ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer

avgivet vid dess etthundrafjärde möte den 10 december 2001 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/M.2533 - BP/E.ON

(2002/C 246/05)

(Text av betydelse för EES)

1. Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna transaktionen utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen i dess gällande lydelse och att den har en gemenskapsdimension.

2. Rådgivande kommittén är enig med den definition av den relevanta produktmarknaden som kommissionen ger i sitt utkast till beslut.

3. Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden är marknaden för etenleveranser via rörledningsnätet "ARG+" och dess förlängningar.

4. En majoritet av kommitténs medlemmar är enig med kommissionen om att kocentrationsärendena BP/E.ON och Shell/DEA skall bedömas tillsammans. En minoritet är oenig med kommissionen och en annan minoritet lägger ned sin röst.

5. En majoritet av kommitténs medlemmar är enig med kommissionen om att den anmälda koncentrationen, bedömd tillsammans med Shell/DEA, leder till uppkomsten av en kollektiv dominerande ställning på marknaden för etenleveranser inom ARG+-området, vilket avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens. En minoritet håller inte med om att en dominerande ställning skulle uppstå, men är enig med kommissionen om att konkurrensen skulle försvagas och att det finns risk för en uppdelning av marknaden. En annan minoritet lägger ned sin röst.

6. En majoritet av kommitténs medlemmar är enig med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, med beaktande av åtagandena från parternas sida, inte kommer att ge upphov till en dominerande ställning på marknaden för etenleveranser via ARG+, och bör därför förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. En minoritet är oenig med kommissionen och en annan minoritet lägger ned sin röst.

7. Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

8. Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till Rådgivande kommitténs anmärkningar och synpunkter.
Den EU-ombudsmannen överlämnade under år 2001 två särskilda rapporter till Europaparlamentet (i enlighet med artikel 3.7 i Europeiska ombudsmannens stadga(1))

(2002/C 126/14)

Särskild rapport av den 15 november 2001 från EU-ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska kommissionen i klagomål 242/2000/GG.

Särskild rapport av den 30 november 2001 från EU-ombudsmannen till Europaparlamentet efter förslaget till rekommendation till Europeiska unionens råd avseende klagomål 917/2000/GG.

De särskilda rapporterna finns tillgängliga på EU-ombudsmannens webbplats alla de 11 officiella språken: http://www.euro-ombudsman.eu.int

Kopior kan även erhållas utan kostnad från EU-ombudsmannens sekretariat 1, avenue du Président-Robert-Schuman BP 403 F - 67001 Strasbourg Cedex Tfn (33) 388 17 23 13 Fax (33) 388 17 90 62 E-post: euro-ombudsman@europarl.eu.int

(1) Europaparlamentets beslut 94/262 av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EGT L 113, 4.5.1994, s. 15).
Meddelande från den italienska regeringen



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 047 , 21/02/2002 s. 0003 - 0003



Meddelande från den italienska regeringen (2002/C 47/04) Meddelande om att Italiens kommunikationsminister har antagit en anbudsinfordran för tilldelning av bredbandsfrekvenser för punkt-till-multipunktnät och för utfärdande av enskilda licenser i samband med denna tilldelning. Anbudsinfordran offentliggjordes i Republiken Italiens officiella tidning nr 26 - del II, meddelanden - av den 31 januari 2002. Den är ett resultat av kommunikationsmyndigheternas beslut nr 822/00 CONS och nr 400/01/CONS som offentliggjordes i Republiken Italiens officiella tidning nr 295 av den 19 december 2000 respektive nr 259 av den 7 november 2001.
52001XX1110(01)

Slutrapport av förhörsombudet i ärende COMP/29.373 - Visa International (framställt enligt artikel 15 i Europeiska kommissions beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden) (EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) (Text av betydelse för EES)



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 316 , 10/11/2001 s. 0008 - 0008
Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare

(2001/C 76/03)

I fråga om de årliga genomsnittliga kostnaderna har hänsyn inte tagits till den minskning på 20 % som föreskrivs i artiklarna 94.2 och 95.2 i rådets förordning (EEG) nr 574/72.

De månatliga genomsnittliga nettokostnaderna har minskats med 20 %.

GENOMSNITTLIGA KOSTNADER FÖR VÅRDFÖRMÅNER - 1997(1)

I. Tillämpning av artikel 94 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utretts 1997 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

II. Tillämpning av artikel 95 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utgetts 1997 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 28 och 28a i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

GENOMSNITTLIGA KOSTNADER FÖR VÅRDFÖRMÅNER - 1998(2)

I. Tillämpning av artikel 94 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utgetts 1998 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

II. Tillämpning av artikel 95 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utgetts 1998 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 28 och 28a i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

GENOMSNITTLIGA KOSTNADER FÖR VÅRDFÖRMÅNER - 1999

I. Tillämpning av artikel 94 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utgetts 1999 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

II. Tillämpning av artikel 95 i förordning (EEG) nr 574/72

De belopp som skall återbetalas avseende vårdförmåner som utgetts 1999 till familjemedlemmar i enlighet med artikel 28 och 28a i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer att fastställas på grundval av följande genomsnittliga kostnader:

>Plats för tabell>

(1) Genomsnittliga kostnader Spanien: EGT C 228, 11.8.1999.

Genomsnittliga kostnader Belgien, Grekland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket: EGT C 27, 29.1.2000.

Genomsnittliga kostnader Tyskland, Frankrike och Österrike: EGT C 207, 20.7.2000.

(2) Genomsnittliga kostnader Spanien och Luxemburg: EGT C 27, 29.1.2000.

Genomsnittliga kostnader Nederländerna och Österrike: EGT C 207, 20.7.2000.
—

med beaktande av sitt pågående arbete med 55 %-paketet (”Fit for 55”), som sker via yttranden och arbetsgruppen om den gröna given på lokal nivå.
6.

ReK konstaterar att EU, medlemsstaterna och medlemsstaternas regioner, städer och kommuner står inför en enorm utmaning till följd av den stora mängden flyktingar i behov av internationellt skydd samt de ekonomiska migranter som på irreguljär väg försöker ta sig in i EU. Kommittén upprepar att det är viktigt att se till att de personer som reser in i EU gör det på laglig väg, och att det sker en noggrann, snabb och effektiv registrering med respekt för EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Kommittén framhåller att ytterligare resurser bör avsättas för att skydda EU:s yttre gränser i syfte att säkerställa att människor som tar sig in i EU gör det på ett lagligt och organiserat sätt. Dessutom behövs omfattande insatser och reformer för att de migranter som kommer till Europa ska kunna börja arbeta och integreras. Kontrollen av Schengenområdets yttre gränser måste ske på ett sätt som är förenligt med medlemsstaternas internationella åtaganden när det gäller flyktingar och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till mänsklig värdighet och icke-diskriminering.
ReK anser att det alltsedan början av 2020 är svårt att särskilja effekterna av förhandlingarna om och ikraftträdandet av avtalet från effekterna av covid-19-pandemin ( 6 ) . Kommittén välkomnar ReK:s nyligen offentliggjorda studie ”New trade and economic relations between EU-UK: the impact on regions and cities”, i vilken slutsatsen är att effekten av Brexit drabbar olika sektorer och olika regioner i EU på olika sätt, att mindre företag har drabbats hårdare, att arbetstagarnas rörlighet och samarbetet mellan företag i EU-27 och Förenade kungariket kan komma att minska och att utträdet kan få negativa konsekvenser för regioner och samhällen som ingår i interregionala projekt tillsammans med Förenade kungariket. Det är positivt att studien bekräftar att en höjning av brexitjusteringsreserven kommer att bli nödvändig för att ta itu med dessa ojämnt fördelade återverkningar i EU.
8.

ReK påminner om att återhämtningsinsatserna under en nära framtid måste ha en stark social dimension för att vi ska kunna upprätthålla kraftfulla sociala skyddsnät, trygga arbetstagarnas arbetstillfällen och undvika ogrundade uppsägningar. Personer i tillfälliga och atypiska anställningsformer, kvinnor och unga, invandrare samt personer med funktionsnedsättning är de grupper som är mest utsatta i arbetslivet. De som förlorat sitt jobb på grund av covid-19-pandemin kanske inte kommer att kunna återgå till sin tidigare arbetsplats. EU-programmen måste stödja en utveckling av kompetensen bland dem som riskerar arbetslöshet samt arbetslösa och personer som står utanför arbetsmarknaden, i synnerhet dem som har större svårigheter att komma in på arbetsmarknaden (personer som löper risk för fattigdom och social utestängning, familjer med ensamstående föräldrar som har svårt att förena arbete och familjeliv etc.). Lika möjligheter och icke-diskriminering på grund av kön, könsroller, härkomst, etnicitet, politisk och religiös uppfattning, ålder, funktionsnedsättning, sexuell identitet och läggning, sjukdom, språk eller andra personliga och sociala villkor och omständigheter ska alltid säkerställas.
24.

Vi påminner i detta sammanhang om förslaget från ReK och Europaparlamentet om att tillhandahålla detta särskilda stöd till Nuts 3-regioner eller kluster av lokala administrativa enheter med en befolkningstäthet under 12,5 invånare per km 2 för områden som är glesbefolkade eller med en befolkningstäthet under 8 invånare per km 2 för områden som är mycket glesbefolkade eller med en genomsnittlig befolkningsminskning större än 1 % mellan 2007 och 2017, vilka bör omfattas av särskilda regionala och nationella planer för att göra dem mer attraktiva för befolkningen, öka affärsinvesteringarna och öka tillgången till digitala och offentliga tjänster, inklusive ett anslag i samarbetsavtalet om strukturfonderna.
44.

Kommittén föreslår att man i samarbete med kommissionen ska undersöka hur regionala och lokala förvaltningar kan uppmuntras att delta aktivt i nätverk såsom Smarta städer och borgmästaravtalet eller nätverk för förebyggande och hälsofrämjande åtgärder som stöds av WHO (WHO Healthy Cities Network, WHO Healthy Ageing Task Force, WHO Age-Friendly Cities Project, WHO Regions for Health Network, Schools for Health in Europe Network osv.), inom viktiga delar av flaggskeppsinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” (10), t.ex. biologisk mångfald och markanvändning, avfallshantering, vattenförvaltning och luftföroreningar.
Referensdokument

Commission Staff Working Document – Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services (Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Mot en färdplan för tillhandahållande av EU-omfattande informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande) SWD(2014) 194 final
49.

ReK betonar att många kommuner och städer i Europa på eget initiativ har utarbetat ambitiösa program och vidtagit praktiska åtgärder för att begränsa klimatförändringarna. Som exempel på internationella kampanjer på lokal nivå kan nämnas Agenda 21 – som lanserades 1992 vid Riotoppmötet och som har gjort det möjligt för cirka 10 000 lokala myndigheter att under de senaste 20 åren utveckla strategier och åtgärder när det gäller hållbar utveckling, och mer konkret, miljöförbättringar, minskade utsläpp av växthusgaser och anpassning till klimatförändringarna –, Climate-Alliance och ICLEI:s Cities for Climate Protection. Organisationen Energy Cities gör ett värdefullt arbete på energiområdet. Programmet ”European Energy Award” för energieffektiva kommuner stimulerar med en heltäckande strategi kommuner till ökad energieffektivitet, klimatskydd och användning av förnybara energikällor. Mer än 1 000 kommuner deltar redan i programmet. CEMR har utarbetat publikationen ”Save energy, Save climate and Save money” för de lokala beslutsfattarna. Som ett exempel på de många lokala initiativ som syftar till koldioxidneutralitet kan man nämna Växjö i Sverige med sitt mål om en minskning av koldioxidutsläppen på 100 % fram till 2030. I Finland samarbetar 14 s.k. HINKU-kommuner (kolneutrala kommuner) med de lokala företagen, politikerna och invånarna för att uppnå en utsläppsminskning på 80 % samtidigt som de främjar en grön ekonomi. I kommunernas klimatkampanj (CCP-Finland) deltar 53 kommuner, och 115 kommuner har en klimatstrategi. Borgmästaravtalet (Covenant of Mayors) omfattar tusentals kommuner och städer, som utarbetat handlingsplaner för hållbar energi och program för utsläppsminskning. Många lokala och regionala energibyråer som startats med hjälp av EU-stöd deltar i dag i energirådgivningen.
26.

Aktivt och hälsosamt åldrande är ett centralt mål i Europa 2020-strategin och stöds av olika flaggskeppsinitiativ (”Ny kompetens och nya arbetstillfällen”, ”Plattformen mot fattigdom” och ”Den digitala agendan”) och ett brett utbud av finansieringsinstrument för EU-medel som finns tillgängliga för de lokala och regionala myndigheterna, såsom anges i den broschyr som Regionkommittén, Europeiska kommissionen och AGE Platform Europe har utarbetat tillsammans, ”How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors”, som publicerades i september 2011 som ett bidrag till Europaåret 2012 (3).
Vid tillämpning av led c får energiprodukter och elektricitet som används av hushåll som betraktas som ekonomiskt utsatta befrias från beskattning under en period på högst tio år efter det att detta direktiv har trätt i kraft . I denna punkt ska med ekonomiskt utsatta hushåll avses hushåll som i betydande grad påverkas av effekterna av detta direktiv, vilket vid tillämpning av detta direktiv innebär att de inte överskrider tröskelvärdet för ”risk för fattigdom”, definierat som 60 % av den nationella disponibla medianinkomsten per konsumtionsenhet.

Vid tillämpning av led c får energiprodukter och elektricitet som används av hushåll som på nationell eller regional nivå betraktas som ekonomiskt utsatta befrias från beskattning. I denna punkt ska med ekonomiskt utsatta hushåll avses hushåll som i betydande grad påverkas av effekterna av detta direktiv, vilket vid tillämpning av detta direktiv innebär att de inte överskrider tröskelvärdet för ”risk för fattigdom”, definierat som 60 % av den nationella disponibla medianinkomsten per konsumtionsenhet , och att deras förbrukning inte överstiger det minimum som krävs för anständiga levnadsvillkor i den berörda regionen . Med utsatta hushåll avses även hushåll som lever i energifattigdom eller hushåll – inklusive hushåll med låg medelinkomst – som i hög grad påverkas av priseffekter när byggnader och transporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG.
För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60 % av deras BNP i fasta priser 2019.

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60 % av deras BNP i fasta priser 2019.

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07 % och 2,60 % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd.

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07 % och 2,60 % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd.

De belopp som överstiger den nivå som föreskrivs i leden a–c per medlemsstat omfördelas proportionellt till anslagen för alla andra medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) är under 100 % av genomsnittet för EU-27. BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är den som används för sammanhållningspolitiken i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027.
Praktik och jobb inom solidaritetsverksamhet kan ge unga ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och samtidigt bidra till att lösa viktiga samhällsproblem . Detta kan främja ungas anställbarhet och produktivitet samtidigt som deras övergång från utbildning till sysselsättning underlättas, vilket är avgörande för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden. De praktikplatser som erbjuds inom Europeiska solidaritetskåren uppfyller kvalitetsprinciperna i rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram (1) . De praktikplatser och jobb som erbjuds utgör en språngbräda för unga så att de kan ta sig in på arbetsmarknaden och bör därför åtföljas av adekvat stöd efter verksamheten. Praktikplatser och jobb underlättas av berörda aktörer på arbetsmarknaden, särskilt offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och handelskammare, och finansieras av den deltagande organisationen. Som deltagande organisationer bör de ansöka om finansiering via Europeiska solidaritetskårens behöriga genomförandeorgan för förmedling mellan de unga deltagarna och arbetsgivare som erbjuder praktik och jobb på solidaritetsområdet.

Praktik , lärlingsutbildning och jobb inom solidaritetsverksamhet kan ge unga ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och även erbjuda möjligheter att utveckla en solidarisk anda på lång sikt även i det privata . Detta kan främja ungas anställbarhet och produktivitet samtidigt som deras övergång från utbildning till sysselsättning underlättas, vilket är avgörande för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden. De lärlingsutbildningar och/eller praktikplatser som erbjuds inom Europeiska solidaritetskåren uppfyller kvalitetsprinciperna i rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram (1) och bör därför åtföljas av adekvat stöd efter verksamheten. Praktikplatser , lärlingsutbildning och jobb underlättas av berörda aktörer på arbetsmarknaden, särskilt offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter , berörda lokala och regionala institutioner som har bäst kännedom om de verkliga lokala behoven och handelskammare, och finansieras av den deltagande organisationen. Som deltagande organisationer bör de ansöka om finansiering via Europeiska solidaritetskårens behöriga genomförandeorgan för förmedling mellan de unga deltagarna och arbetsgivare som erbjuder praktik , lärlingsutbildning och jobb på solidaritetsområdet.
1. Om den sökande i den intervju som avses i artikel 7 har angett sitt önskemål om en medlemsstat (eller i andra hand om andra medlemsstater, dock högst två) och det finns bekräftade eller sannolika element såsom språkkunskaper, kontakter med grupper från samma ursprungsland eller samma ursprungsregion, speciella yrkeskunskaper och arbetsmöjligheter eller andra element som anses vara relevanta för integration, även tillfälligt, i enlighet med de indikationer som varje år tillhandahålls av Europeiska stödkontoret för asylfrågor, ska det angivna landet ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd, förutsatt att landet i fråga under innevarande år inte redan har överskridit gränsen på 50 % av referenstalet enligt den referensnyckel som fastställts i artikel 35. 2. Om den gräns som anges ovan redan har överskridits under innevarande år ska ansvaret för prövning av ansökan om internationellt skydd ligga på följande parter i den ordning som följer: a) Den medlemsstat som nämns i intervjun som andrahandsval, under förutsättning att de villkor som anges ovan är uppfyllda och att den gräns som anges i föregående punkt inte överskridits under innevarande år. b) Den medlemsstat som nämns som tredjehandsval, under förutsättning att de villkor som anges ovan är uppfyllda och att den gräns som anges i föregående punkt inte överskridits under innevarande år. 3. Om den gräns som anges i punkt 1 har överskridits för de länder som avses i punkt 2 ska den medlemsstat som ansvarar för prövningen av ansökan fastställas i enlighet med följande artiklar i detta kapitel.
a) genomföra en lagstiftningsbestämmelse eller ett domstolsbeslut eller förebygga eller förhindra allvarlig brottslighet, b) bevara integriteten och säkerheten för nätet, tjänster som tillhandahålls via detta nät och slutanvändarnas terminaler, c) förebygga överföring av oönskade kommunikationer till slutanvändare som har lämnat sitt förhandsgodkännande till sådana begränsande åtgärder, d) minimera effekterna av tillfällig eller exceptionell överbelastning av nätet under förutsättning att motsvarande trafiktyper behandlas på samma sätt.

a) genomföra en lagstiftningsbestämmelse eller ett domstolsbeslut eller förebygga eller förhindra allvarlig brottslighet, b) a) bevara integriteten och säkerheten för nätet, tjänster som tillhandahålls via detta nät och slutanvändarnas terminaler, c) b) förebygga överföring av oönskade kommunikationer till slutanvändare som har lämnat sitt förhandsgodkännande till sådana begränsande åtgärder, d) c) minimera effekterna av tillfällig eller exceptionell överbelastning av nätet under förutsättning att motsvarande trafiktyper behandlas på samma sätt.
Referensdokument

Meddelande från kommissionen: EU-lagstiftningens ändamålsenlighet COM(2012) 746 final Med beaktande av: Staff Working Document on the Review of the Commission Consultation Policy SWD(2012) 422 final Staff Working Document on the Action Programme for the Reducing Administrative Burdens in the EU Final Report SWD(2012) 423 final
4. Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3 12 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan.

4. Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan.

Varje medlemsstat ska välja minst en station per i genomsnitt 15 000 km2 geografiskt område, dock minst en per medlemsstat.
3. Stöd enligt punkt 1 b ska beviljas yrkesfiskare som bedriver småskaligt kustfiske med ett unionsfiskefartyg som de äger, som är registrerat som aktivt och med vilket de bedrivit fiske till havs under minst 60 dagar under de två år som föregår dagen då ansökan lämnas in. Fiskelicensen för fartyget ifråga ska dras in permanent.

3. Stöd enligt punkt 1 ska beviljas yrkesfiskare som bedriver småskaligt kustfiske med ett unionsfiskefartyg som de äger, som är registrerat som aktivt och med vilket de bedrivit fiske till havs under minst 60 dagar under de två år som föregår dagen då ansökan lämnas in. Fiskelicensen för fartyget ifråga ska dras in permanent.