Förslag till rådets förordning om fastställande för år 2001 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs /* KOM/2000/0773 slutlig */





Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2001 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I detta förslag till rådets förordning fastställs för år 2001 gemenskapens fiskemöjligheter i flertalet fiskevatten och för tredje lands fartyg i gemenskapens vatten samt villkoren för hur dessa skall utnyttjas. Endast gemenskapen är behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.4 i rådets förordning nr 3760/92 av den 20 december 1992. Detta förslag har till största delen samma innehåll som förslaget om den totala tillåtna fångstmängden för 2000, men har uppdaterats där det är möjligt mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden. När det gäller autonoma bestånd, där Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning har grundat sitt utlåtande på analytiska bedömningar och där Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn ytterligare har reviderat detta utlåtande, har de totala tillåtna fångstmängderna föreslagits på grundval av dessa kommittéers utlåtanden. För autonoma bestånd för vilka inga analytiska bedömningar finns tillgängliga har försiktighets-TAC föreslagits. För dessa har kommissionen grundat sitt förslag på utlåtanden antingen från Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning eller från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, i de fall dessa organ angivit ett exakt värde för total tillåten fångstmängd. Där exakt värde saknas har i allmänhet samma värde som rådet antog förra året föreslagits. För ett antal bestånd har emellertid en minskning av sådana totalt tillåtna fångstmängder föreslagits för att ytterligare skydda bestånden av torsk, vitling och kummel, som är i farozonen och som utgör bifångst vid fisken som omfattas av försiktighets-TAC. Vissa bestånd förvaltas inom ramen för regionala fiskeriorganisationer eller till följd av bilaterala samråd med tredje land. Förslaget speglar för dessa bestånd de beslut som fattats i dessa sammanhang. Ett litet antal beslut har ännu inte fattats. Att vänta med att lägga fram detta förslag tills besluten är fattade skulle göra det omöjligt att lägga fram förslaget för rådet i tillräckligt god tid för att rådet skall kunna ta ställning till det före antagandet i december. De totala tillåtna fångstmängder och relaterade kvoter som det fortfarande måste fattas beslut om, anges med "pro memoria" (p.m.) i bilagorna till detta förslag. Kommissionen kommer i ett senare skede, senast vid rådets möte den 14 december, att komplettera förslaget med hänsyn till dessa totala tillåtna fångstmängder och kvoter. I den senaste rapporten från Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning, som godkänts av Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anges att många av bestånden av bottenlevande och pelagiska arter är alldeles för hårt exploaterade, till den grad att de kanske befinner sig utanför biologiskt säkra gränser. I vissa fall hotas bestånden av omedelbar kollaps. Beroende på beståndet i fråga har Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning rekommenderat att åtgärder vidtas för införande av mycket restriktiva totala tillåtna fångstmängder, och dessa rekommendationer har inverkat på förslaget. Eftersom vissa tekniska åtgärder bör införas från och med den 1 januari 2001 ingår de i detta förslag i form av tillfälliga undantag från eller tillägg till huvudbestämmelserna, i väntan på att berörda förordningar ändras i enlighet därmed. Enligt rådets förordning (EG) nr 847/96 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren skall rådet besluta om vilka bestånd som skall omfattas av bestämmelserna i förordningen. Detta behandlas i detta förslag i bilaga III. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2001 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk [1], särskilt artikel 8.4 i denna, [1] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/98 (EGT L 164, 9.6.1998, s. 1). med beaktande av rådets förordning (EG) nr 66/98 av den 18 december 1997 om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, och upphävande av förordning (EG) nr 2113/96 [2], särskilt artikel 21 i denna, [2] EGT L 6, 10.1.1998, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2479/98 (EGT L 309, 16.11.1998, s. 1). med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 3760/92 skall rådet, mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och särskilt mot bakgrund av rapporten från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anta de bestämmelser som krävs för att resurserna skall kunna utnyttjas på ett hållbart, ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt. (2) Enligt artikel 8.4 i förordning (EEG) nr 3760/92 har rådet skyldighet att i enlighet med artikel 4 i den förordningen fastställa den totala tillåtna fångstmängden för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredje land i enlighet med artikel 8.4 ii och vi i den förordningen. (3) För att säkerställa att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas effektivt bör särskilda villkor för fiskeverksamhet fastställas. (4) Principer och vissa förfaranden bör fastställas för fiskeförvaltning på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg. (5) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren [3] måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen. [3] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3. (6) Gemenskapen har i enlighet med förfarandet i fiskeavtalen eller -protokollen hållit samråd om fiskerättigheter med Konungariket Norge [4], Danmarks regering och Färöarnas lokala myndigheter [5] samt Grönlands lokala myndigheter [6], Republiken Island [7], Republiken Estland [8], Republiken Lettland [9] och Republiken Litauen [10]. [4] EGT L 226, 29.8.1980, s. 48. [5] EGT L 226, 29.8.1980, s. 12. [6] EGT L 29, 1.2.1985, s. 9. [7] EGT L 161, 2.7.1993, s. 1. [8] EGT L 332, 20.12.1996, s. 16. [9] EGT L 332, 20.12.1996, s. 1. [10] EGT L 332, 20.12.1996, s. 6. (7) Villkoren för fiske enligt tilldelningarna i samband med Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning kommer i enlighet med artikel 122 i 1994 års anslutningsakt att vara desamma som gällde omedelbart innan anslutningsakten trädde i kraft. (8) I enlighet med artikel 124 i 1994 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Konungariket Sverige och Republiken Finland har ingått med tredje land. I enlighet med dessa avtal har gemenskapen samrått med Republiken Polen och med Ryska federationen. (9) Gemenskapen är avtalsslutande part i flera regionala fiskeorganisationer. Dessa fiskeorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter. Gemenskapen bör genomföra dessa rekommendationer. (10) För att bevara bestånden har Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) gått med på att införa fångstbegränsningar för vissa tonfiskliknande arter i Stilla havet. Gemenskapen bör följa dessa begränsningar och samarbeta om bevarandet av dessa bestånd. (11) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i enlighet med gemenskapens bestämmelser på området, särskilt i enlighet med rådet förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken [11], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet [12], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd [13], förordning (EG) nr 66/98, rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund [14] och rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer [15]. [11] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2846/98 (EGT L 358, 31.12.1998, s. 5). [12] EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. [13] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7. [14] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr ... [15] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr ... (12) Giltighetstiden är begränsad för vissa bestämmelser för att kommissionen skall kunna anta bestämmelser i enlighet med artikel 28c i förordning (EEG) nr 2847/93. (13) Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör genomföras under år 2001 för att bidra till bevarandet av fiskbestånden. (14) Som en del i bevarandet av vissa arter av djuphavsfisk bör man fastställa totala tillåtna fångstmängder och förvalta kvoter för dessa arter. (15) Som avtalsslutande part i konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) har gemenskapen ett internationellt åtagande som medför skyldighet att tillämpa de åtgärder som antagits av CCAMLR-kommissionen. De relevanta tillämpningsdatumen är därför början av respektive tillämpningsperiod för de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga 1G. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER Artikel 1 1. Genom denna förordning fastställs de fiskemöjligheter för år 2001, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, som skall tillämpas på (i) fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i en medlemsstat, nedan kallade "gemenskapens fartyg" eller "EG-fartyg" i zoner där det krävs fångstbegränsningar, och (ii) fartyg som för ett tredje lands flagg eller är registrerade i ett tredje land, nedan kallade "tredje lands fartyg" i vatten som faller under medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, nedan kallade "gemenskapens vatten" eller "EG-vatten" och särskilda villkor som skall gälla för utnyttjande av dessa fiskemöjligheter. För vissa bestånd i Antarktis fastställs emellertid fiskemöjligheterna för angiven period i bilaga 1G. 2. I denna förordning anges fiskemöjligheterna på följande sätt: (a) Totala tillåtna fångstmängder (TAC) eller antalet fartyg som har tillstånd att bedriva fiske och/eller dessa tillstånds varaktighet. (b) Andelar av de totala tillåtna fångstmängder som står till gemenskapens förfogande. (c) Kvoter som tilldelas gemenskapen i tredje lands vatten. (d) Tilldelning av gemenskapens fiskemöjligheter enligt punkterna b och c till medlemsstaterna i form av kvoter. (e) Tilldelning av kvoter till tredje land i gemenskapens vatten. Artikel 2 1. Definitioner av ICES [16]-, CECAF [17]- (östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeregion 34), NAFO [18]- och CCAMLR [19]-zoner skall vara de som ges i rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del [20], rådets förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden, andra än dem i Nordatlanten [21], rådets förordning (EEG) nr 2018/93 av den 30 juni 1993 om rapportering av statistikuppgifter om medlemsstaternas fångster och fiskeriaktiviteter i Nordatlantens västra del [22] respektive förordning (EG) nr 66/98. [16] Internationella rådet för havsforskning. [17] Fiskerikommittén för östra Centralatlanten. [18] Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del. [19] Konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis. [20] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1. [21] EGT L 270, 13.11.1995, s. 1. [22] EGT L 186, 28.7.1993, s. 1. 2. I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges: (a) NAFO-regleringsområdet skall vara en del av det NAFO-konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion, (b) Skagerrak avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten, (c) Kattegatt avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på Sveriges kust och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen, (d) Nordsjön skall omfatta ICES-delområde IV och den del av ICES-område IIIa som inte ingår definitionen av Skagerrak i punkt b, (e) förvaltningsenhet 3 skall innefatta ICES-delområden 30 och 31 och den del av delområde 29 som ligger norr om 59°30' N. KAPITEL II FISKEMÖJLIGHETER OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR GEMENSKAPSFARTYG Artikel 3 1. Fiskemöjligheter för gemenskapens fartyg i gemenskapens vatten eller i internationella vatten fastställs härmed enligt bilagorna I och II. 2. Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster inom de kvotgränser som anges i bilaga I i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands, Litauens, Lettlands, Norges (och i fiskezonen omkring Jan Mayen), Polens och Ryska federationens fiskerijurisdiktion på de villkor som framgår av artiklarna 7 och 12. 3. De belopp som skall betalas enligt fiskeavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Republikerna Estland, Lettland och Litauen för år 2001 skall fastställas enligt följande: Land // Ekonomiskt bidrag Estland // euro pm Lettland // euro pm Litauen // euro pm Dessa ekonomiska bidrag skall betalas till det konto som respektive länders myndigheter anger. Artikel 4 Fördelningen mellan medlemsstaterna av fångstmöjligheterna skall göras utan att det påverkar tillämpningen av (a) byten enligt artikel 9.1 i förordning (EEG) nr 3760/92, (b) omfördelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93, (c) de ytterligare landningar som tillåts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, (d) de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, (e) avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96. Artikel 5 Kvotflexibilitet De bestånd som omfattas av försiktighets-TAC eller analytisk TAC, de bestånd för vilka flexibilitet mellan åren enligt artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 inte gäller och de bestånd för vilka avdragskoefficienter enligt artikel 5.2 i samma förordning gäller fastställs för år 2001 i bilaga III. Artikel 6 Villkor för landning av fångster och bifångster 1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fångstmöjligheter har fastställts om inte något av följande villkor uppfylls: (i) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat eller ett tredje land som har en kvot som inte är uttömd. (ii) Gemenskapsandelen av den totala tillåtna fångstmängden har inte tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och den är inte uttömd. (iii) När det gäller alla andra arter än sill, strömming och makrill är fångsterna blandade med andra arter, har tagits upp med nät med en maskstorlek på högst 32 millimeter i regionerna 1 och 2 eller högst 40 millimeter i region 3 i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 850/98 och sorteras varken ombord eller vid landning. (iv) Fångsterna av sill och strömming görs enligt bestämmelserna i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra syften än för att konsumeras direkt [23]. [23] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10. (v) Fångsterna av makrill är blandade med taggmakrill eller sardiner och andelen makrill överstiger inte 10% av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord och fångsterna är inte sorterade. (vi) Fångsterna har gjorts samtidigt som vetenskapliga undersökningar har genomförts enligt förordning (EG) nr 850/98. Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt villkoren i iii, iv, v och vi. 2. Om någon av fångstmöjligheterna enligt bilaga II är uttömda är det trots vad som sägs i punkt 1 förbjudet för fartyg som är verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill/strömming. 3. Procentsatserna för bifångster och deras avyttring skall fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 850/98. Artikel 7 Begränsat tillträde 1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg skall emellertid få bedriva fiske fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna. 2. Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning: Sydvästra området 1. 63°12'N och 23°05'V genom 62°00'N och 26°00'V 2. 62°58'N och 22°25'V 3. 63°06'N och 21°30'V 4. 63°03'N och 21°00'V därifrån 180°00'S Sydöstra området 1. 63°14'N och 10°40'V 2. 63°14'N och 11°23'V 3. 63°35'N och 12°21'V 4. 64°00'N och 12°30'V 5. 63°53'N och 13°30'V 6. 63°36'N och 14°30'V 7. 63°10'N och 17°00'V därifrån 180°00'S. Artikel 8 Särskilda villkor för Nordsjösill Åtgärderna i bilaga IV skall tillämpas för fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt. Artikel 9 Andra tekniska åtgärder och kontrollåtgärder De tekniska åtgärderna i bilaga V skall tillämpas under år 2001 utöver åtgärderna i förordningarna (EG) nr 850/98, (EG) nr 88/98 och (EG) nr 1626/94. KAPITEL III FISKEMÖJLIGHETER OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR TREDJE LANDS FARTYG Artikel 10 Fartyg under Barbados, Estlands, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Litauens, Lettlands, Norges, Polens, Ryska federationens, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fartyg som är registrerade på Färöarna tillåts att ta fångster i gemenskapens vatten inom kvotgränserna i bilaga I och på de villkor som anges i artiklarna 11 och 13. Artikel 11 Utan att det påverkar tillämpningen av tillträdesbegränsningarna i gemenskapslagstiftningen, skall följande gälla: (i) Fiske som bedrivs av fartyg som för norsk flagg eller är registrerade på Färöarna begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Nordsjön, Kattegatt, Östersjön och Atlanten norr om 43°00'N. Fisket i Skagerrak av fartyg som för norsk flagg skall emellertid tillåtas fram till fyra nautiska mil utanför Danmarks och Sveriges baslinjer. (ii) Fiske som bedrivs av fartyg som för estnisk, lettisk och litauisk flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N, (iii) Fiske som bedrivs av fartyg som för polsk eller rysk flagg begränsas till de svenska delarna av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför Sveriges baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N. (iv) Fiske som bedrivs av fartyg som för Barbados, Guyanas, Surinams, Trinidad och Tobagos, Japans, Sydkoreas och Venezuelas flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer. KAPITEL IV LICENSSYSTEM FÖR GEMENSKAPENS FARTYG Artikel 12 1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för fiske i tredje lands vatten krävas en licens som utfärdats av det tredje landets myndigheter. Dessa bestämmelser skall emellertid inte gälla fiske i norska vatten i Nordsjön som bedrivs av (a) fartyg på högst 200 bruttoton, (b) fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill som är avsedda för konsumtion, (c) svenska fartyg enligt väl etablerad praxis. 2. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor fastställs i bilaga VI. Ansökan om licens skall inlämnas av medlemsstaternas myndigheter till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken på de fartyg för vilka licenser skall utfärdas. Kommissionen skall vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredje landet. 3. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske. 4. Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske efter en art i färöiska vatten får bedriva riktat fiske efter en annan art, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna om ändringen. KAPITEL V LICENSSYSTEM FÖR TREDJE LANDS FARTYG Artikel 13 1. Trots artikel 28b i förordning (EG) nr 2847/93 skall norska fartyg på mindre än 200 bruttoton undantas från skyldigheten att ha licens och fisketillstånd. 2. En ansökan om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredje lands myndighet till kommissionen skall innehålla följande uppgifter: (a) Fartygets namn (b) Registreringsnummer (c) Distriktsbeteckning (d) Hemmahamn (e) Ägarens eller befraktarens namn och adress (f) Bruttotonnage och total längd (g) Maskinstyrka (h) Anropssignal och radiofrekvens (i) Planerad fångstmetod (j) Planerat fiskeområde (k) Arter efter vilka fiske planeras (l) Den period för vilken licens begärs 3. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fartyg som är registrerade på Färöarna och i Norge skall undantas från denna skyldighet. 4. Fiskelicenser för franska departementet Guyanas vatten skall beviljas på villkor att det berörda fartygets ägare på kommissionens begäran tillåter en observatör att gå ombord. 5. Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall vara de som fastställs i bilaga VI del II. 6. Fartyg från tredje land som den 31 december 2000 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med början av år 2001 och till dess att förteckningen över de fartyg som har tillstånd att bedriva fiske lämnas in till och godkänns av kommissionen. 7. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser och särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd gäller från utfärdandedagen. 8. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de går ut om de kvoter som fastställs i bilaga I för det berörda beståndet har uttömts. 9. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning. 10. Under högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för fartyg som inte har uppfyllt skyldigheterna enligt denna förordning. 11. Kommissionen skall meddela myndigheterna i det berörda tredje landet namn och kännetecknen på de fartyg som till följd av överträdelse av gemenskapsbestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månad eller månader. Artikel 14 1. Tredje lands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapsfartygens fiske i den zon där de bedriver fiske, särskilt föreskrifterna i förordningarna (EG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94, (EG) nr 88/98, (EG) nr 850/98 och kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser för märkning och dokumentation av fiskefartyg [24]. [24] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9. 2. För fartyg som har fiskelicens för fenfisk och tonfisk i det franska departementet Guyanas vatten gäller att befälhavaren då fångsten landas efter varje fiskeresa, till de franska myndigheterna skall lämna en deklaration, för vars sanningsenlighet befälhavaren ensam ansvarar, som visar vilka mängder räkor som fångats och behållits ombord sedan föregående deklaration. Deklarationen skall följa förlagan i bilaga VI del III. De franska myndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera deklarationernas sanningsenlighet genom att jämföra dem främst med den loggbok som anges i punkt 3. Efter kontroll skall deklarationen skrivas under av den behörige tjänstemannen. Före varje månadsskifte skall de franska myndigheterna sända alla deklarationer för den föregående månaden till kommissionen. 3. De fartyg som avses i punkt 1 skall föra en loggbok i vilken de uppgifter som anges i bilaga VII del I skall införas. Vid fiske i det franska departementet Guyanas vatten skall dock loggboken följa förlagan i bilaga VII del II. En kopia av denna loggbok skall inom 30 dagar efter den sista dagen i varje fiskeresa sändas till kommissionen via de franska myndigheterna. 4. I enlighet med bilaga VIII skall tredje lands fartyg, utom norska fartyg som bedriver fiske i ICES-område IIIa, sända de uppgifter som anges i den bilagan till kommissionen. Om kommissionen under en månad inte får några uppgifter om ett fartyg som har fiskelicens för det franska departementet Guyanas vatten skall fartygets licens dras in. KAPITEL VI SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GEMENSKAPSFARTYG SOM BEDRIVER FISKE I OMRÅDEN SOM OMFATTAS AV REGIONALA FISKERIORGANISATIONER NAFO-området Artikel 15 Gemenskapens deltagande 1. Senast den 20 januari 2001 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan de avser att inleda denna verksamhet skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över alla fartyg som för deras flagg och är registrerade i gemenskapen och som avser att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet. Den information som lämnas skall innehålla följande uppgifter: (a) Fartygets namn. (b) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna. (c) Fartygets hemmahamn. (d) Namn på fartygets ägare eller befraktare. (e) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet. (f) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet. (g) De delområden där fartyget kan förväntas fiska. 2. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (uthyrning av obemannat fartyg) skall följande information lämnas: (a) Det datum från och med vilket fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg. (b) Det datum från och med vilket fartyget har medlemsstatens tillstånd att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet. (c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och det datum från och med vilket fartyget slutade föra det landets flagg. (d) Fartygets namn. (e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna. (f) Fartygets hemmahamn efter överföringen. (g) Namn på fartygets ägare eller befraktare. (h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet. (i) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet. (j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska. Artikel 16 Fiske av liten hälleflundra Senast den 20 januari 2001 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan detta fiske avses börja skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna fångstplanen för fiske av liten hälleflundra i NAFO-regleringsområdet. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva fisket. Fångstplanen skall innefatta den totala planerade fiskeansträngningen i förhållande till omfattningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för de medlemsstater som lämnat in meddelandet om fiske. Senast den 31 december 2001 skall medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna, bland annat om antalet fartyg som faktiskt bedriver detta fiske och om det totala antalet fiskedagar. Artikel 17 Tekniska bestämmelser 1. Maskstorlekar Det är förbjudet att bedriva riktat fiske efter de arter som avses i bilaga IX med trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Vid riktat fiske efter kortfenad tioarmad bläckfisk får maskstorleken vara minst 60 mm. Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda nät med en minsta maskstorlek på 40 mm. 2. Tillbehör till redskap Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som beskrivs i denna punkt för att spärra eller minska maskorna i ett redskap. Segelduk, nät eller annat material får monteras på undersidan av lyftstruten för att minska eller förhindra skada. Anordningar får monteras på ovansidan av lyftstruten, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i lyftstruten. Endast de övre slitskydd som anges i bilaga X får användas. Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda sorteringsgaller med högst 22 mm mellan stängerna. 3. Bifångster Bifångster av arter som förtecknas i bilaga 1E, som tas upp i en viss del av NAFO-regleringsområdet och för vilka gemenskapen inte har fastställt några kvoter får vid riktat fiske inte för någon art överstiga 10 viktprocent av all fisk ombord och får hellar aldrig utgöras av mer än 2 500 kg. Om bifångsten tas upp i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet, får bifångsterna av de arter som anges i bilaga IE emellertid inte överstiga 1 250 kg respektive 5 %. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid ett fångsttillfälle, skall fartygen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst 5 nautiska mil från tidigare fångstplats. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid nästa fångsttillfälle, skall fartygen återigen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst 5 nautiska mil från tidigare fångstplatser. Om ett fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) vid ett fångsttillfälle får över 5 viktprocent i total bifångst av alla de arter som anges i bilaga IE, skall fartyget omedelbart byta fiskeområde (minst 5 nautiska mil) för att försöka undvika ytterligare bifångster av dessa arter. Ovannämnda procentsatser har beräknats som viktprocenten för varje art av de totala fångsterna, med undantag av fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar för bifångster, och är baserade på fångster som tagits i varje beståndsområde. Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter. 4. Minsta fiskstorlek Fisk från NAFO-regleringsområdet som inte uppfyller storlekskraven i bilaga XI får inte beredas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven i vissa fiskevatten överstiger 10 % av den totala fångstmängden, skall fartyget förflytta sig minst fem nautiska mil innan det fortsätter att fiska. Om beredd fisk av en art, för vilken en minsta storlek anges i bilaga XI är mindre än den längdmotsvarighet som anges i bilaga XII, skall fisken anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken. Artikel 18 Kontrollåtgärder 1. Befälhavarna på fartygen skall förutom att följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 i fiskeloggboken föra in de uppgifter som anges i bilaga XIII. I enlighet med artikel 15 i nämnda förordning skall medlemsstaterna även underrätta kommissionen om fångster av arter för vilka inga kvoter fastställts. 2. Fartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga IX får inte föra med sig nät med en mindre maskstorlek än den som anges i artikel 17.1. Fartyg som under samma resa bedriver fiske i andra områden än NAFO-regleringsområdet får emellertid förvara sådana nät ombord, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att (a) redskapen skall vara lossade från trålborden och från sina bogserlinor eller trålvarpar, och (b) redskap som fraktas på eller ovanför däck skall vara säkert surrade vid en del av överbyggnaden. 3. Befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga 1E (a) i en fiskeloggbok föra in den sammanlagda produktionen per art och beredd produkt, eller (b) i en lastplan ange de beredda produkterna per art och ange var i lastrummet dessa är placerade. Befälhavarna skall ge den hjälp som behövs för att de kvantiteter som har förts in i fiskeloggboken och de beredda produkter som lagras ombord skall kunna kontrolleras. 4. Varannan måndag skall befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och bedriver fiske efter kungsfisk i zon 3M anmäla till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, vilka mängder kungsfisk som har fångats under den tvåveckorsperiod som slutat föregående söndag klockan 24.00. 5. Fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen skall inte lasta om inom NAFO-regleringsområdet, såvida de inte de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för eller i vilken fartyget är registrerat i förväg har gett tillstånd till detta. Artikel 19 Fiske efter kungsfisk Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka mängder kungsfisk som fångats i avdelning 3M av NAFO-regleringsområdet av fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i gemenskapen. Artikel 20 Statistiska och vetenskapliga uppgifter 1. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter gulstjärtsskädda i område 3LNO av NAFO-regleringsområdet skall medlemsstaterna (a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, månatligen lämna sammanfattad statistik över nominell respektive kasserad fångst, fördelad på områden om högst 1 ° latitud och 1 ° longitud, och (b) månatligen lämna en sammanfattning över de stickprov som tagits med avseende på fiskarnas längd, både för nominell och kasserad fångst, varvid stickprovsfrekvensen skall motsvara den som tillämpas för a. 2. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter kungsfisk och plattfisk vid Flemish Cap skall medlemsstaterna (a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, utöver de vanliga rapporterna månatligen lämna sammanfattad statistik över de kasserade mängderna torsk, och (b) månatligen lämna sammanfattningar över de stickprov som tagits med avseende på längden av den torsk som har fångats i fiskena för kungsfisk respektive plattfisk med uppgift om djup för varje stickprov. 3. Stickprover från alla delar av respektive fångst av varje berörd art skall tas på ett sådant sätt att minst ett statistiskt signifikant prov tas från det första draget varje dag. Storleken på en fisk skall mätas från munspetsen till stjärtfenans spets. De stickprov med avseende på längd som beskrivs i första stycket skall anses vara representativa för alla fångster av de berörda arterna. Internationella vatten i det område som omfattas av NEAFC-konventionen Artikel 21 1. Senast den 20 januari 2001 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över fartyg som för deras flagg, är registrerade i gemenskapen och har tillstånd att fiska sill inom ICES-delområde I och II och djuphavskungsfisk inom NEAFC [25]-konventionsområdet och därefter alla ändringar, inklusive tillägg, till förteckningen, åtminstone trettio dagar innan fartyget påbörjar sin verksamhet. Endast fartyg som anges i den förteckningen anses ha tillstånd att fiska efter djuphavskungsfisk. [25] Nordostatlantiska fiskerikommissionen. 2. Medlemsstaterna skall varje onsdag före kl. 12.00 för den vecka som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka kvantiteter sill eller djuphavskungsfisk som fångats av fartyg som för deras flagg och är registrerade i gemenskapen och hur många av deras fartyg som bedriver detta slags fiske. Fiske som omfattas av internationella fiskeriorganisationer för långvandrande arter Artikel 22 Vid de fiskeinsatser som inte omfattas av artiklarna 6 och 8 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall medlemsstaterna göra följande: - Införa system för registrering och stickprovskontroller som innebär att man varje månad kan uppskatta dels den totala kvantitet fisk ur bestånden i bilaga 1F som har landats eller omlastats av fartyg som för medlemsstatens egen flagg och är registrerade i gemenskapen, dels de sammanlagda kvantiteter som landats i medlemsstatens egna hamnar av fartyg som för en annan medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen, - Före den 15 i varje månad meddela kommissionen dels de sammanlagda kvantiteter ur bestånden i bilaga 1F som landats eller omlastats under den föregående månaden av fartyg som för medlemsstatens egen flagg och är registrerade i gemenskapen, dels de sammanlagda kvantiteter som landats i medlemsstatens egna hamnar av fartyg som för en annan medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen. CCAMLR-området Artikel 23 1. Riktat fiske efter arterna i bilaga XIV skall vara förbjudet i de zoner och under de perioder som anges i den bilagan. 2. De särskilda villkor under vilka fiskemöjligheterna i CCAMLR-området får utnyttjas är följande: (a) Fiskefartyget skall flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil bort och får inte återkomma förrän efter minst fem dagar för att bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % om fartyget vid riktat fiske efter Champsocephalus gunnari i ett drag i statistiskt underområde 48.3 fått en bifångst av någon av arterna Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii eller Lepidonotothen squamifrons som uppgår till (i) mer än 100 kg och överstiger 5 % av den totala fångstvikten av all fisk eller (ii) 2 ton eller mer, (b) Om vid riktat fiske efter Champsocephalus gunnari i statistiskt underområde 48.3 eller statistiskt område 58.5.2 fångsten av Champsocephalus gunnari i ett drag överskrider 100 kg och om mer än 10 % av antalet av dessa fiskar har en hel längd som är mindre än 24 cm skall fiskefartyget flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil därifrån. Fiskefartyget får inte komma tillbaka och bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där fångsten av Champsocephalus gunnari med en hel längd som är mindre än 24 cm översteg 10 % på minst fem dagar. (c) Fiskefartyget skall flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil bort och får inte återkomma förrän efter minst