Denna rapport utgör den tredje årliga översikten över genomförandet av mer än 530 (nationella och regionala) program med delad förvaltning. Rapporten bygger på de årliga genomföranderapporter som lämnades in i mitten av 2018. Den innehåller en sammanfattning av de tillgängliga uppgifterna om de resultat som uppnåtts under åren 2014–2017.

När man jämför dessa två ögonblicksbilder med tidigare år framgår det tydligt att det skett en utveckling i fråga om genomförandet. Projekturvalet hösten 2018 är överlag mer homogent för olika tematiska mål. Tidigare förseningar i fråga om urvalet av projekt inom vissa tematiska områden och i vissa medlemsstater återspeglas dock fortfarande i utgifter som är lägre än genomsnittet. Av diagrammet nedan framgår att andelen utvalda projekt och utgifterna varierade stort mellan medlemsstaterna vid utgången av 2017, jämfört med genomsnitten för ESI-fonderna.

Diagram: ESI-fonderna: punktdiagram över medlemsstaternas urval och utgifter 2017

Källa: ESI-fondernas portal för öppna data, Europeiska kommissionen

Anmärkningar: vertikalaxel = urval i %, horisontalaxel = utgifter i %

Diagrammet visar att ett högt urval inte automatiskt motsvaras av ett snabbt utnyttjande av medel. Om projekten fortfarande måste planeras eller upphandlas eller om de flesta av projekten är fleråriga eller i övrigt inte kan börja genomföras så uppstår utgifter inte lika snabbt.

Vad gäller utbetalningar från EU-budgeten till medlemsstaterna hade totalt 75 miljarder euro betalats ut i slutet av 2017 (16 % av det totala planerade beloppet, inklusive förfinansiering och mellanliggande betalningar av de deklarerade utgifterna). Bestämmelserna för perioden 2014–2020 (t.ex. regeln om år n+3 och förfinansieringsnivån) har gett begränsade incitament till medlemsstaterna att främja en snabb start på genomförandet. Trots det låga genomförandet överlag rörde de tillbakadraganden som gjordes enligt regeln år n+3 under 2017 endast några få program som hade antagits under 2014. Totalt drogs endast 30 miljoner euro tillbaka inom ramen för de sammanhållningspolitiska programmen. Regeln om tillbakadragande bör dock främja finansiell disciplin under 2018. Många av de program inom ESI-fonderna som antogs under 2015 kommer att behöva lämna in sina utgiftsdeklarationer betydligt snabbare.

2.2.Framsteg när det gäller målen för programmen

De årliga rapporterna för 2018 innehåller information om vilka framsteg som har gjorts i förhållande till målen för programmen. Vid utgången av 2017 hade medlemsstaterna och regionerna valt ut omkring 1,7 miljoner projekt som omfattade allt från stora infrastrukturinvesteringar till stöd till jordbruk.

Fond Sammanlagt antal utvalda projekt vid utgången av 2017 Eruf 160 000 Ejflu 1 000 000 ESF/sysselsättningsinitiativet för unga 505 000 Sammanhållningsfonden 8 600 Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) 18 500 Totalt 1 692 100

Inom dessa projekt rapporterades följande resultatuppgifter för de gemensamma indikatorerna vid utgången av 2017:

-1 miljon företag kommer att gynnas av de utvalda projekten (50 % av målet) och stöd till 450 000 företag har redan avslutats.

-15 miljoner deltagare har gynnats av projekt som har fått stöd från ESF och av sysselsättningsinitiativet för unga.

-Hittills har 1 miljon projekt fått stöd för att hjälpa jordbrukssektorn och landsbygdsföretag att bli mer konkurrenskraftiga och för att skapa och upprätthålla arbetstillfällen på landsbygden.

-26 miljoner hektar jordbruksmark, eller 15 % av den utnyttjade jordbruksarealen, har valts ut för stöd till markförvaltning i syfte att förbättra skyddet av den biologiska mångfalden.

-56 % av den sammanlagda landsbygdsbefolkningen (163 miljoner invånare) omfattas av över 2 700 utvalda lokala aktionsgrupper inom Leader, som finansieras av Ejflu.

-70 % av de 368 utvalda lokala aktionsgrupperna för fiske har inlett sin verksamhet.

I programmen under perioden 2014–2020 har man fokuserat på insatslogik och en bredare användning av fondspecifika gemensamma indikatorer, vilket leder till en mer robust och sammanhängande resultatrapportering. I de flesta fall innehåller genomföranderapporterna för 2018 mycket mer omfattande information om resultaten vad gäller de gemensamma indikatorerna än tidigare år. I allmänhet visar de rapporterade värdena att förhållandet mellan målen för indikatorerna och de faktiskt värdena inom de utvalda projekten är rimligt. I de fall där det upptäcks att de rapporterade uppgifterna inte är konsekventa kontaktas de ansvariga för programmen. Kvalitetskontrollen av de årliga rapporterna ledde till att vissa rapporteringsfel rättades. Kommissionen räknar med att de återstående bristerna kan undanröjas genom att man förbättrar programrapporteringen och/eller höjer målen.

Att försäkra sig om kvaliteten på de resultatuppgifter som rapporteras till kommissionen är av avgörande betydelse för tilldelningen av resultatreserven under 2019. Redan under 2017 började kommissionen och nationella revisionsmyndigheter granska de system som fanns och de uppgifter som dittills hade rapporterats. Genom riktade systemrevisioner granskades särskilt programmyndigheternas hantering och rapportering av resultatuppgifter. I en övervägande majoritet av de revisioner som kommissionen hittills har utfört har bedömningen av de granskade systemens tillförlitlighet överlag varit positiv, med undantag för några få program där man kunde konstatera allvarliga systembrister eller allvarliga datafelaktigheter. Kommissionens revisionsresultat kommer att kompletteras med det arbete som utförs av de nationella revisionsmyndigheterna, som kommer att redovisas i deras årliga kontrollrapporter i februari 2019.

3.Översikt över genomförandet inom centrala tematiska områden