•ft- * 
it -b H* EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.12.1996 
KOM(96) 645 slutlig 
TRANSEUROPEISKA NAT 
ÅRSRAPPORT 1996 
Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet, 
rådet och Europaparlamentet 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING - 1 
1. SAMMANFATTNING 2 
2. FRAMSTEG INOM DE PRIORITERADE PROJEKTEN 5 
A. ENERGI 5 
B. TELEKOMMUNIKATION 6 
C. TRANSPORTER 6 
3. LAGSTIFTNING SOM BERÖR TEN 8 
A. RIKTLINJER OCH TILLHÖRANDE LAGSTIFTNING 8 
B. KOMMITTÉER SOM SKALL ARBETA EFTER TEN:s RIKTLINJER 9 
C. DEN RÄTTSLIGA GRUNDEN FÖR EDICOM- OCH IDA-PROGRAMMEN 10 
4. FINANSIERING AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN: ÅTGÄRDER 
FRÅN UNIONENS FINANSIERINGSINSTRUMENT 12 
A. FÖRORDNINGEN OM FINANSIELLT STÖD TILL TEN 12 
B. STRUKTURFONDERNA 16 
B.l Regionala utvecklingsfonden 16 
B.2 Sammanhållningsfonden 17 
C. Lån från EIB och EKSG 18 
D. EIF 19 
E. IDA 20 
F UTVÄRDERING 21 
5. FINANSIERING AV TEN: ÖVRIGA FRÅGOR 22 
A. TRANSEUROPEISK TRANSPORTBUDGET 22 
B. OFFENTLIG/PRIVAT PARTNERSKAP (PPP) 22 
Allmänt 22 
Kinnock högnivågruppen 23 
Överläggning om politisk risk 24 
C. EIF:s DELTAGANDE I AKTIEHANDEL 24 
6. YTTRE FÖRBINDELSER 25 
A. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 25 
TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment -
Utvärdering av behoven av infrastruktur för transport 25 
Den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors 25 
PHARE 25 
Sammankoppling av elnät 25 
Sammankoppling av naturgasnät 26 
Energistadgan 26 
Forum om informationssamhället för EU och de central- och 
östeuropeiska staterna 26 
A 
B. MEDELHAVSLÄNDERNA 27 
Sammankoppling av elnät 27 
Sammankoppling av naturgasnät 27 
Europa-Medelhavsforum om energi 27 
Europa-Medelhavsforum om informationssamhället 27 
Transport 27 
C. ÖVRIGA LÄNDER 28 
7. POLITISKA OCH LAGSTIFTNINGSMÄSSIGA PROBLEM 29 
A. ENERGI 29 
B. TELEKOMMUNIKATION 29 
C. TRANSPORTER 29 
8. DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN SOM KÄLLA FÖR SYSSELSÄTTNING 1 
A. FÖRTROENDEPAKTEN 31 
B. RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET 31 
9. ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK SOM BERÖRS AV DE 
TRANSEUROPEISKA NÄTEN 34 
A. STADGARNA FÖR EUROPABOLAG 34 
B. KONKURRENSPOLITIK 34 
C. OFFENTLIG UPPHANDLING 34 
D. FÖRENLIGHET MED STRUKTURPOLITIKEN 34 
E. TRANSPORTPOLITIK 35 
F. MILJÖ 35 
BILAGA I: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV ENERGINÄTEN UNDER 1996 36 
BILAGA II: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV TRANSPORTNÄTEN UNDER 1996 50 
BILAGA III: FÖRTECKNING ÖVER TENFACS SAMMANTRÄDEN SEPTEMBER 1995 
- DECEMBER 1996 53 
BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED 
FÖRORDNING 2236/95 54 
BILAGA V: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED 
FÖRORDNING 2236/95 58 
BILAGA VI: IDA-TELEMATIKPROJEKT SOM FINANSIERATS 1996 60 
BILAGA VII: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED 
FÖRORDNING 2236/95 63 
BILAGA VIII: DE VIKTIGASTE TEN-PROJEKTEN FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1996 71 
BILAGA IX: LÅN FRÅN EIB TILL TEN OCH PROJEKT MED ANKNYTNING TILL TEN 76 
BILAGA X: SAMMANFATTNING AV SYSSELSÄTTNINGSRAPPORTEN 80 
£ 
INLEDNING 
Europeiska rådet har begärt att kommissionen i december varje år skall lämna en rapport 
om de transeuropeiska näten (TEN). 
Vidare föreskrivs det i artikel 16 i förordningen om ekonomiskt stöd till TEN att 
kommissionen skall lämna in en årlig rapport om den verksamhet som bedrivits inom 
ramen för denna förordning. Rapporten skall lämnas till Europaparlamentet, rådet, 
Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén för deras bedömning. 
Av praktiska skäl har kommissionen slagit samman dessa två årsrapporter till denna enda. 
1. SAMMANFATTNING 
Under det år som rapporten omfattar har det gjorts viktiga ansträngningar som innebär 
ett stort steg framåt mot förverkligandet av de transeuropeiska näten (TEN): 
• Riktlinjerna för TEN på energi- och transportområdet har slutligen antagits, och 
riktlinjerna för telekommunikation kommer att antas inom kort. 
• Enligt de siffror som finns tillgängliga för årets första tio månader kommer 
Europeiska unionens ekonomiska bidrag till TEN-projekt under 1996 att vara 
betydligt högre än under 1995. 
• Många TEN-projekt har gått stadigt framåt även om de inte varit så spektakulära. 
• Man har erkänt, särskilt i Europeiska förtroendepakten för sysselsättning, den 
framträdande roll TEN kan spela när det gäller att stimulera sysselsättningen. 
• Man har bildat en högnivågrupp med representanter för regeringar och den privata 
sektorn med uppgift att lägga fram rekommendationer för hur man kan underlätta 
partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn inom de prioriterade 
transportprojekten. 
• Värdefullt förberedelsearbete har gjorts när det gäller att ansluta TEN till 
Europeiska Unionens grannländer, särskilt då ansökarländerna i Central- och 
Östeuropa (mot bakgrund av utvidgningen) och Medelhavsområdet. 
• Genomförandet av de transeuropeiska telekommunikationsnäten har löpt enligt plan 
sedan Euro-ISDN-riktlinjerna antogs i november 1995. 
• ID A-programmet har kommit upp i "marschfart". 
• Genombrottet i fråga om liberaliseringen av elmarknaden, de återupptagna 
förhandlingarna om gassektorns liberalisering, kommissionens olika grön- och 
vitböcker om internaliseringen av transportinfrastrukturens externa kostnader, 
nätverket "Medborgarnas Europa" och den förnyade satsningen på järnvägarna 
representerar ytterligare framsteg som alla bidragit till att åstadkomma en 
gynnsammare utvecklingsmiljö för TEN. 
Det kvarstår emellertid stora hinder som kräver fortsatta kraftiga ansträngningar för att 
övervinnas, och det har förekommit bakslag: 
• Ekofinrådet lyckades inte nå överenskommelse i oktober när det gällde att öka på 
budgetmedlen för de 14 prioriterade transportprojekten. 
• Den kritiska flaskhalsen i telekommunikationssektorn är bristen på 
socioekonomiskt behovsanpassade allmännyttiga tillämpningar och tjänster för 
allmänheten och små och medelstora företag. På det här området kan osäkerheten 
om lönsamheten på kort sikt - en osäkerhet som beror på den innovativa naturen 
hos den aktuella tillämpningen eller tjänsten samt de svåra krav som ställs på 
organisationen - hämma privata initiativ. 
• Alltför många nationella myndigheter betraktar fortfarande problemen från rent 
nationella utgångspunkter i stället för att se dem i ett unions- och nätorienterat 
perspektiv, och därför ger de inte de transeuropeiska näten den prioritet de 
förtjänar. 
• Den rättsliga ramen på unionsnivå kan i vissa fall ha bristande anpassning till de 
specifika behoven hos storskaliga infrastrukturprojekt av gemensamt intresse inom 
transportsektorn, och man måste snarast möjligt klargöra hur den skall tillämpas. 
I fråga om partnerskap mellan offentlig och privat sektor har man konstaterat 
problem, särskilt när det gäller prissättning av transporter, offentlig upphandling 
och stadgarna för aktiebolagsformen Europabolag. 
• Svårigheter med tillståndsbeviljandet försenar vissa prioriterade projekt inom 
elkraftsektorn. Så beslöt t.ex. Frankrike ensidigt i februari att överge den planerade 
sträckningen för Cazaril-Aragon-förbindelsen. 
Därför finns ett omedelbart behov av följande åtgärder: 
• Att fortsätta den fördjupade analysen av det finansiella läget för de prioriterade 
transportprojekten och underlätta för den privata sektorn att delta (partnerskap 
mellan offentlig och privat sektor), speciellt för de projekt där det finns begränsade 
möjligheter till konventionell offentlig finansiering. 
• Att betona den nytta som TEN:s transportprojekt har för Europeiska unionen (och 
att ta fram lämpliga metoder för att kvantifiera dessa fördelar). Mot bakgrund av 
detta bör medlemsstaterna förmås att anpassa sina inhemska prioriteringar till de 
europeiska, och unionens finansiella instrument bör stödja detta mål. 
• Att arbeta för erforderliga förbättringar där det behövs i fråga om den rättsliga 
ramen på unionsnivå eller för klargöranden om hur föreskrifterna skall tillämpas, 
allt i syfte att underlätta genomförandet av de prioriterade transportprojekten, 
särskilt när det gäller att upprätta partnerskap mellan offentlig och privat sektor för 
dessa projekt. Kinnock-gruppen kommer att utreda de aktuella frågorna. 
• Att öka ansträngningarna bland medlemsstaterna för att samordna, förenkla och 
påskynda tillståndsfbrfarandena samtidigt som man skall åstadkomma insyn i fråga 
om miljörelaterade och andra kriterier för godkännande av projekt på 
medlemsstaternas territorier. Detta är särskilt nödvändigt för elkraftprojekten med 
deras högre grad av "synlighet". 
Att stödja satsningen på driftskompatibla tillämpningar och tjänster som markerar 
övergången till informationssamhället och uppvisar klara socioekonomiska fördelar 
för allmänheten och för de små och medelstora företagen. 
2. FRAMSTEG INOM DE PRIORITERADE PROJEKTEN 
A. ENERGI 
Bland de tio prioriterade projekt som fastlades på Europeiska rådets möte i Essen har 
stora framsteg gjorts inom gasprojekten under 1996. De flesta elkraftprojekt möter 
fortfarande hinder när det gäller att utverka tillstånd, särskilt av miljöskäl (se även 
kapitel 7.A), medan andra är drabbade av att finansieringen ännu inte har ordnats. 
Framsteg har särskilt gjorts i följande projekt med deltagande av Europeiska 
investeringsbanken: 
• Bygget av gasledningen Algeriet-Marocko-Iberiska halvön är klart. 
• Huvudledningen för de grekiska naturgasprojekten har byggts, och finansieringen 
av de återstående arbetena på högtrycksgasnätet är tryggad tack vare ett lån från 
Europeiska investeringsbanken. 
• När det gäller gasledningen Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen är 
förbindelsen mellan östra Tyskland och västra Polen nu klar, och arbetet har inletts 
på andra avsnitt i Tyskland och Polen. 
• Elkraftförbindelsen mellan Spanien och norra Portugal är nu delvis i drift, även om 
hela projektet ännu inte är slutfört. 
Framsteg har också gjorts i ett ytterligare antal oprioriterade energiprojekt som ingår i de 
riktlinjer som rådet och Europaparlamentet antagit, tillsammans med andra projekt som 
kommissionen föreslagit skall tas med i dessa riktlinjer (status för dessa projekt framgår 
av bilaga I). 
B. TELEKOMMUNIKATION 
Åtgärderna inom TEN:s telekommunikationsdel under 1996 var baserade på de Euro-
ISDN-riktlinjer som redan har trätt i kraft. I och med antagandet av de nya riktlinjerna 
i december 1996 eller i början av 1997 kommer kommissionens åtgärder att kunna nå sin 
fulla omfattning under 1997. 
I år har ett antal validerings- och demonstrationsprojekt valts ut efter den anmodan att 
lämna förslag som offentliggjordes den 13 april 1996.1 projekten ingår 63 deltagare från 
14 medlemsstater. Projekten är inriktade på en serie områden där det finns ett klart 
socioekonomiskt intresse för användning av avancerade teletillämpningar och teletjänster: 
höghastighetsnät för städer, telemedicin, distansundervisning, accessnät till bastjänster för 
kulturarvet, distansarbete samt elektronisk handel för små och medelstora företag. En 
utförlig förteckning över projekten finns i bilaga VI. 
Resultaten av förslagsomgången har visat att deltagarna möter svårigheter när det gäller 
att organisera sina partnerskap och affärsplaner för transeuropeiska projekt av det här 
slaget. 
Även finansiella institut har problem med att skaffa fram medel för genomförande av 
projekt där den immateriella delen är så viktig. 
Efter det att IDA-programmet (program för datautbyte mellan administrationer) formellt 
antogs av rådet i november 19951 har det kommit upp i "marschfart" under 1996. IDA:s 
arbetsprogram antogs av kommissionen den 4 juli 19962. Bland de åtgärder som satts 
igång finns följande: 
• Pilotnät och operativa nät för datautbyte mellan administrationer på nyckelområden 
som socialtjänst, arbetsförmedling, tullar och indirekta skatter, jordbruk, fiske, 
offentlig upphandling, statistik, handelspolitik, konkurrenspolitik samt stöd till ett 
antal europeiska organ och Europeiska unionens beslutsprocess. 
• Installation av e-postfunktioner för de europeiska institutionerna och nödvändiga 
förbindelser med ett antal kommittéer. 
• En serie horisontella åtgärder i frågor som är gemensamma för alla nät och som 
gynnar genomförandet av gemensamma, återanvändbara lösningar för att optimera 
driftskompatibiliteten, effektivisera utvecklingen av näten och se till att man får 
valuta för pengarna. 
En utförlig förteckning över dessa olika projekt anges i bilaga VII. 
Konferensen "IDA 96" i Rom 20-21 juni 1996 hade som syfte att sprida de senaste 
resultaten och analysera den framtida utvecklingen av transeuropeiska telematiknät för 
offentliga förvaltningar. I diskussionen betonades den strategiska roll som dessa nät kan 
spela som katalysator för industrins konkurrensförmåga i informationssamhället. 
C. TRANSPORTER 
Under 1996 gjordes jämna om än icke uppseendeväckande framsteg i fråga om 
genomförandet av de 14 prioriterade projekt som antogs vid Europeiska rådets möte i 
Essen i december 1994. Närmare uppgifter anges i bilaga III. Vissa mer betydande 
framsteg och framsteg med symbolvärde förtjänar dock att nämnas här: 
• Ett nytt bolag har bildats för projekteringen av den österrikiska delen (avsnittet 
nedre Inn-dalen) av Brenner-leden mellan Munchen och Verona. 
1 Rådets beslut nr 95/468/EG, 6.11.95. EGT nr L 269, 11.11.95, sid. 23. 
2 SEK(96)1251/4. 
Arbetet med byggandet av höghastighetstågförbindelsen mellan Leipzig och 
Niirnberg har inletts. 
Myndigheterna i Förenade kungariket har gett koncession till konsortiet 
London & Continental railways för driften av höghastighetstågförbindelsen mellan 
London och Engelska kanalen. 
Den franska delen av höghastighetstågförbindelsen Öst har förklarats som nyttig 
för det allmänna. 
En mellanstatlig kommitté har bildats för att utreda den rättsliga strukturen för den 
framtida organisation som skall svara för genomförandet av Lyon-Turin-projektet. 
För sträckorna Turin-Milano och Milano-Venedig har koncessioner getts till det 
italienska höghastighetsjärnvägsbolaget TAV. 
Två koncessioner har getts för delprojekt av den grekiska motorvägen PATHE, 
nämligen den fasta förbindelsen Rio-Antirio och förbifartsleden runt Aten. 
Arbetet med de danska tillfartslederna till Öresundsförbindelsen har gjort goda 
framsteg och väntas bli klart nästa år. 
Järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer kommer att bli klar 
under 1996 vad avser delen i Irländska republiken. Avsnitten i Förenade kungariket 
väntas bli klara under 1997. 
Framsteg har likaledes gjorts i en del andra projekt av gemensamt intresse vilka 
finns angivna i riktlinjerna, och det gäller särskilt projektet för 
Semmeringbastunneln i Österrike, höghastighetstågförbindelsen Berlin-Hannover 
i Tyskland, höghastighetstågförbindelsen Milano-Bologna-Florens-Rom-Neapel 
i Italien samt en rad hamnprojekt och projekt inom telematiksektorn. 
3. LAGSTIFTNING SOM BERÖR TEN 
A. RIKTLINJER OCH TILLHÖRANDE LAGSTIFTNING 
Under det år som rapporten omfattar skedde Europaparlamentets och rådets länge 
efterlängtade antagande av riktlinjerna för energi- och transportnäten den 5 juni (rådet 
hade redan antagit beslutet om de politiska åtgärderna i förbindelse med detta inom 
energisektorn den 28 mars3) respektive den 23 juli4. Riktlinjerna för 
telekommunikationssektorn väntas bli antagna i december 1996 eller i början av 1997. 
Detta innebär ett stort steg framåt. 
Rådet har också antagit direktivet om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska 
järnvägssystemet for höghastighetståg den 23 juli5. 
I enlighet med uppdraget från Europeiska rådets möte i Essen beträffande miljönät och 
på basis av de kriterier för "Gemensamma miljöprojekt" som fastställdes 1995, beslöt den 
miljöpolitiska översynsgruppen, bestående av generaldirektörer och motsvarande från 
medlemsstaternas miljöministerier, under sitt möte i september 1996, att alla medlemmar 
senast den 15 november 1996 skulle meddela om det i arbetet med att undersöka de 
möjligheter som de påtänkta projekten erbjuder fanns intresse för att ytterligare formulera 
villkor för förberedande genomförbarhetsstudier och kommande steg. De svar som 
kommit in från medlemsstaterna fram till den 15 november tyder på att det inte fmns 
något intresse för fortsatt drivande av gemensamma miljöprojekt inom ramen för de 
kriterier som fastlagts för vatten- och avfallssektorerna. 
Den 24 juli lade kommissionen fram ett förslag6 om att ändra den ursprungliga 
förteckningen över 43 energiprojekt av gemensamt intresse i riktlinjerna genom att 
lägga till ytterligare 31 projekt. Denna ändring var nödvändig för att ta hänsyn till 
unionens utvidgning till Österrike, Finland och Sverige, för att följa med i energisektorns 
snabba utveckling i Europa sedan kommissionens först lade fram sina förslag 1994 samt 
för att infria åtaganden som gjordes under förhandlingarna om det första beslutet. 
Europaparlamentet godkände detta förslag utan ändringar (vid sin första läsning den 
12 november 1996). 
Även om det inte direkt har med näten som sådana att göra, skall här ändå nämnas det 
viktiga genombrottet i juni 1966 i fråga om liberaliseringen av elmarknaden, då ett 
extra rådsmöte med energiministrarna nådde politisk enighet om en gemensam ståndpunkt 
rörande förslaget till elpolitiskt direktiv, som därefter antogs officiellt av rådet i juli. 
3 Beslut nr 1254/96/EG. EGT nr L 161, 29.6.1996. 
4 Beslut nr 1692/96/EG. EGT nr L 228, 9.9.1996. 
5 Direktiv nr 96/48/EG. EGT nr L 235, 17.9.1996. 
6 KOM(96)390. 
Uppmuntrat av denna framgång återupptog rådet, under irländskt ordförandeskap, 
förhandlingarna om kommissionens förslag rörande förverkligandet av den inre marknaden 
inom gassektorn. Rådets presidium och kommissionen genomförde parallellt en 
omfattande samrådsrunda med samtliga parter som berörs av en liberalisering av 
gassektorn. Romfördragets bestämmelser, däribland konkurrensbestämmelser och 
konkurrensförfaranden, är naturligtvis tillämpliga på energisektorn. Det innebär särskilt 
att TEN inte får leda till att en redan dominerande ställning stärks hos företag som 
kontrollerar de transeuropeiska näten. 
Efter den politiska överenskommelsen mellan medlemsstaterna om att libéralisera alla 
tjänster och all infrastruktur inom telekommunikationssektorn till den 1 januari 1998, 
med en övergångsperiod för vissa medlemsstater, antog kommissionen i februari 1996 ett 
direktiv om ändring av tjänstedirektivet 90/338/EEG. I direktivet preciserades också att 
restriktioner rörande användning av alternativ infrastruktur för tjänster som redan 
liberaliserats skulle upphävas före den 1 juli 1996. 
B. KOMMITTÉER SOM SKALL ARBETA EFTER TEN:S RIKTLINJER 
Efter det att de olika riktlinjerna antagits har följande tre nya kommittéer bildats eller 
kommer att bildas: 
- En kommitté (typ III A) för energidelen av TEN. Den har sammanträtt en gång 
och avgav ett positivt yttrande om kommissionens förslag när det gäller att 
konkretisera förteckningen över projekt av gemensamt intresse. 
- En rådgivande kommitté för transportdelen av TEN för informationsutbytet om 
planer och program. Kommittén höll sitt första sammanträde den 18 november och 
diskuterade sin roll och organisation samt allmänna frågor om hur riktlinjerna skall 
omsättas i verkligheten. 
- En kommitté (typ III A) avses bildas för telekommunikationsdelen av TEN. Dess 
första sammanträde kommer att äga rum i början av 1997. 
De här kommittéerna är naturligtvis helt åtskilda från kommittén för ekonomiskt stöd till 
TEN i de olika former denna kommitté har (den bildades på grundval av rådets 
förordning 2236/95 för att bistå kommissionen med tilldelning av ekonomiska bidrag till 
TEN-projekt av gemensamt intresse - se kapitel 4 A nedan) och bör inte blandas ihop 
med den senare kommittén. 
C. DEN RÄTTSLIGA GRUNDEN FÖR EDICOM- OCH IDA-PROGRAMMEN 
Edicom-programmet är ett telematiknät mellan administrationer för statistik rörande 
varuhandeln mellan medlemsstater. Den 26 mars beslöt domstolen, efter en anmälan från 
Europaparlamentet, med kommissionens stöd, att programmet borde ha varit grundat på 
artikel 129 D i avdelning XII i Fördraget och inte på artikel 235. Kommissionen lade 
omgående fram ett ändrat förslag grundat på artikel 129 D, vilket förlänger programmet 
för perioden 1996-2000. 
Europaparlamentet har, med kommissionens stöd, också vänt sig till domstolen med 
begäran om att upphäva det rådsbeslut där IDA-programmet antogs, och här hävdar 
parlamentet att den rättsliga grunden för det beslutet borde ha varit artikel 129 D i EG-
fördraget (avsnittet rörande transeuropeiska nät). Något utslag väntas inte före 1997. 
10 
Tabell 1: EU:S FINANSIERING AV TEN (i miljoner ecu) 
Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKATION Stödform 
Un 
Garantier 
Bidrag 
Bidrag, 
rlntesubven-tioner, 
linegarantier, 
medfinansiering av 
studier 
Lin 
Garantier 
Bidrag 
Medfinansiering av 
studier 
Lin 
Garantier 
Bidrag 
Medfinansiering av 
studier Instrument 
EIB12 
EIF1 2 
Regionalfonden1 2 
Sammanhållnings­
fonden 
TEN-budgeten 
(därav för de 14 
prioriterade 
projekten) 
EIB1 2 
EIF1 2 
Regionalfonden1 3 
TEN-budgeten 
EIB' 2 
EIF1 2 
Regionalfonden1 3 
TEN-budgeten 1993-1994 
4 028 
75,9 
884,0 
1887,5 
385 
180 
1 077 
207,7 
675,7 
0 
3 787,8 
156,1 
294,7 
18 1995 
3 310 
85,2 
115,0 
1 107,6 
240 
181,05 
745 
11,90 
87,8 
12 
506,6 
19,40 
0 
22 1996 
fram till nu 
2 229 
303 
2 639 
1088 
[280] 
211,23 
1 067 
240 
1 265 
[9+7] 
1 063 
9 
173 
18 TOTALT 
fram till 
nu 
9 567 
464,1 
3 638 
4 083,1 
905 
572,28 
2 889 
459,6 
2 028,5 
[21+7] 
5 357,4 
184,5 
467,7 
58 
TEN- och TEN-relaterade projekt. 
" Kontrakterade projekt. 
J Här ingår också normalt anslag som beviljats för perioden 1996-99. 
4. FINANSIERING AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN: 
ÅTGÄRDER FRÅN UNIONENS 
FINANSIERINGSINSTRUMENT 
I tabell 1 på föregående sida ges en överblick av unionens finansiella stöd till TEN 
(Transeuropeiska nät) och projekt som hör ihop med TEN. Eftersom siffrorna för 1996 
i en del fall avser bara de första tio eller elva månaderna av året är det inte möjligt att 
jämföra dem exakt med 1995 års siffror; men det är emellertid tydligt att en betydande 
ökning har skett av stödet till de flesta, om inte till alla sektorer. 
Denna tabell, liksom följande, tar bara upp stöd från unionen. Man måste dock komma 
ihåg att medlemsstaterna och den privata sektorn också bidrar till finansieringen av TEN, 
och i många fall investerar mycket mer än unionen. I framtida rapporter kommer man att 
försöka infoga sådana siffror om de är tillgängliga. 
A. FORORDNINGEN OM FINANSIELLT STOD TILL TEN 
Kommittén för finansiellt stöd till TEN (TENFAC), inrättad i enlighet med rådets 
förordning 2236/955 skapades formellt i september 1995 och höll sitt första möte den 10 
oktober samma år. 
Den diskuterade energifrågor vid två möten under 1995 och gav ett positivt yttrande om 
24 genomförbarhets- och andra undersökningar, åt vilka kommissionen föreslog att bevilja 
stöd på totalt 12,2 miljoner ecu. Dessa undersökningar rörde 12 projekt av allmänt 
intresse från riktlinjelistan, av vilka tre var projekt som prioriterats vid toppmötet i Essen 
(de elektriska sammanlänkningarna Frankrike-Spanien och Spanien-Portugal och det 
grekiska naturgasprojektet). 
1996 träffades kommittén en gång för att diskutera energifrågor och godkände därvid 36 
genomförbarhets- och andra undersökningar, för vilka kommissionen föreslår att bevilja 
stöd på totalt 16 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i bilaga IV. Dessa 
undersökningar rör 8 projekt från riktlinjelistan, av vilka 2 prioriterades i Essen (de 
elektriska sammanlänkningarna Frankrike-Spanien och Spanien-Portugal och det grekiska 
naturgasprojektet) samt 14 projekt från kommissionens tilläggslista. 
EGT L 228, 23.9.1995 
12 
TABELL 2: ENERGI 
ELEKTRI­
CITET 
GAS 
TOTALT 1995 
MILJONER 
ECU 
6,5 
5,7 
12,2 % 
53% 
47% 
100% 1996 
[Riktlinjer + tilläggslista] 
MILJONER 
ECU 
3,73 + 3,88 
5,17 +3,59 
8, 90 + 7,47 % 
46% 
54% 
100% 
I TEN-förordningen begränsas normalt det finansiella stödet för energiprojekt till 
genomförbarhetsundersökningar såsom var fallet 1995 och 1996. På grund av att en del 
projekt emellertid kan komma att försenas, med finansieringssvårigheter som följd, skulle 
kommissionen vilja hålla möjligheten öppen att använda en del av de tillgängliga 
resurserna som andra former av stöd, efter bedömning från fall till fall. 
TENFAC-kommittén diskuterade projekt inom telekommunikation vid två sina möten 
1995 och yttrade sig positivt om 18 ISDN-åtgärder för vilka kommissionen föreslog 
finansiellt stöd på sammanlagt 11,4 miljoner ecu. Detta gav en totalsumma på 22,6 
miljoner ecu för det finansiella stöd som kommissionen beviljade under budgetrubrik 
TEN-Telecom 1995. En lista över dessa åtgärder återfinns i bilaga V. 
1996 ägnade kommittén ett möte åt telekommunikationer och godkände 11 validerings-
och demonstrationsprojekt motsvarande ett belopp på 18,101 miljonder ecu. Dessa projekt 
rör, till skillnad från projekten inom energi- och transportområdena, inte fysisk 
infrastruktur utan användning av telekommunikation av allmänt intresse och allmänna 
tjänster. De specificeras genom en öppen inbjudan att lämna förslag, på grundval av 
kriterier, prioriteringar och lämpliga områden av allmänt intresse, vilka definieras i den 
tillämpliga lagstiftningen. 
13 
TABELL 3: TELEKOMMUNIKATIONER 
Hälsa 
Utbildning 
Kultur 
Stads­
information 
Transport 
Driftskompati­
bilitet hos 
allmänna 
tjänster 
Elektronisk 
handel 
Telefonarbete 
TOTALT 1995 
MILJONER 
ECU 
0,75 
2,81 
-
-
1,23 
1,76 
3,62 
1,19 
11,37 % 
6,6 
24,7 
-
-
10,8 
15,5 
31,9 
10,5 
100% 1996 
MILJONER 
ECU 
0,51 
0,49 
2,59 
5,00 
-
3,71 
2,83 
2,94 
18,10 % 
2,8 
2,7 
14,3 
27,6 
-
20,6 
15,7 
16,3 
100% 
Vad gäller transport, höll TEN:s finansieringsstödskommitté ett sammanträde 1995 
och yttrade sig positivt om 92 projekt och undersökningar för vilka kommissionen 
föreslog finansiellt stöd på totalt 240 miljoner ecu. 
Kommittén höll två möten 1996. Vid mötet den 8 mars 1996 välkomnades 
kommissionens fleråriga vägledande program (MIP) som en ram för beviljandet av 
finansiell hjälp från budgetrubriken TEN-Transport till projekt av allmänt intresse 
avseende perioden 1996-1999. Denna ram torde kunna underlätta arbetet i kommittén i 
transportsektorn för flera år framåt. Vid mötet den 25 juli avgav kommittén ett positivt 
yttrande om 107 projekt och studier, för vilka kommissionen föreslog finansiellt stöd 
på totalt 280 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i artikel VII. 
I tabell 4 redovisas hur unionens finansiering av transportprojekt fördelas mellan 
huvudsektorerna. I enlighet med Europeiska rådets beslut i Cannes fördelades 75% av 
de tillgängliga medlen mellan de 14 särskilda projekten 1995 och 1996. 
14 
TABELL 4: TRANSPORT (TYP AV PROJEKT) 
14 särskilda 
projekt 
(inklusive 
ERTMS) 
Trafikledning 
Annat 
TOTALT 1995 
MILJONER 
ECU 
181,05 
45,42 
13,53 
240 % 
75,44 
18,92 
5,64 
100% 1996 
MILJONER 
ECU 
211,23 
49,65 
19,12 
280 % 
75,44 
17,73 
6,83 
100% 
I tabell 5 redovisas hur unionens finansiering av transportprojekt fördelas mellan de olika 
typerna av insatser. Det bör understrykas att övervikten för studier jämfört med andra 
typer av insater är fullt normal. Unionens roll är att vara en katalysator genom att 
underlätta igångsättandet av projekt, därav tonvikten på genomförbarhets- och andra 
undersökningar, vilket minskar risknivån i utvecklingsstadiet. Kommissionen anser att 
medfinansiering av genomförbarhetsundersökningar är det effektivaste sättet att använda 
unionens begränsade budgetmedel. Unionens finansiella resurser är inte avsedda att ersätta 
nationell finansiering. Avsikten är att bidra till mobilisering av ytterligare, icke­
traditionella medel, särskilt i samband med partnerskap mellan de offentliga och privata 
sektorn (PPP). Finansieringen av det faktiska byggnadsarbetet är framförallt 
upphovsmännens ansvar, eventuellt med hjälp, om nödvändigt, av ränterabatter och bidrag 
till premiumgarantier vilket förklarar varför bara en liten del av unionens resurser under 
förordning 2236/95 går till denna typ av finansiering. 
TABELL 5: TRANSPORT (TYP AV ÅTGÄRD) 
Genomförbar­
hetsundersök­
ningar 
Ränterabatter 
Lånegarantier 
Direkt stöd 
TOTALT 1995 
MILJONER 
ECU 
170,10 
24,41 
0 
45,49 
240 % 
70,88 
10,1 
0 
18,95 
100% 1996 
MILJONER 
ECU 
189,59 
72,71 
0 
17,70 
280 % 
67,71 
25,97 
0 
6,32 
100% 
15 
Som framgår i tabell 6, går den allra största delen av unionens utgifter inom 
transportområdet enligt förordning 2236/95 till järnvägsprojekt. Detta avspeglar det 
faktum att detta transportsätt har getts hög prioritering på nationell och unionsnivå och 
stora ansträngningar har gjorts för att få dessa projekt att gå framåt. Många av projekten 
kännetecknas av de är kostsamma, storskaliga och gränsöverskridande. Satsningen visar 
också på kommissionens politiska åtagande att gynna transportsätt som är så miljövänliga 
som möjligt. 
TABELL 6: TRANSPORTPROJEKT (SÄTT) 
Järnväg5 
Landsväg 
Inhemska 
vattenvägar 
Hav/hamnar 
Flyg 
Trafikledning 
TOTALT 1995 
MILJONER 
ECU 
165,16 
18,81 
0 
0,52 
2,59 
52,92 
240 % 
68,82 
7,83 
0 
0,22 
1,08 
22,05 
100% 1996 
MILJONER 
ECU 
173,62 
35,37 
1,50 
3,66 
3,77 
62,08 
280 % 
62,01 
12,63 
0,54 
1,30 
1,35 
22,17 
100% 
B. STRUKTURFONDERNA 
Unionens regionala utvecklingsfond (ERUF) och Sammanhållningsfonden är den 
överlägset största källan för unionsbidrag till TEN-projekt, som tabell 1 ovan klart visar. 
Den regionala utvecklingsfonden finansierar TEN- och TEN-anknutna projekt i 
målområde 1 medan sammanhållningsfonden finansierar TEN-projekt i de fyra 
"sammanhållningsstaterna" (Grekland, Irland, Portugal och Spanien). 
B.l Regionala utvecklingsfonden 
1996 var följande program och projekt de viktigaste mottagarna av medel för vilka 
åtaganden har ingåtts; detaljer återfinns i bilaga VII: 
Energi: 
Införande av naturgas i Portugal och sammanlänkning av det portugisiska nätet 
med de spanska under INTERREG II. 
Inkluderar delvis kombinerade transporter. 
• Den spanska delen av pipe-linesystemet för gas Algeriet-Marocko-EU och 
förlängningar till vissa andalusiska städer. 
Införande av naturgas i nya regioner i Spanien (Western pipeline projektet och 
Valencia-Orihuela-Cartagena projektet). 
• Förbättring av de befintliga LNG-terminalerna i Huelva och Cartagena. 
Telekommunikationer 
• Förbättring av telekommunikationsnätet i Grekland. 
Transport: 
Motorvägarna PATHE och VIA EGNATIA i Grekland. 
• Järnvägen Aten - Thessaloniki. 
• Huvudvägar i Italien. 
• Huvudvägar på Irland. 
B.2 Sammanhållningsfonden 
I tabell 7 nedan redovisas sammanhållningsfondens årliga åtaganden från och med 1993 
till förmån för TEN:s transportprojekt sedan 1993 i var och en av av de mottagande 
medlemsstaterna. Dessa siffror inkluderar godkända projekt för året i fråga liksom nya 
årliga amorteringar för projekt som har godkänts tidigare. 
Tabell 7: Sammanhållningsfondens finansiering av TEN-projekt 
- totalt per medlemsstat 
Åtaganden 1993-1996 
Miljoner ecu 
MEDLEMS­
STATER 
SPANIEN 
PORTUGAL 
GREKLAND 
IRLAND 
TOTALT 1993 
606,4 
160,8 
105,1 
86 
958,3 1994 
498,9 
200,2 
134 
96 
929,1 1995 
610,2 
240,5 
159,7 
97,2 
1107,6 19966 
711,2 
187,5 
88 
101,3 
1088 1993 
-1996 
2426,7 
789 
486,8 
380,5 
4083 
Preliminärt 
17 
I tabell 8 ges en översikt över den årliga fördelningen av åtaganden per transportsektor. 
Detta belyser den fortsatta dominansen för vägar inom sammanhållningsfondens 
finansiering, vilket reflekterar de berörda medlemsstaternas behov och prioriteringar. I 
absoluta tal är emellertid finansieringen av andra transportsätt, som järnvägar och 
hamnar, ändå betydande. 
Tabell 8: Sammanhållningsfondens finaniering av TEN-projekt 
- per transportsektor 
Åtaganden 1993-1996 
Sektor 
Vägar & 
motorvägar 
Järnvägar 
Hamnar 
Flygplatser 
Båttrafik­
system 
Totalt 1993 
Mil­
joner 
ecu 
672,6 
162,2 
16,1 
91,7 
15,6 
958,2 % 
70 
16 
1 
9 
1 
100 1994 
Mil­
joner 
ecu 
619,6 
278,5 
31 
0 
0 
929,1 % 
66 
29 
3 
0 
0 
100 1995 
Mil­
joner 
ecu 
832,5 
178,4 
67,4 
23,7 
5,5 
1107,5 % 
75 
16 
6 
2 
1 
100 19967 
Mil­
joner 
ecu 
837,5 
218,8 
16 
15,7 
0 
1088 % 
76 
20 
1 
1 
0 
100 Totalt 
1993-
1996 
Mil­
joner 
ecu 
2962,2 
837,9 
130,5 
131,1 
21,1 
4082,8 % 
72 
20 
3 
3 
0 
100 
En tabell i bilaga VIII visar den senaste ställningen när det gäller 
sammanhållningsfondens stöd till fem specifika projekt som direkt angår 
sammanhållningsstaterna. Projekten avser höghastighetståg söder, grekiska motorvägar, 
motorvägen Lissabon-Valladolid, järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast och 
vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux. Av ett antal orsaker har framstegen 
inom dessa projekt varit långsamma i år. Det enda ytterligare finansiella åtagandet hittills 
har gjorts till förmån för den del som avser Irland inom det prioriterade projektet Irland-
förenade kungariket)-Benelux. 
C. LÅN FRÅN EIB OCH EKSG 
EIB har lång erfarenhet vad gäller att finansiera infrastruktur av europeiskt intresse och 
har alltid ansett utbyggnaden av de transeuropeiska näten som en av dess prioriteringar. 
Sedan den föregående rapporten har EIB på ett betydande sätt utökat sina åtaganden och 
Preliminärt 
sin utlåning till TEN, till största delen i samband med gemenskapens budgetmedel, medan 
de har utvecklat användningen av sitt "TEN fönster" vid ett flertal tillfällen. 
Sedan november 1995, har lån på 9 300 miljoner ecu till 41 projekt godkänts av EIB:s 
styrelse för transportprojekt gällande TEN. De utgör ungefär 30% av den totala 
kostnaden. Lån till dessa och tidigare godkända projekt på totalt 1 800 miljoner ecu har 
hittills beviljats, vilket är en ökning på mer än 50% jämfört med den beskrivna 
situationen i rapporten inför Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995. 
Vad gäller de 14 speciella projekt som antogs i Essen, har EIB redan beviljat lån för 9 
av dem eller inledningsfasen av dem, till ett belopp av 5 500 miljoner ecu (av de 
8 000 miljoner som är avsatta för finansiering). Det är en ökning med 40 % för 
godkännanden och 32 % för lånekontrakt jämfört med förra året, beroende framförallt på 
nya lån till PBKAL HST (Paris-Bruxelles-Köln-Amsterdam-London höghastighetstågen), 
Öresundsförbindelsen och Nordiska triangeln. Med användande av "TEN-fönstret" har EIB 
utsträckt förfallotiden för flera projekt och godkänt bidrag på 250 000 ecu för 
förberedande studier avseende vissa österrikiska delar av Brenner-leden. 
Under samma tid har EIB:s styrelse beviljat lån på totalt 1 500 miljoner ecu för 8 projekt 
om gas och elektricitet TEN, ungefår 27 % av deras totalkostnad. Till dags dato, har man 
undertecknat lån på 2 200 miljoner ecu. Det är en ökning med 126 % jämfört med siffran 
i Madridrapporten. 
EIB-finansiering har godkänts för sju av de tio prioritetsprojekt som antogs vid 
Europeiska rådets möte i Essen på 2 200 miljoner ecu sedan 1993. Lånekontrakt på totalt 
1 600 miljoner ecu har undertecknats, för projekt som den grekiska pipelinen för gas, 
projektet Algeriet-Marocko-Iberiska halvön och Ryssland-Polen pipelinen för gas. 
Parallellt med dess ökande engagemang till förmån för transport och energi inom TEN-
projekt, bidrar EIB aktivt till utvecklingen av telekommunikationsnät av europeiskt 
intresse. Sedan förra året har EIB:s styrelse godkänt lån på 2 300 miljoner ecu för projekt 
avseende telekommunikationsnät och man har skrivit på lånekontrakt motsvarande ett 
belopp på 4 700 miljoner ecu, i huvudsak för mobiltelefoni, telekommunikation via 
satellit och nätverk för optisk fiberräls. 
Under 1996 har kommissionen godkänt 4 EKSG-lån på totalt 329 miljoner ecu till förmån 
för TEN-projekt. De mest betydande godkännandena avser Öresund och Transgas 
projekten på totalt 293 miljoner ecu. Dessa lån har ännu inte betalats ut. 
D. EIF 
Den 31 oktober 1996 var den totala EIF-portföljen på utestående undertecknade affärer 
sedan starten 1 229 miljoner ecu. Av detta var 90 % TEN-projekt (transport 49 %, energi 
39 % och telekommunikation 2 %). Under 1996 gav EIF lånegarantier på 615 miljoner 
ecu för 10 projekt (transport 303 miljoner ecu, energi 240 miljoner ecu och 
telekommunikation 9 miljoner). Fonden har garanterat finansiering i följande specifika 
projekt: Malpensa flygplats, naturgasnät i Portugal, gas-sammanlänkning Portugal-Spanien 
och järnvägsdelen av Kanaltunneln inom PBKAL HST. EIF planerar att engagera sig i 
finansieringen av andra specifika projekt som antogs i Essen. 
19 
I enlighet med beslutet från generalförsamlingen i juni kommer EIF att kunna ha 
värdepappersportföljer i initiativ som är kopplade till TEN-projekt (se också kapitel 5 D). 
Fondens aktivitet inom detta område kommer inledningsvis att vara blygsam. 
E. IDA 
Unionen planerar att under 1996 använda 24 miljoner ecu på övergripande åtgärder, 
allmänna tjänster och 25 specifika sektorprojekt som utgör IDA-programmet (TEN:s 
finansieringsregler gäller inte för IDA-programmet). Tabellen nedan ger de viktigaste 
utgiftsposterna; en detaljerad förteckning över de finansierade projekten återfinns i bilaga 
VI. 
