Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel"

(98/C 19/22)

Den 21 april 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda meddelande.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 8 oktober 1997. Föredragande var Christos Folias och medföredragande var Knud Erik Skouby.

Vid sin 349:e plenarsessionen den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

I. INLEDNING

Kommissionens meddelande, "Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel", är ett svar på de aktuella utmaningarna med syftet att stimulera den pågående diskussionen om utvecklingen av elektronisk handel både inom EU och, med tanke på dess internationella karaktär, på global nivå. ESK välkomnar i hög grad detta meddelande, som har stimulerat till omfattande diskussioner på alla nivåer. (För att underlätta jämförelser mellan detta yttrande och kommissionens meddelande används samma kapitelrubriker och underrubriker, samt hänvisningar till meddelandets punktnummer.)

II. ETT EUROPEISKT INITIATIV INOM ELEKTRONISK HANDEL

1.1. (punkt 4) En grundförutsättning som inte tillräckligt betonas i meddelandet är att handeln, tjänsteföretagen, nätdistributörerna och framför allt de små och medelstora företagen utnyttjar elektronisk handel mer, så att en kritisk massa av användare uppnås. Inledningen ger det - kanske oavsiktliga - intrycket av att underskatta vikten av synpunkter från användare (företag och privatpersoner), som är bäst lämpade att ge relevanta kommentarer.

1.2. (punkt 4) Alla tankar, synpunkter och strävanden hos dem som deltar i diskussionen om utveckling av elektronisk handel måste ha globaliseringen som grundprincip. Denna princip måste vara normen för EU:s planering, så att unionen kan spela en betydande roll i den framtida utvecklingen och delta på lika villkor i den globala diskussionen om elektronisk handel.

Kapitel 1: den elektroniska handelsrevolutionen

2. (punkt 5) När man inser att elektronisk handel innebär att göra affärer elektroniskt blir det uppenbart att det är kommersiella företag och offentliga institutioner samt internationella aktörer inom handel och tjänster (företagare - anställda - konsumenter) som spelar huvudrollen i utvecklingen av den här typen av handel.

Elektronisk handel: Internetrevolutionen

3.1. (punkt 6) Internets häpnadsväckande expansion på senare år och den förväntade explosionen av antalet användare, tillsammans med det ökade antalet kommersiella transaktioner (värdet av försäljning och tjänster on-line i USA växte 1995 till 518 miljoner dollar) är "informationssamhällets" viktigaste kännetecken, där allt det som betecknade traditionell handel håller på att försvinna och ersättas av nya karakteristiska.

3.2. Internets stora betydelse ligger i att det har omvandlat elektronisk handel från ren dataöverföring till verklig affärsverksamhet av två skilda slag: a) Direkt elektronisk handel där hela transaktionen är elektronisk, dvs. att on-line beställa, ta emot och betala tjänster. b) Indirekt elektronisk handel där beställning och betalning on-line resulterar i att varor skickas. Internet har också gjort det möjligt att utföra tjänster elektroniskt (immateriella kommersiella transaktioner).

3.3. Tyvärr är statistiska data från både EU och världen i övrigt mycket bristfälliga här, vilket gör det omöjligt att bedöma nuläget och att staka ut en klar väg för framtiden. Det finns emellertid en övertygelse om att de statistiska uppgifter som redan håller på att bearbetas skall utgöra ett strategiskt verktyg för dem som ansvarar för att utveckla den elektroniska handeln.

Möjligheterna för Europa

4.1. (punkt 12) Vilka prognoser man än gör världen över om framtida användningar av Internet och intranät, riskerar man att de visar sig vara alltför försiktiga och leda till helt missriktade idéer och åtgärder. (Tillförlitliga analytiker beräknar nu värdet av försäljning på Internet vid sekelskiftet till 10 miljarder dollar [Hambricht & Quist - mycket försiktiga], eller så högt som 98 miljarder dollar [Killen & Ass. - mycket optimistiska]. Enligt andra beräkningar kommer värdet av affärer på Internet att uppgå till 200 miljarder ecu år 2000. Det är alltså viktigt att prognoserna bedöms mycket noga. All planering måste avspegla de ökade kraven och möjligheterna och baseras på tillförlitliga statistiska data och andra uppgifter.

4.2. (punkt 12) Om detaljhandel och distribution samt industrin, turismen och servicesektorn skall kunna utnyttja de möjligheter som erbjuds måste de verka i rätt miljö och finna den information och de tekniska och finansiella infrastrukturer som krävs.

4.3. (punkt 12) Den storskaliga utvecklingen av denna teknik i Europa började i mitten av 80-talet och gjorde att en hel generation av arbetsgivare och anställda, som fortfarande är aktiva, har allvarliga kunskapsluckor. De radikala förändringar i ny teknik som inträffar dagligen har lett till en ofta omvittnad panikkänsla, och har skapat mindervärdeskänslor gentemot dem som på ett tidigt stadium har förstått vad utvecklingen innebär och som har anpassat sig till den nya situationen. Lösningen på det här mycket allvarliga problemet, som främst är ett socialt problem, ligger i att ge den information och utbildning som krävs. Detta kommer att bromsa den allt snabbare takt med vilken anställdas yrkeskunskaper blir föråldrade.

4.4. Utbildningen, som är absolut nödvändig, måste börja i skolan och fortsätta med specialinriktade, livslånga utbildningsprogram för både anställda och arbetsgivare.

4.5. Att använda World Wide Web (WWW) - vilket är lättare, särskilt för de oinitierade - är det stora steget framåt mot Internet och informationssamhället. Men om den här potentialen skall kunna utnyttjas i praktiken måste de program som ger tillträde till WWW förenklas, så att alla företag (och särskilt småföretag) kan ta till sig den nya tekniken och dra nytta av de relativa fördelarna med elektronisk handel. Den stigande trenden kan då nå en kritisk massa och ge näten den nödvändiga dynamiken.

4.6. Den elektroniska handelns tillväxt kommer att få långtgående följder för ekonomins struktur och särskilt, men inte enbart, för detaljhandeln. Om den elektroniska handeln utvecklas enligt prognoserna kommer produktionssystem och värdekedjor i de olika ekonomiska sektorerna att förändras dramatiskt under de kommande åren. Förändringar i värdekedjan kommer också att påverka den geografiska fördelningen av kostnader och vinster i existerande produktion och kommer att skapa nya möjligheter. Detta sker redan, t.ex. i finansiella tjänsteföretag.

Det finns ett stort behov av information om följderna av den här utvecklingen för företagen och för sysselsättningen i Europas olika regioner och länder. Den informationen bör bestå av olika scenarier som bygger på olika antaganden. Forskning och undersökningar som ger material till dessa scenarier måste sättas igång omgående.

Elektronisk handel: internationella jämförelser

5.1. (punkt 17) Kommissionens meddelande fastslår kategoriskt att EU:s konkurrenter redan på bästa sätt har utnyttjat de möjligheter den elektroniska handeln ger att etablera starka positioner på världsmarknaderna. De utnyttjar till fullo de svagheter Europa har till följd av att det saknas en gemensam europeisk policy.

5.2. USA:s banbrytande framgångar hittills inom elektronisk handel, den ytterst metodiska planeringen, och framför allt den politiska viljan att omedelbart reagera på tidens utmaningar, måste användas som modell när den europeiska politiken inom detta område skall formas om. Balansen mellan stora och små företag visar att det finns plats i "informationssamhället" för var och en som är i takt med tiden. Framför allt skingar det farhågorna för att små och medelstora företag skulle sopas bort och att arbetslösheten skulle växa okontrollerat. De små och medelstora företagens exceptionella framgångar i den nya teknikens virtuella miljö visar också att de har den nödvändiga flexibilitet som gör det möjligt för dem att i stor utsträckning påverka utvecklingen på marknaden.

Att lyfta fram Europas starka sidor

6.1. Finlands och Nederländernas starka ställning i den nya tekniken visar vilken potential som finns i Europa, men som ännu inte har realiserats fullt ut.

6.2. (punkt 19) Införandet av euron kommer otvivelaktigt att främja den elektroniska handelns utveckling, eftersom EU då kan göra transaktioner på internationella marknader med en enda stark valuta.

6.3. (punkt 20) EU kan inte ensamt fastställa ett regelverk för elektroniska transaktioner, utan det måste diskuteras globalt (under ledning av FN eller WTO) om det skall komma till verklig nytta. Grundtanken måste vara en total avreglering av monetära transaktioner och en minimal statlig inblandning där sådan krävs för den allmänna ordningen och säkerheten.

Behovet av världsomfattande enighet

7.1. (punkt 21) EU måste komma till diskussionen om informationssamhället med väldefinierade ståndpunkter så att unionen kan spela en betydelsefull roll, och framför allt inte bli påtvingad lösningar som skulle strida mot dess intressen på medellång och lång sikt.

7.2. (punkt 22) Databrottslighet utgör det största hotet dels mot förtroendet för transaktioner inom elektronisk handel, dels mot informationssamhällets utveckling.

Kapitel 2: att trygga tillgången till världsmarknaden: infrastruktur, teknik och tjänster

Att maximera effekterna av telemarknadens liberalisering

8.1. Tillgång till effektiva telekommunikationer är nödvändig för att informationssamhället skall kunna utnyttjas på bästa sätt. För att uppnå det måste de stora skillnader bort som finns mellan EU:s olika regioner i fråga om den grundläggande infrastrukturens utvecklingsnivå, samt i fråga om kostnader, driftsäkerhet och tillgång till moderna tjänster.

8.2. (punkt 23) Avregleringen av telemarknaden i början av 1998 i de flesta medlemsstaterna, introduktionen av fria marknadsprinciper och den ökade konkurrensen kommer att minska kostnaden för tillgång till olika tjänster. Det leder till att fler användare (företag och privatpersoner) blir en del av informationssamhället, särskilt de som idag på grund av sin ringa storlek finner anslutningskostnaderna oöverkomliga.

8.3. Utvecklingen av de transeuropeiska telekommunikationsnäten kommer att föra upp infrastruktur och tjänster i hela EU på samma nivå och ta bort de skillnader som finns mellan olika geografiska regioner. Det kommer att ge alla européer lika möjligheter.

Att åstadkomma driftskompatibilitet i en konkurrensutsatt miljö

9.1. (punkt 29-32) Kommissionens meddelande om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället () behandlar på ett tillfredsställande sätt frågan om standarder och normer. Det är inte bara en teknisk fråga, eftersom sådana standarder och normer är de faktorer som främst avgör vilken teknik som kommer att användas för att praktiskt genomföra informationssamhället och därmed hur industrin, användarna, konsumenterna, banksektorn och offentliga förvaltningar kommer att dra nytta av det ().

9.2. ESK anser att tekniska specifikationer inom informations- och teletekniken skall vara öppna och att det inte skall finnas några restriktioner på hur europeiska företag och banker tillämpar dem.

9.3. Under alla omständigheter måste EU delta i de internationella organ som ställer upp specifikationer och lägga fram integrerade förslag och lösningar som skyddar de europeiska företagens intressen och framtida möjligheter.

9.4. Att produkter från olika tillverkare kan kombineras (driftskompatibilitet) är en viktig förutsättning för den fortsatta teknikutvecklingen och för användning av likartade produkter och tjänster. Under alla omständigheter är standardisering - som leder till driftskompatibilitet - en frivillig process som avspeglar marknadens dynamik.

9.5. ESK anser att ett närmare samarbete mellan de europeiska standardiseringsorganen (CEN, Cenelec, ETSI) krävs för att nå bättre resultat i följande avseenden:

a) Så lite nya handelshinder som möjligt.

b) Bättre överensstämmelse med gällande regler för den internationella marknaden.

Att göra användarvänliga elektroniska handelstjänster tillgängliga: Europeisk FoU

10.1. (punkt 33) De små och medelstora företagen (som utgör mer än 95 % av alla europeiska företag) kommer att öka och utveckla användningen av elektronisk handel effektivt först när de stora problemen med standardisering och normer har lösts. Då sker alla transaktioner i en kompatibel och enhetlig elektronisk miljö, vilket gör att det kostar mindre att använda informationen.

10.2. ESK anser att utvecklingen av FoU i Europa är en grundläggande tillgång för EU i den globala diskussionen om utveckling av ny teknik.

Internationellt industrisamarbete inom infrastruktur, teknik och tjänster

11. (punkt 34) Internationellt tekniskt samarbete är nödvändigt för att skapa standarder och utbyta tekniskt kunnande. Det grundläggande syftet måste vara att skapa en struktur av öppna, brett tillgängliga system där information förmedlas flexibelt och till låg kostnad.

Kapitel 3: att skapa en gynnsam rättslig miljö

Att skapa tillit och förtroende

12. (punkt 35) Att utveckla ett förtroende inom alla elektroniska transaktioner (materiella såväl som immateriella) är den grundläggande förutsättningen för att utveckla och utvidga den elektroniska handeln, vilket betonades vid ministerkonferensen i Bonn den 6-8 juli 1997. Om transaktioner kan göras fullständigt säkra med

a) verifikation av digitala signaturer,

b) skyddad överföring av beställningsorder, information och dokument mellan individuella företag, offentliga inrättningar och banker,

c) skyddad överföring av personliga uppgifter,

d) garanterat fullbordande av transaktioner,

e) skydd av industri-/företagshemligheter,

f) skydd av immaterialrättslig egendom,

kommer de nuvarande prognoserna, som bygger på den utvidgning som hittills skett av den elektroniska handeln, att visa sig vara mycket konservativ.

Att garantera fullständig tillgång till den inre marknaden

13. (punkt 37) ESK anser att de grundläggande principerna i detta kapitel utgör en god grund för diskussion och att hänvisningar till en specifik rättslig ram inom EU alltid måste förutsätta att sådana regler är förenliga med de regler som växer fram ur den globala dialogen, så att EU inte antar bestämmelser som står i strid med dem som tillämpas utanför unionens gränser.

Principerna för en rättslig ram för den elektroniska handeln

14. (punkt 39) De principer för en rättslig ram för den elektroniska handeln som läggs fram i kommissionens meddelande utgör ett utmärkt underlag för diskussion. Insatser och erfarenheter från FN, OECD, WTO och WIPO (World Intellectual Property Organization) kan vara en lämplig utgångspunkt.

Huvudprinciperna i en lagstiftningsmodell

15.1. (punkt 40) Som svar på utvecklingen av den elektroniska handeln uppmanar ESK rådet och kommissionen att utarbeta en modern och flexibel europeisk näringslivsfilosofi, som skall gälla för både traditionell och elektronisk handel. Denna nya företagsfilosofi måste vara bred, så att den även omfattar de nya företagsformernas virtuella miljö och så att nödvändiga ingripanden från kommissionen i första hand tjänar till att främja företagandet och allmänhetens intressen.

15.2. (punkt 45) EU:s medlemsstater ombeds att samarbeta med kommissionen för att harmonisera lagstiftningen rörande elektroniska kontrakt, regler för bokföring, redovisning och revision samt de indirekta skattesystemen, så att nationella bestämmelser inte står i strid med internationella regler eller skapar hinder för verksamheten i den elektroniska handelssektorn.

En lagstiftningsmodell för att utveckla lämpliga övergripande politiska lösningar

Att trygga datasäkerheten och den personliga integriteten

16.1. (punkt 51) Datasäkerhet är inte bara ett grundläggande krav för banker och företag, den skall också vara en hörnsten i den elektroniska handeln, utan att de restriktiva skyddsregler som gäller i vissa av EU:s medlemsstater och som hindrar den elektroniska handelns utveckling sprids.

16.2. Begreppet "datasäkerhet" omfattar följande huvudkarakteristika:

a) Elektroniska meddelandens integritet och pålitlighet.

b) Elektroniska meddelandens konfidentiella/privata karaktär.

c) Godtagande av ett meddelande som bevismedel.

d) Ingen möjlighet för mottagaren att frånsäga sig ansvaret för ett meddelande.

16.3. Datasäkerhet kräver att följande sex villkor uppfylls:

1) Upprätthållande av upplysningars prioritet, i huvudsak grundat på deras transmissionstid.

2) Bekräftelse att meddelandet inte kommer från en bedräglig källa.

3) Bekräftelse från motparten av att ett meddelande översänts.

4) Mottagaren skall inte medvetet kunna vägra att bekräfta att ett meddelande mottagits.

5) Meddelandets innehåll måste bevaras.

6) Det måste finnas ett rättsligt erkännande av en pålitlig tredje part (certifieringsorgan) som av båda parter har fått förtroende att föra ett register över alla användare som har behov av deras tjänster och de "offentliga nycklar" med vilka ett meddelande från ett visst företag kan avkodas. Dessa tredje parter kan också utfärda de nödvändiga elektroniska dokument (certifikat eller digitala signaturer) som ger en internationell bekräftelse av ett registrerat företags identitet.

16.4. ESK anser att en sådan mellanliggande tredje part bör erbjuda följande tjänster:

A. Stödtjänster:

a) Registreringsmyndigheter.

b) Juridiska uppgifter om användarna.

c) Adresslistor.

d) Arkiv och registrering.

e) Attester och certifikat.

B. Notarietjänster:

a) Oberoende tidsangivelse på dokument och digitala signaturer.

b) Juridiska uppgifter om användarna.

c) Tillgångskriterier.

d) Arkiv och registrering.

e) Attester och certifikat.

16.5. ESK anser att ökad säkerhet inom den elektroniska handeln genom utveckling och användning av symmetriska och asymmetriska krypteringssystem som systemet Secure Electronic Transaction (SET), som redan används i bankvärlden (detta system uppdateras dock allteftersom forskningen framskrider och använder asymmetriska algoritmer), kommer att främja användningen av nätverk och därmed föra antalet användare avsevärt närmare den nödvändiga kritiska massan.

16.6. En snabb ökning av bruket av digitala signaturer som bygger på asymmetrisk kryptering för att säkerställa pålitligheten hos ett meddelandes ursprung och garantera innehållets äkthet är ännu ett steg mot säker elektronisk handel, särskilt i transaktioner mellan företag (intern elektronisk handel mellan företag). I detta syfte bör de myndigheter som skall garantera pålitligheten utses så snart som möjligt.

16.7. Som representant för medborgarsamhället lägger ESK särskild tonvikt vid frågor som rör skyddet av individers och företags rättigheter, inklusive skyddet av uppgifter som rör privatpersoner och företag och av de principer som upprättades vid ministerkonferensen i Bonn (juli 1997).

ESK anser att alla de svårvunna individuella rättigheter som skyddas av internationella överenskommelser måste garanteras på ett lämpligt sätt i informationssamhället och att EU skall ta de nödvändiga initiativen på internationell nivå när nya omständigheter gör att internationella överenskommelser behöver uppdateras.

Att säkerställa tillräckligt skydd för immaterialrättslig egendom och tjänster med villkorad tillgång

17. (punkt 53) Skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter är redan idag en viktig fråga, och den kommer att bli ännu mer angelägen i informationssamhället. Den elektroniska handelns utveckling kommer att bero på denna fråga eftersom upphovsrätten själv ofta utgör största delen av en elektronisk tjänsts värde.

Att trygga ett tydligt och neutralt skatteklimat

18.1. (punkt 56) Beskattningen inom den elektroniska handelssektorn väntas bli en nyckelfråga, särskilt undvikandet av dubbelbeskattning och upprättandet av flexibel och enkel skattelagstiftning som gör att skattskyldigheten uppfattas som tydlig, klar och förutsägbar.

18.2. Det föreligger en risk för att människor försöker dra fördel av de elektroniska transaktionernas natur (frånvaro av en fast etableringsort för företagen, enkel översändning av både materiella och immateriella varor, svårigheter att utföra skattekontroll m.m.) för att undandra sig beskattning. Detta måste förhindras så att det inte uppstår snedvridningar av konkurrensen. Medlemsstaterna bör dock under inga omständigheter försöka finna nya inkomstkällor genom att pålägga nya skatter och avgifter för elektroniska transaktioner (skattemässig neutralitet). Den amerikanska regeringens förslag att de skatteregler som för närvarande gäller för traditionell internationell handel skall tillämpas på elektronisk handel, samtidigt som man tar hänsyn till nya omständigheter, bör undersökas med beaktande av de särskilda förhållandena i EU, och man bör vara särskilt uppmärksam på de problem som uppstår till följd av de olika momssatser som för närvarande gäller i EU.

18.3. Principen att skatten skall uppbäras i det land där varan konsumeras måste också tillämpas på den elektroniska handeln, precis på samma sätt som den för närvarande tillämpas på traditionell handel.

18.4. (punkt 57) Om de nödvändiga anpassningarna till det nya skattesystemet visar sig vara för besvärliga för de små företagen finns det en risk att dessa utestängs från den elektroniska handeln och på så sätt hindras från att modernisera sin verksamhet.

Att arbeta för en enhetlig rättslig ram på internationell nivå

19.1. Vid ministerkonferensen i Bonn framhölls kategoriskt behovet av klara, effektiva och flexibla rättsregler, som bygger på ömsesidigt erkännande (av nationella regler och självreglerande uppförandekodexar) så att man undviker en uppsplittring av den europeiska marknaden till följd av skillnader i lagstiftningen.

19.2. (punkt 60-61) Det är den elektroniska handelns internationella och överstatliga karaktär som utgör den grundläggande skillnaden från det traditionella sättet att driva handel. Detta betyder att alla som är involverade i elektronisk handel (t.ex. konsumenter, leverantörer, software-företag, tillverkare av datorer, telekommunikationsföretag, internationella organisationer som FN och WTO, regeringar samt arbetstagar- och konsumentorganisationer) måste samarbeta för att finna trovärdiga lösningar på de problem som uppstår på global nivå (uppnå förtroende på global nivå).

19.3. ESK uppmanar Europeiska rådet, de europeiska regeringarna, kommissionen, Europaparlamentet, Regionkommittén och organisationer som representerar näringsliv, arbetstagare, konsumenter, producenter och banker att så snart som möjligt utarbeta en europeisk politik för elektronisk handel som bygger på den amerikanska modellen, så att Europeiska unionen kan visa upp en enad front och presentera tydliga ställningstaganden i den internationella debatten.

Kapitel fyra: att främja ett gynnsamt affärsklimat

20.1. Särskilda åtgärder kommer att uppmuntra de små och medelstora företagen att bli en del av informationssamhället och anta nya affärsmetoder, genom att man skingrar de farhågor som finns, visar upp exempel på små och medelstora företag som redan varit framgångsrika i den nya elektroniska miljön och påvisar fördelarna med den elektroniska handeln.

20.2. En utbredd användning av systemen för elektroniskt utbyte av uppgifter (EDI) kommer att främja utvecklingen av elektronisk handel, vilket i sin tur ytterligare förstärker användningen av EDI. De nuvarande tillämpningen av EDI medför speciella komplikationer för små och medelstora företag, så användningen av mer lättillgängliga former av EDI via Internet skulle underlätta för denna grupp.

20.3. Användningen av EDI kommer att få följande praktiska konsekvenser:

a) Minskade driftskostnader.

b) En minskning av den tid som behövs för att fullborda en transaktion.

c) Totalt avskaffande av kostnaderna för att upprätta, samla och bevara skriftliga handlingar.

d) Minskade lagerkostnader.

e) Förbättrad kundservice.

f) Förbättrade betalningsmetoder.

g) Färre led i leverantörskedjan/direkt täckning av behoven.

20.4. För att EDI skall kunna användas mellan företagen måste de inblandade parterna dock kunna vara absolut säkra på att de verkar i ett säkert system när det gäller parternas och transaktionernas tillförlitlighet.

20.5. GD XXIII, som har ansvar för små och medelstora företag, uppmanas att spela en mer aktiv roll när det gäller att informera de små och medelstora företagen om elektronisk handel. I detta syfte bör nödvändiga strukturer upprättas och nödvändiga medel frigöras.

Konsumenter: att skapa medvetenhet och förtroende

21.1. Termen användare omfattar såväl juridiska personer (dvs. företag) som fysiska personer (dvs. enskilda personer, inklusive företagare). Den elektroniska handeln kommer huvudsakligen att äga rum mellan företag (intern handel mellan företag), vilket kommer att bestämma kursen för världsmarknadens utveckling och etablera internationella normer för den elektroniska handeln.

21.2. Företagens användarkrav måste fastställas med speciell hänsyn tagen till de särskilda förhållanden som gäller i företagsvärlden.

21.3. (punkt 62-64) Konsumenterna kommer att gynnas på många olika sätt, förutsatt att de skaffar sig tillräcklig information, kunskap och erfarenhet för att kunna utnyttja den elektroniska handelns enastående fördelar, som främst består i den obegränsade möjligheten att välja produkter och de specialiserade och skräddarsydda tjänster som erbjuds.

21.4. Möjligheterna som öppnas för att tjäna - och i synnerhet skydda - konsumenternas intressen och behovet av säkerhetsanordningar (till exempel de som förekommer i "Rådets direktiv 85/577/EEG av den 20 december 1985 för att skydda konsumenten i de fall då avtal ingås utanför fasta affärslokaler") bör behandlas mer ingående.

Fördelarna kommer (under vissa förutsättningar) att vara mer än bara ekonomiska. Man kommer också att kunna spara tid och människors behov blir bättre tillgodosedda tack vare det ökade utbudet.

21.5. I de internationella lagstiftningsramarna måste man ägna särskild uppmärksamhet åt konsumentskyddet, med tanke på att det i denna nya form av handel ofta inte finns någon personlig kontakt, och därmed ingen personlig garanti för vare sig kvaliteten på varan eller säljarens tillförlitlighet. Det handlar särskilt om identifiering av säljaren, men också av köparen (vilka de är och om de är pålitliga), kompensation (hur man med framgång kan lämna in klagomål om en varas kvalitet när säljaren befinner sig på andra sidan jordklotet), betalning (frågan om elektronisk betalning är säker och vem som ansvarar för eventuella problem) och det rättsliga förfarandet för att bilägga tvister mellan säljare och konsument (t.ex. skiljeförfaranden on-line). Dessa frågor är inte bara betydelsefulla för konsumenterna utan också för handlarna. Om man inte lyckas lösa dessa frågor och skapa förtroende för de nya varorna och tjänsterna kommer de nya möjligheterna inte att kunna utnyttjas.

21.6. De kommersiella organen kommer att behöva upprätta pålitliga uppförandekodexar och garantera formella lösningar på eventuella tvister om tjänsternas kvalitet eller kvaliteten hos den information som tillhandahålls. Samtidigt måste man upprätta internationellt erkända uppförandekodexar på europeisk nivå, som en garanti för ett tillräckligt konsumentskydd.

21.7. Konsumentorganisationerna kommer att spela en betydande roll för att informera konsumenterna och främja den elektroniska handeln.

Näringsliv: att skapa medvetenhet och främja de bästa metoderna

22. (punkt 65) Förseningarna med att genomföra pilotprogrammet Commerce 2000 är ett bakslag när det gäller främjandet av ny teknologi i de små och medelstora företagen. Å andra sidan kommer genomförandet av ett handlingsprogram för små och medelstora företag som sätter upp ambitiösa målsättningar säkerligen att hjälpa till att förbereda de små och medelstora företagen på de nya förhållanden som väntas före 1900-talets slut.

Offentlig förvaltning: att främja en mer framåtsyftande aktiv offentlig sektor

23. (punkt 67) Titeln på detta kapitel sätter upp ett mycket ambitiöst mål, vilket icke desto mindre måste uppnås snart om EU vill spela en betydande roll på den globala marknaden. Den offentliga sektorn (statligt ägda företag) är den största leverantören av elektronisk information och elektroniska tjänster, och användningen av ny teknik kommer att utgöra en stark bas för att stödja och stärka företagen och bankerna. Företagen väntar på att den offentliga sektorn skall moderniseras så att de får lättare, billigare och mer pålitlig tillgång till den offentliga sektorns tjänster, information och infrastruktur genom en förenkling och automatisering av alla de förfaranden som är nödvändiga för kommersiella transaktioner.

Den elektroniska handeln används huvudsakligen inom följande områden inom den offentliga sektorn:

a) Tullar i samband med export och import.

b) Beskattning.

c) Offentlig upphandling.

d) Lokala myndigheter och servicecentraler för medborgarna.

e) Hälsa och social säkerhet.

Att ställa den elektroniska handeln i människans tjänst

24.1. För att vinna nödvändigt förtroende hos medborgarna bör EU upprätta en klar och tydlig lista över begrepp och principer.

24.2. (punkt 71) Allmänheten kommer att använda den elektroniska handeln förutsatt att den är användarvänlig och att de kan ha nytta av den i vardagslivet.

24.3. Undervisning i ny teknologi på ett så tidigt stadium som möjligt (grund- och gymnasieskolan) är nödvändig för att hjälpa medborgarna att snabbare kunna anpassa sig till de nya villkoren i den elektroniska tidsåldern. Dessutom kommer livslånga utbildningsprogram också att vara regel snarare än undantag förutsatt att informationssamhället framförallt är ett kunskapssamhälle.

24.4. (punkt 72) Införandet av ny teknologi i grund- och gymnasieskolan kommer att motverka risken för att de europeiska medborgarna delas upp i ett A- och ett B-lag eftersom den tekniska kunskapen, som producenter och tjänsteleverantörer i allt högre grad kommer att stödja sig på, härmed kommer att spridas till alla utan hänsyn till nationalitet, ras, hudfärg m.m. Användningen av information, som är hörnstenen i den nya tidsåldern, måste vara tillgänglig och till fördel för alla utan diskriminering (på grundval av hudfärg, ras, religion, härkomst etc.) och de perifera regionerna måste förstärkas i förhållande till de redan utvecklade kärnregionerna. För att underlätta för ekonomiskt svagare grupper att använda den nya informationstekniken bör medlemsstaterna vidta alla tänkbara åtgärder och exempelvis inrätta elektroniska bibliotek och stödja kostnadsfria utbildningsprogram.

24.5. ESK delar den uppfattning som kom fram vid forumet för informationssamhället, nämligen att de nya teknologierna skulle kunna få mycket positiva konsekvenser för våra demokratier och enskilda rättigheter genom att stärka mångfalden och tillgången till offentlig information samt göra det möjligt för medborgarna att i högre grad delta i beslutsprocessen.

Slutsatser

25.1. ESK anser att kommissionens meddelande, ett renodlat teknokratiskt dokument, som visserligen beskriver vad som främst kännetecknar den elektroniska handeln, på ett mer fantasifullt sätt borde lyfta fram europeiska aspekter på den elektroniska handeln och ge en vid ram för tänkbara åtgärder. Med tanke på den elektroniska handelns dynamiska utveckling, utgör meddelandet dock en betydelsefull insats från kommissionens sida, och har stimulerat en bred och seriös debatt.

25.2. Tabellen i slutet av dokumentet med de tidsfrister som gäller för åtgärder för främja ett gynnsamt näringslivsklimat innefattar inte åtgärder för användare bland små och medelstora företag, särskilt

a) nya utbildningsprogram i fråga om elektronisk handel,

b) program för att introducera elektronisk handel hos de små och medelstora företagen med följande föreslagna åtgärder:

1) Ekonomiskt stöd till europeiska företag (från utvalda näringsgrenar) som vill införa pilotsystem för elektronisk handel.

2) Ekonomiskt stöd till europeiska företag för ytterligare expansion och/eller anpassning av system för elektronisk handel som redan är i bruk.

3) Undersökning av de europeiska användarnas behov.

4) Regelbundna rapporter om effekten av de ovannämnda åtgärderna.

25.3. Konsumenternas betydelse betonas inte tillräckligt i meddelandet, och tabellen i slutet inbegriper inte de program för information till allmänheten som behövs. Användarna är den avgörande faktor som bestämmer om den elektroniska handeln skall kunna utvecklas på ett framgångsrikt sätt.

25.4. Begreppet användare innefattar både enskilda personer och juridiska personer (t.ex. företag), som förväntas spela en ledande roll i utvecklingen av den elektroniska handeln. Juridiska personer måste därför på ett konsekvent och effektivt sätt representeras i de organ som styr utformningen av en europeisk policy när det gäller elektronisk handel och informationssamhället.

25.5. Arbetstagarnas ställning, i både den privata och den offentliga sektorn, är en utomordentligt viktig fråga i samband med utvecklingen av den elektroniska handeln. Meddelandet behandlar inte i detalj de nya villkor som arbetstagare kommer att ställas inför eller de betydande problem (anpassning, utbildning osv.) som de kommer att behöva hantera för att komma in eller stanna kvar i förvärvslivet och undvika arbetslöshet. Dessa problem togs upp i grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" (), sid 10). Arbetstagarna känner en oro som är fullt motiverad med tanke på att allt som man traditionellt har kunnat betrakta som säkert numera är osäkert (arbetstider, arbetsplats, flexibla sätt att arbeta, som t.ex. distansarbete, nya färdigheter som behövs i produktionen osv). För att denna oro skall dämpas måste den nya situationen tacklas på ett seriöst sätt.

Man kommer även att behöva utnyttja möjligheter att skapa nya arbetstillfällen i avlägsna delar av EU genom att utveckla distansarbete, så att skillnaderna i utveckling mellan dessa regioner och mer centralt belägna regioner kan utjämnas.

25.6. Utbildningssystemen i Europa behöver struktureras om i grunden för att förbereda medborgarna för elektronisk handel och informationssamhället och ta hänsyn till nya behov vad gäller arbets- och levnadsvillkor.

A. Ståndpunkter

26. ESK kommer att stödja kommissionens ansträngningar att formulera gemenskapsprinciper för att utveckla det europeiska informationssamhället och främja elektronisk handel i EU så att Europa kan leva upp både till sin internationella roll och sitt ansvar gentemot europeiska medborgare. Rambestämmelserna skall inte enbart vara ett instrument för att främja den elektroniska handeln, utan också ett medel att undvika massarbetslöshet.

26.1. För att detta skall uppnås föreslår ESK följande:

i) Kommissionen bör lägga fram ett flexibelt och ambitiöst åtgärdsprogram som tar vederbörlig hänsyn till användare, konsumenter, arbetstagare, banksektorn, offentliga sektorn, IT-företag och företag som tillhandahåller elektroniska tjänster, samtidigt som överlappning, utestängning och meningslös rivalitet som skulle kunna undergräva den gemensamma kraftansträngningen skall undvikas. Detta kommer att uppnås när man mer exakt har fastställt den roll som varje faktor spelar för den policy som håller på att utvecklas.

ii) En ständig kommitté med experter på elektronisk handel bör inrättas med företrädare för de 15 medlemsstaterna och de av kommissionens generaldirektorat som deltagit i utarbetandet av meddelandet.

iii) Medlemsstaterna bör visa en större samarbetsvilja både när det gäller rättsliga frågor och praktiska frågor, t.ex. a) förebygga att nationella bestämmelser införs som inte är förenliga med principerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet, b) undvika en ytterligare fragmentering av den inre marknaden, och c) bättre bevaka allas intressen och samtidigt göra det möjligt för kommissionen att agera med större flexibilitet och verkligt inflytande.

iv) Kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar att skydda och förbättra den inre marknadens sätt att fungera genom att eliminera de sista hindren för den fria rörligheten för varor, det fria tillhandahållandet av tjänster och etableringsfriheten.

v) Kommissionen bör försöka förmå tillverkare av elektronisk utrustning att tillämpa gemensamma tekniska standarder för att förbättra driftskompatibiliteten.

vi) Man bör snarast göra ett allvarligt försök att kompensera för den tid som gått till spillo, något som alla inblandade skulle instämma i. Vi får på inga villkor glömma bort att utvecklingen går snabbare i informationssamhället och att vi inte längre har råd att ägna oss åt de ändlösa förhandlingar, diskussioner, urvattnade kompromisser och tillbakadragningar som tidigare varit vanliga i EU. Den beslutsamhet som USA har visat och som tydligt signalerades i dokumentet med rubriken "A Framework for Global Electronic Commerce" måste mötas med beslutsamhet även från EU:s sida att föra utvecklingen av den elektroniska handeln framåt utan dröjsmål.

vii) Inom ramen för informationssamhället bör kommissionen skydda gemensamma europeiska karakteristika och varje medlemslands nationella särdrag (religion, språk, kultur osv.), men man bör även försvara den europeiska kontinentens speciella kännetecken och principerna om "upplyst" demokrati, en demokrati där det avgörande i dag är möjligheten att få tillgång till lämpliga informationskällor.

viii) Kommissionen bör göra ett allvarligt försök att få fram tillförlitlig statistik över elektronisk handel.

ix) En alleuropeisk dialog bör initieras inom ramen för forumet för informationssamhället. En sådan dialog kommer att göra det möjligt att utforma Europas nya ståndpunkter när det gäller hur företag skall verka, särskilt beträffande arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter i informationssamhället (en ny europeisk arbetskodex), både på alleuropeisk och nationell nivå.

x) Man bör lansera en sammanhållen utbildningskampanj riktad till allmänheten, som skall ta upp alla aspekter på informationssamhället. Små och medelstora företag bör bli en särskild målgrupp, eftersom bristerna i fråga om information är påtagliga där.

xi) Åtgärder bör vidtas för att öka de små och medelstora företagens medvetenhet så att en snabb mobilisering och anpassning kan åstadkommas.

xii) Integrerade program bör inrättas för att introducera elektronisk handel i små och medelstora företag.

xiii) Kommissionen bör stödja inrättandet av sammanlänkade lokala forskningscentra som skulle samarbeta med regeringarna, utbildningsinrättningar, teknikproducenter och företag för att bevaka och förstärka ansträngningarna att främja och utveckla den elektroniska handeln.

xiv) ESK uppmanar kommissionen

- att öka ansträngningarna för att använda sig av elektronisk handel inom sina egna organ,

- att främja en åtgärdsplan för att modernisera alla offentliga organ och institutioner i medlemsstaterna,

- att verka för en rättslig ram som underlättar informationsförmedlingen till företag i EU:s alla medlemsstater och som slår fast rätten till snabb och tillförlitlig tillgång till information från den offentliga sektorn - och i vilken omfattning denna rätt är föremål för begränsningar eller undantag - samt innehåller bestämmelser om kontrollerad marknadsföring, inklusive faktureringspolicy och skydd av statens upphovsrätt,

- att föreslå ett elektroniskt program för uppkoppling mellan jämförbara offentliga organ i de olika medlemsstaterna.

xv) En snabb utveckling av de transeuropeiska telekommunikationsnäten är den grundläggande förutsättningen för att utveckla den elektroniska handeln på central och regional nivå.

xvi) EU:s strukturfonder kan och bör spela en nyckelroll i utvecklingen av den elektroniska infrastruktur som krävs och för utvecklingen av mänskliga resurser.

xvii) Lokal infrastruktur för att inkorporera ny teknik bör förstärkas så att företagens tillträde underlättas.

xviii) Rådet och kommissionen bör stödja Förenta nationernas ansträngningar att utveckla platser för elektronisk handel (Electronic Trade Points - ETP) i EU, vilka skall användas för att centralisera och styra alla elektroniska transaktioner till och från det område som bevakas i samarbete med alla aktörer som är inblandade i kommersiella transaktioner (t.ex. tullen, transportföretag, banker och försäkringsbolag).

xix) Särskilda utbildningsprogram kommer att behöva genomföras på alla utbildningsnivåer, men i synnerhet inom den högre utbildningen (särskilt på universitet som ger kurser både i IT och ekonomi), samt i utbildning för arbetslösa, för att säkerställa att morgondagens företagsledare får en fullödig utbildning.

xx) Det är särskilt viktigt att förstärka de europeiska forskningsinstituten så att EU inte kommer på efterkälken när det gäller att utveckla ny teknik.

B. Förslag

27. ESK föreslår kommissionen

1) att FN:s förslag till regeringarna i form av Electronic Trade Points-initiativet skall antas på alleuropeisk nivå. Dessa förslag innehåller ett åtgärdspaket som måste antas i olika näringslivssektorer för att göra det lättare att införa elektronisk handel i alla länders offentliga institutioner. Det rör sig främst om åtgärder som regeringarna måste vidta genom lämplig lagstiftning eller på annat sätt. Åtgärderna rör områden som bank, försäkring, tull, handel, transport och telekommunikationer,

2) att FN:s riktlinjer om internationell handel, som behandlar hur elektronisk handel skall idkas med hjälp av ETP, skall genomföras på alleuropeisk nivå,

3) att man skall arbeta för att gradvis inrätta elektroniska förbindelser mellan alla viktigare serviceorgan som den europeiska handeln använder sig av (t.ex. flygplatser och hamnar) så att EU snart blir ett av världens större elektroniska centrum,

4) att stöd skall ges till de länder som bär bördan av de elektroniska transaktionerna med Europas mindre utvecklade regioner (Balkanländerna och östra Europa) och med länderna runt Medelhavet så att man även främjar den elektroniska handeln i de angränsande länderna,

5) att EU skall skaffa sig mjukvara för att kunna filtrera innehållet i Internet, en mjukvara liknande den som redan utvecklats under beteckningen PICS (Platform for Internet Content Selection) av World Wide Web-konsortiet, och ett system för att klassificera Internet-innehåll,

6) att den "Handlingsplan för bekämpande av den organiserade brottsligheten" som rådet antog den 28 april 1997 () måste genomföras omedelbart.

C. Internationellt samarbete

28. ESK anser att följande frågor måste tas upp och att lösningar som redan är beslutade måste genomföras omedelbart på internationell nivå:

1) Gemensamma juridiska miniminormer måste fastställas för att identifiera (beskriva) och bekämpa nya former av brott i elektroniska transaktioner (databrott) och klart identifiera dem som begår olagliga och brottsliga handlingar. Detta skall ske genom att nödvändiga straff- och övervakningsmekanismer införs på både nationell och överstatlig nivå (domstols- och polissamarbete), något som redan uppnåtts på gemenskapsnivå i och med rådets beslut den 28 april 1997.

2) En gemensam policy måste beslutas i fråga om

a) nationell säkerhet,

b) skydd för minderåriga,

c) skydd för mänsklig värdighet,

d) ekonomisk säkerhet.

3) Lagar måste stiftas för att hindra tvätt av pengar från brottslig verksamhet, och nödvändiga internationella mekanismer måste införas för att övervaka och bestraffa sådana handlingar.

4) Skatter (direkta och indirekta), samt att hålla skatterna på elektronisk utrustning så låga som möjligt, vilket togs upp i WTO:s ministerdeklaration i Singapore i december 1996 om handel med informationsteknologi-produkter, i syfte att göra högteknologiska produkter tillgängliga för så stora grupper av medborgare som möjligt.

5) En rättslig minimiram för elektronisk handel måste fastställas av FN (en bra utgångspunkt för diskussionen vore de resultat från FN:s kommission för internationell handelsrätt, Uncitral, som FN:s generalförsamling godkände den 30 januari 1997), WTO och OECD. Det skulle ge elektroniska transaktioner den legitimitet och säkerhet som krävs.

6) Det måste förhindras att regeringar eller de som tillhandahåller tjänster inom elektronisk handel lägger restriktioner, av politiska eller andra skäl, på tillträde till internationella nätverk.

7) Immateriella rättigheter (patent, varumärken och varunamn) bör skyddas genom WIPO (World Intellectual Property Organization - "Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten") med hjälp av a) WIPO-fördraget om upphovsrätt, som bekräftar att de grundläggande principerna i Bern-konventionen för skydd av upphovsrätten till litterära och konstnärliga verk skall tillämpas även på ny teknik, och b) WIPO-fördraget om ljudåtergivning och ljudupptagning, som är ett viktigt steg på vägen för att skydda artister och inspelningar.

8) Internationella krypteringsstandarder bör fastställas i enlighet med OECD:s förslag till riktlinjer för en policy för kryptografi (av den 27 mars 1997), och med ökad användning av asymmetriska algoritmer för kodning av meddelanden, t.ex. med hjälp av SET (säkra elektroniska transaktioner) för att garantera fullständig säkerhet i de elektroniska transaktionerna och i överföringen av personuppgifter, men även för att åstadkomma en snabbare acceptans för digitala underskrifter i lagstiftningen och hos företag.

9) Internationella överenskommelser bör främjas för att stärka de grundläggande principer i fråga om skydd av personuppgifter som formulerades i deklarationen från ministerkonferensen i Bonn:

i) Personuppgifter bör databehandlas endast i de fall sådan hantering är tillåten i lag eller om användaren medvetet har givit sitt samtycke.

ii) Innan de personliga uppgifterna läggs in för första gången måste de globala informationsnätens användare informeras om syftet, om vilken typ av uppgifter som kommer att läggas in, om namnet på den person som är ansvarig och om eventuella tredje personer som kan få del av informationen. Användarna måste ha möjligheten att avbryta en förbindelse sedan de erhållit denna information utan att deras personuppgifter registreras.

iii) Personuppgifter får inte användas i annat syfte än det som de insamlades för, om det inte är tillåtet enligt lag eller användaren medvetet har givit sitt samtycke.

iv) Det måste vara ett krav för tillträde till globala informationsnät att användaren går med på att hans eller hennes uppgifter bearbetas på olika sätt utöver den bearbetning som behövs för att ge tillgång till nätet och därmed sammanhängande tjänster, t.ex. fakturering.

v) Den tekniska infrastrukturen måste utvecklas så att anonymt tillträde möjliggörs (t.ex. anonym läsning och sökning) och så att man förhindrar att personliga uppgifter används på annat sätt än vad som är nödvändigt för att ge tillgång till nätet och därmed sammanhängande tjänster.

vi) En omfattande kampanj bör igångsättas för att öka allmänhetens medvetenhet och informera användarna om deras rättigheter, så att databehandlingen blir en positiv faktor som används för att främja marknadens företag (så att företag och offentliga organ som hanterat dataskyddet på ett tillfredsställande sätt får en komparativ fördel).

vii) Effektiva sektorsinriktade initiativ för självreglering bör främjas, så att näringslivet - till och med i länder som saknar relevant lagstiftning - genomför principerna om skydd för personuppgifter för näringslivets räkning.

viii) Användning av klausuler om standardavtal såsom de fastställts av Europarådet i samarbete med Europeiska kommissionen och Internationella handelskammaren bör främjas.

10) Edira - Edifact bör användas för att genomföra internationella EDI-normer som fastställts av Förenta nationerna (UN/Edifact) för att underlätta transaktioner.

11) Anslutningskostnaderna bör minskas där telekommunikationsföretag har monopol- eller oligopolställning, så att förutsättningar för en sund konkurrens kan skapas på nytt.

12) Internationella konventioner om skyddet för mänskliga rättigheter (FN:s stadga, Europeiska konventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna) bör genomföras i informationssamhället, särskilt när det gäller tillämpningar för elektronisk handel.

13) Man bör göra allt som behövs för att skapa ett allmänt förtroende för instrumenten, förfarandena och näten för elektronisk handel.

14) I framtiden bör DNS (Domain Name System), som innefattar samtliga Internet-adresser, förvaltas så att det är enkelt att få tillgång till dem. Tack vare det arbete som OECD utfört börjar villkoren för en internationell överenskommelse redan utkristallisera sig.

15) Internationella standarder bör fastställas för driftskompatibiliteten till företagens, användarnas och konsumenternas fromma.

III. SLUTSATSER

De viktigaste slutsatserna från arbetet med yttrandet är följande:

1. Elektronisk handel utgör en utmaning både för den produktiva sektorn (handel, industri, hantverk, banker osv.) och för användare och konsumenter.

2. Den offentliga sektorn bör ta på sig en nyckelroll när det gäller att främja elektronisk handel.

3. Säkerhetsfrågorna måste lösas snarast möjligt, för att göra transaktionerna tillförlitliga och dämpa den berättigade oron beträffande skydd för personuppgifter.

4. Små och medelstora företag måste på lika villkor kunna dra fördel av elektronisk handel genom att utnyttja de möjligheter den erbjuder och modernisera sin verksamhet.

5. Kommissionen måste utan dröjsmål utarbeta erforderliga program för livslångt lärande, så att arbetsgivare och arbetstagare kan hantera de nya arbetsvillkoren.

6. Europeiska unionen bör delta i den globala dialogen på lika villkor och med samstämmiga och samordnade åsikter för att tillvarata europeiska intressen.

7. Slutligen måste Europeiska unionen ge sitt direkta stöd till forsknings- och utvecklingsprogram för ny teknik.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 89, 19.3.1997, s. 11.

() EGT C 206, 7.7.1997, s. 10.

() EGT C 251, 15.8.1997, s. 1.

() KOM(96) 359, 24.7.1996.