SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.10.2005 
KOM(2005) 491 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
EN STRATEGI FÖR DEN YTTRE DIME NSIONEN AV OMRÅDET MED FRIHET, 
SÄKERHET OCH RÄTTVISA 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EN STRATEGI FÖR DEN YTTRE 
DIMENSIONEN AV OMRÅDET MED FR IHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA............... 1 
I. INLEDNING................................................................................................................ 3 II. UTMANINGAR .......................................................................................................... 3 III. MÅL....................................................................................................................... ...... 4 
IV. PROBLEMSTÄLLNINGAR....................................................................................... 6 V. PRINCIPER ................................................................................................................. 6 VI. POLITISKA INSTRUMENT ...................................................................................... 7 VII. GEOGRAFISKA EXEMPEL PÅ DEN FRAMTIDA KURSEN................................ 9 VIII. DET FORTSATTA ARBETET................................................................................. 11 
 
SV 3   SV I. I NLEDNING  
Mot bakgrund av “Haagprogrammet för stärkt fr ihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska 
unionen”1 förklarade Europeiska rådet vid sitt möte den 16–17 juni 2005 att: 
På grund av den ökade vikt som läggs vid den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa, 
kommer [handlingsplanen för genomförandet av Haagprogrammet] att i slutet av året kompletteras med den 
strategi som rådet skall anta i frågan på förslag av generalsekreteraren/den höge representanten och 
kommissionen. 
För att garantera EU:s inre säkerhet är det av största vikt att sprida de värderingar som ligger 
till grund för området med frihet, säkerhet oc h rättvisa. Hot som terrorism, organiserad 
brottslighet och narkotikahandel har även sitt ursprung utanför EU. Därför är det ytterst 
viktigt att EU utvecklar en strategi för sa marbete med tredjeländer över hela världen. 
I detta meddelande behandlas de främsta yttre utmaningarna för området med frihet, säkerhet 
och rättvisa, målen för EU:s yttre åtgärder på  detta område, de probl emställningar som måste 
angripas på global nivå, de instrument som EU har till sitt  förfogande och principerna för att 
välja lämpliga åtgärder, en översikt över hur strategin skulle kunna tillämpas på olika 
geografiska områden samt rekommendationer fö r att underlätta tillämpningen av strategin.  
II. U TMANINGAR  
I Feira i juni 2000 fastställde Europeiska rå det ett program med prioriterade områden, 
målsättningar och åtgärder för att utveckla den yttre dimensionen av politiken som rör frihet, 
säkerhet och rättvisa. Fem år senare är det redan en lång rad yttre åtgärder på gång med ett 
växande antal tredjeländer och regioner, vilket bidr ar till att stärka området med frihet, 
säkerhet och rättvisa.  
Sedan 2000 har politiken på detta område inom EU mognat väsentligt oc h utvecklats för att 
möta EU-medborgarnas önskningar och behov. Detta  har lett till att rege lverket numera är 
betydligt mer omfattande och inbegriper lagstif tning om invandring och asyl, gränsförvaltning 
och viseringar, kampen mot organiserad brottsli ghet och terrorism, narkotika, polissamarbete 
och samarbete om brottsbekämpning, korrup tion, dataskydd, samt straffrättsligt och 
civilrättsligt samarbete. Detta regelverk ut gör en bred plattform för samarbete med 
tredjeländer.  
Den yttre dimensionen av området för frihet, sä kerhet och rättvisa utvecklas för att möta de 
största utmaningarna utifrån, nämligen följande:  
• Terroristattacker av de slag som utfördes  den 11 september 2001, 11 mars 2004 och 7 juli 
2005 har lett till ett ökat internatione llt engagemang i kampen mot terrorism , vilket kan 
illustreras med EU:s beslut den 13 juli 2005 att påskynda genomförandet av handlingsplanen mot terrorism
2. EU söker samarbete med tr edjeländer, regionala och 
internationella organisationer i syfte att utv eckla och fördjupa samarbetet mot terrorism. 
                                                 
1 Antaget vid Europeiska rådets möte den 4–5 november 2004 
2 Beslut i rådet den 13 juli 2005. 
 
SV 4   SV • Den alltmer sofistikerade organiserade brottsligheten , bland annat penni ngtvätt och andra 
ekonomiska brott, och den gränsöverskrida nde handeln med narkotika, människor och 
vapen kan bara motarbetas med förbättrat polis iärt och rättsligt sama rbete, både inom EU 
och utanför, och via stöd till kapacitetsuppbyggnad i tredjeländer. 