Tabell 11: Utgifter inom IDA8 
TJÄNST TOTAL 
BUDGET 
(ECU) 
GDI 850 000 
GDIII 3 710 000 
GDIV 400 000 
DG V 1 837 000 
GD VI 1 290 000 
GDXIV 250 000 
GDXV 1 100 000 
GDXXI 5 555 000 
Eurostat 3 050 000 
Informationsteknik direktoratet 1 015 000 
KONTOR 225 000 
Generalsekretariatet 1 200 000 
Allmänna tjänster alla sektorer 3 518 000 
TOTALT 24 000 000 
Dessa siffror baseras på en budget som är följden av tilldelningen av 6 miljoner ecu till Edicom-
programmet samt på antagandet att 7,5 miljoner ecu som nu ligger i reserv görs disponibla av 
Europaparlamentet. På grund av det sent antagna IDA-beslutet fördes dessutom ett antal åtgärder 
som totalt uppgick till 15,798 miljoner ecu över från 1995 till 1996. Dessa åtgärder finns INTE 
med i tabellen ovan. 
20 
F. UTVÄRDERING 
I linje med SEM 2000 programmet vidtar kommissionen åtgärder i nära samarbete med 
medlemsstaterna, vilka spelar en viktig roll i detta sammanhang, för att förstärka 
kontrollen och utvärderingen av projekt och policy. TEN:s finansieringsstödskommitté 
diskuterade frågan på sitt möte den 25 juli 1996. 
21 
5. FINANSIERING AV TEN: ÖVRIGA FRÅGOR 
A. TRANSEUROPEISK TRANSPORTBUDGET 
Som följd av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Essen (december 1994), Cannes 
(juni 1995) och Madrid (december 1995) angående finansiering av de prioriterade 
transportprojekten, lade kommissionen i april 1996 fram ett förslag om revidering av de 
finansiella perspektiven för att öka de tillgängliga fonderna för TEN-T med 1000 miljoner 
ecu. Detta förslag baserade sig på att man fann ytterligare behov av TEN-T stöd på 1700 
miljoner för perioden 1997-1999; dessa ytterligare behov beräknades på grundval av 
preliminära anhållanden från medlemsstater samt utgjorde resultatet av grundliga analyser, 
särskilt av de specifika projekt som identifierades av Europeiska rådet i Essen och 
genomfördes av medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska investeringsbanken i 
arbetsgrupper, under seminarier och bilaterala diskussioner. 
Vid Europeiska rådets möte i Florens lade ordförande Santer fram ett reviderat förslag. 
Till följd av detta inrättade Ekofin-rådet en särskild grupp bestående av representanter för 
finansministrarna, med herr Gallagher som ordförande. Under tre möten i juli och 
september undersökte "Gallagher-gruppen" förslaget, emellertid utan att nå en 
överenskommelse om "påfyllning". I gruppens slutrapport, som överlämnades till Ekofin-
rådet, rekommenderade man dock följande: 
i) Färdiga projekt redo skall fortsätta med användande av befintliga resurser. 
ii) Rådet skall bekräfta att TEN-projekten är prioriterade. Nuvarande 
planerade budgetvillkor skall respekteras. 
iii) Alla ansträngningar ska göras för att undanröja fördröjande faktorer av 
icke-finansiell karaktär. 
iv) Frågan om ytterligare anslag kan komma att övervägas inom ramen för det 
relevanta normala budgetförfarandet för 1998 och 1999 års budgetar. 
Den 14 oktober godkände Ekofin-rådet Gallagherrapporten. 
B. OFFENTLIGT/PRIVAT PARTNERSKAP (PPP) 
Allmänt 
I överensstämmelse med Europeiska rådets begäran har kommissionen under 1996 fortsatt 
att söka sätt att underlätta offentliga/privata partnerskap som en väg att finansiera TEN; 
liksom tidigare år gjordes denna analys genom inriktning på de specifika 
transportproj ekten. 
Under 1996 har kommissionen varit aktivt engagerad i informella överläggningar med en 
expertgrupp bestående av företrädare från den privata sektorn inom 
transportkonstruktionsområdet, i syfte att undersöka hindren för PPP och hitta möjliga 
lösningar ur konstruktionsindustrins synvinkel. Efter inrättandet av högnivågruppen för 
22 
PPP finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät ("Kinnock-gruppen", se 
nedan) bestämde alla inblandade att fortsätta dessa diskussioner inom högnivågruppens 
vidare ram. De preliminära rönen från dessa överläggningar, tillsammans med resultatet 
av den tidigare analysen avseende andra frågor med anknytning till PPP, utgjorde 
grundvalen för ett diskussionsunderlag till Kinnock-gruppen. 
I sin rapport om " Den inre marknadens betydelse och effektivitet"9 underströk 
kommissionen att det måste vara en prioriterad fråga för unionen att övervinna hinder 
för PPP så att prioriterade investeringar kan genomföras i tid. Detta är särskilt viktigt 
för transportområdet där de flesta finansieringssvårigheterna finns. 
På grund av de orsaker som klargjordes i 1995 års rapport till Europeiska rådet i Madrid10 
(stycke 28-34) har tyvärr utvecklingen avseende PPP i vissa medlemsster inte varit 
uppmuntrande. Dock ska det noteras att flera transportprojekt av PPP-typ pågår, särskilt 
i Grekland, Förenade kungariket, Italien, Tyskland, Österrike, Danmark och Sverige. 
Inom telekommunikationssektorn är finansieringen av transeuropeiska nät projekt i första 
hand en fråga för den privata sektorn och marknadskrafterna. Emellertid spelar 
allmänhetens stöd också en roll för au stimulera igångsättandet av projekt vars 
samhällsekonomiska genomförbarhet erkänns, men vars kommersiella lönsamhet på kort 
sikt inte är hög nog för att mobilisera privata investeringar. 
Kinnock-högnivågruppen 
På det informella rådsmötet (transport) i Rom den 12-13 april föreslog kommissionär 
Kinnock att man skulle inrätta en högnivågrupp, bestående av företrädare för 
kommunikations- och/eller finansministrarna och medlemmar av den privata sektorn och 
EIB, för att finna sätt att påskynda igångsättandet av PPP; särskilt rörande specifika 
transportprojekt avseende TEN. Detta förslag fick brett stöd från 
kommunikationsministrarna och stöddes starkt av ordförande Santer i samband med hans 
initiativ till en förtroendepakt om sysselsättningen. 
Högnivågruppen för PPP-finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät 
("Kinnock-gruppen") höll plenarsammanträden den 23 september, 11 oktober och 28 
november och upprättade fem undergrupper: två för "HST (höghastighetståg) Östeuropa" 
och "HST syd" och tre för mer övergripande frågor, nämligen "Nya PPP inom 
järnvägssektorn", "Rättsliga och administrativa frågor" och "Ekonomiska och finansiella 
frågor". Gruppen och dess undergrupper kommer att undersöka problem som har 
identifierats på unionsnivå och noggrant undersöka möjliga lösningar med avseende på 
upprättandet av PPP. Den slutliga rapporten, som skall läggas fram till Europeiska rådets 
möte i juni 1997, väntas dra slutsatser kring olika frågor som för närvarande påverkar 
utvecklingen av projekt kring transportinfrastruktur. 
Det negativa beslutet angående påfyllningen under budgetrubriken TEN-transport väntas 
påverka utvecklingen inom flera projekt, särskilt de stora gränsöverskridande 
järnvägsprojekten. I flera av dessa fall skulle ytterligare medel från TEN-transport ha 
hjälpt till att främja insatser från den privata sektorn (minskning av risker genom 
9 KOM(96)520 final 
10 CSE(95) 571 
23 
medfinansiering av provborrningar för dyra tunnlar, bidrag till fastställande av 
finansieringsplaner etc.). I ljuset av detta uppmanas Kinnock-gruppen att söka lösningar 
för att påskynda projekt så mycket som möjligt, trots bristen på tillgängliga medel för 
TEN-transport. Gruppens arbete torde också utgöra en god grund för en möjlig 
omprövning av budgetfrågor såsom anges i Gallagher-gruppens rekommendationer. 
överläggning om politisk risk 
I sin rapport till Europeiska rådets möte i Madrid (stycke 32) meddelade kommissionen 
att den håller på att undersöka sätt att minska den politiska risken, eftersom denna 
angivits av den privata sektorn som ett särskilt hinder för dess engagemang i PPP. Under 
första halvan av 1996 avfattade kommissionens avdelningar ett diskussionsunderlag som 
identifierade åtskilliga valmöjligheter i detta hänseende. Frågorna som belyses inom ramen 
Kinnock-högnivågruppen, i syfte att finna slutsatser om utrymmet för åtgärder på 
unionsnivå. 
C. EIF:S DELTAGANDE I AKTIEHANDEL 
Den 18 juni röstade EIF:s stämma i Lissabon för att tillåta fonderna att, såsom är fastställt 
i deras stadgar, sätta igång värdepappersaffärer och på så sätt möjliggöra att EIF 
framledes investerar direkt i enskilda TEN-projekt. Kommissionen välkomnar detta steg, 
samtidigt som man tillstår att de tillgängliga resuserna för detta ändamål inledningsvis 
kommer att vara begränsade. 
24 
6. YTTRE FÖRBINDELSER 
A. CENTRAL- OCH OSTEUROPEISKA LANDER 
TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment - Utvärdering av behoven av 
infrastruktur för transport) 
Efter transportministrarnas beslut på mötet inom ramen för den strukturerade dialogen 
i september 1995 inrättades en arbetsgrupp bestående av höga tjänstemän från de 
femton medlemsstaterna och de tio central- och östeuropeiska länder som ansökt om 
medlemsskap för att gemensamt genomföra en utvärdering av behoven av infrastruktur 
för transport (TINA) i den utvidgade unionen på grundval av TEN-riktlinjerna för 
transport i den nuvarande unionen och som nyligen antogs. Gruppen hade två 
plenarmöten i maj och juli då den antog sitt uppdrag och diskuterade finansiella 
problem. Den upprättade tre geografiskt inriktade undergrupper som sammanträdde i 
oktober för att påbörja en undersökning av de nationella planerna för 
transportinfrastruktur i kandidatländerna med hänsyn till riktlinjernas krav. TINA-
gruppen skall rapportera till kommittén för TEN-transportnät.Utkastet till ett utvidgat 
TEN-transportnät skall diskuteras inom en bredare ram i slutet av 1998. 
Den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors 
Kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaterna tillsammans med 
ECMT (den europeiska transportministerkonferensen) och FN-ECE (FN:s ekonomiska 
kommission för Europa) har förberett den tredje paneuropeiska transportkonferensen 
som skall äga rum i Helsingfors i juni 1997, särskilt anpassningar av "Crete"-
korridorerna med hänsyn till förändringarna i det politiska klimatet sedan 1994, t.ex. 
fredsprocessen i före detta Jugoslavien. Dessutom undertecknades avtalsmemorandum 
om utvecklingen av Via Baltica och av "Crete"-korridor I och III under året och 
avtalsmemorandum om korridor V är nästan färdigt för undertecknande. 
Phare 
Kommissionen har fortsatt att genom Phare-programmet aktivt stödja åtgärder för att 
ansluta de central- och östeuropeiska länderna till unionens TEN. 1996 öronmärktes 
cirka 280 miljoner ecu till åtgärdsprogram i transportsektorn. Största delen av dessa 
medel skall användas till utveckling av "Crete"-korridorerna. Phare har gett stöd till 
alla nio korridorerna från förberedande investeringsundersökningar och 
genomförandestudier till faktisk samfinansiering av konkreta infrastrukturprojekt med 
särskild inriktning på att underlätta transittrafiken vid gränsövergångarna i 
korridorerna. 
Sammankoppling av elnät 
I december 1995 togs ett stort steg framåt vad galler utveckling av energi-TEN mellan 
unionen och dess grannar då CENTREL-elnätet som omfattar Polen, Tjeckien, 
Slovakien och Ungern kopplades ihop med UCPTE-nätet som omfattar Västeuropa 
utanför Skandinavien. En ytterligare utvidgning av det utvidgade UCPTE-nätet till 
25 
Balkanländema och upprättandet av sammankopplingar och gränssnitt till OSS-staterna 
undersöks för närvarande. Dessa undersökningar finansieras genom Phare-, Tacis- och 
TEN-programmen. I september upprättade kommissionen en arbetsgrupp inom det 
regionala energicentret för Svarta havet för att göra en förteckning över prioriterade 
energisammankopplingar i Balkanområdet. Denna förteckning skall omfatta både el 
och gas. En annan viktig utveckling är elundersökningen om den baltiska ringen som 
samfinansieras av unionen och omfattar alla länderna i Baltikum. 
Sammankoppling av naturgasnät 
Färdigställandet av den första sektionen av gasrörledningen Ryssland-Vitryssland-
Polen-EU och förbättringen av gastranportnätet i Bulgarien för att säkerställa transport 
av rysk gas till det nya grekiska gasnätet har varit av särskild betydelse i år. En 
omfattande genomförandeundersökning om byggandet av en ny rörledning för leverans 
av rysk gas till Italien via Ukraina-Slovakien-Ungern-Slovenien har också påbörjats. 
Under året har det dessutom genomförts en undersökning om det nordiska gasnätet och 
många andra projekt såsom Österrike-Ungern, Österrike-Slovakien och Tyskland-
Tjeckien-Österrike-Italien. Närmare upplysningar om dessa projekt finns i bilaga I. 
Slutligen har undersökningar om ytterligare gassammankopplingar mellan öst och väst 
och om regionala projekt av intresse för de central- och östeuropeiska länderna eller 
unionens medlemsstater finansierats eller finansieras genom Phare-programmet, 
inbegripet en undersökning om Östersjöområdet som nyligen avslutats. 
Energistadgan 
Sedan undertecknandet av Europeiska energistadgan och energistadgeprotokollet om 
engergieffektivitet och därmed relaterade miljöaspekter den 17 december 1994 pågår 
ratifikationsprocessen i Europeiska unionen. Medlemsstaterna (åtminstone de flesta av 
dem) förväntas avsluta ratifikationen innan årets slut. Det krävs att minst 30 länder 
ratificerar fördraget för att det skall träda i kraft. Under tiden kommer fördraget att 
tillämpas provisoriskt av de flesta avtalsslutande parterna. 
Forum om informationssamhället för EU och de central- och östeuropeiska 
staterna 
Ministrar från de central- och östeuropeiska staterna träffade kommissionsledamoten 
Martin Bangemann och företrädare för industri, forskningsorgan och finansinstitut i 
unionen i Prag i september 1996. Forumet utgör en plattform för informationsutbyte 
och diskussioner om de olika aspekterna av informationssamhället inbegripet 
utformande av strategier och politik och genomförande av demonstrations- och 
pilotprojekt. Dessa projekt diskuterades vidare den 8 oktober inom ramen för den 
strukturerade dialogen mellan Europeiska unionens råd (industri) och ministrarna från 
de central- och östeuropeiska staterna. Fyra arbetsgrupper inrättades. 
26 
B. MEDELHAVSLÄNDERNA 
Sammankoppling av elnät 
Länderna i Medelhavsområdet är inte sammankopplade med UCPTE-nätet men ett 
projekt för att sammankoppla Spanien och Marocko pågår och första fasen har 
påbörjats för att sammankoppla Grekland och Turkiet. 
Sammankoppling av naturgasnät 
' I år färdigställdes (nästan) gasrörledningen för transport av algerisk naturgas via 
Marocko till inledningsvis Spanien och Portugal och senare till de andra europeiska 
länderna. Detta projekt var ett av de särskilda projekt som behandlades vid Europeiska 
rådet i Essen. Arbetet med en andra rörledning mellan Algeriet och Italien via 
Tunisien är också på god väg. 
Europa-Medelhavsforum om energi 
Som en uppföljning till Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i december 1995 
anordnade det italienska ordförandeskapet en Europa-Medelhavsministerkonferens om 
energifrågor i Trieste den 7-9 juni 1996. Kommissionen antog den 3 april ett 
meddelande om "Europa-Medelhavspartnerskapet inom energiområdet"11.1 detta 
dokument framställs de huvudlinjer som kommissionen har för avsikt att följa vid 
uppföljningen av Europa-Medelhavskonférensen inom energiområdet varvid 
tyngdpunkten läggs vid energi-TEN som ett av de viktigaste områdena för samarbete 
mellan unionen och länderna i Medelhavsområdet. På Triestekonferensen antogs ett 
arbetsprogram och man enades om att upprätta ett Europa-Medelhavsforum för energi 
för att övervaka programmets genomförande. 
Europa-Medelhavsforum om informationssamhället 
Det italienska ordförandeskapet anordnade också ett Europa-Medelhavsforum om 
informationssamhället i Rom den 30-31 maj 1996. Konferensen samlade omkring 300 
deltagare på hög nivå och lade grunden för ett ökat samarbete mellan Medelhavets 
båda sidor särskilt på områdena för infrastruktur och normer. 
Transport 
På mötena mellan transportministrarna från länderna i det västra Medelhavsområdet 
(särskilt på det andra mötet i Rabat den 22 september 1995) diskuterade man en 
sammankoppling av unionens transport-TEN med länderna i det västra 
Medelhavsområdet. 
Arbetet med den östra delen av Medelhavsområdet befinner sig fortfarande på ett 
inledande stadium trots att ett möte om regional integrering inom transportsektorn i 
östra Medelhavsområdet kommer att äga rum på Cypern under våren 1997. 
COM (96) 149 . 
27 
Sjöstransporter är av största betydelse för en sammankoppling av länderna i 
Medelhavsområdet med unionen och under ett möte på Cypern den 14-16 oktober 
undersökte EU och dess Medelhavspartner tillvägagångssätt för att införa fleråriga 
rullande program för sjötransporter i Medelhavet inbegripet identifiering av eventuella 
projekt av ömsesidigt intresse som är lämpliga för gemenskapsfinansiering. 
Unionen hade i oktober bilaterala diskussioner med Malta och Cypern om deras 
deltagande i TEN. 
C. ÖVRIGA LÄNDER 
Flera el- och naturgasprojekt om sammankoppling av unionen med Schweiz och Norge 
befinner sig på planeringsstadiet (se bilaga I). 
I juli 1996 påbörjade kommissionen ett anbudsförfarande för en jämförande 
undersökning av landtransporter mellan Europa och Asien (uppföljning av ett 
oberoende initiativ inom ramen för mötet mellan Europa och Asien, ASEM). Arbetet 
skall påbörjas i mars 1997 och en slutlig rapport skall läggas fram i september 1997. 
28 
7. POLITISKA OCH LAGSTIFTNINGSMÄSSIGA 
PROBLEM 
A. ENERGI 
Flera prioriterade projekt inom elsektorn möter fortsatta svårigheter av administrativ 
karaktär, i första hand beroende på förseningar med byggnadstillstånden. Dessa 
förseningar uppstår i allmänhet på grund av motståndet från lokala miljöorganisationer, 
ett motstånd som återspeglas i attityden hos myndigheterna lokalt och i viss mån på 
riksplanet. Det gäller särskilt i fråga om projekten för elkraftförbindelser mellan Frankrike 
och Italien, Frankrike och Spanien (de franska myndigheterna deklarerade den 1 februari 
ensidigt att de var i färd med att överge den planerade sträckningen och att se sig om 
efter en annan), Italien och Grekland (motstånd från de berörda kommunerna mot den 
planerade sträckningen) samt, i mindre grad, mellan Spanien och Portugal. 
B. TELEKOMMUNIKATION 
I telekommunikationssektorn täcker begreppet 'Infrastruktur" tre skikt av ett nät: 
informationsbärarens fysiska infrastruktur, bastjänster och tillämpningar. I denna sektor 
utgörs flaskhalsen i huvudsak av tillgången på tillämpningar och tjänster som svarar mot 
de socioekonomiska behoven hos allmänheten och de små och medelstora företagen. På 
det här området kan osäkerheten i fråga om lönsamheten på kort sikt, en osäkerhet som 
beror på den aktuella tillämpningens eller tjänstens irmovativa karaktär eller på att det 
ställs svåra krav på organisationen, hämma det privata initiativet. Unionens insats kommer 
att användas till att minska den ekonomiska risk som dessa osäkerhetsfaktorer skapar och 
göra det möjligt för en intressant tillämpning eller tjänst av allmänt intresse att lanseras 
på transeuropeisk basis inom ramen för ett partnerskap mellan offentlig och privat sektor. 
C. TRANSPORTER 
Avvikande prioriteringar bland de medlemsstater som deltar i de prioriterade projekten 
utgör i vissa fall en bromsande faktor i förberedelsefasen. Det förefaller därför vara av 
yttersta vikt att ytterligare betona den nytta som transportprojekten inom TEN har för 
unionen (och att ta fram lämpliga metoder att kvantifiera denna nytta). Med detta som 
utgångspunkt bör medlemsstaterna ta hänsyn till de riktlinjer som beslutats på unionsnivå 
och anpassa sina länders prioriteringar till europeiska prioriteringar, och unionens 
finansiella instrument bör stödja detta mål. 
29 
Den rättsliga ramen kan i vissa fall ha bristande anpassning till de specifika behoven hos 
storskaliga infrastrukturprojekt inom transportsektorn, eller också måste tillämpningen ay 
befintliga föreskrifter klargöras snarast möjligt. Vad gäller utvecklingen av partnerskap 
mellan privat och offentlig sektor har problem särskilt konstaterats i fråga om prissättning 
av transporter, offentlig upphandling och stadgarna för ett Europabolag. Högnivågruppen 
för offentliga och privata partnerskap håller på att analysera dessa problem, men inga 
slutsatser kan dras på det här stadiet. 
30 
8. DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN SOM KÄLLA FÖR 
SYSSELSÄTTNING 
A. FÖRTROENDEPAKTEN 
I förtroendepakten som presenterades den 5 juni betonade ordförande Santer att 
genomförandet av de transeuropeiska näten (TEN) och uppbyggandet av de 14 
specialprojekten märkbart skulle kunna bidra till att både direkt och indirekt skapa 
sysselsättning (förtroendepakten omfattar ett mycket bredare område än bara TEN). Detta 
uttalande återspeglar de tankar som ligger bakom rubrik XII i fördraget och de argument 
som förs fram i kommissionen vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" från 
1993. Förutom de omedelbara fördelarna för energin, telekommunikationerna och 
transportsektorn (samt miljösektorn) kommer de transeuropeiska näten att få en bredare 
positiv genomslagskraft på den sociala och ekonomiska sammanhållningen, genomförandet 
av den inre marknaden samt tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen. 
B. RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET 
I en resolution om budgeten för 1997 som antogs i slutet av sessionen i Bryssel i mars 
bad Europaparlamentet kommissionen att lämna en rapport om de transeuropeiska nätens 
möjligheter att skapa sysselsättning. Kommissionen ämnar lämna en rapport med en första 
preliminär tedömning ("Sannolika makroekonomiska och ekonomiska effekter av 
investeringar i transeuropeiska transportnät") till parlamentet i november. Samman­
fattningen över denna rapport återfinns i bilaga X och innehåller i huvudsak följande 
punkter: 
- De ekonomiska verkningarna av slutförandet av de 14 specialprojekt som utsågs 
av Europeiska rådet i Essen är mycket positiva. Den kumulativa vinsten i BNP 
skulle överskrida 560 miljarder ecu före år 2030. Detta innebär en socioekonomisk 
avkastning på ungefar 11 %. 
- Slutförandet av de 14 specialprojekt som utsågs av Europeiska rådet i Essen skulle 
skapa nya arbetstillfällen motsvarande 700 000 manår under det första årtiondet 
(1998^2007). Uppbyggandet av ett fullständigt transeuropeiskt transportnät såsom 
skisseras i gemenskapens riktlinjer skulle öka antalet nya arbetstillfällen med cirka 
3 200 000 manår. 
Mot bakgrund av vissa försiktiga antaganden varierar uppskattningarna av de 
långsiktiga, bestående sysselsättningseffekterna för ekonomin som helhet mellan 
130 000 och 230 000 nya arbetstillfällen för de 14 Essen-prioriterade projekten 
och mellan 594 000 och 1 030 000 nya arbetstillfällen för samtliga projekt inom 
ramen för riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet. Om man kunde förmå 
arbetstagarna att acceptera att de produktivitetsökningar som investeringarna i de 
transeuropeiska näten ger upphov till används till att öka sysselsättningen i stället 
för till att höja reallönerna, skulle man dock kunna skapa betydligt fler arbets­
tillfällen. De 14 Essen-prioriterade projekten skulle kunna ge upphov till minst 
570 000 och hela nätet till 4 700 000 arbetstillfällen. 
31 
- Det är viktigt att understryka att uppskattningarna ovan grundas på antagandet att 
det inte finns någon märkbar överkapacitet i ekonomin och att investeringarna i det 
transeuropeiska transportnätet därför på kort sikt är benäget att tränga undan vissa 
alternativa investeringsprojekt som annars skulle genomföras. Den nuvarande 
makroekonomiska situationen i Europeiska unionen med hög arbetslöshet och låga 
räntor tyder emellertid på att det finns en märkbar extrakapacitet. Följaktligen kan 
man förvänta att politiska beslut om ett snabbt genomförande av det trans­
europeiska transportnätet skulle skapa ännu fler arbetstillfällen än vad som 
uppskattats utifrån de försiktiga antaganden som används i denna rapport. 
- Makroekonomiska och strukturpolitiska riktlinjer är av särskild betydelse för de 
sannolika sysselsättningseffekterna. Detta gäller i synnerhet de politiska riktlinjer 
som påverkar varumarknadens, kapitalmarknadens och arbetsmarknadens funktion 
genom att de ökar konkurrensen, minskar stelheter och möjliggör strukturella 
justeringar. 
- Investeringar i ttansportinfrastrukturen kan naturligtvis inte i sig lösa arbetslöshets­
problemet i Europa och det transeuropeiska transportnätet bör därför inte bedömas 
enbart utifrån förmågan att skapa arbetstillfällen. Andra viktiga fördelar kommer 
sannolikt att vinnas. 
Samtidigt har generaldirektorat XIII och generaldirektorat XVII företagit mer begränsade 
studier om de transeuropeiska nätens möjligheter att skapa sysselsättning inom tele­
kommunikationssektorn respektive energisektorn. Det är viktigt att notera att de metoder 
som användes i dessa två studier inte är desamma som den metod som används för 
rapporten till Europaparlamentet och att resultaten därför inte kan jämföras. 
I den studie som utfördes av generaldirektorat XIII granskas resultaten av de nya studier, 
i vilka man har försökt klarlägga hur investeringarna i telekommunikation och 
informationssamhällets utveckling inverkat på sysselsättningen. Utifrån fragmentariska 
överblickar har man försökt beräkna effekterna av det belopp på 2 miljarder ecu som 
gemenskapens åtgärder förväntas generera. I generaldirektoratets studie utgår man från det 
ganska optimistiska antagandet att de investeringar på 150 miljarder ecu i informations-
och kommunikationsteknologi som nämns i kommissionens vitbok om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning skall förverkligas under nämnda femtonårsperiod 
(1993-2008) , vilket skulle leda till att antalet arbetstillfällen på lång sikt gradvis ökar 
med 1,3 %. Varje miljon ecu som gemenskapen investerar i de transeuropeiska näten 
skulle därmed på lång sikt skapa tolv nya arbetstillfällen. Å andra sidan visar studier 
utförda på nationell nivå att för varje 1 miljon ecu som investeras i informations­
infrastrukturen skapas mellan 2,5 och 37,5 arbetstillfällen. Enligt en annan studie som 
nyligen utförts om effekterna av avregleringen av telekommunikationerna på syssel­
sättningen i Europa, skulle de sammanlagda effekterna av avregleringen och teknologins 
spridning samt investeringarna i infrastruktur, särskilt i alternativ infrastruktur och 
interaktiva multimediatillämpningar, kunna skapa 900 000 arbetstillfällen före 2005. 
I rapporten betonas att "man bör förhålla sig med extremt stor försiktighet till dessa 
siffror, eftersom de grundar sig på olika länders uppskattningar, vilket medför betydande 
metodiska och praktiska svårigheter och osäkerhetsfaktorer. Stora svårigheter föreligger 
särskilt vid försök att exakt kvantifiera multiplikatoreffekterna av investeringar i 
telekornmum^tionsinfrastrukturen, eftersom dessa effekter kan sprida sig till så gott som 
alla andra sektorer inom ekonomin." 
32 
Enligt den studie som utfördes av generaldirektorat XVII "visar tillgängliga uppgifter om 
tillfällig sysselsättning att man kan vänta sig att det elektricitetsnät som ingår i studien ger 
upphov till ungefär 20 000 manår under uppbyggnadsfasen (investeringar motsvarande 1,3 
miljarder ecu) och det gasnät som ingår på motsvarande sätt till ungefär 15 000 manår 
(för investeringar på 2,6 miljarder ecu). Om man beaktar de (små) skillnaderna mellan 
projekten och justerar felmarginalen hos de angivna siffrorna, kan man grovt uppskatta 
antalet manår till 65 000 för en total (nu känd) investering på 4 miljarder ecu i fråga om 
elektricitetsnät och till 35 000 manår för en total (nu känd) investering på 11,5 miljarder 
ecu i fråga om gasnät. Detta förutspådda totala antal på 100 000 manår bör fördelas över 
hela den tidsperiod under vilken de transeuropeiska näten på energiområdet skall byggas 
(mellan 5 och 10 år, vilket i genomsnitt innebär 10 000-20 000 manår per år)." 
33 
9. ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK SOM BERÖRS AV DE 
TRANSEUROPEISKA NÄTEN 
A. STADGARNA FÖR EUROPABOLAG 
Kommissionen anser att "projektmyndigheter" bör bildas, åtminstone tillfälligt, i syfte att 
organisera och genomföra viktiga infrastrukturprojekt. Upprättandet av sådana 
myndigheter skulle underlättas om det fanns en europeisk bolagsform, genom vilken dessa 
myndigheter kunde omvandlas till vinstgivande organ så fort uppbyggandet inleds. För 
närvarande finns inga lämpliga rättsliga ramar på unionsnivå, vilket i onödan leder till 
högre projektkostnader och verkar hämmande på utvecklingen. I den "förtroendepakt" som 
kommissionen presenterade för Europeiska rådet i Florens underströks vikten av att rådet 
så fort som möjligt antar stadgarna för ett Europabolag. Så länge inga framsteg görs i 
fråga om stadgarna för ett Europabolag undersöker kommissionen möjligheterna att 
föreslå en begränsad form av sådana stadgar som skulle skräddarsys för TEN-projekt. 
B. KONKURRENSPOLITIK 
Situationens utvecklingen sedan föregående rapport 
Under 1996 strävade kommissionen till att ge de parter som finansierar de transeuropeiska 
näten alla upplysningar de behöver om konkurrensregler som skulle berättiga dem till 
vissa undantag. 
Såsom meddelades i årsrapporten om de transeuropeiska näten 1995, upprättade 
kommissionen ett informationscenter (telefax +32-2-295 6504) dit projektledare och 
andra berörda parter kunde vända sig för råd om gemenskapens lagstiftning om 
konkurrenspolitik och offentlig upphandling. Informationscentret utnyttjades förhållandevis 
litet. De förfrågningar som gjordes behandlades snabbt och ur frågeställarens synpunkt på 
ett tillfredsställande sätt. 
C. OFFENTLIG UPPHANDLING 
I avsikt att undvika projektförseningar som beror på missförstånd i fråga om unionens 
regler för offentlig upphandling, rekommenderade kommissionen i sin årsrapport om de 
transeuropeiska näten 1995 att ledarna för de 14 specialprojekt skulle samråda med 
kommissionen innan anbudshandlingarna offentliggjordes. I detta syfte upprättades ett 
informationscenter (telefax +32-2-295 6504) inom kommissionen för förfrågningar av 
detta slag. Antalet förfrågningar under 1996 var litet. 
En grönbok om offentlig upphandling i Europeiska unionen kommer att publiceras inom 
de närmaste månaderna i syfte att informera de berörda parterna om vilka samarbets­
möjligheter unionens regler om offentlig upphandling erbjuder den offentliga och privata 
sektorn och att ge parterna tillfälle att ge uttryck för och diskutera behov i anknytning till 
projekten. 
D. FÖRENLIGHET MED STRUKTURPOLITIKEN 
Såsom framgår av siffrorna i tabell 1 i fjärde kapitlet utgör strukturfonderna den absolut 
största källan vid unionens finansiering av de transeuropeiska näten. Det är därför av 
34 
största vikt att medlemsstaterna säkerställer fortsatt horisontal och vertikal samordning 
mellan de ministerier som har ansvaret för transport, energi och telekommunikation å ena 
sidan och de nationella, regionala och lokala förvaltningsenheter på olika nivåer å andra 
sidan som deltar i utbetalningen av de ekonomiska bidragen från strukturfonderna. I 
praktiken innebär detta att de tjänstemän som har det huvudsakliga ansvaret för regional 
utveckling måste känna till unionens TEN-politik tillräckligt väl och att de måste hållas 
a jour med denna. 
E. TRANSPORTPOLITIK 
Under det senaste året har kommissionen lagt fram två förslag om prissättning av 
transporter. Dessa har direkt anknytning till utvecklingen av de transeuropeiska näten 
genom partnerskap mellan offentliga och privata parter och skall säkerställa av sund 
konkurrens mellan olika transportmedel. I grönboken "För en rättvis och effektiv 
prissättning inom transportsektorn"14 ägnar kommissionen ett helt kapitel åt kostnader för 
infrastruktur och trängsel. Kommissionen föreslår att kostnaderna skall täckas genom 
avgifter som tas ut av dem som utnyttjar infrastrukturen och påpekar vikten av en effektiv 
prissättning av infrastrukturen för att underlätta införandet av partnerskap mellan 
offentliga och privata parter. Målet med det andra förslaget12 är att förnya direktiv 
93/89/EEG om fordonsskatter och vägtullar i syfte att, förutom det allmänna målet att 
främja utvecklingen av den inre marknaden vad gäller vägtransporter, säkerställa en 
effektivare täckning av de omkostnader som härrör från användning av vägnätet, 
inbegripet både infrastrukturkostftader och externa kostnader. Detta skulle göra det möjligt 
att differentiera avgifterna utifrån kostnaderna och skulle vara ett steg mot principen om 
territorialitet vid uttag av avgifter för användning av vägnätet. 
De olika grönböcker och vitböcker som kommissionen antagit på detta område under det 
senaste året, nämligen "Grönboken om medborgarnätet"13, "För en effektiv och rättvis 
prissättning inom transportsektorn"14 och "En strategi för vitalisering av gemenskapens 
järnvägar"15 har på bred front bidragit till att skapa gynnsamma förutsättningar för de 
transeuropeiska näten. 
F. MILJÖ 
De ovannämnda grönböckerna och vitböckerna har också bidragit till att skapa större 
medvetenhet om att utvecklingen av de transeuropeiska näten bör vara förenlig med 
unionens politik för miljöskydd och hållbar utveckling. Kommissionen har i flera olika 
sammanhang meddelat sin avsikt att närmare undersöka det transeuropeiska transportnätets 
konsekvenser för miljön. I Europaparlamentets och rådets beslut av den 23 juli om 
gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet åläggs 
kommissionen att utveckla metoder för strategisk miljöbedömning av hela nätet och av 
vissa transportkorridorer. Resultaten av detta arbete skall vid behov beaktas av 
kommissionen då den sammanställer rapporten om granskningen av riktlinjerna. Rapporten 
skall offentliggöras den 1 juli 1999. Kommissionens avdelningar har inlett det tekniska 
arbetet för att kunna svara på detta uppdrag. 
KOM (96) 331, 24.7.1996. 
KOM (95) 601, 21.11.1995. 
KOM (95) 691, 20.12.1995. 
KOM (96) 421, 23.7.1996. 
35 
BILAGA I: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV ENERGINÄTEN UNDER 1996 
• Projekt av gemensamt intresse i riktlinjerna (beslut nr 1254/96 EG av den 5 juni 1996 
EGT nr L 161) och 
• Projekt som kommissionen har föreslagit skall ingå i riktlinjerna (KOM (96) 390 av den 
24 juli 1996). (kursivt) 
(Kort redogörelse för hur långt dessa projekt nått i slutet av 1996) 
ELNATPROJEKT 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
al FÖRENADE KUNGARIKET 
Förbindelse med undervattenskabel från Nordirland till Godkännandeförfarande pågår. 
Skottland. Förväntad idriftsättning: 1997. 
Ekonomiskt stöd från EU 
* ön Magee-Coylton Gemenskapens strukturfond: 81 MECU. 
a4 GREKLAND - ITALIEN "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Förbindelse med undervattenskabel mellan det grekiska och det Undersökningen är avslutad, men bygget har försenats 
italienska nätet genom nordvästra Grekland och sydöstra Italien. av godkännandeförfarandet. 
Ekonomiskt stöd från EU 
* Ipiros-Puglia REGEN: 35 MECU »• 
INTERREG: 78,5 MECU 
EIB-lån: 100 MECU 
_ 
a7 FÖRENADE KUNGARIKET 
Förbindelse med undervattenskabel till Isle of Man. Förberedande genomförbarhetsstudier pågår. 
Idriftsättning hösten 1999. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
bl TYSKLAND - DANMARK 
Förbindelse med undervattenskabel mellan det tyska nätet (UCPTE) Idriftsättning 1996. 
och Danmarks östra nät (NORDEL). 
* Bjaeverskov-Bentwisch 
36 
b4 FRANKRIKE - BELGIEN 
Färdigställande av förbindelsen mellan de två ländemas nät genom Godkännandeförfaranden pågår, 
nordöstra Frankrike och södra Belgien. Idriftsättning: 1999. 
* Moulaine-Aubange. 
b5 FRANKRIKE- TYSKLAND 
Förstärkning av förbindelserna mellan de två länderna. Godkännandeförfaranden pågår. 
Idriftsättning 1999 
b6 FRANKRIKE - ITALIEN "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Förbindelse mellan de två ländemas nät genom sydöstra Frankrike Godkännandeförfaranden pågår, 
och nordvästra Italien. Arbetet förväntas påbörjas 1998. 
Idriftsättning: 2000. 
* Grand île-Piossasco Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995. 
b7 FRANKRIKE - SPANIEN "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Markförbindelse mellan de båda ländemas nät genom sydvästra Projektet uppskjutet. 75% av den spanska linjen har 
Frankrike och norra Spanien. byggts. 
Genomförbarhetsstudier för nya sträckningar pågår. 
* Cazaril-Aragonien eller alternativ sträckning. Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995 [och 1996]. 
b9 BELGIEN - LUXEMBURG 
Förbindelse mellan de båda ländemas nät. Godkännandeförfaranden p_går. 
Idriftsättning: 2000. 
* Aubange-Bertrange 
37 
I I I • 
blO SPANIEN - PORTUGAL 
Förstärkning och färdigställande av anslutningar mellan de båda "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
länderna genom områdena i norra Portugal och nordvästra Spanien. 1994). 
* Aldeadavila-Douro International. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Arbetet skall enligt planerna påbörjas 2002. 
Idriftsättning: 2004. 
* Mesön-Lindoso 
I drift sedan december 1995 genom en längre 
anknytning. Hela anläggningen kommer att vara i drift 
i början av 1997. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Gemenskapens 
strukturfonder (Spanien) 3 MECU 
EIB-lån: 26 MECU 
blO(a) SPANIEN- PORTUGAL 
Ny förbindelse mellan de båda länderna genom södra Portugal och Förberedande genomförbarhetsstudier. 
sydvästra Spanien Idriftsättning: efter 2000. 
bil FINLAND - SVERIGE 
Förstärkning av förbindelser norr om Bottenviken. Beslut om projektet finns. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995 [och 1996]. 
bl2 ÖSTERRIKE - ITALIEN 
Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och det österrikiska Godkännandeförfaranden pågår, 
nätet. Idriftsättning: 2002. 
Ekonomiskt stöd från EU 
* Lienz-Cordignano. Transeuropeiska*nätet: medfinansiering av studier 
under 1995. ^ 
bl3 IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (NORDIRLAND) 
Förstärkning av förbindelser mellan Irland och Nordirland. Förberedande genomförbarhetsstudier pågår. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
bl4 ÖSTERRIKE- TYSKLAND 
Förstärkning av förbindelser mellan de båda länderna. Idriftsättning: efter 2000. 
38 
blS NEDERLÄNDERNA - FÖRENADE KUNGARIKET 
Förbindelse med undervattenskabel mellan sydöstra England och Förberedande genomförbarhetsstudier pågår, 
centrala Nederländerna. Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
c2 DANMARK "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Förbindelse med undervattenskabel mellan landets västra (UCPTE) Beslut om projektet finns, överläggningar pågår om 
och östra (NORDEL) nät. finansiering av projektet. Den ursprungliga tidpunkten 
för idriftsättning (1997) har skjutits upp. 
c3 NEDERLÄNDERNA 
Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra delar. Håller på att byggas. 
* Zwolle-Meeden-Eemshaven. 
c4 FRANKRIKE 
Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra delar. Godkännandeförfaranden pågår. 
Idriftsättning: 1999. 
* Sierrentz-Mulbach. 
c5 ITALIEN 
Förstärkning och utveckling av förbindelser i öst-västlig riktning i de Vissa avsnitt håller på att byggas och för andra pågår 
norra delarna av landet och i nord-sydlig riktning. godkännandeförfaranden. Idriftsättning från 2001 till 
2004. 
* 15 delprojekt. Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995. 
i» 
c5(a) ITALIEN V 
Förstärkning och utveckling av förbindelser i öst-västlig riktning i de 
nordvästra delarna av landet och i nord-sydlig riktning i landets Genomförbarhetsstudier pågår. 
centrala delar. Idriftsättning: mellan 2000 och 2002. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
39 
c6 SPANIEN 
Förstärkning och utveckling av förbindelser i landets norra delar och Nordlig riktning: två av tre avsnitt håller på att 
i områdena längs Medeihavsleden. byggas, och för det tredje avsnittet utförs en 
genomförbarhetsstudie. Idriftsättning kommer att ske 
vid olika tillfällen mellan 1996 och 2000. 
Medelhavsleden: de södra avsnitten håller på att 
byggas och planeras att tas i drift under 1997. För 
förbindelsen till Frankrike utförs en 
genomförbarhetsstudie och den planeras att tas i drift 
under 2004. 
Ekonomiskt stöd från EU: EIB-lån (25,1 MECU) för 
sträckan Pinar-Tajo. 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995 
[och 1996]. 
c7 PORTUGAL 
Förstärkning av förbindelserna är nödvändig för samtrafik med 
Spanien i landets norra och centrala delar. 
* Recarei-Douro International Genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: juni 2001. 
Pego-Rio Maior II. Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning: 
september 1998. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier för 
den internationella linjen Recarei-Douro under 1995. 
c8 GREKLAND 
Förstärkning av förbindelser i öst-västlig riktning i den norra delen Förberedande genomförbarhetsstudier. 
av landet. Idriftsättning: 2900-2002. 
c9 IRLAND 
Förstärkning av förbindelser i de nordvästra delarna av landet. Genomförbarhetsstudier pågår. 
clO SPANIEN 
Förstärkning och utveckling av förbindelser i landets nordöstra och Förberedande genomförbarhetsstudier pågår, 
västra delar, särskilt för att ansluta landets vindkraftverk till elnätet. Genomförbarhetsstudier och bedömningar av 
miljöpåverkan under 1997 och 1998. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
cll SVERIGE 
Förstärkning och utveckling av inre förbindelser. Genomförbarhetsstudie under 1997. 
