Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Efter mer än fem års tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät, senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 av den 19 juli 1999, är det dags att göra en teknisk ändring av bestämmelserna i förordningen så att dagens politiska prioriteringar återspeglas på ett bättre sätt på området transeuropeiska transportnät (TEN-T).

2. I mitten av 1990-talet krävde politiken för de transeuropeiska näten anpassade finansiella instrument så att gemenskapen skulle kunna stödja de projekt som gav mest transeuropeiskt mervärde. Genom förordning (EG) nr 2236/95 tillåts kostnadstäckning på upp till 50 % av de totala kostnaderna för undersökningar och upp till 10 % av den totala investeringskostnaden. Under perioden 1995-1999 befann sig de flesta av TEN-T-projekten i inledningen av genomförandefasen. Av den anledningen inriktades gemenskapens stöd inom ramen för TEN-T huvudsakligen på undersökningar av sådana projekt, men mot slutet av perioden ändrades typen av TEN-T-projekt som fick stöd. I takt med att de flesta av projekten kunde börja genomföras, ändrades tonvikten till genomförandet. Det var också vid den fasen som förordningens brister började bli uppenbara, särskilt när det gällde samfinansieringen av projekten.

3. Denna förordning innehöll en klausul om genomgång i vilken det sades att rådet före 1999 års utgång skulle besluta om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut skulle behållas. Under 1998 ansåg kommissionen att tidpunkten var mogen för en genomgång av förordningen, eftersom den inledande femåriga finansieringsperioden närmade sig sitt slut och dessutom ansåg man, mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts, att vissa ändringar och förbättringar var nödvändiga. Enligt planerna skulle genomgången ingå som del i kommissionens Agenda 2000-paket för den sjuåriga finansieringsperioden 2000-2006, och det oavsett när de nya medlemsstaterna ansluter sig.

4. Kommissionen har därför föreslagit vissa ändringar, som stöd till riskkapitalfonder för TEN-projekt, möjligheten att inrätta vägledande fleråriga program för transportnätverk samt möjligheten att öka den maximala stödnivån från 10 till 20 % av de totala investeringskostnaderna, för transportprojekt som rör fler än en medlemsstat eller projekt som i hög grad bidrar till ett bredare transeuropeiskt intresse, inklusive dem som innehåller en viktig miljöaspekt. Ökningen av det maximala stödet för ett projekts totala investeringskostnad från 10 till 20 % var avsedd att bara gälla projekt där man kunde uppvisa ett bredare transeuropeiskt intresse, exempelvis avsaknad av gränsöverskridande anslutningar eller projekt som är viktiga ur miljöhänseende.

5. Den förordning som Europaparlamentet och rådet antog den 19 juli 1999 som del av Agenda 2000 (förordning (EG) nr 1655/1999 om ändring av förordning (EG) nr 2236/95) innehåller bestämmelser som gör det möjligt att öka nivån på gemenskapsstödet från 10 till 20 %, men bara för projekt som rör system för satellitpositionering och -navigering och endast från och med den 1 januari 2003.

6. Under det senaste årtiondet har trafikmängden ökat kraftigt, i synnerhet den tunga lastbilstrafiken, vilket lett till ökade trafikstockningar och miljöförstörelse inom gemenskapen. Samtidigt finns det stora kapacitetsbrister hos väg, järnväg och de inre vattenvägarna.

Erfarenheterna från genomförandet av de transeuropeiska transportnätprojekten visar att de kraftigaste förseningarna uppträder i projekt som rör gränsöverskridande järnvägsprojekt i områden med naturliga hinder, eftersom man i sådana projekt måste bygga dyr infrastruktur som tunnlar och broar av ansenlig längd. Förseningar uppkommer även vid gränsöverskridande projekt som syftar till att bygga bort sträckor med för dålig kapacitet vid gränserna till kandidatländerna. I vitboken om den gemensamma transportpolitiken [1] förutspås en betydande trafikökning mellan Europas västra och östra delar under det innevarande decenniet. En sådan ökning skulle leda till svåra trafikstockningar och säkerhetsproblem i de huvudkorridorer som förbinder unionen med kandidatländerna.

[1] KOM(2001) 370.

Efter det att det senaste förslaget om ändring av finansförordningen lades fram under 1998 har järnvägspaketet och kommissionens vitbok om den europeiska transportpolitiken för 2010 antagits. Enligt vitboken bör gemenskapens bidrag till transeuropeiska transportprojekt öka till 20 % för "kritiska" projekt som bidrar till att kraftigt förbättra det transeuropeiska nätet, men som har en låg finansiell avkastning. Detta kommer att beröra gränsöverskridande järnvägsprojekt som korsar naturliga hinder, till exempel berg eller vattendrag, vilket gör det nödvändigt med större tekniska arbeten som långa tunnlar eller broar.

7. I kommissionens meddelande om utvidgningens påverkan på regioner som gränsar till kandidatländer [2], sägs att gränsöverskridande projekt med dessa länder kan vara svåra att genomföra beroende på otillräckliga budgetmedel. De projekt som syftar till att avlägsna sträckor med för låg kapacitet vid gränserna mot kandidatländerna kommer också att vara berättigade att få bidrag på upp till 20 %. Man kommer att prioritera gränsöverskridande järnvägsprojekt med kandidatländerna och andra projekt där kraftiga förbättringar kan ske i fråga om säkerhet och minskade köer.

[2] KOM(2001) 437.

8. Kommissionen anser därför att det maximala stödet för transeuropeiska transportnätprojekt som omfattas av kategorin gränsöverskridande järnvägsprojekt som korsar naturliga hinder eller som syftar till att eliminera sträckor med för låg kapacitet vid gränserna mot kandidatländerna bör ökas från 10 till 20 %, i synnerhet för att de skall få en hävstångseffekt och för att de skall kunna locka till sig privata investerare.

9. Ett av de prioriterade områdena i det vägledande fleråriga program som inrättades mellan medlemsstaterna och kommissionen för finansiering av TEN-projekt är utveckling av gränsöverskridande projekt. Speciellt intressanta är gränsöverskridande projekt med kandidatländerna och då särskilt projekt som får stöd från ISPA i kandidatländerna. Som komplement till ISPA-stödet kan ett extra finansiellt stöd på 100 miljoner euro under perioden 2003-2006, som skall bokföras på TEN-budgetposten, fördelas till medlemsstaterna. Stödet är tänkt att användas för de mest akuta förbättringarna av de gränsöverskridande transportinfrastrukturerna mot kandidatländerna. Därför kommer finansieringsramen i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1655/1999 att späs på enligt ovanstående inom budgetplanen för perioden 2000-2006. Inom samma period kommer kommissionen, vilket angavs i kommissionens meddelande om gränsregioner (KOM(2001) 437), att omfördela 50 miljoner euro inom den gällande TEN-T-budgeten till samma gränsöverskridande projekt. En sådan omfördelning kan bland annat ske genom en ändring av det vägledande fleråriga programmet.

Man bör även ta tillfället i akt att ändra kommittéförfarandet i förordningen så att kraven i rådets beslut från 1999 om kommittéförfarande [3] uppfylls. Man bör i synnerhet ändra det nuvarande kommittéförfarandet till det förvaltningsförfarande som definieras i artikel 4 i ovanstående beslut.

[3] Beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999, EGT L 184 av den 17 juli 1999.

2001/0226 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EGT C

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [5],

[5] EGT C

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [6],

[6] EGT C

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [7], och

[7] EGT C

av följande skäl:

(1) Trafiken - särskilt den tunga lastbilstrafiken - har ökat under de senaste tio åren, vilket har lett till ökade trafikstockningar och föroreningar inom hela gemenskapen. Vägnätets och järnvägarnas nuvarande kapacitet är långt ifrån tillräcklig, och de svagaste punkterna är de gränsöverskridande sträckningarna. De allvarligaste förseningarna vid utbyggnaden av de transeuropeiska transportnäten beror på gränsöverskridande järnvägsprojekt som kräver att infrastruktur, såsom längre tunnlar eller broar anläggs. På grund av dessa begränsningar har projekten ofta en extremt låg ekonomisk bärkraft.

(2) Det bör införas ett ökat stöd på upp till 20 % av den totala investeringssumman för projekt som rör gränsöverskridande passager med för liten kapacitet och projekt vid gränserna mot kandidatländerna, och som väsentligt bidrar till att förbättra det transeuropeiska nät som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet [8].

[8] EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 1346/2001/EG (EGT L 185, 6.7.2001, s. 1).

(3) Eftersom dyra gränsöverskridande projekt med kandidatländerna kan visa sig svåra att genomföra beroende på finansiella begränsningar, bör den kompletterande finansieringen göras tillgänglig för de mest akuta förbättringarna av transportinfrastrukturen vid gränserna mot kandidatländerna. Den potentiella ekonomiska bärkraften i dessa projekt bör bedömas. De medel som ställts till förfogande för dessa särskilda projekt bör omfatta hela finansieringsperioden 2003-2006, oavsett när de nya medlemsstaterna ansluter sig.

(4) Bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät [9] bör anpassas för att ta hänsyn till rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [10].

[9] EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 (EGT L 197, 29.7.1999, s. 1).

[10] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5) Den finansiella ramen för genomförandet av förordning (EG) nr 2236/95 bör ökas för att finansiera de mest akuta förbättringarna av transportinfrastrukturen vid gränserna mot kandidatländerna.

(6) Förordning (EG) nr 2236/95 bör följaktligen ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2236/95 ändras på följande sätt:

(1) I artikel 5 skall punkt 3 ersättas med följande:

"3. Det totala gemenskapsstödet enligt denna förordning får inte överstiga 10 % av den totala investeringskostnaden, oavsett vilken stödform som valts.

Det totala gemenskapsstödetfår från och med den 1 januari 2003 i undantagsfall uppgå till 20 % av den totala investeringskostnaden i följande fall:

(a) Projekt som rör gränsöverskridande järnvägsförbindelser med för liten kapacitet eller avsaknad av förbindelser i områden där naturliga hinder motverkar den fria rörligheten för varor och personer, och som bidrar väsentligt till en bättre balans mellan olika transportsätt och till att förbättra järnvägstransporten på de transeuropeiska transportnätet enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG(*).

(b) Andra projekt som rör kapacitetsbrister vid gränserna mot kandidatländerna och där utbytet är av särskilt stor betydelse när det gäller säkerhet och minskade köer.

(c) Projekt som rör positionsbestämnings- och navigeringssystem via satellit enligt artikel 17 i beslut nr 1692/96/EG.

(*) EGT L 228 , 9.9.1996, s. 1."

(2) Artikel 17 skall ersättas med följande:

"Artikel 17 Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. När hänvisning sker till det förfarande som anges i denna artikel skall förvaltningsförfarandet i artikel 4 i rådets beslut 1999/468/EG(*) tillämpas varvid bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet skall iakttas.

3. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till två månader.

* EGT L 184, 17.7.1999, s. 23."

(3) I artikel 18 skall första stycket ersättas med följande:

"Den finansiella ramen för genomförandet av denna förordning för perioden 2000-2006 skall vara 4,7 miljoner euro."

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Transport

Verksamhet(er): Det transeuropeiska transportnätet

Åtgärdens beteckning: Finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse för det transeuropeiska transportnätet

(Denna åtgärd kompletterar Europaparlamentets och rådets förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät.)

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

B5-700 Finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse för det transeuropeiska transportnätet

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B):

En ökning av anslagen för att genomföra den nuvarande TEN-förordningen med 100 miljoner euro i åtagandebemyndiganden (ÅB), från 4 600 miljoner euro till 4 700 miljoner euro för perioden 2000-2006.

Dessutom tillkommer ett belopp på 50 miljoner euro som skall fördelas inom ramen för det nuvarande totala anslaget för det transeuropeiska transportnätet enligt kommissionens meddelande om gränsregionerna (KOM(2001) 437).

2.2 Tillämpningsperiod:

2003-2006

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd)

Miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

[X] Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

Prognosen bygger dessutom på följande antaganden:

(1) Det totala fleråriga anslaget för TEN för perioden 2000-2006 uppgår till 4 600 miljoner euro för de tre sektorerna transport, energi och telekommunikation.

(2) Av detta anslås 4 170 miljoner euro till det transeuropeiska transportnätet och 430 miljoner euro till de transeuropeiska energi- och telekommunikationsnäten.

(3) Den fleråriga planering som kommissionen fastställt för perioden 2003-2006 för det transeuropeiska transportnätet omfattar följande belopp (i miljoner euro):

>Plats för tabell>

(4) Ett godkännande av den föreslagna åtgärden för perioden 2003-2006 skulle således leda till följande fleråriga planering för de transeuropeiska transportnäten:

>Plats för tabell>

(5) Denna åtgärd skall finansieras inom ramen för rubrik 3 i budgetplanen.

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 av den 19 juli 1999.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1346/2001/EG av den 22 maj 2001 om ändring av beslut nr 1692/96/EG med avseende på kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler samt projekt nr 8 i bilaga III.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder

Gemenskapsåtgärderna motiveras av skyldigheten att bidra till upprättandet och utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet, vilket anses som en förutsättning för en väl fungerande inre marknad och för den ekonomiska och sociala sammanhållningen (artiklarna 154-156). Detta bidrag sker i form av samfinansiering av projekt av gemensamt intresse och beskrivs i gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet (beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996).

Under genomförandet av de transeuropeiska transportnätsprojekten har det visat sig att projekten för att eliminera flaskhalsarna vid gränserna till kandidatländerna är förknippade med stora förseningar. Enligt Vitboken om den gemensamma transportpolitiken [11] räknar man med en avsevärd ökning av trafiken mellan västra och östra Europa under innevarande årtionde. Den ökade trafikmängden skulle således kunna späda på problemen med avseende på trafikstockningar och trafikanternas säkerhet i de viktigaste korridorerna mellan EU och kandidatländerna.

[11] KOM(2001) 370 Vitbok - Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden.

Det kan noteras att denna gemenskapsåtgärd kompletterar Europaparlamentets och rådets förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. Enligt det förslaget anser kommissionen att stödnivån för projekt på området för de transeuropeiska näten som avser internationell järnvägstrafik med naturliga hinder eller eliminerande av väl kartlagda flaskhalsar vid gränserna till kandidatländerna bör höjas från 10 % till 20 %. På så sätt skapas en multiplikatoreffekt, men framför allt lockas privata investerare in i projekten.

I kommissionens meddelande från den 25 juli 2001 om utvidgningens följder för de regioner som gränsar till kandidatländerna - Gemenskapsåtgärd för gränsregionerna [12], föreslås att det nuvarande tröskelvärdet på 10 % höjs till 20 % för gränsöverskridande TEN-projekt på transportområdet där mervärdet för de deltagande länderna är särskilt högt. I meddelandet föreslås också att ett stöd på ytterligare 150 miljoner euro beviljas för perioden 2003-2006 (varav 50 miljoner euro inom ramen för omfördelningen av medlen i den nuvarande TEN-budgeten, till exempel från det fleråriga vägledande programmet. Rambeslutet om det fleråriga vägledande programmet [13] har redan skapat möjlighet för detta.) Dessa anslag planeras vara mer omfattande under första delen av perioden 2003-2006. Anslagen följer således denna koncentration till 2003 och 2004. Detta ytterligare ekonomiska tillskott skall användas för brådskande förbättringar av gränsöverskridande transportinfrastruktur.

[12] KOM(2001) 437 Meddelande från kommissionen av den 25 juli 2001 om utvidgningens följder för de regioner som gränsar till kandidatländerna - Gemenskapsåtgärd för gränsregionerna.

[13] Kommissionens beslut nr K(2001) 2654 slutlig av den 19 september 2001.

Enligt kommissionens meddelande om utvidgningens följder för de regioner som gränsar till kandidatländerna kan det visa sig att de gränsöverskridande projekt som genomförs med dessa länder kan bli svåra att genomföra på grund av problem med finansieringen.

Beträffande TEN krävs en översyn av TEN-förordningen för att gemenskapen skall kunna bidra med 100 miljoner euro (utöver det totala belopp på 150 miljoner euro som nämns i meddelandet) i ytterligare anslag för perioden 2003-2006. Dessa medel kommer att användas från 2003, inom ramen för översynen av de fleråriga vägledande programmen.

De gränsöverskridande projekten som genomförs med kandidatländerna är av särskilt stor betydelse, i synnerhet för de i dessa länder som får stöd genom ISPA. I detta sammanhang och för att få synergieffekter mellan de insatser som görs av kandidatländerna respektive medlemsstaterna i gränsregionerna skulle ett ytterligare anslag på 100 miljoner euro för budgetrubriken TEN under perioden 2003-2006 kunna beviljas medlemsstaterna för de mest brådskande åtgärderna som vidtas tillsammans med kandidatländerna med avseende på gränsöverskridande infrastruktur. Prioritet kommer att ges gränsöverskridande järnvägsprojekt med kandidatländerna och andra projekt med ett särskilt stort mervärde med avseende på förbättrad säkerhet för användarna eller minskade trafikstockningar.

Syftet är att :

- förbättra trafikflödet och minska väntetiderna på de gränsöverskridande sträckorna, till gagn för både användare och företag,

- skynda på medlemsstaternas genomförande av projekt av gemensamt intresse som avser det transeuropeiska transportnätet i de områden som gränsar till kandidatländerna,

- undanröja ekonomiska hinder som kan uppstå då ett projekt inleds, framför allt genom genomförbarhetsstudier och att genom flexibla stödformer, se till att projekt finansieras på bästa sätt och att offentliga medel utnyttjas i så liten utsträckning som möjligt,

- främja tillskott av privat kapital till finansieringen av projekt, liksom offentlig-privata partnerskap.

5.2 Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Målgruppen för åtgärden

Nationella och regionala transportmyndigheter, projektföretag och projektkonsortier, tekniska institut och stiftelser, ekonomiska grupper av europeiskt intresse, användare av transportinfrastruktur. Ansökningar om finansiellt stöd skall enligt TEN-förordningen lämnas in till kommissionen av de offentliga eller privata företag eller de organ som är direkt berörda.

Val av tillvägagångssätt

Som tidigare nämnts anser kommissionen att stödnivån för projekt på området för det transeuropeiska nät som avser väl kartlagda järnvägar med naturliga hinder eller eliminerande av väl identifierade flaskhalsar vid gränserna till kandidatländerna bör höjas från 10 % till 20 %. På så sätt skapas en multiplikatoreffekt, men framför allt lockas privata investerare.

Tillvägagångssättet för de enskilda projekten beror framför allt på det enskilda projektets situation och hur långt det har framskridit.

Det är lämpligt att genomföra genomförbarhetsstudier för att se till att projekten är väl definierade, från utvecklingsstadiet fram till att de genomförs.

De andra tillvägagångssätten, det vill säga räntesubventioner och bidrag till premier för garantier för lån, används för att se till att det finansieringssätt som väljs är det som är bäst lämpat för utvecklingen av det aktuella projektet. Detta gäller även för direkta bidrag i de fall då dessa genom tillskottseffekt gör det möjligt att påskynda projekt som tidigare inte kunnat påskyndas på grund av otillräckliga medel och - för ekonomiskt bärkraftiga projekt - bristande lönsamhet.

Beträffande en begränsad offentlig finansiering måste multiplikatoreffekten för gemenskapens finansieringsinstrument ökas (framför allt med ISPA) genom att man också bildar offentlig-privata partnerskap.

Medlemsstaterna eller initiativtagarna skall ge exakt information om de uppskattade bidragsberättigande kostnaderna. Det sker i enlighet med upplysningarna på ansökningsformulären för stöd till undersökningar och bidragsberättigade projekt. Finansieringsplanen utarbetas också av medlemsstaterna eller initiativtagarna med hjälp av den tabell för finansieringsplan och kostnadsspecifikation som finns i formuläret för ansökan om ekonomiskt stöd. De måste även intyga att de har undersökt möjligheterna att använda andra finansieringskällor, framför allt privata.

Riktlinjerna för TEN omfattar en rad projekt av gemensamt intresse, däribland även de projekt där det ingår både medlemsstater och kandidatländer, som begär finansiellt stöd från gemenskapen. De flesta av dessa projekt handlar om att eliminera flaskhalsarna, minska trafikstockningarna och förbättra säkerheten för användarna. I samband med översynen av de riktlinjer som kommissionen antagit har nya förbindelser tagits med för att förbereda inför utvidgningen. Även dessa förbindelser skulle kunna dra nytta av de ytterligare anslagen.

En första lista med tänkbara projekt som omfattar de regioner som gränsar till kandidatländerna har föreslagits av de berörda medlemsstaterna. Den innehåller över 80 olika typer av projekt som har ett avsevärt mervärde - eliminerande av flaskhalsar, minskning av trafikstockningar och förbättring av säkerheten för användarna. På grundval av den information som inkommit från medlemsstaterna kan man vid en första bedömning konstatera att ett antal av dessa projekt uppfyller de mål som är förknippade med det transeuropeiska transportnätet.

Ansökningar om finansiellt stöd skall enligt TEN-förordningen lämnas in till kommissionen av medlemsstaterna eller initiativtagarna. Ansökningarna genomgår sedan en noggrann granskning där varje enskilt projekts anslag kontrolleras, även de som är gränsöverskridande. Här tar man hänsyn till följande omständigheter, i enlighet med förordningen:

a) I vilken utsträckning projekten bidrar till målen i fördraget, samt övriga mål och prioriteringar som omfattas av gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av TEN.

b) Potentiell ekonomisk bärkraft.

c) Otillräcklig lönsamhet.

d) Projektens utvecklingsnivå (samt även hur tidigare budgetar genomförts).

e) Den stimulanseffekt som gemenskapens insatser har på offentlig och privat finansiering.

f) Direkta eller indirekta samhällsekonomiska effekter, särskilt på sysselsättningen.

g) Miljöpåverkan.

h) Den tidsmässiga samordningen av de olika delarna i projekten (särskilt när det gäller gränsöverskridande projekt), samordning av gemenskapsfinansieringen, i synnerhet med ISPA.

