Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget, om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) om ändring av kommissionens förslag enligt artikel 250.2 i EG-fördraget

1. Bakgrund

Den 13 mars 1996 antog kommissionen sitt förslag vilket överlämnades till rådet den 25 april 1996 [1] (KOM(1996) 97 slutlig - 1996/0085/COD).

[1] EGT C 178, 21.6.1996, s. 16.

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 18 december 1996 [2].

[2] EGT C 75, 10.3.1997, s. 17.

Europaparlamentet avgav sitt yttrande om förslaget enligt medbeslutandeförfarandet vid den första behandlingen i plenum den 9 april 1997 [3].

[3] EGT C 132, 28.4.1997, s. 88.

Som en följd av Europaparlamentets yttrande antog kommissionen ett ändrat förslag den 12 mars 1998 (KOM(1998)78 slutlig) [4].

[4] EGT C 125, 23.4.1998, s. 8.

Rådet antog den 19 juni 2000 enhälligt en gemensam ståndpunkt som kommissionen inte kunde godkänna. Kommissionen har i sitt meddelande till Europaparlamentet av den 15 september lämnat sina synpunkter på den gemensamma ståndpunkten [5].

[5] SEK(2000) 1516 slutlig.

Den 13 december 2000 antog Europaparlamentet vid sin andra behandling 13 förslag till ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt. Om en ändring av endast språklig karaktär röstades inte.

I detta yttrande tar kommissionen ställning till Europaparlamentets ändringsförslag i enlighet med artikel 251.2 c i EG-fördraget

2. Syftet med förslaget

Detta direktiv har till syfte att upprätta en enhetlig rättslig ram för följerätten, varigenom en väl fungerande inre marknad skall skapas för modern och samtida konst inom Europeiska unionen.

Följerätten är den rätt som upphovsmannen till ett originalkonstverk samt - efter dennes död - vederbörandes arvingar eller andra rättsinnehavare har att erhålla en andel av försäljningspriset vid vidareförsäljning av konstverket. Målet är att skapa en balans mellan den ekonomiska situation som råder för upphovsmän till bildkonst och skulpturer och den rådande situationen för andra upphovsmän.

Denna rätt återfinns i lagstiftningen i elva av de femton medlemsstaterna; i åtta av dessa medlemsstater föreligger stora skillnader i tillämpningen (i fråga om vilka verk som omfattas av följerätten, vilka överlåtelser som ger rätt till ersättning, tillämplig procentsats). Direktivet skall därför rätta till de snedvridningar av konkurrensen som föreligger på marknaden för modern och samtida konst inom gemenskapen genom att följerätt införs överallt och att enhetliga regler fastställs.

3. Kommissionens yttrande över Europaparlamentets ändringsförslag

Redogörelse för kommissionens ståndpunkt

Kommissionen godtar följande ändringsförslag: 1, 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 och 15.

Kommissionen godtar första stycket i ändringsförslag 6 som anger ett lägsta försäljningspris från och med vilket försäljning skall omfattas av följerätten till 1000 euro men godtar inte det andra stycket som medför att tillämpning av en lägsta gräns för försäljningspriset görs tvingande.

Kommissionen godtar ändringsförslag 9 om det införs som ett skäl och inte som en artikel.

Kommissionen godtar inte ändringsförslag 4, 8 och 10.

3.1. Parlamentets ändringsförslag vid den andra behandlingen

3.1.1. Följande ändringsförslag godtas av kommissionen:

a) Ändringsförslag 1 innebär en ändring av skäl 7 där kommissionen uppmanas att inleda förhandlingar om att göra artikel 14b i Bernkonventionen tvingande eftersom konstmarknaden har blivit internationell.

b) Ändringsförslag 2 medför att ett nytt skäl 7a införs som markerar vikten av övergångsbestämmelser som bidrar till att bevara den europeiska marknadens konkurrenskraft.

c) Ändringsförslag 6 i den del där artikel 3.1 ändras så att det lägsta försäljningspris vid vilket direktivet tillämpas sätts till 1000 euro, vilket också angetts i kommissionens ursprungliga och ändrade förslag, och inte 4000 euro som i den gemensamma ståndpunkten.

