I enlighet med artikel 32 i anslutningsakten utbetalade kommissionen till Bulgarien och Rumänien under perioden 2007-2009 årliga schablonbelopp enligt likviditets- och Schengenfaciliteten i tolftedelar (de totala beloppen redovisas i tabellen nedan).

Inom ramen för mål 1 köpte Rumänien in 33 fartyg, 1 278 fordon samt utrustning för gränsövervakning och gränskontroller. Mål 1 innefattade även återuppbyggnad av 31 gränspolisstationer och gränsövergångsställen.

Tabell 3: Planerade finansiella anslag och deklarerade utgifter per mål – Rumänien

Rumänien definierade tre mål inom ramen för Schengenfaciliteten II. Fördelningen av programstödet enligt Schengenfaciliteten II per mål (och faktiska deklarerade utgifter) presenteras i tabell 3:

Tabell 2: Planerade finansiella anslag och deklarerade utgifter per mål – Bulgarien

Bulgarien definierade åtta mål inom ramen för Schengenfaciliteten II. Fördelningen av programstödet enligt Schengenfaciliteten II per mål (och faktiska deklarerade utgifter) presenteras i tabell 2:

Schengenfaciliteten II bidrog till beredskapen genom att uppgradera gränsövervakningen, gränskontrollerna, it- och kommunikationssystemen samt viseringsförvaltningen.

Investeringarna i övervakning av Bulgariens havsgräns uppfyllde klara behov eftersom täckningen av Svartahavskusten med gränspatrullfartyg hade varit otillräcklig och gradvis minskat och blivit omodern sedan 1990-talet och inte längre hade kapacitet för att säkra havsgränserna under svåra väderförhållanden.

De uppgifter som samlades in med ovannämnda verktyg analyserades genom 12 fallstudier (fem för Bulgarien och sju för Rumänien) som omfattade 79 % av utgifterna inom ramen för Schengenfaciliteten II i Bulgarien och 76 % av utgifterna i Rumänien.

Under utvärderingen av Schengenfaciliteten II mot kriteriet komplementaritet och överensstämmelse bedömdes det i vilken grad andra insatser bidrog till målen för Schengenfaciliteten II och i vilken grad Schengenfaciliteten II inte motverkade andra insatser med likartade mål.

Under upphandlingen för modernisering och renovering av gränsövergångsställena ansågs endast 11 av 31 anbud vara tillräckligt konkurrenskraftiga för att garantera bästa värde för pengarna.

Upphandling i samband med rörlighet till lands och till havs hade två komponenter för vilka konkurrensen varierade. För anbud som gällde rörlighet till havs fanns det få anbudsgivare per anbudsförfarande, och många diskvalificerades vid det första urvalet. När det gällde rörlighet till lands diskvalificerades endast en anbudsgivare (av sammanlagt 15 anbudsgivare för de fem kontrakt som beviljades) för att ha överskridit den maximala budgeten. Det elektroniska anbudsförfarandet effektiviserade upphandlingen. Urvalskriteriet för alla anbud var lägsta pris, och de summor som erbjöds enligt de vinnande buden var betydligt lägre än tilldelad budget (med upp till 50 % för komponenten för rörlighet till lands).

När det gäller Rumänien har gränskontrollerna förstärkts genom investeringar i modernisering av gränsövergångsställena. Renoveringen av befintlig infrastruktur och de förbättrade arbetsförhållanden vid gränsövergångsställen innebär att fler anställda kan hysas vilket i sin tur innebär att fler gränskontroller kan göras under en given tidsperiod.

Investeringen i den rumänska gränspolisens rörlighet till havs, på vattenvägar och till lands ökade deras kapacitet att bedriva övervakningsverksamhet vid havs- och landgränserna. Den utrustning som köptes in ökade kapaciteten att ingripa i regioner som tidigare var svåra att täcka med övervakning och där övervakning sällan genomfördes. Sedan 2010 har övervakningen till havs utökats utöver de 24 sjömilen angränsande zon in i Rumäniens exklusiva ekonomiska zon, tack vare de nya fartygens större driftsautonomi.

Inköpet av helikoptrarna ökade den bulgariska polisens gränsövervakningskapacitet. Gränsövervakningen med helikoptrar är särskilt ändamålsenlig i avlägsna bergstrakter, såsom nära den turkiska gränsen, där avsnitt av den så kallade gröna gränsen inte är åtkomliga för patrullfordon. Det har dock varit problem med ändamålsenligheten när det gäller utrustningen för övervakning från luften. Den rättsliga begränsningen av nattflygning och avsaknaden av sådan avisningsutrustning som gör det möjligt att flyga i alla väder, i kombination med otillräckligt med personal under de två första åren efter inköpet, begränsade investeringens ändamålsenlighet betydligt. Dessutom begränsades ändamålsenligheten av investeringarna i övervakning från luften av avsaknad av bränsle och försenade leveranser av reservdelar.

På motsvarande sätt finansierade Phare inköp av en Agusta AW109E-helikopter för övervakning från luften 2008.

3.6.Hållbarhet

Vid utvärderingen av Schengenfaciliteten II mot kriteriet hållbarhet bedömdes det i vilken grad de positiva effekterna av instrumentet varade efter det att insatsen hade slutförts.

Slutsatsen av utvärderingen var att de flesta Schengenfaciliteten II-åtgärder inte skulle ha fortsatt att ha effekt efter slutförandet om de inte hade stötts genom ytterligare utgifter för underhåll och utbildning. Det har funnits tillfällen då avsaknad av tillräcklig budgetering har lett till en situation där utrustning som köpts in med hjälp av Schengenfaciliteten II inte var i drift under en tid på grund av höga underhålls- eller reparationskostnader, särskilt i Bulgarien.

När det gäller investeringar i övervakning av Bulgariens havsgräns finns det belägg för att det integrerade systemet för kontroll och övervakning av Svartahavsgränsen har haft ett underhållsproblem trots att det är mycket hållbart generellt. Sedan systemet lanserades har det blivit uppenbart att det redan förelåg problem med utgifter som ansågs gälla för förbrukningsvaror och inte alltid omfattades av garantin. Det problem som oftast nämndes av de som intervjuades var slitage på radarmagnetroner på de 12 fasta gränsövervakningsposterna.

När det gäller övervakning från luften innefattade de årliga underhålls- och driftskostnaderna försäkring, hangarhyra och bränsle. Uppgifter om flygningar visar att användningen av olika klasser av helikoptrar begränsades efter 2010. Generellt användes bara en av lättviktshelikoptrarna (A109-SN11790) aktivt medan övriga användes i begränsad omfattning eller nästan inte alls under vissa år. Användning av lätta helikoptrar prioriteras vanligen eftersom de är mer bränsleeffektiva samtidigt som de har motsvarande övervakningskapacitet som den tyngre AW139-helikoptern. Även skillnaden i antalet flygningar förklaras av stilleståndstiden på grund av en större olycka som har lett till att en av A109-helikoptrarna inte har varit i drift sedan 2012. Den ökade användningen av den tyngre AW139-helikoptern efter juli 2012 i stället för den mindre klass A109 (under reparation) ökade bränslekostnaden per flygtimme, och trots det betydligt lägre antalet flygtimmar 2013 ökade den sammanlagda bränslekostnaden.

Andra inledande problem gällde avsaknad av tillfredsställande förvaringsutrymmen för helikoptrarna. Bezmer-flygbasen för helikoptrar gav inte de bästa förhållandena eftersom hangar- och förvaringsutrymmen inte erbjöd reglerad temperatur- och luftfuktighet enligt rekommendationerna. Helikoptern kommer att flyttas till en ny flygbas i Sofia som finansierats av Fonden för yttre gränser. På lång sikt måste dock tillgången till en lämplig hangar och driftsfaciliteter nära Svarta havet och den sydöstra gränsen lösas.

Fonden för yttre gränser gav även stöd för grundutbildning av piloter och flygtekniker. Befintliga personalproblem berodde på att viss personal inte hade klarat examinationerna vid tidigare utbildningar som anordnats av tillverkaren samt på avsaknad av tillgängliga piloter inom inrikesministeriets system.

Hållbarheten när det gäller utrustning förvärvad inom ramen för Schengenfaciliteten II har varit tydligare i Rumänien när nationella medel har använts för att betala för underhåll av fordon och fartyg.

3.7.Konsekvenser

Konsekvensutvärderingen omfattade avsiktliga och oavsiktliga direkta och indirekta effekter av Schengenfaciliteten II.

Slutsatsen av utvärderingen var att Schengenfaciliteten II hade önskade konsekvenser, särskilt när det gäller Bulgariens och Rumäniens beredskap inför tillträdet till Schengenområdet. Investeringarna inom ramen för Schengenfaciliteten II hade positiva konsekvenser när det gällde irreguljär migration över Bulgariens och Rumäniens framtida yttre gränser och säkerheten i dessa två länder, men de fulla effekterna av investeringarna vid de framtida yttre gränserna för medborgarnas säkerhet i Schengenområdet kommer att förverkligas först när Bulgarien och Rumänien får tillträde till Schengenområdet. Utvärderingen identifierade inga negativa konsekvenser. Däremot fanns ett antal oavsiktliga positiva konsekvenser i samband med ökad kapacitet som stötts inom ramen för Schengenfaciliteten II.

Schengenfaciliteten II hade en positiv inverkan på Bulgariens och Rumäniens beredskap inför tillträdet till Schengenområdet, vilket framgår av den uppgraderade övervakningen av de framtida yttre gränserna, gränskontrollerna, it- och kommunikationssystemen och viseringsförvaltningen samt av relevanta slutsatser från rådet i juni 2011.

När det gäller de bredare konsekvenserna av Schengenfaciliteten II har de åtgärder som finansierats av instrumentet haft en positiv inverkan på den irreguljära migrationen över Bulgariens och Rumäniens framtida yttre gränser samt på säkerheten i de båda länderna. Detta framgår av att flera irreguljära gränspasseringar och gränsöverskridande brott upptäcks, även om ökningen av antalet upptäckta irreguljära gränspasseringar även skulle kunna tillskrivas yttre faktorer (ökat migrationstryck). Schengenfaciliteten II-investeringarna (särskilt i gränsövervakningssystemet) har haft en avskräckande effekt både på irreguljär migration och gränsöverskridande brottslighet. Inverkan av Schengenfaciliteten II-investeringarna i säkerhet inom Schengenområdet är dock begränsade tills Bulgarien och Rumänien får tillträde till området, eftersom gränskontroller fortfarande görs vid gränserna mellan Bulgarien och Rumänien å ena sidan och Schengenområdet å andra sidan. Detta innebär att variationer i kvaliteten på gränskontrollerna vid gränserna mellan Bulgarien och Rumänien å ena sidan och med icke-EU-medlemsstater å andra sidan endast kan ha marginell inverkan på säkerheten inom Schengenområdet.

När det gäller de oavsiktliga positiva effekterna visade utvärderingen att investeringarna i övervakning av havsgränsen även bidrog till upptäckt av smuggling och miljöbrott (dumpning av avfall i havet).