fem dagar för att bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % om fartyget vid riktat fiske efter Electrona carlsbergi i ett drag fått en bifångst av någon av arterna Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii eller Lepidonotothen squamifrons som uppgår till (i) mer än 100 kg och överstiger 5 % av den totala fångstvikten av all fisk eller (ii) 2 ton eller mer, (d) Om vid riktat fiske efter Dissostichus eleginoides eller Champsocephalus gunnari i statistiskt underområde 58.5.2 bifångsten i ett drag av någon av arterna Lepidonotothen squamifrons eller Channichthys rhinoceratus är minst 2 ton, skall fiskefartyget inte fiska med samma fångstmetod inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 2 ton på minst fem dagar. (e) Med plats där bifångsten överstiger nivåerna i denna punkt avses den sträcka som fiskefartyget färdas från den punkt där redskapet läggs ut till den punkt där det tas upp på fartyget. (f) Det totala antalet och den totala vikten av kasserad Dissostichus eleginoides, inklusive dem med jellymeat-tillstånd, skall rapporteras. Dessa fiskar räknas av från den totala tillåtna fångstmängden. KAPITEL VII Slutbestämmelser Artikel 24 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2001. Om de totala tillåtna fångstmängderna i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2001 skall artikel 23 tillämpas från och med början av respektive tillämpningsperiod för de totalt tillåtna fångstmängderna. Bilaga VIII skall fortsätta att gälla fram till dess att tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 28 h i förordning (EEG) nr 2847/93 träder i kraft. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den XX december 2000. På rådets vägnar Ordförande BILAGA I Fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar och för fartyg från tredje länder i gemenskapens vatten, per art och per område (i ton färskvikt, utom där annat anges). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna. De 8 delarna i denna bilaga motsvarar de större fiskeområdena enligt nedan. * Bilaga IA: Östersjön * Bilaga IB: Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt * Bilaga IC: Nordostatlanten, inklusive Grönlands vatten (ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten) * Bilaga ID: Västra gemenskapens vatten (ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF-området (gemenskapens vatten), och vattnen utanför Franska Guyana * Bilaga IE: Nordvästatlanten (NAFO-området) * Bilaga IF: Långvandrande arter (alla områden) * Bilaga IG: Antarktis (CCAMLR-området) * Bilaga IH: Djuphavslevande arter i gemenskapens vatten och vatten som inte omfattas av tredje lands överhöghet och jurisdiktion i ICES-delområdena I - XIV samt området kring Madeira. Inom varje område förtecknas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter de latinska artnamnen. En tabell över de svenska och de latinska namnen ges nedan för denna förordning. Svenskt namn // Vetenskapligt namn Beryxar // Beryx spp. Lerskädda // Hippoglossoides platessoides Ansjovis // Engraulis encrasicolus Marulk // Lophiidae Gunnars isfisk // Champsocephalus gunnari Havskatt // Anarhichas lupus Hälleflundra // Hippoglossus hippoglossus Lax // Salmo salar Brugd // Cetorhinus maximus Storögd tonfisk // Thunnus obesus Dolkfisk // Aphanopus carbo Svartfenad isfisk // Chaenocephalus aceratus Birkelånga // Molva dypterigia Blåvitling // Micromesistius poutassou Tonfisk // Thunnus thynnus Lodda // Mallotus villosus Torsk // Gadus morhua Tunga // Solea solea Krabba // Paralomis spp. Sandskädda // Limanda limanda Skrubbskädda // Platichthys flesus Fjällbrosmar // Phycis spp. Guldlax // Argentina silus Liten hälleflundra // Reinhardtius hippoglossoides (ej svenskt namn) // Lepidonotothen squamifrons Kolja // Melanogrammus aeglefinus Kummel // Merluccius merluccius Sill/strömming // Clupea harengus Taggmakrill // Trachurus spp. (ej svenskt namn) // Gobionotothen gibberifrons Antarktisk krill // Euphausia superba (ej svenskt namn) // Electrona carlsbergi Bergtunga // Microstomus kitt Långa // Molva molva Makrill // Scomber scombrus Marmorerad noting // Notothenia rossii Glasvar // Lepidorhombus spp. Nordhavsräka // Pandalus borealis Havskräfta // Nephrops norvegicus Vitlinglyra // Trisopterus esmarki Atlantisk soldatfisk // Hoplostethus atlanticus Penaeusräkor // Penaeus spp Rödspätta // Pleuronectes platessa Polartorsk // Boreogadus saida Bleka // Pollachius pollachius Håbrand // Lamna nasus Kungsfiskar // Sebastes spp. Fläckpagell // Pagellus bogaraveo Nordlig skoläst // Macrourus berglax Skoläst // Coryphaenoides rupestris Gråsej // Pollachius virens Tobisar // Ammodytidae Nordlig stjärtfenad bläckfisk // Illex illecebrosus Rockor // Rajidae Krokodilisfisk // Pseudochaenichthys georgianus Medelhavslånga // Molva macrophthalmus Skarpsill // Sprattus sprattus Pigghaj // Squalus acanthias Svärdfisk // Xiphias gladius Tandnoting // Dissostichus eleginoides Piggvar // Psetta maxima Lubb // Brosme brosme Vitling // Merlangius merlangus Rödtunga // Glyptocephalus cynoglossus Gulfenad tonfisk // Thunnus albacares Gulstjärtsskädda // Limanda ferruginea BILAGA IA - ÖSTERSJÖN Alla totala tillåtna fångstmängder i detta område, utom för rödspätta, har antagits inom ramen för den internationella fiskerikommissionen för Östersjön, IBSFC. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IB - SKAGERRAK OCH KATTEGATT SAMT NORDSJÖN >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IC - NORDOSTATLANTEN OCH GRÖNLAND ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII. XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten) >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA ID - VÄSTRA GEMENSKAPENS VATTEN ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (gemenskapens vatten) och Franska Guyana >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IE - NORDATLANTENS VÄSTRA DEL NAFO-området Alla totala tillåtna fångstmängder och därmed förbundna villkor antas inom ramen för NAFO. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IF - LÅNGVANDRANDE ARTER Alla områden De totala tillåtna fångstmängderna i detta område antas inom ramen för internationella fiskeriorganisationer om tonfiskfiske, som ICCAT och IATTC. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IG - ANTARKTIS CCAMLR-området Dessa totala tillåtna fångstmängder som antagits av kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, tilldelas inte CCAMLR-medlemmarna och således är gemenskapens andel inte fastställd. Fångsterna övervakas av CCAMLR:s sekretariat, som kommer att meddela när fisket måste upphöra på grund av att de totala tillåtna fångstmängderna har uttömts. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IH Djuphavslevande arter >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA II Fiskemöjligheter som tillämpas år 2001 för sill och strömming som får landas osorterad för andra ändamål än användning som livsmedel (i ton, färskvikt). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna. >Plats för tabell> BILAGA III Bestånd som omfattas av olika åtgärder enligt förordning (EG) Nr 847/96. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IV Särskilda bestämmelser för Nordsjösill 1. Medlemsstaterna skall anta särskilda åtgärder med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt i syfte att säkerställa att fångstbegränsningarna iakttas, särskilt de som anges i bilaga II. Dessa åtgärder skall särskilt omfatta särskilda kontroll- och inspektionsprogram, * planer för fiskeansträngningarna, inbegripet förteckningar över fartyg som har tillstånd och, när detta anses nödvändigt på grundval av förbrukning av mer än 70% av kvoten, begränsningar av verksamheten för de fartyg som har tillstånd, * kontroll av omlastning och förfaranden som innebär att fisk kasseras, * om möjligt tillfälligt fiskeförbud i områden där det är känt att stora mängder bifångster av sill, särskilt av ungfisk, förekommer. 2. Om sill landas utan att sorteras från den övriga fångsten skall medlemsstaterna säkerställa att adekvata provtagningssystem inrättas för att all landning av bifångster av sill effektivt skall kunna övervakas. Det är förbjudet att landa fångster som innehåller osorterad sill i hamnar där provtagningssystem inte har inrättats. 3. Kommissionens inspektörer skall i enlighet med artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93 och, närhelst kommissionen finner det nödvändigt, utföra oberoende inspektioner för att i enlighet med punkterna 1 och 2 kontrollera de behöriga myndigheternas genomförande av provtagningsprogrammen och de detaljerade åtgärder som nämns i punkt 1. 4. Kommissionen skall förbjuda landning av sill om det anses att tillämpningen av de åtgärder som nämns i punkterna 1 och 2 inte innebär att en strikt kontroll av fiskdödligheten hos sill uppnås inom alla fisken. 5. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena III a, IV och VII d fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har fångstredskap med en maskstorlek på minst 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga I till denna förordning. 6. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga II till denna förordning. Sill som landas av fartyg som är verksamma enligt dessa villkor skall inte utbjudas till försäljning som livsmedel. BILAGA V Tekniska övergångsåtgärder 1. Selektionspaneler i Östersjön Genom undantag från villkoren i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 88/98 och för att garantera selektiviteten hos trålar, snurrevadar och liknande nätredskap med en bestämd maskstorlek som anges i bilaga IV till samma förordning skall de två modeller av selektionspaneler som beskrivs i tillägg I till denna bilaga vara tillåtna under år 2001. 2. Sommarförbud mot fiske av östersjötorsk Fiske efter torsk är förbjudet i Östersjön, Bälten och Öresund från och med den 1 juli till och med den 20 augusti. 3. Stängning av Bornholmsbäckenet Allt fiske är förbjudet från och med den 15 maj till och med 31 augusti 2001 inom det område som begränsas av följande koordinater: - latitud 55° 30' N, longitud 15° 30'Ö - latitud 55° 10' N, longitud 16° 30'Ö - latitud 55° 15' N, longitud 16° 10'Ö - latitud 55° 15' N, longitud 15° 30'Ö 4. Begränsningar när det gäller ansjovisfiske Det är förbjudet att landa eller ombord behålla ansjovis som fångats från 1 januari till 30 juni inom det geografiska område som begränsas av en linje som utgörs av följande koordinater: - En punkt på Spaniens norra kust vid longitud 1°35'V, - Latitud 44°45'N, longitud 1°35'V, - Latitud 44°45'N, longitud 1°45'V, - Latitud 46°00'N, longitud 1°45'V, - En punkt på Frankrikes västra kust vid latitud 46°00'N. 5. Fiske efter tunga med fasta redskap Trots bestämmelserna i bilaga VI till förordning (EG) nr 850/98 skall den minsta maskstorleken på 90 mm gälla för tunga (Solea solea) i ICES-område IVc och VIId under 2001. 6. Ringnot och marina däggdjur Trots bestämmelserna i artikel 33.1 i rådets förordning (EG) nr 850/98 skall det vara tillåtet att inringa stim eller grupper av delfiner med ringnot när syftet är att fånga tonfisk, på de villkor som överenskommits i avtalet om det internationella programmet för skydd av delfiner som undertecknades i Washington den 15 maj 1998, för följande fartyg: Fartygsnamn: AURORA B, distriktsbeteckning: BI-2-5-97, radioanropssignal EAQT Fartygsnamn: ALBACORA, distriktsbeteckning: CA-3-1099-97, radioanropssignal EGDY Fartygsnamn: ALMIRANTE, distriktsbeteckning: CA-3-1069, radioanropssignal EAYN 7. Tekniska bevarandeåtgärder i Skagerrak och Kattegatt Trots vad som sägs i villkoren i bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 850/98 skall följande gälla under år 2001: (a) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis) skall en maskstorlek på 35 mm användas. (b) Vid fiske efter silverfisk (Argentina spp.) skall en maskstorlek på 30 mm användas. (c) Vid fiske efter vitling, där en maskstorlek på 70-89 mm används, skall bifångsterna inte överstiga 30 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, sandskädda, gråsej och hummer. (d) Vid fiske efter havskräfta, där en maskstorlek på 70-89 mm används, skall bifångsterna inte överstiga 70 % för följande arter: kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, blåvitling, sandskädda, gråsej och hummer. (e) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis), där en maskstorlek på 35-89 mm används, skall bifångsterna inte överstiga 50 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, sill och strömming, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta, hummer. (f) För allt övrigt fiske än det som omfattas av c, d och e ovan, där en mindre maskstorlek än 90 mm används, skall bifångsterna inte överstiga 10% för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, sill och strömming, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta, hummer. 8. Minsta landningsstorlek för rödspätta Trots bestämmelserna i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98 skall den minsta landningsstorleken på 27 cm gälla för rödspätta under 2001. Tillägg I till bilaga V Selektionspaneler (modell 1) Två plastöverdragna selektionspaneler med fullständigt öppna diagonalmaskor skall fästas på lyftet på trålar och snurrevadar som används för torskfiske. Masköppningen skall vara minst 105 mm. Selektionspanelerna skall fästas med hjälp av ett separat nätstycke (mellan de ordinarie diagonalmaskorna och selektionspanelens maskor). Maskstorleken i detta separata nätstycke skall vara lika med produkten av stolplängden hos selektionspanelens maskor och kvadratroten ur 2. Selektionspanelen skall fästas på lyftets båda sidor, och avståndet mellan lyftets bakre ände och panelen skall vara mellan 40 och 50 centimeter. Panelens längd skall vara lika med 80 % av lyftets totala längd och dess höjd skall vara 50 centimeter (se figur 1). Panelen skall fästas på så sätt att den ger en öppning på 15-20 centimeter mellan panelens övre och nedre söm. Selektionspaneler (modell 2) Identifiering av panelerna Panelerna skall bestå av rektangulära nätstycken som fästs på redskapets lyft. Varje lyft skall ha två paneler. Panelernas storlek Varje panel skall ha en minsta bredd på 45 centimeter över hela sin längd. Varje panel skall ha en minsta längd på 3,5 meter mätt längs panelens sidor (figur 2) och panelens längd får inte vara kortare än 80% av lyftets totala längd. Panelernas nätstycken Panelernas maskor skall ha en minsta storlek på 105 millimeter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. nätstyckets fyra sidor skall bestå av snett skurna maskor. Nätstycket skall fästas på så sätt att maskorna är parallella och vinkelräta mot lyftets längdriktning. Panelens bredd skall vara åtta öppna fyrkantsmaskor. Panelernas placering Redskapets lyft skall vara delat i ett övre och ett undre nätstycke genom sömmar som löper längs babords och styrbords sidor. De två panelerna skall placeras i det undre nätstycket, i direkt anslutning till och under sömmarna. Panelerna skall placeras 40-50 centimeter från bottenstroppen (se figur 2). Panelens främre del skall fästas ihop med åtta maskors bredd på lyftets ordinarie nätstycke. Den ena sidan skall fästas vid sömmen eller i direkt anslutning till denna, och den andra sidan skall fästas vid det ordinarie nätstycket på lyftets undre del längs en rät linje av snett skurna maskor. Maskstorlek i hela lyftet Alla lyftets delar skall ha en minsta maskstorlek på 105 mm. >Hänvisning till> >Hänvisning till> BILAGA VI Del I Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för gemenskapens fartyg som fiskar i tredje lands vatten. >Plats för tabell> DEL II Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för fartyg från tredje land i gemenskapens vatten. >Plats för tabell> DEL III Deklaration enligt artikel 14.2 LANDNINGSDEKLARATION 1 >Plats för tabell> Kvantitet räkor som landades (i färskvikt) // Räkstjärtar: kg eller ( x 1,6) = kg (hela räkor) // Hela räkor: kg Thunnidae: kg // Snapperfisk (Lutjanidae): kg Haj: kg // Andra: kg ______________ 1 En kopia skall behållas av befälhavaren, en kopia skall behållas av kontrollanten och en kopia skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission." ________________________ BILAGA VII Del I Uppgifter som skall föras in i fiskeloggboken Vid fiske inom zonen på 200 nautiska mil utanför kusten till de av gemenskapens medlemsstater som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser, skall följande uppgifter omedelbart efter någon av följande händelser föras in i fiskeloggboken: Efter varje drag: 1.1. Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fångad art. 1.2. Datum och klockslag för draget. 1.3. Den geografiska position där fångsterna gjordes. 1.4. Den fiskemetod som använts. Efter varje omlastning till eller från ett annat fartyg: 2.1. Uppgiften "mottagen från" eller "överförd till". 2.2. Kvantitet (i kg färskvikt) av varje omlastad art. 2.3. Namn, distriktsbeteckning och nummer på det fartyg till eller från vilken omlastning har skett. 2.4. Omlastning av torsk är inte tillåten. Efter varje landning i en gemenskapshamn: 3.1. Hamnens namn. 3.2. Kvantitet (i kg färskvikt) av varje landad art. Efter varje sändning till Europeiska gemenskapernas kommission: 4.1. Datum och klockslag för sändningen. 4.2. Slag av meddelande: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL. 4.3. När det gäller radiosändning: namnet på radiostationen. Del II >Hänvisning till> BILAGA VIII Innehåll i och bestämmelser för de uppgifter som skall sändas till kommissionen 1. De uppgifter som skall översändas till kommissionen och tidtabellen för sändningarna är följande: 1.1. Varje gång fartyget går in i zonen på 200 nautiska mil utanför kustlinjen till de medlemsstater inom gemenskapen som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten. (c) Datum och ICES-område inom vilket befälhavaren avser att påbörja fisket. Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in mer än en gång i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det första inträdet. 1.2. Varje gång fartyget lämnar den zon som avses i punkt 1.1: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten. (c) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (d) Det ICES-område där fångsterna gjordes. (e) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som omlastats till/från andra fartyg sedan fartyget gick in i zonen, samt identifiering av det fartyg till vilket omlastningen ägde rum. (f) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan fartyget gick in i zonen. Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det sista utträdet. 1.3. Var tredje dag med början den tredje dagen efter det att fartyget för första gången går in i de zoner som avses i 1.1 vid fiske av sill/strömming och makrill, och varje vecka med början den sjunde dagen efter det att fartyget för första gången går in i den zon som avses i 1.1 vid fiske av andra arter än sill/strömming och makrill: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (c) Det ICES-område där fångsterna gjordes. 1.4. Varje gång fartyget förflyttar sig från ett ICES-område till ett annat: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (c) Det ICES-område där fångsterna gjordes. 1.5. (a) Fartygets namn, anropssignal, distriktsbeteckning och identifieringsnummer. Befälhavarens namn. (b) Fartygets licensnummer om det har licens. (c) Meddelandets löpnummer för den berörda resan. (d) Uppgift om slag av meddelande. (e) Datum, klockslag och fartygets geografiska position. 2.1. Den uppgifter som anges i punkt 1 skall översändas till Europeiska gemenskapernas kommission i Bryssel (telex: 24189 FISEU-B) genom förmedling av en av de radiostationer som förtecknas under punkt 3 och på sätt som anges under punkt 4 nedan. 2.2. Om det på grund av force majeure är omöjligt för fartyget att sända meddelandet kan det på fartygets vägnar sändas av ett annat fartyg. 3. Radiostation Radiostationens anropssignal Lyngby // OXZ Scheveningen // PCH Oostende // OST North Foreland // GNF Humber // GKZ Cullercoats // GCC Wick // GKR Portpatrick // GPK Anglesey // GLV Ilfracombe // GIL Niton // GNI Stonehaven // GND Portishead // GKA // GKB // GKC Land's End // GLD Valentia // EJK Malin Head // EJM Boulogne // FFB Brest // FFU Saint-Nazaire // FFO Bordeaux-Arcachon // FFC Torshavn // OXJ Bergen // LGN Farsund // LGZ Florø // LGL Rogaland // LGQ Tjøme // LGT Ålesund // LGA Blåvand // OXB Norddeich // DAF DAK // DAH DAL // DAI DAM // DAJ DAN Gryt // (no call sign) Göteborg // SOG Mariehamn // OHM Helsingfors // OHG Meddelandenas utformning Den information som anges i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter, angivna i följande ordning: - Fartygets namn. - Anropssignal. - Distriktsbeteckning och identifieringsnummer. - Meddelandets löpnummer för den ifrågavarande resan. - Uppgift om slag av meddelande enligt följande kod: - meddelande om inträde i någon av de zoner som avses i 1.1: "IN", - meddelande om utträde ur någon av de zoner som avses i 1.1: "OUT", - meddelande vid förflyttning från ett ICES-område till ett annat: "ICES", - veckomeddelande: "WKL", - tredagarsmeddelande: "2 WKL". - Datum, klockslag och geografisk position. - ICES-område/delområde där fisket förväntas inledas. - Den tidpunkt då fisket förväntas inledas. - Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten med användning av den kod som anges i punkt 5. - Den kvantitet (i kg färsk vikt) av varje fiskart som fångats sedan föregående sändning med användning av den kod som anges i punkt 5. - Det ICES-område/delområden där fångsterna gjorts. - Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som överförts till/från andra fartyg sedan föregående meddelande. - Namn och anropssignal för det fartyg till vilket eller från vilket omlastningen ägde rum. - Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan föregående sändning. - Befälhavarens namn. Kod som i enlighet med punkt 1.4 skall användas för att ange arter ombord: Beryxar (Beryx spp. // ALF Lerskädda (Hippoglossoides platessoides) // PLA Ansjovis (Engraulis encrasicholus) // ANE Marulk (Lophius spp.) // MNZ Silverfisk (Argentina silus), // ARG Havsbraxen (Brama brama), // POA Brugd (Cetorinhus maximus), // BSK Dolkfisk (Aphanopus carbo // BSF Birkelånga (Molva dypterygia), // BLI Blåvitling (Micromesistius poutassou), // WHB Skäggig räka (Xiphopenaeus kroyerii), // BOB Torsk (Gadus morhua), // COD Sandräka (Crangon crangon), // CSH Bläckfisk (Loligo spp.), // SQC Rödhaj (Squalus acanthias), // DGS Fjällbrosmar (Phycis spp.), // FOR Liten hälleflundra (Reinhardtius Hippoglossoides), // GHL Kolja (Melanogrammus aeglefinus), // HAD Kummel (Merluccius merluccius), // HKE Hälleflundra (Hippoglossus hippoglossus), // HAL Sill/strömming (Clupea harengus), // HER Taggmakrill (Trachurus trachurus), // HOM Långa (Molva molva), // LIN Makrill (Scomber scombrus), // MAC Glasvar (Lepidorhombus spp.) // LEZ Nordhavsräka (Pandalus borealis), // PRA Havskräfta (Nephrops norvegicus), // NEP Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii), // NOP Atlantisk soldatfisk (Hoplostethus atlanticus), // ORY Annan // OTH Rödspätta (Pleuronectes platessa), // PLE Lyrtorsk (Pollachius pollachius), // POL Håbrand (Lamma nasus), // POR Kungsfiskar (Sebastes spp.) // RED Fläckpagell (Pagellus bogaraveo), // SBR Skoläst (Coryphaenoides rupestris), // RNG Gråsej (Pollachius virens), // POK Lax (Salmo salar), // SAL Tobis (Ammodytes spp.) // SAN Sardin (Sardina pilchardus), // PIL Haj (Selachii, Pleurotremata), // SHK Räka (Penaeidae), // PEZ Skarpsill (Sprattus sprattus), // SPR Bläckfisk (Illex spp.), // SQX Tonfisk (Thunnidae), // TUN Lubb (Brosme brosme), // USK Vitling (Merlangus merlangus), // WHG Gulstjärtsskädda (Limanda ferruginea) // YEL BILAGA IX Förteckning över fiskarter i NAFO-regleringsområdet Svenskt namn // Vetenskapligt namn Huvudsakliga bottenlevande arter (utom plattfisk) Torsk Kolja Kungsfiskar Kungsfisk Djuphavskungfisk Vitling Vitbrosme Gråsej // Gadus morhua Melanogrammus aeglefinus Sebastes spp Sebastes marinus Sebastes mentella Merluccius bilinearis Urophycis chuss Pollachius virens Plattfisk Lerskädda Rödtunga Gulstjärtsskädda Liten hälleflundra Hälleflundra Vinterflundra Sommarflundra Amerikansk slätvar Plattfisk (övr.) // Hippoglossoides platessoides Glyptocephalus cynoglossus Limanda ferruginea Reinhardtius hippoglossoides Hippoglossus hippoglossus Pseudopleuronectes americanus Paralichtys dentatus Scophtalmus aquosus Pleuronectiformes Andra bottenlevande arter Amerikansk marulk Knorrhanearter Atlantisk frostfisk Blåvitling Luring Lubb Uvak Birkelånga Långa Sjurygg Randig kungskväkare Fläckig blåsfisk Tånglake Amerikansk tånglake Polartorsk Skoläst Nordlig skoläst Tobisfiskar Simparter Scup Tautog Blå tegelabborre Vitbrosme Havskattsarter Havskatt Fläckig havskatt Bottenfisk (övr.) // Lophius americanus Prionotus spp Microgadus tomcod Micromesistius poutassou Tautogolabrus adspersus Brosme brosme Gadus ogac Molva dypterygia Molva molva Cyclopterus lumpus Menticirrhus saxatilis Sphaeroides maculatus Lycodes spp Macrozoarces americanus Boreogadus saida Coryphaenoides rupestris Macrourus berglax Ammodytes spp Myoxocephalus spp Stenotomus chrysops Tautoga onitis Lopholatilus chamaeleonticeps Urophycis tenuis Anarhichas spp Anarhichas lupus Anarhichas minor . . . . BILAGA X Godkända övre slitskydd Övre slitskydd av ICNAF-typ Ett rektangulärt nätstycke som monteras på ovansidan av en lyftstrut för att minska eller förhindra skada och som uppfyller följande krav: (a) Nätstycket får inte ha en maskstorlek som är mindre än den som gäller för själva nätet. (b) Nätstycket får endast monteras på lyftstruten längs framkanten och sidorna och på ett sådant sätt att det sträcker sig högst fyra maskor framför övre delningsstroppen och slutar minst fyra maskor framför lyftets bottenstropp. Om delningsstropp inte används, får nätstycket inte täcka mer än en tredjedel av lyftstruten mätt från minst fyra maskor framför bottenstroppen. (c) Antalet maskor i nätets bredd skall vara minst en och en halv gånger antalet maskor i bredd på den del av lyftstruten som är täckt, varvid båda dessa bredder skall mätas i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel. Övre slitskydd i flera stycken Nätstycken som i alla delar har maskor vars dimensioner i vått och torrt tillstånd inte är mindre än dimensionerna på maskorna i det nät på vilket de är monterade, förutsatt att (i) varje nätstycke (a) endast monteras i framkanten tvärs över lyftstruten i rät vinkel mot dess längdaxel, (b) är minst lika brett som lyftstruten (varvid bredden skall mätas vid monteringsstället i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel), (c) är högst 10 maskor lång, (ii) den sammanlagda längden på alla nätstycken som är monterade enligt ovan inte överstiger två tredjedelar av lyftstrutens längd. Stormaskigt övre slitskydd (modifierad polsk typ) Ett rektangulärt nätstycke, tillverkat av samma garnmaterial som lyftstruten eller av ett tjockt, knutfritt garnmaterial, som monteras i den bakre delen av lyftstrutens ovansida och sträcker sig över hela eller någon del av lyftstrutens ovansida, och som i vått tillstånd har en maskstorlek som är dubbelt så stor som lyftstrutens, när det är monterat på lyftstruten längs dess fram-, sido- och bakkanter på ett sådant sätt att varje maska i nätet sammanfaller exakt med fyra maskor i lyftstruten. BILAGA XI Minsta landningsstorlek >Plats för tabell> BILAGA XII Minsta landningsstorlek för beredd fisk >Plats för tabell> 1 * Den mindre storleken gäller för färskt saltad fisk. BILAGA XIII Uppgifter som skall föras in i fiskeloggbok Uppgifter // Kod Fartygets namn Fartygets nationalitet Fartygets registreringsnummer Registreringshamn Typ av (dagligen) använda fiskeredskap Typ av fiskeredskap Datum: - dag - månad - år Position: - latitud - longitud - statistiskt område Antal fiskeinsatser per 24-timmarsperiod (1) Antal timmar som fiskeredskap använts per 24-timmarsperiod (1) Artens namn Dagliga fångster per art (i ton levande vikt) Dagliga fångster per art som livsmedel Dagligen kasserade mängder per art Omlastningsplats Omlastningsdatum Befälhavarens namnteckning // 01 2 (2) 2 (2) (1) Om två eller flera redskapstyper används inom en viss 24-timmarsperiod måste separata uppgifter lämnas för varje redskapstyp. (2) Koden skall anges tillsammans med en av de förkortningar som förtecknas i den andra delen av denna bilaga. Standardförkortningar för de viktigaste arterna i NAFO-området >Plats för tabell> Standardförkortningar för fiskeredskap Förkortningar // FISKEREDSKAP OTB OTB 1 OTB 2 OTM OTM 1 OTM 2 PTB PTM GNS LLS LLD MIS NK // Bottentrålar som används med trålbord (sido- eller häcktrålare) Bottentrålar som används med trålbord (sidotrålare) Bottentrålar som används med trålbord (häcktrålare) Flyttrålar som används med trålbord (sido- eller häcktrålare) Flyttrålar som används med trålbord (sidotrålare) Flyttrålar som används med trålbord (häcktrålare) Bottenpartrålar (två fartyg) Flytpartrålar (två fartyg) Nät/garn (ospecificerat) Fasta bottengarn Backor/långrevar (ej specificerade) Förankrade backor/långrevar Drivande backor/långrevar Diverse övriga redskap Okända redskap BILAGA XIV Fiskeförbud i CCAMLR-området >Plats för tabell> FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Förslag till rådets förordning om fastställande för år 2001 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs samt om ändring av förordning (EG) nr 66/98. 2. Berörd budgetpost B7-800 3. Rättslig grund Artikel 8.4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 4. Beskrivning av åtgärden 4.1 Allmänna mål - Bevara och utveckla gemenskapsfiskares traditionella aktivitet i estniska, litauiska och lettiska farvatten. - Försörja gemenskapsmarknaden. - Minska fiskeansträngningen i gemenskapens vatten. - Upprätta slutliga fiskekvoter för Norge i Grönlands vatten för att balansera överenskommelsen om ömsesidiga fiskerättigheter mellan gemenskapen och Norge för 2001. 4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning 1 januari-31 december 2001 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5.1 Obligatoriska utgifter 5.2 Differentierade anslag 6. Typ av utgifter och inkomster Ekonomisk ersättning i utbyte mot fiskemöjligheter i estniska, litauiska och lettiska vatten och ytterligare fångstmöjligheter från Grönland i enlighet med artikel 8 i fiskeavtalet mellan EEG å ena sida och Danmarks regering och Grönlands lokala myndigheter å andra sidan. 7. Budgetkonsekvenser Avtal med Estland, Litauen och Lettland: euro pm Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 4 i fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Estland (pm euro), artikel 4 i fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Litauen (pm euro) och i artikel 4 i fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Lettland (euro pm) har förhandlats fram på grundval av de genomsnittliga landningspriserna för 1998 i gemenskapens hamnar i Östersjön. Ett avdrag har gjorts för de beräknade kostnaderna för fiskeflottornas exploatering av varje berörd art. Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: euro pm Högsta belopp: euro pm Det belopp som krävs för 2001 har beräknats på grundval av ett bidrag på pm euro per ton torskekvivalent. 7.1 Beräkningsmetod för insatsens totala kostnader (förhållande enskilda - totala kostnader) Avtal med Estland, Litauen och Lettland: >Plats för tabell> 1 pm ton fördelat i estniska, litauiska och lettiska vatten och pm ton överfört till gemenskapens vatten Total ekonomisk ersättning: pm euro (avrundat till pm euro) Genomsnittspris euro/ton: pm Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: pm ton torskekvivalent x pm = pm euro Högsta belopp: pm ton torskekvivalent x pm = pm euro 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning Den ekonomiska ersättning som beviljas av gemenskapen skall Estland, Litauen och Lettland använda till att utveckla sin fiskesektor i enlighet med artikel 4 i avtalen. Detta belopp skall förvaltas av de estniska myndigheterna, jord- och skogsbruksministeriet, Litauens fiskerimyndighet och Lettlands jordbruksministerium. I enlighet med fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland skall kommissionens ekonomiska bidrag inte omfattas av någon särskild bestämmelse vad beträffar den slutliga användningen av medlen. 9. Analys av kostnadseffektivitet Avtal med Estland, Litauen och Lettland: Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats av kraftiga minskningar av fångstmöjligheterna. Varje ökning av fiskemöjligheterna utöver de nuvarande kritiska fångstnivåerna kommer att medverka till att förhindra att flottan och anknytande industrier och tjänster på land bryter samman och försvinner. Det kommer också att i viss utsträckning medverka till att utbetalningar under uppläggningssystem eller sociala program kan undvikas. Erfarenheten har visat att den ekonomiska ersättningen, i likhet med tidigare år, främst har använts av Estland, Lettland och Litauen för att fortlöpande förbättra den vetenskapliga forskningen om fisket och utbildning i fiskeriförvaltning och kontrollverksamhet. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Estlands, Lettlands och Litauens fiskezon och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av beståndet, vilket gynnar alla berörda i Östersjön. De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden. Avtalet med Grönland: Det bilaterala avtalet mellan gemenskapen och Norge om ömsesidigt tillträde administreras på årsbasis genom att balansen beräknas mellan gemenskapens fångsmöjligheter i Norges vatten och norska fångstmöjligheter i gemenskapens vatten för olika arter. Detta avtal kan ändras från år till år beroende på tillståndet för de olika berörda fiskbestånden. För 2001 är avtalet med Norge svårt att uppfylla på grund av det svåra tillståndet för de flesta nyckelbestånden i gemenskapens vatten. Internationella rådet för havsforskning (ICES) rekommenderar att den totala tillåtna fångstmängden för 2001 för bestånd som torsk, kolja och gråsej ytterligare bör minskas eller ligga kvar på samma låga nivå för att bestånden skall kunna återhämta sig. Detta gör det svårt att kompensera tillträdet för gemenskapens fartyg till norska resurser med norskt tillträde till gemenskapens svaga resurser. Å andra sidan har TAC:en för torsk har sänkts. Vidare kommer gemenskapen att få en lägre andel "sammanhållningstorsk" under 2001, som dock ändå måste kompenseras. Gemenskapens fiskefartyg är beroende av att ha fortsatt tillgång till värdefulla arter i norska vatten, som till exempel torsk, kolja och gråsej i Barents hav. På grund av detta bör Norge kompenseras med några av de fångstmöjligheter som gemenskapen har tillgång till i enlighet med dess fiskeavtal med Grönland. För att ej äventyra bevarandet av fiskbestånd i gemenskapens vatten samtidigt som medlemsstaternas fiskeaktiviteter i möjligaste mån upprätthålls är köp av extra fiskemöjligheter från Grönland det enda sättet att uppnå ett balanserat ömsesidigt tillträdesavtal med Norge för 2000. 10. Administrativa utgifter (del A avsnitt III i budgeten) Förslaget kräver ingen ökning av kommissionens personal eller några extra administrativa kostnader.