d) Ändringsförslag 11 där övergångsperioden minskas från 10 år, som det står i artikel 8.2 och 8.3 i rådets gemensamma ståndpunkt, till 2 år.

e) Ändringsförslag 12 som syftar till att ändra artikel 9 om rätten att begära in uppgifter, för att låta referensdatum vara datum för försäljningen, och inte den 1 januari påföljande år, vid beräkning av de tre år under vilka de ersättningsberättigade kan begära information. Angående de personer som skall ha ansvar för att lämna denna information, hänvisar parlamentet till förteckningen i artikel 1.2. Detta kan kommissionen godta.

f) Ändringsförslag 14 som ändrar artikel 11.1 för att också låta totalbeloppet ingå i de fall som skall beaktas vid en översyn av direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i förekommande fall lämna förslag om en höjning eller ett undanröjande av totalbeloppet.

g) Ändringsförslag 15 som i artikel 12.1 minskar tiden för direktivets genomförande till 2 år i stället för 5 år såsom anges i rådets gemensamma ståndpunkt.

h) Ändringsförslagen 3 och 13 som är av redaktionell karaktär och som utan att förändra innehållet förtydligar skäl 20 respektive artikel 10.

i) Ändringsförslag 9 enligt vilket uppgifter om bolag för kollektiv förvaltning upptas i ett skäl i stället för i en artikel. Här föreslår kommissionen att ändringen införs i skäl 27 i den gemensamma ståndpunkten på följande sätt: "(27) Det åligger medlemsstaterna att lagstifta om tillämpningen av följerätten, särskilt vad gäller formerna för förvaltning. Härvidlag är förvaltning via ett kollektivt förvaltningsbolag en bland andra möjliga lösningar och i detta fall bör medlemsstaterna bevaka att de nationella förvaltningsbolag som handhar sådan kollektiv förvaltning utför sina uppgifter på ett ur demokratisk synpunkt effektivt och öppet sätt. Medlemsstaterna måste emellertid ...andra medlemsstater (oförändrat)".

3.1.2. Ändringsförslag eller delar av ändringsförslag som inte godtagits av kommissionen

Ändringsförslag 6 i den del där andra stycket i artikel 3 ändras så att lägsta försäljningspris om 1000 euro blir tvingande samt ändringsförslag 4 som i samma syfte ändrar i skäl 21. Kommissionen bedömer, som redan angetts i motiveringen till det ursprungliga förslaget, att de eventuella skillnader som kan uppstå på den inre marknaden om följerätten i vissa medlemsstater tillämpas med belopp lägre än 1000 euro, inte, med tanke på det låga värde de konstverk har som berörs, är av sådan art att de i högre grad skulle påverka handeln gemenskapsländerna emellan. Tvärtom, om den nationella följerätten inte skulle tillämpas på nivån under den för gemenskapen fastställda, hamnar konstnärerna i en sämre situation än den som gällde före harmoniseringen, och utan att man kan motivera detta med hänvisning till den inre marknaden.

b) Ändringsförslag 8 med ändring av artikel 6.1 som definierar vilken rättsinnehavare som kan ärva en följerätt. Enligt kommissionen gör man med detta ändringsförslag en åtskillnad mellan olika rättsinnehavare som inte motsvaras av följerättens karaktär av arv. Dessutom vill kommissionen inte gärna agera i denna arvsrättsliga fråga, eftersom den är medlemsstaternas sak och eftersom det inte är motiverat av den inre marknaden. Ett liknande ändringsförslag förkastades vid den första behandlingen.

c) Ändringsförslag 10 som ålägger kommissionen att årligen offentliggöra en förteckning över tredje länder som tillämpar en följerätt i enlighet med artikel 7.2. Att upprätta och underhålla en sådan förteckning innebär praktiska problem som inte står i proportion till fördelarna med förteckningen. Kommissionen kan därför inte åta sig att offentliggöra en sådan förteckning annat än i vägledande syfte, såsom också anges i den gemensamma ståndpunkten.

3.2. Det ändrade förslaget

I enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget ändrar kommissionen sitt förslag enligt ovan.