Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 83/15)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att inom tre månader från detta offentliggörande göra invändningar, i enlighet med i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”BRIE DE MELUN”

EU-nr: PDO-FR-00111-AM01 – 26 september 2018

SUB (X) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Namn: Union interprofessionnelle de défense, de gestion et de contrôle du Brie de Meaux et du Brie de Melun

Adress: 13 rue des Fossés – 77000 Melun, France

Tfn +33 164371392/Fax +33 164870427

e-postadress: odgbriemeauxmelun@gmail.com

Sammansättning: Gruppen består av mjölkproducenter, gårdsproducenter, bearbetningsföretag och mognadslagringsföretag för ”Brie de Melun”. Den är därigenom berättigad att lämna in ansökan om ändringar.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Annat: kontaktuppgifter till kontrollorganet, nationella krav

4. Typ av ändring(ar)

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

5.1. ”Produktbeskrivning”

Meningen

”’Brie de Melun’ är en ost med mjuk ostmassa baserad på obehandlad komjölk, med mjölksyrakultur och en ytlig mögelflora.”

ersätts med meningen

”’Brie de Melun’ är en ost med mjuk ostmassa som uteslutande framställs av obehandlad komjölk. Osten har en utpräglad mjölksyrekaraktär.”

Ostens utseende beskrivs mer exakt genom ett tillägg om att ”Brie de Melun” ingår i kategorin ostar med ”ytlig mögelflora”.

Frasen ”uteslutande framställs” används även under rubriken ”Framställningsmetod” i produktspecifikationen för att visa att all mjölk som används är obehandlad, vilket är en av de särskilda egenskaperna hos ”Brie de Melun”.

Hänvisningen till typen av ostmassa korrigeras. Det är egentligen inte fråga om en ostmassa ”med mjölksyrakultur”, utan en ostmassa som har ”en utpräglad mjölksyrekaraktär”, som direkt påverkar ostmassans textur och ostens aromer.

Denna mening läggs även till i det sammanfattande dokumentet och ersätter meningen ”Ost baserad på obehandlad komjölk, med mjuk ostmassa och en tunn skorpa […]” i sammanfattningen.

Meningen

”Osten har formen av en platt cylinder på ungefär 27 centimeter i diameter och en höjd av 3 centimeter.”

ersätts med meningen

”Osten är formad som en platt cylinder med utskjutande eller rundade kanter. Ostformen har en inre diameter på 27–28 cm. ” Det görs ett tillägg om att kanterna kan vara ”utskjutande eller rundade” som komplement till produktbeskrivningen.

Kontrollen av ostarnas diameter kan bli mindre exakt på grund av att ostarna ändrar form under mognadslagringen. Det görs alltså ett tillägg om att storleken gäller ostformarnas inre diameter. Uppgiften om ostarnas tjocklek (3 cm) tas bort eftersom höjden beror på förhållandet mellan ostarnas diameter och vikt, varför detta förtydligande inte är nödvändigt.

Denna mening läggs även till i det sammanfattande dokumentet och ersätter orden ”platt cylinder” i sammanfattningen.

Det görs ett tillägg om att det överdraget är ”vitt” (i enlighet med sammanfattningen), vilket gör det möjligt att beskriva skorpan med den ytliga mögelfloran noggrannare. Det vita överdraget hänger samman med utvecklingen av Penicillium candidum.

Skorpan kan även ha röda eller bruna fläckar som beror på framväxten av andra mögelfloror, varför frasen ”eller bruna” även läggs till i det sammanfattande dokumentet som komplement till ”röda” som anges i sammanfattningen.

Meningen

”Den har en fetthalt på minst 45 % och en torrsubstans på 40 %.”

ersätts med meningen

”[…] torrsubstansens fetthalt ska vara minst 45 gram per 100 gram ost och halten torrsubstans får inte understiga 40 gram per 100 gram ost. ”

Fetthalten uttrycks i gram per 100 gram ost baserat på den totala halten torrsubstans i stället för uttryckt som en procentandel. På motsvarande sätt uttrycks torrsubstansen i gram torrsubstans per 100 g ost i stället för som en procentandel.

Denna mening läggs även till i det sammanfattande dokumentet.

Frasen ”enhetligt gräddfärgad” tas bort eftersom ostmassans färg varierar mellan kärnan och kanten och alltså inte är enhetlig. Dessutom är färgen inte konstant, utan kan variera beroende på årstid och kornas foder.

Följande stycke läggs till:

”Efter fem veckors mognadslagring är osten ’Brie de Melun’ vit. Den har en smulig, något rinnig konsistens under skorpan. Osten har först en mjölkaktig smak, som sedan övergår i jästsmak och en något syrlig smak. Efter fem till åtta veckor mognar den sakta från skorpan och in mot mitten och dess konsistens mjuknar. Aromen utvecklas. Efter åtta till tio veckor är ’Brie de Melun’ mogen ända in och har en homogen, mjuk och något rinnig massa. Den har en antydan till bitterhet, en mjölkaktig och ihållande smak. Doften är väl avvägd mellan animaliska och vegetabiliska toner. ”

Ostmassans utseende beskrivs utifrån ostens mognadsgrad.

Konsistensen går från ”smulig” (osten vid fem veckor) till ”mjuk till något rinnig” (osten vid åtta till tio veckor).

När det gäller de organoleptiska kriterierna har ”Brie de Melun” efter den kortaste mognadslagringen (fem veckor) en mjölkaktig smak, som sedan övergår i jästsmak och en något syrlig smak. Mellan fem och åtta veckor utvecklas ostens arom. Efter åtta till tio veckor har den en antydan till bitterhet, en mjölkaktig och ihållande smak. Doften är väl avvägd mellan animaliska och vegetabiliska toner.

Detta stycke läggs även till i det sammanfattande dokumentet.

Meningen

”Mognadslagringen ska ske under en period av minst fyra veckor från och med dagen för tillverkningen. ”

ersätts med meningen

”Mognadslagringen ska ske under en period av minst fem veckor från och med dagen för löpläggningen.”

Mognadslagringens längd anges även under rubriken ”Framställningsmetod” i produktspecifikationen. Den har förlängts från fyra till fem veckor för att förstärka produktens typiska egenskaper och ta hänsyn till de metoder som aktörerna verkligen använder, eftersom en lagring på fyra veckor ibland inte är tillräcklig för att erhålla de särskilda egenskaperna hos en ”Brie de Melun”.

Meningen

”Efter fyra veckors mognadslagring väger osten mellan 1,5 och 1,8 kg. ”

ersätts med meningen

”Ostens vikt ligger mellan 1,5 och 2,2 kilogram.”

Detta intervall tar hänsyn till att ”Brie de Melun” säljs i olika mognadsstadier. Ju längre osten lagras, desto mer vatten förlorar den och desto mindre väger den. Under 1,5 kg är osten alltför torr och har inte längre den skyddade ursprungsbeteckningens egenskaper.

Denna mening läggs även till i det sammanfattande dokumentet och ersätter frasen ”genomsnittlig vikt på 1,5 kg” i sammanfattningen.

Följande mening läggs till:

”’Brie de Melun’ får endast delas i halvor eller portioner (spetsiga, in mot centrum av osten), efter minst fem veckors mognadslagring.”

”Brie de Melun” säljs sällan hel till slutkonsumenten, eftersom det är en stor ost. Delningsregler läggs till för att varje bit ska ha en kant av skorpan och dessutom ska bibehålla ostens rundade form och format. Detta är en traditionell delningsmetod. Det läggs dessutom till att delningen endast får ske efter minst fem veckors mognadslagring.

Denna mening läggs även till i det sammanfattande dokumentet.

5.2. ”Geografiskt område”

Förteckningen över kommuner i det geografiska området läggs till för att underlätta kontrollen. Denna förteckning omfattar samtliga kommuner i det geografiska området inom vilka samtliga steg i produktionsprocessen för mjölken, framställningen och mognadslagringen av ostarna får ske, på grundval av 2017 års franska officiella geografiska kodex.

5.3. ”Bevis på ursprung”

Det görs ett tillägg om deklarationskrav för aktörerna. Dessa ändringar är kopplade till ändringar av nationella lagar och regler. Därför föreskrivs framför allt följande:

— Identifiering av aktörerna för tilldelning av en behörighetsförklaring, som visar att aktören kan uppfylla kraven i produktspecifikationen.

— Ett stycke om registrering och dokument för att det ska gå att följa produkten.

— De förklaringar som krävs för kännedom om och uppföljning av produktionen.

— Ett stycke om den kontroll som görs av egenskaperna hos de produkter som är avsedda att säljas med ursprungsbeteckningen.

5.4. ”Beskrivning av produktionsmetoden”

Mjölkproduktion

Stycken om djurbesättning, uppstallning, grovfoder, kraftfoder och självförsörjning i fråga om foder (utfodring och underhåll av betesarealer) läggs till i produktspecifikationen för att bevara de traditionella metoderna.

Djurbesättningen

En definition av mjölkkobesättningen läggs till: Samtliga mjölkkor ska finnas på gården, däribland avvanda kvigor och sinkor. Syftet med denna definition är att tydligt fastställa vilka djur som avses med begreppet mjölkkobesättning i produktspecifikationen, för att undvika alla missförstånd och underlätta kontrollerna.

Mjölkkobesättningens sammansättning läggs till: Minst 80 % av djuren ska vara födda på gården eller komma från mjölkkobesättningar i det geografiska området för att korna ska vara så väl anpassade som möjligt till de lokala uppfödningsförhållandena (uppfödning på halmbädd, typ av foder) och för bearbetningen av den obehandlade mjölken.

Det görs ett tillägg om att de tjurar som väljs för befruktning (inseminering och naturlig betäckning) måste bidra till att förbättra proteinhalten, så att den mjölk som produceras i det geografiska området även i fortsättningen har de egenskaper som gör den lämplig för framställning av ”Brie de Melun”.

Uppstallning

Det görs ett tillägg om att det är obligatoriskt att ge mjölkkorna halm att ligga på, eftersom uppstallning på halmbädd är en traditionell metod i det geografiska området. Denna metod gör det möjligt att bibehålla ett ekosystem av mikroorganismer som påverkar den naturliga bakteriefloran i den obehandlade mjölken och bidrar till att ge ”Brie de Melun” dess särskilda egenskaper. De minsta kvantiteter halm som ska tillföras för att bibehålla djupströbäddens kvalitet (0,5 kg per ko och dygn i system med liggbås, 5 kg i lösdriftsstall) läggs till. Halmen ska förvaras under tak så att kvaliteten skyddas.

Utfodring av mjölkkorna

Det läggs till en definition av den totala foderransonen: ”allt grovfoder (basranson) och kraftfoder som ges”. Det läggs även till en definition av vallväxter: ”alla produkter från permanenta, tillfälliga eller artificiella gräsmarker, som baseras på gräsväxter och/eller baljväxter”. Syftet med dessa tillägg är att det ska bli lättare att förstå produktspecifikationens bestämmelser vid kontroller.

Det görs ett tillägg om att 80 % av torrsubstansen i besättningens totala utfodring ska komma från det geografiska området och 50 % ska komma från den berörda gården, eftersom gårdarna i Brieregionen av tradition tar vara på sina egna biprodukter från de huvudsakliga grödorna (spannmål, sockerbetor) och biprodukterna från det geografiska området.

Denna bestämmelse läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Dessa gårdar driver blandjordbruk och har alltså en mängd olika typer av produktion som kan användas till foder för mjölkkobesättningen. Ofta finns det dock inte tillräckligt med kväverikt kraftfoder att tillgå för att täcka behoven hos lakterande mjölkkor. Därför får uppfödarna använda foder som inte härrör från området upp till en andel av högst 20 % av torrsubstansen i den totala foderransonen.

Det lokala utfodringssystemet bygger på en basranson som är diversifierad och tar vara på biprodukterna från gården och det geografiska området. Därför görs följande tillägg:

— En förteckning över tillåtet grovfoder (betat gräs, färskt eller i form av ensilage, hö, rundbalat eller torkat; spannmål och omogna baljväxter, som distribueras färska eller som ensilage, majs och sorghum, som distribueras färska, som ensilage eller torkade; spannmålsmäsk; foderbetor eller andra rötter och rotfrukter, samt färsk, pressad eller torkad massa av sådana; halm från spannmål, balj- eller oljeväxter) och förtydliganden av metoderna för distribution av foderbetor, potatis och utfodring med vallväxter.

— Ett krav på att basransonen ska bestå av minst tre beståndsdelar, varav två obligatoriska: färska eller konserverade vallväxter (4 kg torrsubstans per producerande mjölkko och dygn, varav 2 kg från en foderbaljväxt) och betmassa av sockerbeta eller foderbeta (minst 2 kg torrsubstans per producerande mjölkko och dygn).

Denna bestämmelse läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Det görs ett tillägg om att det huvudsakliga fodret inte får utgöra mer än 60 % av foderkvantiteten, för att garantera en diversifierad basranson. Om det huvudsakliga fodret består av vallväxter får andelen dock överskrida detta tröskelvärde och i detta fall är det inte obligatoriskt att uppfylla kravet på tre beståndsdelar.

Denna bestämmelse läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Det görs ett tillägg om att tillskott av kraftfoder begränsas till 25 % av torrsubstansen i den totala genomsnittliga årliga foderransonen per mjölkko och år för att bekräfta grovfodrets plats i mjölkkornas utfodring och stärka sambandet med det geografiska området.

Denna bestämmelse och följande förteckning läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Det läggs till en förteckning över tillåtna kraftfoder och distributionsmetoderna för dem:

— Spannmål och produkter därav.

— Frön från baljväxter och produkter därav.

— Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav.

— Melass av sockerbeta eller sockerrör.

— Vassle (enbart för gårdsproducenter).

— Näringstillsatser utom skyddat metionin, urea och derivat därav.

— Zootekniska tillsatser.

Det görs också ett tillägg om en minsta betesperiod på fem månader för kvigor i det geografiska området.

Det görs ett tillägg om att det är förbjudet att plantera genetiskt modifierade grödor någonstans på en gård som producerar mjölk avsedd att bearbetas till ost med ursprungsbeteckningen ”Brie de Melun” (detta förbud omfattar alla växtarter som kan komma att användas i foder till djuren på gården och all odling av arter som kan komma att förorena dem). Detta gör det möjligt att upprätthålla sambandet med området och förstärka fodrets traditionella egenskaper (50 % procent av torrsubstansen i mjölkkobesättningens totala foderranson ska komma från gården).

Underhåll av betesarealer

Villkoren för spridning av organiska gödningsmedel läggs till (en period på minst 30 dagar mellan spridning av organiska gödningsmedel och skörd av vall eller utsläppande på bete, 21 dagar om det är fråga om kompost, kontroll av kvaliteten på gödningsmedel som inte har jordbruksursprung, villkor för spridning av gödningsmedel som inte har jordbruksursprung). Syftet är att undvika all risk för förorening, eftersom ”Brie de Melun” framställs av obehandlad mjölk.

Villkor för tillverkning

Det läggs till stycken om den mjölk som används, bearbetning (löpläggning, blandning, avrinning, saltning, torkning), transport före mognadslagring, mognadslagring och avsändning.

Denna del kompletteras också för att spegla de tekniska metoderna för ”Brie de Melun”. Syftet är att precisera de förfaranden som särskilt bygger på ostmakarnas kunnande när det gäller att uppnå de målvärden som garanterar produktens särskilda egenskaper.

Den mjölk som används

Det görs ett tillägg om den längsta tidsfristen för insamling och för användning av mjölken: insamling minst var 48:e timme, högst 36 timmar från det att mjölken hämtas tills den ympas, eftersom detta är en ost som uteslutande framställs av obehandlad mjölk och det är nödvändigt att begränsa förändringarna i mjölkens kvalitet.

Följande tillägg görs:

— Den obehandlade komjölkens fetthalt standardiseras genom att grädden delvis skummas från mjölken vid en temperatur på högst 40 °C.

— Mjölken genomgår en mogningsprocess i form av en förmogning och/eller en mogning. Förmogningsfasen får pågå i högst 48 timmar vid en temperatur på högst 35 °C.

— Mogningsfasen får pågå i högst 7 timmar vid en temperatur på högst 31 °C.

— Det införs en förteckning över tillåtna ingredienser för tillverkningen, utöver mjölkråvaran: löpe, bakteriekulturer, startkulturer, mögelkulturer, som är bevisat ofarliga, kalciumklorid och salt.

— Det är förbjudet att använda följande typer av mjölk: mikrofiltrerad, rekombinerad, rekonstituerad, utspädd, framför allt tillskott av pulver, bortsett från startkulturer, helt eller delvis koncentrerad mjölk, oavsett vilken metod som har används (ultrafiltrering, mikrofiltrering eller annan metod).

— Tillsats av protein är förbjudet. Det innebär att den mjölk som används endast får vara obehandlad mjölk vars fetthalt har standardiserats genom gräddskumning.

— Det är tillåtet att framställa startkulturer från mjölkbaserat pulver. Tillsatsen av startkultur får inte överskrida 4 % av volymen mjölk som används i framställningen.

— Det är förbjudet att inympa termofila kulturer eftersom detta skulle påverka de organoleptiska egenskaperna hos ”Brie de Melun”.

Det handlar om kunnandet och de nuvarande metoderna hos tillverkarna av ”Brie de Melun”.

Bearbetning

Följande tillägg görs:

— Det är förbjudet att förvara råvaror och produkter under tillverkning i minusgrader eller modifierad atmosfär. Syftet är att garantera de särskilda egenskaperna hos ”Brie de Melun”.

— Det är tillåtet att använda traditionella material (trä, halm, vass) för de olika stegen i bearbetningen och mogningen (detta gäller särskilt de lager som används för avrinning och vändning av ostarna under mognadslagringen).

Det läggs till en hänvisning för att räkna ut tillverknings- och mogningstiderna: nämligen dagen för löpläggning.

– Löpläggning

Meningen

”Mjölken får endast värmas upp en gång, vid löpläggningen, till högst 30 °C.”

ersätts med meningen

”Vid löpläggningen får mjölken ha en högsta temperatur på 31 °C.”

I praktiken värms mjölken upp en första gång för att det ska gå att skumma av grädden och därefter värms den upp ytterligare en gång för löpläggningen. Bestämmelsen om att mjölken endast får värmas upp en gång, som syftade till att bevara den obehandlade mjölkens egenskaper, har därför tagits bort. Uppvärmningstemperaturen är fortfarande högst 40 °C för att garantera att obehandlad mjölk används.

Det läggs till målvärden för löpläggningen (pH-värde under 6,5 eller syrlighet på mer än 21°D, mjölktemperatur högst 31 °C) samt för pH-värdet när koaguleringen är avslutad (högst 4,8 eller en syra på minst 60° Dornic), eftersom de gör det möjligt att beskriva de tekniska metoder som är utmärkande för ”Brie de Melun”.

Meningen ”Koaguleringstiden är minst 18 timmar” (denna period anges också i sammanfattningen) ersätts med ”Koaguleringstiden är minst 16 timmar.” eftersom de nödvändiga egenskaperna i princip har uppnåtts efter en koaguleringstid på 16 timmar.

Det görs ett tillägg om löpens egenskaper. Löpen ska vara kalvlöpe och det är förbjudet att använda löpe av vegetabiliskt eller mikrobiologiskt ursprung. Det görs också ett tillägg om högsta tillåtna mängd: högst 15 mg för 100 l mjölk och en högsta koncentration på 750 mg kymosin/l.

– Formläggning

De invändiga mått på formarna som anges under rubriken ”Produktbeskrivning” återges här.

Det görs ett tillägg om att ostmassan får skivas och att ostmassan rörs om (därmed bryts ostmassan och avrinningen börjar). Det görs även ett tillägg om att ostmassan läggs i formar på nät, för att vasslen ska kunna rinna av.

Meningen ”Den ostmassa som erhålls och som är mycket skör, måste behandlas med stor försiktighet” tas bort, eftersom den inte utgör en exakt kontrollpunkt.

– Avrinning

Det görs ett tillägg om att avrinningstiden ska vara minst 18 timmar, vilket ersätter beskrivningen ”långsam” i den gällande produktspecifikationen, med hänsyn till att ostmassan ska ha en utpräglad mjölksyrekaraktär. Dessutom görs ett tillägg om att avrinningen sker spontant och att ostarna ska vändas minst två gånger, för att underlätta vasslens avrinning med hjälp av gravitationen. Den avrinningstid på 36 timmar som anges i sammanfattningen är ett skrivfel och stämmer inte överens med vad som tillämpas i praktiken.

– Saltning

Det görs ett tillägg om att ostens ovan- och undersida och kant saltas inom 48 timmar efter att osten har tagits ur formen, för att saltningen ska bli jämn i hela ostmassan. I sammanfattningen finns ett krav på att saltningen ska göras manuellt, men detta krav återfinns inte i den gällande produktspecifikationen och bör inte bibehållas, eftersom en mekanisk saltning möjliggör en mer regelbunden och homogen saltning, vilket betyder att mekaniska saltningsmetoder är effektiva och kontrollerade.

– Torkning

Det görs ett tillägg om att osten efter avrinningen kan placeras på ett nät av vegetabiliskt material, eftersom detta underlättar torkningen.

Det görs ett tillägg om att osten efter saltning genomgår en torkningsperiod om minst tio dagar vid en temperatur på mellan 6 °C och 12 °C.

– Transport före mognadslagring

Det görs ett tillägg om att ostar som är ”frais de sel” (ostar som har tillverkats för högst 7 dagar sedan) får skickas till mognadslagring. Det görs ett tillägg om transportvillkoren för att transporten inte ska innebära ett alltför stort avbrott i ostarnas utveckling. De ska transporteras vid plusgrader upp till högst 12 °C, med en transporttid på högst ett dygn. Transporttider som varar längre än ett dygn måste läggas till de fem veckor som är minimitiden för mognadslagring.

– Mognadslagring

Det görs ett tillägg om att den kortaste mognadslagringsperioden räknas från och med dagen för löpläggningen och inte från och med tillverkningsdagen, eftersom detta är mer exakt och bidrar till att göra kontrollerna mer objektiva. Dessutom förlängs perioden från fyra till fem veckor för att förstärka produktens typiska egenskaper och ta hänsyn till de metoder som ostmakarna verkligen använder.

Villkoren för mognadslagring läggs till i enlighet med de metoder som används i dag:

— Temperatur mellan 4 och 14 °C.

— Luftfuktighet mellan 80 och 98 %.

— Vändning minst en gång per vecka för att ge mögelfloran möjlighet att utvecklas jämnt över ostens båda sidor.

— Vändningen görs för hand eftersom ostmassan är smulig och skör.

— Det är tillåtet med mognadslagring på brädor av trä. Denna traditionella teknik används fortfarande.

– Leverans

Det görs ett tillägg om att ”Brie de Melun” ska förpackas i ett emballage av papper eller plastfilm, eventuellt på halm, och sedan läggas i en kartong, träask eller låda. De förpackningar som används måste göra det möjligt att hantera osten utan att den går sönder.

Dessa regler läggs till i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet om ”Skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser”.

5.5. ”Samband”

Detta avsnitt har omformulerats för att tydliggöra sambandet mellan ”Brie de Melun” och det geografiska området utan att det grundläggande sambandet har förändrats. Framför allt beskrivs villkoren för mjölkproduktionen, som gör det möjligt att använda obehandlad mjölk som är lämplig för ostframställning och för vilken det krävs ett särskilt kunnande, samt villkoren för mognadslagring. I punkten ”Det geografiska områdets särskilda egenskaper” beskrivs de naturliga faktorerna i det geografiska området samt de mänskliga faktorerna som tillsammans skapar det historiska sammanhanget. Dessutom betonas det särskilda kunnandet. I punkten ”Produktens särskilda egenskaper” framhålls vissa delar som har lagts till i produktbeskrivningen. I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten.

Ändringen görs även i det sammanfattande dokumentet.

5.6. ”Märkning”

Hänvisningen till INAO:s logotyp tas bort.

Följande mening läggs till:

”Märkningen av ’Brie de Melun’ ska innehålla

— namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen,

— Europeiska unionens symbol för skyddade ursprungsbeteckningar ”.

Ändringen görs även i det sammanfattande dokumentet.

5.7. ”Övrigt”

Adressen till den behöriga myndigheten i medlemsstaten uppdateras.

Namnet på och kontaktuppgifterna till gruppen uppdateras.

Under rubriken ”Geografiskt område”

— tas frasen ”naturregionen Brie, där Melunslätten ligger i områdets centrum” bort eftersom den inte är relevant för att beskriva avgränsningen av det geografiska området.

Under rubriken ”Hänvisningar till kontrollorgan” uppdateras namnet på och kontaktuppgifterna för de offentliga organen. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). En uppgift läggs dessutom till om att certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO: s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Under rubriken ”Nationella krav” läggs en tabell till med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras och metoden för att bedöma dem.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”BRIE DE MELUN”

EU-nr: PDO-FR-00111-AM01 – 26 september 2018

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Brie de Melun”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Brie de Melun” är en ost med mjuk ostmassa som uteslutande framställs av obehandlad komjölk. Osten har en utpräglad mjölksyrekaraktär.

Osten är formad som en platt cylinder med utskjutande eller rundade kanter. Ostformen har en inre diameter på 27–28 cm.

Osten har en fin skorpa med en ytlig mögelflora och ett vitt överdrag med röda eller bruna strimmor eller fläckar.

Ostmassan är lätt saltad och torrsubstansens fetthalt ska vara minst 45 gram per 100 gram ost och halten torrsubstans får inte understiga 40 gram per 100 gram ost.

Den kortaste mognadslagringen är fem veckor från och med dagen för löpläggningen. Vid denna punkt har osten en vikt på mellan 1,5 och 2,2 kg.

Efter fem veckors mognadslagring är osten ”Brie de Melun” vit. Den har en smulig, något rinnig konsistens under skorpan. Osten har först en mjölkaktig smak, som sedan övergår i jästsmak och en något syrlig smak. Efter fem till åtta veckor mognar den sakta från skorpan och in mot mitten och dess konsistens mjuknar. Aromen utvecklas. Efter åtta till tio veckor är ”Brie de Melun” mogen ända in och har en homogen, mjuk och något rinnig massa. Den har en antydan till bitterhet, en mjölkaktig och ihållande smak. Doften är väl avvägd mellan animaliska och vegetabiliska toner.

”Brie de Melun ” får endast delas i halvor eller portioner (spetsiga, in mot centrum av osten), efter minst fem veckors mognadslagring.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Basransonen för mjölkkor i produktion är diversifierad. Den ska dagligen ha minst tre beståndsdelar, varav två obligatoriska:

— En bas av färska eller konserverade vallväxter som motsvarar minst 4 kg torrsubstans. Vallväxterna betas av eller distribueras till mjölkkorna i produktion. Minst 2 kg av denna torrsubstans måste härröra från en foderbaljväxt.

— Betmassa av sockerbeta eller foderbeta, motsvarande minst 2 kg torrsubstans.

Det huvudsakliga fodret får inte överstiga 60 % av torrsubstansen i basransonen. När basransonen omfattar mer än 60 % vallväxter är det inte obligatoriskt med tre beståndsdelar.

Tillskottet av kraftfoder för högst utgöra 25 % av torrsubstansen i den totala genomsnittliga foderransonen per mjölkko och dygn. Följande är tillåtet:

— Spannmål och produkter därav.

— Frön från baljväxter och produkter därav.

— Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav.

— Melass av sockerbeta eller sockerrör.

— Vasslefett (enbart för gårdsproducenter).

— Näringstillsatser utom skyddat metionin, urea och härledda produkter därav.

— Zootekniska tillsatser.

Minst 80 % av torrsubstansen i den totala foderransonen till mjölkkobesättningen kommer från det geografiska området och den genomsnittliga årliga andelen foder som härrör från det geografiska området och från gården motsvarar minst 50 % av torrsubstansen i den totala foderransonen till besättningen.

Dessa gårdar driver blandjordbruk och har alltså en mängd olika typer av produktion som kan användas till foder för mjölkkobesättningen. Ofta finns det dock inte tillräckligt med kväverikt kraftfoder att tillgå för att täcka behoven hos lakterande mjölkkor. Därför får uppfödarna använda foder som inte härrör från området upp till en andel av högst 20 % av torrsubstansen i den totala foderransonen.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av osten äger rum inom det geografiska området.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Brie de Melun” förpackas i papper eller plastfilm, eventuellt på halm. Den kan läggas i en kartong, ask, träask eller låda. Eftersom osten är skör, måste de förpackningar som används måste göra det möjligt att hantera osten utan att den går sönder.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Märkningen av ”Brie de Melun” ska innehålla

— namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen,

— Europeiska unionens symbol för skyddade ursprungsbeteckningar

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Departementet Marne (77).

Departementet Aube (10):

Kommuner som omfattas i sin helhet: Avant-Les-Marcilly, Avon-La-Peze, Bercenay-Le-Hayer, Bourdenay, Bouy-Sur-Orvin, Charmoy, Courceroy, Dierrey-Saint-Julien,Dierrey-Saint-Pierre, Echemines, Faux-Villecerf, Fay-Les-Marcilly, Ferreux-Quincey, Fontaine-Macon, Fontenay-De-Bossery, Gumery, La Louptiere-Thenard, Marcilly-Le-Hayer, Marigny-Le-Chatel, Marnay-Sur-Seine, Le Meriot, Mesnil-Saint-Loup, La Motte-Tilly, Nogent-Sur-Seine, Planty, Pont-Sur-Seine, Pouy-Sur-Vannes, Prunay-Belleville, Rigny-La-Nonneuse, Saint-Aubin, Saint-Flavy, Saint-Lupien,Saint-Nicolas-La-Chapelle, Soligny-Les-Etangs, Trainel, Trancault och Villadin.

Delar av följande kommun: Aix-Villemaur-Palis.

Departementet Yonne (89): La Belliole, Brannay, Champigny, La Chapelle-Sur-Oreuse, Chaumont, Cheroy, Compigny, Courlon-Sur-Yonne, Courtoin, Cuy, Dollot, Domats, Evry, Foucheres, Gisy-Les-Nobles, Jouy, Lixy, Michery, Montacher-Villegardin, Pailly, Plessis-Saint-Jean, Pont-Sur-Yonne, Saint-Agnan, Saint-Serotin,Saint-Valerien, Savigny-Sur-Clairis, Serbonnes, Sergines, Thorigny-Sur-Oreuse, Vallery, Vernoy, Villeblevin, Villebougis, Villemanoche, Villenavotte, Villeneuve-La-Dondagre,Villeneuve-La-Guyard, Villeperrot, Villeroy, Villethierry, Perceneige och Vinneuf.

5. Samband med det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Brie de Melun” motsvarar naturregionen Brie i den östra delen av Île-de-France. Området utgör en väl avgränsad naturregion med avseende på jordmån och terräng. Landskapet i det geografiska området består av vidsträckta högplatåer som i princip sträcker mellan den nedre delen av Marnedalen och den centrala delen av Seinedalen. De ogenomträngliga undre jordlagren innebär att vattnet inte infiltreras utan att landskapet har mejslats fram i en mängd dalar.

Högplatåerna är täckta av lössjord och är bördiga och gynnsamma för spannmåls- och foderodling. Sluttningarna i de mindre dalarna, som är täckta av lerjordar, är mindre lämpliga för spannmålsodling och består av gräsmarker som är lämpliga för bete, liksom även dalbottnarna.

Historiskt sett användes högplatåerna för spannmålsodling, medan djuren hölls i dalarna och på sluttningarna, precis som där staden Melun ligger.

Under 1700-talet rekommenderade agronomer att perioden med träda i växtrotationen (treårigt växelbruk) skulle bytas ut mot odling av baljväxter i form av en tillfällig vall. Utöver de gynnsamma effekterna för spannmålsproduktionen innebar denna metod att man kunde odla stora mängder djurfoder. Vid den tidpunkten började vissa spannmålsgårdar i Brie att använda sig av blandjordbruk.

Brieregionen specialiserade sig dock inte på djurhållning. Det unika med systemet i regionen var att djurhållningen integrerades i ett växelbruk som i grunden var inriktat på spannmålsproduktion. Halmen från den stora spannmålsproduktionen användes som strö för korna.

I och med alkohol- och sockerindustrins framväxt blev produktionen av sockerbetor också ett viktigt inslag i blandjordbruket i Brie. Biprodukterna användes som foder för boskapen, vilket ansågs vara den bästa metoden för att ta vara på allt som producerades på gården och som inte kunde säljas. I kobesättningens foder återfinns alltså en mängd olika biprodukter från spannmål (halm, hackad halm och kli), men även foderkakor och sockerbeta.

Brieosten framställdes på gårdarna och formarnas storlek motsvarade mängden tillgänglig mjölk på gården. I slutet av 1800-talet blev ostproduktionen lönsam och tillverkningsvillkoren förbättrades. Tekniken kunde utnyttjas bättre, vilket ledde till att två typer av ost utvecklades: ”Brie de Melun”, som är en mindre ost, framställdes med en mjölksyrebaserad metod, medan ostar i större format framställdes baserat på ostmassa med löpe.

Dessa olika kunskaper används än i dag: produktion av proteinrik mjölk som är lämplig för ostframställning, mogning av mjölken och användning av en lång koaguleringstid som ger en mjölksyrad ostmassa, därefter brytning av ostmassan och formläggning i små formar.

”Brie de Melun” är en ost baserad på obehandlad komjölk, med mjuk ostmassa och en ytlig mögelflora, med en utpräglad mjölksyrekaraktär.

Den tillverkas i cylindriska formar med en diameter på 27–28 cm och är formad som en tårta med utskjutande eller rundade kanter.

När osten har mognadslagrats har den en fin skorpa täckt av en vit mögelflora, med röda eller bruna strimmor eller fläckar.

Efter fem veckors mognadslagring har ”Brie de Melun” en smulig, något rinnig konsistens under skorpan. Osten har först en mjölkaktig smak, som sedan övergår i jästsmak och en något syrlig smak.

Efter fem till åtta veckor mognar den sakta från skorpan och in mot mitten och dess konsistens mjuknar samtidigt som dess arom utvecklas. Efter åtta till tio veckor är osten mogen ända in och konsistensen är mjuk och något rinnig, med en antydan till bitterhet och en mjölkaktig och ihållande smak.

I denna region med inriktning på spannmålsodling använder blandjordbruken med djurhållning baljväxter, sockerbetor och en mängd olika biprodukter från sockerbetor och spannmål som finns tillgängliga lokalt för att utfodra sina mjölkkobesättningar. Dessa basransoner med biprodukter ger en mjölk med förhållandevis låg fetthalt, men med en hög proteinhalt som är lämplig för framställning av ost. Genom att korna står på halmbädd kan man dessutom upprätthålla ett ekosystem av mikroorganismer som påverkar den naturliga floran i den obehandlade mjölken.

Utöver kornas utfodringsförhållanden får ”Brie de Melun” sina särskilda egenskaper genom att endast obehandlad mjölk används och genom den mjölksyrebaserade framställningsmetoden. Detta kräver ett kunnande som tillverkarna i det geografiska området har utvecklat och bevarat.

Detta kunnande har vuxit fram på de gårdar där man var tvungen att använda tillverkningsmetoder som byggde på enkla material och medgav en viss flexibilitet för bönderna, som samtidigt måste kunna sköta sina övriga sysslor, och märks framför allt i mogningen av mjölken, den långa koaguleringstiden (minst 16 timmar), att ostmassan rörs om och bryts för att sätta igång avrinningen i karet och användningen av formar med en mindre diameter, med hänsyn till att osten lätt går sönder.

Omsorgen om ostarna från torrsaltningen och under hela mognadslagringen ger ”Brie de Melun” möjlighet att utveckla sina särskilda aromer.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-BrieMelun-190507.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.