RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN - Infrastruktur i EU och datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 - Tredje kvartalet 1999

Innehållsförteckning

1 SAMMANFATTNING

2 INLEDNING

3 ENERGI

3.1 El

3.1.1 Översikt

3.1.2 Förberedelser i EU

3.2 Naturgas

3.3 Olja

4 KÄRNSÄKERHET

4.1 Översikt

4.2 Internationell kärnsäkerhetsverksamhet

4.3 EU:s kärnsäkerhet

4.4 Kärnsäkerhet i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationell verksamhet inom luftfarten

5.1.2 Förberedelser i EU

5.2 Sjöfart

5.3 Järnvägar

5.4 Vägtrafik

6 TELEKOMMUNIKATIONER

6.1 Nyckelrisker/hot/beroenden

6.2 Beredskapsplanering och förberedelser inför årsskiftet

6.3 Strategi för att informera allmänheten

6.4 Samordning

6.5 Förberedelser i EU

7 FINANS

7.1 Information och beredskap inför år 2000

7.2 Europeiska systemet för centralbanker (ESCB) och Europeiska centralbanken (ECB)

7.3 Targetsystemet

7.4 Centralbanker och finansiella risker till följd av millennieskiftet

7.5 Betalningssystem

7.6 Likviditet för detaljhandelns och storskaliga transaktioner samt infrastrukturer för dessa

7.7 Banker i EU och deras kreditpolicy

7.8 Fondbörser i EU

7.9 Försäkringsbranschen i EU

7.10 Millennieskiftets makroekonomiska effekter

7.11 Internationella förberedelser

8 VATTEN

9 KOMMISSIONENS ÅTGÄRDER

9.1 Den interna situationen - se även: http://europa.eu.int/comm/y2k/preparation/y2k_en.htm

9.2 Externa åtgärder - se även: http://europa.eu.int/geninfo/keyissues/y2k/index_en.htm

10 SLUTSATSER

10.1 Allmänhetens förtroende

11 BILAGA

1 SAMMANFATTNING

I slutrapporten för 1999 om EU:s förberedelser för datorproblemen år 2000 har Europeiska kommissionen sammanställt information från olika källor, bl.a. EU:s regeringar och den workshop för infrastrukturansvariga som kommissionen anordnade i slutet av september 1999.

Länder och branscher i hela EU rapporterar nu att deras förberedelser i stort sett är färdiga, och att deras strikta beredskapsplaner som de tagit fram för att hantera extraordinära omständigheter har testats och utvidgats för att bemöta eventuella år 2000-problem. De anser sig vara redo, och förutser inga betydande störningar av sin verksamhet. Deras tillförsikt underbyggs av ett samarbete utan motstycke mellan näringslivet och det offentliga under 1999 för att lösa problemet. Många anser till och med att deras förmåga att spåra upp och bemöta problem i samband med årsskiften nu är större än någonsin.

Att hantera de tekniska problem som är roten till millenniebuggen har visserligen varit i stort sett okomplicerat - låt vara resurs- och tidskrävande -, men att lösa de affärsmässiga och politiska frågorna i anslutning härtill har varit betydligt svårare. Det är här olösta frågor kvarstår.

Då en organisation blivit redo själv, måste den se till att dess leverantörer är tillförlitliga. Med tanke på hur svårt och dyrt det är att revidera andra företag är det förståeligt att man vid bedömningen av de externa leverantörerna får lita på deras egna, ostyrkta uppgifter. Detta ökar behovet av att ha en effektiv beredskap för affärsverksamheten. Det är lika viktigt att testa beredskapen under olika simulerade förhållanden. De som redan har gjort detta kan bekräfta vilken nytta man har av träning och drill i verkligheten.

När organisationerna lägger sista handen vid sin beredskapsplanering under det sista kvartalet 1999 planerar många av dem att inrätta särskilda "krisgrupper" eller "stridsledningscentraler" där branschvisa, nationella eller internationella nät kopplas samman för att dela information om läget. Vanligen är dessa insatser inriktade på den kritiska perioden efter midnatt den 31 december 1999. Icke desto mindre kommer kanske normal drift och belastning inte att inträda förrän årets första arbetsdag, och den fulla vidden av problemen kanske kräver dagar, veckor eller månader för att framträda klart. Organisationerna bör därför överväga att ha kvar en viss förhöjd övervakning och kapacitet att ingripa under hela nästa år.

Den intensiva felsökningen och utbytet av IT-system under 1999 har redan lett till rapporter om att millenniebuggen slagit till. Det förefaller ofrånkomligt att sådana genomgripande förändringar av IT-system skapar sina egna problem, som i många fall endast indirekt beror på själva år 2000-problemet. I nuläget är effekten mest irriterande, men en ökad mängd av sådana incidenter som inträffar under en kort tid kan medföra att resurserna ansträngs, och därigenom eventuellt leda till omotiverad oro för år 2000-problemets verkliga följder.

Det unika med år 2000-problemet är att det är globalt och allomfattande, och att det inte går att förutse vilka följder det kommer att få. Denna osäkerhet, både i fråga om problemets följdverkningar och allmänhetens reaktion, är nu den viktigaste frågan både i och utanför EU. Än så länge verkar det som om allmänheten i EU känner sig tillräckligt välinformerad och inte omotiverat orolig, och denna situation beror utan tvivel på regeringarnas och näringslivets intensiva satsningar på att tillhandahålla pålitlig och användbar information.

För att kunna bevara allmänhetens förtroende under den tid som återstår till millennieskiftet och under början av nästa är det nödvändigt att nära följa opinionen hos allmänheten och i medierna och svara mot deras förväntningar. För att en kommunikationsstrategi skall lyckas krävs det en långsiktig, kontinuerlig satsning i samförstånd mellan alla de organisationer som berörs.

Ett sista huvudbry för regeringarna är möjligheten att allvarliga störningar inträffar i mindre förberedda länder. De viktigare humanitära organisationerna har insett denna möjlighet, och förbereder sig på att ge hjälp om så skulle krävas. Samtidigt kan det finnas behov av att hjälpa dessa länder att återställa normal service. Det internationella samarbetscentret, International Y2K Co-operation Center, arbetar tillsammans med olika regeringar och organisationer, bl.a. G8, och undersöker hur stöd för återställande kan tillhandahållas i hela världen.

2 INLEDNING

Slutrapporten om EU:s beredskap inför 1999&

I sin slutrapport för tredje kvartalet 1999 ger Europeiska kommissionen en översikt över läget för den viktigaste infrastrukturen i EU i fråga om förberedelser och vad som görs inför tusenårsskiftet. Lägesrapporterna har getts ut en gång i kvartalet sedan december 1998.

&innehåller information från både den offentliga och den privata sektorn&

Som vanligt grundas rapporten på information från ansvariga förvaltningar, tillsyns- och övervakningsmyndigheter i medlemsstaterna samt europeiska och internationella sammanslutningar. Länder som lämnat särskilda bidrag är bl.a. Belgien, Danmark, Finland, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike. En stor mängd information samlades in under den workshop för infrastrukturansvariga som kommissionen anordnade i slutet av september 1999. Uppgifterna i rapporten avser september och första halvan av oktober 1999.

&med särskild vikt vid gränsöverskridande verksamhet.

