P6_TA(2006)0367

Den temainriktade strategin för stadsmiljön

Europaparlamentets resolution om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sina resolutioner av den 13 oktober 2005 om den urbana dimensionen och utvidgningen [1] och av den 18 januari 2006 om miljöaspekter på hållbar utveckling [2],

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljön (KOM(2005)0718),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln "Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö" (KOM(2004)0060),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställandet av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram [3],

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0233/2006), och av följande skäl:

A. Runt 80 procent av Europas befolkning lever i städer, men trots detta är dessa personers behov och intressen ibland underrepresenterade i EU:s fonder, projekt, initiativ och strategier.

B. Syftet med den temainriktade strategin för stadsmiljön är att förbättra resultaten på miljöområdet i EU:s städer över lag genom att minska byråkratin och öka effektiviteten i genomförandet av miljöåtgärder samt uppmuntra till långsiktig miljöplanering på lokal nivå.

C. Mot bakgrund av att kollektivtrafikens andel i de nya medlemsstaterna fortfarande är högre än i de gamla medlemsstaterna, även om den minskar, bör det övervägas åtgärder som kan hejda en ytterligare tillbakagång för kollektivtrafiken.

D. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet underströk särskilt behovet av att ta itu med ökande trafikvolymer och att åstadkomma så att transporttillväxt i betydande utsträckning frikopplas från BNP-tillväxt.

E. EU:s energiberoende bör leda till åtgärder även i städerna, eftersom den största ökningen i energiförbrukning sker i transportsektorn och eftersom de politiska besluten inom andra områden, såsom boende och val av energikällor för uppvärmning, huvudsakligen fattas på lokal nivå.

1. Europaparlamentet välkomnar meddelandet från kommissionen om den temainriktade strategin för stadsmiljön. Parlamentet anser emellertid att detta inte är tillräckligt för att nå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

2. Europaparlamentet uppskattar särskilt att kommissionen i sitt meddelande erkänner att städer fyller en viktig funktion som ekonomisk motor.

3. Europaparlamentet håller med kommissionen i dess slutsats att miljöproblemen i städerna är särskilt komplexa eftersom orsakerna är beroende av varandra, och instämmer i varningen att lokala initiativ för att lösa ett problem kan leda till nya problem någon annanstans.

4. Europaparlamentet beklagar att kommissionen, i strid med det sjätte miljöhandlingsprogrammets syfte, inte har föreslagit några rättsligt bindande åtgärder eller tidsfrister för att uppnå något av målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

5. Europaparlamentet beklagar också att det i den temainriktade strategin för stadsmiljön inte görs något försök att skapa en jämvikt mellan stad och landsbygd i EU-politiken samt mellan stadskärnor och förstäder.

6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange riktlinjer för tillämpningen av det kommande direktivet om luftkvalitet och att se till att denna lagstiftning genomförs på rätt sätt.

7. Europaparlamentet betonar att kommissionen i samverkan med de nationella myndigheterna bör uppmuntra varje tätort med fler än 100000 invånare att införa en plan för hållbar stadsförvaltning och en plan för ett hållbart stadstransportsystem.

8. Europaparlamentet kräver att kommissionens styrdokument skall innehålla viktiga gemensamma indikatorer i överensstämmelse med EU:s åtaganden och mål inom berörda miljöpolitiska områden (t.ex. luft-, buller- och vattendirektiven, energieffektivitet och klimatpolitik), för att möjliggöra riktmärkning och jämförelser mellan europeiska städer.

9. Europaparlamentet anser att man i planerna för hållbar stadsförvaltning bör beakta bland annat följande dokument:

- Plan för avfallshantering (direktiv 75/442/EEG om avfall, i dess ändrade lydelse) [4].

- Bullerkartläggning och åtgärdsplaner, om detta finns tillgängligt (direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller [5]).

- Lokala planer eller program för luftföroreningar, om detta finns tillgängligt (direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten [6]).

- Lokala miljöplaner och program enligt direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan [7].

10. Europaparlamentet anser att planerna för hållbar stadsförvaltning bör utformas på följande sätt:

a) Insamling av uppgifter och relevant information angående

- de områden som nämns i punkt 9 i denna resolution,

- förhållandet mellan bebyggda områden och landsbygden och landsbygdsmiljön,

- framtidsperspektiv när det gäller demografisk tillväxt och behov av nya tätbebyggda områden,

- kommunikationsvägar, rörlighet, integration i städerna och servicetillgänglighet,

- lokala utsläpp av växthusgaser,

- stadsmiljöns utseende och andelen gröna ytor och bebyggelsespridning,

- lokal användning av bekämpningsmedel,

- miljörelaterade hälsoproblem,

- möjligheter till en miljö fri från hinder för funktionshindrade, äldre och andra,

- värdering av det kulturella arvet, det bebyggda landskapet och miljön samt platser av ekologiskt intresse och de risker som de är utsatta för,

- bedömning av människors dricksvattenbehov i stadsområden och planering av åtgärder för vattenrening och vattenåteranvändning.

b) Mål angående

- förbättring av situationen på de områden som nämns i a,

- integrering av hållbarhet inom alla stadens politikområden,

- harmonisering med planerna för hållbara stadstransportsystem.

c) Praktiska åtgärder för att uppnå målen i b.

11. Europaparlamentet betonar att medborgare, icke-statliga organisationer, branschorganisationer och andra intressenter bör delta i arbetet med att utarbeta planerna för hållbar stadsförvaltning, vilka bör offentliggöras. Parlamentet anser därutöver att det också är nödvändigt att regelbundet utvärdera gjorda framsteg och att sprida resultaten av dessa utvärderingar.

12. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inom ramen för samrådet 2009 genomföra en halvtidsutvärdering av genomförandet av de tekniska riktlinjerna och stöder kommissionens arbete med att införa en tematisk Internetportal för lokala myndigheter.

13. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förslå ett mål för gröna ytor per capita för ny stadsplanering. Parlamentet anser att det målet bör införlivas i planerna för hållbar stadsförvaltning för att förhindra att de gröna ytorna krymper i de stadsområden som inte uppnår målet.

Hållbar stadsförvaltning

14. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom de nationella strategiska referensramarna och de operativa planerna prioritera finansiering av projekt som genomför stadsförvaltnings- och transportplaner samt projekt som begränsar bebyggelse av orörd mark och främjar bebyggelse av tidigare exploaterad mark och att främja plantering av gatuträd och planering av fler grönområden.

15. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra lokala myndigheter att använda gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning.

16. Europaparlamentet uppmanar urbana myndigheter att systematiskt hänvisa till hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling och att införliva motsvarande åtaganden i de hållbara planerna för stadsförvaltning.

17. Europaparlamentet stöder att kompostering av växtavfall gynnas framför förbränning, för att undvika föroreningar lokalt.

18. Europaparlamentet anser att det också är viktigt att medborgarna blir mer delaktiga i lokala beslut genom både politiska och formella medel.

19. Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt att förebygga och bortskaffa smuts, skräp, graffiti, djuravföring samt att hindra buller från musikanläggningar i bostäder och bilar.

Hållbara stadstransportsystem

20. Europaparlamentet stöder förslaget om planer för hållbara stadstransportsystem som ett instrument för att förbättra stadsmiljön, men betonar behovet av att använda detta instrument på ett flexibelt sätt för att i tillräcklig grad kunna beakta behoven i alla medlemsstater och deras stadsområden samt i regioner som påverkas av särskilda begränsningar.

21. Europaparlamentet betonar att planer för hållbara stadstransportsystem bör innefatta konkreta och mätbara mål som kan presenteras och övervakas med en resultattavla, vilket skulle öka spridningen av bästa metoder i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att planerna för hållbara stadstransportsystem bör vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till nya utvecklingar.

22. Europaparlamentet anser att användningen av miljövänliga transportsätt och miljövänlig teknik är nyckelfaktorer för att skapa en renare stadsmiljö. I detta avseende noterar parlamentet i synnerhet användningen av biobränslen, teknik för hybridfordon, cyklar samt lastbilar och bussar som lever upp till EU:s normer för miljövänliga fordon (EEV [8]. Parlamentet kommer därför att noga följa kommissionens förslag om införande av miljövänliga fordon inom kollektivtrafiken och föreslår att de lokala myndigheterna för energieffektivitet tilldelas ett särskilt verksamhetsområde som hänför sig till transport i städerna.

23. Europaparlamentet stöder utvecklingen av kollektivtrafik som utnyttjar hållbara energikällor och kräver bättre balans mellan enskilda och kollektiva transporter i stadsområdena.

24. Europaparlamentet påpekar att ökad användning av kollektivtrafiken bör uppmuntras i stadsområdena. Parlamentet anser även att stadstransporttjänster måste anpassas både efter den fysiska planeringens krav (äldre stadsområden, ytterområden, flygplatsförbindelser, stationer, industriområden, shoppingområden osv.) och allmänhetens behov samt den demografiska utvecklingen (äldre, funktionshindrade osv.).

25. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med lokala myndigheter arbeta för en övergång från individuella färdmedel/bilar till hållbara transportsätt i innerstaden, såsom allmänna kommunikationer och cykel, i en omfattning av minst fem procent av antalet passagerarkilometer under perioden 2002-2012.

26. Europaparlamentet betonar att det är en social faktor att beakta att alla (även de utan tillgång till personbil) skall kunna vara rörliga.

27. Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att främja utbytet av bästa metoder mellan lokala och nationella myndigheter, eftersom tillgänglighet är centralt för hållbar utveckling och bör hanteras inom ramen för en integrerad politisk strategi för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att befintlig gemenskapslagstiftning följs för att främja tillgängligheten för funktionshindrade, framför allt bestämmelserna om gemenskapens särskilda upphandlingsförfaranden, i vilka det uttryckligen anges att utformningen skall anpassas efter samtliga användare.

28. Europaparlamentet anser att det bör framgå av planerna för hållbara stadstransportsystem hur de lokala myndigheterna avser att

- främja icke-motoriserade färdsätt, såsom att cykla och att gå, genom att bygga ett omfattande nät av cykelbanor och genom att tillhandahålla säkra gångvägar och vägövergångar för fotgängare,

- främja kollektivtrafiken och en utbyggnad av infrastrukturen för kollektivtrafiken och sprida information om befintliga goda exempel, som införandet av integrerade prissättnings- och biljettsystem samt utvecklande av modellen med parkering i stadens ytterkant och lokaltrafik.

29. Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om deras ansvar att vid stadsplaneringen ta hänsyn till de mest utsatta trafikanterna, till exempel genom att sänka hastighetsgränserna eller infria bilfria zoner i stadskärnorna eller i bostadsområdena, med målet att minska dödsfallen i trafiken med 50 procent till 2010, vilket har fastställts i vitboken om EU:s transportpolitik.

30. Europaparlamentet föreslår att logistikplaner för städerna upprättas för att minska och förbättra godstransporter inom städerna; särskilt bör varudistributionen i stadskärnorna samordnas.

31. Europaparlamentet påminner om att luftföroreningar i hög grad orsakar hälsoproblem i EU. Parlamentet betonar därför att städer med höga halter av luftföroreningar bör överväga att inrätta lågutsläppszoner.

32. Europaparlamentet anser att utsläpp bör bekämpas vid källan och att man bör satsa på innovativa lösningar på miljöproblemen i städerna. Parlamentet framhåller att flytande lastbilstrafik orsakar upp till 38 % mindre finpartikelutsläpp än köande lastbilstrafik och att innovativa åtgärder därför måste övervägas för att förbättra trafikflödet.

33. Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning mellan lokala myndigheter för att uppnå en viss samverkan. Bristande samordning mellan lokala myndigheter leder till högre leveranskostnader, mer trafik och därmed mer miljöföroreningar.

Hållbar stadsplanering

34. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gjort en korrekt bedömning av problemen och den aktuella situationen på detta område, men inte kommit med några förslag om hur problemen skall lösas.

35. Europaparlamentet understryker betydelsen av att planera och utforma fastigheter och bostadsområden för att förebygga brott; detta gäller även allmänna ytor som parkeringar och vägar till och från järnvägsstationer.

36. Europaparlamentet framhåller också den sociala dimensionen av en hållbar stadsplanering, och rekommenderar att livskvaliteten i stadskärnorna främjas genom ett helhetsperspektiv (särskilt i ett kulturellt, socialt och miljömässigt hänseende).

37. Europaparlamentet kräver att man vid anläggning av ny tätbebyggelse och utbyggnad av tätbebyggelse skall sträva efter att ta hänsyn till topografin och områdets naturliga struktur så att områdets identitet och miljö kan bevaras.

38. Europaparlamentet föreslår att man vid stadsplanering skall överväga att utöka grönområdena och att man vid utbyggnad av städer och anläggning av ny tätbebyggelse lämnar stora naturområden obebyggda så att stadsinvånarna får nära till naturen.

39. Europaparlamentet kräver att skyddsområden inrättas kring historiska områden eller naturområden, floder, sjöar och våtmarker, där bebyggelse tillåts endast i mycket liten omfattning, för att undvika bebyggelsetryck.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning om sambandet mellan olika modeller av stadsbebyggelse och det sociala beteendet samt vilka förhållanden som främjar social harmoni och hälsa.

41. Europaparlamentet betonar att en del historiska stadsdelar - värdefulla inslag i vårt gemensamma kulturarv - har försummats i årtionden. Parlamentet rekommenderar att nationella, regionala eller lokala stödprogram inrättas för att främja en ordentlig upprustning av dessa områden, vilka bör omfatta arkitektur, torg och öppna platser samt floder, broar och andra offentliga byggnadsverk.

42. Europaparlamentet anser att stadsklimatforskning bör ingå i stadsplaneringen för att ta itu med de problem klimatförändringen skapar i städerna, såsom avsaknaden av naturlig luftgenomströmning, vilket leder till perioder med mycket höga temperaturer och höga halter av luftföroreningar, samt för att undvika den vindtunneleffekt som orsakas av höga byggnader. Parlamentet betonar att förlusten av gröna ytor minskar den naturliga luftgenomströmningen.

43. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja projekt med medfinansiering från EU relaterade till utveckling och modernisering av fjärrvärme och för att stödja ökad utbyggnad och användning av fjärrvärme. Parlamentet betonar i sammanhanget att det vid en energikris är lättare att byta till en annan energikälla med fjärrvärme.

44. Europaparlamentet betonar att nya vattenförvaltningsmetoder bör utvecklas i städerna för att hålla kvar regnvattnet i städerna i längre perioder under varma och torra somrar, förebygga plötsliga översvämningar och undvika bostäder och annan anläggning på flodslätter.

45. Europaparlamentet föreslår att gemenskapen inför riktlinjer för att främja och genomföra hållbar vattenresursförvaltning i städer, som en anpassning till konsekvenserna av klimatförändringen, vilket inbegriper krav på vatteneffektivitet i nya byggnader, vattenhushållning under regnperioder inför torra och varma perioder, bevarande av vattenförekomster som kylsystem under varma perioder och hållbar dränering i städer för att minska avrinnings- och översvämningsrisken, minska försegling av markytan och förbättra vattenhushållningen.

46. Europaparlamentet anser att man vid genomförandet av den temainriktade strategin bör uppmärksamma inte bara vattenkvantiteten utan också vattenkvaliteten och uppmanar därför kommissionen att främja spridningen av bästa praxis inom detta område och då söka efter kopplingar till nätverk som redan inrättats vid genomförandet av ramdirektivet om vatten.

47. Europaparlamentet framhåller att det är mycket viktigt att rusta upp föråldrade vattenlednings- och avloppsnät i städerna.

Hållbart byggande i städerna

48. Europaparlamentet beklagar att trots att ett hållbart byggande i städerna lyfts fram som ett av de fyra huvudområdena i meddelandet "Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljön" saknas specifika åtgärder på detta område i förslaget till strategi.

49. Europaparlamentet betonar betydelsen av att öka byggnadernas miljöprestanda med energieffektiv utformning (isolering, användande av förnybara energikällor, gröna tak, passiv/aktiv solenergi, lågenergihus osv.). Parlamentet stöder användandet av förnybara energikällor och eventuella lokala energikällor i stadsmiljön samt vatteneffektiv byggnadskonstruktion (tillvaratagande och återanvändning av regnvatten, rationell toalettspolning samt vatteneffektiva tvätt- och diskmaskiner). Vidare rekommenderar parlamentet riktmärkning och EU-omfattande utbyte av bästa metoder för att förbättra energieffektiviteten, införande av förnybar energi och framsteg inom hållbar stadsbebyggelse i allmänhet.

Finansiering, forskning och utbyte av bästa metoder

50. Europaparlamentet understryker behovet av att stödja införandet av sådana initiativ med lämplig EUfinansiering, särskilt från specifika program och fonder som CIVITAS-initiativet [9]. Parlamentet delar kommissionens uppfattning om att det finns möjligheter att få ekonomiskt stöd för att hantera de miljöprioriteringar i stadsområden som krävs enligt den föreslagna LIFE+-förordningen, sammanhållningsfonden, strukturfonderna och ramprogrammet för forskning, och motsätter sig följaktligen eventuella nedskärningar i deras budgetar. Parlamentet påpekar dock att det är nödvändigt att identifiera källor till ytterligare särskilt stöd för att möta de nya utmaningar som strategin för stadsmiljön innebär.

51. Europaparlamentet instämmer i kommissionens rekommendation att en integrerad strategi bör användas för att hantera stadsmiljön, och anser att en sådan strategi, om den tillämpas på lokal nivå med stöd av medlemsstaterna, skulle betraktas som ett av kriterierna för beviljande av medel från strukturfonderna och lån från Europeiska investeringsbanken.

52. Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att förbättra sina låneinstrument så att de effektivt stöder hållbar stadsplanering och att inom befintliga program prioritera stadsprojekt för genomförande av hållbara planer för stadsförvaltning framför allt på områdena energieffektivitet, förnybar energi och hållbar infrastruktur för stadstrafik. Vidare uppmanas Europeiska investeringsbanken att se till att de investeringar banken finansierar inte strider mot hållbara stadsförvaltningsmål.

53. Europaparlamentet hänvisar eftertryckligen till betydelsen av forskning om stadspolitik, däribland frågor som har med el- och gasförsörjning, uppvärmning och luftkonditionering samt avfallshantering att göra, och uppmanar kommissionen att återinföra specifika bestämmelser om detta tema i det sjunde ramprogrammet för forskning.

54. Europaparlamentet anser det mycket viktigt att stödja ett nätverk av nationella kontaktpunkter i stadsfrågor, såsom det europeiska nätverket för kunskap om städerna, och gläder sig över att stödet till Urbactprogrammet skall finnas kvar inom ramen för den föreslagna sammanhållningspolitiken för perioden 2007-2013.

55. Europaparlamentet begär att man bör främja ett utbyte på EU-nivå mellan urbana myndigheter av bästa metoder för genomförandet av strategin och hållbara planer för stadsförvaltning, och föreslår vidare att man för att undvika misstag vid stadsutveckling i framtiden också främjar ett ärligt och öppet utbyte av negativa erfarenheter genom kampanjer som kan drivas av flera städer i samverkan och som riktar sig till både tjänstemän och förtroendevalda.

56. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare specificera betydelsen av kopplingen mellan stad och omgivande områden för en hållbar stadsutveckling, vilket bidrar till den övergripande sammanhållningen i EU, och uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att främja en sådan hållbar stadsutveckling.

57. Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna tilldelas EU-medel för att i efterhand utrusta byggnader och bostadsområden.

Bättre lagstiftning

58. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ingå ett interinstitutionellt avtal med parlamentet där de tre institutionerna uttrycker sin avsikt att genomföra all befintlig gemenskapslagstiftning som omnämns i denna resolution. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal skulle bidra till att förbättra ansvarsskyldigheten och därmed till bättre lagstiftning.

*

* *

59. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

[1] Antagna texter, P6_TA(2005)0387.

[2] Antagna texter, P6_TA(2006)0020.

[3] EGT L 242, 10.9.2002, s.1.

[4] EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[5] EGT L 189, 18.7.2002, s.12.

[6] EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

[7] EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

[8] Direktiv 2005/55/EG om utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar (EUT L 275, 20.10.2005, s. 1).

[9] CIVITAS: CIty - VITAlity - Sustainability (dvs. "stad - livskraft - hållbar utveckling"). CIVITAS I (2002-2006) och CIVITAS II (2005-2009) har sammanlagt en budget på mer än 300 miljoner euro.

--------------------------------------------------