• Den olagliga invandringen  förväntas fortsätta, vilket gör att EU måste utarbeta en 
övergripande strategi och inte bara arbeta med frågor som mottagande, utan även med de 
grundläggande orsakerna till migrationen och dess betydelse för ursprungs- och 
transitländerna.  
• Sviktande institutioner , som exempelvis rättsväsende och polis, i instabila stater och 
oroshärdar runt om i världen skapar ett va kuum som kan utnyttjas av den organiserade 
brottsligheten. EU stödjer omvandlingen av sv aga eller obefintliga rä ttsliga institutioner i 
vissa tredjeländer till fungerande inrättningar. 
• Det finns ett behov av rättslig klarhet och föru tsägbarhet beträffande  gränsöverskridande 
transaktioner i en allt mer global ekonomi. Dessa utmaninga r kan förbättra förhållandena 
för företag och medborgare i Europa och avse värt förbättra möjlighe ten att skydda barn 
över hela världen. 
III. MÅL 
Syftet med detta meddelande är att visa hur den yttre dimensionen av rättsliga och inrikes 
frågor bidrar till att bygga upp ett inre område  med frihet, säkerhet  och rättvisa och 
samtidigt stöttar de politiska målen fö r Europeiska unionens yttre förbindelser , vilket 
inbegriper att sprida och främja  värderingarna frihet, säkerhet och rättvisa i tredjeländer. Även 
om det redan finns instrument som täcker de yttre aspekterna av EU:s politik för frihet, 
säkerhet och rättvisa, är det första gången som EU samlar dem till en strategi kring 
definierade principer och riktlinjer. Denna stra tegi måste utgöra en in tegrerad del av EU:s 
politik för yttre förbindelser men inom denna bör aspekterna som rör frihet, säkerhet och 
rättvisa förstärkas. Det är enbart genom att följa  klart definierade princi per och prioriteringar, 
och genom att systematiskt arbeta för att uppnå de mål som anges nedan, som EU på ett 
effektivt sätt kan stötta tredjeländer när de möter de växande utmaningarna och därmed leva 
upp till deras förväntningar. 
Frihet, säkerhet och rättvisa är  centrala frågor i strävan efte r att bibehålla internationell 
stabilitet och säkerhet, såväl inom som utanför Europeiska unionen. Främjandet av den fria 
rörligheten inom EU, de i allmänhet me r öppna gränserna och den ökade globala 
integrationen har gett det internationell a samarbetet en ny dimension. Effektiv 
gränsförvaltning är ett måste i kampen mot hot  som terrorism och organiserad brottslighet, 
men bidrar även till goda förbindelser me llan grannländer. Oberoende och effektiva 
rättsväsenden är nödvändiga för att man ska kunna upprätthålla rättsstatsprincipen och 
garantera ett skydd för de mänskliga rättighe terna. Dessutom är samarbete mellan olika 
rättsväsenden av vital betydelse både för att underlätta  internationella affä rstransaktioner och 
för att se till att misstänkta brottslingar inte kan hålla sig undan rättvis an. Fullt fungerande 
asylsystem behövs för att gara ntera flyktingar skydd, oavsett var de befinner sig i världen. 
Effektiva polisstyrkor som kan samarbeta me d sina motsvarigheter i andra länder är 
väsentliga i kampen mot alla former av terr orism och organiserad brottslighet och för att 
garantera medborgarnas säkerhet i vardagen. Det krävs mycket arbete, tid och samlade 
 
SV 5   SV insatser från både kommissionen och rådet för a tt uppnå dessa mål. Det är också viktigt att EU 
utvecklar initiativ och föreslår lösningar på de ständigt ökand e utmaningarna på detta område. 
Att främja rättstatsprincipen utanför EU genom samarbete är väsentligt för att förstärka 
området för frihet, säkerhet och rättvisa inom EU. Det är allmänt erkänt att inre och yttre 
aspekter av EU:s säkerhetsfrågor är nära förbundna med varandra. Samhällen som bygger på 
gemensamma värderingar som goda styrelseformer , demokrati, rättsstatsp rincipen och respekt 
för de mänskliga rättigheterna kan effektivare förhindra inre hot mot deras egen säkerhet. 
Dessutom är de mer villiga och mer kapabla at t samarbeta mot gemensamma internationella 
hot. Dessa principer har också utpekats av vä rldssamfundet som avgörande faktorer för att 
uppnå millennieutvecklingsmålen. Utveckling, säkerh et och mänskliga rättigheter är faktorer 
som stärker varandra; att stärka rä ttsstatsprincipen såväl internt som internationellt är inte bara 
ett mål i sig utan även väsentligt för en hållbar  utveckling och måste dä rför stöttas med yttre 
åtgärder.  
Inom EU:s gränser har det utvecklats ett omfattande regelverk för området med frihet, 
säkerhet och rättvisa. Naturligtvis finns de t stora strukturskillnader mellan länderna men 
området som sådant kan trots al lt tjäna som inspiration för tredjeländer. Den yttre politiken 
spelar en avgörande roll för a tt främja säkerhet och stabilitet.  Utvidgning betyder införlivande 
av regelverket och omdaning av de berörda institutionerna i kandidatländer och potentiella kandidatländer. Arbetet med att stärka institutioner som rättsväsende och polis bidrar på ett 
avgörande sätt till konsolideringen av rättstat sprincipen och respekten för de mänskliga 
rättigheterna i kandidatländerna. På samma sätt fö rstärker dessa aspekter samarbetet på detta 
område inom ramen för den eur opeiska grannskapspolitiken.  
EU kan göra mer för att öka kapaciteten och samarbetet världen över, men man kan inte 
förvänta sig några omedelbara resultat. Det ta r flera år att reformera ett rättssystem eller 
bygga upp ett effektivt asylsystem . Ändå är det likartade prob lem som EU, grannländerna och 
faktiskt alla länder världen över ställs inför. EU:s erfarenheter och framgångar när det gäller 
gränsförvaltning, migrationshantering och kamp  mot organiserad brottslighet utgör en bra 
referenspunkt för tredjeländer som möter liknande utmaningar.  
EU bör fortsätta att uppmuntra  regionalt samarbete. Grän söverskridande frågor som 
migration, gränsförvaltning och or ganiserad brottslighe t kan ofta bäst lösas med samordnade 
åtgärder på regional nivå. Genom att stödja sig på sina  egna erfarenheter och på de frågor som 
de berörda regionerna står inför, bör EU främ ja regionala dialoger och samarbete på området 
för frihet, säkerhet och rätt visa i regioner som Östeuropa  och Mellanöstern eller med 
regionala organisationer som Afrikanska unionen. 
På multilateral nivå har det på senare år antag its viktiga internationella rättsliga instrument 
som har lett till nya normer (t.ex. FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad 
brottslighet och dess protokoll samt FN:s  konvention mot korruption) och till att 
uppmärksamheten nu i allt högre grad riktas mot införande av  internationella standarder, 
exempelvis rekommendationerna från arbetsgruppe n för finansiella åtgärder mot penningtvätt 
(FATF). EU är redo att stödja multilaterala initia tiv för att stärka poli tik på dessa områden, 
dels för att förstärka sin roll i internationella organ, dels för att främja utvecklingen av fler 
internationella instrument. 
Faktum är att ökat samarbete och stöd till ka pacitetsuppbyggnaden i tred jeländer redan har 
gett resultat. Nära samarbete med de turkis ka myndigheterna har lett till rekordartade 
narkotikabeslag genom kontroll av leveranser inom EU de senaste månaderna. EU arbetar 
också med Marocko för att stärka gränsför valtningen och bygger upp partnersamverkan om 
 
SV 6   SV penningtvätt och människohandel. Ett gränsför valtningsuppdrag kommer att starta i december 
för att hjälpa myndigheterna i Ukraina och Mold avien att få slut på smuggling och olaglig 
handel över deras gemensamma gräns. Avta l om förenklade viseringsförfaranden och 
återtagande kommer snart att undertecknas med Ryssland, vilket kommer att minska 
byråkratin för lagliga resande och samtidigt på skynda utvisningen av olagliga invandrare. 
Verksamheten ger redan påtagliga resultat för in divider båda inom och utanför EU men i och 
med att denna strategi antas kommer EU att kunna  intensifiera sitt arbete på detta område. 
IV. P ROBLEMSTÄLLNINGAR  
Flera politiska prioriteringar  kan härledas från Haagprog rammet och dess handlingsplan3 
som utgör grunden för förbindelserna med tredje länder, medan tematiska prioriteringar anges 
i särskilda strategier och handlingsplaner  (t.ex. EU:s handli ngsplan mot terrorism4 och 
strategiska koncept för bekämpa nde av organiserad brottslighet5).  
• Mänskliga rättigheter: Främja mänskliga rättigheter i tredjeländer i linje med 
internationella standarder och se till att mä nskliga rättigheter får en central plats i 
brottsbekämpande politik. Stödja utveckling oc h utbildning av oberoende och opartiska 
rättsväsenden som upprätthålle r både mänskliga rättighete r och rättsstatsprincipen.  
• Stabila institutioner och god offentlig förvaltning : Stärka de rättsliga institutionerna och 
deras möjligheter att samarbet a internationellt. Stödja kampen mot korruption. Främja 
öppenhet, ansvarighet och sund förva ltning i statliga institutioner.  
• Migration, asyl och gränsförvaltning : Förbättra tredjeländernas  kapacitet att hantera 
migrationsströmmar och skydda flyktingar i en lighet med internationell rätt. Stödja deras 
operationella gränsförvaltningskapacitet. Fö rbättra dokumentsäkerheten. Förebygga olaglig 
migration. Uppmuntra synergier mellan migrat ion och utveckling. Ge  flyktingar bättre 
möjligheter till varaktiga lösningar. Säkr a illegala invandrares återvändande. 
• Kampen mot terrorism: Ge stöd till tredjeländer till uppbyggnad av institutioner och 
genomförande av interna tionella instrument. Samarbeta med tredjeländer för att ta itu med 
rekrytering av terrorister och finansiering av terrorism. Ge fortsatt stöd till FN som 
huvudaktör. Bygga vidare på förbindelserna med USA i syfte att förbättra samarbetet. 
• Organiserad brottslighet (däribland hande l med människor, narkotika och mänskliga 
organ), förfalskning, ekonomisk och fina nsiell brottslighet samt IT-brottslighet : 
Stödja utvecklingen av den institutione lla kapaciteten och bygga upp operationellt 
samarbete. 
V. PRINCIPER 
Det måste fastställas principer som ligger till grund för politiken gentemot tredjeländer. Det 
handlar om följande: 
                                                 
3 KOM(2005)184, 10.6.2005 
4 Antogs av Europeiska rådet i juni 2004. 
5 KOM(2005)232, 2.6.2005 
 
SV 7   SV • Geografisk prioritering : Det måste fastställas prioriteri ngar i politiken för utvidgning, 
utveckling och yttre förbindelser som avspeg lar EU:s särskilda relationer med länder och 
regioner utanför EU. I detta syfte kommer omfattande handlingsprogram som inbegriper 
alla aspekter av frihet, säke rhet och rättvisa att utveckla s med prioriterade länder såsom 
kandidatländer och grannländer, medan sama rbetet med andra länder fokuseras på 
specifika frågor.  
• Differentiering : En allmän strategi passar inte alla . Det krävs ett skrä ddarsytt koncept som 
är avpassat efter situationen i in dividuella länder och regioner.  
• Flexibilitet : Planeringen måste vara så pass flexib el att EU kan reagera snabbt på nya 
prioriteringar i krissituationer el ler när omständigheterna förändras. 
• Samordning mellan de olika pelarna : De yttre åtgärderna på området för frihet, säkerhet 
och rättvisa är ibland pelar övergripande och berör inte enbart områden där gemenskapen 
har befogenheter utan även den gemensamma  utrikes- och säkerhetspolitiken samt 
polissamarbetet och det rättsliga samarbetet. Därför krävs ett nära samarbete mellan rådet 
och kommissionen för att säkra överensst ämmelse mellan EU:s yttre initiativ. 
Gemenskapens befogenheter måste beva ras i samband med förhandlingar med 
tredjeländer. 
• Partnerskap : Enligt principerna som ligger till grund för EU:s yttre förbindelser och 
utvidgnings- och utvecklingspolitik ska samarb etet som rör frihet, säkerhet och rättvisa 
utvecklas i nära samarbete med tredjeländer med respekt för principen om egenansvar.  
• De yttre åtgärdernas relevans : Det måste finnas en klar kop pling mellan inre verksamhet 
som syftar till att skapa ett område med fr ihet, säkerhet och rä ttvisa och den yttre 
verksamheten för att stötta denna process, helt i linje med de principer om politisk 
samstämmighet som antogs vid Europe iska rådets möte i juni 2005.  
• Mervärde : Det är av yttersta vikt att medl emsstaterna och kommissionen regelbundet 
informerar varandra om åtgärder i tredje länder så att man kan undvika överlappning och 
dubbelarbete och se till att insa tserna kompletterar varandra.  
• Benchmarking : Alla åtgärder måste i nnehålla utvärderingsmekanismer så att man kan 
mäta framstegen som görs i tredjeländer oc h bedöma hur relevanta de är för målen med 
EU:s yttre förbindelser. 
VI. P OLITISKA INSTRUMENT  
Det breda spektrum av politiska instrument so m EU har till sitt förfogande innebär att EU kan 
skräddarsy sitt yttre samarbete efter varje lands situation. I samarbetet med tredjeländer används följande instrument på e tt sammanhängande och samordnat sätt: 
(1)  Bilaterala avtal 
Associeringsavtal eller partnerskaps- och samarbetsavtal med bestämmelser om ämnen som 
rör frihet, säkerhet och rättvisa; återtagandeav tal; avtal om förenklad e viseringsförfaranden 
samt avtal om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning. 
 
SV 8   SV För en del länder är avtalen om förenklade vise ringsförfaranden av stor vikt och vad gäller 
politiken för återtagande är en me r omfattande strategi under utveckling. 
(2) Utvidgning och föranslutningsstrategin 
I utvidgningsprocessen som pågår för Kroati en och Turkiet och i stabiliserings- och 
associeringsprocessen för länderna på västra  Balkan är frihet, säkerhet och rättvisa 
prioriterade frågor.  
(3) Handlingsplaner för den europeiska grannskapspolitiken 
Handlingsplaner med omfattande frihets-, säkerh ets- och rättvisekomponenter har ingåtts med 
Ukraina, Moldavien, Marocko, Tunisien, Israel , Jordanien och den palestinska myndigheten. 
Motsvarande planer håller på att utveckla s med Egypten, Libanon, Armenien, Azerbajdzjan 
och Georgien. 
(4)  Regionalt samarbete 
Regionala organisationer som aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöområdet, 
ASEM och Europa-Medelhavspartnerskapet sa mlar aktörer kring frågor av gemensamt 
intresse på området för frihet, säkerhet och rättvisa.  
(5)  Individuella arrangemang 
I förbindelserna med USA omfattas frågorna röra nde frihet, säkerhet och rättvisa av den nya 
transatlantiska agendan men behandlas även på  ministernivå inom ramen för den politiska 
dialogen om gräns- och transportsäkerhet. De ssa frågor diskuteras dessutom med Kanada, 
Australien, Japan och Kina i nom ramen för en horisontell dialog. Med Ryssland (ständiga 
partnerskapsrådet) och Ukraina samt i forumet mellan EU och länderna på västra Balkan hålls 
ministermöten.  
(6)  Operativt samarbete 
Europol, Eurojust, Europeiska polisakademin oc h Europeiska gränsförvaltningsbyrån har eller 
kommer att utarbeta avtal och samarbetsarrange mang med sina motsvarigheter i tredjeländer. 
I vissa tredjeländer etable ras nätverk av sambandsmän från medlemsstaterna.  
(7)  Uppbyggnad av institutioner och partnersamverkan 
Att utveckla institutioner och deras genomförande förmåga är centrala delar av verksamheten i 
många tredjeländer. Partnersamverkan me llan institutioner i medlemsstaterna och 
motsvarande institutioner i tredjeländer är ett ytterst användbart hjälpmedel i 
kapacitetsuppbyggnaden, eftersom utsända experter  kan sprida sakkunskap i särskilda frågor. 
(8) Utvecklingspolitik 
Utveckling ger en effektiv och långsiktig lösn ing på problem som rör frihet, säkerhet och 
rättvisa. I kommi ssionens förslag till en ny utv ecklingspolitik fö r EU anges goda 
 
SV 9   SV styrelseformer och mänskliga rättigheter som kompletterande målsättningar för det 
dominerande målet att minska fattigdomen6. 
(9)  Program för yttre bistånd 
Projekt som rör frihet, säkerhet  och rättvisa finansieras geno m biståndsprogrammen för yttre 
förbindelser (exempelvis Cards, Tacis och Meda). I den nya budgetp lanen innehåller de 
föreslagna instrumenten för yttre åtgärder bestämmelser för insatser på detta område. 
Kommissionen har föreslagit ett tematiskt program för migration och asyl som efterföljare till 
det nuvarande Aeneasprogrammet, som ger stöd till migrationshantering7. 
(10)  Internationella organisationer 
EG och medlemsstaterna är viktiga aktörer i in ternationella organisationer (exempelvis FN:s 
flyktingkommissariat UNHCR, FN:s drog-  och brottsbekämpningsbyrå UNODC, 
Europarådet, arbetsgruppen för finansie lla åtgärder mot penningtvätt FATF, det 
internationella privaträttsinstitutet Unidroit, FN:s kommission för internationell handelsrätt Uncitral och Haagkonferensen för internationell privaträtt), som ger en utmärkt plattform för 
att främja gemensamma värderingar och prio riteringar. EU uppmunt rar tredjeländer att 
underteckna och genomföra intern ationella konventioner som bild ar hörnstenar i utvecklingen 
av ett internationellt samarbete.  
(11)  Övervakning 
Utvärderingsmekanismerna bör ständigt anpassas  efter hur situationen utvecklas. Aktuella 
exempel är de europeiska partnerskapen för lä nderna på västra Balkan, handlingsplanen mot 
organiserad brottslighet i samarbete med Ryssland, EU:s och Ukrainas gemensamma 
handlingsplan för rättsliga och inrikes frågor , övervaknings- och utvärderingsmekanismerna 
för tredjeländer i kampen mot olaglig invandrin g samt underkommittéer och utsända experter.  
VII. GEOGRAFISKA
 EXEMPEL  PÅ DEN  FRAMTIDA  KURSEN 
De centrala elementen i en strategi för de yttre aspekterna av EU:s politik för frihet, säkerhet 
och rättvisa är huvudsakligen på plats , särskilt vad gäller grannländerna, som ju ligger 
närmast till hands som naturliga partner för et t närmare samarbete. Samarbetet kring dessa 
frågor sprids snabbt till andra tredjeländ er, däribland Indien och Kina och vissa 
utvecklingsländer. 
Ett starkt säkerhetspolitiskt partnerskap , grundat på gemensamma värderingar, håller på 
att utvecklas med USA , och sedan den 11 september 2001 har det varit fokuserat på kampen 
mot terrorism. Mycket av samarbetet på de tta område har brutit ny mark. Det gäller 
exempelvis avtalen om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning, och de transatlantiska 
förbindelserna på området för frihet, säkerhet och rättvisa har blomstra t tack vare ett delat 
intresse av att tackla nya utmaningar. Eftersom  frågorna kring frihet, sä kerhet och rättvisa är 
en relativt ny dimension behöver EU i allt högre gr ad definiera sina säkerhetsintressen, utifrån 
principen om ömsesidighet, och intens ivt puffa för sina politiska mål som exempelvis att 
utvidga programmet för viseringsundantag till alla medlemsstaterna . Behovet av att 
                                                 
6 KOM (2005) 311, 13.7.2005 
7 KOM (2005) 324, 3.8.2005 
 
SV 10   SV samverka i fråga om säkerhet vid gräns erna och brottsbekämpning öppnar nya vägar 
för samarbete mellan EU och USA med sikte på att överbrygga säkerhetsklyftan. 
Samarbetet med länderna på västra Balkan är intensivt och inriktat på att öka stabiliteten i 
regionen eftersom det handlar om länder med utsikter att knytas närmare till EU. Som ett led i stabiliserings- och associeringsprocessen stöttar EU länderna i västra Balkan via 
Cardsprogrammet. Syftet är att förbättra deras kapacitet på de fyra prioriterade områdena 
polis och organiserad brottslighet, integrerad gränsförvaltning, reform av rättssystemet samt 
asyl och migration. Framsteg mot att sl uta avtal om återtagande och förenklade 
viseringsförfarande kommer att signalera ett öm sesidigt engagemang i ytterligare samarbete. 
Det har också utvecklats samarbete som en r eaktion på specifika problem såsom organiserad 
brottslighet genom exempelvis utvecklingen av det regionala samarbetet mellan åklagare och 
samarbetet mot penningtvätt. Dessutom stöttas uppbyggnaden av viktig ka pacitet i varje land, 
exempelvis av finansiella underrättelseenhete r och specialiserade team av åklagare och 
domare för brottsutredningar som rör organiserad brottslighet. Ytterligare samarbete med 
Europol och Eurojust och utveckling av det regionala centret för bekämpning av 
gränsöverskridande brottslighet (SECI) samt nätverket av sambandsmän kommer att förbättra användningen av EU-instrumenten för polissamarbete och straffrättsligt 
samarbete för att bekämpa den organisera de brottsligheten på västra Balkan. 
Vad gäller Ryssland  har frihet, säkerhet och rättvisa blivit en central del av det strategiska 
partnerskapet vilket visar sig i uppbyggnaden av det omfattande gemensamma området 
med frihet, säkerhet och rättvisa . Detta måste nu genomföras effektivt  på prioriterade 
områden som rättsstatsprincipen; kampen mo t terrorism och organiserad brottslighet, 
däribland penningtvätt; korr uption, människohandel och narkotikahandel; kampen mot 
barnpornografi på Internet; dataskydd; doku mentsäkerhet samt gränsdragning och 
gränsförvaltning. Förutom en fruktbar dialog på  många nivåer ger avtalet Europol-Ryssland 
och handlingsplanen mot organiserad brottslighe t, kontakterna med Euroju st och nätverket av 
sambandsmän en konkret bas för närmare operativa förbindelser. Slutandet av avtalen om 
återtagande och förenklade viseringsförfara nden visar på ett starkt engagemang för 
ytterligare samarbete  och kommer samtidigt att underlätta diskussionerna  om att på lång sikt 
uppnå visumfria resor. 
Den drivande kraften bakom det allt närmare samarbetet med Ukraina är att sprida stabilitet 
till det utvidgade EU:s grannländer och stödj a reformprocessen där. Med den europeiska 
grannskapspolitiken och EU:s och Ukrainas gemensamma handlingspl an för rättsliga och 
inrikes frågor som snart ska uppdateras fr ämjar EU kapacitetsuppbyggnaden, exempelvis 
genom den djupgående reformen av rättsväsende t och utvecklingen av gränsförvaltningen och 
asylsystemet efter europeisk standard. Som ett exempel på institutionell reform kan nämnas att kommissionens stöd till kap acitetsutvecklingen i Ukrainas  finansiella underrättelseenhet 
bidrog till att Ukraina ströks från FATF :s svarta lista rörande penningtvätt. Förhandlingar 
om ett avtal med Eurojust är planerade. Förhandlingar om återtagande har inletts 
medan förhandlingarna om förenklade vi seringsförfaranden förväntas komma igång 
snart. Prioriteringarna revideras varje år av en trojka på ministernivå och genomförandet 
registreras i en resultattavla. 
De främsta målen med förbindelserna med medelhavsländerna är att stärka goda 
styrelseformer och rättstatsprincipen samt att förbättra migrationshanteringen och 
säkerheten . Den europeiska grannskapspolitiken ha r gett ny kraft åt samarbetet i denna 
region, som sedan tidigare ingår i Barcelonapro cessen. På regional nivå betydde programmet 
om migration och polisiärt och rättsligt samarb ete ett steg framåt genom att det understödde 
 
SV 11   SV den institutionella kapacitets uppbyggnaden och främjade samarbet et mellan tjänstemän, vilket 
visar värdet av att uppmunt ra regionalt samarbete. Samtidigt med lanseringen  av ett 
ambitiöst arbetsprogram för att skapa ett område för ömsesidi gt samarbete kring rättvisa, 
säkerhet, migration och social integration vid nästa toppmöte i Barcelona, inleds både 
det nya regionala programmet på området för frihet, säkerhet och rättvisa och 
satsningen på högnivådialogen om terrorism . 
På bilateral nivå ger Medaprogrammet stöd åt projekt som rör migration samt rättsligt och 
polisiärt samarbete i flera länder, däribland partnersamverkan med Marocko om penningtvätt 
och med Jordanien om rättsväsendet. De nya  avtalen som träder i kraft skapar ett 
samarbetsklimat för frågor som kampen mot terr orism, organiserad brottslighet och narkotika 
samt skydd av barns rättigheter. Migration och gränsförvaltning står högst på 
dagordningen och partnerskap bör stärkas med ursprungs- och transitländer i regionen. 
Det krävs ytterligare framsteg  med återtagandeavtalen och det bör göras en satsning på 
att utveckla dialogen om  migration med Libyen.  
VIII. D ET FORTSATTA ARBETET  
Det finns två syften med strageti n för den yttre dimensionen av frihet säkerhet  och rättvisa: 
för det första att bidra till att bygga upp ett inre område med frihet, säkerhet och rättvisa 
genom att skapa en säker yttre miljö, för det andr a att främja EU:s målsättningar med de yttre 
förbindelserna genom att verka för rättstatsp rincipen, demokratiska värderingar och solida 
institutioner. 
Områden för samarbetet med tredjeländer har klart definierats i Ha agprogrammet och dess 
handlingsplan och EU har en lång rad av geno mförandeinstrument till sitt förfogande. Dessa 
kommer att användas allt efter de t berörda landets särskilda behov.  
Inre såväl som internationell säkerhet, stabilitet och utveckling är beroende av att man främjar 
rättsstatsprincipen utanför EU. Den yttre dimens ionen av politik som rör frihet, säkerhet och 
rättvisa kan inte ses som ett isolerat politikom råde utan måste ingå i EU:s utrikespolitiska 
verksamhet .  
För att underlätta genomförandet av st rategin bör flera åtgärder vidtas: 
Fastställa prioriteringar och övervaka genomförandet 
• Kommissionen bör fastställa prioriteringar oc h definiera lämpliga handlingsplaner inom 
ramen för sina ansvarsområden. 
• För att underlätta övervakni ngen av det praktiska resultatet mot bakgrund av 
målsättningarna och prioriteri ngarna bör kommissionen lägga fram en samlad översikt och 
kontinuerligt övervaka genomförandet. 
• Eftersom den yttre dimensionen av politik so m rör frihet, säkerhet och rättvisa växer 
snabbt och får allt större be tydelse i förbindelserna med tr edjeländer bör rådet regelbundet 
utvärdera framstegen och fa stställa prioriteringar. 
Effektivitet och samstämmighet 
 
SV 12   SV • Samordningen  mellan rådets geografiska arbets grupper och grupper som arbetar med 
frågor som rör frihet, säkerhet och rättvisa kan förbättras. Äv en Coreper spelar en viktig 
samordnande roll på detta område. 
• Samstämmighet mellan EU:s yttre åtgärder : Det krävs bättre samordning, inom ramen för 
kommissionens befogenheter, för att ma n ska kunna garantera samstämmighet och 
effektivitet på EU-nivå mellan olika åtgä rder och instrument. Samtidigt måste 
medlemsstaterna involveras. 
• Snabba insatser: Utöver det långsiktiga stödet till uppbyggnad av institutioner måste EU 
vidareutveckla sin kapacitet att reagera sna bbt på akuta behov elle r nya hot. Det uppstår 
alltfler situationer där EU bör öka si n förmåga att erbjuda snabbt bistånd.  
• Internationella organisationer:  Kommission måste, i samarbete med medlemsstaterna, fullt 
ut utnyttja sina möjligheter i internationella organisationer att stimul era utvecklingen av 
nya verktyg. Det bör vidtas lämpliga åtgä rder så att EU:s insatser blir mer 
uppmärksammade i internationella organisationer.  
• Regionalt samarbete:  Kommissionen måste ge ökat stöd ti ll regionalt samarbete i frågor 
som rör frihet, säkerhet och rättvisa genom a tt stötta befintliga organ som Afrikanska 
unionen och uppmuntra nya initiativ i områden dä r det regionala samarbetet är bräckligt, 
som exempelvis i Mellanöstern och Östeuropa.