40 
cl2 TYSKLAND 
Utveckling av förbindelser i landets norra delar. Vissa avsnitt håller på att byggas. För andra avsnitt 
pågår godkännandeförfaranden. 
Enligt planerna skall hela systemet tas i drift 1998. 
d2 TYSKLAND - POLEN 
Förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): idriftsättning 
1998. 
Neuenhagen - Vierraden (DE) - Krajnik (POL): 
idriftsättning efter 2000. 
d3 TYSKLAND - NORGE 
Förbindelse med undervattenskabel mellan norra Tyskland (UCPTE) Genomförbarhetsstudier. 
och södra Norge (NORDEL). Idriftsättning: 2003. 
d5 ITALIEN - SCHWEIZ 
Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och Schweiz. Håller på att byggas. 
Idriftsättning: 1997 eller 1998. 
* Gorlago-Robbia. 
d8 GREKLAND - BALKANLÅNDERNA 
Förstärkning av förbindelser mellan å ena sidan Grekland och å Genomförbarhetsstudier pågår. 
andra sidan Albanien, Bulgarien och före detta Jugoslavien, Ekonomiskt stöd från EU 
inbegripet återupprättandet av förbindelser med den norra delen av Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
före detta Jugoslavien och UCPTE-nätet. (under utvärdering) 
d9 GREKLAND - TURKIET 
Förbindelser mellan de båda länderna genom nordöstra Grekland. Avsnittet från Thessaloniki (GR) till Philippi (GR): 
håller på att byggas. ^ 
* Thessaloniki-Hamitabat. Avsnittet från Philippi (GR) till Hamitabat (TR): 
planerad. 
dlO FÖRENADE KUNGARIKET- NORGE 
Förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra/östra England Förberedande genomförbarhetsstudier avslutade, 
och södra Norge (NORDEL). Genomförbarhetsstudier och undersökning av 
havsbotten under 1997 och 1998. 
Idriftsättning: 2004. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering). 
dll NEDERLÄNDERNA - NORGE 
Förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra Nederländerna Beslut om projektet finns. 
(UCPTE) och södra Norge (NORDEL). Idriftsättning: 2001. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
[under 1996]. 
41 
dl3 SPANIEN - MAROCKO 
Förbindelse med undervattenskabel mellan södra Spanien och det Håller på att byggas, 
marockanska nätet. Idriftsättning: 1997. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
* Pinar-Melloussa. Medfinansiering av studier från 1995 års budget för 
det transeuropeiska nätet. 
INTERREG: 12,5 MECU. 
dl4 ÖSTERSJÖRINGEN: TYSKLAND - POLEN - RYSSLAND 
- ESTLAND - LETTLAND - LITAUEN - SVERIGE -
FINLAND - DANMARK -
VITRYSSLAND. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Förstärkning och utveckling av förbindelser mellan näten i dessa Ekonomiskt stöd från EU: 
länder via markbaserade kablar och/eller undervattenskablar. Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995 [och 1996]. 
dlS SVERIGE - NORGE 
Förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna. För vissa sträckningar pågår godkännandeförfaranden. 
För andra utförs genomförbarhetsstudier eller 
förberedande sådana. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
dlö EU- VITRYSSLAND- RYSSLAND - UKRAINA 
Utveckling av förbindelser och gränssnitt mellan (det utvidgade) Vissa tekniska studier har genomförts/kommer att 
UCPTE-nätet och näten i tredje länder i Östeuropa, inbegripet genomföras. 
omlokalisering av de stationer för omriktning av högspänd likström Ekonomiskt stöd från EU 
som tidigare användes mellan Österrike och Ungern, Österrike och Gränssnittsstudie med stöd från P H ARE/T AC IS-' 
Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien. Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(håller på att byggas) 
? 1 
V 
42 
PROJEKT FOR NATURGASNÀT 
PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT 
STÖD FRÅN EU 
e4 SPANIEN 
Upprättande av naturgasnät i Galicien, Extremadura, Andalusien, södra 
Valencia, Murcia, inbegripet en terminal för kondenserad naturgas i 
Galicien. Galicien: beslut om projekt. 
Idriftsättning: juni 1998. 
Extremadura: håller på att byggas. 
Idriftsättning: juni 1998. 
Andalusien: håller på att byggas. 
Idriftsättning: 1997. 
Södra Valencia: håller pä att byggas. 
Idriftsättning: september 1997. 
Murcia: håller på att byggas. 
Idriftsättning: september 1997. 
Utvidgning av terminal för kondenserad naturgas i 
Cartagena: planerat projekt. Idriftsättning: 2000. 
Kondenserad naturgas i Galicien: uppskjutet projekt. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
1NTERREG II: 80 MECU avsedda för samtrafik 
med Portugal (genom Galicien och genom '" 
Andalusien och Extremadura). 
Gemenskapens strukturfonder: 
Valencia-Cartagena: 107 MECU under utvärdering. 
Förbättring av terminalen för kondenserad naturgas i 
Huelva (Andalusien): 7 MECU anslagna. 
Västra ledningen (Castilla y Leôn, Extremadura och 
Asturias): 95 MECU under utvärdering. 
Oviedo-Ribadeo (Asturias): 10 MECU under . 
utvärdering. 
e5 PORTUGAL 
Upprättande av ett gasnät i landet, särskilt längs Atlantkusten. 
* Setubal-Braga. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). * 
Håller på att byggas. Idriftsättning: början av 1997. 
Ekonomiskt stöd från EU 
REGEN: 82 
INTERREG II: 70 
Gemenskapens strukturfonder: 21 
EIB-lån (354 MECU) och EKSG-lån (102 MECU) 
för detta projekt och dess samtrafik med Spanien (se 
projekt f6). 
e5(a) PORTUGAL 
Uppbyggnad av en terminal för kondenserad naturgas på Atlantkusten. Planering pågår.) 
Möjlig tidpunkt för idriftsättning: 2002 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
e6 GREKLAND "Prioriterat projekt" enligt mötet'i Essen (december 
1994). 
Upprättande av ett gasnät i landet, särskilt längs den Egeiska kusten, 
inbegripet en terminal för kondenserad naturgas i Ättika och Huvudledningen i nord-sydlig riktning: bygget är 
lageranläggningar. avslutat och idriftsättning sker i slutet av 1996. 
Högtrycksförgreningar och terminal för kondenserad 
* Bulgarien-Aten naturgas håller på att byggas. 
Kondenserad naturgas i Revithoussa. 
Ekonomiskt stöd från EU 
REGEN: 87 
INTERREG II: 180 
Gemenskapens strukturfonder: 262 
EIB-lån: 300 
EKSG-lån: 83 (+ 97 begärt). 
Transeuropeiska nätet: Under 1995, medfinansiering 
av studier för lageranläggningar och utvidgning av 
nätet. 
[Under 1996], medfinansiering av en studie för 
införande av gas till Kreta. 
fl IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (NORDIRLAND) 
Förbindelse mellan gasnäten i Irland och Förenade kungariket Förberedande genomförbarhetsstudier. 
(Nordirland). Möjlig idriftsättning: 2000. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995. 
f2 FÖRENADE KUNGARIKET - KONTINENTEN 
Undervattensförbindelse mellan gasnäten i Förenade kungariket och på Bygget inleddes i oktober 1996. 
kontinenten genom Belgien. Godkännandef6*rfarandea_>ågår. 
Förväntad idriftsättning: oktober 1998. 
* Bacton-Zeebrugge. 
O LUXEMBURG - TYSKLAND 
Upprättande av en förbindelse för leverans till Luxemburg från de Förberedande genomförbarhetsstudier. 
tyska näten. 
f5 FRANKRIKE- SPANIEN 
Förstärkning av transportkapaciteten mellan de båda länderna. För en ny linje: genomförbarhetsstudier pågår: 
trolig idriftsättning år 2001. 
För en ny kompressorstation: 
godkännandeförfaranden och påbörjande av arbetet 
förväntas under 1997; idriftsättning troligen under 
1999. 
44 
PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT 
STÖD FRÅN EU 
f6 PORTUGAL - SPANIEN 
Byggande av gasledningar för leverans till Portugal genom södra 
Spanien och för leverans till Galicien och Asturias genom Portugal. 
* Leiria-Cordoba 
Braga-Tuy-Oviedo. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Förbindelse genom södra Spanien: 
håller på att byggas. 
Idriftsättning: början av 1997. 
Förbindelse till Galicien: arbetet skall påbörjas inom 
kort. 
Idriftsättning: slutet av 1997. 
Ekonomiskt stöd från EU 
1NTERREG: 150 
Portugisiska gemenskapsstrukturfonder: 6 
EIB- och EKSG-Iån: (se projekt e5). 
P FRANKRIKE 
Förbindelse mellan näten i de sydvästra och de södra delarna av 
landet. Godkännandeförfaranden pågår. 
Idriftsättning i juli 1997. 
f8 ÖSTRRIKE- TYSKLAND 
Förstärkning av transportkapaciteten mellan Österrike och Bayern. Godkännandeförfaranden pågår. 
Förväntad idriftsättning: 1998. 
f9 ÖSTERRIKE- UNGERN 
Förbindelse mellan de två ländernas nät. Linjen Baumgarten (A) - Györ (H) har färdigställts. 
Gasleveranserna började i oktober 1996. 
För linjen Wiener Neustadt (A) - Sopron (H) utförs 
en genomförbarhetsstudie 
flO ÖSTERRIKE- SLOVAKIEN 
Förbindelser från Österrike till underjordiska lager i Slovakien. Håller på att byggas. 
Planerad tidpunkt för idriftsättning: 1997. 
fil ÖSTERRIKE 
Förbindelse mellan gasledningar som förbinder Österrike med 
Tyskland respektive Italien. Godkännandeförfaranden pågår. 
Arbetet förväntas påbörjas 1997. 
Idriftsättning hösten 1998. 
fl2 GREKLAND - ALBANIEN 
Förbindelse mellan de båda ländernas nät. Preliminär insamling av uppgifter pågår. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
45 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
gl IRLAND 
Utveckling av naturgaslager för försörjning av det irländska nätet. Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
[under 1996]. 
g3 FRANKRIKE 
Utvidgning av kapaciteten för befintliga terminaler för kondenserad 
naturgas i västra Frankrike. 
* Kondenserad naturgas i Montoir. Förberedande genomförbarhetsstudier. 
g4 ITALIEN 
Uppbyggnad av en ny terminal för kondenserad naturgas för att sprida Godkännandeförfaranden pågår, 
försörjningen, särskilt för elproduktionen. Förväntad tidpunkt för idriftsättning: 2001. 
* Terminal för kondenserad naturgas i Montalto di Castro. 
g? FRANKRIKE 
Utvidgning av underjordisk lager kapacitet i sydvästra delen av landet. Godkännandeförfaranden pågår. 
g8 SPANIEN 
Utveckling av underjordisk lagerkapacitet i nord-sydlig riktning. Genomförbarhetsstudier. 
Ekonomiskt stöd från EU 
* Lager i Huete. Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
Lager i Nueva Carteya. under 1995 
[och 1996]. v 
g8(a) SPANIEN 
Utveckling av underjordisk lagerkapacitet längs Medelhavsleden. Genomförbarhetsstudier pågår. 
Idriftsättning mellan 1998 och 2005. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
g9 PORTUGAL 
Byggande av ett underjordiskt lager. Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Ekonomiskt stöd från F.U: 
Gemenskapens portugisiska strukturfonder: 52 
MECU. 
46 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
gli BELGIEN 
Utvidgning av befintlig underjordisk lagerkapacitet i norra Belgien. 
* Lager i Loenhout. 
Beslut har fattats om projektet. 
gl2 DANMARK 
Utvidgning av underjordisk lagerkapacitet genom att öka kapaciteten i Genomförbarhetsstudier pågår, 
befintliga lager eller genom att inrätta ett nytt lager nära gränsen till Idriftsättning: 2000. 
Tyskland. Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
under 1995 [och 1996]. 
g!3 ÖSTERRIKE 
Utvidgning och utveckling av underjordisk lager kapacitet. Puchkirchen: genomförbarhetsstudier och 
godkännandeförfaranden pågår. 
Förväntad idriftsättning år 1999. 
Eurostorage Baumgarten: genomförbarhetsstudier 
pågår. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
för Eurostorage Baumgarten under utvärdering. 
hl NORGE- FRANKRIKE 
Byggande av en fjärde gasledning från de norska gasfälten (Nordsjön) Godkännandeförfaranden pågår, 
till kontinenten. Arbetet kommer att påbörjas i början av 1997. 
Idriftsättning 1998. "'. 
hi NORGE - DANMARK- SVERIGE- FINLAND - RYSSLAND 4 
- DE BALTISKA STATERNA V 
Upprättande och utveckling av förbindelser mellan näten i dessa Genomförbarhetsstudier pågår. 
länder för att inrätta ett integrerat gasnät. Arbetet förväntas påbörjas 1998 för stegvis 
idriftsättning mellan 2002 och 2005 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(håller på att byggas) 
47 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
h4 ALGERIET - SPANIEN - PORTUGAL - FRANKRIKE "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Uppbyggnad av nya gasledningar för att till en början försörja Spanien Första fasen (fram till Cordoba): kommersiell drift 
och Portugal, samt senare Frankrike, från Algeriet via Marocko. började i november 1996. 
Andra fasen (för förbindelse med Frankrike): 
förberedande genomförbarhetsstudier. 
Idriftsättning: efter 2000. 
Ekonomiskt stöd från EU: 
EIB-lån: 641 MECU för arbeten från Algeriet till 
Tarifa. 
Gemenskapens spanska strukturfonder: 99 MECU. 
h5 ALGERIET - TUNISIEN - ITALIEN 
Utvidgning av transportkapaciteten för den gasledning som löper under Arbetet är långt framskridet. 
Medelhavet till Italien från de algeriska gasfälten. Idriftsättning: 1997. 
h6 RYSSLAND - UKRAINA - EU 
Utvidgning av transportkapaciteten till Europeiska unionen från ryska Förberedande genomförbarhetsstudier. 
gasfält via huvudleden genom Ukraina, Slovakien och Tjeckien, 
h7 RYSSLAND - VITRYSSLAND - POLEN - EU "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 
1994). 
Upprättande av en andra transportled från de ryska gasfälten till Avsnittet i Polen: håller på att byggas (en första fas. 
Europeiska unionen via Vitryssland och Polen. inbegripet Oderövergången, har avslutats). 
Avsnitten i Tyskland: godkännandeförfaranden. 
pågår/har avslutats, vissa avsnitt håller på att byggas. 
hll BULGARIEN - GREKLAND * ^ 
Förbättringar av gastransportnätet i Bulgarien för att säkra Första fasen: uppbyggnaden nästan avslutad. 
försörjningen från de ryska resurserna till det nya gasnätet i Grekland. Anknytning till projekt e6. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Phare (Interreg): 4 MECU. 
hl2 BELGIEN - TYSKLAND 
Gasledning som förbinder de belgiska och de tyska näten. Godkännandeförfaranden pågår. 
Idriftsättning 1998. 
* Inbegripet förbindelsen Berneau-Eynatten. 
48 
NULÄGE OCH EKONOMISKT 
PROJEKT STÖD FRÅN EU 
A/J TYSKLAND - TJECKIEN- ÖSTERRIKE- ITALIEN 
Uppbyggnad av ett system av ledningar som förbinder de tyska, 
tjeckiska, österrikiska och italienska gasnäten. Första fasen (20 km från Mauerkirchen (A) till 
Burghausen (DE) nyligen avslutad. 
För övriga faser planeras genomförbarhetsstudier. 
Idriftsättning kommer att ske mellan 1996 och 2001. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
h 14 RYSSLAND - UKRAINA - SLOVAKIEN- UNGERN -
SLOVENIEN- ITALIEN 
Uppbyggnad av en ny gasledning från de ryska gasfälten till Italien. 
Första fasen: miljömässiga och tekniska 
genomförbarhetsstudier pågår. Arbetet förväntas 
börja 1997 med förväntad idriftsättning 1999/2000. 
Andra fasen: 2003-2005: för denna fas finns flera 
olika möjligheter. 
Ekonomiskt stöd från EU 
Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier 
(under utvärdering) 
Specificering av projekt (Kommissionens beslut 96/537/EG av den 30 juli 1996 EGT nr L 230). 
V 
49 
BILAGA II: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV TRANSPORTNÄTEN UNDER 1996 
A. De 14 särskilda projekten 
PROJEKT RESULTAT UNDER 1996 
Höghastighetståg För den österrikiska delen av Brenner [Inn-dalsträckan], 
nord-sy d bildades i januari ett nytt företag som ansvarar för den 
förberedande fas som föregår ett godkännande av bygget. 
De noggranna tekniska, finansiella, rättsliga och 
ekonomiska studier för hela Munchen-Verona-leden, som 
inletts av de tyska, österrikiska och italienska 
regeringarna samt kommissionen, är till stor del 
genomförda och kommer att avslutas i december. 
Vad gäller den norra delen av projektet (Berlin-
Nurnberg), påbörjades nya byggnadsarbeten på 
sträckorna Leipzig-Erfurt- och Erfurt-Nurnberg, medan 
arbetet har framskridit som planerat mellan Berlin och 
Leipzig/Halle (förbättringar). 
Höghastighetståget I juli beviljade den brittiska regeringen koncession till 
PBKAL konsortiet London & Continental Railways för att driva 
en järnvägsförbindelse med höghastighetståg mellan 
kanaltunneln och London. 
Ett investeringsavtal slöts i början på året mellan den 
tyska regeringen och Deutsche Bahn AG för bygge av 
den nya höghastighetståglinjen Köln-Frankfurt. 
Arbeten på sträckorna Bryssel-Lille och 
Bryssel-nederländska gränsen framskred planenligt; en 
ny finansieringsstruktur upprättades i Belgien, vilket bör 
göra det möjligt att täcka åtminstone en del av 
finansieringen. 
I Nederländerna slöts slutligen ett avtal om hur sträckan 
Amsterdam-belgiska gränsen skall byggas. 
Höghastighetståg syd Den internationella sträckan Figueras-Perpignan: en 
provborrning för en 8 km lång tunnel påbörjades under 
hösten. 
Höghastighetståg öst Har förklarats som allmännyttig. 
50 
Höghastighetståg En mellanstatlig kommission bildades, som skall 
Frankrike-Italien undersöka eventuella rättsliga strukturer för den enhet 
som ansvarar för att genomföra den internationella 
sträckan Montmelian-Turin. 
För sträckorna Turin-Milano och Milano-Venedig 
beviljades en koncession för förberedelse, bygge och 
underhåll till företaget TAV; statliga bidrag för att 
förbättra projektets lönsamhet säkrades; emellertid måste 
privata bidrag läggas till detta. 
Betuwe-linjen Vad gäller Betuwe-linjen gjordes framsteg på det 
juridiska området, även om lösningen leder till en 
omfattande ökning av kostnaderna för vilken det ännu 
inte finns någon täckning. 
Grekiska motorvägar Koncessioner beviljades för särskilda sträckor av 
motorvägarna i Grekland: den fasta förbindelsen 
Rio-Antirio och ringleden runt Aten. 
Motorvägen Lissabon- I juni beaktade Europeiska rådet i Florens formellt de 
Valladolid portugisiska och spanska regeringarnas förslag om att 
ändra det prioriterade projektet nr 8 på förteckning A från 
mötet i Essen och på så sätt skapa en förbindelse för 
olika transportsätt mellan å ena sidan Portugal och 
Spanien och å andra sidan övriga Europa. I oktober hölls 
ett seminarium, där projektet analyserades med sin 
utvidgade räckvidd. Kommissionen gav sitt stöd åt den 
portugisiska inriktningen mot olika transportsätt som ju 
överensstämmer med målen i riktlinjerna för de 
transeuropeiska näten samt bekräftade att alla delprojekt 
redan identifierats i bilagorna I och II till dessa riktlinjer. 
Cork-Dublin-Belfast- Järnvägsprojektet i Irland kommer troligen att avslutas 
Larne-Stranraer långt före den planerade tidpunkten, tack vare omfattande 
bidrag ur Sammanhållningsfonden. 
Malpensa-flygplatsen Arbetet framskrider enligt tidsplanen (hela projektet 
förväntas fullföljas år 2000). Det italienska 
transportministeriet har utfärdat ett dekret om regler för 
att förflytta lufttrafik från Linate till Malpensa. 
Den fasta förbindelsen Byggandet av en tunnel och brofundament framskrider 
över Öresund utan problem, liksom även förberedelsen av tillfartsvägar. 
Nordiska triangeln Ett avsevärt antal järnvägs- och vägprojekt håller på att 
byggas. För sjöfarts- och hamnsektorerna pågår studier. 
Irland/Förenade Den irländska delen av vägprojektet mellan Irland, 
kungariket/Benelux Förenade kungariket och Benelux framskrider utan 
vägförbindelse problem, tack vare bidrag från Europeiska regionala 
utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. 
51 
Västkustlinjen Ett beslut om avslutande av finansieringsplanen förväntas 
inom kort. 
B. ÖVRIGA PROJEKT 
PROJEKT FRAMSTEG UNDER 1996 
Semmeringbastunneln, Det förberedande kvalificeringsanbudet för att få 
Österrike en BOT-koncession för en 42 km lång sträcka av 
Pontebbana-leden (Wien-Tarvisio/Ljubljana), 
inbegripet den 21 km långa 
Semmeringbastunneln, har avslutats och det 
slutliga anbudsförfarandet har inletts. Enligt 
planerna skall anbudsförfarandet avslutas i början 
av 1997. Under 1996 har man påbörjat 
provborrningen (som skall ingå i det slutliga 
tunnelsystemet som en servicetunnel). 
Snabbtåget Berlin-Hannover Förfarandena har avslutats och arbetet har inletts 
på den 270 km långa linjen som, efter det att den 
färdigställts, förkortar restiden mellan Berlin och 
Hannover till lh45min. 
Snabbtåget Milano-Bologna- Milano-Bologna: planeringen pågår och förväntas 
Florens-Rom-Neapel avslutas under 1997 (beviljande av byggnadslov). 
Bologna-Florens: arbetet har påbörjats under 
1996. 
Rom-Neapeh arbetet framskrider. 
52 
BILAGA III: FÖRTECKNING ÖVER TENFACS SAMMANTRÄDEN SEPTEMBER 1995 - DECEMBER 
1996 
1995 
10 oktober (förmiddag) 
10 oktober (eftermiddag) 
11 oktober 
12 oktober 
9 november 
20 november Horisontella frågor 
Telekommunikation 
Energi 
Transport 
Energi 
Telekommunikation 
1996 
26 mars 
8 maj 
25 juli 
13 september 
25 oktober 
12 november Horisontella frågor 
Transport 
Transport 
Telekommunikation 
Energi 
Horisontella frågor 
53 
BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 
A. Ekonomiskt stöd från gemenskapen 1995 
Energistudiens 
registrerings 
nummer 
E2/95 
E5/95 
E6/95 
E21-22/95 
E34/95 
E7/95 
E14/95 
E15/95 
E16/95 
E11/95 
E19/95 
E23/95 
E24/95 Namn pä projekten som studerats 
(b11)* FINLAND-SVERIGE 
ökad elöverföringskapacitet 
(b11) SVERIGE-FINLAND 
Okad elöverföringskapacitet 
(d14) SVERIGE-POLEN 
Elöverföring 
(d14) ÖSTERSJÖRINGEN 
Elöverföring 
(d14) ÖSTERSJÖRINGEN 
Utjämning av effekttoppar 
(c5) ITALIEN 
Vado-Ligure-Morigallo, 
kraftledning 
(c5) ITALIEN 
Santa Barbara-Tavarnuzze, 
kraftledning 
(cS) ITALIEN 
Pietrafitta-Santa Barbara, 
kraftledning 
(c5) ITALIEN 
Piedilago, pumpanläggning för 
energilagring 
(d6) ITALIEN- ÖSTERRIKE 
Cordignato- österrikiska gränsen, 
kraftledning 
(b6) ITALIEN- FRANKRIKE 
Piossasco-Moncenisio, 
kraftledning 
(c6) SPANIEN 
Kantabriska sjön: Penagos-
Guefies, kraftledning 
(c6) SPANIEN 
Kantabriska sjön: Gueftes-ltxaso, 
kraftledning Studiens 
maximala 
bidragsbe 
rättigande 
kostnad 
(i tusental 
ecu) 
150 
150 
1600 
5000 
395 
274 
175 
200 
1475 
165 
160 
300 
250 Max. belopp 
på 
ekonomiskt 
gemenskap 
sstöd 
(i tusental 
ecu) 
75 
75 
800 
2500 
150 
137 
87,5 
100 
737,5 
82,5 
80 
150 
125 Ekonomiskt 
gemenskap 
sstöd, andel 
av 
bidragsberä 
ttigande 
kostnad 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
38 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
54 
E25/95 
E27/95 
E28/95 
E3/95 
E30/95 
G1/95 
G2/95 
G3/95 
G4/95 
G5/95 
G6/95 (c6) SPANIEN 
Kantabriska sjön: Soto-Penagos, 
kraftledning 
(b7) SPANIEN-FRANKRIKE 
Pyreneiska länken, substation, 
kraftledning 
(b7) SPANIEN-FRANKRIKE 
Aragôn-Cazaril, kraftledning 
(d13) SPANIEN-MAROCKO 
Ny sträckning för 
elöverföringskabeln 
(c7) PORTUGAL-SPANIEN 
Förstärkning av elöverföringen 
(f1) IRLAND-NORDIRLAND 
Naturgasledning 
(g 12) DANMARK 
Tönder, naturgaslager 
(g8) SPANIEN 
(h4) Underjordiskt lager av naturgas 
vid Nueva Carteya 
(g8) SPANIEN 
Underjordiskt lager av naturgas 
vid Huete 
(e6) GREKLAND 
Underjordiskt lager av naturgas 
(e6) GREKLAND 
Utvidgning av huvudsystemet för 
överföring av naturgas 
TOTALT 180 
280 
400 
1275 
634 
300 
2975 
1884 
2665 
2000 
1540 
24427 90 
140 
200 
637,5 
317 
150 
1487,5 
942 
1332,5 
1000 
770 
12166 50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
Samma referensnummer som i riktlinjerna (EGT nr C 216, 21.8.1995). 
55 
B. [en lista på studier som godkänts för 1996] 
Studiens 
registrerings 
nummer 
E35/96 
E38/96 
E40/96 
E46/96 
E52/96 
E55/96 
E62/96 MEDLEMSSTAT - FÖRETAG 
Projektets benämning* 
studiens innehåll 
och huvudsakliga omfattning 
(c6) SPANIEN - Red Eléctrica de Espafla 
Elöverföring (400 kV) Sentmenat - Bescano samt 
Bescano - Vic/Baixas (Medelhavsaxeln). 
Miljöeffekts- och grundläggande konstruktionsstudier 
för bägge ledningarna. 
Ekonomisk och teknisk genomförbarhetsstudie för den 
senare ledningen. 
(b7) SPANIEN - Red Eléctrica de Espafla 
Alternativa sträckningar för fransk-spanska 
kraftledningen genom Centralpyrenéerna. 
Ekonomisk genomförbarhet, miljökonsekvens- och 
grundläggande teknisk studie: Spaniens andel. 
(dl4) FINLAND - IVO Kraftbolag 
ökat utnyttjande av den befintliga undervattenskabeln 
för högspänd likström Finland-Sverige. 
Genomförbarhets- och teknikstudier, däribland 
laboratorieförsök: Finlands andel. 
(dl4) SVERIGE - Svenska Kraftnät 
Ökat utnyttjande av den befintliga undervattenskabeln 
för högspänd likström Finland - Sverige. 
Genomförbarhets- och teknikstudier, däribland 
laboratorieförsök: Sveriges andel. 
(dll) NEDERLÄNDERNA -N.V. Samenwerkende 
elektriciteits-produktiebedrijven (Sep) 
Elöverföring (undervattenskabel) Nederländerna -
Norge. 
Studier för elektrodkonstruktion och utvärdering av 
tillförlitlighet och tillgänglighet, inklusive test av 
undervattenskabeln. 
(dl4) FINLAND - Teollisuuden Voimansiirto Oy 
Ökad elöverföringskapacitet mellan södra Finland och 
Ryssland (St Petersburg-området). 
Förberedande studier, genomförbarhets- och 
teknikstudier, inbegripet uppföljning av 
miljökonsekvenser. 
(b7) FRANKRIKE - Electricité de France 
Alternativa sträckningar för fransk-spanska 
kraftledningen genom Centralpyrenéerna. 
Ekonomisk genomförbarhet, miljökonsekvenser och 
grundläggande teknisk studie: Frankrikes andel. Studiens 
maximala 
bidragsberätti 
gande 
kostnad 
(i lusental ecu) 
440 
710 
450 
650 
3 000 
480 
300 Ekonomiskt 
gemenskaps 
stöd, andel 
av 
bidragsberätti 
gande 
kostnad 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Max. belopp på 
ekonomiskt 
gemenskapsstö 
d 
(i tusental ecu) 
220 
355 
225 
325 
1 500 
240 
150 
56 
Studiens 
registrerings 
nummer 
E63/96 
G12/96 
G13/96 
G14/96 
G15/96 
G16/96 
G17/96 
G18/96 MEDLEMSSTAT • FÖRETAG 
Projektets benämning* 
studiens innehåll 
och huvudsakliga omfattning 
(dl4) TYSKLAND - Preussen Elektra 
öst-västlig högeffektskraftledning -
östersjösträckningen. 
Studier av tekniska, ekonomiska, juridiska och 
miljörelaterade aspekter. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Underjordiskt lager av naturgas vid Valle del Ebro 
(nord-sydliga axeln). 
Förberedande seismisk undersökning. 
(g8) SPANIEN- ENAGAS 
Undejordiskt lager av naturgas vid Cuenca de 
Cantabria (nord-sydliga axeln). 
Förberedande seismisk undersökning. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Underjordiskt lager av naturgas vid Brihuega (nord­
sydliga axeln). 
Borrning av ett provhål. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Underjordiskt lager av naturgas vid Cerro Gordo (nord­
sydliga axeln). 
Förberedande seismisk undersökning. 
(gl) IRLAND -. Marathon International Petroleum 
Ireland Limited (MIPIL) 
Underjordiskt lager av naturgas i Kinsaleområdet. 
Genomförbarhets- och tekniska studier. 
(e6) GREKLAND - DEPÅ S.A. (offentligt gasbolag) 
Nät för naturgas på Kreta, inbegripet en terminal för 
kondenserad naturgas (LNG). 
Genomförbarhets-, miljökonsekvens- och andra studier. 
(gl2) DANMARK - Dansk Naturgas A/S 
Utbyggnad av det underjordiska naturgaslagret vid 
Stenlille. 
Tredimensionell seismisk undersökning. 
TOTALT Studiens 
maximala 
bidragsberätti 
gande 
kostnad 
(i tusental ecu) 
1 430 
1 008 
1,00 
8 
1 943 
394 
636 
1 940 
3 424 
17 813 Ekonomiskt 
gemenskaps 
stöd, andel 
av 
bidragsberätti 
gande 
kostnad 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Max. belopp på 
ekonomiskt 
gemenskapsstö 
d 
(i tusental ecu) 
715 
504 
504 
971,5 
197 
318 
970 
1 712 
8 906,5 
Samma referensnummer som i beslutet om riktlinjer (EGT nr L 161, 29.6.1996) 
57 
BILAGA V: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 
A.1995 Digitala flertjänstnät (ISDN) 
Ref. Benämning Maximalt EU 
bidrag 
(i tusental ecu) 
TI 1.1 Profil Euro-Label: Datorstödda multimediala 740,150 
telekonferenser 
TI. 1.2 Migrationsstrategier med utgångspunkt i Euro- 491,100 
ISDN 
TI. 1.3 Anslagstavla i Euro-ISDN 208,250 
TI. 1.6 Utveckling av eurotjänster: Euro Green Line, Euro 320,500 
Kiosk 
Tl.2.1 Euro-ISDN som ett integrerat nät för folkhälsan 750,000 
Tl.2.2 Euro-ISDN för hopkoppling av 1231,314 
trafikinformationscentra 
Tl.2.3 Europeiskt nät för högre utbildning på distans(I) 678,000 
Tl.2.3 Europeiskt nät för högre utbildning på distans(II) 590,000 
Tl.2.3 Europeiskt nät för högre utbildning på distans(HI) 630,000 
TI.2.5 Euro-ISDN som plattform för distansarbete (I) 165,000 
TI2.5 Euro-ISDN som plattform för distansarbete (II) 1029,000 
TI.2.6 Handel mellan små och medelstora företag med 264,898 
hjälp av Euro-ISDN (I) 
TI.2.6 Handel mellan små och medelstora företag med 984,250 
hjälp av Euro-ISDN (II) 
TI.2.6 Handel mellan små och medelstora företag med 764,450 
hjälp av Euro-ISDN (III) 
TI.2.6 Handel mellan små och medelstora företag med 485,462 
hjälp av Euro-ISDN (IV) 
TI.2.7 Transregional plattform för distansutbildning via 397,492 
Euro-ISDN (I) 
TI.2.7 Transregional plattform för distansutbildning via 488,400 
Euro-ISDN (II) 
TI.2.8 Åtgärder för att höja medvetenheten om Euro- 1125,563 
ISDN hos små och medelstora företag 
TOTALT 11 371,929 
58 
B.1996 Digitala flertjänstnät (ISDN) 
Ref. 
41.02 
61.01 
71.03 
21.03 
31.02 
51.01 
11.03 
51.02 
31.01 
51.03 
61.05 Förkortning 
INFOCITIES 
TELEPOLIS 
TEN-TREND 
PAIDEIA 
MOSAIC 
TAGIS 
MEDSALUS 
NOPROBLEMS 
DCC 
GTS 
DYP Benämning 
Informationsnät i städer 
Betalningssystem för innehåll 
Utveckling av metoder för 
distansarbete. 
PAIDEIA i Transeuropeiska 
nät, telekommunikation 
Metoder och verktyg för att 
skapa och underhålla virtuella 
museer 
Transeuropeisk tillgång till 
ISDN-bastjänster 
Euro-ISDN, professionellt 
telesamarbete; medelhavsnätet 
för utbyte av kunskaper inom 
vårdyrkena. 
Tillverkarneutrala tillförlitliga 
e-postsystem 
Gemensam digital plattform 
för kulturellt innehåll 
Globala 
telekommunikationstjänster 
Dynamiska Gula sidorna 
TOTALT Maximalt EU-
bidrag 
(i tusental ecu) 
5 000 
1 530 
2 948 
495 
918 
1 700 
513 
1 573 
1 680 
440 
1 304 
18 101 
59 
BILAGA VI: IDA-TELEMATIKPROJEKT SOM FINANSIERATS 199616 
Avdelning Projekt Total 
budget 
DG I SIGL - utbyte av information om produkter och licenser 850 000 
DG I Totalt 850 000 
DG VI ANIMO - övervakning av djurs rörelser 150 000 
DG VI PHYSAN - fytosanitär kontroll 940 000 
DG VI SHIFT - veterinärmedicinsk kontroll 200 000 
DG VI FIS - IDES (under Horisontella allmänna tjänster) 0 
DG VI Totalt 1 290 00 
0 
DG XV SIMAP - elektronisk allmän upphandling 800 000 
DG XV Horisontell verksamhet - juridisk och avtalsrelaterad samt 300 000 
kvalitetskontroll (under Horisontella allmänna tjänster) 
DG XV Totalt 1 100 00 
0 
DG XXI VIES - system för utbyte av information om moms 2 100 00 
0_ 
DG XXI CCN/CSI (under Horisontella allmänna tjänster) 35 000 
DG XXI SKATTEKONTROLL 20 000 
DG XXI QUOTA 300 000 
DG XXI SCENT CIS/FISCAL - Tull och indirekta skatter, jordbruk 1 000 00 
0_ 
DG XXI TARIC - Tull och indirekta skatter, tredje lands import/export 850 000 
DG XXI EBTI - Information om gällande europeisk tariff 850 000 
DG XXI TRANSIT - varutrafik 400 000 
DG XXI Totalt 5 555 00 
0_ 
Eurostat EDICOM - elektroniskt utbyte av uppgifter om handel 0 
16 Dessa tal grundar sig på en budget där Edicom-programmet tillförts 6 miljoner ecu och på 
antagandet om att 7,5 miljoner ecu som för närvarande hålls i reserv frisläpps av parlamentet. 
Dessutom sköts ett antal åtgärder fram från 1995 till 1996 på grund av det sena beslutet om 
IDA, till ett sammanlagt värde om 15,798 miljoner ecu. Dessa åtgärder ingår INTE i 
ovanstående tabell. TEN:s ekonomiska förordning gäller inte IDA-programmet. 
60 
Eurostat DSIS - distribuerade statistiska informationtjänster 1 800 00 
0_ 
Eurostat EXTRACOM - utbyte av statistiska uppgifter om utländsk 450 000 
handel 
Eurostat SERT - företagsstatistik 600 000 
Eurostat Horisontell verksamhet (under Horisontella allmänna 200 000 
tjänster) 
Eurostat Totalt 3 050 00 
0_ 
Alla sektorer Horisontella allmänna tjänster, däribland juridiska och 3 518 00 
säkerhetsrelaterade aspekter 0 
Alla sektorer Totalt 3 518 00 
0_ 
DI Genomförande av och stöd för horisontell verksamhet på 1 015 00 
gemenskapsnivå 0 
DI Totalt 1015 00 
0_ 
AGENTUR Europeiska läkemedelsmyndigheten 0 
AGENTUR Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och 225 000 
narkotikamissbruk 
AGENTUR Översättningscentrumet ) 0 
AGENTUR Europeiska miljöbyrån 0 
AGENTUR RESMA - Varumärken 0 
AGENTURER Totalt __ 225 000 
DG IV FOURCOM 400 000 
DG IV Totalt 400 000 
DG V TESS (SOSENET) - telematikför social trygghet 700 000 
DG V EURES - databas för sysselsättning 731 000 
DG V CARE - övervakning och kontroll av sjukdomar 400 000 
DG V Totalt 1 837 00 
0_ 
DG X Illegal handel med kulturvaror 0 
DG X Totalt 0 
DG XIV FIDES - utbyte av uppgifter om fiske 250 000 
DG XIV Totalt 250 000 
61 
SG Kommunikation och hantering av officiella dokument 1 200 00 
(Trilogue) 0 
SG REITOX - Droger och drogberoende 0 
SG Totalt 1 200 00 
0_ 
DG III/B/6 Medvetenhet och information 260 000 
DG III/B/6 Stöd och samordning 200 000 
DG III/B/6 Införande av e-post med X.400 150 000 
DG III/B/6 Horisontell verksamhet - allmänna tjänster 0 
DG III/B/6 Horisontell verksamhet - arkitektur ...TESTA 3 100 00 
0 
DG III/B/6 Horisontell verksamhet - juridisk, avtalsrelaterad och 0 
kvalitetskontroll 
DG III/B/6 Totalt 3 710 00 
0_ 
Sammanlagt 24 000 0 
00 
I i asssssass ,, ,,, M ,, I J 
62 
BILAGA VII: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED 
FÖRORDNING 2236/95 
A. 1995 
I. SÄRSKILDA PROJEKT INOM TEN (transeuropeiska nät) 
1. HÖghastighetstag/kombifrakt Berlin-Verona Typ'* 
1996 
Studier av Brenneraxeln för att förbättra den ekonomiska 
genomförbarheten hos länken Munchen-Verona 
Genomförbarhetsstudie för Brenneraxeln för nya tillfartsleder till 
Brennerbastunneln (i Italien) 
Planerings- och konstruktionsstudier för Brenneraxeln: sträckan 
Inns lägre dalgång 
Brenneraxeln (projekt): sträckan Inns lägre dalgång, byggande 
av tredje och fjärde spår mellan Kufstein och Baumkirchen 
Uppgradering av järnvägssträckan Berlin-Halle/Leipzig 
Totalt projekt nr 1 
2. Höghastighetstag PBKAL 
Höghastighetståg - PBKAL-Belgien (räntesubvention) 
Teknik- och konstruktionsstudie för PBKAL-Nederländerna 
Genomförbarhetsstudie för järnvägslänken till Kanaltunneln 
Totalt projekt nr 2 
3. Höghastighetståg syd 
Studie av höghastighetståg Madrid-Barcelona-Perpignan-
Montpellier: sträckan Madrid-Barcelona-franska gränsen 
Studie för höghastighetståg syd: järnvägssträckan Spanien-
Frankrike längs atlantkusten (Vitoria -Dax) 
Studie för höghastighetståg syd: järnvägssträckan Languedoc-
Roussillon 
Totalt projekt nr 3 
4. Höghastighetståg ost 
Tekniska studier för höghastighetståg Öst 
Totalt projekt nr 4 
5. Betuwelinjen 
Teknik- och konstruktionsstudier för Betuwelinjen 
Totalt projekt nr 5 
6. HÖghastighetstag/kombifrakt Frankrike-Italien 
Studier för höghastighetståg/kombifraktslinjen Turin-Milano-
Verona-Venedig 
Studie av den internationella transalpina förbindelsen mellan 
Lyon och Turin. 
Totalt projekt nr 6 
7. Grekiska motorvägar 
Studie av väginfrastruktur "Makri - industriområdet i 
Alexandroupolis" (Egnatia) 
Studie för fast förbindelse, Maliakos (konsulttjänster för att 
förbereda en kommande koncession - Pathe) 
Studie av väginfrastruktur "Utfart från Tempidalen - motet i 
Skotina" (Pathe) S 
S 
S 
P 
P 
W) 
S 
S 
S 
S 
S 
s 
s 
s 
s 
s 
5 
s R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
M 
M 
M U.8ÖÖ 
1,730 
6,500 
0,500 
24,900 
34,430 
2Ö.ÖÖÖ 
6.ÖÖÖ 
17,000 
45,000 
4,950 
0,500 
0,500 
5,950 
22,000 
22,000 
7,000 
7,000 
10,179 
6,000 
io,m 
1,750 
2,500 
1,000 
19 P = projekt, S = studie. 
R = järnväg, C = kombifrakt, M = landsväg, A 
trafikövervakning, V = fartyg, G = satelliter. 
I miljoner ecu. 
63 = flyplatser, S =^ sjöfart/hamnar, T = 
Studie av väginfrastruktur "Girtoni - infart i Tempidalen" (Pathe) 
Totalt projekt nr 7 
10. Flygplatsen i Malpensa 
Malpensa 2000 
Totalt projekt nr 10 S 
W M 
A 0,750 
6,000 
1,000 
1,000 
11. Oresundsbron (järnväg/landsväg) Danmark-Sverige 
Studier för de danska tillfartslederna till Oresundsbron 
Miljökonsekvens-, konstruktions och övervakningsstudier för 
Oresundsbron 
Totalt projekt nr 11 
12. Nordiska triangeln 
Finansiella, socio-ekonomiska och miljörelaterade studier för 
Nordiska triangeln i Finland 
Studier för järnvägsinfrastrukturen inom Nordiska Triangeln i 
Finland 
Studier för landsvägsdelen av Nordiska triangeln i Finland 
(E18) 
Byggande och uppgradering av järnvägsdelen av Nordiska 
triangeln i Finland 
Byggande och uppgradering av landsvägsdelen (E 18) av 
Nordiska triangeln i Finland 
Studie för utvecklandet av sjöfartsinfrastrukturen i Finland 
Studie för trafikledningssystemet inom Tern (transeuropeiskt 
vägnät) i Finland 
Genomförbarhetsstudie för uppgradering/omdragning av delar 
av järnvägssträckan Stockholm-Malmö (planeringsfas) 
Studier för järnvägssträckan Göteborg-Mellerud-Kornsjö 
(uppgradering av tre delsträckor) 
Uppgradering av järnvägssträckan Malmö-Göteborg för 
snabbtåg inklusive dubbelspår (projekt) 
Totalt projekt nr 12 
13. Landsvägsförbindelser Irland-UK-Benelux 
Studier i England och Nordirland för vägförbindelsen Irland-UK-
Benelux 
Totalt projekt nr 13 
14. Huvudvästkustlinjen 
Genomförbarhetsstudie och därtill hörande konstruktionsarbete 
för huvudvästkustlinjen, med hänsyn till följderna för kombifrakt 
och kompatibilitet. 
Totalt projekt nr 14 
Pilotprojekt för ledningen av höghastighetstågsnätet 
Genomförbarhetsstudie för ERTMS (europeiskt system för 
ledning av järnvägstrafik) för harmonisering på europeisk nivå 
av säkerhet och järnvägstrafikledning. 
Totalt pilotprojektet 
TOTALT SÄRSKILDA PROJEKT 
II. TRAFIKLEDNING OCH ÖVRIGA PROJEKT 
1. Flygledningstjänst 
Ny sekundär övervakningsradar i nordväst (monopuls, MSSR) 
Installationer för databehandling och sändning 
Ersättning/uppgradering av radarsystem 
Ersättning av högfrekvenssändare och -mottagare i Shanwick 
Installation av en sekundär monopulsradar (MSSR) i Porto 
Santo 
Installation av en sekundär monopulsradar (MSSR) i Porto 
Förbättring av datanäten så att de upfyller kraven i Eurocontrol 
System för sändning och mottagning 
Ersätting av sekundär monopulsradar (MSSR) 
Radar 2000 
Utvidgning av radartäckningen 
Studie för ett ADS-B-nät (Automatisk positionsrapportering) i 
Nordeuropa 
Förberedande studie för en mod-S-station 
Totalt flygledningstjänst s 
s 
s 
s 
s 
PflR) 
P(IR) 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
s 
s 
p 
W 
W 
P 
P 
P 
P 
P(IR) 
P 
p 
" P" """ 
S 
s R.M 
R,M 
M.R 
R 
M 
R 
M 
S 
T,M 
R 
R 
R 
M 
R 
T.R 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T.A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,À 
T,A 
T.A 5,000 
10,000 
15,000 
0,053 
1,260 
1,920 
0,600 
0,065 
0,210 
0,454 
0,665w 
0,555 
5,280 
12,050 
2,000 
2,000 
8,600 
8,600 
7,500 
7,500 
181,509 
0,190 
0,230 
0,240 
0,330 
0,310 
0,300 
0,500 
0,500 
0,650 
0.Ö5Ö 
~ 2,000 
2,000 
8,000 
16,100 
64 
2. Trafikledning, landsväg 
Trafikledningscentrum i Ludwigsburg 
Studie för trafikledning inom Tern i Nederländerna 
Trafikledning inom Tern i Nederländerna 
Studie av det integrerade kontroll- och informationssystemet 
för trafik på motorvägsnätet i Luxemburg 
Studie av den nationella integrationen av de europeiska 
riktlinjerna för trafikövervakning 
Studie för kontroll- och informationssystemet på det 
portugisiska transeuropeiska vägnätet 
bemonstration av systemet RÖS-TMC för tillfarterna till Madrid 
Studie för dmonstrationen av systemet RDS-TMC i 
Madridregionen 
Studie för genomförandet av RDS-TMC-systemet i den 
spanska delen av Tern. 
Genomförbarhetsstudie för det europeiska nätet för datautbyte 
mellan trafikinformationscentrum på det transeuropeiska 
vägnätet. 
Studie för gemensamma åtgärder i fråga om genomförandet av 
det centraleuropeiska vägtelematikprojektet. 
Studie för genomförandet av sydeuropeiska 
vägtelematikprojektet 
Studie för genomförandet av det nationella RDS-TMC-systemet 
i Förenade Kungariket och dess gränsöverskridande kopplingar 
Studie för att skapa ett centrum för trafikövervakning och -
kontroll i den vallonska regionen 
Studie för ett projekt att genomföra transporttelematik i 
Flandern 
Studie för harmoniseringen av tjänstenivån och organisatoriska 
åtgärder (trafikledning, landsväg) 
Studie för skapandet av ett europeiskt centrum för elektronisk 
avgiftsinsamling (trafikledning, landsväg) 
Studie för färdigställandet av nätet av trafikinformationscentrum 
i Spanien 
Färdigställandet av nätet av trafikinformationscentrum 
Studie för informationstjänsten RDS-TMC inom tern i Italien 
Installation av avancerade signal- och trafikledningssystem för 
ringleden M-40 i Madrid 
Studie för installation av avancerade signal- och, 
trafikledningssystem på M-40 
Genomförande av den nationella huvudplanen för trafikledning 
Studie av den europeiska samordningen rörande införandet av 
trafikinformationstjänsterna RDS-TMC 
Studie för införandet av RDS-TMC-systemet i Tyskland 
Totalt trafikledning landsväg 
3. Trafikledning till sjöss 
Studie för rapport- och informationssystemet för fartyg i 
Nordsjön 
Rapport- och informationssystemet för fartyg i Nordsjön 
(genomförande) 
Studie av systemet för fartygsrapport 93/75/EEG 
Fartygsrapportsystem 93/75/EEG (genomförande) 
Studie för genomförandet av VTMIS (informationssystem för 
sjöfarten) i Grekland 
Sjöfartstjänst - förbättringar (omställning av Rotterdams 
sjöfartstjänst) 
Studie för uppgradering av Cross och sjöfartstjänster för 
integration i det transeuropeiska nätet VTMIS 
Förberedande studie för uppgradering av systemen för 
behandling av radardata och ledning av radiokommunikation 
inom Cross 
Genomförande av sjöfartstjänster i Messinasundet (Triton) 
Studier för Tedim (Telematikplattform för Östersjön) 
Totalt trafikledning till sjöss 
4. Globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) P 
S 
P 
S 
S 
S 
p 
S 
S 
S 
S 
S 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
p 
s T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T.M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T.M 
T,M 
T,M 
T.V 
T.V 
T.V 
T,V 
T,V 
TV 
T.V 
T,V 
T,V 
T.V 0,260 
0,050 
0,268 
0,300 
0,470 
0,350 
0,410 
0,135 
0,165 
Ô,4ÔÔ 
0,400 
0,400 
0,450 
0,500 
0,500 
0,500 
0,100 
0,180 
0,740 
0,030 
1,700 
0,600 
2,480 
3,680 
0,110 
16,096 
0,120 
0,040 
0,064 
0,038 
0,400 
0,450 
0,205 
0,415 
1,001 
0,530 
3,263 
65 
Genomförbarhetsstudie för navigations- och 
positionsbestämningstjänster med hjälp av 
navigationstranspondrar inom INMARSAT III 
Totalt GA/SS 
5. Övriga projekt 
Plattform för motorprov vid Luxemburgs flygplats (projekt) 
Genomförbarhetsstudie för det kombinerade transportsystemet 
Adriatiska korridoren 
Studie för moderniseringen av Northern Line 
Förbättring av järnvägssträckan Groningen-Leer 
Studie (fas 1) av sträckan Milano-Vintimille, delen S. Lorenzo-
Finale 
Förberedande studier för konstruktionen av järnvägssträckans 
förbindelse med Gottard (Milano-Chiasso) 
Genomförbarhetsstudie för fast förbindelse över Fehmarn balt 
Genomförbarhetsstudie för fast förbindelse över Fehmarn balt 
Totalt övriga projekt 
TOTALT TRAPIKLEDNING OCH ÔVRIGA PROJEKT S 
P 
S 
S 
P 
S 
S 
S 
3 T.G 
A 
R.M.P 
R 
R 
R 
R 
R/M 
R/M 9,500 
9,500 
0,790 
1,000 
1,640 
1,500 
2,000 
2,600 
2,000 
2,000 
13,530 
58,491 
TOTALT ALLA PROJEKT 240,000 
B. 1996 
Benämning på projektet/studien 
1. Särskilda projekt inom TEN (transeuropeiska nät) 
1. HÖghastighetstag/kombifrakt Berlin - Verona 
Brenner: studie, sträckan Inns dalgång 
Juridiska och ekonomiska studier av Munchen-Verona-sträckningen: 
AU, D, I; (AU-koordinater) 
Höghastighetståg nord-syd Beriin-Niimberg-Munchen-Verona; 
sträckorna Amstadt-Erfurt och Gröbers-Leipzig 
Genomförbarhetsstudier för Brennerleden: nya tillfartsleder till 
Brennerbastunneln 
Totalt projekt nr 1 
2. Höghastighetståg PBKAL 
Höghastighetståg PBKAL; sträckan Raunheim-Frankfurt 
Genomförbarhetsstudie för Kanaltunnelns järnvägslänk 
Totalt projekt nr 2 
3. Höghastighetståg syd 
Studie för höghastighetståg syd: Madrid-Vitoria-Dax, sträckningen Y 
Vasca 
Studie för höghastighetståg syd: genomförbarhets- och exekutivstudie 
Catayud-Ricla; exekutivstudie för Lleida-Barcelona och resten av 
Madrid-Zaragoza 
Studier för höghastighetståg syd - Languedoc-Roussillon: Perpignan-
spanska gränsen 
Studier för höghastighetståg syd - Languedoc-Roussillon: Montpellier-
Perpignan 
Totalt projekt nr 3 PW» 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
s 
s 1W 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R StöcF m6 
8.5000 MECU 
1.5000 MECU 
15.5000 MECU 
1.50ÛÔMECU 
M.dôùôMECU 
20.0000 MECU 
25.0000 MECU 
45.0ÔÔÔ MECU 
0.3235 MECU 
1.7265 MECU 
3.7800 MECU 
0.5200 MECU 
6.350Ô MECU 
20 
21 
22 P = projekt, S = studie. 
R = järnväg, C = kombifrakt, M = landsväg, A 
trafikövervakning, V = fartyg, G = satelliter. 
I miljoner ecu. 
66 = flygplatser, S = sjöfart/hamnar, T = 
4. Höghastighetståg ost 
Höghastighetståg öst: Saarbrucken-Mannheim och Kehl-Appenweier 
Höghastighetståg öst - Förberedande tekniska studier 
Totalt projekt nr 4 
5. Betuwelinjen 
Betuwelinjestudie 1996 
Totalt projekt nr 5 
6. HÖghastighetstag/kombifrakt Frankrike-Italien 
Studier för höghastighetståg/kombifrakt Lyon-Turin:Lyon-Montmélian 
Studier för höghastighetståg/kombifrakt Lyon-Turin:Montmélian-Turin 
Studier för höghastighetståg Lyon-Trieste:sträckan Turin-Milano-
Verona-Venedig-Trieste 
Studier för de internationella transalpina förbindelserna Turin-Lyon 
Totalt projekt nr 6 
7. Grekiska motorvägar 
PATHE: Flygplatsmotorväg Elefsina-Stavros-Spata och Imittos västra 
ringledsmotorväg 
Vägstudier för Patras kringfartsled, väglänkar med den nya hamnen 
och Patras stad (tekn. studier-PATHE) 
Tillfarter till Via Egnatia: vägstudie Siatista-Kristallopigi 
Studie av elektronisk avgiftsinsamling på avgiftsbelagda motorvägar i 
Grekland (PATHE / EGNATIA) 
Totalt projekt nr 7 
8. Lissabon-Valladolid 
Studier för vägaxeln Lissabon-Vilar Formoso 
Studier för moderniseringen av Norra linjen 
Totalt projekt nr 8 
10. Malpensas fly plats 
Malpensa 2000, flygplats 
Totalt projekt nr 10 
11. Oresundslänken (järnväg/landsväg) DK-S 
Fast förbindelse över Öresund: alla arbeten 
Danska tillfartsleder 
Studier för trafikförvaltning på motorvägslänken till Öresund 
Studier för svenska tillfartsleder till Öresund 
Totalt projekt nr 11 
12. Nordiska triangeln 
Studier av landsvägssträckningar (E18) inom Nordiska triangeln i 
Finland 
Byggande och forbättring av väg E18 (Finland) 
Genomförande av trafikövervakningssystem för Tern i Finland 
Studier för trafikövervakningssystem för Tern (transeuropeiskt 
vägnät) 
Byggande och förbättring av järnvägar inom Nordiska triangeln i 
Finland 
Studier av järnvägar inom Nordiska triangeln i Finland 
Nät för sjöfartstjänst i Finland 
Studier rörande utvecklingen av Finlands havsinfrastruktur P 
S 
S 
S 
S 
§ 
5 
P 
S 
S 
S 
S 
S 
P(IR) 
P(IR) 
P(IR) 
s 
s 
§ 
P(IR) 
p 
s 
p 
s 
p 
s R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
M 
M 
M 
M 
M 
R 
A 
R7M 
R/M 
M,T 
R/M 
M 
M 
M,T 
M,T 
R 
R 
V,T 
s 5.0000 MECU 
11.4000 MECU 
iè.400ù MËCU 
10.0000 MECU 
1Ö.OOÖO MËCU 
4.0000 MECU 
8.8000 MECU 
22.0000 MECU 
2.0000 MECU 
tt.èôôô MECU 
7.9100 MECU 
0.1000 MECU 
0.2500 MECU 
0.1500 MECU 
Uiôô MECU 
2.2500 MECU 
1.1000 MECU 
3.35ÔÔ MECU 
2.0000 MECU 
2.ÔÔÔÔ MECU 
9.0000 MECU 
4.2000 MECU 
0.5000 MECU 
3.5000 MECU 
1Y.2ÔÔÔ MECU 
1.2000 MECU 
2.5000 MECU 
0.2080 MECU 
0.5000 MECU 
5.0250 MECU 
0.4750 MECU 
0.7000 MECU 
0.3070 MECU 
67 
Utveckling av hamninfrastruktur i Nordiska triangeln 
Studie av Stockholm-Arlanda flygplats (landningsbana), Nordiska 
triangeln 
Genomförbarhetsstudie för uppgradering och överdäckning av E6, 
Mölndal (Nordiska triangeln) 
Genomförbametsstudie för uppgradering av jämvägssträcka: Södra 
stambanan (Nordiska triangeln) 
Genomförbarhetsstudie för uppgradering av järnvägssträckan 
Göteborg-Komsjö (Nordiska triangeln) 
Studie inom Nordiska triangeln: Trelleborgs intermodalterminal 
Studie inom Nordiska triangeln: Stockholms hamn och 
utvecklingsprojektet Norvik 
Studie inom Nordiska triangeln: färjeterminal i Göteborg 
Totalt projekt nr 12 
13. Irland-UK-Benelux landsvägslänk 
Studie av gränskorsningen/landsvägslänken Newry-Dundalk 
Tre engelska studier av landsvägslänken IRL-UK-Benelux: 
Brobedömningsstudie; A14, vägstrategistudie; M6/M11 
Studie av Roadlink-nätet - trafikinformation i realtid 
Totalt projekt nr 13 
14. Västkusten, huvudlinje 
Västkusthuvudlinjen-arbeten 
Västkusthuvudlinjen-studier 
Totalt projekt nr 14 
ERTMS 
ERTMS (Europeiskt system för ledning av järnvägstrafik) 
genomförbarhetsstudie 
Totale projekt ERTMS 
Totalt prioriterade projekt * ERTMS 
II. Trafikövervakning och andra projekt 
1. Flygledningstjänst 
Radarsystem - uppgradering 
ATN (aeronautiskt telekomnät), infrastruktur på försök i Tyskland 
Sacta, fas III 
Studier för ATN-infrastruktur på försök 
Studie för utvecklandet av luftlägesbild (air situation display) 
Studie av tekniska och operativa problem med anledning av 
införandet av 8.33 kHz VHF (flygledningstjänst) 
Studie för installation av Artemis 
Införande av nät för nationella aeronautiska uppgifter 
Telemetriprojekt, studie (Automatisk positionsrapportering, automatic 
dependant surveillance / controller pilot data link) 
Förbättring och ersättning av radarsystem 
Lissabon: nytt flygledningssystem och system för kontroll av 
röstkommunikation - Getalis 
ATN-införande: genomförbarhetsstudie 
Totalt projekt Inom flygledning 
2. GNSS (Globalt satellltnavigeringssystem) 
GNSS, fas 2, försöksprogram i Braunschweig, studier 
GNSS, fas 2, SATNAV-differentialstation i Frankfurt am Main, studie 
Genomförbarhetsstudie för införandet av navigation med hjälp av 
satellitnät 
Installation av ett differentiellt GNSS-nät i Nederländerna 
Totalt GNSS-projekt 
3. Trafikövervakning, landsväg •5"" 
s 
S 
S 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
p 
p 
s 
s 
s s 
p p 
A 
M 
R 
R 
p 
p 
p 
M 
M 
M,T 
R 
R 
T.R 
A,T 
A,T 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
AT 
G,T 
ö.T 
G,T 
G.T 0.1850 MECU 
1.1250 MECU 
0.2870 MECU 
4.5030 MECU 
1.8500 MECU 
0.0500 MECU 
0.0850 MECU 
0.1750 MECU 
16.d750 MECU 
0.3250 MECU 
1.7000 MECU 
0.3000 MECU 
2.3256 MECU 
4.8000 MECU 
2.4000 MECU 
7.2000 MECU 
10.2250 MECU 
1Ù.225Ù MECU 
211.2350 MECU 
0.7400 MECU 
3.8000 MECU 
1.QÖÖQMECU 
5.4000 MECU 
3.1500 MECU 
0.1000 MECU 
1.3000 MECU 
0.5500 MECU 
0.1560 MECU 
0.8300 MECU 
1.2000 MECU 
0.7450 MECU 
13.9710 MECU 
0.7000 MECU 
0.5120 MECU 
9.5000 MECU 
0.0310 MECU 
10.3030 MECU 
68 
Studie for gränsöverskridande vägledningssystem NUrnberg - Prag / 
Linz - Prag "MT 0.4500 MECU 
Fullbordande av nätet av trafikövervakningscentraler i Spanien "MJ 0.8550 MECU 
Ö.9ÖÖÖ MECU Genomförande av Nationella huvudplanen för trafikövervakning: 
Dynamisk signalering och RDS-TMC inom Tern i Spanien 
Studie av trafikkontroll och informationstjänster i Centraleuropa 
(Centrico) (B.NL.D.F) "MT 5.2855 MECU 
Genomförande av trafikkontroll och informationstjänster i 
Centraleuropa (Centrico) (B,NL,D,F) TJIT 2.1610 MECU 
Studie av trafikkontroll och informationstjänster inom Tern i SERTI-
området (D, F, I, E) "MT 3.2825 MECU 
Genomförande av trafikkontroll och informationstjänster inom Tern 
SERTI-området (D, F, I, E) "MT 0.2205 MECU 
0.8750 MECU Viking-studie för ett koordinerad genomförande av trafikövervakning 
Nordeuropa (D, DK, S, SU) TFT 
Corvette-studie för samordnat införande och uppföljning av 
avancerade transporttelematiksystem i alpina områden (D, A, I) "MJ 0.6000 MECU 
Studie av pionjärstäder inom ITS (integrerat trafikstyrningssystem) 
(Ertico) "MT 0.5000 MECU 
2.5000 MECU Genomförande av Nationella huvudplanen för trafikövervakning 
(SDER) "MT 
Demonstration och installation av RDS-TMC-informationstjänster 
inom Tern i Norditalien. 
"MT 0.5000 MECU 
Studie av nationellt RDS-TMC-genomförande i UK och dess 
kopplingar över nationsgränserna 0.3000 MECU 
13.4295 MECU Totalt, projekt inom trafikövervakning, landsväg 
4. Trafikövervakning till sjöss 
Studie av Traflkövervakningshorisont 2005 (Frankrike) "VT 
T7T 0.0175 MECU 
0.1390 MECU Förnyelse av utrustningen för bearbetning av radardata på 
sjöfartstjänstcentraler i Engelska kanalen 
Omställning av Rotterdams sjöfartstjänster "VT 
TT 0.7600 MECU 
0.4000 MECU Studie av fartygsrapporteringssystem: NL-koordinater (NL, B, D, SF, 
E,F) 
Europas kust, VHF-DSC-infrastruktur för GMDSS (globala nöd- och 
säkerhetssystemet till sjöss) TT 0.1250 MECU 
Total, projekt inom trafikövervakning till sjöss i.44i5 MECU 
5. Övriga projekt 
Pontebbana-axeln: Semmeringbastunnel 1.ÖÖÖÖMECU 
1.5000 MECU Seine - Schelde (Escaut): studie av kanalbaserad kombifrakt 
Socio-economisk studie av tillgängligheten hos hamnarna i Ghent 
and Temeuzen Ö.5ÖÖÖ MECU 
Genomförbarhetsstudie-tunnel under Warnow (Rostock) 2.0000 MECU 
0.0500 MECU Genomförbarhetsstudie för Nordlandkai, LUbeck 
Genomförbarhetsstudie för höghastighetståg Köpenhamn-Ålborg-
Rödby 0.4000 MECU 
Ålborg, östhamnen 0.2500 
0.1000 MECU 
MECU Miljökosekvensutredning för utvidgandet av Arhus hamn 
Studie av motorvägen Nerja-Motril 4.0000 
1.0000 Studie av motorvägen Lleida-Barcelona: Cervera IMECU 
MECU 
Studie av M50, Madridringen 
Studie av motorvägen Albacete-Murcia 2.2500 
2.0000 WECU 
MECU 
Genomförbarhetsstudie av utbyggnad och utveckling i Valencias 
hamn 0.5000 MECU 
EU-studie för Radef (Road Administration Exchange) (B koordinater) "M 0.4150 MECU 
Ö.4ÖÖÖ MECU Studier för Hamn 2000 Le Havre 
Studie för hamnen i Saint Malö 0.1000 MECU 
0.3400 MECU Genomförbarhetsstudie för det kombinerade transportsystemet 
Adriatiska korridoren (3 huvudhamnar: Igoumenitsa, Patra, Iraklion) 
Bolognas flygplats: 2 studier 
Studier för omorganiseringen av landsvägstillfarterna till 
hamnområdet Marghera/Venedig 
Luxemburgs flygplats, terminal 0.4000 MECU 
0.1400 MECU 
Scandinavia Logi-link, utvidgningsstudier, Temeuzens hamn 0.2500 MECU 
0.2250 MECU 
69 
Studier för Tedim (Telematikplattform för Östersjön) W 
"TT 0.5000 MECU 
0.8000 MECU Studier för moderniseringen av Great Western Lines - ruttstrategi 
Tota/f övriga projekt 19.12ÙÔMECU 
63.7650 MECU Totalt trafikövervakning och övriga projekt 
TOTALT ALLA PROJEKT 280.0000 MECU 
70 
BILAGA VIII: 
DE VIKTIGASTE TEN-PROJEKTEN FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1996 
A. Specifika Essen-projekt - Finansiering via sammanhallningsfonden 
Utfästelser och ansökningar om bidrag 
PROJEKT 
Nr 3. Höghastighetståg syd 
Madrid-Barcelona-Perpignan 
Madrid-Vitoria-Dax 
Totalt projekt nr 3. 
Nr 7. Grekiska motorvägar 
Patra-Athén-Thessaloniki 
Via Egnatia 
Totalt projekt nr 7. 
Nr 8. Motorvägen 
Lissabon-Valladolid 
Portugisiska delen 
Spanska delen 
Totalt projekt nr 8. 
Nr 9. Järnvägsförbindelsen 
Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Förbättringar av förbindelsen 
Nr 13. Irland/Förenade 
kungariket/Benelux 
Vägförbindelsen N1/N7 i Irland 
SPECIFIKA PROJEKT 
TOTALT 1993 
Mecu 
8,02 
0,00 
8,02 
45,35 
26,42 
71,77 
23,82 
0,00 
23,82 
11,87 
8,50 
123,9 Utfästelser 1993-1996 
1994 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
13,06 
9,21 
22,27 
28,80 
0,00 
28,80 
20,60 
40,19 
111,8 1995 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,74 
40,74 
0,00 
0,00 
0,00 
21,47 
30,83 
93,04 1996 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
27,07 
27,07 totalt 
93-96 
Mecu 
8,02 
0,00 
8,02 
58,41 
76,36 
134,7 
52,62 
0,00 
52,62 
53,94 
106,5 
355,9 Sökt 
bidrag23 
Mecu 
337,04 
0,00 
337,04 
354,07 
506,46 
860,53 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,00 
1237,56 
23 Bidrag som medlemsländernas myndigheter begärt i ansökningar inkomna före september 1996 
(inklusive allt stöd från sammanhållningsfonden som planerats fram till 1999). 
B.l. Regionalfonden 
Energi: 
Gas 
MANÎËK: 
Gemenskapens 
strukturfonder: 
Gibraltar-Tarifa-Cördoba 
Nätet Gibraltar/Jerez 
Anläggningar för 
kondenserad naturgas, 
Huelva 
Gasledning Valencia-
Cartagena (fas ett) 
INTERREG II B 
(förbindelse med 
Portugal) Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
UU4 
325,24 
224,52 
23,00 
18,20 
59,52 
200,00 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
208,88 
128,88 
89,91 
9,20 
7,28 
22,49 
80,00 Tidsperiod Referens 
GREKLAND: 
Införsel av naturgas till 
Grekland24 från Ryssland 
och Algeriet, varav: 
Gemenskapens 
strukturfonder 1994-1999 
Initiativet INTERREG 
II B 94-97 
94-97 
94-96 
94-96 
94-99 
1275,40 1J4W 
534,60 
PÔÈTVGÀL: 
Naturgasnät: 
INTERREG II B 
Gemenskapens 
strukturfonder 825,40 
450,00 354,60 
180,00 94-99 
94-99 
13W 
348,16 
217,00 om 
140,00 
97,00 
PôkËNAbE 
KUNGARIKET: 
tÖfAlf: 94-99 
94-99 
imm 1Ô7US 
24 Inklusive grekiska distributionssystem med lågt tryck. 
72 
Elektricitet 
GREKLAND: 
REGEN-kabel 
ITALIEN: 
REG EN 
INTERREG II B 
FÖRENADE 
KUNGARIKET: 
Delprogram i 
gemenskapens 
strukturfonder -
elförbindelse Nordirland 
- Skottland 
TOTALT: Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
50,00 
288,48 
149,05 
139,43 
252,72 
591,20 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
20,00 
86,77 
31,00 
55,77 
86,48 
193,25 Tidsperiod 
94-99 
92-96 
94-99 
94-99 Referens 
Telekommunikationer: 
Offentliga nät 
GREKLAND: 
OP Telecom CCA II Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
322,00 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
173,00 Tidsperiod 
94-99 Referens 
Transporter: 
Vägar 
SPANIEN: 
OP Castilla y Leôn, 
varav: 
Motorvägen Lissabon-
Valladolid PP8 Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
666,77 
666,77 
179,37 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
433,40 
433,40 
116,59 Tidsperiod 
94-99 
94-99 Referens 
nr 94.11.09.006 
K(94)3043/3 av den 
25/11/94 
73 
GREKLAND: 
PATHE (Patra-Korint-
Athén-Thessaloniki) PP7 
Via Egnatia PP7 
IRLAND: 
Cork - Port Laoise (N8) 
PP13 
Cork - Wexford (N24) 
Limerick-Port Laoise-
Dublin 
ITALIEN: 
OP infrastruktur, vägar: 
Messina-Palermo 
Salemo-Reggio di 
Calabria 
Cagliari-Sassari 
Bari-Otranto 
Brindisi-Lamezia Terme 
FÖRENADE 
KUNGARIKET: 
OP infrastruktur, vägar: 
Dublin-Belfast 
Övriga Nordirland 
TOTALT: 1426,00 
600,00 
826,00 
120,20 
15,60 
28,70 
75,90 
490,00 
100,00 
155,00 
84,50 
42,50 
108,00 
2702,97 847,00 
352,00 
495,00 
90,00 
11,70 
21,50 
56,80 
245,00 
50,00 
77,50 
42,25 
21,25 
54,00 
37,23 
24,81 
12,42 
1652,63 94-99 
94-99 
95-99 
94-96 
94-96 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 ERUF 
940509016 
Konventionella tåg 
GREKLAND: 
Athén-Thessaloniki 
ITALIEN: 
OP järnvägstransporter Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
293,00 
1756,00 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
176,00 
704,00 Tidsperiod 
94-99 
94-99 Referens 
74 
FÔMNADË 
KUNGARIKET: 
Totalt, järnväg: 
Belfast-Dublin 
övriga Nordirland mmmm iô49,ôô 53,92 
46,53 
7,39 mm 94-99 
97-99 
Flygplatser 
IÉÏANb: 
Fullständig översyn 
Dublin-Cork-Shannon Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
14,80 Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
7,40 Tidsperiod 
95-97 Referens 
K(94) 1971/3 
v 
Hamnar 
ÖRÉ&UNb: 
Patras hamn 
Völos hamn 
Rhodos hamn 
Sodas hamn 
IRLAND: 
Dublin 
(Lagringsanläggning för 
bulklaster) 
Ringaskiddy (dito) 
TOTALT: Stödberät­
tigande 
kostnad 
(Mecu) 
69,00 
44,00 
13,00 
8,00 
4,00 
7,40 
3,70 
3,70 
76A Bidrag 
från 
ERUF 
(Mecu) 
41,00 
26,00 
8,00 
5,00 
2,00 
3,80 
1,90 
1,90 
44,80 Tidsperiod 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
96-97 
96-97 Referens 
K(94) 1771/3 
K(94) 1771/3 
ttuNSPottm TOTALT: 4843,17 2638,75 
75 
BILAGA IX: LÅN FRÅN EIB TILL TEN OCH PROJEKT MED ANKNYTNING TILL TEN 
kända 
län . Finansieringsavtal undertecknade 
<93 93 94 95 96 EIB-PROJEKT (Mecu) Totalt 
1. PRIORITERADE PROJEKT (Europeiska rådets möte i Essen) 
HÖGHASTIGHETSTAG/KOMBINERADE TRANSPORTER NORD SYD (DE/AT/IT) 
HÖGHASTIGHETSTAG PBKAL (FR/BE/DE/NL/FÖRENADE KUNGARIKET) 
HÖGHASTIGHETSTAG SYD (ES/FR) 
HÖGHASTIGHETSTAG ÖST (FR/DE/LU) 
BETUWE-LINJEN/KOMBINERADE TRANSPORTER (NUDE) 
HOGHASTIGHETSTAG/KOMBINERADE TRANSPORTER FRANKRIKE-ITALIEN (FR/IT) 
GREKISKA MOTORVÄGAR (GR) 
MOTORVÄG PORTUGAL-SPANIEN (PT/ES) - mer omfattande projekt 
JÄRNVÄGSFÖRBINDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/FÖRENADE 
KUNGARIKET) 
MALPENSAS FLYGPLATS (IT) 
FAST VÄG-/JÄRNVÄGSFÖRBINDELSE MELLAN DANMARK OCH SVERIGE (DK/SE) 
NORDISKA TRIANGELN (NO/SE/FI) 
VÄGFÖRBINDELSE IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET - BENELUX (FÖRENADE KUNGARIKET/IE) 
HUVUDLED VÄSTKUSTEN (FÖRENADE KUNGARIKET) 
2. ANDRA VIKTIGA PROJEKT (Europeiska rådets möte i Essen) 
2.1 Projekt inom EU 
2.2 Projekt i samarbete med angränsande länder 
3. ÖVRIGA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT 
3.1 Transeuropeiskt vägnät 
3.2 Transeuropeiskt järnvägsnät ^ 
3.3 Transeuropeiskt hamnnät 
3.4 Transeuropeiskt flygplatsnät 
r 8 079 
384 
1 786 
1 3892 
060 
44 
295 
688 
1 332 
131 
3 458 
2 958 
500 
7 783 
3 168 
3 096 
460 
1 059 642 
477 
61 
04 1180 
370 
10970 
1 
425 
176 
247 
347 
100 
23 
224 1137 
286 
14353 
4 
104 
60 
11 
314 
176 
138 
626 
260 
182 
32 
152 1603 
350 
230 
34 
98 
44 
20 
128 
149 
50 
274 
234 
40 
1434 
1413 
583 
299 
139 924 
119 
10 
66 
312 
417 
250 
250 
1055 
633 
417 
5 5485 
350 
1481 
357 
2003 
44 
124 
440 
626 
61 
1263 
838 
425 
3462 
1406 
1182 
359 
515 
76 
4. PROJEKT I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
4.1 Vägförbindelser 
4.2 Järnvägsförbindelser 
4.3 Hamnar 
4.4 Flygplatser och lufttrafikkontroll 
TOTAL 1292 
812 
216 
69 
195 
20 612 642 222 
168 
54 
2 174 259 
153 
15 
91 
2 336 230 
176 
54 
3 541 261 
245 
16 
2 490 972 
742 
16 
69 
145 
11182 
f 
11 
EIB-PROJEKT (Mecu) 
1. PRIORITERADE PROJEKT (Europeiska rådets möte i Essen) 
1.1 Projekt i Europeiska unionen 
ELFÖRBINDELSE GREKLAND-ITALIEN 
ELEKTRISK FÖRBINDELSE FRANKRIKE-ITALIEN 
ELEKTRISK FÖRBINDELSE FRANKRIKE-SPANIEN 
ELEKTRISK FÖRBINDELSE SPANIEN- PORTUGAL 
ELEKTRISK FÖRBINDELSE ÖSTRA-VÄSTRA DANMARK 
NATURGASNÄT GREKLAND 
NATURGASNÄT PORTUGAL 
FÖRBINDELSE MELLAN GASNÄTEN PORTUGAL - SPANIEN 
1.2 Projekt i samarbete med angränsande länder 
GASLEDNING ALGERIET - MAROCKO - EUROPEISKA UNIONEN 
GASLEDNING RYSSLAND - POLEN - EUROPEISKA UNIONEN 
2. ANDRA VIKTIGA PROJEKT (Europeiska rådets möte i Essen) 
2.1 Projekt i Europeiska unionen 
2.2 Projects i samarbete med angränsande länder 
3. ÖVRIGA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT 
3.1 Transeuropeiskt elnät 
3.2 Transeuropeiskt gasnät 
: : £ God­
kända 
lån 
2 248 
1 261 
100 
57 
526 
354 
224 
987 
641 
346 
2 195 
811 
1 384 
4 443 Finansieringsavtal undertecknade 
<93 93 94 95 
96 
7 
7 
7 
7 200 
200 
200 
160 
160 
360 315 
153 
153 
161 
162 
402 
142 
260 
716 523 
333 
6 
102 
224 
190 
190 
222 
91 
131 
745 593 
250 
50 
200 
343 
343 
474 
49 
425 
1 067 Totalt 
1 638 
744 
56 
207 
255 
224 
894 
552 
343 
1 258 
442 
816 
2 896 
78 
EIB-PROJEKT (MECU) 
1. PROJEKT I EUROPEISKA UNIONEN 
1.1 Nät och riksstationer 
1.2 Mobiltelefoni 
1.3 Satelliter och stationer 
2. PROJEKT I SAMARBETE MED ANGRÄNSANDE LÄNDER 
2.1 Nät och riksstationer 
2.2 Mobiltelefoni 
2.3 Satelliter och stationer 
TOTALT God­
kända 
län 
6 462 
5 136 
1 005 
321 
695 
680 
15 
7 157 Finansieringsavtal undertecknade 
<93 93 94 95 96 
666 
615 
51 
110 
110 
776 2 100 
2 006 
72 
22 
300 
300 
2 400 839 
786 
53 
130 
130 
969 1 063 
368 
395 
300 
1 063 ... 
Totalt 
4 668 
3 775 
571 
322 
540 
540 
5 208 
r 
79 
BILAGA 10: "DE FÖRVÄNTADE MAKROEKONOMISKA OCH 
SYSSELSÄTTNINGSMÄSSIGA 
EFFEKTERNA AV INVESTERINGAR I TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄT" 
Sammanfattning 
På senare tid har man kunnat iaktta ett ökat intresse för de ekonomiska och sysselsättningsmässiga 
effekterna av investeringar i de transeuropeiska infrastrukturnäten. Denna rapport försöker göra en första 
preliminär utvärdering av vilka effekter uppbyggnaden av en del av nätet, det transeuropeiska 
transportnätet (T-TEN), har haft. För att belysa frågan analyserades två alternativ: för det första 
slutförandet av de 14 projekt som det Europeiska rådet beslutat om vid sitt möte i Essen. Ett sådant 
fullföljande kräver ytterligare investeringar på omkring 90 miljarder ecu. För det andra analyserades 
förverkligandet av de transeuropeiska transportnäten i enlighet med gemenskapens riktlinjer (KOM (94) 
106 slutlig) till en beräknad kostnad av 400 miljarder ecu. Analysen ledde fram till följande slutsatser: 
• De makroekonomiska effekterna av att Essenproiekten fullföljs är starkt positiva. Den samlade 
ökningen av BNP skulle överstiga 560 miljarder ecu fram till år 2030. Detta svarar mot en 
socioekonomisk avkastning på omkring 11 %. Det finns inte många offentliga satsningar som ger 
en så hög och stabil avkastning under en så lång tidsperiod. Ett snabbt fullföljande av 
Essenprojekten skulle därför kraftigt bidra till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. 
• Sysselsättningseffekterna är av två skilda slag: tillfälliga ökningar av sysselsättningen under 
anläggningsperioden, och bestående ökningar då anläggningarna tagits i bruk. 
Enligt de preliminära uppskattningar som läggs fram i denna rapport skulle fullföljandet av 
Essenprojektens transeuropeiska transportnät öka sysselsättningen med motsvarande 700 000 ... 
manår under de första tio åren (1998-2007). Hela uppbyggnaden av transportnäten på det sätf som 
utstakats i gemenskapens riktlinjer skulle leda till en sysselsättningsökning motsvarande 3 200 000 
manår. • 
• De varaktiga arbetstillfällena skapas genom den ökade ekonomiska aktivitet som användandet av 
det färdiga nätet kommer att leda till. Såsom redan påpekats kan man förvänta sig att denna 
ökning blir mycket kraftig. Hur många nya arbetstillfällen som skapas beror dock till stor del på 
hur mycket av produktivitetsökningarna som används för att höja lönerna och hur mycket som går 
till att skapa nya arbetstillfällen. Under förutsättning att produktivitetsökningarna till största delen 
går till att höja reallönerna - ett försiktig antagande grundat på tidigare erfarenheter - så varierar 
uppskattningarna av de långsiktiga sysselsättningseffekterna i hela ekonomin mellan 130 000 och 
230 000 nya arbeten för de 14 Essenprojekten, och mellan 594 000 och 1 030 000 nya arbeten för 
samtliga projekt som återfinns i riktlinjerna för T-TEN. Om arbetstagarna kunde övertalas att låta 
produktivitetsökningar till följd av investeringar i TEN användas för att skapa sysselsättning, 
skulle dock antalet nya arbetstillfällen bli avsevärt större: från åtminstone 570 000 för de 14 
Essenprojekten till så mycket som 4 700 000 för hela nätet. Bakom dessa siffror döljer sig 
potentiellt viktiga regionala och sektoriella förädringar, vilka dock inte analyserats i denna studie. 
De bekräftar dock den stora betydelsen som ett genomförande av T-TEN skulle få för att förbättra 
utfallet av unionens ansträngningar på sysselsättningsområdet. 
80 
• Det är viktigt att påpeka att uppskattningarna ovan grundar sig på antagandet att det inte råder 
någon överkapacitet av betydelse i ekonomin och att investeringar i T-TEN därför på kort sikt 
tenderar att konkurrera ut en del alternativa investeringsprojekt som annars skulle genomförts. Det 
nuvarande makroekonomiska läget i den Europeiska unionen, med hög arbetslöshet och låga 
räntesatser antyder dock att en betydande reservkapacitet verkar finnas tillgänglig. Man kan därför 
förvänta sig att politiska påtryckningar för ett snabbt genomförande av T-TEN skulle skapa ännu 
fler arbetstillfällen än de försiktiga uppskattningarna i denna rapport ger vid handen. 
Det bör i detta sammanhang betonas att uppbyggnaden av T-TEN inte automatiskt leder till högre 
sysselsättning. Om det förbättrade affärsklimatet verkligen utnyttjas beror på vilka politiska beslut 
som fattas i övrigt. Transportpolitiken skulle kunna ge en viktig stimulans genom införandet av en 
rättvis och effektiv prissättning. Ytterligare påverkan skulle kunna komma från en välgenomtänkt 
avreglering av transportsektorn. Den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken är särskilt 
viktiga för sysselsättningseffekterna. Detta gäller särskilt de områden inom politiken som påverkar 
varu-, kapital- och arbetsmarknadernas funktion genom att öka konkurrensen och flexibiliteten, 
och underlätta strukturella anpassningar. Man kan till exempel förvänta sig att det finns ett 
positivt samband mellan de ekonomiska fördelarna - i form av ökad produktivitet och 
internationell konkurrens - med fullbordandet av den inre marknaden liksom av den ekonomiska 
och monetära unionen, internationaliseringen av världsekonomin och utvecklingen av 
transeuropeiska nät. 
Sammanfattningsvis antyder den inledande analysen i denna rapport, att genomförandet av de 
transeuropeiska transportnäten kommer att bidra positivt till skapandet av nya arbetstillfällen i Europa, 
utan att för den skull lösa arbetslöshetsproblemet. Transportnäten bör dock inte bedömas uteslutande efter 
sin förmåga att skapa sysselsättning. Andra viktiga fördelar tillkommer troligen. För det första kommer 
T-TEN att avsevärt öka produktionen inom EU. Transportnätet bidrar dessutom till att föra Europas 
länder närmare varandra. Denna dimension av den ekonomiska och sociala sammanhållningen är särskilt 
viktig för de mer avlägsna regionerna. Under vissa förhållanden bör också de miljömässiga effekterna bli 
gynnsamma genom att vägtransporter ersätts av andra typer av transporter. Dessa aspekter har dock inte 
kunnat analyseras i den föreliggande undersökningen. Med tanke på vad som framgått ovan vore det 
önskvärt med ytterligare och kompletterande analyser av de förväntade ekonomiska, 
sysselsättningsmässiga och miljömässiga effekterna av investeringar i T-TEN. V 
36.0 
30.0 
25.0 4 
20.0 4 
15.0 
10.0 
OT-MO^iontveoa» 
Effekterna på produktion och sysselsättning av Essen T-TEN-projektens 
slutförande (övre fältet) jämfört med baslinjen 
82 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 645 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 07 11 12 
Katalognummer : CB-CO-96-648-SV-C 
ISBN 92-78-13092-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg