stiftelser måste matcha för att kunna dra nytta av det maximala bidrag från EU-budgeten som är tillgängligt för dem. Eftersom vissa europeiska politiska partier, särskilt de mindre, har svårt att samla in de medel som krävs för att matcha medfinansieringssatsen ändras artikel 20.4 så att medfinansieringssatsen för europeiska politiska partier sänks till 5 %, i linje med satsen för europeiska politiska stiftelser.

En ny artikel 13 införs, där myndigheten åläggs att årligen utarbeta beskrivande rapporter om de beslut som de nationella tillsynsmyndigheterna fattat under det föregående året som visar att ett europeiskt politiskt parti har brutit mot artikel 5 i denna förordning.

I förordning nr 1141/2014 finns för närvarande en svaghet när det gäller frågan om huruvida en utgift berättigar till EU-finansiering under den tremånadersperiod då ett avregistreringsbeslut har fattats men ännu inte har trätt i kraft. Artiklarna 10 och 19 ändras därför så att denna tremånadersperiod för att skydda unionens ekonomiska intressen avskaffas.

(12)Europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser bör ansluta sig till vissa principer och uppfylla vissa villkor för att med stöd av sin europeiska rättsliga ställning få erkännande på unionsnivå och finansiering från offentliga medel via Europeiska unionens allmänna budget. I synnerhet krävs det att de europeiska politiska partierna, och deras anknutna europeiska politiska stiftelser ⇨ och deras respektive medlemmar i unionen ⇦ respekterar ⌦ beaktar ⌫ unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. ⇨ Europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser bör också säkerställa att deras medlemspartier och medlemsorganisationer beaktar sådana värden. ⇦

(10)I syfte att underlätta tillsynen över juridiska personer som omfattas av både unionsrätten och nationell rätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på funktionssättet för ett register över europeiska politiska partier och stiftelser som ska föras av myndigheten (nedan kallat registret), i synnerhet vad gäller den information och de styrkande handlingar som finns i registret. Det är av särskild betydelse särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå ⌦ , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 ⌫. När kommissionen förbereder och utarbetar ⌦ För att säkerställa jämlik delaktighet i utarbetandet av ⌫ delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt ⌦ erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ska systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter ⌫.

(9)Det bör fastställas förfaranden för hur de europeiska politiska partierna och deras anknutna europeiska politiska stiftelser ska kunna erhålla en sådan europeisk rättslig ställning som avses i denna förordning, och det behövs även bestämmelser om förfaranden och kriterier för beslut om att bevilja en sådan europeisk rättslig ställning. Man bör även fastställa under vilka omständigheter ett europeisk politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse kan fråntas, förlora eller tvingas avsäga sig sin europeiska rättsliga ställning.

(16)Stadgarna för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse bör innehålla vissa grundläggande bestämmelser. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att ställa ytterligare krav på stadgarna för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som har sitt säte på deras respektive territorier, under förutsättning att dessa ytterligare krav inte strider mot denna förordning.

(24)De europeiska politiska partiernas och de europeiska politiska stiftelsernas verksamhet bör regleras i denna förordning och, i frågor som inte regleras i denna förordning, genom gällande bestämmelser i medlemsstaternas nationella rätt. Den rättsliga ställningen för ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse bör regleras i denna förordning och i den nationella rätt som är tillämplig i den medlemsstat där den har sitt säte (nedan kallad den medlemsstat där sätet är beläget). Den medlemsstat där sätet är beläget bör ha möjlighet att på förhand bestämma vilken lag som ska gälla eller låta de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna själva välja. Den medlemsstat där sätet är beläget bör även ha möjlighet att införa andra eller ytterligare krav utöver dem som anges i denna förordning, inbegripet bestämmelser om registrering och integration av de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna som sådana i de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen och om deras organisation och stadgar, bland annat om skadeståndsansvar, under förutsättning att dessa bestämmelser inte är oförenliga med denna förordning.

(21)När myndigheten utdömer en sanktion mot det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen i enlighet med kontrollförfarandet bör den ta vederbörlig hänsyn till principen ne bis in idem, enligt vilken sanktioner inte kan utdömas två gånger för samma överträdelse. Myndigheten bör också säkerställa att rättssäkerhetsprincipen respekteras och att det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen har fått möjlighet att yttra sig.

(20)Därför bör det införas ett kontrollförfarande ⌦ fastställas ⌫ enligt vilket myndigheten i vissa situationer måste be kommittén bestående av oavhängiga framstående personer, inrättad genom förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, att bedöma huruvida ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse avsiktligt har påverkat eller försökt påverka resultaten av val till Europaparlamentet genom att utnyttja en överträdelse av de gällande reglerna om skydd av personuppgifter. Om det i enlighet med kontrollförfarandet konstateras att detta har skett, bör myndigheten utdöma ⌦ effektiva, proportionella och avskräckande ⌫ sanktioner i enlighet med det system med sanktioner som inrättats genom förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

(34)Medfinansieringssatsen bör sänkas till 0 % under de år då val hålls till Europaparlamentet. Slopandet av kravet på medfinansiering under de år då val hålls till Europaparlamentet bör hjälpa de europeiska politiska partierna att genomföra fler och intensivare kampanjaktiviteter och därmed också öka sin synlighet på nationell nivå.

(45)Det är nödvändigt att inrätta ett tydligt, kraftfullt och avskräckande ⇨ och proportionellt ⇦ system med sanktioner för att säkerställa en effektiv, proportionell och enhetlig efterlevnad av de skyldigheter som gäller för verksamheten i europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Ett sådant system bör också respektera principen om ne bis in idem, enligt vilken samma brott inte får bestraffas två gånger. Det är också nödvändigt att fastställa de respektive rollerna för myndigheten och Europaparlamentets utanordnare i granskningen och kontrollen av efterlevnaden av denna förordning, liksom mekanismerna för samarbete mellan dem och medlemsstaternas myndigheter.

(43)För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i denna förordning beträffande finansiering och utgifter för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och andra frågor, är det nödvändigt att inrätta ⌦ föreskriva ⌫ ändamålsenliga kontrollmekanismer. I detta syfte bör myndigheten, Europaparlamentets utanordnare och medlemsstaterna samarbeta och utbyta all nödvändig information. Ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter bör också uppmuntras i syfte att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig kontroll av de skyldigheter som följer av tillämplig nationell rätt.

(46)Politisk reklam fyller en viktig funktion för politiska partier genom att göra det möjligt för dem att kommunicera med medborgarna och interagera med dem i politiska frågor. Den kan ta sig många former och spridas i många medier, från tv och radio till press och sociala medier. Den spelar en viktig roll i valprocessen och motsvarar en avsevärd del av de politiska partiernas och kandidaternas utgifter. Även om den politiska reklamen har stora fördelar medför den också potentiella risker för valprocesserna och demokratin. Dessa risker kan uppstå till följd av otydlig praxis och användning av politisk reklam för att förmedla desinformation, även när reklamens politiska karaktär eller finansiering är fördold eller när den är förtäckt riktad.

(47)De europeiska politiska partiernas politiska reklam bör därför präglas av en hög grad av transparens så att den stöder en rättvis politisk debatt och fria och rättvisa val, bland annat för att bekämpa desinformation. Detta bör öka medborgarnas förståelse av den politiska reklamens art, källa och sammanhang, inbegripet dess finansiering, de belopp som spenderas, och om och i så fall på vilket sätt den har inriktats på dem. Den bör också främja redovisningsskyldigheten och bidra till att minska förekomsten av missbruk av politisk reklam, inbegripet sådan som är kopplad till desinformation och andra typer av inblandning i den demokratiska debatten. Transparenskraven bör stödja den europeiska och den gränsöverskridande dimensionen av valen till Europaparlamentet.

(48)Medlemsstaterna bör säkerställa att de transparenskrav vad gäller politisk reklam som fastställs i denna förordning genomdrivs på lämpligt sätt. Medlemsstaterna bör ge de behöriga myndigheterna de befogenheter som krävs för att övervaka efterlevnaden av dessa transparenskrav. För att undvika otillbörliga ingrepp bör sådana nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan utöva sina befogenheter på ett opartiskt och transparent sätt och vara juridiskt åtskilda från regeringen och funktionellt oberoende av sina respektive regeringar och alla andra offentliga eller privata organ. För att medborgare och andra berörda parter ska kunna veta vilka tillsynsmyndigheter som är behöriga i varje medlemsstat bör myndigheten åläggas att på sin webbplats offentliggöra en förteckning över medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter och hålla den uppdaterad. De nationella tillsynsmyndigheternas beslut bör vara föremål för effektiva rättsmedel, i full överensstämmelse med artikel 47 i stadgan. Det bör bland annat säkerställas att alla berörda parter kan söka och erhålla lämplig gottgörelse i rätt tid, vilket förutsätter att det europeiska politiska partiet upphör med alla överträdelser av de transparenskrav som fastställs i denna förordning.

(49)Europeiska politiska partier förlitar sig ofta på externa tjänsteleverantörer, däribland reklamutgivare, för att utarbeta, placera, publicera och sprida politiska reklammeddelanden. Sådana tjänsteleverantörer är bundna av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/XX om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam. När europeiska politiska partier ingår ett kontraktsmässigt avtal om tillhandahållande av tjänster med anknytning till politiska reklammeddelanden bör de se till att tillhandahållarna av politiska reklamtjänster, inbegripet reklamutgivare, uppfyller sina skyldigheter enligt förordning (EU) 2022/XX [om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam]. De bör säkerställa att det kontraktsmässiga avtalet anger hur de relevanta bestämmelserna i denna förordning ska beaktas. När så är lämpligt får de politiska reklammeddelandena innehålla det europeiska politiska partiets logotyp.

