[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.7.2009

KOM(2009) 398 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

till budgetmyndigheten om garantier som täcks av den allmänna budgeten Situationen per den 31 december 2008 {SEK(2009) 1063}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning och transaktionernas natur 3

2. Händelser sedan rapporten per den 30 juni 2008 3

3. Uppgifter om risker som täcks av budgeten 4

3.1. Definition av risk 4

3.2. Risk som avser medlemsstater 5

3.3. Risk som avser tredjeländer 6

3.4. Total risk som täcks av budgeten 7

3.5. Riskutveckling 7

4. uteblivna betalningar, ianspråktagandet av garantier som belastar budgeten och utestående fordringar 9

4.1. Användning av likvida medel 9

4.2. Utbetalningar från budgeten 9

4.3. Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder 9

5. Garantifond för åtgärder avseende tredjeland 9

5.1. Återvinning 9

5.2. Tillgångar 10

5.3. Målbelopp 10

6. Riskbedömning: Ekonomiskt och finansiellt läge i tredjeländer med de största exponeringarna 10

6.1. Mål 10

6.2. Metoder för riskutvärdering 10

INLEDNING OCH TRANSAKTIONERNAS NATUR

Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 130 i budgetförordningen som kräver att kommissionen ”två gånger per år ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om situationen i fråga om de budgetgarantier som gemenskapen lämnar och de risker som är förenade med dessa”[1]. Den kompletteras av ett arbetsdokument från kommissionen[2] med ett antal detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar.

De risker som täcks av Europeiska unionens budget (nedan kallad budgeten) hänför sig till flera olika typer av låne- och garantitransaktioner och kan delas in i två kategorier:

- Lån med makroekonomiska mål som beviljas av Europeiska gemenskaperna, dvs. lån för makroekonomiskt stöd[3] (MFA) till tredjeländer och, i samarbete med Bretton Woods-institutionerna, lån för att stötta betalningsbalansen i EU-medlemsstater som inte är medlemmar i EMU och som brottas med problem av övergående art, och

- lån med mikroekonomiska mål (Euratom-lån och framför allt utlåning från Europeiska investeringsbanken (EIB) avseende åtgärder i tredjeland[4]). Dessa transaktioner har sedan 1994 täckts av garantifonden för åtgärder avseende tredje land (fonden)[5], som upprättades för att bland annat begränsa de budgetmässiga konsekvenserna av anspråk på garantier som lämnas via budgeten för lån i tredjeland (om ett land har blivit medlem i EU täcks risken direkt av budgeten). Om det inte finns tillräckliga medel i fonden utnyttjas budgeten.

Rådets förordning om upprättande av fonden (nedan kallad fondförordningen[6]), som antogs 1994, ändrades för första gången 1999. Enligt en andra ändring av denna rådsförordning 2004 dras fondens täckning tillbaka om tredjeländer blir medlemmar i EU. Genom en ändring[7] i rådets förordning 2007 inrättades en ny avsättningsmekanism. Lån till medlemsstater som beviljats eller garanterats av gemenskapen täcks direkt av budgeten.

HÄNDELSER SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 2008

Det förelåg inga utbetalningar av lån inom ramen för lån för makroekonomiskt stöd under andra halvåret 2008.

I oktober 2008 skedde en ny utbetalning av ett Euratom-lån på 22 miljoner US-dollar.

En första del på 2 miljarder euro av det betalningsbalansstöd som beviljats Ungern betalades ut i december 2008 (se avsnitt 3.5).

EIB undertecknade finansiella transaktioner till ett totalbelopp på 5 943 miljoner euro inom ramen för det allmänna mandatet för 2007–2013 (rådets beslut 2006/1016/EG). Vad beträffar utbetalningar betalades det ut ett belopp på 2 052 miljoner euro under andra halvåret 2008, varav 643 miljoner euro inom ramen för det nya allmänna mandatet för 2007–2013.

Det bör påpekas att domstolen, efter yrkande från parlamentet, den 6 november 2008 ogiltigförklarade rådets beslut 2006/1016/EG, eftersom det hade antagits på en delad rättslig grund. Domstolen ogiltigförklarade beslutet och fastställde samtidigt att ”verkningarna av beslut 2006/1016 ska bestå vad beträffar finansieringsåtaganden som Europeiska investeringsbanken har ingått och ingår fram till dess att ett nytt beslut har antagits och trätt i kraft. Detta nya beslut ska antas inom tolv månader från det att denna dom meddelats och med stöd av lämplig rättslig grund, nämligen artikel 179 EG och artikel 181a EG i fördraget”. Kommissionen antog ett förslag till Europaparlamentet och rådet den 14 januari 2009 KOM(910) 2008 som avser att ersätta det ogiltigförklarade beslutet.

UPPGIFTER OM RISKER SOM TÄCKS AV BUDGETEN

Definition av risk

Risken för budgeten baseras på en bedömning av den riskexponering som utgår från det utestående beloppet av kapital och ränta med avseende på transaktioner som täcks av garantier.

Icke återbetalade lån kommer att täckas av fonden när de avser tredjeländer (68 % av det totala utestående beloppet som täcks av garantier per 31 december 2008) och direkt av budgeten när de avser medlemsstater (lån till eller som gynnar projekt i medlemsstater står för återstående 32 % av det totala utestående beloppet). Den stora andelen garanterade lån med koppling till medlemsstaterna är en följd av de senaste utvidgningarna[8] och ianspråktagandet av gemenskapens system för medelfristigt ekonomiskt stöd för de medlemsstater som inte antagit euron.

I denna rapport används två metoder för att bedöma riskerna för budgeten (antingen direkt eller indirekt via fonden):

- Den metod som går ut på att beräkna det totala utestående kapitalet för de berörda transaktionerna vid en given tidpunkt inbegripet upplupen ränta. Denna metod ger den risknivå som belastar budgeten vid en given tidpunkt.

- Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risken för budgeten”, som utgår från beräkningen av det högsta belopp som gemenskapen skulle behöva betala ut under ett budgetår om inga garanterade lån återbetalas[9].

Tabell 1: Totala utestående belopp per den 31 december 2008 i miljoner euro |

Utestående kapitalbelopp | Upplupen ränta | Summa | % |

Medlemsstater* |

Makroekonomiskt stöd | 140 | 2 | 142 | 1 % |

Euratom | 433 | 8 | 440 | 2 % |

Betalningsbalansstöd | 2 000 | 4 | 2 004 | 10 % |

EIB | 3 921 | 36 | 3 957 | 19 % |

Delsumma medlemsstater* | 6 494 | 50 | 6 544 | 32 % |

Tredjeländer |

Makroekonomiskt stöd | 514 | 1 | 515 | 2 % |

Euratom | 53 | 7 | 60 | <1 % |

EIB | 13 480 | 129 | 13 609 | 66 % |

Delsumma tredjeländer | 14 047 | 137 | 14 184 | 68 % |

Summa | 20 541 | 187 | 20 728 | 100 % |

* Denna risk täcks direkt av budgeten och inkluderar Bulgarien och Rumänien eftersom de anslöt sig till EU den 1 januari 2007. |

I tabellerna A1, A2, A3 och A4 i arbetsdokumentet återfinns närmare uppgifter om dessa utestående belopp, särskilt i fråga om tak, utbetalade belopp eller garantinivåer.

Det totala utestående kapitalet plus upplupen ränta som täcks av budgeten minskade något med 3 627 miljoner euro till 20 728 miljoner euro jämfört med situationen per den 30 juni 2008 (se avsnitt 3.5 nedan).

Risk som avser medlemsstater

Nuvarande risker som avser medlemsstater gäller lån som beviljats före anslutningen och utnyttjandet av systemet för betalningsbalansstöd i slutet av 2008.

Under 2009 kommer risken som avser medlemsstater att belasta budgeten med högst 802 miljoner euro. Av tabell 2 framgår att Rumänien och Tjeckien är rangordnade som nummer ett och två bland medlemsstaterna när det gäller utestående belopp.

Tabell 2: Rangordning av de medlemsstater som svarar för den största riskexponeringen för budgeten under 2009 (miljoner euro) |

Rangordning | Land | 2009 | % |

1 | Rumänien | 264,5 | 33,0 % |

2 | Tjeckien | 144,3 | 18,0 % |

3 | Bulgarien | 96,1 | 12,0 % |

4 | Ungern | 93,7 | 11,7 % |

5 | Polen | 85,8 | 10,7 % |

6 | Slovakien | 66,2 | 8,3 % |

7 | Slovenien | 26,2 | 3,3 % |

8 | Cypern | 9,5 | 1,2 % |

9 | Lettland | 7,3 | 0,9 % |

10 | Litauen | 6,4 | 0,8 % |

11 | Estland | 1,0 | 0,1 % |

12 | Malta | 0,7 | 0,1 % |

Summa | 801,8 | 100,0 % |

Den risk som avser medlemsstater gäller samtliga lån som beviljats före de två senaste utvidgningarna där det senast beviljade lånet löper ut 2038 .

Risk som avser tredjeländer

Under 2009 kommer den maximala risk som belastar fonden och som avser tredjeländer att uppgå till 1 494 miljoner euro. Nedan rangordnas de tio tredjeländer som står för de största totala utestående beloppen. Dessa länder står för 79 % av risken för fonden under 2009. Den ekonomiska situationen i dessa länder – liksom i Montenegro, Georgien och Ukraina – analyseras och kommenteras i arbetsdokumentet.

Tabell 3: Rangordning av de 10 tredjeländer som svarar för den största riskexponeringen för fonden under 2009 (miljoner euro) |

Rangordning | Land | 2009 | % av den totala maximala risken |

1 | Turkiet | 293,4 | 19,6 % |

2 | Egypten | 208,7 | 14,0 % |

3 | Marocko | 137,1 | 9,2 % |

4 | Tunisien | 131,2 | 8,8 % |

5 | Sydafrika | 115,2 | 7,7 % |

6 | Brasilien | 80,8 | 5,4 % |

7 | Libanon | 70,6 | 4,7 % |

8 | Serbien | 57,0 | 3,8 % |

9 | Jordanien | 45,8 | 3,1 % |

10 | Syrien | 35,6 | 2,4 % |

Totalt för dessa 10 länder | 1 175,3 | 78,7 % |

Fonden täcker de garanterade lånen i 57 länder som löper ut senast 2038. Närmare landspecifika uppgifter återfinns i tabell A2 i arbetsdokumentet.

Total risk som täcks av budgeten

Under 2009 kommer budgeten att täcka ett totalbelopp på 2 296 miljoner euro, vilket motsvarar de upplupna beloppen under denna period, varav 35 % avser medlemsstater (se tabell A2 i arbetsdokumentet).

Riskutveckling

- Systemet för betalningsbalansstöd

Den totala risken i förhållande till medlemsstater ökade under 2008 genom aktiveringen av gemenskapens system för medelfristigt ekonomiskt stöd (systemet för betalningsbalansstöd). Denna finansiella mekanism gör det möjligt att bevilja lån till en eller flera medlemsstater som ännu inte har infört euron och som redan har eller allvarligt hotas av betalningsbalansproblem.

Den 2 december 2008[10] höjdes taket för det maximala lånebelopp som enligt betalningsbalansfaciliteten kan beviljas medlemsstater utanför euroområdet från 12 miljarder euro till 25 miljarder euro.

Ett första lån till Ungern på 6 500 miljoner euro beviljades och undertecknades under andra halvåret 2008[11]. En delutbetalning av lånet på 2 000 miljoner euro gjordes i december 2008. En ytterligare del på 2 000 miljoner euro utbetalades i mars 2009. Två ytterligare delutbetalningar planeras att göras under 2009 med ett sammanlagt belopp på 2 500 miljoner euro.

Ett andra lån till Lettland beviljades i början av 2009[12] på upp till 3 100 miljoner euro. Lånet kommer att betalas ut i flera delar under 2009.

Den 18 maj 2009[13] höjdes gränsen för de utestående lånebelopp som kan beviljas medlemsstaterna utanför euroområdet från 25 miljarder euro till 50 miljarder euro.

- Lån för makroekonomiskt stöd

Lån för makroekonomiskt stöd till tredjeländer beviljas genom rådsbeslut i varje enskilt fall. Det makroekonomiska stöd som har beviljats med stöd av rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om makroekonomiskt stöd till Libanon består av 50 miljoner euro i lån och upp till 30 miljoner euro i bidrag. Lånedelen kommer att utbetalas i två lika stora delar under 2009.

- Euratom-lån

Euratoms utlåning till medlemsstater eller transaktioner i vissa berättigade länder utanför EU (Ryska federationen, Armenien, Ukraina) har ett tak på 4 miljarder euro och omkring 85 % av dessa har redan används. Det återstående utlåningsutrymmet uppgår till omkring 600 miljoner euro. Enligt det befintliga låneavtalet från 2004 till Energoatom i Ukraina (avtal om en lånefacilitet på motsvarande 83 miljoner US-dollar i euro), en ny delutbetalning på 22 miljoner US-dollar gjordes den 10 oktober 2008.

- EIB-lån

Det tidigare allmänna mandatet till EIB löpte ut den 31 juli 2007. Vid detta datum hade låneavtal motsvarande sammantaget 98 % av det totala taket enligt mandatet (20 060 miljoner euro – se tabell A6 i arbetsdokumentet) undertecknats. Per den 31 december 2008 återstod ett totalt belopp på 5 307 miljoner euro att betalas inom ramen för mandatet som beräknas komma att betalas ut inom 10 år från det att mandatet löpt ut eftersom gemenskapsgarantin förfaller vid utgången av denna period[14].

Den viktigaste posten som kommer att påverka risken för budgeten i framtiden är den gemenskapsgaranti som beviljades EIB inom ramen för det allmänna mandatet 2007-2013. Gemenskapsgarantin begränsas till 65 % av de totalt utbetalda lånen och beviljade garantierna inom ramen för EIB:s finansiella transaktioner, med avdrag för återbetalade belopp och med tak på maximalt 27 800 miljoner euro[15]. Lånekontrakt till ett totalt belopp av 5 943 miljoner euro hade undertecknats per den 31 december 2008 inom ramen för detta mandat, och av det beloppet hade 5 053 miljoner euro vid den tidpunkten ännu inte betalats ut (se tabell A6 i arbetsdokumentet).

UTEBLIVNA BETALNINGAR, IANSPRÅKTAGANDET AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN OCH UTESTÅENDE FORDRINGAR

Användning av likvida medel

I de fall en låntagares återbetalning är försenad använder kommissionen sina likvida medel för att undvika förseningar med åtföljande kostnader för den egna upplåningsverksamheten[16].

Utbetalningar från budgeten

Inga anslag begärdes inom ramen för artikel 01 04 01 i budgeten, ”Europeiska gemenskapens garantier för utlåningstransaktioner”, eftersom inga uteblivna betalningar registrerades under andra halvåret 2008.

Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder

Om en låntagare (tredje land) överskrider en förfallodag för betalning av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen, ska fonden täcka den uteblivna betalningen inom tre dagar från förfallodagen[17].

Under andra halvåret 2008 gjordes inga anspråk på fonden.

GARANTIFOND FÖR ÅTGÄRDER AVSEENDE TREDJELAND

Återvinning

Den 12 december 2008 återvanns ett belopp på 1 448 433,44 US-dollar i form av straffränta från Argentina.

Per den 31 december 2008 hade fonden inte några eftersläpande betalningar att återvinna.

Tillgångar

Per den 31 december 2008 uppgick fondens nettotillgångar[18] till 1 182 717 413 euro.

Målbelopp

Fonden måste nå en lämplig nivå (målbelopp) som fastställts till 9 % av kapitalbeloppet av de totala utestående låneåtaganden som varje transaktion ger upphov till, plus upplupen ränta. Relationen mellan fondens egna medel (1 182 717 413 euro) och de totala utestående låneåtagandena[19] (14 183 712 379 euro) i den mening som avses i fondförordningen har förbättrats något från 8,26 % den 31 juni 2007 till 8,34 % den 30 juni 2008.

Vid utgången av 2008 var fondmedlen lägre än målbeloppet. Enligt de nya bestämmelserna om avsättning som antogs av rådet den 30 januari 2007[20] upptogs en avsättning på 93 100 000 euro i det preliminära budgetförslaget för 2010. Detta belopp kommer att överföras från budgeten till fonden i januari 2010.

RISKBEDÖMNING: EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I TREDJELÄNDER MED DE STÖRSTA EXPONERINGARNA

Mål

I de föregående avsnitten i rapporten redogörs för de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar budgeten. De kvalitativa riskaspekterna, som är beroende av transaktionstyp och låntagarens ställning (se avsnitt 3.3 ovan), bör dock också bedömas.

Metoder för riskutvärdering

Riskbedömningen i denna rapport baseras på de uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen, kreditvärdighetsbetyg och andra kända fakta om de länder som har erhållit garanterade lån. I denna bedömning ingår i uppskattningar av förväntade förluster och återvunna belopp vilka nödvändigtvis är mycket osäkra.

De Landriskindikatorer ingår i tabellerna i arbetsdokumentet anger hur risken för uteblivna betalningar utvecklas. Denna analys återfinns i avsnitt 2 i arbetsdokumentet för de länder som utgör störst risk för budgeten under 2009 och de länder som har en direkt exponering mot gemenskapens budget (makroekonomiskt stöd och Euratom-lån).

[1] KOM(2009) 68 och SEK(2009)159 utgör den föregående rapporten om de garantier som täcks av budgeten per 30 juni 2008.

[2] SEK(2009)1063.

[3] Lån för makroekonomiskt stöd kan också beviljas i form av bidrag till tredjeländer. För ytterligare information om sådant stöd hänvisas till kommissionens rapport KOM(2008)590 och SEK(2008)2504.

[4] De siffror som avser EIB-mandaten visas i Tabell A1 och hänvisningar till rättsliga grunder anges i tabell A4 i arbetsdokumentet.

[5] För den senaste rapporten om fonden, se KOM(2006) 695 ”Utförlig rapport om garantifonden” och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2006) 1460).

[6] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1).

[7] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 av den 30 januari 2007, EUT L 22, 31.1.2007, s. 1.

[8] Enligt artikel 1.3 i förordningen om garantifonden överförs lånerisken från fonden till budgeten i och med att ett land blir medlemsstat.

[9] Vid denna beräkning utgår man från att lån som inte återbetalas inte ökar, dvs. endast förfallna betalningar beaktas (se även avsnitt 1 i arbetsdokumentet).

[10] Rådets förordning (EG) nr 1360/2008 av den 2 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans.

[11] Rådets beslut 09/102/EG av den 4 november 2008.

[12] Rådets beslut 09/290/EG av den 20 januari 2009.

[13] Rådets förordning (EG) nr 431/2009 av den 18 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans.

[14] Se artikel 106 i det omformulerade och ändrade garantiavtal som undertecknades mellan EG och EIB den 30 augusti och den 2 september 2005.

[15] Uppdelat på ett tak med ett fast maximalt belopp på 25 800 miljoner euro och ett fakultativt mandat på 2 000 miljoner euro som rådet har att besluta om.

[16] Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförandet av beslut 94/728/EG, Euratom, om systemet för gemenskapens egna medel.

[17] För närmare uppgifter se avsnitt 1.4.3 i arbetsdokumentet.

[18] Fondens totala tillgångar med avdrag för upplupna skulder (EIB-avgifter och revisionsavgifter).

[19] Inklusive upplupen ränta.

[20] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 av den 30 januari 2007 (EUT L 22, 31.1.2007, s. 1).