EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 810 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Italiens nationella reformprogram 2011 
  
och till rådets yttrande 
 
om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
{SEK(2011) 720 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Italiens nationella reformprogram 2011 
  
och till rådets yttrande 
 
om Italiens uppdaterade st abilitetsprogram för 2011–2014 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 199 7 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Eu ropeiska kommissionens förslag till en 
ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad 
samordning av den ekonomiska politiken me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att stimulera  Europas potential för hållbar tillväxt och 
konkurrenskraft. 
(2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinj er för medlemsstaternas sy sselsättningspo litik, vilka 
tillsammans utgör de så kalla de integrerade riktlinjerna . Medlemsstaterna uppmanades 
att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                
 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C, , s. . 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som 
markerar inledningen av en ny planerings cykel för den ekonomiska styrningen i EU 
och den första europeiska planeringstermin en av integrerad förhandssamordning av 
den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.  
(4)  Den 25 mars 2011 godkände Europeiska råde t prioriteringarna för finanspolitisk 
konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissi onens årliga tillväxtöversikt). Däri 
underströks behovet att prioritera återst ällandet av sunda budgetställningar och 
hållbara offentliga finanser, få ned arbets lösheten genom arbetsmarknadsreformer och 
göra nya ansträngningar för att stärka til lväxten. Medlemsstaterna uppmanades att 
omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärd er som ska ingå i deras stabilitets- eller 
konvergensprogram och na tionella reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
euro plus-pakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konverg ensprogram och nationella reformprogram. 
(6) 6 maj 2011 överlämnade Italien sitt uppdate rade stabilitetsprogram för 2011, som 
täcker perioden 2011–2014, och sitt nationella  reformprogram för 2011. För att kunna 
beakta inbördes samband mella n de båda programmen har de granskats samtidigt.  
(7) Italiens ekonomi har präglats av strukt urella svagheter långt innan den nuvarande 
globala ekonomiska och finansiella kr isen började. Mellan 2001 och 2007 var den 
genomsnittliga BNP-tillväxten ungefär 1 %, dvs. endast hälften av euroområdets 
genomsnitt, främst till följd av långsam  produktivitetstillväxt. Eftersom dessa 
utvecklingar påverkade hela landet kunde de stora regionala ekonomiska skillnaderna 
inte utjämnas. Även om ekonomin inte uppvi sade några stora interna obalanser inom 
den privata sektorn påverkades  den ändå kraftigt av den globala krisen. När exporten, 
och därefter investeringarna, kollapsade le dde detta till en kraftig minskning av BNP 
med cirka 7 % mellan andra kvartalet 2008 oc h andra kvartalet 2009. Efter att stadigt 
ha fallit under det föregående årtiondet steg den offentliga bruttoskulden till 119 % i 
slutet av 2010, vilket också speglar de n kraftiga BNP-minskni ngen. Sysselsättningen 
minskade mycket mindre, eftersom den stödde s av ett offentligfinansierat program för 
minskning av arbetstiden, vilket gjorde att arbetslösheten endast ökade i begränsad 
utsträckning under 2008 och 2009. Främst till följd av ex porterna började ekonomin 
att återhämta sig under andra hälften av 2009, även om det gick långsamt. Situationen 
på arbetsmarknaden förblev skör under 2010, och arbetslöshetsniv ån stabiliserades 
kring 8,5 % till årsslutet. Med tanke på de n mycket höga offentliga skuldkvoten intog 
Italien en passande försiktig finanspolit isk hållning under krisen, och avstod från 
större finanspolitiska stimulansåtgärder, vilket gjorde det möjligt att hålla det offentliga underskottet under euroområdets genomsnitt under 2009–2010.  
(8) Baserat på en bedömning av det uppdatera de stabilitetsprogram met enligt rådets 
förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger 
till grund för programmet framst år som rimligt. Programmet syftar till att få ned det 
offentliga underskottet under 3 % av refere nsvärdet för BNP till 2012, med hjälp av 
ytterligare utgiftsbegränsningar och extra intäkter till följd av ökad skattemoral. Så snart det alltför stora underskottet har åt gärdats syftar programmet till att uppnå det 
medelfristiga målet med balans i de offentliga finanserna i strukturella termer till slutet av programperioden (2014), vilket stöds av et t åtagande att ytter ligare skära ned de 
 
SV 4   SV primära utgifterna. Enligt programmet förvän tas den offentliga s kulden att nå sin topp 
under 2011 och sedan minska allt snabbare, allt  eftersom det primära överskottet ökar. 
De planerade årliga finanspolitiska in satserna under perioden 20102012 ligger över de 
0,5 % av BNP som rådet rekommenderade inom ramen för förfarandet vid alltför stora 
underskott, och den förväntade anpassni ngstakten efter 2012 ligger klart över 
bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. En förutsättning för att man ska kunna nå ovan angivna resultat för underskottet och skulden är ett strikt  genomförande av 
budgeten, samtidigt som det krävs me r information om de planerade 
konsolideringsåtgärderna för att prog rammets trovärdighet ska kunna ökas.  
(9) Med tanke på den mycket höga statsskul den, kring 120 % av BNP 2011 prioriterar 
Italien en hållbar och trovärdig konsolideri ng och antagandet av strukturåtgärder för 
att driva på tillväxten. För perioden fram till 2012 är förutsättningen för att man ska nå det mål som satts för det offentliga underskottet i stabilitetsprogrammet och därmed kunna korrigera det alltför stor a underskottet till 2012, att de  redan antagna åtgärderna 
genomförs fullt ut. Ytterligare insatser skulle exempelvis krävas om intäkterna till följd av bättre skattemoral skulle visa sig va ra lägre än förväntat, eller om det uppstår 
problem med att uppnå de planerade begr änsningarna av kapitalutgifterna. För 
perioden 2013-2014 föreskrivs det i den nya treåriga budgetramen att konkreta 
åtgärder för att underbygga konsolideringsinsatserna ska vara antagna till oktober 2011. Budgetramarna har visserligen stärkts kraftigt under senare år, men införandet 
av bindande utgiftstak och ytterligare förbättringar av övervakningen av de offentliga finanserna inom alla delar av statsförva ltningen ska förbättra budgetdisciplinen och 
göra den medelfristiga budge tstrategin mer trovärdig. 
(10) Trots en relativt kraftig ökning av antale t arbetstillfällen under åren före krisen 
uppvisar Italiens arbetsmarknad vissa str ukturella svagheter. Arbetstagare med 
tillsvidareanställning är bätt re skyddade än arbetare med korta eller tillf älliga kontrakt, 
särskilt om de officiellt är registrerade som egna företagare, men i praktiken befinner 
sig i ett normalt anställningsförhållande. Ar betstagare med tillsvidareanställning får 
enligt arbetsrätten bara i mycket begränsade  fall kollektivavskedas eller avskedas av 
ekonomiska skäl. Samtidigt får inte alla ar betstagare som blir av med jobbet adekvat 
stöd, eftersom arbetsmarknadens segmentering åtfölja av ett fragme nterat system för 
arbetslöshetsstöd. Arbetslösheten bla nd arbetstagare unde r 25 uppgick till 27,8 % 
2010, med ojämn fördelning över landet, oc h ungdomsarbetslösheten i de sydliga 
regionerna var dubbelt så hög som i norr. Prak tik och yrkesfortbil dning utnyttjas inte 
tillräckligt. Trots att ett sådant skulle vara  ytterst värdef ullt och nödvändigt finns det i 
dag inget gemensamt system för komp etenscertifiering och erkännande av 
fortbildnings- och utbildningsstandarder so m godtas i hela landet, något som hindrar 
arbetstagarnas rörlighet och möjligheterna att skapa sysselsättning i hela Italien.  Det 
finns utrymme till förbättringar i fråga om arbetsförmedlingarnas effektivitet, särskilt i regioner med hög arbetslöshet. Svartarbete är  dessutom fortfarande mycket omfattande 
i Italien.  
(11) Det är viktigt att anpassa löneutvecklingen till produktionstillväxten, med tanke på att 
Italien stadigt har förlorat i konkurrenskr aft sedan slutet av 1990-talet. Här kan 
förhandlingar på företagsnivå spela en viktig  roll, vilket också ka n bidra till att minska 
de regionala skillnaderna på ar betsmarknaden. 2009 års reform av 
förhandlingsramarna innebar bland annat att det blev möjligt att införa klausuler (dvs. undantag från de sektorslöner som fastställts  på nationell nivå), men denna möjlighet 
har inte använts i nå gon större utsträckning. 
 
SV 5   SV (12) Kvinnornas sysselsättning är öv er 20 procent lägre än männe ns i hela landet. Knappt 
en tredjedel av kvinnorna mellan 20 och 64 hade arbete i södr a Italien under 2009, 
både till följd av lägre arbetskraftsdeltagande  och högre arbetslöshet . Italiens relativt 
höga skatt på arbete minskar incitamenten  att arbeta, inte minst för makar utan 
förvärvsinkomst, vilket har negativa e ffekter för företagens efterfrågan efter 
arbetskraft. För att främja kvinnornas sysselsättning hänvisas det i det nationella reformprogrammet till den plan som antogs 2010 för att samordna insatserna mellan de olika förvaltningsnivåerna för att förena  yrkesliv och familjeliv. Regeringen införde 
nyligen skattelättnader för företag som an ställer mindre gynnade arbetstagare, till 
exempel sådana som arbetar i en sektor  eller ett yrke me d särskilt stark 
könsojämlikhet, i regioner med hög arbetslösh et. Programmet förutser också en reform 
av skattesystemet i syfte att stegvis föra över skattebördan från arbete till konsumtion, 
vilket kan bidra till ökad sysselsättning. 
(13) Jämfört med EU-standarder är det fortfara nde dyrt att bedriva affärsverksamhet i 
Italien, inte minst i Södern, trots senare tiders insatser för att förbättra företagsklimatet och göra den offentliga förvaltningen mer resultatinriktad och ansvarig. Det finns fortfarande stort utrymme för att avskaffa  rättsliga och administrativa hinder på 
produkt- och tjänstemarknaderna, inte mins i fråga om de fria yrkena. 2009 lades en 
årlig budgetlag om konkurrens fram, som e tt rättsligt verktyg för att förbättra 
konkurrensklimatet och öka konsumentskyddet, men denna har ännu inte antagits. En 
annan svaghet i Italiens företagsklimat är det långdragna förfarandet för tillsyn av att avtal efterlevs. Andra möjligheter än banklån fö r att finansiera företags tillväxt är ännu 
relativt sällsynta i Italien, särskilt för småföretag. Aktiekapital och riskkapital spelar också fortfarande en liten roll, trots den pot ential de uppvisar för att främja företagens 
storleksmässiga tillväxt, nå ut till nya mar knader och förbättra företagsförvaltningen.  
(14) Under de senaste tio åren har utgifterna för forskning och utveckling endast ökat 
obetydligt. Därigenom är Fo U-intensiteten fortfarande lå g, den ligger på 1,27 % av 
BNP, långt under EU-genomsnittet (1,90 %).  Denna klyfta beror främst på låg 
forskningsaktivitet inom industrin, efters om företagens FoU-intensitet ligger på 
0,64 % av BNP, jämfört med 1,23 % i hela EU. Riskkapitalintensiteten är också fortfarande mycket låg. I det nationella  reformprogrammet presenteras ett antal 
åtgärder, som tidsbegränsade skattelätt nader för företag som investerar i 
forskningsprojekt som genomförs av universitet eller organ inom den offentliga sektorn, men målet för FoU-intensiteten, 1,53 % av BNP, är knappt högre än dagens 
nivå.  
(15) Italien är den tredje största förmånstagar en för EU:s sammanhållningsfonder, och har 
fått cirka 8 % av hela EU:s samman hållningsbudget under perioden 2007–2013. Efter 
halva programperioden har landet emellertid bara mobiliserat cirka 16,8 % av EU-medlen, och denna siffra är mycket lä gre i de södra konvergensregionerna.  
(16) Italien har gjort ett antal åtag anden inom euro plus-pakten
3. I det nationella 
reformprogrammet nämns några nyligen vidt agna åtgärder och redogörs det i stora 
drag för planer till framtida reformer som ska göra de offentliga finanserna hållbara och leda till finansiell stabilitet, främja  konkurrenskraften och öka  sysselsättningen, i 
                                                
 
3 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet 
SEK(2011) 720. 
 
SV 6   SV linje med principerna i Euro plus-pakten. Ett nytt stort åtagande särskilt för att 
efterleva pakten är regeringens plan at t ändra författningen för att återinföra 
budgetdisciplin. Dessa faktorer har bedömt s och beaktats i rekommendationerna. 
(17) Kommissionen har granskat stabil itetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklusive Italiens  åtaganden inom euro plus-pakten4. Den har 
beaktat inte bara programmens releva ns för en hållbar finanspolitik och 
socioekonomisk politik i Italien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och 
riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande 
ekonomiska styrningen i EU genom att framtid a nationella beslut fattas med beaktande 
av synpunkter på EU-nivå. I ljuset av detta anser kommissionen att Italiens konsolideringsplan för 2011–2014 är trov ärdig fram till 2012, men att den bör 
underbyggas med konkreta åtgärder unde r 2013–2014, så att den mycket höga 
statsskulden stegvis kan minskas. Det nati onella reformprogrammet omfattar ett stort 
antal initiativ inom alla olika nivåer av Eu ropa 2020-strategin, men ytterligare insatser 
anses behövas för att ta itu med gamla str ukturella svagheter som förvärrats genom 
krisen. Ytterligare insatser bör göras under 2011–2012 för att förbättra arbetsmarknadens funktion, öppna tjänst e- och produktmarknaderna för mer 
konkurrens, förbättra företagsklimatet, förs tärka forsknings- och innovationspolitiken 
och främja en snabbare och effektivare a nvändning av EU:s sammanhållningsmedel, i 
syfte att på så sätt öka landets ti llväxt- och sysselsättningspotential. 
(18) Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av 
2 juni 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har 
rådet granskat 2011 års uppdatering av Italiens  stabilitetsprogram  och dess ståndpunkt 
avspeglas bland annat i punkt 1 i dess rekommendation nedan. Rådet har, med 
beaktande av Europeiska rådets slutsats er av den 25 mars 2011, granskat Italiens 
nationella reformprogram. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Italien att vi dta följande åtgärder under perioden 
2011–2012: 
(1) Genomföra den planerade finanspolitiska  konsolideringen under 2011 och 2012 för 
att garantera en korrigering av det alltför stora underskottet. Till fullo utnyttja alla 
oväntade positiva finanspolitiska utvecklingar för att snabbare minska underskottet och skulden och vara beredd att före bygga överskridanden av budgetanslagen. 
Underbygga målen för 2013–2014 med konkreta åt gärder till oktober 2011, i enlighet 
med den nya fleråriga budgetramen. Stärka  ramarna genom att införa bindande 
utgiftstak och förbättra övervakningen inom alla delar av den offentliga förvaltningen. 
(2) Vidta åtgärder för att motverka segmente ringen på arbetsmarknaden genom att se 
över utvalda delat av anst ällningsskyddslagstiftningen och på ett omfattande sätt 
reformera det nuvarande fragmenterade systemet för arbetslöshetsstöd. Öka 
insatserna för att bekämpa svartarbete.  Dessutom vidta åtgärder för att öka 
kvinnornas deltagande i arbetsmarknaden genom  att öka tillgången till daghem i hela 
landet och tillhandahålla ekonomiska inci tament för den andra inkomsttagaren i 
familjen att börja arbeta på ett sätt som inte påverkar de offentliga finanserna.  
                                                
 
4 SEK(2011) 720. 
 
SV 7   SV (3) Vidta åtgärder, utgående från 2009 års la g om reform av kollektivförhandlings-
ramarna och i samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell sed, för 
att se till att löneökningen bättre speglar produktivitetsutvecklingen och villkoren på 
lokal nivå och i företagen.  
(4) Införa åtgärder för att öppna tjänstesekto rn för mer konkurrens, sä rskilt i fråga om 
fria yrken. Under 2011 an ta den årliga budgetlagen om  konkurrens, med beaktande 
av de rekommendationer som lagts fr am av konkurrensmyndigheten. Minska 
tidslängden för förfaranden för tillsyn av att avtal efterlevs. Vidta åtgärder för att 
främja småföretagens tillgång till kap italmarknaden genom att undanröja rättsliga 
hinder och minska kostnaderna. 
(5) Förbättra den privata sektorns invest eringsmöjligheter i forskning och innovation 
genom att förlänga nuvarande skatteincitament , förbättra villkoren för riskkapital och 
stödja innovativa uppha ndlingslösningar.  
(6) Vidta åtgärder för att skynda på tillväxtfrä mjande utgifter som samfinansieras av 
sammanhållningsfonderna, i syfte att minska de kvarvarande klyftorna mellan regionerna genom att öka förvaltningskompetensen och förbättra det politiska styret. Respektera de åtaganden som gjorts i de n nationella strategisk a referensramen vad 
gäller resurser och utgiftskvalitet. 
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande