•fr * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 31.05.1995 
KOM(95) 232 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
"För ett stärkande av förbindelserna mellan Europeiska unionen och Chile" 

Meddelande från kommissionen 
till rådet och Europaparlamentet 
"För ett stärkande av förbindelserna mellan Europeiska unionen och Chile" 
Vid Europeiska rådets möte på Korfu i juni 1994 gjordes en genomgång av alla förbindelser 
mellan EU och länderna i Latinamerika och de regionala grupperingarna där, varvid 
kommissionen anmodades att till rådet lämna förslag till stärkande av förbindelserna med 
Mercosur och Mexiko 
Chile, som bland de övriga länderna på den latinamerikanska kontinenten på grund av 
föreliggande kulturell, politisk och ekonomisk samstämmighet alltid har hävdat och betonat 
sina nära band med de Europeiska gemenskapernas länder, framlade i juli 1994 ett "Non-
Paper" av vilket det klart framgick att den chilenska regeringen hade för avsikt att förbättra 
relationerna till Europeiska unionen utöver samarbetsavtalets ram i syfte att uppnå ett 
associeringsavtal som skulle innebära att ett frihandelsområde mellan Europeiska gemenskapen 
och Chile kunde upprättas 
Rådet noterade i november 1994 med stor tillfredsställelse Chiles intresse av att förstärka de 
bilaterala förbindelserna med Europeiska unionen liksom Chiles inriktning på en öppen region 
samt förslaget till en associering med Mercosur syftande till upprättandet av ett 
frihandelsområde med Chile 
Rådet har därför beslutat att under första kvartalet företa en granskning av förbindelserna 
mellan EU och Chili grundad på en utvärderingsrapport från kommissionen. 
I detta sammanhang utgjorde EU: s svar på det "Non-Paper" (som framlagdes för Chiles 
utrikesminister av trojkan i december 1994) en markering av EUs vilja att fördjupa dialogen 
med Chile i syfte att främja en fortsatt utveckling. 
Europeiska rådet i Essen (i december 1994) bekräftade sin vilja att upprätta ett nytt och 
utvidgat partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika och anmodade 
rådet och kommissionen att "ställa konkreta försalg utifrån diskussionerna om den avtalsenliga 
formen för de framtida förbindelserna med Mexiko liksom en utvidgning av förbindelserna med 
Chile" 
Detta meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet syftar till att möta 
Europeiska rådets liksom ministerrådets krav och lägger betoningen vid 
* en utvärdering av förhållanden och utvecklingstendenser i Chile liksom av landets 
utrikesförbindelser, 
* ett framläggande av strategier syftande till en utvidgning av förbindelserna mellan EU 
och Chile. 
/f<9„ 
I. CHILE: NUVARANDE FÖRHÅLLANDEN OCH 
UTVECKLINGSTENDENSER 
1.1 Den chilenska modellen för ekonomisk utveckling 
Den andra koalitionsregeringen (la Concertacion) bekräftade i mars 1994 den lyckade 
övergången till demokrati och stärkandet av den parlamentariska ordningen. De partier som 
ingår i koalitionsregeringen (socialister, kristdemokrater och andra mittenpartier) åtnjuter en 
väl etablerad majoritet i förhållande till högeroppositionen. De politiska tendenserna under de 
senaste åren bekräftar ett framtida förhållande bestående av två betydande valkoalitioner som 
karakteriseras av en ökande utjämning inom respektive block liksom mellan blocken. 
Frånvaron av politiska konflikter rörande den för Chile centrala frågan om det ekonomiska 
systemets funktion uppmuntrar utvecklingen mot en nationell samstämmighet. Detta system 
bygger på en fri marknadsekonomi och en offentlig förvaltning med uppgift att underlätta 
genomförandet av denna och att på ett pragmatiskt sätt rätta till eventuella negativa 
ekonomiska, sociala eller miljömässiga verkningar som följer av den industriella utvecklingen, 
av marknadens agerande eller av strukturella förhållanden som har att göra med 
underutveckling. Chiles ekonomiska system och dess institutionella ramar ligger idag på samma 
nivå som OECD:s medlemsländer. 
Det ekonomiska systemet i Chile, som grundas på en konkurrenskraftig produktion och en 
klassisk makroekonomisk förvaltning, ger tydliga ramar för landets tillväxtutveckling i 
långsiktigt hänseende. 
Chile är prototypen för en småskalig öppen ekonomi (14 miljoner invånare) med en export som 
omfattar ungefär en tredjedel av produktionen (27,8 % i löpande priser år 1993 och 36,2 % av 
1990 års priser) och ett svagt tullskydd (enhetlig tulltaxa om 11 % för import ). 
I detta sammanhang har den privata sektorn i Chile i fråga om utvidgning av handeln uppvisat 
initiativförmåga och starkt ökande företagsamhet. 
Det privata kapitalets reaktion på de marknadsmöjligheter som den chilenska ekonomin 
erbjuder återspeglas även i sparande och investeringar, som för närvarande ligger på de högsta 
nivåerna i Latinamerika (mer än 26 % av BNP jämfört med 18 % för Latinamerika i sin helhet). 
Det offentliga sparandet (4,2 % av BNP år 1994) ligger på en högre nivå än de offentliga 
investeringarna. Den offentliga förvaltningen i Chile har därför lyckats uppnå ett 
budgetöversko.i (+ 1,3 % år 1994) som har medfört att statsskulden kunnat sänkas (denna 
utgjorde vid slutet av 1994 31 % av BNP). 
Återhållsamhet garanteras även i fråga om den monetära politiken, som helt självständigt styrs 
av Chiles centralbank. Även om inflationen fortsatt är relativt hög, har detta sin grund i 
införandet av lagliga mekanismer för indexering som medför osmidigheter vid fastställandet av 
löner och priser. Inflationstakten har dock gradvis minskat under de senaste åren (från 25 % 
1990 till 8,9% 1994). 
^ 
Utlandsskulden netto i förhållande till valutareserven, som var 12 miljarder US-dollar 1990, har 
sjunkit till 8,7 miljarder US-dollar 1994 och skuldräntorna som motsvarade 17,2 % av 
exporten år 1990 har minskat till 7,8 % år 1994. 
Det bör i detta sammanhang noteras att den finansiella och monetära kris som drabbade 
merparten av de europeiska ekonomierna under första kvartalet 1995 inte har berört Chiles 
ekonomi Den nationella valutan har bibehållit sin internationella paritet och börskurserna har 
inte drabbats av tequilaeffektens återverkningar. 
I sin helhet bidrar dessa ekonomiska aspekter till att Chile behåller en en relativt hög 
tillväxttakt (6,3 % per år i fasta priser mellan 1990-1994) och en arbetslöshetsnivå som med 
nuvarande globala nivå är jämförelsevis låg (5,6 % år 1994) Chile anses för närvarande vara 
det land i Latinamerika som har den minst riskfyllda ekonomin Med en genomsnittsinkomst 
om 3.400 US-dollar per capita står emellertid den chilenska ekonomin inför allvarliga problem i 
utvecklingsavseende. Fattigdomen förblir ett så viktigt problem att den utgör en av regeringens 
grundläggande prioriteringar för åtgärder. 
De nationella naturtillgångar som kan tas i drift är per capita bland de största i världen. Chile 
måste ofrånkomligen diversifiera sin produktionsstruktur inom tillverknings- och 
tjänstesektorerna och vidta vissa smärtsamma omstruktureringar av den föreliggande 
produktionsapparaten. Informations- och miljöteknik för avancerade tjänster anses idag utgöra 
grundläggande faktorer för diversifieringen av produktionen i Chile. 
Staten söker hela tiden nya sätt att vid utvecklingen av infrastrukturer och samhällsservice 
nätverk uppnå ett större privat deltagande från företagens och samhällets sida. 
1.2 Internationellt inlemmande av Chile: den öppna regionen 
Ett av Chiles huvudmål på området för internationella förbindelser är fullföljandet av 
internationaliseringen av landets ekonomi. 
Den princip som ligger till grund för denna politik utgörs av "den öppna regionen", dvs. 
förhandlingar om regionala avtal för att främja en ökning av handeln och investeringarna i syfte 
att uppnå en allmän liberalisering äv världshandeln. 
Chile upprätthåller i realiteten en total öppenhet gentemot omvärlden med mycket intensiva 
förbindelser på områdena för handel, investeringar och samarbete med såväl OECD-länderna 
som med Latinamerika och ett flertal asiatiska länder. 
* Export och handel 
Exporten utgör den huvudsakliga motorn för Chjles ekonomiska utveckling och 
naturtillgångarna utgör mer än 90 % av denna export. Råvaruexporten koncentreras 
särskilt starkt på OECD-länderna medan Chiles export av bearbetade produkter och av 
tjänster finner sin huvudsakliga marknad i Latinamerika (som tar emot mer än 40 % av 
den chilenska exporten av bearbetade produkter). 
3 
Mellan 1980 och 1994 ökade Chiles export med 2,3 i värde för att uppgå till 
11 miljarder US-dollar. Under samma period sjudubblades exporten till de asiatiska 
länderna för att uppgå till 3,5 miljarder US-dollar och tredubblades exporten till USA 
till 19 miljarder US-dollar. De europeiska marknaderna har inte ökat lika starkt (de 
ökade med hälften mellan 1980 och 1994) men är även fortsättningsvis mycket viktiga 
för Chile Den minskade relativa betydelsen av exporten till Europa har särskilt märkts 
efter 1990, delvis på grund av de försämrade chilenska bytesvillkoren, delvis på grund 
av den europeiska recessionen Enligt uppgifter från Eurostat motsvarade år 1990 EU: s 
import från Chile 0,56 % av den sammanlagda importen (med undantag av 
inomeuropeisk sådan) och endast 0,40 % år 1993, detta dock med beaktande av att 
vissa produkter fortsatt är känsliga (jfr. bilaga 3). 
De europeiska produktörerna uppfattade därmot bättre dynamiken på den chilenska 
marknaden, Chiles andel av EU:s sammanlagda export till länder utanför gemenskapen 
har sålunda regelbundet ökat från 0,28 % år 1990 till 0,35 % år 1993. Förenta staterna 
förblir ändå huvudleverantören till denna marknad (23 % av den sammanlagda importen 
1994). 
Om man beaktar handeln i sin helhet råder sammantaget en god jämvikt mellan de olika 
zonerna där 26 % utgörs av EU, 18 % av Förenta staterna, 23 % av Latinamerika och 
22% av Asien år 1993. 
Europeiska unionen förblir Chiles främsta handelspartner. 
En handelsmässig jämvikt utgör vid Chiles öppnande mot omvärlden den huvudsakliga 
faktorn bakom den senaste tidens utveckling av den chilenska handels-politiken, som 
karaktäriseras dels av ett svagt skydd av den inhemska marknaden, dels av ett 
systematiskt sökande efter förmånsbehandling i alla världsdelar 
Chile tvekade varken att ensidigt sänka sin tulltaxa för import (från 30 % år 1984 till 11 
% år 1990) eller att vid GATT-förhandlingarna inta en positiv ståndpunkt till största 
möjliga liberalisering av handeln med varor och tjänster. På samma sätt är det Chile som 
inom ramen för ALADI mest aktivt har arbetat för avtalen om ekonomisk 
komplementaritet, och landet har i vissa fall närmat sig en mer allmän frihandel, särskilt 
i sina avtal med Mexiko (1991), Columbia och Venezuela (1993), Argentina (1991), 
Bolivia (1993) och senast med Ecuador (1994). Förhandlingar pågår med Peru. 
Dessa handelsavtal med länderna i Latinamerika har utan tvivel bidragit till en väsentlig 
ökning av det handelsutbyte som har kunnat konstateras de senaste månaderna, särskilt 
i fråga om bearbetade produkter. 
Under 1994 började den nya regeringen i Chile att föra en politik som leder till ett 
närmande mellan de stora handelsblocken genom att fortsätta förhandlingarna med 
Mercosur, förbereda en anslutning till ALENA, bli medlem i APEC (forum för 
ekonomiskt samarbete mellan länderna i Asien ooh Stillahavsområdet) och begära en ny 
associeringsform med EU. 
h 
mm 
i 
Mercosur 
Anslutningen till tullunionen Mercosur är för närvarande mycket problematisk på grund 
av att tullunionens gemensamma yttre tulltaxa till en början inte kommer att vara 
enhetlig (mellan 0 % och 30 % och i genomsnitt högre än Chiles tull) (det är idag 
otänkbart för regeringen och samtliga marknadsaktörer att höja de chilenska taxorna). 
Chile har för avsikt att förhandla fram en associering där målet utgörs av frihandel med 
Mercosur allt under det att skillnaderna i tulltaxah mot omvärlden bibehålls. 
Chile räknar med att år 1995 uppnå ett associeringsavtal med Mercosur som skulle 
befästa de fördelar som gäller för handeln med Argentina, liksom möjligheterna till 
förmånsbehandling med de övriga medlemsländerna och som skulle fastställa en exakt 
tidsplan för utvecklingen mot ett frihandelsområde, men vissa hinder har den senaste 
tiden försenat förhandlingarna. 
ALENA 
Avtalet med ALENA (Chile som har ett frihandelsavtal med Mexiko hade kunnat 
förhandla på egen hand med USA, men valçie att endast ansluta sig till ALENA) är i 
första hand avhängigt av den nordamerikanska ståndpunkten och följer ett förfarande 
som även detta har försenats på grund av deii ekonomiska krisen i Mexiko och på grund 
av inhemska politiska skäl som har samband med det amerikanska representanthuset 
nya sammansättning. 
Om ett avtal skulle uppnås förutses i de mest optimistiska kvantitativa utvärderingarna 
att den chilenska exporten skulle öka med 115 miljoner US-dollar, huvudsakligen till 
följd av den öppnare amerikanska marknad som ALENA förutser. Andra analyser 
uppmärksammar att de viktigaste effekterna skulle beröra den chilenska importen, 
genom att handeln skulle vridas i en för USA gynnsam riktning. 
APEC 
Handelsförbindelserna med länderna i Stillahavsområdet borde befästas i och med den 
progressiva utvecklingen av APEC, som förutser ett frihandelsområde mellan 
medlemmarna och som skall vara genomfört till år 2015. Chile har påbörjat 
förhandlingar med Nya Zeeland i syfte att ingå ett frihandelsavtal. 
EU 
Ett naturligt komplement till denna utveckling av den chilenska handelsdiplomatin 
utgörs av den förfrågan som ställts till EU om ingående av ett associeringsavtal i syfte 
att libéralisera handeln mellan de båda parterna 
För närvarande utgör 82 % av gemenskapens import från Chile av råvaror som kan 
föras in till den europeiska marknaden utan tullar eller kvantitativa begränsningar. De 
främsta hindren för exporten från Chile till Europa utgörs av kvoter för vissa 
jordbruksprodukter: Chilensk import beläggs i genomsnitt av EU med en tull'.om 2,4 % 
(15 % av denna import har fram till nu omfattats av det allmänna preferenssystemet). 
En granskning av handelstvisterna under de senaste åren visar att den chilenska 
5" 
exporten har mött fler hinder i Förenta staterna och i Japan än på den gemensamma 
marknaden. 
* Utländska investeringar 
Chiles utveckling mot en fri marknadsekonomi har understötts genom att direkta, 
produktiva utländska investeringar har ökat Under den sammanlagda perioden 
1974-1994 tog Chile emot nästan 12 miljarder US-dollar i direkta investeringar, varav 
mer än hälften berörde gruvsektorn. 48,8 % av dessa investeringar kommer från 
Förenta staterna och Kanada, 25,4 % från Europa, 14,6 % från länderna i 
Stillahavsområdet och 8,2 % från andra länder i Latinamerika. Om man endast beaktar 
det europeiska deltagandet inom tillverknings- och tjänstesektorerna, uppgår det 
europeiska kapitalets andel i de sammanlagda utländska investeringarna till 44 %, vilket 
innebär att de europeiska företagen är starkt närvarande inom framtidssektorerna i 
Chile. 
1.3 Samarbetet mellan EG och Chile 
De samarbetsförbindelser som Chile upprätthåller med EG kan anses vara utmärkta. 
Betydelsen av gemenskapens andel i fråga om samarbete (inte återbetalningspliktiga bidrag) 
framkommer tydligt vid en jämförelse av de uppgifter som rör procentandelen av de 
sammanlagda inte-återbetalningspliktiga bidragen under perioden 1990-1994: 
Europeiska unionen (EG och medlemsstaterna) 65,7% 
Internationella organisationer 5,1% 
Förenta staterna 6,1% 
Japan 15,6% 
Statskuppen 1973 och de många brott mot mänskliga rättigheter som följde på denna medförde 
att gemenskapen och alla dess medlemsstater tog avstånd från general Pinochets regering. 
Förbindelserna med Chile fortsatte ändå, trots de politiska omvälvningarna i landet. EG 
fortsatte sin närvaro på den chilenska allmänhetens sida, till en början genom det 
livsmedelsbistånd som förmedlades genom hjälporganisationerna (ca. 20 miljoner ecu mellan 
1988 och 1992). Därefter placerade sig Europaparlamentet i ledningen for de av Europeiska 
gemenskapen vidtagna ansträngningarna för ätt främja en återgång till demokrati, genom att 
från och med 1988 skriva in ett nytt handlingsprogram i gemenskapens budget i syfte att bistå 
icke-offentliga organisationer (NGO) som var aktiva i Chile och genom att upprätta en ny 
budgetpost som var ämnad att "understödja demokratiseringsprocessen i Chile och 
Latinamerika" och som 1993 skrevs in på nytt och ökades. 
Genom detta har understöd kunnat ges till de åtgärder som vidtagits för att bistå befolkningen, 
särskilt de grupper som ansetts vara mest utsatta, och handlingsprogrammet i budgeten, dvs. 
stöd till demokratisering, har i synnerhet hjälpt Chile att till en början återfinna vägen till 
demokrati och därefter en politisk stabilitet. 
Ramavtalet om samarbete som undertecknades den 20 december 1990 är ett avancerat avtal 
(av tredje generationstyp), där förbindelserna mellan EG och Chile grundas på respekten för 
demokratiska principer och mänskliga rättigheter och innehåller ett visst antal nya aspekter. 
Några av dessa nya aspekter omfattar utvidgade bestämmelser om samarbete i fråga om 
vetenskap och teknik, yrkesutbildning samt miljöfrågor Nya bestämmelser öppnar möjligheter 
till samarbete på områdena för sociala och kulturella frågor samt frågor om ofientlig 
förvaltning, liksom i fråga om information och kommunikation. 
C 
gitt» 
Samarbetsåtgärderna med Chile uppgick 1991 till sammanlagt ca 18 miljoner ecu (13,2 
miljoner ecu år 1990) Bland de viktigaste initiativen år 1991 på området för ekonomiskt 
samarbete av gemensamt intresse kan räknas upprättandet i Chile av ett forum för ekonomiskt 
samarbete och utbyte av teknik, "Fondaciôn Empresarial CE-Chili". Dess huvudsakliga uppgift 
består i att bistå små och medelstora företag, ge stöd till teknisk ekonomisk och finansiell 
upplysning, sprida erfarenheter och teknik med ursprung i gemenskapen samt att i allmänhet 
främja kontakterna mellan marknadsaktörerna i Europeiska unionen och deras motparter i 
Chile. 
Under 1992 nådde samarbetet EG-Chile en nivå om ca. 25.5 miljoner ecu. Den utvidgning av 
tillämpningsområdet, särskilt sektoriellt och geografiskt, för det ekonomiska och tekniska stöd 
som följer av EU:s nya samarbetsinriktning, har medfört att Chile för första gången har kunnat 
omfattas av ett integrerat program för finansiellt och tekniskt stöd i de norra regionerna (10 
miljoner ecu) 
Från och med 1993 har samarbetet (vilket för det ifrågavarande året uppgick till ca. 24 miljoner 
ecu) speciellt inriktats på ekonomiska samarbetsåtgärder i projekt som syftar till diversifiering 
av exporten av jordbruksprodukter, främjande av investeringar, samarbete på industri- och 
energiområdena samt tekniköverföring. 
Under 1994 har (med en volym om ca. 15 miljoner ecu) tendensen fortsatt mot ett samarbete 
mera riktat mot de ekonomiska och tekniska sektorerna. Samtidigt har tre betydande 
strategiska linjer kunnat fastställas, dvs. 
kampen mot fattigdomen, 
en fortsatt reformeringsprocess av staten, 
en internationalisering av produktionssystemet. 
II FRAMTIDA FÖRBINDELSER MELLAN EU OCH CHILE: ALTERNATIVA 
STATEGIER 
II. 1 Ekonomiska och institutionella tendenser 
Den allmänna utvärderingen av de senaste årens förbindelser mellan Chile och EU är utan 
tvekan positiv. EU intar en priviligierad ställning i förbindelserna avseende handel, 
investeringar och samarbete med Chile. De kulturella och ekonomiska relationerna är täta och 
trots det geografiska avståndet utgör Chile i politiskt, ekonomiskt och kulturellt hänseende en 
nära granne till Europa. 
Den relativa minskningen av den andel av Chiles export som går till Europa och det intryck 
som börjar sprida sig i Chile av att de stora europeiska företagen inte investerar tillräckligt 
mycket i landet, medför inte desto mindre att många beslutande kretsar i Chile har kommit till 
den uppfattningen att Europa, efter återgången tul demokrati, inte längre är lika närvarande 
och lika intresserat av Chiles framtid som tidigare. 
En extrapolering av aktuella tendenser skulle, utan korrigerande åtgärder, kunna vara till 
hinder för en harmonisk utveckling av förbindelserna med Europa Chiles eventuella anslutning 
till ALENA skulle därför omedelbart kunna leda till en snedvridning av handeln med 
europeiska producentkapitalvaror och konsumentkapitalvaror trots att tullskyddet om 11 % 
inte är särskilt högt. De tätare förbindelserna mellan Chile och de övriga länderna i 
Latinamerika och särskilt associeringen med Mercosur kommer för övrigt att uppmuntra till att 
icke-traditionell chilensk export koncentreras till detta område och antagligen leda till att den 
europeiska marknaden relativt sett minskar i betydelse för diversifieringen av produktionen i 
Chile. 
Dessa tendenser skall dock inte överskattas. De europeiska aktörerna är nämligen genom sina 
investeringar närvarande inom den chilenska ekonomins tillväxtsektorer. Den chilenska 
exportens relativt sett minskade volym av gemenskapens handel beror för övrigt även på 
landets ökade export till Latinamerika och Asien, vilket ju är ett tecken på att den chilenska 
ekonomin är dynamisk. 
7 
Genom det samtidiga införandet av både en tullunion och ett frihandelsområdet på den 
amerikanska kontinenten öppnar Mercosur och ALENA, vid ett historiskt tillfälle som 
karaktäriseras av det allmänna införandet av marknadsekonomiska system, nya 
integrationsperspektiv vad beträffar såväl Nord- som Sydamerika samt dem emellan. Det är vid 
samma tillfälle som Förenta staterna och Brasilien tillkännager'att år 2005 har satts som datum 
för förverkligandet av ett vidsträckt frihandelsområde som täcker hela kontinenten. Mot 
bakgrund av utvecklingen urtder de senaste åren tycks detta perspektiv vara tillräckligt 
realistiskt och kommer utan tvivel att underlättas genom den nuvarande utvecklingen mot 
integration av ett flertal länder (ALENA med Kanada, Förenta staterna och Mexiko; G-3-
länderna med Mexiko, Colombia och Venezuela; Andinska pakten med Bolivia, Ecuador, Peru 
och Colombia; Mercosur med Brasilien, Argentina, Paraguay och Uruguay) eller genom 
bilaterala avtal om frihandel (exempelvis de söm förbinder Chile med de olika medlemmarna i 
G-3-gruppen eller med medlemsländer i Mercosur respektive Andinska pakten). Om man 
förutom denna utveckling även beaktar den multilaterala utvecklingen inom ramen för 
Världshandelsorganisationen, fhns det, åtminstone i Amerika, all anledning att förmoda att 
problemen med protektionism kommer att ha förlorat en stor del av sin betydelse före 
sekelskiftet. 
I detta sammanhang kommer antagligen det främsta hindret för Chiles fulla anslutning till 
Mercosur (nivåskillnaden i tullskydd) att försvinna och det kan förmodas att Chile under de 
kommande tio åren formellt kommer att integreras i denna grupp som utgör den naturliga 
marknaden för landets produktion av mera bearbetade produkter. 
Vad beträffar Stillahavsländerna är de avtalade tidsfristerna inom APEC längre (målet är 
frihandel år 2015) men man kan även har förvänta sig en betydande ökning av antalet bilaterala 
avtal (jfr. de avtal som redan nu är möjliga mellan Chile och Nya Zeeland). Det är ändå 
lämpligt att understryka den ganska stora skillnaden mellan de politiska och ekonomiska 
strukturerna i de asiatiska länderna och i Chile och att integrationsprocessen antagligen 
kommer att vara betydligt långsammare än på den amerikanska kontinenten. 
Allt medan Chiles ekonomiska intégration på internationell nivå ligger fullkomligt inom 
ramarna för klart identifierbara regionala förändringar, uppfattas idag integrationen med 
Europa som mindre väsentlig, trots dess ovedersägligen stora ekonomiska, politiska och 
kulturella betydelse. 
Förbindelserna mellan Chile och EU tenderar följaktligen att bli mindre täta i fråga om handel 
liksom i fråga om andra ekonomiska aktiviteter Det är önskvärt, och önskat av bada parterna, 
att det framtida upprättandet av institutionella ramar för dessa förbindelser skall bidra till att 
utjämna dessa tendenser. 
Gemenskapens planer på att börja förhandlingar med Mercosur i huvudsakligt syfte att uppnå 
ett interregional avtal om handelsmässigt och ekonomiskt samarbete samt på längre sikt en 
interregional associering, är av den arten att dessa utvecklingstendenser kan totalt förändras 
och nya perspektiv för förbindelserna mellan Chile och EU även kan öppnas. 
11.2 Alternativa strategier för EU 
Riogruppens möten har klart visat den positiva europeiska ståndpunkten till utvecklingen av 
integrationsprocessen i Latinamerika och att gemenskapen är beredd att stärka den genom att 
lämna ett sådär* institutionella stöd som följer av dess erfarenheter av integration och genom 
att underlätta det ömsesidiga öppnandet av marknaderna. 
Vad gäller handeln har EU avsikten att strikt följa de liberaliseringsförfaranden som fastställs 
inom ramen för GATT-avtalen och AVTO samt undvika sådan behandling som medför 
diskriminerande förhållanden eller snedvridning av handeln. De framtida förbindelserna mellan 
EU och Chile bör inordnas i detta sammanhang vilket gör det nödvändigt att granska de 
alternativa strategier som står öppna för EU. bade i fråga om interregionala förbindelser (i 
samband med förhandlingarna med Mercosur) och i fråga om direkta bilaterala förbindelser 
med Chile. 
*b 
mm 
A. INTERREGIONALA ALTERNATIV: EU-MERCOSUR-CHILE 
Med hänsyn till att förbindelsen mellan Chile och Mercosur snart kommer utgöras av en 
associering med ett viktigt avtal om liberalisering och, på lite längre sikt, en fullständig 
anslutning, bör de europeiska förhandlingarna med Mercosur anses utgöra en avgörande faktor 
för de bilaterala förbindelserna mellan EU och Chile. 
Det faktum att de förbindelser som för närvarande förutses mellan Chile och Mercosur snarare 
utgörs av en associering än en ren anslutning kräver att Mercosur och Chile sluter ett specifikt 
avtal för att säkerställa en samordning av deras förhandlingar med gemenskapen eller för Chiles 
direkta deltagande i dessa förhandlingar. 
I detta sammanhang noteras följande: 
Med hänsyn till den stora vikt som Chile lägger vid förbindelserna med Europa är det 
troligt att närmandet mellan EU och Mercosur i sin tur kommer att underlätta den 
regionala integrationsprocessen mellan Chile och Mercosur. 
Vid förhandlingarna mellan EU och Mercosur kommer inte hänsynstagandet till 
specifikt chilenska intressen att vara av den arten att förhandlingarna försvåras, på 
frund av att Chiles export till Europa rör mindre känsliga sektorer än exporten frän 
lercosur, och att Chiles import frän Europa beläggs med mindre höga tullar än i 
Mercosur. 
Vid förhandlingarna mellan EU och Mercosur kommer även eventuella punkter som 
berör annat än handeln med varor (exempelvis investeringar och tjänsten att vara av 
direkt intresse för Chile och lätt genomförbara där, då landet i allmänhet forfogar över 
mer liberala institutionella ramar än Mercosur. 
Ur EU: s synvinkel utgörs de alternativ som på sikt bäst skulle kunna anpassas till den 
fortlöpande geopolitiska utvecklingen i området av följande: 
Alternativ Al: ett samgående i olika takt 
I detta fall skulle Chiles deltagande i förhandlingarna med Mercosur och i resultaten av dessa 
fastställas på olika sätt allt efter område (politik handel, samarbete, investeringar) samtidigt 
som ett fullt och omedelbart politiskt samarbete förutses (genom Chiles deltagande från första 
början vid de politiska möten som kommer att äga rum mellan Europeiska unionen och 
Mercosur). I fråga om handeln skulle förhandlingarna med Chile fortgå i samma takt som 
avtalen mellan Chile och Mercosur. 
Detta alternativ skulle ligga i linje med det intresse som EU i sin allmänna stödpolitik visar i 
fråga om regionala integrationsbemödanden. 
För detta krävs intensifierade samråd mellan de tre parterna EU-Mercosur-Chile. 
För det fall man skulle hålla fast vid detta alternativ skulle kommissionen i tillämpliga fall, efter 
en fördjupad analys av de ekonomiska konsekvenserna, lämna förslag till hur denna strategi 
kan utvecklas. 
Alternativ 2: gemensamma förhandlingar 
Om tillnärmandeprocessen mellan Chile och Mercosur skulle påskyndas kunde 
förhandlingsdirektiven avseende Mercosur utvidgas till att omfatta även Chile i dess egenskap 
av fullvärdig deltagare i detta regionala integrationsprojekt. 
4 
B. BILATERALA ALTERNATIV: EU-CHILE 
Eftersom de båda parterna har uttryckt ett önskemål om att revidera 1990 års ramavtal är detta 
ett gynnsamt tillfälle att på nytt granska dess innehåll i syfte att intensifiera de politiska och 
ekonomiska förbindelserna. En utvecklingsklausul i detta avtal skulle under alla omständigheter 
§e möjlighet att avsevärt utvidga samarbetsområdena. I likhet med vad som redan har tagits i 
etraktande för andra parter på en utvecklingsnivå liknande den i Chile, skulle på detta sätt 
åtgärder kunna vidtas, mom ramen för tillgängliga budgetmedel, på följande områden: 
Inom ramen för det ekonomiska samarbetet 4 program för att konsolidera de åtgärder 
som har vidtagits för att främja direkta investeringar, avtal mellan företag oçh 
tekniköverföring, en intensifiering av vetenskapligt och tekniskt samarbete, särskilt 
beträffande miljöfrågor, utbildning på forskarnivå samt forskning (med Chiles eventuella 
deltagande i gemenskapens samarbetsprogram). 
Inom ramen för det institutionella stödet 1 program som syftar till en modernisering av 
staten och till att underlätta Chiles integration 1 Latinamerika och som kan utvidgas så 
att de på grundval av principerna för ömsesidigt erkännande även inbegriper en 
ömsesidig anpassning av de rättsliga systemen och av tekniska standarder. 
Förutom de områden som anges ovan skulle de bilaterala förbindelserna mellan EU och Chile 
kunna stärkas inom politik öcn handel. 
Chile och EU har samma politiska värderingar beträffande institutionernas demokratiska 
funktion, mänskliga rättigheter, bevarandet av freden och statens roll i en marknadsekonomi. 
Det politiska samarbete som upprättats inom Riogruppeh skulle sålunda kunna stärkas på 
bilateral nivå och, om Mercosur ger sitt godkännande, skulle Chile kunna delta i dialogen 
mellan EU och Mercosur. I likhet med de förfaranden som redan pågår för att stärka 
förbindelserna mellan EU och andra latinamerikanska parter, skulle därför en gemensam 
politisk förklaring kunna undertecknas av antingen Chile och EU eller av Chile, Mercosur och 
I fråga om handeln kan andra strategiska alternativ förutses. 
De alternativ som anges nedan leder till att de nuvarande bilaterala förbindelserna stärks. 
Det är möjligt att antingen förbli vid detta bilaterala förhållningssätt eller att ta ett steg vidare 
mot en utveckling av det interregional ramverk som beskrivs i A. 
Alternativ Bl: ett aktivt handelssamarbete 
Med detta strategiska alternativ övervägs möjligheten att med hjälp av utvecklingsklausulen i 
det gällande ramavtalet infora samarbetsformer som är av intresse för handeln. 
Bilaterala åtgärder skulle med fördel kunna leda till att det ekonomiska regelverket blir 
smidigare och därigenom öka handelsutbytet, exempelvis på området för avreglering av 
investeringar, standardisering, certifiering, sektoriell dialog, administrativa förfaranden osv. 
Två exempel på konkreta åtgärder som skulle kunna vidtas är: 
Inrättandet av ett förfarande för att hindra konflikter (i enlighet med de nya insatser av 
WTO som förutses på detta område). 
Det är fråga om ett effektivt varningssystem som skall överensstämma med och komplettera 
det system för biläggande av tvister som föreskrivs inom ramen för WTO. 
Ett formellt förfarande för ömsesidig information om förhandlingarna mellan Chile 
respektive EU och Mercosur (om alternativen för interregional förbindelser i Al eller A2 inte 
tas i beaktande). 
A^> 
Alternativ B2: ett avtal om politisk samråd 
och ekonomiskt partnerskap" 
De föregående övervägandena i fråga om utvidgning av det tekniska och ekonomiska 
samarbetet samt stärkande av den politiska dialogen utgör de väsentliga grunddragen i ett avtal 
om politiskt samråd och ekonomiskt partnerskap. 
Detta alternativ tycks för närvarande svara mot Chiles önskemål. 
I ett partnerskapsavtal mellan EU och Chile skulle handelsdelen kunna omfatta en gradvis och 
ömsesidig liberalisering av handeln, med beaktande av att vissa produkter är särskilt känsliga 
och med säkerställande av att förslagen är förenliga med gemenskapens internationella 
åtaganden, däribland de som följer av WTO. 
Det kan förmodas att den faktiska räckvidden för ett sådant avtal med tiden kommer att 
minska, särskilt med hänsyn till upprättandet av de stora regionala blocken och till det faktum 
att handelsavtal i allt högre grad tenderar att omgruppera parterna 
Om detta alternativ tas i beaktande skulle den faktiska räckvidden och villkoren för en sådan 
liberalisering av handeln fastställas i förhandlingsdirektiv för ett avtal som syftar till att ersätta 
ramavtalet av år 1990. 
III SLUTSATSER OM GENOMFÖRANDE 
Mot bakgrund av dessa överväganden och i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i 
Essen anmodar kommissionen rådet att yttra sig om de strategiska alternativ som anges ovan. 
Kommissionen kommer att avvakta resultaten av rådets och Europaparlamentets debatter för 
att därefter snarast möjligt lägga fram förslag som skall ta fasta på resultaten från 
överläggningarna i dessa instanser. 
/Il*- Al__ 
ANNEX I 
THE EUROPEAN UNION IS CHILE'S MAIN TRADING PARTNER 
1 Intensive trade relations 
Percentage of Chile's total trade in 1993: 
- with EU : 26% 
-with USA : 18% 
- with Latin America : 23% 
- with Asia : 22% 
2. Direct investment in up-and-coming sectors 
Percentages of total foreign direct investment in Chile's non-mining sectors, 1974 to 
1994 
from EU 
from USA 
from Latin America 
from Japan 44.3% 
24.7% 
17.1% 
2.6% 
3. Non-reciprocal aid support to improve living conditions 
Percentage of the total of non-refundable contributions received by Chile, 1990 to 
1994 
from EU 
from USA 
from Japan 65.7% 
6.1 % 
15.6% 
13 
ANNEXE II Chile's Trade in 1993 
(USS million) 
Exports 
FOB Imports 
CIF Balance 
EO 2444 (26%) 2085 (19%) 359 
MERCOSUR 1860 (20%) 
1089 (12%) 2457 (23%) 
1761 (16%) -597 
-672 
ISA 1655 (18%) 2477 (23%) -822 
Japan 1502 (16%) 883 (8%) 619 
Total 9416 10771 -1355 
A 7 
Chilean Exports z Destination 
(US$ Million FOB) 
Total 
Exports EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
993 3657,2 
3822,8 
4222,4 
5101,9 
7048,7 
8192,7 
8580,3 
9048,4 
10125,5 
9416,2 1060,7 
1226,0 
1441,3 
1668,8 
2591,4 
2945,4 
3203,1 
2881,3 
2931,7 
2443,9 951,2 
870,7 
915,2 
1140,5 
13.93,2 
1456,0 
1469,2 
1596,3 
1649,4 
1655,2 407,-7 
392,5 
420,1 
561,3 
881,2 
1120,5. 
1388,2 
1644,0 
1707,3 
1502,3 550,0 
554,9 
717,3 
866,5 
925,0 
996,1 
1074,8 
1303,0 
1701,7 
1859,9 
Chilean Exports: Destination 
(% of total exports) 
EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 29,0 
32,1 
34,1 
32,7 
36,8 
36,0 
37,3 
31,8 
29,0 
26,0 26,0 
22,8 
21,7 
22,4 
19,8 
17,8 
17,1 
17,6 
16,3 
17,6 11,1 
10,3 
9,9 
11,0 
12,5 
13,7 
16,2 
18,2 
16,9 
16,0 15,0 
14,5 
17,0 
17,0 
13,1 
12,2 
12,5 
14,4 
16,8 
19,8 
AS 
Chilean Imports: Origin 
(US$ Million CIF) 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 Total 
Imports 
3480,5 
3006,4 
3156,7 
4023,3 
4924,0 
6734,2 
7272,1 
7685,8 
9670,2 
10771,4 EU 
626,7 
439,9 
588,7 
912,8 
989,4 
1327,9 
1518,4 
1407., 8 
1847,4 
2085,0 USA 
747,8 
654,6 
641,5 
773,1 
1002,1 
1347,9 
1373,4 
1581,9 
1984,9 
2477,4 Japan 
312,7 
188,5 
296,4 
387,2 
391,8 
737,0 
568,4 
645,7 
964,7 
882,6 Latin 
America 
902,7 
787,6 
737,4 
955,7 
1364,4 
1764,2 
1704,6 
2051., 3 
2423,0 
2457,1 
Chilean Imports: Origin 
(% of total imports) 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 EU 
18,0 
14,6 
18,6 
22,7 
20,1 
19,7 
20,9 
18,3 
19,1 
19,4 USA 
21,5 
21,8 
20,3 
19,2 
20,4 
20,0 
18,9 
20,6 
20,5 
23,0 Japan 
9,0 
6,3 
9,4 
9,6 
8,0 
10,9 
7,8 
8,4 
10,0 
8,2 Latin 
America 
25,9 
26,2 
23,4 
23,8 
27,7 
26,2 
23,4 
26,7 
25,1 
22,8 
Trade Balance: Chile 
(Exports US$ Million FOB) 
(Imports US$ Million CIF) 
Trade Latin 
Balance EU USA Japan America 
1984 177 434 203 95 -353 
1985 816 786 216 204 -233 
1986 1066 853 274 124 -20 
1987 1079 756 367 174 -8? 
1988 2125 1602 391 489 -439 
1989 1459 1618 108 384 -768 
1990 1308 1685 96 820 -630 
1991 1363 1474 14 998 -748 
1992 455 1084 -336 743 -721 
1993 -1355 359 -822 620 -597 
/n 
List of first 50 products imported into the EC from Chile 
1993 
(ECU '000) 
Total imports: 2 057 222 Annex III 
13 
14 
19 
20 
21 
22 
24 
25 
27 
28 
29 
30 
31 CN-heading 
7403 1100 
2603 00 00 
4703 2100 
7112 9000 
2301 20 00 
8 7108 12 00 
9 0303 78 10 
10 260112 00 
11 0808 10 89 
12 4703 29 00 
0808 20 33 
0808 10 83 
15 0302 69 65 
16 081090 10 
17 2613 10 00 
18 081120 31 
2905 1100 
7402 00 00 
1605 90 10 
7106 9190 
23 0303 22 00 
0304 20 57 
2204 2129 
26 1504 20 90 
0809 40 19 
280120 00 
0808 20 31 
2836 91 00 
0303 79 97 Value 
676.646 
147.843 
115.934 
4 7403 19 00 104.315 
5 0806 10 15 100.045 
61.869 
61.371 
52.813 
31.791 
30.234 
30.108 
24.984 
23.632 
21.512 
20,390 
20.253 
18.511 
16.461 
15.528 
15.485 
13.200 
12.942 
12.618 
12.239 
10.995 
10.380 
10.161 
8.668 
8.577 
8.528 
7.872 Share of total 
imports 
32,89% 
7,19% 
5,64% 
5,07% 
4,86% 
3,01% 
2,98% 
2,57% 
1,55% 
1,47% 
1,46% 
1,21% 
1,15% 
1,05% 
0,99% 
0,98% 
0,90% 
0,80% 
0,75% 
0,75% 
0,64% 
0,63% 
0,61% 
0,59% 
0,53% 
0,50% 
0,49% 
0,42% 
0,42% 
0,41% 
0,38% Tariff treatment 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
18% 
zero duty 
5% 
zero duty 
15% 
zero duty 
6% 
zero duty 
5% 
6% 
15% 
11% 
zero duty 
18% 
13% 
zero duty 
20% 
zero duty 
2% 
15% 
4,5 % 
zero duty 
8% 
zero duty 
10% 
6,2% 
zero duty Cathodes and sections of cathodes 
Copper ores and concentrates 
Chemical wood pulp, soda or sulphate, (other 
than dissolving grades), semi-bleached or 
bleached, of conifers 
Refined copper (not coming under 7403.11.00 
to 7403.13.00), unwrought 
Table grapes, fresh, from 1 November to 14 
July (except for the variety Emperor (Vitis 
vinifera cv.) from 1 December to 31 January 
Waste and scrap of precious metal or of metal 
clad with precious metal (not coming under 
7112 10 00 and 7112 20 00) 
Flours, meals and pellets, offish or of 
crustaceans, molluscs or other aquatic 
invertebrates, unfit for human consumption 
Gold (including gold plated with platinum), 
unwrought forms, non-monetary 
Hake of the gatusMerluccius,, frozen 
Iron ores and concentrates, except for roasted 
iron pyrites, pyrites cinder Agglomerated 
Apples, fresh, from 1 April to 31. July 
(excluding the varieties Golden Delicious and 
Granny Smith) 
Chemical wood pulp, soda or sulphate, (other 
than dissolving grades), semi-bleached or 
bleached, other than from conifers 
Pears from 1 April to 31 July, frcsh(*) 
Apples of the variety Granny Smith, fresh, from 
1 April to 31 July (*) 
Hake, fresh or chilled 
Kiwifruit, fresh (*) 
Molybdenum ores and concentrates, roasted 
Raspberries,unsweetened, including boiled or 
steamed, frozen (*) 
Methanol (methyl alcohol) 
Unrefined copper: copper anodes for electrolytic 
refining 
Molluscs, prepared or preserved 
Silver, including silver plated with gold or 
platinum, unwrought, of a fineness of not less 
than 999 parts per 1 000 
Atlantic salmon (Salmo salar) and Danube 
salmon (Hucho hucho), frozen (*) 
Fillets of hake of the genusMerluccius, frozen 
Wine, other than white wine, grape must with 
fermentation prevented or arrested by the 
addition of alcohol, with an alcohol content of 
13 % vol or less in containers with a content of 
2 I or less (excluding those of headings 2204 10 
11 to 2204 1 10), 
Fats and oils and their fractions offish (except 
for fish-liver oils) not chemically modified 
Plums from I October to 30 June, fresh (*) 
Iodine > 
Pears, from 1 January to 31 March, fresh(*) 
Lithium carbonates 
Freshwater fish, fit for consumption, frozen 
(*) Products likely to be considered sensitive 
'j a 
32 
33 
34 
35 
40 
41 CN-heading 
3102 50 10 
2608 00 00 
1005 10 15 
2616 90 00 Value 
36 2834 2100 
37 1605 10 00 
38 0304 20 13 
39 081120 59 
9990 99 00 
8708 40 90 
42 51011100 
43 0813 3000 
44 7112 1000 
45 7409 19 00 
46 2303 20 U 
47 0813 40 80 
48 1605 20 00 
49 0710 80 90 
50 7403 12 00 7.822 
7.335 
7.111 
7.055 
6.869 
6.855 
6.645 
6.351 
6.333 
5.958 
5.811 
5.370 
5.198 
5.111 
5.110 
5.028 
4.771 
4.761 
4.619 
1.820.018 Share of total 
imports 
0,38% 
0,36% 
0,35% 
0,34% 
0,33% 
0,33% 
0,32% 
0,31% 
0,31% 
0,29% 
0,28% 
0,26% 
0,25% 
0,25% 
0,25% 
0,24% 
0,23% 
0,23% 
0,22% 
88,47% Tariff treatment 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
8% 
16% 
2% 
15% 
4,9% 
6,9% 
zero duty 
8% 
zero duty 
6% 
zero duty 
6% 
20% 
18% 
zero duty Natural sodium nitrate 
Zinc ores and concentrates 
Maize seed, simple hybrids 
Precious metal ores and concentrates, excluding 
silver ores and concentrates 
Potassium nitrates 
Crab, prepared or preserved 
Fillets of Pacific salmon (Oncorhynchus spp), 
Atlantic salmon (Sabno salar) and Danube 
salmon (Hucho hucho) , frozen 
Blackberries and mulberries, unsweetened, 
including boiled or steamed, frozen (*) 
Description not yet available 
Gearboxes for single axle tractors, vehicles for 
transporting 10 or more persons, including the 
driver, saloon cars, vehicles for the transport of 
goods and special purpose vehicles 
Shorn wool, not carded or combed 
Dried apples (*) 
Waste and scrap of gold, including metal dad 
with gold but excluding sweepings containing 
other precious metals 
Copper plates and sheets, refined, not in coils, 
of a thickness exceedingO, 15 mm 
Beet pulp, with a dry matter content of not less 
than 87% by weight 
Dried fruit (excluding those coming under 
headings 0801 10 10 to 0808 20 98 and 0813 
10 00 to 0813 40 60 (*) 
Shrimps, prepared or preserved 
Vegetables (not falling under headings 0710 10 
10 to 0710 80 80) including those cooked by 
steaming or boiling in water), frozen (*) 
Refined copper wire-bars 
(*) Products likely to be considered sensitive 
11 
CHILI / EU TRADE (CLASSIFIED BY SECTION OF THE CUSTOMS TARIFF) 
0 * IMPORTS 
*CCTI 
* OCT II 
* CCT III 
* CCT IV 
*CCTV 
* CCT VI 
* CCT VII 
* CCT VIII 
* CCT IX 
*CCTX 
* CCT XI 
* CCT XII 
* CCT XIII 
* CCT XIV 
*CCTXV 
* CCT XVI 
* CCT XVII 
* CCT XVIII 
* CCT XIX 
*CCT XX 
* CCT XXI 
* 
•IMPORTS.TOT 1989 
VALUE 
MIO ECU 
127,36 
276,84 
19,26 
254,15 
213,85 
87,64 
,53 
3,24 
58,67 
103,40 
24,71 
1,73 
,57 
114,90 
1444,39 
2.59 
1,15 
1,79 
,03 
1,29 
3,42 
2751,61 %OF 
TOTAL 
4.6 
10,1 
.7 
9,2 
7,8 
3,2 
,1 
2,1 
3,8 
,9 
,1 
4,2 
52,5 
-1 
,1 
.1 
100,0 1969 
100 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 1990 
VALUE 
MIO ECU 
' 136,54 
357.13 
10,13 
206,92 
187,16 
74.09 
,18 
5,53 
71,93 
106,40 
26,43 
4.69 
.73 
122,74 
1258,92 
6,87 
3,78 
3,44 
,01 
2,25 
3,64 
2608.12 %OF 
TOTAL 
5,2 
13,7 
,4 
7,9 
7,2 
2,8 
,2 
2,8 
4,1 
1,0 
,2 
4,7 
48,3 
,3 
.1 
,1 
,1 
,1 
100,0 1989 
100 
107,2 
129,0 
52,6 
81,4 
87,5 
84,5 
34,1 
170,6 
122,5 
102,9 
106,9 
271,3 
128,7 
106,8 
87,1 
264,9 
327,3 
192,1 
16,4 
174,9 
106,3 
94,7 1991 
VALUE 
MIO ECU 
168,06 
457,75 
18,04 
187,33 
248,25 
73,83 
,76 
2,19 
62,82 
89,18 
22,76 
8,43 
,87 
102,44 
1054,76 
3,39 
10,48 
1,41 
,01 
3,14 
3,44 
2528,35 %OF 
TOTAL 
6,6 
18,1 
,7 
7,4 
9,8 
2,9 
,1 
2,5 
3,5 
.9 
,3 
4,1 
41,7 
,1 
,4 
,1 
,1 
.1 
100,0 1969 
100 
131,9 1992 
VALUE 
MIO ECU 
145,83 
165,3 531,71 
93,6 
73,7 
116,0 
84,2 
142,2 
67,5 
107,0 
86,2 
92,1 
488,0 
152,3 
89,1 
73,0 
130,6 
906,5 
78,7 
17,7 
244,2 
100,5 
91,8 11,22 
193,90 
294,55 
63,77 
,80 
2,22 
40,16 
137,66 
18,62 
4.54 
1,82 
98,49 
833.26 
4,57 
6,26 
3,10 
.11 
5,40 
6,88 
2434,73 %OF 
TOTAL 
6,0 
21,8 
,5 
8,0 
12,1 
3,4 
,1 
1,6 
5,7 
,8 
,2 
.1 
4.0 
34,2 
,2 
.3 
,1 
,2 
,3 
100,0 1989 
100 
114,5 
192,0 
58,2 
76,3 
137,7 
95,5 
150,8 
68,4 
68,4 
133,1 
75,3 
262,9 
319,2 
85,7 
57,6 
176,4 
542,6 
173,4 
135,4 
419,8 
200,9 
88,4 1993 
VALUE !%OF j 1989 
MIOECU i TOTAL ! 100 
124,53 j 6 J 97,7 
341,79 j 16,6 
10,70| ,5 
121,18 
216,67 
61,09 
,24 
1,25 
19,42 
147,71 
17,57 
4,47 
,93 
133,82 
820,82 
5,74 
7,41 
2,81 
,00 
4,90 
6,53 
2057,22 5,9 
10,5 
3,0 
,1 
,9 
7,2 
,9 
,2 
6,5 
3S,9 
.3 
,4 
,1 
,2 
,3 
100,0 123,4 
55,5 
47,6 
101,3 
69,7 
44,4 
38,6 
33,1 
142,8 
71,1 
258,7 
163,5 
116,4 
56,8 
221,3 
642,0 
157,0 
6,3 
380,5 
190,8 
74,7 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT Section I 
Section II 
Section III 
Section IV 
Section V 
Section VI 
Section VII 
Section VII 
Section LX 
Section X 
Section XI 
Section XH 
Section X3II 
Section XIV 
Section XV 
Section XVI 
Section XVII 
Section XVIII 
O."T Section XIX 
CCI SectionXX 
CCT Section XXI Live animals; animal products 
Vegetable products 
Fats and oils 
Prepared foodstuffs; beverages, spirits tobacco 
Mineral products. 
Products of the chemical or allied industries 
Plastics and articles thereof; rubber and articles thereof 
Raw hides and skins, leather, furs 
Wood and articles of wood; charcoal; cork and articles of cork; manufactures of straw 
Substances used for the manufacture of paper and articles thereof 
Textiles and textile articles 
Footwear, headgear, umbrellas, parasols, feathers, artificial flowers; fans 
Articles of stone, plaster, cement, asbestos, mica or similar materials; ceramic products; glass and glassware 
Natural or cultured pearls, precious or semi-precious stones, precious metals, imitation jewellery; coins 
Base metals and articles of base metal 
Machinery and mechanical appliances; and electrical appliances 
Means of transport 
Optical, photographic, cinematographic, measuring, checking, precision, medical or surgical instruments and apparatus; clocks and watches: musical inst 
parts and accessories thereof 
Arms and ammunition; parts and accessories thereof 
Miscellaneous manufactured articles 
Works of art, collectors' pieces and antiques 
Budget Heading 
1 B7-3010 
I Financial and technical cooperation '$%M 199Qsë.;?4'râ 
-COOPERATION WITH CHILE 
'w&l&lATvV 
' • ;•!*: •1992-...^»/ 
10.000.000 ANNEX IV 
l Mtäfm&.-t 
5.600.000 1 1994 
98.180 1 
B7-3011 
Economic Cooperation 618.814 1.259.000 1.000.000 560.700 1.741.227 
B7-3020 
Refugees 600.000 1 1.900.000 1 - - - - -• - "• 
B7-5000 
ECIP • - 211.619 2 632.357 9 630.622 9 478.263 6. 
B7-5020 
Cooperation Agreements - - - - 50.750. . 2 594.000 3 38.900 1 
B7-5230 
Democratization ? " ', * - * 2.530.000 4 1.525.278 6 
B7-5040 
Environmental protection -' - - - - 1.073.016 4 435.000 2 
B7-5041 
Tropical forests * - • - - - - • - -
B7-5073 
NGO Chile 4.996.689 69 4.954.338 42 '.499.668 34 4.846.303 43 3.841.873 52 
B7-5080 
Campaign against drug abuse ; - - - " - 1.074.380 2 111.809 1 81.000 1 
B7-20 
Food aid 4.201.211 4.452.430 2.332.344 1.730.000 
B7-S10 
Emergency aid 130.000 500.000 
TVÄ B7-5046 
Fight against Aids - - 89.100 I - • 423.000 2 - • 
B7-5010 
NGOs ' 2.610.886 52 3.264.209 69 3.999.781 83 2.806.558 15 4.596.871 . 45 
B6-6224 
Life sciences and technologies 181.357 - 381.103 - 173.114 - 183.681 - ' 649.770 8 
B6-8371 
International cooperation on science and technology - - 1.317.875 8 1.800.681 11 2.379.000 22 1.774.000 M 
B4-1041 
Cooperation-in the energy field • • ' -, • - • 129.675 1 -
13.208.957 125 17.959.674 128 25.563.075 144 24.098.364 110 15.260.362 140 j TOTAL GLOBAL 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 232 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 
Katalognummer : CB-CO-95-265-SV-C 
ISBN 92-77-89536-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg