Omfattningen av kommissionens rapporteringsskyldighet fastställs i artikel 49.3 i TEN-T-förordningen. Kommissionen bör analysera det transeuropeiska transportnätets utveckling på grundval av den information om framstegen i projektens genomförande som medlemsstaterna lämnar in, framförallt via det interaktiva geografiska och tekniska systemet för det transeuropeiska transportnätet (TENtec). Dessutom ska kommissionen göra information tillgänglig om användningen av olika typer av finansiellt stöd till alla transportsätt och andra delar av stomnätet och det övergripande nätet i alla medlemsstater. Rapporten bör också inbegripa uppgifter om kommissionens samordning av alla former av finansiellt stöd i syfte att stödja en enhetlig tillämpning av TEN-T-förordningen i överensstämmelse med dess mål och prioriteringar.

Bild 1: Efterlevnad i % för nätverket av stomnätskorridorer

Källa: TENtec

Järnvägar

I fråga om elektrifiering av järnvägar är efterlevnaden redan väldigt hög med 89 % per 2017 års uppgifter. Vissa isolerade nät, främst i Irland, Förenade kungariket, Baltikum, Spanien och Portugal, är undantagna. Spårvidden uppfyller redan kraven med höga 86 % per 2017 års uppgifter. De tre undantag som är värda att notera är iberiska halvöns spårvidd som fortfarande är dominerande på Iberiska halvön, den irländska spårvidden som fortfarande är den enda spårvidden i Irland, och bredspåret som fortfarande nästan är den enda spårvidden i Baltikum och i Finland. Situationen har förbättrats sedan 2017 års uppgifter och utvecklingen inom rullande material på variabel spårvidd har minskat betydelsen något av denna parameter för järnvägens driftskompatibilitet. Detta kan även behöva tas upp i översynen av TEN-T-förordningen. ERTMS-utbyggnaden (markbaserad) ligger på låga 11 % per 2017 års uppgifter. ERTMS-utbyggnaden är den största utmaningen i fråga om de TEN-T-parametrar med långsammare framsteg än förväntat och önskat. Planer har upprättats för att hantera denna situation. Där ERTMS redan är utbyggt är det i huvudsak på delar av de spanska, franska, belgiska, luxemburgska, nederländska, slovenska och polska näten. Återigen har situationen förbättrats sedan uppgifterna från 2017, vilket kommer att speglas i nästa rapport, och exempelvis Tyskland har nyligen förkunnat ambitiösa investeringar i ERTMS, medan andra medlemsstater också trappar upp sina insatser ganska ordentligt. I fråga om godstransportlinjehastigheten är efterlevnaden kontra parametern på 100 km/h eller mer redan på höga 86 % per 2017 års uppgifter. Avbrott sker främst i Baltikum, Polen och Bulgarien. I fråga om axellast är efterlevnaden kontra parametern på 22,5 ton eller mer redan på höga 81 % per 2017 års uppgifter. Avbrott sker främst i Rumänien, Ungern, Polen och Irland. Avslutningsvis, i fråga om godståglängd, är efterlevnaden kontra parametern på 740 m eller längre sidospår för tåg på måttliga 43 % per 2017 års uppgifter. De länder där parametern redan är uppfylld är främst Frankrike, Benelux, Tyskland och Danmark. Detta måste dock ses mot redan nämnda invändningar om att situationen har fortsatt att förbättras sedan 2017 och att det finns skillnader här och där mellan nominell efterlevnad och de faktiska driftsmässiga möjligheterna. En linje kan vara lämpad för en tåglängd på 740 m men inte ha tillräckligt många sidospår för att omsätta denna möjlighet i praktiken.

Vägar

Det totala antalet kilometer som uppfyller kraven på vägtyperna motortrafikled/motorväg är den viktigaste indikatorn för vägar. Resultaten visar att efterlevnaden har uppfyllts med 100 %. Ingen fullständig information om tillgången till rena bränslen finns för närvarande i TENtec. Mer utförlig information förväntas presenteras i den tredje lägesrapporten för rapporteringsåren 2018–2019.

Hamnar

Efterlevnaden för anslutning av kusthamnar med järnvägar är redan på 89 % per 2017 års uppgifter. Avbrott berör endast 14 hamnar, varav mer än hälften ligger i de södra medlemsstaterna, inbegripet Italien och Grekland. Det måste dock återigen understrykas att TEN-T-standarden enbart avser anslutning via järnväg och inte anger något om kvaliteten på en sådan järnvägsanslutning. Det kan därför fortfarande finnas begränsningar, t.ex. med avseende på den sista länken till en hamn, även om den hamnen formellt sett är förenlig med TEN-T-standarden.

Inre vattenvägar

I fråga om tillämpningen av flodinformationstjänsten är efterlevnaden redan väldigt hög med 98 % per 2017 års uppgifter. De sista avbrotten är i Frankrike och i Italien. Efterlevnaden kontra parametern CEMT-klass IV eller högre ligger också väldigt högt på 97 % per 2017 års uppgifter. Det främsta avbrottet är i Kroatien på floden Sava. Efterlevnaden av minst 5,25 meter tillåten höjd under broar ligger högt på 85 % per 2017 års uppgifter. Avbrotten är främst i Tyskland. Efterlevnaden av minst 2,5 meter tillåtet djupgående ligger högt på 85 % per 2017 års uppgifter. Avbrotten är främst i Tyskland, Tjeckien och Kroatien.

Flygplatser

Vad gäller flygplatser anges i TEN-T-förordningen att endast de huvudflygplatser som markeras med en asterisk i bilaga II till förordningen (dvs. 38) omfattas av skyldigheten enligt artikel 41.3, dvs. att vara anslutna till järnvägs- och vägtransportinfrastrukturen i det transeuropeiska transportnätet senast 2050 (utom då sådan anslutning inte är möjlig på grund av fysiska begränsningar) och om möjligt integreras i höghastighetsnätet för tåg med hänsyn till potentiell trafik. I detta avseende ligger efterlevnadsgraden på uppmuntrande 67 % per 2017 års uppgifter. Flygplatser som ännu inte uppfyller kraven är spridda över EU, vilket pekar på ett gemensamt behov av att uppnå fullständig anslutbarhet för flygplatserna.

7.Läget för genomförandet av TEN-T: Framsteg inom de finansiella investeringar som gjorts i TEN-T-nätet 2016 och 2017