EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 812 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Maltas nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
{SEK(2011) 726 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Maltas nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Maltas uppdaterade st abilitetsprogram för 2011–2014 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Eu ropeiska kommissionens förslag till en 
ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad 
samordning av den ekonomiska politiken me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god 
konkurrenskraft i Europa. 
(2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,
3 vilka 
tillsammans utgör de så kalla de integrerade riktlinjerna . Medlemsstaterna uppmanades 
att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C , , s. . 
3 Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen de n första årliga tillväxtöversikten, 
varigenom en ny era av ekonomisk styrni ng i EU och den första europeiska 
planeringsterminen för förhandsintegr erad politisk samordning inleddes, med 
förankring i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeiska råde t prioriteringarna för finanspolitisk 
konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissi onens årliga tillv äxtöversikt). Det 
underströk behovet av att prioritera återställa ndet av sunda offentliga finanser, hållbar 
finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser 
för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppma nades att omvandla dessa prioriteringar i 
konkreta åtgärder som ska i ngå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och 
nationella reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
euro plus-pakten att i tid lägga fram sina  åtaganden så att de kan tas med i deras 
stabilitets- eller konvergensprogr am och nationella reformprogram. 
(6) Den 28 april 2011 överlämnade Malta sitt nationella reformprogram för 2011. Den 29 
april 2011 överlämnade Malta sitt uppdaterade  stabilitetsprogram för 2011, som täcker 
perioden 2011–2014. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda 
programmen har de gran skats samtidigt.  
(7) När den ekonomiska krisen drabbade Malta minskade exporten och investeringarna 
kraftigt, och BNP i reala termer sjö nk med 3,4 % 2009. Sysselsättningen minskade 
endast något, understödd genom statsstöd. E xporten och företagsinvesteringarna ökade 
kraftigt under 2010, och Malt a upplevde en markant ekonomisk återhämtning under 
2010 med en långsamt minskad arbetslöshet. Mot bakgrund av den höga offentliga skulden (61,5 % av BNP 2008) har regeri ngen inte vidtagit några omfattande 
finanspolitiska stimulansåtgärder, och det offentliga underskottet 2009 (3,7 % av BNP) låg kvar under underskottsnivån fö r euroområdet som helhet. Under 2010 
förblev blev det offentliga underskottet oc h den offentliga skuldkvoten i stort sett 
stabila. 
(8) Baserat på bedömningen av det uppdatera de stabilitetsprogram met enligt rådets 
förordning (EG) 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till 
grund för budgetberäkningarna är något optimis tiskt, särskilt för de senare åren i 
programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet ska det offentliga underskottet minskas, från 3,6 % av BNP 2010, så att de t hamnar under fördragets referensvärde 
senast 2011. Därefter ska grad visa framsteg för att närma sig det medelfristiga målet – 
ett saldo i balans i strukturella termer – b ackas upp av ett åtagande  för att säkerställa 
en hållbar och till stor del utgiftsbaser ad konsolidering. I stabilitetsprogrammet 
förutses dock inte att det medelfris tiga målet ska uppnås inom programperioden. 
Skuldkvoten beräknas minska från toppnivån 2010 (68 % av BNP) till 63,7 % år 2014 till följd av ett positivt och större primärt saldo. Den genomsnittliga årliga strukturella 
korrigeringsansträngningen under pe rioden 2012–2014, enligt kommissionens 
beräkningar, är i stort sett i linje med stab ilitets- och tillväxtpakten. Utfallet för de 
offentliga finanserna kan dock bli sämre än planerat på grund av risk för utgiftsöverskridanden och bristen på inform ation om de åtgärder som ligger till grund 
för konsolideringsansträngningen efter 2011. 
 
SV 4   SV (9) Finanspolitisk konsolidering för att uppnå de t medelfristiga målet är en viktig 
utmaning för Malta. I 2011 års budget infördes  åtgärder för att kor rigera det alltför 
stora underskottet år 2011, men ytterligare åtgärder  krävs i händelse av 
överskridanden. Trovärdigheten för den mede lfristiga konsolider ingsstrategin, som 
ännu inte underbyggs av konkreta åtgärder, s kulle kunna förbättras genom en starkare 
flerårig budgetram. En central svaghet är  den icke-bindande karaktären hos de 
fleråriga målen, vilket innebär en relativt kort finanspolitisk planeringshorisont. I stabilitetsprogrammet anges att införa ndet av en utgiftsregel övervägs. 
(10) På lång sikt är åldrandets effekter på Malta s offentliga finanser betydligt större än EU-
genomsnittet. Dessutom är äldre arbetstagares deltagande på arbetsmarknaden mycket lågt på grund av en fortfarande relativt låg pensionsålder, ofta utnyttjade möjligheter 
till förtidspensionering och det mycket låga  arbetsmarknadsdeltagandet bland äldre 
kvinnor. 2006 års pensionsreform höjer pensio nsåldern, om än i mycket långsam takt, 
och innehåller åtgärder för att upprätthålla en  tillräcklig nivå på framtida pensioner, i 
synnerhet genom mer generösa indexerings system och införandet av en nationell 
garanterad minimipension. I det nati onella reformprogrammet redogörs för det 
pågående samrådet om de förslag till ytter ligare pensionsreformer som lagts fram av 
arbetsgruppen för pensioner, inbegripet inrättandet av en tydlig koppling mellan 
pensionsåldern och den förväntade livslängde n och införandet av en obligatorisk andra 
pensionspelare och en frivillig tred je pensionspelare. I det nationella 
reformprogrammet framläggs emellertid in te någon omfattande strategi för aktivt 
åldrande som stöd för de pågående och pl anerade ändringarna av  lagstiftningen. Den 
relativt höga förekomsten av odeklarerat arbete innebär en risk för de offentliga finansernas hållbarhet på lång  sikt. Regeringen presente rar några åtgärder för att 
åtgärda detta problem i det nationella reformprogrammet, men det finns inga förslag 
om att se över skatte- och förmånssystemen i syfte att göra arbete lönsamt. Att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är  en annan stor utmaning för Malta, 
eftersom Maltas sysselsättni ngsgrad för kvinnor är den lä gsta i EU. I det nationella 
reformprogrammet har regeri ngen framfört ett betydande antal initiativ som är 
inriktade på kvinnliga arbetstagare. Geno mförandet av dessa initiativ, och deras 
inverkan, bör utvärderas 2012. 
(11) Under senare år har Malta har genomgått en  intensiv industriell omstrukturering där 
traditionell, arbetsintensiv tillverkning har ersatts av nya verksamheter med högt förädlingsvärde. Detta har lett till en obalans mellan utbud av och efterfrågan på 
färdigheter på arbetsmarknaden, vilket unde rstryker behovet av att tillhandahålla de 
färdigheter som krävs i de nya sektorerna, sä rskilt genom högre utbildning, i ett försök 
att ytterligare diversifiera Maltas ekonomiska bas.  
(12) Malta är det land i EU som har den högsta a ndelen elever som lämnar skolan i förtid. 
Under 2009 var andelen 36,8 %, vilket kan jämföras med EU-genomsnittet på 14,4 %. Landet har också en låg andel personer i åldern 30–34 år med eftergymnasial 
utbildning eller motsvarande (21,1 %, vilk et kan jämföras med EU-genomsnittet på 
32,3 % år 2009). Malta strävar efter att minska andelen förtida skolavhopp till 29 % 
och öka andelen eftergymnasial eller mo tsvarande utbildning för åldersgruppen 30–34 
år till 33 % under tiden fram till 2020. 2011 vi dtog Malta åtgärder för att leda in 
ungdomar som potentiellt kan lämna skolan i fö rtid på intressant a karriärvägar genom 
yrkesutbildning eller utbildning som ger eleverna en andra chans.  
(13) Malta är en av få EU-medlemsstater som ha r en generell mekanism  för löneindexering. 
Löneökningar är kopplade till en obligatoris k mekanism för levnadskostnadsjustering, 
 
SV 5   SV och detta leder till löneökninga r som är i linje med tidigar e inflationsutveckling även 
om de är proportionellt högre i den nedre de len av lönespektrumet. Tillsammans med 
minimilönen kan denna justering ytterligare hämma konkurrenskraften i arbetsintensiva sektorer. Denna  fråga är särskilt  relevant mot bakgrund av den senaste 
tidens energiprisökningar, vilka skulle kunna leda till löne- och prisspiraler. 
(14) Malta är nästan helt beroende av importera d olja för energi, nå got som gör ekonomin 
känslig för oljeprisförändringar. Detta, tillsammans med bristerna i Maltas energisystem, kan vara ett problem för entr eprenörskap och för de små och medelstora 
företagens konkurrenskraft. Utnyttjande av  möjligheten att producera energi från 
förnybara energikällor skulle kunna  medföra den dubbla fördelen att 
konkurrenskraften förbättras samtidigt som energi- och klimatmål uppnås. Uppgifterna i det nationella reformprogrammet om energiåt gärder är emellertid  begränsade, vilket 
gör det svårt att bedöma deras genomförbarhet och kostnadseffektivitet. 
(15) Malta har gjort ett antal åtag anden inom euro plus-pakten
4. Åtagandena avser två 
områden i pakten: konkurrenskraft och de o ffentliga finansernas hållbarhet. På det 
finanspolitiska området inbegriper åtag andena att förstärka ansvarigheten och 
öppenheten i den finanspolitiska ramen, sa mtidigt som man överv äger att införa 
mekanismer för att öka disciplinen i budge tgenomförandet. För att öka produktiviteten 
finns det åtgärder för att förbättra företagsklimatet och finansieringsvillkoren för företagen samt för att stärka konkurrens en inom tjänstesektorn, särskilt inom 
telekommunikationsområdet. Åtagandena inom  ramen för euro plus-pakten omfattar 
inte sysselsättning och finansiell stabilit et, även om dessa frågor finns med i det 
nationella reformprogrammet. Samtidigt so m myndigheterna inriktar sig på att öka 
produktiviteten erkänner de inte att den nuva rande mekanismen för löneindexering 
påverkar Maltas konkurrenskraft. Åtagandena inom euro plus-pakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna. 
(16) Kommissionen har granskat stabil itetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklusive Maltas åtaganden inom euro plus-pakten
5. Den har 
beaktat inte bara programmens releva ns för en hållbar finanspolitik och 
socioekonomisk politik i Malta utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande 
ekonomiska styrningen i EU genom att framtid a nationella beslut fattas med beaktande 
av synpunkter på EU-nivå. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att det 
visserligen är ändamålsenligt att i enlighet med planen närma sig det medelfristiga målet, men att det finns bet ydande risker för konsoliderings strategin eftersom den inte 
backas upp med konkreta åtgärder och efters om utgiftstaken ka n överskridas, något 
som har inträffat tidigare. Dessutom kan det vara så att den icke-bindande karaktären 
hos den finanspolitiska ramen på medellång sikt inte främjar budgetdisciplinen. De 
relativt höga långsik tiga kostnaderna till följd av de n åldrande befolkningen, särskilt 
pensionsutgifterna, innebär en risk för den långsiktiga hållbarheten i Maltas offentliga finanser. I det nationella reformprogramme t erkänns de viktig aste strukturella 
utmaningarna som Maltas ekonomi står inför, äv en om det förefaller vara motiverat att 
ägna ytterligare uppmärksamhet åt vissa frågor, särskilt bättre utnyttjande av 
ekonomins arbetskraftspotential, reformeri ng av lönesättningsmekanismen för att 
                                                
 
4 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet 
SEK(2011) 726. 
5 SEK(2011) 726. 
 
SV 6   SV garantera en bättre överensstämmelse mellan löne- re spektive produktivitetsutveckling 
samt energidiversifiering. 
(17) Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av 
den 16 februari 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt, har rådet granskat Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och 
dess ståndpunkt6 speglas bland annat i punkt erna 1 och 2 nedan i dess 
rekommendation. Med beaktande av Europeiska rådets slutsa tser av den 25 mars 2011 
har rådet granskat Maltas nationella reformprogram.  
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att vidt a följande åtgärder under perioden 2011–
2012:  
(1) Säkerställa korrigering av det alltför stora underskottet år 2011, med beredskap för 
att vidta ytterligare åtgärder  för att förebygga eventuella  överskridanden, och anta 
konkreta åtgärder för att underbygga 2012 års underskottsmål. Med syfte att stärka 
trovärdigheten för konsolideringsstrategin på medellång sikt bör Malta fastställa de 
nödvändiga allmänna åtgärderna, införliv a de finanspolitiska målen i bindande, 
regelbaserade fleråriga finanspolitiska ramar och förbättra övervakningen av 
budgetgenomförandet. 
(2) Vidta åtgärder för att säkers tälla hållbarheten i pension ssystemet genom att påskynda 
den gradvisa höjningen av pensionsål dern och genom att koppla den till den 
förväntade livslängden. Låta  den högre lagstadgade pensionsåldern åtföljas av en 
omfattande strategi för aktivt åldrande, motverka användningen av system för 
förtidspensionering och uppmuntra  privat pensionssparande.  
(3) Inrikta utbildningsresultat mer på arbets marknadens behov, i synnerhet genom att 
vidta åtgärder för att förb ättra tillgången till högre ut bildning och genom att öka 
effektiviteten i yrkesutbildningssystemet. Vidta åtgärder för att minska andelen 
förtida skolavhopp genom att senast 2012 iden tifiera, analysera och mäta orsakerna 
till avhoppen och genom att inrätta en mekanism för regelbunden övervakning av 
och rapportering om resultaten av åtgärderna. 
(4) Reformera den automatiska mekanismen  för löneindexering, i samråd med 
arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell praxis, för att se till att löneökningarna bättre återsp eglar utvecklingen av arbetsproduktiviteten och 
konkurrenskraften.  
(5) Förstärka insatserna för att minska Maltas  beroende av importerad olja, genom att 
tidigarelägga investeringar i förnybar en ergi och genom att fullt ut utnyttja 
tillgängliga EU-medel för att uppgradera infr astruktur och främja energieffektivitet.  
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
                                                
 
6 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.