Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om främjande av biodrivmedel (framlagt av kommissionen enligt artikel 250.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

A. Bakgrund

1. I november 2001 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av biobränslen för transport [KOM(2001)547 slutlig - 2001/0265(COD)] för antagande inom ramen för medbeslutandeförfarandet enligt artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

2. Den 4 juli 2002 antog Europaparlamentet en rad ändringsförslag vid första behandlingen. Kommissionen yttrade sig därefter om vart och ett av ändringsförslagen, av vilka vissa kunde godtas direkt, i princip eller i ändrad ordalydelse, medan andra bara kunde godtas delvis eller inte alls.

3. Kommissionen har mot denna bakgrund utarbetat detta ändrade förslag.

4. Kommissionen har gjort tre slags ändringar. Ändringarna gjordes av följande skäl:

För det första har en rad nya bestämmelser, som Europaparlamentet antog vid sin första behandling, införts utan ändring. Ändringarna syftar till att förbättra definitioner eller till att förtydliga, förklara och exemplifiera vissa punkter i förslaget.

För det andra har kommissionen godtagit en rad ändringsförslag i princip efter att ha omformulerat dem något, t.ex. för att öka samstämmigheten med förslagets övriga delar eller för att tydligare definiera vissa villkor, gränser eller undantag.

För det tredje har kommissionen infört delar av vissa ändringsförslag från första behandlingen, där dessa delar ansågs ligga i linje med förslagets syfte och bidra till en förbättring, trots att detta inte gällde för de ifrågavarande ändringsförslagen som helhet.

Dessutom har kommissionen infört några ändringar av formuleringen i enlighet med det interinstitutionella avtalets riktlinjer.

B. Kommentarer till godtagna ändringsförslag

Skäl

Skäl 3

Detta nya skäl handlar om användningen av sekundär biomassa och proteinrika vegetariska biprodukter.

Skäl 4

Ändringen gäller utvidgningen.

Skäl 5

I detta nya skäl nämns vitboken om den gemensamma transportpolitiken och dess krav på användning av alternativa bränslen som biobränslen.

Skäl 7

Denna ändring ligger i linje med kommissionens meddelande om alternativa bränslen

Skäl 8

Detta nya skäl gäller blandningar med biodrivmedel och den normala integrationen av biodrivmedel på bränslemarknaden.

Skäl 9

I detta nya skäl välkomnas forskningens inriktning på biodrivmedel.

Skäl 10

Detta nya skäl gäller konsumentinformation.

Skäl 11

Detta nya skäl gäller vidareutvecklingen av alternativa bränslen, närmare bestämt väte, vilket ligger i linje med kommissionen meddelande om alternativa bränslen.

Skäl 12

Detta nya skäl påminner om att forskningspolitiken bidrar till kompatibiliteten av biodrivmedel och väte.

Skäl 13

Detta nya skäl - som omformulerats något - gäller standarder för biodrivmedel innebär en god avvägning mellan kvalitetskrav och en rimlig flexibilitetsnivå för en ny marknad.

Skäl 14

I detta nya skäl välkomnas harmoniserade standarder, särskilt för bioetanol och biodiesel.

Skäl 15

Detta - delvis godtagna - ändringsförslag gäller biodrivmedlens bidrag till ett mångsidigt jordbruk.

Skäl 17

Detta nya skäl gäller målen i kommissionens grönbok om trygg energiförsörjning och ligger också i linje med kommissionens meddelande om alternativa bränslen.

Skäl 18

I detta nya skäl klargörs att alternativa bränslen måste få större spridning för att slå igenom på marknaden.

Skäl 19

Genom denna ändring kompletteras citatet ur parlamentets resolution.

Skäl 20

Ändringen medför en ökning av antalet aktörer.

Skäl 22

Detta nya skäl gäller den normala integrationen av biodrivmedel.

Skäl 24

Detta nya skäl - som omformulerats något - gäller främjandet av forskning om biodrivmedlens hållbarhet.

Skäl 25

Genom detta nya skäl klargörs och motiveras artikel 4.3 i förslaget.

Skäl 26

Denna - delvis godtagna - ändring gäller olika slags biodrivmedel och andra alternativa bränslen. Oljetyperna i fråga omfattas redan av den allmänna definitionen av biomassa.

Skäl 27

Detta nya skäl bidrar till utvecklingen av biodrivmedel, eftersom det efterlyser lämpliga kvalitetsstandarder.

Skäl 28

I detta nya skäl uppmuntras samstämmiga nationella strategier.

Skäl 29

Detta nya skäl gäller tydlig konsumentinformation.

Skäl 30

Detta nya skäl gäller en ny jordbruksmarknad.

Artiklar

Artikel 2

Punkt 2

Ändring av formuleringen för att uppnå enhetlighet med ändringen i del A i bilagan.

Artikel 3

Punkt 2

Genom ändringen införs ett system för rapporter från medlemsstaterna till kommissionen om miljökonsekvenser och kostnader, vilket ligger i linje med överenskommelsen i rådet (energi).

Punkt 3

Den nya texten - något omformulerad - gäller främjandet av den tekniska utvecklingen av biodrivmedel med särskild tonvikt på en enhetlig nationell strategi.

Punkt 4 a

Ändringen gäller blandningar med en hög halt av biodrivmedel.

Punkt 6

Enligt denna nya punkt skall medlemsstaterna i första hand främja användningen av biodrivmedel i kollektivtrafiken, vilket ligger i linje med kommissionens transportpolitik.

Punkt 7

Enligt denna nya punkt skall medlemsstaterna i första hand främja sådana biodrivmedel som uppvisar en mycket gynnsam inverkan på ekobalansen. Detta ligger i linje med kommissionens hållning när det gäller främjandet av biodrivmedel och miljöhänsyn.

Artikel 4

Punkt 1

Denna ändring förklarar och tydliggör hur medlemsstaterna skall rapportera till kommissionen. Dessutom införs ett datum för framläggandet av den första rapporten.

Punkt 2

Enligt denna nya punkt skall konsumenterna informeras om vilka möjligheter det finns att använda biodrivmedel.

Punkt 3

I denna ändring specificeras olika aspekter av kommissionens utvärderingsrapport. Enligt ändringen skall rapporten läggas fram vartannat år och ta upp olika miljöaspekter. Detta ligger i linje med främjandet av biodrivmedel och miljöhänsyn.

Punkt 4

Enligt denna nya punkt skall slutprodukten biodiesel avsedd att användas som bränsle uppfylla pr EN 14214, vilket ligger i linje med gällande europeiska standarder.

Artikel 5

Tredje stycket

I detta nya stycke lyfts miljökriteriernas betydelse fram.

Fjärde och femte stycket

I dessa nya stycken införs för medlemsstater med särskilda svårigheter en övergångsperiod på högst två år (på vissa villkor).

Bilagor

Del A - titel

Genom denna ändring klargörs att förteckningen i bilaga A inte är uttömmande.

Del A - definition av biodiesel

Genom denna ändring definieras biodiesel noggrannare och klargörs normerna.

Del A - definition av bioväte

Eftersom förteckningen i bilaga A inte är uttömmande, kan en ny definition införas. Detta ligger i linje med kommissionens meddelande om alternativa bränslen.

Del B - tabell

Tabellens sista kolumn (om den procentuella andelen i blandningar) utgår och artikel 3 anpassas i enlighet därmed.

2001/0265 (COD)

Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om främjande av biodrivmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],

[2] EGT C

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [3],

[3] EGT C

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget [4], och

[4] EGT C

av följande skäl:

(1) Europeiska rådet antog vid mötet i Göteborg den 15-16 juni 2001 en gemenskapsstrategi för hållbar utveckling som utgörs av ett antal åtgärder, däribland utvecklingen av biobränslen.

(2) Naturresurserna, som enligt artikel 174.1 i fördraget skall utnyttjas varsamt och rationellt, utgörs bland annat av olja, naturgas och fasta bränslen som är viktiga energikällor men som även ger upphov till de största koldioxidutsläppen.

(3) Det finns dock ett brett spektrum av förnybar biomassa som kan användas till att producera biodrivmedel och som härrör från jordbruks- och skogsodling samt från rester och avfall från skogsbruk och skogs-, jordbruks- och livsmedelsindustrin. I vissa fall går det även att utvinna proteinrika vegetariska biprodukter som kan användas till djurfoder.

(4) Transportsektorn som svarar för mer än 30 % av den slutliga energiförbrukningen i gemenskapen expanderar och trenden kommer med all säkerhet att förstärkas i samma takt som koldioxidutsläppen ökar. Denna expansion kommer att bli procentuellt högre i kandidatländerna efter att de blivit EU-medlemmar.

(5) Enligt kommissionens vitbok "Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden" [5] förväntas koldioxidutsläppen från transportsektorn öka med 50 %, till 1 113 miljoner ton, mellan 1990 och 2010, och vägtransportsektorn är den största källan eftersom denna svarar för 84 % av de transportrelaterade koldioxidutsläppen. I vitboken ställs det därför av miljöskäl upp krav på att oljeberoendet (för närvarande 98 %) inom transportsektorn skall minskas genom användning av alternativa bränslen som biobränslen.

[5] KOM(2001)370.

(6) En ökad användning av biodrivmedel utgör en del av det åtgärdspaket som krävs för att följa Kyotoprotokollet, liksom av andra strategier för att uppfylla ytterligare åtaganden.

(7) En ökad användning av biodrivmedel, utan att för den skull utesluta användning av andra möjliga alternativ till fossila bränslen, inbegripet motorgas (LPG), är ett av flera sätt för gemenskapen att minska energiberoendet och påverka den globala marknaden för drivmedel och således energiförsörjningstryggheten på medellång och lång sikt.

(8) Det finns fullt fungerande metoder för att framställa biodrivmedel, vilket innebär att motorerna i de fordon som finns i dag i gemenskapen utan problem kan drivas med en blandning som innehåller 5 % biodrivmedel. De senaste tekniska framstegen gör det möjligt att använda högre halter av biodrivmedel i blandningen. I vissa länder används blandningar som innehåller halter av biodrivmedel på 10 % och över.

(9) Medlemsstaternas forskningsstrategier för ökad användning av biodrivmedel bör, där det är tekniskt möjligt och säkert, inbegripa användningen av biodrivmedel blandade med flygbränsle för exempelvis flygtransporter.

(10) De bundna transportmedlen skapar stor potential för forskning kring biodrivmedel och ett gradvis införande av dem. De möjliggör en användning av en stor andel biodrivmedel. I vissa städer finns det redan bundna transportmedel som drivs med rena biodrivmedel, vilket bidrar till att förbättra luftkvaliteten i städerna. Vid försäljning bör bränslen med en halt av biodrivmedel som är högre än 5% vara tydligt märkta.

(11) Att främja användningen av biodrivmedel är endast ett steg på vägen mot en effektivare användning av biomassa, vilket på sikt gör det möjligt att utveckla biodrivmedel ytterligare, i synnerhet väte från biomassa.

(12) I medlemsstaternas forskningspolitik om ökad användning av biodrivmedel bör forskning om väte på ett tydligt sätt inbegripas, och den bör främjas som en del av sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

(13) Att nya typer av bränslen uppfyller erkända tekniska standarder är en förutsättning för att de skall accepteras i större omfattning av konsumenter och fordonstillverkare, och därmed kunna slå igenom på marknaden. Tekniska standarder utgör också utgångspunkten för krav på och övervakning av utsläpp. Nya typer av bränslen kan ha svårt att uppfylla dagens tekniska standarder, som i stor utsträckning är utvecklade för konventionella fossila bränslen. Kommissionen och standardiseringsorganen bör övervaka utvecklingen och aktivt anpassa och utveckla standarder så att nya typer av bränslen kan införas, med bibehållna krav på miljöprestanda.

(14) Bioetanol och biodiesel som i ren form eller i blandningar används som fordonsbränsle bör uppfylla fastställda kvalitetsnormer, så att motorerna garanterat fungerar optimalt. Europeiska standardiseringskommittén bör därför fastställa normer för hela gemenskapen.

(15) Främjandet av användningen av biodrivmedel i enlighet med hållbara jordbruks- och skogsbruksmetoder som tas upp i bestämmelserna inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att medföra nya möjligheter till hållbar landsbygdsutveckling inom ramen för en gemensam jordbrukspolitik som är mer inriktad på gemenskapsmarknadens behov, respekten för livet på landet och ett mer mångsidigt jordbruk. Odling av grödor som skall användas för att framställa biodrivmedel bör införlivas i de befintliga odlingarna genom växelbruk och får inte leda till att monokulturer skapas. Jordbrukets mångsidiga roll kan utnyttjas och leda till att arbetstillfällen skapas på landsbygden. Man måste ta fram en uppsättning tydliga miljökriterier för produktionen av flytande biodrivmedel i syfte att säkra hållbara jordbruksmetoder.

(16) I sina resolutioner av den 8 juni 1998 [6] och den 5 december 2000 godkände rådet kommissionens strategi och handlingsplan för förnybara energikällor, och efterlyste särskilda åtgärder inom sektorn för biobränslen.

[6] EGT C 198, 24.6.1998, s. 1.

(17) I kommissionens grönbok "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" [7] fastställs målet att man före år 2020 skall ha ersatt 20 % av de konventionella bränslena med alternativa bränslen inom vägtransportsektorn.

[7] KOM (2002)321 slutlig.

(18) Om de alternativa bränslena skall lyckas tränga in på marknaden, måste de vara lättillgängliga och konkurrenskraftiga.

(19) I sin resolution av den 18 juni 1998 [8] krävde Europaparlamentet att marknadsandelen för biobränslen skulle öka till 2 % under de kommande fem åren genom ett åtgärdspaket som bland annat omfattar skattebefrielse, ekonomiskt stöd till förädlingsindustrin och fastställande av en obligatorisk andel biobränslen för oljeföretag.

[8] EGT C 210, 6.7.1998, s. 215.

(20) Den bästa metoden för att öka andelen biodrivmedel på de nationella marknaderna och gemenskapsmarknaden avgörs av tillgången på resurser och råvaror, av den nationella politiken och gemenskapspolitiken för att främja biodrivmedel och av skattebestämmelser.

(21) Nationell politik för att främja användningen av biodrivmedel får inte hindra den fria rörligheten för bränslen som uppfyller de harmoniserade miljöspecifikationerna i gemenskapslagstiftningen.

(22) Främjande av produktion och användning av biodrivmedel bidrar till att energiberoendet och utsläppen av växthusgaser minskar. Dessutom kan biodrivmedel användas i befintliga fordon och säljas via de befintliga bränsledistributionssystemen för fordon, vilket innebär att det inte krävs några dyra investeringar i infrastruktur och fordon.

(23) Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen införandet av allmänna principer för att en minimiandel biodrivmedel skall kunna marknadsföras och distribueras, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av åtgärdens omfattning och verkningar och den därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

(24) Det behövs insatser till förmån för forskning och teknisk utveckling av biodrivmedlens hållbarhet.

(25) Ökad användning av biodrivmedel måste åtföljas av en noggrann analys av de miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna för att man skall kunna fatta beslut om huruvida det är lämpligt att öka andelen biodrivmedel i förhållande till konventionella drivmedel.

(26) Det bör ges utrymme för en snabb anpassning av förteckningen över biodrivmedel, andelen förnybar energi samt tidsplanen för införande av biodrivmedel på marknaden för drivmedel till den tekniska utvecklingen och till resultaten av en miljökonsekvensbedömning av det första steget. Därvid bör uppmärksamheten också riktas på rena, kallpressade vegetabiliska oljor, t.ex. rapsolja, som kan produceras miljövänligt och vilkas biprodukter innehåller protein och kan användas som djurfoder. Man bör också ta hänsyn till andra alternativa bränslen, såsom motorgas (LPG), flytande naturgas (LNG), dimetyleter (DME) och komprimerad naturgas (CNG), som redan används på marknaden för drivmedel.

(27) Man bör vidta åtgärder för att snabbt utarbeta kvalitetsnormer för de biodrivmedel som skall användas inom fordonssektorn, både som rena biodrivmedel och som komponenter av blandningar med konventionella drivmedel. Även om den biologiskt nedbrytbara delen av avfall är en lämplig källa för biodrivmedel, bör man i kvalitetsnormerna ta hänsyn till eventuella förorenande ämnen i avfallet, så att inte vissa komponenter skadar fordonet eller medför högre utsläppsnivåer.

(28) Främjande av biodrivmedel bör ske i överensstämmelse med försörjningstryggheten och miljömålen, liksom med övriga politiska mål på området och de vidtagna åtgärderna i varje medlemsstat.

(29) Eftersom det för användning av bränsleblandningar med en biodrivmedelshalt över en viss nivå krävs särskild anpassning av fordonet för att undvika tekniska problem och säkerhetsproblem, måste rena biodrivmedel eller bränsleblandningar med en biodrivmedelshalt som överstiger maximivärdet för befintliga fordon vara tydligt märkta på leveransställena.

(30) Efterfrågan på biodrivmedel i gemenskapen, och följaktligen också i andra länder, skulle kunna bereda väg för en ny marknad för innovativa jordbruksprodukter.

(31) Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv är åtgärder med allmän räckvidd enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EEG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [9] bör de antas genom det föreskrivande förfarande som fastställs i artikel 5 i det beslutet.

[9] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta direktiv fastställs att en minimiandel biodrivmedel skall ersätta diesel eller bensin i samtliga medlemsstater.

Artikel 2

1. I detta direktiv avses med

a) biodrivmedel: flytande eller gasformiga bränslen för transport som framställs av biomassa,

b) biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (bland annat material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall,

c) energiinnehåll: ett bränsles nedre värmevärde.

2. I synnerhet de produkter som anges i del A i bilagan skall anses vara biodrivmedel.

Artikel 3

1. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2005 se till att den minimiandel biodrivmedel som säljs på deras marknader uppgår till minst 2 % av all bensin och all diesel som säljs för transportändamål, beräknad på grundval av energiinnehållet, och att denna andel ökas i enlighet med tidsplanen i del B i bilagan.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en detaljerad rapport om de planerade åtgärdernas miljökonsekvenser samt en kostnadstablå. Rapporten skall åtminstone omfatta följande:

a. utnyttjandet av markareal,

b. graden av odlingsintensifiering,

c. användningen av bekämpningsmedel,

d. skyddet av vattenkällor,

e. energieffektiviteten,

f. de potentiella utsläppen av växthusgaser,

g. egenskaperna vid förbränning.

Rapporten skall offentliggöras.

3. Medlemsstaterna får använda ekonomiska styrmedel för forskning, miljö och regional utveckling för att främja den tekniska utvecklingen av biodrivmedelsproduktionen och företag kopplade till denna produktion.

4. Biodrivmedel kan tillhandahållas i följande form:

a) Rena biodrivmedel eller biodrivmedel med hög halt av mineraloljederivat, vilka framställts i enlighet med de särskilda kvalitetsnormerna för transporter.

b) Biodrivmedel som blandats i mineraloljederivat enligt de tillämpliga europeiska normer som beskriver de tekniska specifikationerna för drivmedel (EN 228 och EN 590).

c) Vätskor framställda av biodrivmedel, t.ex. ETBE (etyltertiärbutyleter), som innehåller den andel biodrivmedel som anges i del A i bilagan.

5. Medlemsstaterna skall övervaka effekterna av användningen i icke-anpassade fordon av dieselblandningar som består av mer än 5 % biodrivmedel och, om så krävs, vidta åtgärder för att se till att den tillämpliga gemenskapslagstiftningen om utsläppsnivåer följs.

6. Medlemsstaterna skall i första hand främja användningen av biodrivmedel inom offentlig och kollektiv transport.

7. Medlemsstaterna skall i sina åtgärder ta hänsyn till hur de olika biodrivmedlen påverkar hela ekobalansen och i första hand främja sådana biodrivmedel som uppvisar en mycket gynnsam inverkan på ekobalansen.

Artikel 4

1. Medlemsstaterna skall före den 1 juli varje år rapportera till kommissionen vilka åtgärder som de vidtagit för att se till att de mål som anges i artikel 3 och i del B i bilagan uppnås samt det föregående årets totala försäljning av drivmedel och andelen biodrivmedel av denna försäljning. Den första rapporteringen skall ske senast den 30 juni 2004.

2. Medlemsstaterna skall genom sina offentliga förvaltningar informera konsumenterna om vilka möjligheter det finns att använda biodrivmedel.

3. Kommissionen skall senast den 31 december 2006 och därefter vartannat år, med beaktande av de rapporter som avses i artikel 3.2, utarbeta en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet om framstegen när det gäller användningen av biodrivmedel i medlemsstaterna, de ekonomiska aspekterna och miljökonsekvenserna av den rådande situationen samt av en ytterligare ökning av andelen biodrivmedel.

Kommissionen skall i samband med detta utarbeta en specifik miljökonsekvensbedömning, som skall innehålla en omfattande livscykelanalys av användningen av biodrivmedel. I rapporten skall kommissionen fästa särskild uppmärksamhet vid miljöaspekter, i synnerhet förändringar av vattenkvaliteten, erosion, användning av insatsvaror och bekämpningsmedel, de naturliga livsmiljöerna, djur- och växtlivet samt förändringar som uppstår på grund av biodrivmedel i samband med framställning av biomassa.

I rapporten bör man även undersöka möjligheten att inrätta differentierade skattesatser för olika slags biodiesel på grundval av miljökriterier. Med utgångspunkt i denna rapport skall kommissionen, om så krävs, föreslå Europaparlamentet och rådet nya mål för biodrivmedel i enlighet med vad som anges i artikel 3 och i del B i bilagan, eventuellt genom att införa en lägsta procentuell blandningsandel.

4. Slutprodukten biodiesel avsedd att användas som bränsle skall uppfylla norm EN 14214 om fettsyrametylestrar (FAME) för dieselmotorer.

Artikel 5

Bilagan får anpassas till den tekniska utvecklingen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.2.

Tidsplanen i del B av bilagan får anpassas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.2 på grundval av utvecklingen av biodrivmedelstekniken, marknadsandelar och tillämpningar när det gäller transportmedel.

Vid en anpassning av bilagan enligt punkterna 1-2 skall miljökriterier för användningen av biodrivmedel fastställas.

På grundval av den information som medlemsstaterna skall lämna enligt artikel 4.1 får kommissionen bevilja en medlemsstat undantag från skyldigheten att uppnå de mål som fastställs i artikel 3 och i del B i bilagan, om medlemsstaten i fråga har särskilda svårigheter att göra det och begär undantag. Undantaget får gälla i högst två år.

För att få ett sådant undantag skall medlemsstaterna lägga fram en handlingsplan för kommissionen som visar hur de avser att uppfylla de fastställda målen enligt de villkor som kommer att gälla då undantagsperioden löper ut. Undantag får endast beviljas en enda gång per medlemsstat.

Artikel 6

1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté som upprättats enligt artikel 4.2 i rådets beslut 1999/21/EG [10].

[10] EGT L 7, 13.1.1999, s. 16.

2. När det hänvisas till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet skall iakttas.

3. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 7

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2004. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 8

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 9

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

A. Exempel på möjliga biodrivmedel och andel förnybar energi

"bioetanol": etanol som framställs av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall och som används som biodrivmedel,

"biodiesel": flytande bränsle av dieselkvalitet som framställs av biomassa, t.ex. talg och animaliska fetter från slaktdjur, eller använd frityrolja, och som används som biodrivmedel i enlighet med norm EN 14214 för fettsyrametylestrar (FAME),

"biogas": en bränslegas framställd genom anaerob jäsning av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall som kan renas till en kvalitet motsvarande naturgas och som används som biodrivmedel,

"biometanol": metanol som framställs av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall och som används som biodrivmedel,

"biodimetyleter": dimetyleter som framställs av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall och som används som biodrivmedel,

"bioväte": väte som framställs av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall och som används som biodrivmedel,

"bio-ETBE (etyltertiärbutyleter)": ETBE som framställs på grundval av bioetanol.

Volymandelen biodrivmedel i bioETBE beräknas till 45 %.

B. Minimiandel sålt biodrivmedel som procent av såld bensin och diesel

>Plats för tabell>