P6_TA(2006)0521

Särskilda programmet "Samarbete" 2007-2013 (sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Samarbete om genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0440) [1] och det ändrade förslaget (KOM(2005)0440/2) [1],

- med beaktande av artikel 166 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0381/2005),

- med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kultur och utbildning (A6-0379/2006).

1. Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2. Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbelopp som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 1a i budgetramen för 2007-2013, och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [2].

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

4. Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

5. Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

6. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |

Ändring 1

Skäl 4

(4) Ramprogrammet bör komplettera den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna och de övriga gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, parallellt med framför allt åtgärder som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport och miljö. | (4) Detta särskilda program bör komplettera den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna och de övriga gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen. Åtgärderna inom programmet bör därför göras så effektiva som möjligt genom bättre komplementaritet och ökad samverkan med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, parallellt med framför allt åtgärder som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, kultur, konkurrenskraft och innovation, industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport, miljö och informationssamhället. |

Ändring 2

Skäl 4a (nytt)

| (4a) I detta särskilda program bör specifik vikt läggas vid tvär- och mångvetenskaplig forskning, i överensstämmelse med rekommendationerna från Europeiska rådgivande forskningskommittén (EURAB 04.009, april 2004) och Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik - politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen [3] |

Ändring 3

Skäl 4b (nytt)

| (4b) Inom detta särskilda program bör man prioritera överföring av kunskap, forskningsresultat och teknik från den offentliga forskningssektorn till företag, framför allt små och medelstora företag, samt metoder för att på ett effektivt och tydligt sätt förmedla företagens behov till forskarlagen. |

Ändring 4

Skäl 5

(5) Verksamhet på området innovation och små och medelstora företag som får stöd enligt detta ramprogram bör fungera som komplement till sådan verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. | (5) Man bör se till att små och medelstora företag kan delta på lämpligt sätt i alla åtgärder och projekt inom ramen för detta särskilda program. I verksamheter för innovation och små och medelstora företag som får stöd enligt detta särskilda program bör största möjliga synergieffekter och komplementaritet eftersträvas med sådan verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och med övriga gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. |

Ändring 5

Skäl 5a (nytt)

| (5a) I detta särskilda program bör hänsyn tas till regionernas viktiga roll när det gäller att genomföra det europeiska området för forskningsverksamhet, en roll som Europeiska kommissionen bekräftar i sitt meddelande "Det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen" (KOM(2001)0549). |

Ändring 6

Skäl 7

(7) Detta särskilda program bör bidra med anslag till Europeiska investeringsbanken så att denna kan upprätta ett finansieringsinstrumentet för riskdelning för att förbättra möjligheterna att få EIB-lån. | (7) Detta särskilda program bör bidra med anslag till Europeiska investeringsbanken så att denna kan upprätta ett finansieringsinstrument för riskdelning för att förbättra möjligheterna att få EIB-lån. Det bör även bidra med ett lika stort stödbelopp för att täcka riskerna i samband med små och medelstora företags projektdeltagande och befria dessa företag från skyldigheten att uppfylla villkoren för bankgarantier. |

Ändring 7

Skäl 8

(8) I enlighet med artikel 170 i fördraget har gemenskapen ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. Därför bör detta särskilda program vara öppet för länder som har slutit avtal on detta och bör också, på projektnivå, vara öppet för enheter från tredjeländer och internationella organisationer för forskningssamarbete, till gagnn för alla berörda parter. | (8) I enlighet med artikel 170 i fördraget har gemenskapen ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. Därför bör detta särskilda program vara öppet för länder som har slutit avtal om detta; programmet bör också stärka samarbetet med länder som inte har slutit sådana avtal och bör, på projektnivå, vara öppet för enheter från tredjeländer och internationella organisationer för forskningssamarbete, till gagn för det gemensamma bästa och för alla berörda parter. |

Ändring 8

Skäl 9

(9) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som återges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. | (9) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som återges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och bör framhäva forskningens samhällsvärde och humanistiska värde, med respekt för den etiska och kulturella mångfalden. |

Ändring 9

Skäl 9a (nytt)

| (9a) I detta särskilda program bör universitetens roll uppmärksammas, eftersom dessa utgör grundläggande institutioner för spetskompetens på området för forskning inom vetenskap och teknik och för skapandet av ett europeiskt forskningsområde, vilket bekräftas i kommissionens meddelande "Universitetens roll i kunskapens Europa" (KOM (2003)0058, och bidrar till kunskapssamhällets utveckling. |

Ändring 10

Skäl 10

(10) Ramprogrammet bör bidra till att främja hållbar utveckling. | (10) Detta särskilda program, och generellt hela sjunde ramprogrammet, bör bidra till att främja hållbar utveckling. |

Ändring 11

Skäl 10a (ny)

| (10a) Detta särskilda program bör bidra till spridning av vetenskap och teknik i syfte att föra vetenskapen och tekniken närmare samhället. |

Ändring 12

Skäl 11

(11) En sund finansiell förvaltning av ramprogrammet bör garanteras, liksom att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och är lättillgängligt för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, EURATOM) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar. | (11) Kommissionen bör förbinda sig att garantera en sund finansiell förvaltning av sjunde ramprogrammet och detta särskilda program, liksom att de genomförs på ett så enkelt och effektivt sätt som möjligt och är öppna, tydliga och lättillgängliga för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning, i enlighet med rådets förordning (EG, EURATOM) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar. |

Ändring 13

Artikel 2, stycke 1

Det särskilda programmet skall stödja verksamhet inom ramen för Samarbete som i sin tur stöder hela spektrat av forskningsåtgärder som genomförs inom det gränsöverskridande samarbetet på följande temaområden: | Det särskilda programmet skall stödja verksamhet inom ramen för Samarbete som i sin tur stöder hela spektret av forskningsåtgärder som genomförs inom det gränsöverskridande samarbetet på följande temaområden: |

(a) Hälsa | a) Hälsa |

(b) Livsmedel, jordbruk och bioteknik | b) Livsmedel, fiske och jordbruk och bioteknik |

(c) Informations- och kommunikationsteknik | c) Informations- och kommunikationsteknik |

(d)Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | d)Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik |

(e) Energi; | e) Energi; |

(f) Miljö (inbegripet klimatförändringar) | f) Miljö (inbegripet klimatförändringar) |

(g) Transport (inbegripet flygteknik) | g) Transport (inbegripet flygteknik) |

(h) Samhällsvetenskap och humaniora | h) Samhällsvetenskap och humaniora |

(i) Säkerhets- och rymdforskning | i) Säkerhetsforskning |

| ia) Rymdforskning |

Ändring 14

Artikel 3a, punkt 1 (ny)

| Artikel 3a 1. Kommissionen skall göra allt som krävs för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs på ett effektivt sätt och i överensstämmelse med bestämmelserna i förordning (EG/Euratom) nr 1605/2002. |

Ändring 15

Artikel 3, punkt 2 (ny)

| 2. De totala utgifterna för administrationen av det särskilda programmet, inklusive interna utgifter och förvaltningsutgifter för det genomförandeorgan som enligt förslaget skall inrättas, skall stå i rimlig proportion till de uppgifter som vidtas inom ramen för det särskilda programmet och skall bli föremål för budget- och lagstiftningsmyndigheternas beslut. |

Ändring 16

Artikel 3, punkt 3 (ny)

| 3. Budgetmedel skall användas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, det vill säga i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet samt proportionalitetsprincipen. |

Ändring 17

Artikel 4, punkt 1

1. All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer. | 1. All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer och hänsyn måste tas till de vetenskapliga garantier som krävs beroende på vilket kunskapsområde och vilken typ av forskning det rör sig. |

Ändring 18

Artikel 5a (ny)

| Artikel 5a Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och bilagan till den årliga budgeten. |

Ändring 19

Artikel 6, punkt 3

3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för utvärdering av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för finansieringsmetoderna och för val av projekt. Kriterierna skall vara spetsforskning, genomförande och effekter, och inom dessa ramar får ytterligare krav, viktningar och trösklar kompletteras och ytterligare specificeras i arbetsprogrammet. | 3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för utvärdering av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för finansieringsmetoderna och för val av projekt, varvid enskilda forskare och forskarlag skall tillerkännas möjligheten att samtidigt delta i nationella program och gemenskapsprogram. Kriterierna skall vara spetsforskning, genomförande och effekter, och inom dessa ramar får ytterligare krav, viktningar och trösklar kompletteras och ytterligare specificeras i arbetsprogrammet. |

Ändring 20

Artikel 7, punkt 2

2. Förfarandet i artikel 8.2 skall tillämpas vid antagandet av | 2. Det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 8.3 skall tillämpas vid antagandet av |

Ändring 21

Artikel 8

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. | 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. |

2. När hänvisning görs till denna punkt skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i enlighet med artikel 7.3 i det beslutet. | 2. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om hur alla de FoTU-åtgärder som finansieras enligt detta program utvecklas. |

3. När hänvisning görs till denna punkt skall artiklanra 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas. | 3. När hänvisning görs till denna punkt skall artikel 5a.1-4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i detta beslut. |

4. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader. | |

5. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om hur alla de FoTU-åtgärder som finansieras enligt detta program utvecklas. | |

Ändring 22

Bilaga I, inledningen, stycke 2

Det allt överskuggande målet är att bidra till en hållbar utveckling genom att främja spetsforskning på allra högsta nivå. | Forskningen bör framför allt vara inriktad på att öka kunskaperna. Det allt överskuggande målet är att bidra till ökad kunskap och till en hållbar utveckling genom att främja spetsforskning på allra högsta nivå. Forskningen är ett mycket viktigt redskap när det gäller att uppmuntra social integration, aktivt medborgarskap och deltagande, ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, hälsa och livskvalitet. |

Ändring 23

Bilaga I, inledningen, stycke 2a (nytt)

| Vid partnerskap mellan universitet och industrier kommer kommissionen att åta sig att sprida resultaten från grundforskningen och den tillämpade forskningen, om dessa är av allmänintresse och inriktade på det gemensamma bästa. |

Ändring 24

Bilaga I, inledningen, stycke 3, led 9 och 9a (nytt)

(9) Säkerhets- och rymdforskning | (9) Säkerhetsforskning |

| (9a) Rymdforskning |

Ändring 25

Bilaga I, inledningen, stycke 5

Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principen om hållbar utveckling och jämställdhet. Där så är relevant kommer verksamhet inom detta särskilda program att omfatta etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten och forskningens potentiella tillämpningar samt de socioekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling samt teknisk-ekonomisk framtidsforskning ("Foresight"). | Principen om vetenskaplig och teknisk kvalitet måste genomsyra hela sjunde ramprogrammet. Där så är relevant kommer verksamhet inom detta särskilda program att omfatta etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten och forskningens potentiella tillämpningar samt de socioekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling samt teknisk-ekonomisk framtidsforskning ("Foresight"). |

Ändring 26

Bilaga I, inledningen, stycke 5a (nytt)

| Särskild uppmärksamhet kommer att riktas mot att öka sammanhållningen mellan Europeiska unionens medlemsstater och regioner på området för vetenskap och teknik, med särskild tonvikt på åtgärder som minskar teknikklyftan mellan olika områden, genom olika anpassade incitament som beaktar företagens tekniska kapacitet på samtliga nivåer. Åtgärder inom ramen för ramprogrammet samordnas därför med åtgärder inom gemenskapens övriga politik, särskilt regionalpolitik och politik för konkurrenskraft och innovation. |

Ändring 27

Bilaga I, Tvärvetenskaplig och temaöverskridande forskning, inklusive gemensamma ansökningsomgångar, stycke 1

Prioriterade ämnesövergripande vetenskapliga områden, som t.ex. marin vetenskap och teknik, uppmärksammas särskilt. Tvärvetenskaplig verksamhet uppmuntras genom temaöverskridande metoder för ämnen inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema. Sådana temaöverskridande metoder kommer att genomföras genom följande: | Prioriterade ämnesövergripande vetenskapliga och teknologiska områden, som t.ex. marin vetenskap och teknik, teknik relaterad till turism, grön teknik, kemi och miljöhälsa, uppmärksammas särskilt. Tvärvetenskaplig verksamhet, inbegripet uppdragsorienterad forskning, uppmuntras genom temaöverskridande metoder för ämnen inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema. Sådana temaöverskridande metoder kommer att genomföras bland annat genom följande: |

—Gemensamma ansökningsomgångar för teman när ett forskningsämne är av tydlig relevans för verksamheten inom ramen för respektive tema. | —Gemensamma ansökningsomgångar för teman när ett forskningsämne är av tydlig relevans för verksamheten inom ramen för respektive tema. |

—Särskild tonvikt på tvärvetenskaplig forskning inom verksamhetsområdet "framväxande behov". | —Särskild tonvikt på tvärvetenskaplig forskning inom verksamhetsområdet "framväxande behov". |

—Extern experthjälp från ett brett urval vetenskapliga områden och miljöer vid utarbetandet av arbetsprogrammet. | —Experthjälp av erkända forskare från ett brett urval vetenskapliga områden och miljöer vid utarbetandet av arbetsprogrammet. |

—Forskning som är relevant ur strategisynpunkt, dvs. att den är förenlig med EU:s politik. | —Forskning som är relevant ur strategisynpunkt, dvs. att den är förenlig med EU:s politik. |

Ändring 28

Bilaga I, Tvärvetenskaplig och temaöverskridande forskning, inklusive gemensamma ansökningsomgångar, stycke 2

Kommissionen kommer att sköta samordningen mellan temaområdena inom det här särskilda programmet och verksamheten enligt andra särskilda program inom ramen för det sjunde ramprogrammet, som t.ex. forskningsinfrastruktur inom det särskilda programmet Kapacitet. | Kommissionen kommer att sköta samordningen mellan temaområdena inom det här särskilda programmet och verksamheten enligt andra särskilda program inom ramen för det sjunde ramprogrammet, som t.ex. forskningsinfrastruktur inom det särskilda programmet Kapacitet. De verksamheter som skall samordnas specifikt med andra särskilda program skall fastställas i arbetsprogrammet tillsammans med lämpliga mekanismer för att effektivisera denna samordning. |

Ändring 29

Bilaga I, Anpassning till nya behov och möjligheter, stycke 1

Att temaområdenas förblir relevanta för industrin och näringslivet kommer att säkerställas bland annat genom de olika europeiska teknikplattformarnas arbete. Detta särskilda program kommer därför att bidra till att de strategiska forskningsagendor som fastställts och utarbetats av de europeiska teknikplattformarna genomförs på områden där det konstaterats att dessa kommer att ge ett faktiskt mervärde på europeisk nivå. De breda forskningsbehov som anges i de strategiska forskningsagendor som redan finns tillgängliga återspeglas i de nio temaområdena nedan. Den mer detaljerade integreringen av det tekniska innehållet kommer att återges senare, vid utarbetandet av det detaljerade arbetsprogrammet för olika ansökningsomgångar. | Att temaområdena förblir relevanta för industrin och näringslivet och att industrin och näringslivet fortsätter att delta i dem kommer att säkerställas bland annat genom de olika europeiska teknikplattformarnas arbete. Detta särskilda program kommer därför tillsammans med bidragen från industrin och näringslivet att bidra till att de strategiska forskningsagendor som fastställts och utarbetats av de europeiska teknikplattformarna genomförs på områden där det konstaterats att dessa kommer att ge ett faktiskt mervärde på europeisk nivå. De breda forskningsbehov som anges i de strategiska forskningsagendor som redan finns tillgängliga återspeglas i de nio temaområdena nedan. Den mer detaljerade integreringen av det tekniska innehållet kommer att återges senare, vid utarbetandet av det detaljerade arbetsprogrammet för olika ansökningsomgångar. |

Ändring 30

Bilaga I, Anpassning till nya behov och möjligheter, stycke 2

Temaområdenas fortsatta relevans för utarbetande, genomförande och utvärdering av EU:s strategier och lagstiftning kommer också att säkerställas. Detta rör EU:s politik på områden som hälsa, säkerhet, konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, transport, utbildning, informationssamhället och media, sysselsättning, socialpolitik, sammanhållning samt rättsliga och inrikes frågor. Jämsides med detta ingår standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete och som kan bidra till att förbättra kvaliteten på standarder och genomförandet av dem. Här kan plattformar som för samman intressenter och forskarsamfundet för diskussion av strategiska forskningsagendor med relevans för socialpolitiken, miljöpolitiken eller andra politikområden spela en roll. | Temaområdenas fortsatta relevans för utarbetande, genomförande och utvärdering av EU:s strategier och lagstiftning kommer också att säkerställas. Detta rör EU:s politik på områden som hälsa, säkerhet, konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, transport, utbildning, informationssamhället och media, sysselsättning, socialpolitik, sammanhållning samt rättsliga och inrikes frågor.Jämsides med detta ingår standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete och som kan bidra till att förbättra samverkan och konkurrenskraft och kvaliteten på standarder och genomförandet av dem. Här kan plattformar som för samman intressenter och forskarsamfundet för diskussion av strategiska forskningsagendor med relevans för socialpolitiken, miljöpolitiken eller andra politikområden spela en roll. |

Ändring 31

Bilaga I, Anpassning till nya behov och möjligheter, punktsats 1, inledningen

Framväxande behov: Särskilt stöd som kommer att ges för förslag till forskningsprojekt med syfte att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område eller i gränslandet mellan flera ämnesområden, i synnerhet sådana möjligheter som är förknippade med utsikter till stora genombrott. Denna åtgärd kommer att genomföras genom följande: | Framväxande behov: Särskilt stöd som kommer att ges för förslag till forskningsprojekt med syfte att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område eller i gränslandet mellan flera ämnesområden, i synnerhet sådana möjligheter som är förknippade med utsikter till stora genombrott eller direkta tillämpningar. Denna åtgärd kommer att genomföras genom följande: |

Ändring 32

Bilaga I, Anpassning till nya behov och möjligheter, punktsats 1, strecksats 1

—Öppen, "bottom up"-forskning inom ämnen som forskarna själva fastställt, i syfte att utveckla nya vetenskapliga och tekniska möjligheter ("Adventure"-åtgärder) eller för att utvärdera nya upptäckter eller nyligen konstaterade fenomen som kan tyda på risker eller problem för samhället ("Insight"-åtgärder). | —Öppen, "bottom up"-forskning inom ämnen som forskarna själva fastställt, i syfte att utveckla nya vetenskapliga och tekniska möjligheter ("Adventure"-åtgärder), eller för att på ett tidigt stadium fastställa den utveckling och de trender som har stora utsikter att tillämpas ("Foresight"-åtgärder), eller för att utvärdera nya upptäckter eller nyligen konstaterade fenomen som kan tyda på risker eller problem för samhället ("Insight"-åtgärder). |

Ändring 33

Bilaga I, Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang, stycke 1, inledningen

För att förbättra spridningen och användningen av resultaten av forskningen i EU skall spridningen av kunskap och överföringen av resultat, även till beslutsfattare, stödjas inom alla temaområden, bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter och elektroniska tjänster. Detta kommer att genomföras inom varje temaområde, med hjälp av följande: | För att förbättra spridningen, användningen och effekterna av resultaten av forskningen i EU skall spridningen och överföringen av kunskap och utnyttjandet av resultat, även spridningen till beslutsfattare, stödjas inom alla temaområden, bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter och informations- och rådgivningstjänster. Detta kommer att genomföras inom varje temaområde, med hjälp av följande: |

Ändring 34

Bilaga I, Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang, stycke 1, strecksats 2

—Riktat bistånd till projekt och konsortier så att de får tillgång till den kompetens som krävs för att optimera utnyttjandet av resultaten. | —Riktat bistånd till projekt och konsortier så att de får tillgång till den kompetens och de resurser, i synnerhet ekonomiska resurser, som krävs för att optimera utnyttjandet av resultaten. |

Ändring 35

Bilaga I, Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang, stycke 1, strecksats 3

—Särskilda spridningsåtgärder som är aktivt inriktade på att sprida resultat från ett brett spektrum av projekt (även från tidigare ramprogram och andra forskningsprogram) som riktas till vissa målgrupper såsom vissa sektorer eller grupper av aktörer som potentiella användare. | —Särskilda spridningsåtgärder som är aktivt inriktade på att sprida resultat från ett brett spektrum av projekt (även från tidigare ramprogram och andra forskningsprogram) som riktas till vissa målgrupper såsom vissa sektorer eller grupper av aktörer, med särskild betoning på potentiella användare samt grundskole- och gymnasielärare. |

Ändring 36

Bilaga I, Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang, stycke 1, strecksats 5

—Cordis-tjänster för att gynna kunskapsspridning och utnyttjande av forskningsresultat. | —Cordis-tjänster för att på ett användarvänligt sätt gynna kunskapsspridning och utnyttjande av forskningsresultat. |

Ändring 37

Bilaga I, Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang, stycke 1, strecksats 6

—Initiativ för att gynna dialog och debatt om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med en bredare publik utanför forskarsamfundet. | —Initiativ för att gynna dialog och debatt om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med en bredare publik utanför forskarsamfundet, inklusive användning av forskning till förmån för organisationer inom det civila samhället. |

Ändring 38

Bilaga I, Gemensamma teknikinitiativ, stycke 1

I ett begränsat antal fall finns det, på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de resurser som det handlar om, skäl att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och omfattar en eller ett litet antal utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag från ramprogrammet för forskning och lånemedel från Europeiska investeringsbanken. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ kommer att ske på grundval av separata beslut (t.ex. på grundval av artikel 171 i fördraget). | I ett begränsat antal fall finns det, på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de resurser som det handlar om, skäl att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och omfattar en eller ett litet antal utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag från ramprogrammet för forskning och lånemedel från Europeiska investeringsbanken. Beslut om och genomförande av enskilda gemensamma teknikinitiativ kommer att ske på grundval av separata beslut (t.ex. på grundval av artikel 171 i fördraget). |

Ändring 39

Bilaga I, Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen, stycke 1

För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg - ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärden används också för att förbättra komplementariteten och öka samverkan mellan ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka, Eiroforum och COST. Ekonomiskt stöd kommer att ges till COST:s förvaltnings- och samordningsverksamhet, så att COST kan fortsätta att bidra till samordning och utbyte mellan nationellt finansierade forskarlag. | För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg - ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärden används också för att förbättra komplementariteten och öka samverkan mellan ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka, Eiroforum och COST. Med tanke på hur viktig utvecklingen av små och medelstora företag är för EU:s konkurrenskraft, kommer högteknologiska små och medelstora företag att få bättre tillgång till forskning i enlighet med artikel 169 i fördraget (Eureka- och Eurostarsprogrammen). Ekonomiskt stöd kommer att ges till COST:s förvaltnings- och samordningsverksamhet, så att COST kan fortsätta att bidra till samordning och utbyte mellan nationellt finansierade forskarlag. |

Ändring 40

Bilaga I, Internationellt samarbete, stycke 1, inledningen och strecksats -1 (ny)

Åtgärder för internationellt samarbetet kommer att stödja en internationell politik för vetenskap och teknik med två av varandra beroende mål: | Åtgärder för internationellt samarbete kommer att stödja en internationell politik för vetenskap och teknik med tre av varandra beroende mål: |

| —Att skapa en bas för utvecklingsländernas forskningsverksamhet och forskningskapacitet och konsolidera och stärka ansvariga organ, dvs. universitet och privata och offentliga center för forskarutbildning. |

Ändring 41

Bilaga I, Internationellt samarbete, stycke 1, strecksats 1

—Att stödja och främja Europas konkurrenskraft via strategiska forskningspartnerskap med tredjeländer (även högindustrialiserade länder och tillväxtekonomier) inom vetenskap och teknik, genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredjeland till EU:s forskningsverksamhet. | —Att stödja och främja allmänna forskningsprojekt via strategiska forskningspartnerskap med tredjeländer (även högindustrialiserade länder och tillväxtekonomier) inom vetenskap och teknik, genom att stödja rörligheten för vetenskapsmännen från tredjeland så att det blir mer gynnsamt för dem att knytas till EU:s forskningsverksamhet och lättare för dem att återvända till sina hemländer. |

Ändring 42

Bilaga I, Internationellt samarbete, stycke 1, strecksats 2

—Att åtgärda särskilda problem som rör tredjeländer eller som är av global art, på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter. | —Att åtgärda särskilda problem som rör tredjeländer eller som är av global art, och öka det globala samarbetet och utbytet av kunskap och information. |

Ändring 43

Bilaga I, Internationellt samarbete, stycke 2

EU kommer i sin politik för internationellt vetenskapligt samarbete att lägga tonvikten vid och utveckla samarbete för att frambringa, dela och utnyttja kunskap. Detta skall ske genom jämlika forskningspartnerskap som tar hänsyn till partnerländernas landsspecifika, regionala och socioekonomiska situation och kunskapsbas. Tanken är att den här typen av partnerskap mellan EU och tredjeländer på bilateral, regional och global nivå, skall öka EU:s konkurrenskraft och leda till en hållbar utveckling i hela världen, grundad på gemensamma intressen och till förmån för alla parter. EU:s roll som global aktör bör också främjas genom multilaterala internationella forskningsprogram. Åtgärderna för internationellt samarbete kommer att knytas till allmänpolitiska frågor som ett led i EU:s strävan att uppfylla sina internationella åtaganden och att dela med sig av Europas värderingar, konkurrenskraft, socio-ekonomiska framgång, miljöskydd och välfärd, inom ramen för det gemensamma arbetet för en hållbar utveckling för hela världen. | EU kommer i sin politik för internationellt vetenskapligt samarbete att lägga tonvikten vid och utveckla samarbete för att frambringa, dela och utnyttja kunskap. Detta skall ske genom jämlika forskningspartnerskap som tar hänsyn till partnerländernas internationella, landsspecifika, regionala och socioekonomiska situation och deras kunskapsbas och europeiska prioriteringar. Tanken är att den här typen av partnerskap mellan EU och tredjeländer på bilateral, regional och global nivå, skall öka EU:s konkurrenskraft och leda till en hållbar utveckling i hela världen, grundad på allmänna och gemensamma intressen. EU:s roll som global aktör bör också främjas genom multilaterala internationella forskningsprogram. Åtgärderna för internationellt samarbete kommer att knytas till allmänpolitiska frågor som ett led i EU:s strävan att uppfylla sina internationella åtaganden och att dela med sig av forskningsresultaten för att främja konkurrenskraften, de socio-ekonomiska framstegen, miljöskyddet och välfärden, inom ramen för det gemensamma arbetet för en hållbar utveckling för hela världen. |

Ändring 44

Bilaga I, Internationellt samarbete, stycke 3, punktsats 2

— Inom varje temaområde kommer det också att finnas särskilda samarbetsåtgärder avsedda för tredjeländer, när det finns ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Kartläggningen av särskilda behov och prioriteringar kommer att ske i nära anknytning till relevanta bilaterala samarbetsavtal och pågående multilaterala och biregionala dialoger mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Prioriteringarna kommer att utses på grundval av regionens eller landets särskilda behov, potential och nivå av ekonomisk utveckling. Det kommer att utarbetas en plan för strategier för och genomförande av internationellt samarbete, som kommer att innehålla särskilda riktade åtgärder inom och över temana, t.ex. hälsa, jordbruk, renhållning, vatten, livsmedelssäkerhet, social sammanhållning, energi, miljö, fiske, vattenbruk och naturresurser, riktlinjer för ekonomisk hållbarhet och informations- och kommunikationsteknik. Dessa åtgärder kommer att utgöra de främsta verktygen för genomförande av samarbetet mellan EU och dessa länder. Det rör sig framför allt om åtgärder med syfte att stärka forsknings- och samarbetskapaciteten i kandidatländer och grannländer samt i utvecklingsländer och länder med tillväxtekonomier. Åtgärderna kommer att omfattas av riktade ansökningsomgångar och det kommer att göras ansträngningar för att underlätta tredjeländernas (särskilt utvecklingsländer) tillträde till åtgärderna. | — Inom varje temaområde kommer det också att finnas särskilda samarbetsåtgärder avsedda för tredjeländer, när det finns ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Kartläggningen av särskilda behov och prioriteringar kommer att ske i nära anknytning till relevanta bilaterala samarbetsavtal och pågående multilaterala och biregionala dialoger mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Prioriteringarna kommer att utses på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter samt regionens eller landets särskilda behov, potential och nivå av ekonomisk utveckling. Det kommer att utarbetas en plan för strategier för och genomförande av internationellt samarbete, som kommer att innehålla särskilda riktade åtgärder inom och över temana, t.ex. hälsa, framför allt försummade sjukdomar, jordbruk, renhållning, vatten, livsmedelssäkerhet, social sammanhållning, energi, miljö, fiske, vattenbruk och naturresurser, riktlinjer för ekonomisk hållbarhet och informations- och kommunikationsteknik. Dessa åtgärder kommer att utgöra de främsta verktygen för genomförande av samarbetet mellan EU och dessa länder. Förutom att omfatta områden av gemensamt intresse rör det sig också om åtgärder med syfte att stärka forsknings- och samarbetskapaciteten i kandidatländer och grannländer samt i utvecklingsländer och länder med tillväxtekonomier. Åtgärderna kommer att omfattas av riktade ansökningsomgångar och det kommer att göras ansträngningar för att underlätta tredjeländernas (särskilt utvecklingsländer) tillträde till åtgärderna. |

Ändring 45

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Tillvägagångssätt, stycke 1a (nytt)

| För detta ändamål kommer man att eftersträva största möjliga komplementaritet och samverkan med övriga gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder samt med nationella och regionala forskningsprogram som bedrivs i de olika medlemsstaterna. |

Ändring 46

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Tillvägagångssätt, stycke 3

Könsrelaterade aspekter kommer att beaktas och integreras i projekten när så är nödvändigt. Särskild vikt kommer att läggas vid att så tidigt som möjligt meddela forskningsresultat och inleda dialog med allmänheten (särskilt med patientorganisationer) om ny utveckling till följd av biomedicinsk och genetisk forskning. Det kommer också att säkerställas att spridningen och utnyttjandet av resultaten sker i bred skala. | Könsrelaterade aspekter kommer att beaktas och integreras i projekten när så är nödvändigt. Ofta är riskfaktorer, biologiska mekanismer, orsaker, kliniska symptom, följder och behandlingar när det gäller olika sjukdomar och åkommor inte desamma hos kvinnor som hos män. Det finns även sjukdomar som endast eller i högre utsträckning drabbar kvinnor respektive män (t.ex. fibromyalgi och kronisk trötthet som drabbar kvinnor i mycket högre utsträckning än män). Därför bör all verksamhet som finansieras inom detta tema omfatta möjligheten att fastställa skillnader i forskningsprotokoll, metoder och analysresultat. Särskild vikt kommer att läggas vid att så tidigt som möjligt meddela forskningsresultat och inleda dialog med allmänheten (särskilt med patientorganisationer) om ny utveckling till följd av biomedicinsk och genetisk forskning. Det kommer också att säkerställas att spridningen och utnyttjandet av resultaten sker i bred skala. |

Ändring 47

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa, strecksats 1

—Forskning med hög kapacitet: Forskning i syfte att utveckla nya verktyg för modern biologi som väsentligt kan förbättra dataframställningen och standardisering, insamling och analys av data och provmaterial (biobanker). Man kommer att fokusera på ny teknik för sekvensering, genuttryck, genotypning, fenotypning, strukturell genomik, bioinformatik och systembiologi, samt för andra liknande områden. | —Forskning med hög kapacitet: Forskning i syfte att utveckla nya verktyg för modern biologi som väsentligt kan förbättra dataframställningen och standardisering, insamling, experimentell analys och bioberäkningar av data och provmaterial (biobanker). Man kommer att fokusera på ny teknik för sekvensering med snabba, kostnadseffektiva och allmänt tillgängliga metoder, genuttryck, genotypning, fenotypning, strukturell genomik, bioinformatik och systembiologi, inbegripet arbete med superdatorer för strukturmodeller, samt för andra liknande områden. |

Ändring 172

Bilaga I, Teman, punkt 1 "Hälsa", Verksamhet, Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa, strecksats 2

—Spårning, diagnos och övervakning: Utveckling av verktyg och teknik för visualisering, bildframställning, detektion och analys för biomedicinsk forskning, för prognostik, diagnostik och övervakning av sjukdomar samt för stöd och vägledning vid terapeutiska ingrepp. Man kommer att fokusera på en tvärvetenskaplig strategi som integrerar områden som molekylär- och cellbiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi, nanoteknik, mikrosystem, tillämpningar och informationsteknik. Tonvikten kommer att ligga på icke-invasiva eller minimalt invasiva och kvantitativa metoder samt på kvalitetssäkringsaspekter. | —Spårning, diagnos och övervakning: Utveckling av verktyg och teknik för visualisering, bildframställning, detektion och analys för biomedicinsk forskning, för prognostik, diagnostik och övervakning av sjukdomar samt för stöd och vägledning vid terapeutiska ingrepp. Man kommer att fokusera på en tvärvetenskaplig strategi som dels prioriterar diagnosverktyg som är direkt kopplade till behandling, dels integrerar områden som molekylär- och cellbiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi, nanoteknik, mikrosystem, tillämpningar och informationsteknik. Tonvikten kommer att ligga på icke-invasiva eller minimalt invasiva och kvantitativa metoder samt på kvalitetssäkringsaspekter. |

Ändring 48

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa, strecksats 4

—Förutsägande av terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet: Utveckling och validering av parametrar, verktyg, metoder och standarder för att patienterna skall kunna få tillgång till nya bioläkemedel (för konventionella läkemedel kommer dessa frågor att tas upp i det föreslagna gemensamma teknikinitiativet om innovativa läkemedel). Man kommer att fokusera på metoder som farmakogenomik samt in silico-, in vitro- (inklusive alternativ till djurförsök) och in vivometoder och modeller. | —Förutsägande av terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet: Utveckling och validering av parametrar, verktyg, metoder och standarder för att patienterna skall kunna få tillgång till nya bioläkemedel (för konventionella läkemedel kommer dessa frågor att tas upp i det föreslagna gemensamma teknikinitiativet om innovativa läkemedel). Man kommer att fokusera på metoder som farmakogenomik samt in silico-, in vitro- (inklusive alternativ till djurförsök), in vivometoder och modeller samt immunövervakning. |

Ändring 49

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 1, punktsats 1

— Storskalig datainsamling: Utnyttjande av teknik med hög kapacitet för att få fram data som ger kunskaper om funktionen hos gener och genprodukter och deras inbördes samverkan i komplexa nätverk. Man kommer att fokusera på genomik, proteomik, populationsgenetik, komparativ genomik och funktionsgenomik. | — Storskalig datainsamling: Utnyttjande av teknik med hög kapacitet för att få fram data som ger kunskaper om funktionen hos gener och genprodukter och cellsystem och deras inbördes samverkan i komplexa nätverk, samt deras roll i grundläggande biologiska processer (t.ex. sympatisk reorganisation och på cellnivå) samt forskning om mutationsprocesser. Man kommer att fokusera på genomik, RNA, proteomik, populationsgenetik, komparativ genomik och funktionsgenomik. |

Ändring 50

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 2, punktsats 1

— Sjukdomar i hjärnan och till hjärnan relaterade sjukdomar: Bättre förståelse för hjärnans integrerade struktur och dynamik, samt studier av sjukdomar i hjärnan och forskning om nya terapier. Man kommer att fokusera på att utforska hjärnfunktioner från molekyler till kognition, och ta upp neurologiska och psykiska sjukdomar och störningar, inklusive regenerativa och restorativa terapeutiska metoder. | — Sjukdomar i hjärnan och till hjärnan relaterade sjukdomar: Bättre förståelse för hjärnans integrerade struktur och dynamik, samt studier av sjukdomar i hjärnan, inbegripet könsrelaterade aspekter, och sjukdomar som är förknippade med åldrande (t. ex. demens, Alzheimers eller Parkinsons sjukdom) och forskning om nya terapier. Man kommer att fokusera på att utforska hjärnfunktioner från molekyler till kognition, och hjärnåkommor, från synaptisk aktivitet till nervdegeneration, och på att uppnå en övergripande förståelse av hjärnan. Det kommer att bedrivas forskning för att bekämpa neurologiska och psykiska sjukdomar och störningar, inklusive regenerativa och restorativa terapeutiska metoder. |

Ändring 51

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 2, punktsats 2

— Människans utveckling och åldrandet: Bättre förståelse för utvecklingsprocessen under en livstid och hur man kan åldras med god hälsa. Man kommer att fokusera på studiet av mänskliga system och modellsystem, inklusive samspelet med faktorer som miljö, beteendemönster och kön. | — Människans utveckling och åldrandet: Bättre förståelse för utvecklingsprocessen under en livstid och hur man kan åldras med god hälsa. Man kommer att fokusera på studiet av mänskliga system och modell- och cellsystem, inklusive samspelet med faktorer som miljö, beteendemönster, kultur och kön, för att finna lösningar på problem i vardagen för äldre och från synaptisk aktivitet till nervdegeneration bland annat genom användning av metoder för klinisk eller preklinisk funktionell eller molekylär avbildning. |

Ändring 52

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 1 och 1a (ny)

— Cancer: Man kommer att fokusera på sjukdomsorsaker och på identifiering och validering av nya läkemedelsmål och biologiska markörer som bidrar till förebyggande, tidig diagnos och behandling, samt på bedömning av effektiviteten hos ingrepp i prognostiskt, diagnostiskt eller terapeutiskt syfte. | — Cancer: Man kommer att fokusera på sjukdomsorsaker, epidemiologisk forskning, nya läkemedel/terapier för behandling och riskfaktorer, samt på identifiering och validering av miljöfaktorer, nya läkemedelsmål och biologiska markörer som bidrar till förebyggande, tidig diagnos och behandling, samt på bedömning av effektiviteten hos ingrepp i prognostiskt, diagnostiskt eller terapeutiskt syfte. |

| — Åldersrelaterade degenererande sjukdomar. |

Ändring 53

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 3

— Diabetes och fetma: När det gäller diabetes kommer man att fokusera på orsakerna till de olika typerna av diabetes, samt förebyggande och behandling av dessa. När det gäller fetma kommer man att fokusera på tvärvetenskapliga metoder, bland annat genetik, livsstil och epidemiologi. | — Diabetes och fetma: När det gäller diabetes kommer man att fokusera på orsakerna till de olika typerna av diabetes, samt förebyggande och behandling av dessa, inbegripet cellersättningsterapi. När det gäller fetma kommer man att fokusera på tvärvetenskapliga metoder, bland annat genetik, biokemi och fysiologi (utvärderade icke-invasiva metoder såsom molekylär och funktionell bildframställning), livsstil och epidemiologi. För både diabetes och fetma kommer tyngdpunkten att ligga på ungdomssjukdomar och faktorer i barndomen. |

Ändring 54

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 3a (ny)

| — Reumatiska sjukdomar: Man kommer att fokusera på sjukdomsorsaker, tidig diagnos och biologiska markörer för reumatiska sjukdomar samt behandling, med särskild betoning på inflammatoriska reumatiska sjukdomar. |

Ändring 55

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 5

— Andra kroniska sjukdomar: Man kommer att fokusera på sjukdomar utan dödlig utgång men med svåra konsekvenser för livskvaliteten under ålderdomen, såsom funktionshinder, nedsatt syn och hörsel och andra kroniska sjukdomar (t.ex. reumatiska sjukdomar). | — Andra kroniska sjukdomar: Man kommer att fokusera på sjukdomar utan dödlig utgång men med svåra konsekvenser för livskvaliteten under ålderdomen, såsom funktionshinder, nedsatt syn och hörsel och andra kroniska sjukdomar, särskilt inflammatoriska sjukdomar, (t.ex. reumatiska sjukdomar såsom reumatisk artrit, benskörhet, demens och neurodegenererande sjukdomar). |

Ändring 56

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 5a (ny)

| — Andra sjukdomar: Man kommer att fokusera på respiratoriska sjukdomar, försummade sjukdomar och befolkningsbaserade studier om framväxande riskfaktorer. |

Ändring 57

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa, strecksats 4, punktsats 5b (ny)

| — Forskning om regenerering av vävnad: Man kommer att fokusera på forskning om regenerering av vävnad, exempelvis regenerering av hud och hjärtvävnad, i syfte att förstå de mekanismer som styr regenereringsprocessen och utveckla innovativa metoder för gen- och cellterapi. |

Ändring 58

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Optimering av hälsovården för Europas medborgare, strecksats 1

—Ökat hälsofrämjande och bättre förebyggande av sjukdomar: Här rör det sig om att lägga fram bevis för vilka folkhälsoåtgärder som är lämpligast när det gäller livsstilar och insatser på olika nivåer och i olika sammanhang. Man kommer att fokusera på de bredare faktorer som påverkar folkhälsan och hur de samverkar både på individuell nivå och samhällsnivå (t.ex. kost, stress, tobak och andra substanser, fysisk aktivitet, kulturellt sammanhang, socio-ekonomiska faktorer och miljöfaktorer). Framför allt den mentala hälsan kommer att betraktas ur livslångt perspektiv. | —Ökat hälsofrämjande och bättre förebyggande av sjukdomar: Här rör det sig om att lägga fram bevis för vilka folkhälsoåtgärder som är lämpligast när det gäller livsstilar och insatser på olika nivåer och i olika sammanhang. Man kommer att fokusera på de bredare faktorer som påverkar folkhälsan och hur de samverkar både på individuell nivå och samhällsnivå (t.ex. kost, stress, tobak och andra substanser, fysisk aktivitet, livskvalitet, kulturellt sammanhang, socioekonomiska faktorer, kostfaktorer och miljöfaktorer). Framför allt den mentala hälsan kommer att betraktas ur livslångt perspektiv. |

Ändring 59

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Optimering av hälsovården för Europas medborgare, strecksats 2

—Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis, dvs. bättre utnyttjande av läkemedel och lämplig tillämpning av interventioner inriktade på beteende och organisation samt hälsoterapier och -teknik. Patientsäkerheten kommer att uppmärksammas särskilt, så att man kan ringa in vad som är bästa kliniska praxis, förstå beslutsfattandet i kliniska situationer inom primär- och specialistvården, samt uppmuntra en sjukvård som är baserad på fakta och patientansvar. Man kommer att fokusera på jämförande studier av strategier och undersökningar av resultaten av olika interventioner, däribland läkemedel, och ta hänsyn till uppgifter från läkemedelsövervakningen, patientspecifika faktorer (t.ex. genetiska förutsättningar, ålder, kön och tilltro till behandlingen) samt förhållandet kostnader och nytta. | —Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis, dvs. bättre utnyttjande av läkemedel (exempelvis för att undvika antibiotikaresistens) och lämplig tillämpning av interventioner inriktade på beteende, offentliga hälsovårdssystem och organisation samt hälsoterapier och -teknik. Patientsäkerheten kommer att uppmärksammas särskilt, inbegripet läkemedlens bieffekter, så att man kan ringa in vad som är bästa kliniska praxis, förstå beslutsfattandet i kliniska situationer inom primär- och specialistvården, samt uppmuntra en sjukvård som är baserad på fakta och patientansvar för att förbättra patientens personliga och sociala autonomi. Man kommer att fokusera på jämförande studier av strategier och undersökningar av resultaten av olika interventioner, däribland läkemedel och ny sjukvårdsteknik, och ta hänsyn till uppgifter från läkemedelsövervakningen, patientspecifika faktorer (t.ex. genetiska förutsättningar, ålder, kön och tilltro till behandlingen) samt förhållandet kostnader och nytta när det gäller hälsa, livskvalitet och god praxis. |

Ändring 60

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Optimering av hälsovården för Europas medborgare, strecksats 3

—Kvalitet och, solidaritet inom hälsovården samt dess hållbarhet: Upprättande av en bas i förhållande till vilken de olika länderna kan anpassa sin hälsovård mot bakgrund av andras erfarenheter, där viktiga faktorer som nationellt sammanhang och befolkningsrelaterade särdrag beaktas (åldrande, mobilitet, migration, utbildning, socio-ekonomisk situation och förändringar på arbetsmarknaden, osv.) Man kommer att fokusera på de organisatoriska, ekonomiska och regleringsmässiga aspekterna av hälsovårdsystemen, genomförandet av dem och resultaten i fråga om effektivitet och lika möjligheter. Investeringsfrågor och mänskliga resurser kommer att uppmärksammas särskilt. | —Kvalitet och, solidaritet inom hälsovården samt dess hållbarhet: Upprättande av en bas i förhållande till vilken de olika länderna kan anpassa sin hälsovård mot bakgrund av andras erfarenheter, där viktiga faktorer som nationellt sammanhang och befolkningsrelaterade särdrag beaktas (åldrande, mobilitet, migration, utbildning, socio-ekonomisk situation och förändringar på arbetsmarknaden, osv.) Man kommer att fokusera på de organisatoriska, ekonomiska och regleringsmässiga aspekterna av hälsovårdsystemen, genomförandet av dem och resultaten i fråga om effektivitet och lika möjligheter. Investeringsfrågor och mänskliga resurser samt tillgång till hälsovård för missgynnade befolkningsgrupper, bland annat funktionshindrade personer, kommer att uppmärksammas särskilt. |

Ändring 61

Bilaga I, Teman, punkt 1 - Hälsa, Verksamhet, Optimering av hälsovården för Europas medborgare, strecksats 3a (ny)

| —Lämplig användning av nya tekniker och terapier. Säkerhetsaspekter på lång sikt och effektiv övervakning av storskalig användning av ny medicinteknik (även utrustning) och avancerade terapiformer som särskilt garanterar en hög folkhälsoskyddsnivå. |

Ändring 62

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Tillvägagångssätt, stycke 2

Framför allt livsmedelsindustrin, som till 90 % utgörs av små och medelstora företag, kommer att dra nytta av mycket av forskningen, som t.ex. verksamheten för riktad teknikspridning och tekniköverföring, särskilt när det gäller integrering och spridning av avancerade och miljöeffektiva tekniker, metoder och processer samt utveckling av standarder. Högteknologiska företagsstarter baserade på bio-, nano- och informations och kommunikationsteknik förväntas bidra stort på områden som växtförädling, förbättrade grödor och växtskydd, avancerad detektions- och övervakningsteknik för att garantera livsmedelssäkerhet och -kvalitet, samt nya industriella bioprocesser. | Framför allt den mer småskaliga livsmedelsindustrin, som till 90 % -utgörs av små och medelstora företag, kommer att dra nytta av mycket av forskningen, som t.ex. verksamheten för riktad teknikspridning och tekniköverföring, särskilt när det gäller integrering och spridning av avancerade och miljöeffektiva tekniker, metoder och processer samt utveckling av standarder. Högteknologiska företagsstarter baserade på bio-, nano- och informations och kommunikationsteknik förväntas bidra stort på områden som växtförädling, förbättrade grödor och växtskydd, avancerad detektions- och övervakningsteknik för att garantera livsmedelssäkerhet och -kvalitet, samt nya industriella bioprocesser. |

Ändring 63

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer, strecksats 1a (ny)

| —Det måste tydligt framgå att studier av mångfalden och dess molekylära bestämning handlar om att skydda mångfalden, inte endast om att hitta nya sätt att utnyttja den. Skydd och bevarande av miljön är centralt när det gäller hållbar hantering av biologiska resurser. Integration med temaområdet "Miljö" bör eftersträvas. |

Ändring 64

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer, strecksats 2

—Ökad hållbarhet och konkurrenskraft (jämsides med minskande miljöeffekter) inom jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk genom utveckling av ny teknik och utrustning, nya övervakningssystem, nya växtförädlings- och produktionssystem, förbättringar av den vetenskapliga och tekniska basen för fiskeriförvaltning och en bättre förståelse av samspelet mellan olika system (jordbruk och skogsbruk, fiske och vattenbruk) genom en metod som inbegriper hela ekosystemet. För landbaserade biologiska resurser kommer särskild tonvikt att läggas vid resurssnåla och ekologiska produktionssystem, förbättrad resursförvaltning och nya typer av foder, samt nya sorters växter (grödor och träd) med förbättrad sammansättning och uppbyggnad samt som är stresståligare och kräver mindre gödningsmedel. Detta kommer att stödjas genom forskning i biosäkerhet samt samexistens och spårbarhet när det gäller nya växtförädlingssystem och -produkter. Växthälsan kommer att förbättras genom bättre kunskaper om ekologi, skadedjursbiologi, sjukdomar och andra hot samt genom stöd till kontroll av sjukdomsutbrott och till förbättring av verktyg och teknik för en hållbar skadedjursförvaltning. För biologiska resurser från havsmiljöer kommer tyngdpunkten att läggas vid grundläggande biologiska funktioner, säkra och miljövänliga produktionssystem och säkert och miljövänligt foder till odlade arter, samt vid fiskeribiologi, dynamiken inom blandat fiske, samspelet mellan olika fiskeverksamheter och det marina ekosystemet samt vid flottbaserade, regionala och fleråriga förvaltningssystem. | —Ökad hållbarhet och konkurrenskraft (jämsides med skydd av folkhälsan och minskande miljöeffekter) inom jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk genom utveckling av ny teknik och utrustning, nya övervakningssystem, nya växtförädlings- och produktionssystem, förbättringar av den vetenskapliga och tekniska basen för förvaltningen av fiske och grödor genom selektiv plantskolning, växtskydd och förbättrade produktionssystem, och en bättre förståelse av samspelet mellan olika system (jordbruk och skogsbruk, fiske och vattenbruk) genom en metod som inbegriper hela ekosystemet. Bevarande av inhemska ekosystem, utveckling av biokontrollagenter och en mikrobiologisk inriktning på den biologiska mångfalden och metagenomiken kommer att främjas. För landbaserade biologiska resurser kommer särskild tonvikt att läggas vid resurssnåla och ekologiska produktionssystem, övervakning och utvärdering av effekterna av genetiskt modifierade organismer på miljön och folkhälsan samt ett hållbart, konkurrenskraftigt och mångfacetterat jord- och skogsbruk. Man kommer även att främja förbättrad resursförvaltning och nya typer av foder, samt nya sorters växter (grödor och träd) med förbättrad sammansättning och uppbyggnad samt som är stresståligare och kräver mindre gödningsmedel. Detta kommer att stödjas genom forskning i biosäkerhet samt samexistens och spårbarhet när det gäller nya växtförädlingssystem och -produkter. Växthälsan och skyddet av grödor kommer att förbättras genom bättre kunskaper om ekologi, skadedjursbiologi, sjukdomar, ogräs och andra hot samt genom stöd till kontroll av sjukdomsutbrott och till förbättring av verktyg och teknik för en hållbar skadedjurs- och ogräsförvaltning. Förbättrade metoder kommer att utvecklas för att övervaka, bevara och öka markbördigheten. För biologiska resurser från havsmiljöer kommer tyngdpunkten att läggas vid grundläggande biologiska funktioner, säkra och miljövänliga produktionssystem och säkert och miljövänligt foder till odlade arter, samt vid fiskeribiologi, dynamiken inom blandat fiske, samspelet mellan olika fiskeverksamheter och det marina ekosystemet samt vid flottbaserade, regionala och fleråriga förvaltningssystem. |

Ändring 65

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer, strecksats 3

—Optimerad animalieproduktion och optimerat djurskydd, såväl inom jordbruk som fiske och vattenbruk, bl.a. genom utnyttjande av kunskaper på området genetik, nya uppfödningsmetoder, ökad förståelse för djurens fysiologi och beteende och ökad förståelse och kontroll av smittsamma djursjukdomar, även zoonoser. De senare kommer också att åtgärdas genom utveckling av nya verktyg för övervakning, förebyggande och kontroll, genom underbyggande och tillämpad forskning om vaccin och diagnostik, och genom studier av ekologin hos kända och framväxande smittsamma agens och andra hot (t.ex. illvilliga handlingar) samt av effekterna av olika typer av jordbrukssystem och klimatet. Ny kunskap när det gäller säkra metoder för bortskaffande av animaliskt avfall och förbättrad förvaltning av biprodukter kommer också att utvecklas. | —Optimerad animalieproduktion, optimerat djurskydd och optimerad djurhälsa, såväl inom jordbruk som fiske och vattenbruk, bl.a. genom utnyttjande av kunskaper på området genetik, nya uppfödningsmetoder, ökad förståelse för djurens fysiologi och beteende och ökad förståelse och kontroll av smittsamma djursjukdomar, även zoonoser och deras patogena mekanismer samt sjukdomar som är kopplade till djurfoder. De senare kommer också att åtgärdas genom utveckling av nya verktyg för övervakning, förebyggande och kontroll, genom underbyggande och tillämpad forskning om vaccin och diagnostik, och genom studier av ekologin hos kända och framväxande smittsamma agens och andra hot (t.ex. illvilliga handlingar) samt av effekterna av olika typer av jordbrukssystem och klimatet. I detta sammanhang gäller det att undersöka jordbrukets anpassning till förskjutningen av klimatzonerna. Ny kunskap när det gäller säkra metoder för bortskaffande av animaliskt avfall och förbättrad förvaltning av biprodukter kommer också att utvecklas. Hänsyn kommer att tas till andra hot mot en hållbar och säker livsmedelsproduktion, såsom eventuella effekter av klimatförändringarna på produktionsprocesserna. |

Ändring 66

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer, strecksats 4

—Tillhandahålla de verktyg som beslutsfattare och andra aktörer behöver som stöd för genomförandet av lämpliga strategier, policy och lagstiftning, särskilt för att stödja skapandet av en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi och landsbygds- och kustområdenas utveckling. Den gemensamma fiskeripolitiken får stöd genom att man utvecklar anpassningsbara metoder som kan ligga till grund för en övergripande strategi för skörd av marina resurser. Forskningen kommer oavsett politikområde att omfatta socioekonomiska studier, jämförande utredningar om olika jordbrukssystem, kostnad/nyttoanalyser av fiskeriförvaltningssystem, forskning kring uppfödning av djur som inte är ämnade för livsmedelsbruk, samspelet med skogsbruket samt studier som syftar till att förbättra inkomsterna i landsbygds- och kustområden. | —Tillhandahålla de verktyg som beslutsfattare och andra aktörer behöver som stöd för genomförandet av lämpliga strategier, policy och lagstiftning, särskilt för att stödja skapandet av en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi och landsbygds- och kustområdenas utveckling, och det bör även utvecklas nyskapande mekanismer för skogsförvaltning, tekniker för förebyggande och bekämpning av skogsbränder samt åtgärder för att bekämpa erosion av jordbruksmark och torka. Den gemensamma jordbrukspolitiken, gemenskapens djurhälsopolitik, EU:s skogsbruksstrategi och den gemensamma fiskeripolitiken får stöd. I synnerhet får den gemensamma fiskeripolitiken stöd genom att man utvecklar anpassningsbara metoder som kan ligga till grund för en övergripande strategi för skörd av marina resurser. Forskningen kommer oavsett politikområde att omfatta socio-ekonomiska studier, social forskning om landsbygden, jämförandeutredningar om olika jordbrukssystem, kostnad/nyttoanalyser av fiskeriförvaltningssystem, forskning kring uppfödning av djur som inte är ämnade för livsmedelsbruk, samspelet med skogsbruket samt studier som syftar till att förbättra inkomsterna i landsbygds- och kustområden. |

Ändring 68

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Från bord till jord: Livsmedel, hälsa och välbefinnande, strecksats 2

—Förstå kostvanor och deras determinanter som en avgörande kontrollerbar faktor både för ökning och minskning av uppkomsten av kostrelaterade sjukdomar och störningar. Detta innebär att man måste utveckla och tillämpa nutrigenomik och systembiologi samt studera samspelet mellan föda, fysiologiska och psykologiska funktioner. Detta kan leda till ändrat innehåll i bearbetade livsmedel och utveckling av nya livsmedel, dietiska livsmedel och livsmedel med närings- och hälsodeklarationer. Utredningar rörande traditionella, lokala och säsongsbetingade livsmedel och kostvanor kommer också att bidra stort till att kartlägga inverkan av vissa livsmedel och kostvanor på hälsan samt till att utveckla integrerade näringsriktlinjer. | —Förstå kostvanor och deras determinanter som en avgörande kontrollerbar faktor både för ökning och minskning av uppkomsten av kostrelaterade sjukdomar och störningar, inbegripet fetma (hos barn och vuxna) och allergier, näringslära i samband med förebyggande av sjukdomar, inbegripet kunskap om livsmedlens hälsosamhet, egenskaper och innehåll. Detta innebär att man måste utveckla och tillämpa nutrigenomik och systembiologi. Ett integrerat tillvägagångssätt bör särskilt fokusera på att studera samspelet mellan föda, fysiologiska och psykologiska funktioner. Detta kan leda till ändrat innehåll i bearbetade livsmedel och utveckling av nya livsmedel, dietiska livsmedel och livsmedel med närings- och hälsodeklarationer. Utredningar rörande traditionella, lokala och säsongsbetingade livsmedel och kostvanor kommer också att bidra stort till att kartlägga inverkan av vissa livsmedel och kostvanor på hälsan samt till att utveckla integrerade näringsriktlinjer. |

Ändring 69

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Från bord till jord: Livsmedel, hälsa och välbefinnande, strecksats 3

—Optimera innovationerna inom Europas livsmedelsindustri genom integrering av avancerad teknik i traditionell livsmedelsproduktion, utnyttjande av viktig processteknik för att öka livsmedlens funktionalitet, utveckling och demonstration av högteknologisk och miljövänlig bearbetning och emballering, intelligenta kontrolltillämpningar och effektivare förvaltning av biprodukter, avfall och energi. Ny forskning kommer också att leda till utveckling av hållbar och ny teknik för foder (framför allt för att garantera säker bearbetning och säkert foderinnehåll) och för kvalitetskontroll. | —Optimera innovationerna inom Europas livsmedelsindustri genom integrering av avancerad teknik i traditionell livsmedelsproduktion, utnyttjande av viktig processteknik för att öka livsmedlens funktionalitet, utveckling av nya ingredienser och produkter, metoder och tekniker för konservering, organoleptiska aspekter av livsmedelsproduktionen och nya livsmedelskomponenter, utveckling och demonstration av högteknologisk och miljövänlig bearbetning och emballering, intelligenta kontrolltillämpningar och effektivare förvaltning av biprodukter, avfall och energi. Ny forskning kommer också att leda till utveckling av hållbar och ny teknik för foder (framför allt för att garantera säker bearbetning och säkert foderinnehåll) och för kvalitetskontroll. |

Ändring 70

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Verksamhet, Från bord till jord: Livsmedel, hälsa och välbefinnande, strecksats 5

—Skydda både människors hälsa och miljön genom en bättre förståelse av livsmedels/foderkedjans inverkan på miljön. Här ingår studier av främmande ämnen i livsmedel och hälsoresultat och utveckling av bättre verktyg och metoder för bedömning av foder- och livsmedelskedjans påverkan på naturen. För att garantera kvalitet och skydd av livsmedelskedjans integritet krävs nya modeller för råvarukedjeanalys och övergripande förvaltningsstrategier för livsmedelskedjan, där även konsumentaspekter ingår. | —Skydda både människors hälsa och miljön genom en bättre förståelse av livsmedels/foderkedjans inverkan på miljön. Här ingår studier av främmande ämnen i livsmedel och hälsoresultat och utveckling av bättre verktyg och metoder för bedömning av foder- och livsmedelskedjans påverkan på naturen. För att garantera kvalitet och skydd av livsmedelskedjans integritet krävs nya modeller för råvarukedjeanalys och övergripande förvaltningsstrategier för livsmedelskedjan, där även konsumentaspekter ingår. Utveckla nya metoder för spårbarhet (både för GMO:er och icke-GMO:er). Djurfoders och djurläkemedels inverkan på människors hälsa skall utforskas. |

Ändring 71

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Internationellt samarbete, stycke 1

Internationellt samarbete är en prioritering inom livsmedels-, jordbruks- och bioteknikforskningen och kommer att uppmuntras kraftigt över hela temaområdet. Forskning av särskilt intresse för utvecklingsländerna kommer att få stöd och här kommer millenieutvecklingsmålen att beaktas tillsammans med redan pågående verksamhet. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att gynna samarbete med prioriterade partnerregioner och -länder (särskilt de som är involverade i biregionala dialoger och bilaterala forsknings- och teknikavtal) och grannländer, tillväxtekonomier och utvecklingsländer. | Internationellt samarbete är en prioritering inom livsmedels-, jordbruks- och bioteknikforskningen och kommer att uppmuntras kraftigt över hela temaområdet. Forskning av särskilt intresse för utvecklingsländerna kommer att få stöd och här kommer millennieutvecklingsmålen att beaktas tillsammans med redan pågående verksamhet (t.ex. nätverk för att förbättra markoch vattenförvaltningen). Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att gynna samarbete med prioriterade partnerregioner och -länder (särskilt de som är involverade i biregionala dialoger och bilaterala forsknings- och teknikavtal) och grannländer, tillväxtekonomier och utvecklingsländer. |

Ändring 72

Bilaga I, Teman, punkt 2 - Livsmedel, jordbruk och bioteknik, Internationellt samarbete, stycke 2

Det kommer vidare att genomföras multilateralt samarbete antingen i samband med frågor som kräver breda internationella insatser, såsom omfattningen och komplexiteten när det gäller systembiologin hos växter och mikroorganismer, eller för att finna lösningar på globala frågor eller uppfylla EU:s internationella åtagande (livsmedels- och dricksvattensäkerhet och -trygghet, den globala utbredningen av djursjukdomer, ett rättvist utnyttjande av den biologiska mångfalden, återupprättande av världsfisket till maximal hållbar avkastning till 2015 och inflytandet från/över klimatförändringarna). | Det kommer vidare att genomföras multilateralt samarbete antingen i samband med frågor som kräver breda internationella insatser, såsom omfattningen och komplexiteten när det gäller systembiologin hos växter och mikroorganismer, eller för att finna lösningar på globala frågor eller uppfylla EU:s internationella åtagande (livsmedels- och dricksvattensäkerhet och -trygghet, den globala utbredningen av djursjukdomar, ett rättvist utnyttjande av den biologiska mångfalden, återupprättande av världsfisket till maximal hållbar avkastning till 2015 i samarbete med Förenta Nationernas organisation för livsmedelsoch jordbruksfrågor FAO och inflytandet från/över klimatförändringarna). |

Ändring 73

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Mål

Förbättra konkurrenskraften för EU:s industri och ge Europa möjlighet att kontrollera och forma den framtida informationsoch kommunikationstekniken så att efterfrågan inom samhället och ekonomin kan tillgodoses. Verksamheten kommer att stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, driva och stimulera innovationer med hjälp av IKT och säkerställa att framstegen inom IKT snabbt omsätts i fördelar för Europas medborgare, företagsvärld, industri och regeringar. | Förbättra konkurrenskraften för EU:s industri och ge Europa möjlighet att kontrollera och forma den framtida informationsoch kommunikationstekniken så att efterfrågan inom samhället och ekonomin kan tillgodoses. Verksamheten kommer att stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, driva och stimulera innovationer med hjälp av IKT och säkerställa att framstegen inom IKT snabbt omsätts i fördelar för alla Europas medborgare, och i synnerhet äldre personer och personer som hotas av social utslagning, t.ex. funktionshindrade personer, eller personer som har särskilda svårigheter att få tillgång till IKT, företagsvärld, industri och regeringar. Att minska den digitala klyftan och hindren för tillgång till information är det prioriterade målet för detta. |

Ändring 74

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Inledning, stycke 1

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar en unik och erkänd roll när det gäller att frambringa innovationer, kreativitet och konkurrenskraft inom alla industrigrenar och tjänstesektorer. Den är av grundläggande betydelse i samband med centrala samhälleliga utmaningar och för moderniseringen av offentliga tjänster. Dessutom stöttar den framstegen på alla vetenskapliga och tekniska områden. Europa måste därför ha full kontroll över och kunna forma den framtida utvecklingen inom IKT, samt se till att IKT-baserade tjänster och produkter sprids och används till största möjliga nytta för medborgarna och företagsvärlden. | Informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar en unik och erkänd roll när det gäller att frambringa innovationer, kreativitet och konkurrenskraft inom alla industrigrenar och tjänstesektorer. IKT kan även ha viktig roll när det gäller att sprida know-how, kunskap och forskningsresultat och säkerställa tillgång till dessa. Den är av grundläggande betydelse i samband med centrala samhälleliga utmaningar och för moderniseringen av offentliga tjänster. Dessutom stöttar den framstegen på alla vetenskapliga och tekniska områden och bidrar till att förbättra och diversifiera tillgången till information och har som mål att främja ett aktivt deltagande av medborgarna. Europa måste därför uppmuntra den framtida utvecklingen inom IKT, som bör vara inriktad på öppenhet och integrering, samt se till att driftskompatibla och driftsäkra IKT-baserade tjänster och produkter sprids och används till största möjliga nytta för medborgarna och företagsvärlden. |

Ändring 75

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Inledning, stycke 4

Inom temat IKT prioriteras strategisk forskning kring centrala teknikpelare, garanteras end-to-end-integrering av teknik och erbjuds kunskaper och medel att utveckla ett brett urval innovativa IKT-tillämpningar. Verksamheten kommer att fungera som hävstång för de industriella och tekniska landvinningarna inom IKT-sektorn och förbättra konkurrenssituationen för viktiga IKTintensiva sektorer - både genom innovativa IKT-baserade produkter och tjänster med högt värde och genom förbättringar av de organisatoriska processerna inom företag och förvaltningar. Även andra politikområden kommer att få stöd genom detta temaområde, i och med att IKT används för att tillgodose efterfrågan från allmänheten och samhället. | Inom temat IKT prioriteras strategisk forskning kring centrala teknikpelare, garanteras en total integrering av IKT och erbjuds kunskaper och medel att utveckla ett brett urval innovativa IKTtillämpningar. Verksamheten kommer att fungera som hävstång för de industriella och tekniska landvinningarna inom IKT-sektorn och förbättra konkurrenssituationen för viktiga IKT-intensiva sektorer - både genom innovativa IKT-baserade produkter och tjänster med högt värde och genom nya eller förbättrade organisatoriska processer inom företag och förvaltningar. Även andra politikområden kommer att få stöd genom detta temaområde, i och med att IKT används för att tillgodose efterfrågan från allmänheten och samhället, såsom hälsa och miljöskydd. |

Ändring 76

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Inledning, stycke 5

Verksamheten kommer att täcka samarbete och nätverksinsatser, stödja gemensamma teknikinitiativ - inklusive utvalda aspekter av forskningen på områdena nanoelektronik och inbyggda datasystem - och nationella programsamordningsinitiativ (även på området boende med hemtjänst). Prioriterad verksamhet kommer att omfatta ämnen som bygger på bland annat de europeiska teknikplattformarnas arbete. Samverkan över temagränserna kommer också att utvecklas med anknuten verksamhet inom andra särskilda program. | Verksamheten kommer att täcka samarbete och nätverksinsatser, och kan stödja gemensamma teknikinitiativ och nationella programsamordningsinitiativ (även inom nanoteknik, inbyggda datasystem och boende med hemtjänst). Prioriterad verksamhet kommer att omfatta ämnen som bygger på bland annat de europeiska teknikplattformarnas arbete. Samverkan över temagränserna kommer också att utvecklas med anknuten verksamhet inom andra särskilda program. Man kommer även att eftersträva största möjliga synergieffekter och komplementaritet med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, i synnerhet strukturfonderna, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, initiativet i-2010 samt medlemsstaternas nationella och regionala IKT-program. |

Ändring 77

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 1

—Nanoelektronik, fotonik ocn integrerade mikro/nanosystems: process-, apparat- och designteknik för att förbättra egenskaper med avseende på storlek, densitet, prestanda, energieffektivitet, tillverkning och kostnadseffektiviteten för komponenter, systems-on-a-chip (system med minne integrerat på ett chip), systems-in-package (system med minne integrerat på en liten yta) och integrerade system; fotoniska baskomponenter för en bred skala tillämpningar, datalagringssystem med hög prestanda/hög densitet, mycket stora och starkt integrerade displaylösningar; avkännings-, aktiverings- , visualiserings- och bildframställningsapparatur, system med extremt låg strömförbrukning, alternativa energikällor/ alternativ teknik för energilagring; heterogen teknik/ systemintegrering; multifunktionella integrerade mikronano- bio-infosystem, elektronik på stora ytor, integrering i olika material/objekt, gränssnitt med levande organismer, (auto)sammanlänkning av molekyler eller atomer till stabila strukturer. | —Nanoelektronik, fotonik och integrerade mikro/nanosystems: process-, apparat-, design- och testteknik samt metoder för att förbättra egenskaper med avseende på storlek, densitet, prestanda, energieffektivitet, tillverkning och kostnadseffektiviteten för komponenter, systems-on-a-chip (system med minne integrerat på ett chip), systems-in-package (system med minne integrerat på en liten yta) och integrerade system; avancerade trådlösa komponenter och undersystem; fotoniska baskomponenter för att generera, manipulera och upptäcka ljus för en bred skala tillämpningar, inklusive ultrasnabba komponenter, radiofrekvensutrustning, datalagringssystem med hög prestanda/hög densitet, mycket stora och starkt integrerade displaylösningar; avkännings-, aktiverings-, visualiserings- och bildframställningsapparatur, system med extremt låg strömförbrukning, alternativa energikällor/alternativ teknik för energilagring; heterogen teknik/systemintegrering, smarta system; multifunktionella integrerade mikro-nano-bio-infosystem, elektronik på stora ytor, integrering i olika material/objekt, gränssnitt med levande organismer, (auto)sammanlänkning av molekyler eller atomer till stabila strukturer. |

Ändring 78

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 2

—Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: mobil- och bredbandsteknik och -system som är kostnadseffektiva och omfattar både markbundna nät och satellitnät, konvergens mellan fasta, mobila och trådlösa nät samt sändningsnät med omfattning från individnivå till regional nivå och global nivå, interoperabilitet mellan trådlösa och fasta kommunikationsstjänster och -tillämpningar, förvaltning av nätverksbaserade resurser, möjlighet till omkonfigurering av tjänster, komplexa nätverk med ad hoc-baserad intelligent multimediautrustning, sensorer och mikrochips. | —Allmänt utbredda kommunikationsnät med stor kapacitet: mobil- och bredbandsteknik och -system samt arkitekturer som är omkonfigurerbara och flexibla och omfattar både markbundna nät och satellitnät, konvergens mellan fasta, obila och trådlösa nät och tjänster samt sändningsnät med omfattning från individnivå till regional nivå och global nivå, infrastruktur och arkitektur för distribution av tjänster, interoperabilitet mellan trådlösa och fasta kommunikationstjänster och -tillämpningar, förvaltning av nätverksbaserade resurser (inklusive tjänsters effektivitet och kvalitet), möjlighet till omkonfigurering av tjänster, komplexa nätverk med ad hoc-baserad intelligent multimediautrustning, sensorer och mikrochips. |

Ändring 79

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 3

—Inbyggda system, databehandling och kontroll: kraftfullare, pålitliga och effektiva hård- och mjukvarusystem som kan uppfatta, styra och anpassa sig till sin miljö med optimalt resursutnyttjande, metoder och verktyg för systemmodellering, design och teknik för att styra komplexitet, öppen kombinerbar arkitektur och skalfria plattformar, "middleware" och distribuerade styrsystem för avläsning, aktivering, databehandling, kommunikation, lagring och tjänsteleverering i helt sömlösa intelligenta och kollaborativa miljöer, dataarkitektur med inbyggda heterogena, nätbaserade och omkonfigurerbara komponenter för bl.a. kompilering, programmering och run time-support, samt kontroll av osäkra storskaliga distribuerade system. | —Inbyggda system, databehandling och kontroll: kraftfullare, pålitliga och effektiva hård- och mjukvarusystem som kan uppfatta, styra och anpassa sig till sin miljö med optimalt resursutnyttjande, metoder och verktyg för systemmodellering, analys, design, teknik och validering för att styra komplexitet, öppen kombinerbar arkitektur och skalfria plattformar, "middleware" och distribuerade styrsystem för avläsning, aktivering, databehandling, kommunikation, lagring och tjänsteleverering i helt sömlösa intelligenta och kollaborativa miljöer, dataarkitektur med inbyggda heterogena, nätbaserade och omkonfigurerbara komponenter för bl.a. kompilering, programmering och run time-support, samt kontroll av osäkra storskaliga distribuerade system samt beräkningar med hög prestanda (materiel och programvara). |

Ändring 80

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 4

—Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: teknik, verktyg och metoder för dynamisk och pålitlig mjukvara, arkitektur- och "middleware"-system som underbygger kunskapsintensiva tjänster som hjälpverktyg, serviceinriktade, interoperabla och skalfria infrastrukturer, gridliknande resursvirtualisering, nätverkscentrerade styrsystem, öppna plattformar och kollaborativa strategier för utveckling av mjukvara, tjänster och system, kompositionsverktyg, styrning av komplexa system, förbättring av driftsäkerheten och elasticiteten hos storskaliga, distribuerade och tillfälligt förbundna system och tjänster, säkra system och tjänster som brukarna har förtroende för, inklusive tillträdeskontroll och autentisering, dynamisk säkerhets- och förtroendepolicy, samt metamodeller för driftssäkerhet och förtroende. | —Programvara, gridteknik, arkitektur för distribution av tjänster, säkerhet och driftsäkerhet: teknik, verktyg och metoder för att utveckla och validera dynamisk och pålitlig mjukvara av hög kvalitet, arkitektur- och "middleware"- system som underbygger kunskapsintensiva tjänster som hjälpverktyg och distributionstjänster av hög kvalitet samt teknik, verktyg och metoder för att utveckla och validera, serviceinriktade, interoperabla och skalfria infrastrukturer, gridliknande resursvirtualisering, inklusive domänspecifika plattformar, nätverkscentrerade styrsystem, öppen programvara, öppna plattformar och kollaborativa strategier för utveckling och validering av mjukvara, inbegripet kostnadsfri, fri och öppen programvara (Free, Libre and Open Source Software), tjänster och system, kompositionsverktyg, inklusive programmeringsspråk, styrning av komplexa system, förbättring av driftsäkerheten och elasticiteten hos storskaliga, distribuerade och tillfälligt förbundna system och tjänster, säkra system och tjänster som brukarna har förtroende för, inklusive tillträdeskontroll och autentisering, dynamisk säkerhets- och förtroendepolicy, metamodeller för driftssäkerhet och förtroende samt införande av mjukvarumodeller i industrin. |

Ändring 81

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 5

—Kunskapssystem, kognitiva system och inlärningssystem: metoder och teknik för att förvärva och tolka, representera och individanpassa, navigera i samt söka efter, dela och förmedla kunskap, vilka erkänner de semantiska sambanden i fråga om innehåll som är avsett att användas både av människor och maskiner, artificiella system som uppfattar, tolkar och bedömer information och som kan samarbete, agera autonomt och lära, teorier och experiment som vidareutvecklar redan gjorda landvinningar med hjälp av våra kunskaper på området naturlig kognition, särskilt inlärning och minnesfunktioner, även i syfte att utveckla systemen för mänsklig inlärning. | —Kunskapssystem, kognitiva system och inlärningssystem: metoder och teknik för att förvärva och tolka, representera och individanpassa, navigera i samt söka efter, dela och förmedla kunskap, vilka erkänner de semantiska sambanden i fråga om innehåll som är avsett att användas både av människor och maskiner, med distribuerad kunskapsförvaltning, artificiella system som uppfattar, tolkar och bedömer information och som kan samarbete, agera autonomt och lära, teorier och experiment som vidareutvecklar redan gjorda landvinningar med hjälp av våra kunskaper på området naturlig kognition, särskilt inlärning och minnesfunktioner, även i syfte att utveckla systemen för mänsklig inlärning. |

Ändring 82

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 6

—Simulering, visualisering, interaktion och "blandad verklighet": verktyg för modellering, simulering, visualisering, interaktion, virtuell, utvidgad och "blandad" verklighet och integrering i "end-to-end"-miljöer, verktyg för innovativ design och för kreativitet i produkter, tjänster och digitala audiovisuella media, naturligare, intuitiva och användarvänliga gränssnitt och nya former för interaktion med teknik, maskiner, apparater och andra artificiella föremål, flerspråkliga och automatiska system för maskinöversättning. | —Simulering, visualisering, interaktion och "blandad verklighet": verktyg för modellering, simulering, visualisering, interaktion, virtuell, utvidgad och "blandad" verklighet och integrering i "end-to-end"-miljöer, verktyg för innovativ design och för kreativitet i produkter, tjänster och digitala audiovisuella media, naturligare, intuitiva och användarvänliga gränssnitt och nya former för interaktion med teknik, maskiner, apparater och andra artificiella föremål, språkteknik bl. a. flerspråkliga och automatiska system för maskinöversättning. |

Ändring 83

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Stöttepelare inom IKT, strecksats 6a (ny)

| —Mobilsystem: övergång till fjärde generationens mobilsystem och senare generationer och tillhörande innovativ teknik inom digital transmission och antenner. |

Ändring 84

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Integrering av teknik, strecksats 2

—Hemmiljö: kommunikation, övervakning, kontroll och assistans för hemmet, byggnader och offentliga lokaler, sömlös interoperabilitet och utnyttjande av all form av apparatur, med beaktande av kostnadseffektivitet, pris och användarvänlighet, nya tjänster och nya former för interaktivt digitalt innehåll och interaktiva tjänster, tillträde till information och kunskapsförvaltning. | —Hemmiljö: kommunikation, övervakning, kontroll och assistans för hemmet, byggnader och offentliga lokaler, sömlös interoperabilitet och utnyttjande av all form av apparatur, med beaktande av kostnadseffektivitet, pris, användarvänlighet och säkerhet, nya tjänster (inbegripet underhållningstjänster) och nya former för interaktivt digitalt innehåll och interaktiva tjänster, tillträde till information och kunskapsförvaltning. |

Ändring 85

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1, understrecksats 1

—På området hälsa: personliga, diskreta system som gör det möjligt för medborgarna att själva ta hand om sin hälsa, såsom bärbar eller implanterad övervakningsutrustning, framväxande teknik som t.ex. molekylär bildframställning för bättre preventiv och mer individualiserad medicin, nya upptäckter på hälsoområdet och klinisk tillämpning av dessa, modellering och simulering av organfunktioner, mikro-, nano- och robotutrustning för minimalt invasiva kirurgiska och terapeutiska tillämpningar. | —På området hälsa: personliga, diskreta system som gör det möjligt för medborgarna att själva ta hand om sin hälsa, såsom bärbar eller implanterad övervakningsutrustning med kommunikationskapacitet, framväxande teknik som t.ex. molekylär bildframställning för bättre preventiv och mer individualiserad medicin, nya upptäckter på hälsoområdet och klinisk tillämpning av dessa, modellering och simulering av organfunktioner, mikro-, nano- och robotutrustning för minimalt invasiva kirurgiska och terapeutiska tillämpningar, teknik för distanshemtjänst och fjärrövervakning av kroniskt sjuka och äldre personer, datastödda stödsystem för upptäckter och kliniska beslut som leder till mer pålitliga diagnoser och ett ökat arbetsflöde, vilket i sin tur så småningom leder till sjukdomsspecifika expertsystem med en integrerad vårdstrategi, och utnyttjande av ackumulerade patientuppgifter samt modellbaserad sjukdomskunskap genom datasökning, bioinformatik och systembiologi, företagens IT-system som leder till ökad effektivitet och minskade medicinska misstag på sjukhus och inom primärvården. |

Ändring 86

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1, understrecksats 2

—Till nytta för offentliga förvaltningar: utnyttjande av IKT inom ramen för en tvärvetenskaplig strategi inom offentliga förvaltningar, kombinerat med organisatoriska förändringar och ny kompetens i syfte att leverera innovativa, medborgartillvända tjänster till alla, avancerad IKT-baserad forskning och lösningar för att förbättra den demokratiska processen och de offentliga tjänsternas effektivitet och kvalitet, interaktion med och mellan förvaltningar och regeringar, samt stöd till processer för utarbetande av lagstiftning och politik på alla demokratiska nivåer. | —Till nytta för offentliga förvaltningar: utnyttjande av IKT inom ramen för en tvärvetenskaplig strategi inom offentliga förvaltningar, kombinerat med organisatoriska förändringar, omstruktureringar och ny kompetens i syfte att leverera innovativa, medborgartillvända tjänster till alla, avancerad IKT-baserad forskning och lösningar för att förbättra den demokratiska processen (inbegripet e-demokrati) och de offentliga tjänsternas effektivitet och kvalitet, interaktion med och mellan förvaltningar och regeringar, samt stöd till processer för utarbetande av lagstiftning och politik på alla demokratiska nivåer. |

Ändring 87

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1, understrecksats 3

—För att förbättra samhällsintegreringen: med målet att göra enskilda personer och deras närsamhälle mer delaktiga och se till att alla medborgare får lika tillgång till informationssamhället, samt att förhindra digitala klyftor på grund av handikapp, dålig utbildning, fattigdom, geografisk isolering, kultur, kön eller ålder, bland annat genom stöd till tekniska hjälpmedel, främjande av självständigt boende, ökade ekunskaper, samt att utveckla produkter och tjänster som utformats för att kunna användas av alla. | —För att förbättra samhällsintegreringen: med målet att göra enskilda personer och deras närsamhälle mer delaktiga och se till att alla medborgare får lika tillgång till informationssamhället, samt att förhindra digitala klyftor på grund av handikapp, dålig utbildning, fattigdom, geografisk isolering, kultur, kön eller ålder, bland annat genom stöd till tekniska hjälpmedel, främjande av självständigt boende (bl.a. genom hemvårdsteknik och hemvårdstjänster), ökade e-kunskaper, samt att utveckla produkter och tjänster som utformats för att kunna användas av alla. |

Ändring 88

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1, understrecksats 4

—På området rörlighet: integrerade IKT-baserade säkerhetssystem för fordon baserade på öppna, säkra och pålitliga strukturer och gränssnitt, interoperabla samarbetssystem för transportsäkerhet och -effektivitet, baserade på kommunikation mellan fordon och med transportinfrastrukturen, med integrering av exakt och slitstark lokaliseringsteknik, individualiserade multimodala lokaliserings- och trafikupplysningstjänster, inbegripet intelligenta servicelösningar för turism. | —På området rörlighet: integrerade IKT-baserade säkerhetssystem för fordon baserade på öppna, säkra och pålitliga strukturer och gränssnitt, interoperabla samarbetssystem för effektiva, säkra och miljövänliga transporter, baserade på kommunikation mellan fordon och med transportinfrastrukturen, med integrering av exakt och slitstark lokaliserings- och navigationsteknik, individualiserade multimodala lokaliserings- och trafikupplysningstjänster, inbegripet intelligenta servicelösningar för turism. |

Ändring 89

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1, understrecksats 5a (ny)

| —På området för kultur: överföring av IKT-lösningar för att utveckla den ekonomiska potentialen för kulturverksamheter (inklusive vård av kulturarv, regional utveckling, turism) och främja sysselsättningen på detta område. Partnerskap kommer att övervägas mellan offentliga organ (på lokal, regional och statlig nivå) och privata organisationer (i första hand små och medelstora företag). |

Ändring 90

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 1a (ny)

| —Nya verksamhetsmodeller för IKT: utveckling och definition av nya verksamhetsmodeller för IKT i ett samarbete med de områden inom vilka IKT kommer att inneha en avgörande roll för att ändra inställningen till produktion och tjänster (exempelvis transporter, hälsa, energi och miljö). [De projekt som tillkommer genom denna gemensamma forskning bör testas i särskilda situationer. De gemensamma insatserna bör stödjas genom den teamövergripande strategi som avses i bilaga I.] |

Ändring 91

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 2, understrecksats 1

—Nya former av interaktivt, ickelineärt och adaptivt innehåll, kreativitet och berikad användarupplevelse, individualisering och förmedling av medieöverskridande innehåll, kombinering av heldigital innehållsproduktion och -förvaltning med framväxande semantisk teknik, användarorienterad användning samt tillträde till och skapande av innehåll. | —Nya former av interaktivt, ickelineärt och adaptivt innehåll, även för underhållning och design, kreativitet och berikad användarupplevelse, individualisering och förmedling av medieöverskridande innehåll, kombinering av heldigital innehållsproduktion och -förvaltning med framväxande semantisk teknik, användarorienterad användning samt tillträde till och skapande av innehåll. |

Ändring 92

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 2, understrecksats 2a (ny)

| —För att skydda, bevara och förstärka kulturarvet, inklusive den mänskliga livsmiljön: teknik för miljövänlig och hållbar förvaltning av människans miljö (vilket innefattar byggd miljö, tätorter och landskap) samt för skydd, bevarande, bästa tänkbara tillvaratagande och integrering av kulturarvet (vilket innefattar miljökonsekvensbedömningar, modeller och verktyg för riskutvärderingar, avancerade och icke förstörande tekniker för skadediagnoser, nya produkter och metoder för restaurerings-, begränsnings- och anpassningsstrategier för en hållbar hantering av både fast och lös kulturell egendom). |

Ändring 93

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 2, understrecksats 3

—Intelligenta tjänster för tillträde till kulturarvet i digital form, verktyg som olika samhällsgrupper kan använda för att skapa nya kulturminnen baserade på ett levande arv, metoder och verktyg för att bevara digitalt innehåll, säkrad framtida tillgång till digitala objekt med bevarad autencitet och integritet när det gäller upphov och ursprungligt användningssammanhang. | —Intelligenta tjänster för tillträde till och främjande av kultur (inbegripet kulturarvet, regional utveckling och turism), verktyg som olika samhällsgrupper kan använda för att samla in och skydda sina kulturminnen baserade på ett levande arv, metoder och verktyg för att bevara och diversifiera digitalt innehåll, säkrad framtida tillgång till digitala objekt med bevarad autencitet och integritet när det gäller upphov och ursprungligt användningssammanhang. |

Ändring 94

Bilaga I, Teman, punkt 3 - Informations- och kommunikationsteknik, Verksamhet, Forskning om tillämpningar, strecksats 3, un