Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister" () (98/C 95/17)

Den 30 oktober 1997 beslutade rådet att i enlighet med bestämmelserna i artikel 100a i EG-fördraget begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumtion, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 6 januari 1998. Föredragande var Bernardo Hernández Bataller.

Vid sin 351:e plenarsession den 28-29 januari 1998 (sammanträdet den 29 januari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för, 14 emot och 7 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. I rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister () undantas jordbruksråvaror och jaktprodukter från den definition av "produkt" som utgör direktivets tillämpningsområde. "Jordbruksråvaror" ges definitionen produkter från jorden, från boskapsskötsel och från fiske med undantag för de produkter som genomgått en första bearbetning.

1.2. I kommissionens ursprungliga förslag förekom inte detta undantag, utan det infördes under behandlingen av förslaget genom ett ändringsförslag från Europaparlamentet.

1.3. I direktiv 85/374/EEG fastställs ett system för civilrättsligt produktansvar för de skador som orsakats av felaktiga produkter som i huvudsak består av följande delar:

- Strikt ansvar utan eget vållande. Av detta följer att den skadelidande måste kunna bevisa skadan, defekten och orsakssambandet mellan defekten och skadan, utan att behöva bevisa uppsåt.

- En produkt har en säkerhetsbrist när den inte ger den säkerhet som man har rätt att vänta sig med hänsyn till alla omständigheter, däribland presentationen av produkten, den användning av produkten som skäligen kunnat förväntas och den tidpunkt då produkten satts i omlopp. En produkt skall inte betraktas som defekt endast därför att en bättre produkt har satts i omlopp senare.

- Med skada avses personskada inklusive dödsfall, skada på eller förstörelse av någon annan sak än själva den defekta produkten med avdrag för en självrisk på 500 ecu.

- En preskriptionstid av tre år skall gälla för talan om ersättning för skada och skall börja löpa från den dag då käranden fick kännedom om eller skäligen borde ha fått kännedom om skadan, defekten och tillverkarens identitet. Den skadelidandes rättigheter skall upphöra efter en period av tio år från den dag då tillverkaren satte den produkt som orsakade skadan i omlopp.

- Tillverkarens ansvar gentemot den skadelidande får inte inskränkas eller uteslutas genom en bestämmelse som begränsar hans ansvar eller undantar honom från ansvar.

- Tillverkaren bör kunna gå fri från ansvar om han bevisar att det föreligger vissa omständigheter som befriar honom från ansvar.

- Medlemsstaterna får föreskriva att en tillverkares totala ansvar för personskada, inklusive dödsfall, som orsakas av identiskt lika produktexemplar med samma defekt skall vara begränsat till ett belopp som inte får vara lägre än 70 miljoner ecu.

- Rådet skall vart femte år på förslag av kommissionen se över och, om så behövs med hänsyn till den ekonomiska och monetära utvecklingen i gemenskapen, revidera beloppen i detta direktiv.

1.4. Ekonomiska och sociala kommittén förklarade redan i sitt yttrande om Genomförande av den inre marknaden och konsumentskydd () att den inre marknaden bara kan fungera under förutsättningen att konsumenterna har förtroende för att de produkter som erbjuds är säkra. Därför är det viktigt att föra en konsekvent politik vad gäller produktsäkerhet, varav en aspekt är ansvar för bristfälliga produkter. I enlighet med detta vill kommittén be kommissionen inleda de nödvändiga förberedelserna för att utvidga tillämpningsområdet för direktivet vad gäller faktiskt ansvar för bristfälliga produkter, för att kunna inbegripa även jordbruksprodukter och utvecklingsrisker. Dessutom kräver principen om varors fria rörlighet att man instiftar en europeisk fond för ersättning till människor som skadats av bristfälliga produkter.

1.4.1. I ESK:s yttrande om Bovin Spongiform Encefalopati (BSE) () betonas återigen behovet att överväga hur effektivt direktiv 92/59/EEG om allmän produktsäkerhet egentligen är och att göra en översyn av direktiv 85/374/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, för att utvidga tillämpningsområdet till jordbruksråvaror och de risker som hänger samman därmed.

1.5. I sin resolution om resultaten från arbetet i den tillfälliga undersökningskommittén om BSE av den 19 februari 1997 () ber Europaparlamentet kommissionen att följa upp de rekommendationer som finns i rapporten från den tillfälliga undersökningskommittén om BSE, för att lämpliga rättsliga och organisatoriska samt personalåtgärder omedelbart skall kunna vidtas.

1.5.1. Bland de rättsliga åtgärder som parlamentet ber kommissionen om fanns en begäran om att det i september 1997 skulle läggas fram ett förslag till ändring av gemenskapslagstiftningen om produktansvar, så att råvaror skulle komma att ingå i dess tillämpning.

1.5.2. Som svar på bland annat den ovan angivna resolutionen från parlamentet offentliggjorde kommissionen en grönbok om "Allmänna principer för livsmedelslagstiftningen i Europeiska unionen" () i vilken ett antal huvudmål för gemenskapens livsmedelspolitik fastställs. Denna politik bör omfatta hela livsmedelskedjan (från fältet till matbordet), vilket bland annat aktualiserar frågan om obligatorisk tillämpning även för jordbruksråvaror av principen om producenternas civilrättsliga ansvar för bristfälliga produkter som föreskrivs i direktiv 85/374/EEG.

1.5.3. I sagda grönbok görs ett utkast till förändring av direktivet om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, där jordbruksråvaror införlivas i dess tillämpningsområde. Icke desto mindre skall detta inte ses som ett alternativ till att utarbeta korrekta säkerhetsregler och effektiva officiella kontrollsystem för dessa produkter, utan som en kompletterande åtgärd.

1.5.4. Kommittén uttalade sig i sitt yttrande om denna grönbok () återigen för att man skall inkludera jordbruksråvaror som inte bearbetats i tillämpningsområdet för direktiv 85/374/EEG.

2. Kommissionens förslag

2.1. Förslagets syfte är att öka skyddet för konsumenterna för kroppsskador och materiella skador orsakade av bristfälliga produkter och fortsätta den tillnärmning av den nationella lagstiftningen om skadeståndsansvar för skador som orsakats av produkter med säkerhetsbrister, som redan inletts.

2.1.1. Detta syfte utgör en del av det strategiska målet att fullborda en inre marknad som alla medborgare har fördel av, i enlighet med vad som kommissionen föreskriver i sitt åtgärdsprogram för den inre marknaden ().

2.1.2. De åtgärder som föreslås kommer att vara lämpliga för att öka konsumenternas förtroende för alla slags produkter som marknadsförs på den inre marknaden, eftersom det är ett av de områden där gemenskapen har exklusiv behörighet, nämligen den inre marknadens genomförande och funktion.

2.2. Kommissionens förslag består i att man stryker det undantag som gäller "jordbruksråvaror och jaktprodukter" som föreskrivs i artikel 2 i direktiv 85/374/EEG. Definitionen av "jordbruksprodukter" är den som finns i den andra frasen i artikel 38.1 i EG-fördraget och omfattar de produkter som förtecknas i bilaga II till detta fördrag.

2.2.1. På så sätt skall alla regler i direktiv 85/374/EEG tillämpas för jordbruksprodukter: ansvaret att bevisa skadan, defekten och orsakssambandet mellan skadan och defekten åligger den skadelidande, solidariskt ansvar då två eller flera är ansvariga, begreppet säkerhetsbrist, de skäl till befrielse från ansvar som anges i artikel 7 (), de slag av skador som omfattas av direktivet, preskriptionstid och tid då ansvaret upphör, förbud för parterna att på eget initiativ utesluta eller inskränka tillverkarens ansvar och bestämmelsen att andra rättsregler för ansvar (i eller utanför avtalsförhållanden) inte skall påverkas.

2.3. Det fastställs att de nya reglerna skall tillämpas på jordbruksråvaror och jaktprodukter som har satts i omlopp från och med den dag då direktivet skall tillämpas, eftersom rättsakten inte har retroaktiv verkan.

3. Allmänna synpunkter

3.1. Kommittén välkomnar kommissionens förslag till direktiv, som ger en positiv uppföljning på de upprepade uppmaningar som gjorts i flera yttranden om att i tillämpningsområdet för direktiv 85/374/EEG inkludera jordbruksråvaror och jaktprodukter.

3.2. Kommittén delar kommissionens strävan att ge de europeiska medborgarna ett bättre hälsoskydd genom hela livsmedelskedjan. Detta är ett av kommitténs viktigaste krav och den anser att ett prioriterat område måste vara godkännandet av åtgärder som leder till att konsumenternas förtroende ökar, som till exempel det aktuella förslaget till direktiv.

3.2.1. Vid genomförandet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken måste krav av allmänt intresse beaktas, såsom till exempel konsumentskyddet eller skydd av människors liv och hälsa, vilket gemenskapsinstitutionerna måste respektera vid sin maktutövning.

3.2.2. Ett effektivt genomförande av den inre marknaden förutsätter att tillräckliga garantier införs för den allmänna hälsan, vilket kräver korrekta kvalitetskontroller. För att marknaden skall fungera normalt skall detta beaktande av de allmänna hälsoaspekterna inte bara vara inriktat på det konkreta behovet att öka, eller som nu är fallet, återställa konsumenternas förtroende. Det skall i grunden vara baserat på de högre krav på skydd av människors rättigheter vilka går som en röd tråd genom hela gemenskapsrätten.

3.2.3. Förslaget till direktiv borde öka skyddet av den allmänna hälsan, vilket är ett av de explicita målen som uppställs i fördraget.

3.2.4. Inom området hälsoskydd, anser kommittén att försiktighetsprincipen skall ha prioritet.

3.3. Vid tillämpning av principen om varors fria rörlighet måste de inneboende kraven på skydd för människors liv och hälsa beaktas, vilket kan innebära att åtgärder måste vidtagas för att garantera ett tillräckligt skydd av allmänhetens hälsa. Kommittén är särskilt förespråkare för en normativ lagstiftning som innehåller ett krav på att bara produkter som är säkra får marknadsföras och att skador som har uppkommit på grund av produkter med säkerhetsbrister skall ersättas.

3.4. Förslaget till direktiv kommer att fortsätta harmoniseringen på den inre marknaden och kommer att hindra konkurrenssnedvridning mellan producenter som beror på att de arbetar under olika lagstiftning beroende på var produkten saluförs. Därför är kommittén positiv till att den nuvarande diskrimineringen av tillverkare inom gemenskapen försvinner.

3.5. Utvidgningen av tillämpningsområdet av direktiv 85/374/EEG som kommissionen föreslår kommer att kunna innebära ett förstärkt skydd för konsumenterna vad gäller följande:

- Det ger konsumenterna tillgång till vissa rättfärdigade motiv till skadestånd, med strikt ansvar utan eget vållande (objektivt ansvar), något som tidigare inte existerat. Det förbättrar deras juridiska ställning genom att försvara deras legitima rättigheter, det ger dem ett bättre skydd av deras ekonomiska rättigheter och ger dem möjligheten att få skadestånd för skador som uppkommit på grund av produkter med säkerhetsbrister.

- Det främjar att de allmänna säkerhetskraven för dessa produkter uppfylls, att de tillämpas i hela livsmedelskedjan från produktionen av råvaror till försäljningen av slutprodukten till konsumenten.

- Det underlättar att finna den som är ansvarig för att ha släppt ut den bristfälliga jordbruksråvaran på marknaden, eftersom det i varje fall är så att om tillverkaren inte kan identifieras är varje led i produktens distributionskedja att anse som tillverkare.

3.6. Kommittén anser vidare att det föreslagna direktivet inte torde innebära ytterligare pålagor för de berörda producenterna, och mot bakgrund av erfarenheterna av direktiv 85/374/EEG kommer det såvitt man kan förutse inte innebära någon märkbar ökning av mängden klagomål eller försäkringspremier.

3.6.1. Kommittén vill uppmana kommissionen att vid utarbetandet av säkerhetsmärkning för gemenskapen beakta att de nya risker som hänger samman med marknadens utveckling, till exempel genförändrade produkter, måste kunna bedömas.

3.7. Kommittén anser att det efter att detta förslag har antagits bör genomföras en övergripande översyn av det system som infördes med direktiv 85/374/EEG, med hänsyn tagen till gemenskapsrättens nuvarande status och rapporter om tillämpningen.

3.7.1. Denna översyn bör göras i form av en grönbok så att alla sociala och ekonomiska parter kan höras.

3.7.2. Denna översyn bör särskilt omfatta, bevisbördan, utvecklingsriskerna, de ekonomiska gränsvärdena och tidsgränserna för preskribering av ansvaret för produkter som satts i omlopp.

Bryssel den 29 januari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 337, 7.11.1997, s. 54.

() EGT L 210, 7.8.1985.

() EGT C 339, 3.12.1991, punkt 5.3.4.

() EGT C 295, 7.10.1996.

() EGT C 85, 17.3.1997.

() KOM(97) 176 slutlig.

() EGT C 19, 21.1.1998.

() CSE(97) 1 slutlig, 4.6.1997.

() Bland annat de som finns i artikel 7d "... att defekten beror på att produkten måste överensstämma med tvingande föreskrifter utfärdade av officiella myndigheter ...".