De industrisektorer som rapporten handlar om valdes för sin ekonomiska och samhälleliga betydelse, och deras betydelse i gränsöverskridande hänseende. Här är det viktigt att uppmärksamma samarbetet inom EU mellan stat och näringsliv för att ta itu med år 2000-problemet. Workshops har anordnats av kommissionen regelbundet sedan 1997. Vid toppmötet i Köln uppmanades kommissionen i Europeiska rådets slutsatser att sammankalla en högnivågrupp "&som kan lägga fram de förslag till strategiska beslut som inom Europeiska unionen kan komma att behövas för att garantera att om datorproblem uppstår i samband med millennieskiftet viktiga infrastrukturområden fortsätter att fungera störningsfritt."

Det nära samarbetet om år 2000-frågor fortsätter inom EU&

Denna grupp har nu sammanträtt vid tre tillfällen och diskuterat olika frågor, bl.a. kärnsäkerhet, strategier för kommunikation med allmänheten, överensstämmelse mellan nationella beredskapsplaner och inrättande av ett kommunikationssystem mellan EU:s medlemsstater under omställnings perioden. Gruppen kommer att sammanträda varje månad fram till årets slut, och eventuellt därefter.

&och kommissionen underlättar utbytet av information.

Kommissionens roll är att underlätta utbytet av information om år 2000-problemet genom att samla in och publicera information. Det är inte möjligt att göra en oberoende bedömning av den information som tagits emot. Dessutom är de infrastruktursektorer som denna rapport gäller beroende av varandra, och i EU kan sådana organisationer vara offentligt ägda eller privata, ibland noga övervakade, i vissa länder skötta av en aktör och i andra skötta av hundratals bolag i olika storlekar.

I denna EU-rapport finns hänvisningar till ytterligare information.

Därför är det ofrånkomligt att översikten av beredskapen i sektorerna denna rapport på EU-nivå måste bli tämligen ytlig. Därför finns en omfattande lista med webbplatser i bilagan, så att de som är intresserade av individuella organisationer och sektorer kan skaffa sig ytterligare information.

3 ENERGI

3.1 El

3.1.1 Översikt

EU:s elförsörjnings bransch säger sig i stort sett vara redo&

Elförsörjningsbranschen rapporterar att deras arbete med att i möjligaste mån se till att systemen klarar av år 2000 nu är färdigt eller nästan färdigt. Arbetet inriktas alltså nu på att färdigställa beredskapsplanerna. Elförsörjnings branschen måste normalt hela tiden stämma av tillgången till el mot förbrukningen under förhållanden som hela tiden ändras, varför den även normalt håller en hög beredskap, även om större uppmärksamhet nu fästs vid årsskiftet.

&tack vare omfattande förberedelser och aktiv samordning på europeisk nivå.

Elförsörjningsbranschen i Västeuropa, representerad av Unipede / Eurelectric och UCTE, bekräftade nyligen sin beslutsamhet att tillhandahålla el utan störningar med hög leveranskvalitet. Till grund för detta åtagande ligger omfattande förberedelser under flera år. Förberedelserna har beskrivits ingående och samordnats mellan leveransföretagen genom de regelbundna möten en gång i kvartalet som branschsammanslutningen Unipede/Eurelectric organiserar, nu senast den 15 september.

Det rådet enighet om att fortsätta med elflöden över gränserna under övergångsperioden.

När det gäller elförbindelser mellan olika länder har man inom UCTE enats om en policy som går ut på att förbindelserna skall vara kvar i drift, dock med minsta möjliga elflöde under övergångsperioden. Detta krävs enligt avtal och andra förpliktelser, och dessutom kan elflödet ökas om någon part behöver hjälp. Denna policy har också anammats av CENTREL-nätet, som är anslutet till UCTE-nätet, och liknande arrangemang används också inom det separata Nordel-nätet.

Kontinuiteten i elnätet har uppmärksammats särskilt&

Elnätet är en omistlig länk i kedjan mellan elkraftproducenter och förbrukare, och vikten av att bevara kontinuiteten i det är allmänt erkänd. Dessutom skulle ett plötsligt bortfall av flera stora kraftverk eller mycket stora förbrukare verka destabiliserande på nätet, vilket i värsta fall kunde skapa ytterligare problem. Med tanke på nätets betydelse för elförsörjningen anordnade kommissionen en workshop i Bryssel den 22 juli med de största nätoperatörerna i Europa, även Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och andra berörda, för att ingående diskutera denna fråga.

& med tanke på hur nätbortfall kan påverka kärnkraftverk.

Ett annat problem är att stora bortfall kan leda till instabilitet i den elektriska frekvensen. Denna instabilitet kan få kraftverk att koppla bort sig från nätet, vilket innebär att tillgången minskar ytterligare och risken för störningar av nätet ökar. Om ett kärnkraftverk kopplas bort från nätet krävs att reservel (alternativa kopplingar till nätet och lokala reservgeneratorer är standard på kärnkraftverk) kopplas in för att försörja de nödvändiga funktionerna på verket. En liknande workshop om elnät, särskilt kopplingar gentemot kärnkraftverk i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, anordnades av Internationella atomenergiorganet, IAEA, i Bulgarien den 13-15 september.

Beredskapen för nätkontinuitet omfattar bl.a. teleutrustning i reserv,&

Vid dessa workshops har det framkommit att elförsörjningsbranschen är fullt medveten om hur viktigt det är att bevara nätets kontinuitet, i synnerhet i fråga om kärnkraftverk, vilket de också fäst stor vikt vid. Vanligtvis är elnäten elektromekaniska och inte direkt datumkänsliga, även om informations- och reglersystem kan vara det. Därför har ansträngningarna inriktats på sådana system, och på kommunikation i allmänhet, en förutsättning för att elförsörjningen skall kunna fungera. Elbolagen håller kommunikations utrustning i reserv, utöver sina särskilda kommunikationsnätverk, för att garantera kontinuerlig drift om den externa kommunikationen överbelastas eller faller bort.

&genererings kapacitet och bränsle i reserv,&

Andra åtgärder planeras också. Reserver med ögonblickligen tillgänglig genereringskapacitet (svänghjulsreserver) kommer att ökas väsentligt över normala marginaler, för att hantera eventuellt bortfall av ett uppkopplat kraftverk. Den genereringskapacitet som hålls i reserv kommer att vara diversifierad både i fråga om bränsle och läge, för extra säkerhet och minsta möjliga påfrestning av elnäten. Leveranser av olika bränslen för kraftverk och bränslelager kommer att ordnas. Planerade avstängningar av kraftverk och andra komponenter, t.ex. transformatorer, kommer att undvikas så mycket som möjligt, och underhåll kommer att utföras i god tid före nyår. Rapporterna visar att bemanningen kommer att ökas avsevärt över årsskiftet med erfaren personal med träning för beredskapslägen, och planerna kommer att testas genom övningar. Beredskapsplanerna måste klara av externa bortfall, t.ex. av telekommunikation eller bränsleleveranser, och interna bortfall.

&och samarbete med kunderna för att minimera variationer i efterfrågan.

Eftersom nyårsdagen infaller en lördag och ingår i en helg, förväntas efterfrågan på el att ligga avsevärt under toppnivåerna för vintern när industrin och handeln är i full drift. Detta beror också på vädret, som i norra och centrala Europa kan vara mycket strängt. Många elbolag har tagit kontakt med sina storkunder för att ta reda på vilket behov de räknar med under årsskiftet. Snabba variationer i efterfrågan är svårast att hantera, varför elbolagen avråder från att byta till reservgeneratorer strax före årsskiftet och sedan gå tillbaka till det allmänna elnätet direkt efter, eftersom detta tenderar att göra systemet instabilt. Det underlättar för elleverantörerna att få veta när efterfrågan kommer att gå tillbaka till normal nivå, den 3 eller 4 januari eller ännu senare, när industrin och handeln går tillbaka till normal omfattning på verksamheten. Elbolagen är förberedda på problem under denna tid, när infrastrukturen börjar belastas fullt ut för första gången det nya årtusendet.

Trots det måste allmänheten göras medveten om situationen och planerna.

Allmänheten och småföretagen måste informeras om att elförsörjnings branschen gör allt för att tillhandahålla el som vanligt och har gjort oerhört mycket för att förverkliga detta åtagande. Detta kan bidra till att minska eventuellt ovanligt beteende som i sig kan skapa problem, även om det är mindre av ett problem för elbranschen än för andra branscher. Elindustrin och de nationella förvaltningarna måste i vilket fall som helst hålla allmänheten välinformerad.

3.1.2 Förberedelser i EU

Resultaten tyder på att millennieskiftets inverkan på elbranschen blir minimal&

Många av de stora elleverantörerna i EU rapporterar nu att de är färdiga med sina förberedelser. I Sverige noterar Svenska Kraftnät att mycket få allvarliga problem upptäckts, och inga som skulle ha medfört strömavbrott eller urkoppling av någon komponent i nätet, även om inget gjorts för att förebygga det. Som bakgrund kan nämnas att de även rapporterade att redan den normala förekomsten av störningar enbart i det nationella nätet är en gång varannan dag. Störningarna inträffar när ett automatiskt skyddssystem reagerar och kopplar ur en komponent i nätet, vilket sällan medför avbrott i leveranserna till kund. Liknande resultat rapporteras av andra elbolag i hela EU.

&och årsskiftet torde inte heller skapa problem i uppvärmningssystem.

Sverige har också genomfört en ingående granskning av millennieskiftets inverkan på fjärrvärmen, bl.a. i fråga om system i byggnader för att kontrollera, reglera och optimera miljön inomhus. Man fann att system som inte klarade av år 2000 upptäcktes i omkring 6 % av byggnaderna. Särskilt försökte man i undersökningen kartlägga de system som kunde fungera fel om inget gjordes åt dem. I inget av de granskade fallen hade systemen orsakat avbrott i uppvärmningen, även om det fanns risk för ekonomiska konsekvenser. Majoriteten av den el som produceras i Österrike kommer från vattenkraft, vilka anses vara mindre utsatta för år 2000-problemet än kraftvärmeverk, och dessutom går det snabbare att starta dem igen efter ett avbrott. Scenarier och handlingsplaner har utarbetats för att hantera variationer i fråga om vattenstånd, energiförbrukning, nätproblem och dessas inverkan på vattenkraftverk.

En del EU-länder testar också sina övergångsplaner.

I Belgien genomförde elbranschen (alla producenter och det nationella elnätet) en framgångsrik övning den 9.9.99 för att testa organisationen inför årsskiftet. Målet var att se till att alla deltagande förstod sina roller och reagerade korrekt på simulerade händelser, och att kommunikationerna fungerade. En andra repetition planeras före årsskiftet för att finjustera förberedelserna.

3.2 Naturgas

Gasbranschen är lika väl förberedd.

Naturgas är också en viktig resurs, särskilt för uppvärmning, och den europeiska gasbranschen har också gjort stora ansträngningar för att garantera att leveranserna sker utan avbrott. Även här är det arbete som EU:s näringsliv utfört färdigt eller nästan färdigt, och tonvikten ligger snarast på att färdigställa beredskapsplaner. Som med de andra större energislagen och mot bakgrund av energiförsörjningens betydelse finns det redan beredskapsplaner för gassektorn, och de är utgångspunkten för planerna för tusenårsskiftet.

Med tanke på EU:s beroende av gasleveranser utifrån&

Omkring 43 % av EU:s gasleveranser importeras, främst från Norge, Algeriet och Ryssland. För att garantera den sedvanliga försörjningssäkerheten har omfattande åtgärder vidtagits, bl.a. lagring, flexibla leveransavtal med inhemska producenter och avbrytbara leveransavtal med storkunder. Åtgärderna anpassas vid behov till att hantera avbrott på grund av år 2000. Dessutom kommer alla vitala installationer att vara bemannade, de lokala reservenergiaggregaten kommer att hållas redo, alternativa telelinjer och privata radionät håller på att upprättas och mer personal kommer att hållas i beredskap.

&samarbetar gasbolagen nära med externa leverantörer.

När det gäller externa leverantörer för gasbolagen en kontinuerlig dialog med dem för att utbyta information, kartlägga problem och samarbeta för att finna lösningar, allt i syfte att förebygga avbrott i gasflödet. Det har bekräftats att de externa leverantörerna samarbetar fullt ut, och enligt uppgift tar de itu med problemet på ett mycket professionellt sätt.

Frågan om de olika beredskaps planerna verkligen är förenliga&

En fråga, som först togs upp vid workshopen för infrastrukturansvariga i april i år med företrädare för gasbolagen i Europa, var i vilken omfattning de olika gasbolagens beredskapsplaner är förenliga med varandra, särskilt vid eventuella avbrott av de externa leveranserna. Kommissionen skrev till de europeiska gasbolagens sammanslutning Eurogas och bad om ytterligare försäkringar i ärendet.

&uppmärksammas på EU-nivå.

Som svar på denna förfrågan sammanträdde de leveransansvariga vid bolagen i Eurogas' medlemsstater för att diskutera och samordna sin verksamhet. De bekräftade de omfattande förberedelser som gasbolagen gjort, bl.a. särskild uppmärksamhet kring kritiska tjänster som telekommunikation, kraftförsörjning och externa gasleveranser, och dessutom rapporterade bolagen om utökade förberedelser och samordning av beredskapsplanerna, även i gränsöver skridande hänseende.

3.3 Olja

Trots EU:s starka importberoende&

Olja är också en förutsättning för en modern ekonomi, bl.a. för transporter och uppvärmning. Nettooljeimporten, främst råolja, står för omkring 80 % av den totala förbrukningen i EU. Det finns dock ett antal faktorer som motverkar risken för avbrott i försörjningen på grund av år 2000-problem.

&finns det stora oljelager i enlighet med EU:s lagstiftning,&

För det första är det enkelt att lagra råolja och raffinerade oljeprodukter i alla led av leveranskedjan, t.ex. som eldningsolja ute hos konsumenterna. För att garantera försörjningstryggheten överlag måste medlemsstaterna enligt EU:s lagstiftning hålla motsvarande 90 dagars oljeförbrukning i lager, hos industrin eller hos särskilt inrättade oljelagringsmyndigheter. I annan EU-lagstiftning regleras användning och frisläppning av oljelagren vid försörjningsproblem.

&och det finns många olika leverantörer och leveranssätt &

För det andra är oljeleveranserna diversifierade, både i det att många bolag konkurrerar med varandra, och i det att det finns olika slags infrastruktur för leveranserna, t.ex. rörledning, järnväg, sjöfrakt eller vägtrafik. För det tredje har oljeindustrin i likhet med andra energibranscher vidtagit mycket omfattande åtgärder under flera år för att avhjälpa brister och upprätta beredskapsplaner.

&och oljeindustrins stora ansträngningar torde minimera inverkan av störningar i leveranserna.

Därför är det sannolikt att komponentfel i leveranssystemen på grund av år 2000 kan övervinnas med hjälp av beredskapslager och andra åtgärder. Det finns dock ett behov av att bevaka läget när nyåret rycker närmare, främst på grund av oljemarknadens karaktär. Särskilt viktigt på kort sikt är här marknadens uppfattningar, och i anslutning därtill oljeprisernas relativa lättrörlighet.

Det är trots det mycket viktigt att förvalta allmänhetens förtroende för oljeindustrin.

Det är därför nödvändigt att oljeindustrin vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brister uppstår på vissa produkter, t.ex. motorbränsle, som kan följa på ökade inköp mot slutet av året. Allmänt sett bör oljelagren och anknutna åtgärder enligt EU:s lagstiftning hålla hög beredskap, för att bemöta eventuella större försörjningsproblem, både interna och externa, under årsskiftet. Dessutom bör allmänheten informeras om de mycket omfattande åtgärder som vidtagits för sådana eventualiteter, bl.a. för att visa att det inte är nödvändigt med beteende som kan vara skadligt. EU, och i ett större sammanhang Internationella energibyrån, IEA, håller på att granska dessa frågor och behovet av ytterligare åtgärder, t.ex. överenskommelser i förväg om uttag ur beredskapslagren under vissa förutsättningar.

Det finns tidigare erfarenheter av att hantera avbrott i oljeförsörjningen.

Som exempel kan nämnas den roll som Irish Department of Public Enterprise spelar i fråga om störningar i oljeförsörjningen. Förutom de formella nationella planerna (f.n. under översyn) för större störningar i försörjningen, har denna myndighet visat sig kapabel att hjälpa till att samordna branschens svar på mer lokala störningar. Detta svar grundas på oljebolagens kunnande och resurser, individuellt och kollektivt, på Irish National Petroleum Corporations verksamhet med handel och raffinering samt på National Oil Reserves Agency. Dessa arrangemang har gett ett flexibelt och effektivt svar på två allvarliga störningar i oljeförsörjningen på senare år, och de kan snabbt sättas i verket om störningar skulle uppstå i samband med årsskiftet.

4 KÄRNSÄKERHET

4.1 Översikt

År 2000 kan påverka kärnsäkerheten.

Det finns ett antal säkerhetsproblem i samband med år 2000 i kärnkraftverken. Det första problemet är direkta säkerhetsfrågor, som rör programvara, maskinvara och inbäddad elektronik i säkerhetssystem. Förhållandet mellan ett kärnkraftverk och elnätet och andra kraftverk kan också medföra problem. Om problem med nätet uppstår, är det viktigt att reservutrustning, t.ex. batterier och dieselmotorer, försörjer reaktorkylningen med el. Slutligen oroar man sig för att multipla felfunktioner som i sig inte är osäkra kan överbelasta kärnkraftverken.

4.2 Internationell kärnsäkerhetsverksamhet

IAEA har vid besök på kärnkraftverk upptäckt år 2000-problem, dock inga som är säkerhetskritiska.

Världsorganisationen WANO, World Association of Nuclear Operators, har sedan 1998 tagit initiativet till att öka medvetenheten hos och sprida information till sina medlemmar. Internationella atomenergiorganet, IAEA, har inlett ett särskilt projekt kring år 2000-problem i kärnkraftverk (särskilt i Central- och Östeuropa, de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och Kina). IAEA har genomfört ett antal besök på kärnkraftverk, vid vilka ett antal år 2000-problem upptäckts, dock vanligtvis inte i säkerhetskritiska system. Istället kan problemen äventyra driften och innebära att kraftverken överbelastas. IAEA planerar att göra fler besök, men begränsas av att det inte finns tillräckligt med västerländska experter.

4.3 EU:s kärnsäkerhet

De strikta säkerhetsprogrammen i hela EU kommer att övervakas noga av tillsynsmyndigheterna och stå färdiga i oktober.

Alla medlemsstater med kärnkraftverk i drift har ett program för att hantera frågan. Även om programmen skiljer sig åt i detaljer, skall licensinnehavarna enligt samtliga program ange vilka system som kan påverkas, rangordna dem efter betydelse för kärnsäkerheten, testa vart och ett av dem och ändra eller ersätta de som sviktar. Tillsynsmyndigheterna kontrollerar programmens innehåll och genomförande.

Kärnkraftsoperatörerna i en del medlemsstater rapporterade att de var färdiga för år 2000 i slutet av juni 1999. Andra utförde en del korrigeringar och tester under revisionen på sommaren, och alla planerar att vara färdiga i slutet av oktober. Alla medlemsstaternas kärnkraftoperatörer förbereder nu planer för riskbegränsning och beredskap. Ett antal forskningsreaktorer kommer att stängas under de kritiska datumen. Flera tillsynsmyndigheter planerar att genomföra inspektioner under hösten, och bl.a. granska beredskapsplanerna.

Problem i EU:s kärnkraftverk har upptäckts och rättats till.

Som exempel kan nämnas kraftverket Barsebäck i Sverige, som rapporterade att man upptäckt femton komponenter i processystemen som behövde rättas till. En tredjedel av denna utrustning var kritisk för verkets drift och prioriterades för korrigering, vilket var färdigt i april. I Finland testade man kärnkraftverk genom att ställa om systemklockorna under avbrott för underhåll till år 2000.

System och komponenter i alla tyska kärnkraftverk har klassificerats efter deras potentiella inverkan på säkerheten och driften. Sammanlagt 11 000 system och komponenter i kärnkraftverk inventerades och kontrollerades, varav 120 befanns vara bristfälliga. Korrigeringarna av för säkerheten och driften kritiska system och komponenter var färdiga i juli 1999 och håller på att kontrolleras av experter. I tyska kärnkraftverk utförs säkerhetskritiska funktioner som snabbstopp av reaktorn med hjälp av fastprogrammerade kontrollsystem. Deras funktion påverkas inte av årsskiftet. Undantag, t.ex. digitala signalomvandlare, har granskats. Viss digital utrustning av betydelse för verkets säkerhet korrigerades, t.ex. de varvtalsgivare som kontrollerar de dieseldrivna reservkraftaggregaten.

År 2000 diskuteras regelbundet med företrädare för branschen.

Kommissionen har regelbundna kontakter med de berörda bransch organisationerna (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) för att få information om deras verksamhet. Kommissionen har tagit upp år 2000-frågan med medlemsstaternas tillsynsmyndigheter i de relevanta arbetsgrupperna, och uppmuntrat spridning av bra lösningar. Det anses inte föreligga något behov av att utöka kommissionens verksamhet för att se till att kärnkraftverken klarar av år 2000 i medlemsstaterna, eftersom dessa säger sig redan ha tagit itu med frågan på ett tillfredsställande sätt.

4.4 Kärnsäkerhet i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen

Oron för kärnkraftverken i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen förvärras av bristen på praktisk information.

Länderna i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen lär vidta åtgärder; emellertid förefaller det som om nivån på medvetenheten och åtgärderna varierar. Eftersom elbranschens förberedelser i dessa länder har en tendens att vara mindre framskridna är i EU, kan det föreligga större sannolikhet för nätproblem, vilket ökar risken för problem med att garantera en tillfreds ställande avstängning av reaktorer (kylningssystem) eller med överbelastning av verken. Vid kommissionens elnätkonferens i juli (se avsnitt 2.1 om el) diskuterade man hur år 2000 inverkar på näten i EU, i Central- och Östeuropa och i de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, och hur man kunde samarbeta internationellt, även om man inte enades om några konkreta insatser.

Det finns ett antal stödprogram för dessa anläggningar.

Med tanke på de snäva tidsfristerna och avsaknaden av ett mandat för Europeiska unionen att agera kanaliserar kommissionen sitt stöd via IAEA [1], WANO [2], ISTC [3] och STCU [4].

[1] IAEA: Internationella atomenergiorganet.

[2] WANO: World Association of Nuclear Operators.

[3] ISTC: International Science and Technology Centre, Moskva, Ryssland.

[4] STCU: Science and Technology Centre of Ukraine, Kiev, Ukraina.

På kommissionens begäran togs frågan upp vid de Tacis-möten på plats som WANO anordnade i november 1998 och maj 1999. I december 1998 bad kommissionen de platsansvariga för Tacis-biståndet att se till att utrustning som levereras enligt EU-program klarar av år 2000. I början av 1999 riktade kommissionen en ny fråga till alla EU-företag som deltar i programmet med bistånd på plats för att öka medvetenheten. Enligt de senaste avtalen om bistånd på plats skall problemet tas upp vid varje enskild anläggning. Frågan har redan tagits upp inom EU:s program Tacis av en uppdragstagare vid kärnkraftverket i S:t Petersburg.

Ett Tacisprojekt går ut på oberoende översyn av vissa kärnkraftverk i Ryssland och Ukraina.

Ett särskilt Tacisprojekt genomförs just nu av WANO såsom leverantör under TACIS. Experter från WANO har besökt vissa kärnkraftverk i Ukraina och Ryssland. Projektets mål är att göra en oberoende översyn av läget med avseende på år 2000 och stödja arbetet med beredskapsplaner. Detta sker i fullt samarbete med IAEA.

Anslag har satts av för att bistå institutioner i Ryssland och övriga f.d. Sovjetunionen.

ISTC har skapat en särskild fond (2 miljoner dollar) för att bistå ryska och postsovjetiska institutioner med att lösa år 2000-problem, med enskilda och grupper från de tidigare vapenforskningsinstituten. Ett antal förslag till projekt har nyligen godkänts. Dessa projekt, som utarbetats med stöd av det ryska atomenergidepartementet Minatom och den ryska beredskapsmyndigheten, kommer bl.a. att ge direkt stöd till nio kärnkraftverk och till en utvärdering av kärnbränsleanläggningar. Finansieringen är inriktad på koordinering med Minatom, på utrusting, uppgradering av mjuk och hårdvara samt teknisk expertis. STCU utför liknande arbete i Ukraina.

Kommissionen uppmuntrar också utbyte av information mellan kärntekniska tillsynsmyndigheter ...

Kommissionens grupp CONCERT (som består av ansvariga för kärnkraftsinspektionerna i 25 länder i EU, Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen) har diskuterat frågan vid tre tillfällen sedan juni 1998 för att öka medvetenheten. Alla tillsynsmyndigheter i Central- och Östeuropa och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen har handlingsplaner, varav flera togs fram efter den första diskussionen. Planernas innehåll och grad av genomförande varierar stort. Några länder rapporterar att de är lika väl förberedda som sina motsvarigheter i EU, medan andra har betydligt längre väg kvar.

...och ger dem direkt hjälp.

Efter begäran om särskild hjälp ger nu kommissionen stöd till de bulgariska, slovakiska och ryska kärntekniska tillsynsmyndigheterna.

G-24-ländernas sekretariat Nuclear Safety Assistance Co-ordination (NUSAC), som kommissionen administrerar, tog upp år 2000 vid sitt möte i mars 1999. Vid mötet deltar de central- och östeuropeiska länderna och de oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, samt kärnsäkerhetsbiståndets givarländer. Vid mötet tog man upp givarländernas roll för att se till att den utrustning de levererar klarar av år 2000.

EU-länderna verkar också bilateralt.

Det brittiska Department of Trade and Industry finansierade en undersökning [5], som skickades ut till de kraftbolag som deltar i Tacisprogrammet för bistånd på plats. Finland har gett bistånd till kärnkraftverket utanför St Petersburg och till det på Kolahalvön. Företrädare från ryska kärnkraftverk har studerat hur man förbereder sig på år 2000 i kärnkraftverket i Lovisa i Finland, där det finns reaktorer av rysk tillverkning. Tyskland ger bistånd till tillsynsmyndigheten och kärnkraftverken i Ukraina. Ytterligare rapporter om bilaterala insatser har begärts in från medlemsstaterna.

[5] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, september 1998

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationell verksamhet inom luftfarten

Luftfartsnäringen är internationell, varför de internationella organisationernas år 2000-arbete, där EU:s näringsliv och tillsynsmyndigheter deltar, är mycket viktigt.

ICAO:s medlemsstater rapporterar om luftfartstjänster, flygplatser och operatörer.

Den internationella civila luftfartsorganisationen, ICAO, där luftfartsmyndigheter, flygplatser och flygbolag deltar, har utarbetat år 2000-kriterier som godtagits av dess församling, och i enlighet med kriterierna lämnar ICAO:s medlemsstater information om hur de olika luftfartstjänsterna följer kriterierna. Från början var tidsgränsen för att svara den 1 juli 1999, men svar har influtit under sommaren och ett antal stater utanför EU har ännu inte rapporterat. De länder som inte svarat anses vanligen inte ha någon särskild betydelse för luftfarten inom Europa. ICAO har tillhandahållit den information som inkommit till de behöriga myndigheterna. För att få en aktuell bild av läget kommer denna information att uppdateras av medlemsstaterna där så krävs.

Några rapporter är dock otillräckliga eller ofullständiga &

Naturligt nog varierar graden av efterlevnad och beredskapsplanering från land till land, och det är en öppen fråga i vilken omfattning tidsgränserna under det sista kvartalet i år kommer att kunna hållas. Samtidigt är ländernas rapporter ofta ofullständiga eller vaga, varför en fullständig eller korrekt bild i de fallen inte finns tillgänglig.

& varför det inte går att bedöma hela den nationella eller regionala situationen.

En första global lägesrapport om beredskapen utgående från denna undersökning har utarbetats av ICAO:s sekretariat och offentliggjorts i andra halvan av september. På grund av sekretariatets begränsade mandat är rapporten begränsad till summarisk statistik och ger inte en bedömning av läget i de olika länderna eller regionerna.

ICAO har upprättat regionala samordningscentrer för luftfartstjänster &

För att garantera att strategiska luftfartsleder kan hållas öppna inriktas beredskapsplaneringen på reservkraft och teleutrustning i reserv. Åtta regionala centrer för samordning av beredskapen kommer att upprättas för att samla in och sprida information till länderna i den aktuella regionen, så att man kan vidta operativa åtgärder mot eventuella störningar av luftfarten. En global år 2000-samordningsenhet kommer att verka i Montreal.

&och Eurocontrol har ansvaret för samordningen i den europeiska regionen.

Eurocontrol har fortsatt med sin verksamhet på flygledningens område, nu med särskild inriktning på beredskapsplanering. Eurocontrol håller i samarbete med ICAO på att inrätta en europeisk regional år 2000-samordningsenhet (EUR R Y2K CU). Vid enheten stationeras experter för att lösa år 2000-problem för hela den europeiska flygledningsregionen och samspelet med andra regioner. Samordningsenheten kommer att lokaliseras till Eurocontrols centrala trafik lednings enhet i Bryssel, där den kommer att verka den 31.12.1999 och den 1.1.2000. En regional övning av övervaknings- och rapporteringsrutinerna för den europeiska regionen planeras till den 11 november 1999.

ECAC försöker utverka information från de länder som inte svarat ICAO&

Den europeiska luftfartskonferensen, ECAC, där kommissionen deltar, har granskat de juridiska aspekterna på de åtgärder som kan vidtas i samband med år 2000. De granskar också eventuella begränsningar av trafiken där det inte finns information om systemen klarar av år 2000, eller där det finns skäl att tro att de inte klarar av det. Vid ett extraordinarie sammanträde med generaldirektörerna för civil luftfart den 18 oktober 1999 beslöt man att ECAC:s ordförande skulle vända sig till de stater som ännu inte svarat ICAO, och framföra att avsaknaden av information gör att man tvekar att tillåta luftfart till och från dessa stater och luftfart utförd av deras flygbolag, och be att all erforderlig information inflyter senast den 26 november.

& och reda ut obesvarade frågor där den tillgängliga informationen är otillräcklig.

När det gäller länder för vilka lämnad information anses otillräcklig uppmanades ECAC:s medlemsstater att använda ett standardbrev när de vänder sig till dessa länder, med begäran om samråd så snart som möjligt så att alla obesvarade frågor kan redas ut före slutet av november. Generaldirektörerna uppmärksammade också möjligheten att i trafiktillstånden införa en hänvisning till potentiella år 2000-problem, och därigenom se till att man förbehåller sig rätten att dra in tillstånden om det inte finns garantier om att systemen klarar av år 2000. ECAC:s samordningskommitté kommer att granska läget i slutet av november och om så krävs sammankalla ett särskilt möte för att överväga åtgärder.

JAA ser till att alla slags luftfartyg klarar av år 2000.

De gemensamma luftfartsmyndigheterna, JAA, har verkat tillsammans med ECAC:s medlemsstater och de nationella myndigheterna i JAA om kvarstående frågor, t.ex. ändringar utförda av personer som inte innehar typcertifikat, och bedömningskriterier för underhållsorganisationer. Typcertifikatsinnehavare har redan informerat myndigheterna om att de på ett tillfredsställande sätt genomfört sina planer för att garantera ett säkert årsskifte. JAA kommer att sammankalla ett möte med de myndigheter i ECAC som ansvarar för luftvärdigheten för att reda ut kvarvarande frågor, och ta kontakt med två länder i f.d. östblocket för att skaffa information om luftfartyg som konstruerats i de länderna.

IATA har ett nära samarbete med flygbolagen och resten av branschen.

International Air Transport Association, IATA, har fortsatt med sin verksamhet kring år 2000-problemet, genom projektet Y2K Industry Project som startade i juni 1998. Detta inriktas på att öka medvetenheten, öka samarbetet i branschen, samla in information om beredskapen inför år 2000 och främja beredskapsplanering. Genom IATA har flygbolagen genomfört ett program där flygledningssystemen och flygplatserna deltar tillsammans med flygplatser och flygindustrin. Som ett led i projektet har IATA besökt olika flygplatser och flygledningsmyndigheter. IATA är mycket optimistisk om de framsteg som gjorts och görs inför år 2000, och förefaller övertygad om att luftfartsbranschen i tid kommer att vara redo att verka säkert, utan störningar och med minsta möjliga kapacitetsinskränkningar. När det gäller luftfartyg förväntar sig IATA inga problem med ombordutrustningen som kan påverka flygsäkerheten.

ACI sprider erfarenheter bland sina medlemmar.

Airports Council International (ACI) har samarbetat med IATA och fortsatt sin verksamhet med att informera sina medlemmar, sprida erfarenheter av problemlösning och hjälpa sina medlemmar att bli redo inför år 2000.

5.1.2 Förberedelser i EU

Därför råder tillförsikt om att luftfartssektorn i EU kommer att vara färdig i tid &

Den samlade bilden som framträder ur den tillgängliga informationen, särskilt rapporterna från företrädare från internationella stats- och branschorganisa tioner vid kommissionens workshop den 29-30 september, är att luftfartssektorn kommit långt med att bekämpa potentiella problem i de europeiska länderna, i överensstämmelser med planer som går ut på att systemen skall klara av år 2000 och på att möta olika omständigheter.

De europeiska tillsynsmyndigheterna bevakar luftfartssektorns handlings program. I flera fall är detta ett omfattande arbete. Den brittiska myndigheten CAA, t.ex, är för närvarande tillståndsgivare till över 2000 organisationer inom alla delar av den brittiska luftfarten, från flygbolag till tillverkare och tjänsteleverantörer. Var och en av dessa organisationer bedriver sina egna kvalitetsprogram, som bl.a. innebär kontroll av så många som tiotals eller hundratals leverantörer.

Den större delen av EU:s luftfartsbransch räknar med att bli färdig med sina förberedelser under tredje kvartalet 1999. Test av samspelet med angränsande luftfartstjänster utförs. Några sektorer är redan färdiga. Både den brittiska National Air Traffic Services (NATS) och den tyska Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) har färdigställt sina program och säger att alla deras system klarar av år 2000.

&även om kapaciteten kan komma att begränsas &

I Europa grundas beredskapsplanerna på sektorns normala beredskapsplaner och täcker de omedelbara säkerhetsbehoven tillfredsställande; däremot kan det inte uteslutas att kapaciteten blir begränsad dagarna efter årsskiftet. Med tanke på luftfartens internationella karaktär väntar de nationella organisationerna på att de internationella planerna färdigställs innan de färdigställer sina egna planer. I allmänhet kommer staterna att kräva att alla luftfartyg kan styrka att de klarar av år 2000 och kan vägra tillgång till nationellt luftrum om så inte är fallet. De kommer också att kräva att de inhemska flygbolagen kan visa att de rutter och destinationer de flyger till är säkra. Flygbolag som inte klarar av år 2000 kan få sina tillstånd indragna och sin verksamhet stoppad.

I Nederländerna vidtar man den ytterligare försiktighetsåtgärden att minska belastningen på det nationella flygledningssystemet genom att bara hålla flygplatsen Schiphol öppen de kritiska dagarna, medan regionala flygplatser hålls i beredskap och militära flygplatser reserveras för behov av extra kapacitet. De nederländska myndigheterna kan också besluta att begränsa antalet flygningar genom att bara tillåta nödvändig kommersiell luftfart och flygningar i nödlägen.

... och några frågetecken kvarstår i fråga om situationen i angränsande regioner.

Det råder tillförsikt i fråga om läget i den västeuropeiska luftfartsbranschen, men några frågetecken kvarstår i fråga om riskerna med luftfart till angränsande regioner. Information som inkommit via ICAO är ofta ofullständig eller lämnar frågor obesvarade, och de berörda myndigheterna kommer att försöka skaffa fram utelämnad information eller förtydliganden så att erforderliga åtgärder kan vidtas.

5.2 Sjöfart

De senaste resultaten tyder på att antalet fartyg som inte klarar av år 2000 är mycket litet.

Testning av system och utarbetande av beredskapsplaner fortsätter på många områden. Den största risken för ett fartyg är att inte kunna navigera säkert. Sjöfartssektorn har undersökt hur väl förberedd man är på år 2000 och tagit fram en ersättnings- och beredskapsplan för eventuella problem. Alla fartyg har dock manuell navigationsutrustning i reserv om den elektroniska navigationsutrustningen fallerar. En av de största hamnarna i EU, Rotterdam, har rapporterat att enligt de senaste uppgifterna är bara 2-3 % av den inspekterade fartygsutrustningen oförmögen att klara av år 2000, en minskning med 10 % från den tidigare uppskattningen.

IMO tar upp juridiska aspekter på sjöfarten.

Från sjöfartsbranschen rapporterades läget med avseende på Internationella sjöfartsorganisationens IMO:s uppförandekod, särskilt i fråga om hotet om stämning om beredskapsåtgärder inte genomförts. För att motverka detta har branschen tagit fram ett säkerhetsprotokoll för år 2000. Syftet är att skydda dem som följer koden från rättsliga efterverkningar och kommersiella påtryckningar med hjälp av offentligt stöd från de viktigaste transportbolagen och förståelse från juristskråets sida. För att ge koden och protokollet rättslig verkan har BIMCO infört en standardklausul för fraktavtal och konossement.

EU:s hamnar gör framsteg &

Ett antal stater har rapporterat att branschen gör framsteg. T.ex. är de brittiska hamnarna enligt den senaste lägesrapporten fullständigt testade och klara. Svar på den enkät som användarna av Rotterdams hamn fick i augusti 1999 visade att omkring 13 % av dem inte klarade av år 2000, även om andelen minskar ständigt. Hamnarna i EU kan stänga eller begränsa fartygstrafiken och verksamhet om lasthantering och bränslepåfyllning under den kritiska perioden. Ytterligare säkerhetsåtgärder visavi fartyg som anlöper hamnen kan krävas.

&och olika beredskaps åtgärder övervägs.

Exempelvis kommer användare som inte klarar av år 2000 förbjudas att trafikera Rotterdams hamn under 28 timmar - 14 timmar före och efter midnatt den 31 december. Inga fartyg kommer att få framföras på de nederländska nationella farvattnen under denna period om de inte kan bevisa att de klarar av år 2000. Dessutom kan de nederländska myndigheterna vidta ytterligare åtgärder, t.ex. förbud mot omkörning, hastighetsgränser, obligatorisk lotsning, förbud mot fjärrlotsning och obligatorisk bogsering. Ytterligare villkor kan ställas för vissa typer av fartyg. Fartyg med farlig last måste bevisa att de klarar av år 2000 även om de inte är i trafik. Farliga ämnen får bara lastas och lossas med tillstånd av behörig myndighet.

5.3 Järnvägar

Järnvägsbranschens förberedelser går som på räls &

Järnvägstransportbolag och banverk i EU har tillsammans med sina leverantörer fortsatt att testa att systemen klarar av år 2000. Beredskapsplaner för många system har rapporterats, och utrustningstestningen sägs fortgå enligt planerna. Enligt Internationella järnvägsunionen, UIC, och järnvägsbolagen hyser branschen tillförsikt om att stora framsteg gjorts. Mycket återstår att göra inom alla områden, men den allmänna uppfattningen är att man kommer att vara redo vid årsskiftet.

I likhet med andra järnvägsbolag rapporterade Deutsche Bahn AG att olika år 2000-insatser pågick, t.ex. projektet för testning av kommersiell programvara och projektet för central samordning. Över 100 000 system har identifierats och granskats. Ett integrerat, övergripande ledningsprojekt omfattar alla DB:s verksamhetsområden, bl.a. järnvägsstationer och -tjänster, reseinformation och bokningar, godsfrakt samt energi. Nationella och regionala övervakningscentrer för årsskiftet håller på att upprättas.

&men tågtrafiken kommer att avbrytas vid midnatt i flera länder.

På sistone har det dock kunnat märkas en tendens att ställa in trafiken över den kritiska perioden (t.ex. planerar SNCF och Deutsche Bahn att avbryta sin tågtrafik från kl. 23.50 till kl. 00.15). Enligt uppgift skall detta ses som en ytterligare försiktighetsåtgärd och inte som ett tecken på oro för att systemen skall klara av år 2000. I Nederländerna körs ingen järnvägstrafik under något årsskifte i flera timmar före och efter midnatt den 31 december.

5.4 Vägtrafik

Vägtrafiksystemen sköts av lokala myndigheter.

För det mesta är vägtrafiken de lokala myndigheternas ansvar, varför få EU-länder behandlar vägtrafiksektorn nationellt. Länderna rapporterar att de lokala myndigheterna ser över sin utrustning och de elektroniska trafikanordningar som styrs av datorprogram. Detta omfattar trafiksignaler (kontrolleras av program som använder almanacka), givare, t.ex. permanenta trafikräkningspunkter och mätslingor med intervallstopp, utrustning för trafikflödet på motorvägar och landsvägar, trafikdatacentraler och annan utrustning, t.ex. i tunnlar, för telekommunikation och belysning.

Bedömningar genomförs i en del länder.

En oberoende bedömning har gjorts av de brittiska vägarnas beredskap. För motorvägar och större vägar har detta utförts av Welsh Office, Scottish Office, Roads Service, Northern Ireland Office samt Highways Agency. Trafik- och reglerutrusting på motorvägar och större vägar befanns vara fria från risker för allvarliga störningar. Systemen för vägreglering är nästan färdiga.

I allmänhet tycks få eller inga problem föreligga med kritiska system i denna sektor.

I den privata sektorn fästs uppmärksamheten på transportlogistikkedjor, eftersom de är viktiga för handeln och ekonomin. Vägtrafiksektorn anses som en sektor med låg risk, där de problem som upptäckts i allmänhet gäller mindre kritiska system. Medlemmarna i ASECAP, sammanslutningen av europeiska avgiftsbelagda motorvägar, har undersökt hur år 2000 kan påverka deras verksamhet och inte funnit några kritiska tekniska frågor. Det de prioriterar högst, säkerheten för personalen och för förarna, är inte hotad. Det enda problemet som upptäckts rör avgiftssystemen. Dessa system är nu starkt automatiserade och måste undersökas noggrant. ASECAP hyser tillförsikt om att alla problem har lösts och att alla deras system är redo.

6 TELEKOMMUNIKATIONER

Telekommunikations-infrastrukturen är livsviktig, men också robust och tillförlitlig

Telekommunikationsinfrastrukturen anses oumbärlig, eftersom andra av samhällets infrastrukturer såsom energi-, vatten- och gasförsörjning samt luftfarten är beroende av teletjänster. Detsamma gäller även näringsliv och handel. Även om teleinfrastrukturens kärna är mycket robust och tillförlitlig är det troligt att det finns svaga punkter i företagskundernas egen teleutrustning som teleoperatörerna inte kan se.

6.1 Nyckelrisker/hot/beroenden

Nyckelrisken är därför förknippad med stockningar och en eventuell störning av nödtjänster

Trots den optimistiska synen på infrastrukturens tålighet förblir risken för stockningar i näten och försvårad framkomlighet till nödnummer och nödtjänster en viktig fråga, främst beroende på risken för att en osedvanligt stor efterfrågan från kunder uppstår vid årsskiftet. Till skillnad från övriga större infrastrukturer är teletjänster ett område där en efterfrågan utöver den normala kan förväntas under en sådan period som nyårshelgen. Vid detta årsskifte förväntas efterfrågan öka ytterligare. Teleoperatörerna bemöter risken genom att dimensionera sin nätkapacitet så att den skall klara en större belastning av både nationell och internationell trafik.

Det återstår dock ändå en viss risk för stockningar, särskilt när det gäller framkomligheten till nödnummer. Flertalet teleoperatörer har tekniska möjligheter att prioritera sådana nummer, men i många länder kräver en sådan åtgärd ett tydligt bemyndigande från tillsynsmyndigheter och andra myndigheter.

Information till kunder bör förhindra ovanligt mänskligt beteende

Det finns en annan risk förknippad med ovanliga mönster av kundkrav under årsskiftet som kan få negativa effekter på olika infrastrukturer, inklusive telekommunikationer. Lämplig information bör tillhandahållas allmänheten för att undvika att de hela tiden skall kontrollera att normala tjänster finns tillgängliga under årsskiftet. Detta fenomen kan annars i sig, globalt sett, orsaka värre störningar än själva millennieskiftet.

Slutligen utgör de små och medelstora företagens förberedelser inom teleområdet en viktig osäkerhetskälla och därmed en potentiell risk. Informationen om deras förberedelser är dock mycket knapphändig.

6.2 Beredskapsplanering och förberedelser inför årsskiftet

Det har gjorts omfattande globala tester av komponenter, system och gränssnitt

Det har genomförts omfattande kampanjer för att testa år 2000-anpassningen på komponent- och systemnivå, både när det gäller delar i enskilda nät och gränssnitten mellan näten. Hittills har inga problem konstaterats. Nyligen ägnade sig leverantörerna av teleinfrastrukturer huvudsakligen åt att utveckla och verifiera planer för en verksamhet utan avbrott. Syftet med dessa planer är att minimera oundvikliga risker. Dessa planer kommer därför inte att ersätta normala förfaranden, som redan räcker för att hantera många typer av problem, utan är tänkta att utgöra en reserv för att hantera oförutsedda situationer.

På internationell nivå har Internationella teleunionen (ITU) haft en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten och stödja teleoperatörerna i deras förberedelser och planering i en klar majoritet av världens länder.

Stora kunder slutför nu sina beredskapsplaner, men de små och medel-stora företagens bered-skap är mindre säker

På användarsidan har flertalet stora företagskunder slutfört sin uppgift att år 2000-säkra sina system. Det aktuella arbetet är inriktat på att testa och verifiera deras planer för en verksamhet utan avbrott. Däremot är flertalet små och medelstora företags beredskap fortfarande oklar, vilket särskilt gäller mycket små företag ( Year 2000 (BXS Brussels Exchange)

Danmark http://www.xcse.dk/uk/nyt/pressemeddelelser/90226uk. asp (Copenhagen Stock Exchange)

Finland http://www.bof.fi (Finlands bank)

http://www.rata.bof.fi/english/Faq/Faq.html

(Finländska finansinspektionen)

http://www.hex.fi/y2k/index.html (Helsinki Stock Exchange)

http://www.vakes.fi/svk (Federation of Finnish Insurance Companies)

http://www.vn.fi/stm/suomi/vastuual/vast01fr.htm

Förenade kungariket

http://www.bankofengland.co.uk (innehåller Bank of Englands "Blue Book")

http://www.londonstockexuser.co.uk/y2k/index.htm (London Stock Exchange)

http://www.ipe.uk.com>bulletin board/news.html (IPE London)

http://www.liffe.com > Year 2000 (LIFFE)

http://www.lme.co.uk/summary1.pdf (London Metal Exchange)

http://www.fsa.gov.uk (FSA)

Frankrike http://www.afb.fr/pascfonb.htm

http://www.paribas.com

http://www.bourse-de-paris.fr/an2000/en/first/fs01.htm

(Paris Bourse SBF SA)

Grekland http://www.hba.gr

http://www.ase.gr>Announcements>Year 2000 (Athens Stock Exchange)

Irland http://www.ise.ie/senews/frcontent.htm (Irish Stock Exchange)

Island http://www.vi.is > English (Iceland Stock Exchange)

Italien http://www.bancaditalia.it

http://www.cipa.it

Luxemburg http://www.bourse.lu/uk/an2000gb.htm (Luxemburg Stock Exchange)

Nederländerna http://www.dnb.nl

http://www.verzekeringskamer.nl (insurance)

Norge http://www.finans.dep.no

http://www.ose.no/y2k/ (Oslo Stock Exchange)

Österrike http://www.oenb.at (Austrian Central Bank)

http://www.oekb.co.at (Central Securities Depository)

http://www.apss.co.at (APSS)

http://www.bank.austria.com (Bank Austria Creditanstalt)

http://www.bawag.com (BAWAG)

http://generali.co.at (EA-Generali)

http://www.erstebank.at (Erste Bank)

http://www.raiffeisen-bank.at (RZB)

http://www.visa-austria.com (Visa-Austria)

http://www.staedtische.co.at (Wiener Staedtische)

http://www.wbag.at/index_english.html > Service > Year2000 (Wiener Börse AG)

Portugal http://interbolsa.pt/index.htm

http://www.bvl.pt/eng/Year_2000_en_main.html (Lisbon Stock Exchange)

http://www.bdp.pt/bdp/indexi.html > Year 2000 (Porto Futures and Options Exchange)

Schweiz http://www.swissbanking.org/e/Pages/swissbanking.htm

Spanien http://www.cnmv.es/A2000/efecto2000.htm

http://www.ipyme.org/inipyme/prog4.htm

http://www.bolsamadrid.es/mse/infogen/y2k.htm (Madrid Stock Exchange)

http://www.meff.es/news/index.htm > MEF and Year 2000 (MEFF RF) http://www.meffrv.es/ing/indexi.htm > Year 2000 (MEFF RV)

http://www.bde.es/infogene/y2000.htm (Bank of Spain)

http://www.bancosantanader.bsch.es/efecto2000.htm (Bank of Santander)

http://www.bbv.es/BBV/grupobbv/efecto.html (Bank Bilbao Biscay)

Sverige http://www.fi.se/fffs/1998/fs9818.htm

http://www.omgroup.com/ pdf%20files/om2k.pdf (OM Stockholm Exchange)

Tyskland http://www.bakred.de

(Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen)

http://www.bundesbank.de (Deutsche Bundesbank)

http://www.bav-bund.de

(Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen)

http://www.bawe.de

(Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel)

http://www.exchange.de/index.html > Year 2000 Project (Deutsche Börse AG)

Vatten:

Danmark http://www.dkvand.dk/index1.htm

http://www.kl.dk/siab.asp-o_id=1869

Finland http://www.vvy.fi

Förenade kungariket

Frankrike http://www.generale-des-eaux.com

http://www.suez-lyonnaise-eaux.fr

http:// www.bouygues.fr

Nederländerna http://www.mp2000.nl

Norge http://www.norvar.no

Österrike http://www. sbl.co.at

http:// www.magwien.gv.at/ma31

Spanien http://www.mma.es/2000.htm

Sverige http://www.slv.se/vatten/index.htm

________________________