(50)Det är nödvändigt att inrätta en gemensam datakatalog för upplysningar om europeiska politiska partier. Med tanke på dess särskilda roll i genomförandet av denna förordning bör myndigheten inrätta och förvalta en sådan datakatalog som en del av registret över europeiska politiska partier. De europeiska politiska partierna bör översända uppgifterna i datakatalogen till myndigheten i standardformat. Överföringen får automatiseras. Europeiska politiska partier bör göra uppgifter tillgängliga i myndighetens datakatalog för att göra det möjligt att förstå de politiska reklammeddelandenas bredare sammanhang och syften. De uppgifter om kostnaderna för politisk reklam inom ramen för en särskild kampanj som ska införas i datakatalogen kan baseras på en uppskattad tilldelning av medel. Bland de belopp som ska anges i datakatalogen finns donationer för särskilda ändamål och naturaförmåner.

(51)Europeiska politiska partier bör genomföra och regelbundet uppdatera sin policy för användning av politisk reklam. Denna policy och årliga rapporter om dess genomförande bör finnas tillgängliga på det europeiska politiska partiets webbplats.

(52)I förordning (EU) 2022/XX [om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam] fastställs skyldigheter för personuppgiftsansvariga som använder inriktnings- eller förstärkningstekniker i samband med politisk reklam. När europeiska politiska partier använder inriktnings- eller förstärkningstekniker för politisk reklam bör de säkerställa att artikel 12 i den förordningen följs. Tillsynsmyndigheter i den mening som avses i artikel 4.21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 bör ha befogenhet att övervaka efterlevnaden av denna förordning.

(53)Uppgifter bör finnas tillgängliga på unionsnivå om de europeiska politiska partiernas efterlevnad av de transparenskrav som fastställs i denna förordning. För att underlätta detta bör myndigheten utarbeta och offentliggöra en faktabaserad beskrivande rapport om alla beslut som fattats av de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med denna förordning.

(54)Med tanke på behovet av att skydda den europeiska demokratiska processens integritet bör europeiska politiska partier för att vara berättigade till medel från Europeiska unionens budget visa att de följer de transparensregler som gäller för politisk reklam.

🡻 1141/2014 skäl 33 (anpassat)

⇨ nytt

(55)Av öppenhetsskäl, och för att skärpa kontrollen av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och stärka deras demokratiska ansvarighet, bör uppgifter som anses vara av väsentligt allmänt intresse offentliggöras ⇨ i ett användarvänligt, öppet och maskinläsbart format ⇦, i synnerhet uppgifter om stadgar, medlemskap, årsbokslut, givare och donationer, bidrag och stöd från Europeiska unionens allmänna budget samt uppgifter om beslut fattade av myndigheten och Europaparlamentets utanordnare avseende registrering, finansiering och sanktioner. Att inrätta ⌦ fastställa ⌫ ett regelverk som säkerställer att dessa uppgifter är allmänt tillgängliga är den mest effektiva metoden för att främja likvärdiga förutsättningar och lojal konkurrens mellan olika politiska läger och upprätthålla öppna, insynsvänliga och demokratiska lagstiftnings- och valprocesser, för att på så sätt öka allmänhetens och väljarnas förtroende för den europeiska representativa demokratin och mer generellt förebygga korruption och maktmissbruk.

🡻 1141/2014 skäl 34

(56)I enlighet med proportionalitetsprincipen bör skyldigheten att offentliggöra identiteten hos givare som är fysiska personer inte tillämpas på donationer som uppgår till högst 1 500 EUR per år och givare donator. Ett sådant offentliggörande bör heller inte tillämpas på donationer vars årsvärde överstiger 1 500 EUR och är mindre än eller lika med 3 000 EUR såvida inte givaren donatorn på förhand gett sitt skriftliga medgivande till offentliggörandet. Dessa tak utgör en lämplig avvägning mellan å ena sidan den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter och å andra sidan det legitima allmänintresset av insyn i finansieringen av europeiska politiska partier och stiftelser, i linje med internationella rekommendationer för att motverka korruption i samband med finansiering av politiska partier och stiftelser. Offentliggörandet av donationer som överstiger 3 000 EUR per år och givare donator bör möjliggöra en effektiv offentlig granskning och kontroll av förbindelserna mellan givarna och de europeiska politiska partierna. Proportionalitetsprincipen kräver likaså att uppgifter om donationer offentliggörs årligen, utom under valkampanjer vid val till Europaparlamentet eller avseende donationer som överstiger 12 000 EUR, vilka i stället bör offentliggöras skyndsamt.

🡻 1141/2014 skäl 35 (anpassat)

(57)Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i stadgan, i synnerhet artiklarna 7 och 8 i denna, där det fastställs att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv och skydd av sina personuppgifter, och förordningen måste tillämpas på ett sätt som fullt ut tar hänsyn till dessa rättigheter och principer.