RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om genomförandet av Europeiska stadgan för småföretagen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

I. LYSSNAR NÅGON PÅ SMÅFÖRETAGEN?

1. Småföretagen skall stå högt på agendan

2. Lyssna på småföretagen

3. Lära av varandra

4. Minska skillnaderna mellan medlemsstaternas resultat

5. Koncentrera på nyckelområden

6. Dela ansvaret

II. VAR VI STÅR OCH VAD SOM BÖR GÖRAS HÄRNÄST

III. VAD VI HAR UTRÄTTAT

Inledning

1. Utbildning för entreprenörskap

2. Billigare och snabbare etablering

3. Bättre lagstiftning och reglering

4. Tillgång till färdigheter

5. Bättre tillgång till Internet

6. Större utdelning av den inre marknaden

7. Beskattning och finansiering

8. Stärka småföretagens tekniska kapacitet

9. Framgångsrika modeller för e-handeln och förstklassigt stöd till småföretag

10. Utveckla en starkare, effektivare representation för småföretagens intressen på EU-nivå och nationell nivå

I. Lyssnar någon på småföretagen?

1. Småföretagen skall stå högt på agendan

Två och ett halvt år efter det att stats- eller regeringscheferna uttryckte sitt stöd för Europeiska stadgan för småföretag i Santa Maria da Feira i juni 2000 [1] är framstegen mot uppfyllande av dess rekommendationer uppmuntrande. Men lever EU fortfarande upp till sina åtaganden i stadgan?

[1] Bilaga III till slutsatserna från Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000. Enligt stadgan skall kommissionen lägga fram en årlig rapport om genomförandet vid Europeiska rådets vårmöten.

Åtagandena i stadgan är ett uttryck för principen att "tänka småskaligt först" och ett erkännande av att småföretagen är ryggraden i Europas ekonomi och nyckeln till vår konkurrenskraft. Det är därför som stadgan är central för att nå målet från Lissabon att göra Europa till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Det är väsentligt att hålla dessa åtaganden vid liv.

Den konferens som organiserades av det spanska ordförandeskapet i februari 2002 i Aranjuez för ministrar med ansvar för små och medelstora företag (SMF) bidrog i hög grad till att hålla tempot uppe. Begäran från Europeiska rådet i Barcelona [2] att medlemsstaterna skall påskynda genomförandet av stadgan gav stadgeprocessen ytterligare en knuff.

[2] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002, punkt 15.

Stadgans inflytande vidgas. Sedan kandidatländerna uttryckte sitt stöd för stadgan i april 2002 i Maribor [3] har den blivit hörnstenen i småföretagspolitiken i det framtida utvidgade EU. Medlemsstaterna måste föregå med gott exempel.

[3] Kandidatländernas framsteg analyseras i "Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises in the candidate countries to accession to the EU ", 21.1.2003, SEK(2003)57

Flertalet åtgärder ger inga synliga resultat på kort sikt, och framstegen kan inte bedömas fullt ut varje år på alla områden. Inte heller bör medlemsstaterna sträva efter att sätta igång ett stort antal åtgärder varje år. Konsolidering och förbättring av pågående åtgärder är lika viktig. Förvaltningar kan inte göra allt samtidigt. Fokuserade ansträngningar kan leda till verkliga framsteg. Att bygga på vad som redan har åstadkommits och koncentrera sig på ett fåtal områden åt gången är bättre än att göra för lite på alla fronter.

Frivilliga kvantitativa mål i företagspolitiken kan hjälpa medlemsstaterna att koncentrera uppmärksamheten på centrala frågor och mäta framsteg. De mål medlemsstaterna ställde upp 2002 är ett uppmuntrande steg i denna riktning [4].

[4] "Kvantitativa mål för näringslivspolitiken: Åtgärder för att uppnå målen från Lissabon", SEK(2002) 1214, 7.11.2002.

2. Lyssna på småföretagen

I förra årets rapport om genomförandet av stadgan [5] underströks behovet av att småföretagens intressen företräds på ett bättre sätt. Där betonades också att om myndigheterna inte tänker småskaligt först kanske de inte tänker småskaligt alls.

[5] Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Rapport om genomförandet av Europeiska stadgan för småföretag, KOM(2002) 68 slutlig, 6.2.2002.

Lyssnar då någon på småföretagen? Svaret är ja. Det har gjorts några imponerande insatser i medlemsstater som Danmark, Sverige, Finland och Förenade kungariket som kan inspirera andra länder. Det går dock fortfarande en skiljelinje mellan de få medlemsstater som systematiskt rådfrågar småföretag om lagstiftning och utformning av politiken, och de som inte gör det. Flera medlemsstater ger fortfarande inte möjlighet för småföretagen att föra fram sin uppfattning. Obetydliga framsteg har rapporterats på detta område under det senaste året. Hur skall medlemsstaterna kunna tänka småskaligt först om de inte lyssnar på småföretagen?

De allra flesta företagen i Europa är småföretag. Medlemsstaterna och kommissionen måste tala med småföretagen först för att kunna tänka småskaligt. Annars får flertalet europeiska företag ingen möjlighet att göra sina röster hörda. Kommissionen har åtagit sig att engagera alla intressenter i lagstiftning och utformning av politiken från början.

3. Lära av varandra

Medlemsstaterna söker i allt högre grad lösningar som tillämpas i andra delar av Europa. Den här rapporten visar att medlemsstaterna börjar lära av varandra och utbyter goda lösningar. Allt fler medlemsstater påverkas av idéer från andra länder när de utformar nationell politik. Detta är verkliga framsteg.

Sverige har exempelvis skapat ett lånegarantisystem för SMF efter förebild från lösningar utvecklade i Nederländerna och Finland. Belgien har hämtat idéer i Danmark, Frankrike, Nederländerna och Österrike om klusterpolitik. Danmark har gjort en webbplats för registrering av företag via Internet, där resultaten av ett projekt genomfört inom ramen för Best-förfarandet tjänat som förebild.

Denna framväxande trend bör uppmuntras ytterligare. Kommissionen fortsätter att driva på processen att lära från goda lösningar, vilket nu börjar bära frukt.

4. Minska skillnaderna mellan medlemsstaternas resultat

Utbyte av goda lösningar är det bästa sättet att förhindra stora resultatskillnader i Europa. Småföretag bör finna en gynnsam miljö överallt i EU. Medlemsstaterna börjar lära av varandra, men det är fortfarande stor skillnad på resultaten i EU. Håller de bästa på att bli bättre medan de som sackar efter inte gör några framsteg?

I vissa medlemsstater kan man exempelvis redan registrera företag via Internet, medan andra kämpar med utdragna och krångliga förfaranden för etablering av nya företag. Vissa medlemsstater ger småföretag möjlighet att fullgöra olika skyldigheter via Internet, medan andra först nu börjar lägga ut blanketter på nätet.

5. Koncentrera på nyckelområden

Utbildning och bättre reglering är områden där regeringarna i hög grad har intensifierat sina ansträngningar. I den här rapporten finns gott om exempel på framsteg.

I stadgan betonas att kunskaper om företagande måste stimuleras från tidig ålder. För ett år sedan rapporterade endast två medlemsstater initiativ för att stödja kunskaper om företagande i primärskolor. Nu genomför minst fem länder åtgärder i primärskolor, och fler är på gång. Flera nya åtgärder riktade till sekundärskolor har startats. Europa är äntligen på väg att bli ett företagarsamhälle.

Medlemsstaternas regeringar har liksom kommissionen åtagit sig att minska företagens bördor. Medlemsstaterna rapporterar ett antal olika lagstiftningsåtgärder, från konsolidering och förenkling av lagstiftningen till utformning av system för analys av regleringarnas konsekvenser. Även kommissionen fokuserar på detta område med den nya handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning.

6. Dela ansvaret

Europaparlamentet har förklarat att "ansvaret för genomförande av nästan alla åtgärder i stadgan vilar på medlemsstaterna" [6]. Den miljö där småföretagen verkar skapas i själva verket främst av medlemsstaterna. Därför handlar rapporten främst om medlemsstaternas framsteg, men den belyser också framsteg som kommissionen gjort [7].

[6] Europaparlamentets resolution av den 20 mars 2002 om resultaten från Europeiska rådet i Barcelona.

[7] En detaljerad beskrivning av kommissionens åtgärder finns i rapporten "Att skapa ett företagarvänligt Europa: Europeiska unionens verksamhet för små och medelstora företag (SMF)", SEK(2003) 58, 21.1.2003, som är ett stödjande dokument till den här rapporten.

Näringslivets organisationer medverkar i allt högre grad i stadgeprocessen. De spelar en viktig roll för att belysa de verkliga problemen, fastställa åtgärdernas effekt och sprida goda lösningar. När fler länder och intressenter deltar i stadgeprocessen behöver man systematisera insatserna och skapa synergier. Kommissionen åtar sig att anta denna utmaning.

Europaparlamentets och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs åtagande att se till att stadgan genomförs helt och fullt har i hög grad bidragit till att småföretagen står fortsatt högt på agendan.

Kommissionen har noterat två parlamentsresolutioner där rådet uppmanas ge stadgan "rättslig vikt" [8]. Flertalet av stadgans områden ligger emellertid inom medlemsstaternas behörighet. Stadgan i sig själv ingår i den "öppna samordningsmetoden" för medlemsstaternas politik, vilket svarar mot en begäran från Europeiska rådet i Lissabon.

[8] Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande "Fortsatt uppslutning, högre takt", 13.6.2002 och Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport "Growth and Employment Initiative", 10.10.2002.

Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén [9] har också efterlyst en ny flerårig handlingsplan för att genomföra stadgan. Kommissionen har åtagit sig att uppfylla sin viktigaste roll enligt stadgan: att i nära samarbete med medlemsstaterna hjälpa dem att förbättra företagsklimatet för småföretag. I detta syfte har kommissionen ett antal olika politiska åtgärder, bland annat det fleråriga programmet för företag och företagaranda och dess finansiella instrument, som är mycket nära knutna till stadgans mål. Dessutom använder kommissionen sina befogenheter enligt fördraget för att förbättra EU:s lagstiftning.

[9] Ekonomiska och sociala kommitténs andra yttrande om Europeiska stadgan för småföretagen av den 28 november 2001.

På grundval av resultaten av dessa ansträngningar och den väl inarbetade stadgeprocessen initieras en bredare debatt i kommissionens grönbok om företagande, som ställer frågor om hur man kan få fram fler företagare och hur man kan få företag att växa i Europa. Uppföljningen av grönboken bör bidra till att uppfylla målet för Europeiska stadgan för småföretagen.

***

Det här dokumentet söker ge en kort översikt över de viktigaste åtgärderna som medlemsstaterna, Norge och kommissionen vidtagit för att genomföra stadgan under det senaste året. I det syftet söker kommissionen kartlägga starka och svaga sidor i hela Europeiska unionen, belysa lovande nationella åtgärder och ge rekommendationer om framtida åtgärder.

Rapporten syftar till att hålla tempot uppe och att stimulera utbyte av erfarenheter och goda lösningar mellan medlemsstaterna.

II. Var vi står och vad som bör göras härnäst

De framsteg som uppnåtts sedan föregående års rapport är uppmuntrande. Medlemsstaternas ökande utbyte av goda lösningar är en framgångssaga i sig. Reformtakten behöver emellertid ökas. Därför uppmanas medlemsstaterna att koncentrera sig på att konsolidera och förbättra befintliga åtgärder, snarare än att sätta igång ett stort antal nya initiativ varje år. Det är svårt att bedöma framsteg på alla områden på årsbasis, men de viktigaste tendenserna beskrivs nedan. Denna översikt och den detaljerade beskrivningen i del III beskriver hur kommissionen uppfattar läget på grundval av de upplysningar medlemsstaterna lämnat.