5.3 Genomförandebestämmelser

Endast direkt förvaltning av kommissionen med fast anställd eller extern personal.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1 Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)

ÅB, miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

6.2 Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden) [14]

[14] För ytterligare information, se separat förklaring.

>Plats för tabell>

(*) På grund av att åtgärderna som finansieras inom området för TEN-transport är så olikartade (t.ex. i fråga om geografiska, tekniska uppgifter samt fleråriga eller tillfälliga åtgärder) är det inte möjligt att mäta dem i genomsnittlig kostnad.

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1 Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Metod för uppföljning

I artikel 15 i förordning (EG) nr 1655/1999 fastställs att varje åtgärd skall följas upp och utvärderas. Det anges också att kommissionens beslut skall innehålla fysiska kriterier som fastställs i samförstånd med medlemsstaterna.

Enligt kommissionens standardbeslut måste stödmottagarna också årligen lämna information om hur åtgärderna framskridit, vilken skall ligga till grund för den analys som skall möjliggöra den utvärdering av förfarandena för genomförande av projekt som skall utföras tillsammans med medlemsstaterna.

Studier för vilka kriterier inte kan utarbetas kommer i samarbete med medlemsstaterna att utvärderas i förhållande till målen.

I artikel 16.1 i förordningen föreskrivs att en årlig verksamhetsrapport skall överlämnas till parlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Denna rapport skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts genom gemenskapens åtgärder.

Det är uppenbart att följande prioriterade resultatindikatorer (grund för bedömning) skall användas, enligt det allmänna naturliga förloppet för infrastrukturprojekt:

- Uppfyllande av respektive projekts fysiska huvudmål.

- Antal ytterligare kilometer väg och järnväg som byggs, elektrifieras etc.

- Antal trafiksignalanläggningar, trafikledning etc.

- Ekonomiska och geotekniska undersökningar samt miljöstudier som avslutas i tid.

- De verkställande myndigheternas amortering av lån.

- Hur budgeten följts över tiden.

8.2 Planerad form och tidsplan för utvärderingar

Indikatorer på effekt i förhållande till målen

Effekten och resultaten i förhållande till de bestämda målen skall utvärderas så långt det går efter de följdeffekter som de leder till.

- Ökad kapacitet och effektivitet hos infrastrukturer i gränsområdena.

- Säkra transporter (passagerare, farligt gods etc.) och minskat antal olyckor.

- De socioekonomiska indikatorernas utveckling i förhållande till tidigare prognoser.

- inskade föroreningar.

- valitetsbedömning av dem som använder näten.

- konomiska fördelar som gemenskapsåtgärden medfört (inklusive motivering av valet av finansiella instrument, eventuella räntesubventioner, direkta bidrag, garantipremier etc.).

En uppskattning av dessa indikatorer kommer att göras utifrån de typer av åtgärder som utvärderats och efter diskussioner med medlemsstaterna.

Engångsbedömning: mer traditionella konsekvensbedömningar under genomförandet av åtgärden eller i efterhand kan göras för ett begränsat antal åtgärder. Detta med tanke på att det är lättare att beräkna huruvida resultaten uppnåtts i ett kort eller medellångt perspektiv.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Bestämmelserna om bedrägeribekämpning (kontroll, ingivande av rapporter, uppföljning, utvärdering osv.) fastställs i förordning (EG) nr 1655/1999 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd, framför allt i artikel 12 och artikel 15, och finns med i alla beslut som kommissionen tar och i avtal som sluts mellan kommissionen och initiativtagarna.

Kontrollen av utgifterna för projekt som finansieras i enlighet med förordning (EG) nr 1655/1999 och kontrollen av deras genomförande utförs normalt av medlemsstaterna i enlighet med artikel 12.1 och, eventuellt av kommissionen med beaktande av avtalsförpliktelserna och principerna om en sund och god ekonomisk förvaltning.

Kommissionen skall regelbundet genomföra kontroller på platsen för projektets genomförande i enlighet med artikel 12.4 och artikel 12.5 i förordningen.