1. Utbildning för entreprenörskap

Medlemsstaterna blir alltmer medvetna om behovet av att främja entreprenörskap i utbildningen och har tagit ett stort antal initiativ på området. Enligt rekommendationerna i den förra rapporten har Irland, Finland, Sverige, Förenade kungariket och Norge tagit nya initiativ för att stimulera kunskaper om företagande i primärskolor. Länder som Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Luxemburg, Sverige och Förenade kungariket har ökat sina insatser i sekundärskolor. Den verkliga effekten av dessa åtgärder är emellertid svår att bedöma.

Medlemsstaterna tillråds att vidta ytterligare åtgärder för att främja kunskaper om företagande i primär- och sekundärskolor. De åtgärder som belyses i den här rapporten och de som analyseras i Best-förfarandeprojektet för utbildning i entreprenörskap bör ge inspiration. Med hänsyn till den tid det tar innan resultaten blir synliga är det mycket angeläget att handla snabbt.

Framsteg har gjorts när det gäller företagarutbildning, men detta är ett område där alla medlemsstater bör bättra sig. De flesta pilotinitiativ har begränsad räckvidd och avser utbildning inom en mycket specifik sektor eller region. Initiativ riktade till företagare i mikroföretag eller småföretag, som de som utformats i Grekland och Portugal, är särskilt välkomna.

Medlemsstaterna uppmuntras att ytterligare konsolidera och utvidga sina utbildningsstrategier för ledare av småföretag.

Kommissionen åtar sig att fortsätta stödja medlemsstaternas ansträngningar för att främja entreprenörskap.

2. Billigare och snabbare etablering

Efter fjolårets betydande framsteg i att minska tiden och kostnaden för att starta företag bygger nu många medlemsstater vidare på sina insatser. Registrering via Internet håller på att genomföras i Danmark, Sverige, Norge och Österrike. Också Spanien och Frankrike arbetar mot detta mål. Skillnaderna i effektivitet ökar emellertid allt mer i EU. Medan registrering via Internet blir möjlig i vissa medlemsstater, kämpar andra ännu med att förkorta långdragna etableringsförfaranden.

Medlemsstaterna uppmanas att ta lärdom av ovannämnda medlemsstater och arbeta vidare mot registrering via Internet. Det finns stort utrymme för utbyte av goda lösningar på detta område.

Medlemsstater med höga registreringskostnader uppmanas eftertryckligen att minska dessa.

Medlemsstaterna bör ytterligare förenkla och skynda på förfarandena för att minimera den genomsnittliga tid det tar att etablera ett företag.

3. Bättre lagstiftning och reglering

Alla regeringar har åtagit sig att förbättra och förenkla regleringen, och de framsteg som nåtts sedan föregående års rapport är uppmuntrande. Det finns en ökande medvetenhet om behovet av att lätta företagens administrativa bördor. Dessutom håller flera medlemsstater på med att se över sin konkurslagstiftning.

Medlemsstaterna uppmanas att anta bestämmelser som underlättar omstart efter en konkurs. Medlemsstaterna - särskilt de som nu reviderar sin konkurslagstiftning - bör utbyta erfarenheter och goda lösningar inom ramen för Best-förfarandeprojektet för konkurs och omstart.

Åtgärder som vissa medlemsstater vidtagit för att införa system för analys av lagstiftningens konsekvenser är välkomna och lägliga. Medan vissa medlemsstater som Danmark, Sverige och Förenade kungariket reviderar de system för konsekvensanalys de har haft några år, tycks andra dock fortfarande inte tillämpa konsekvensanalys innan de antar lagförslag.

Medlemsstaterna tillråds att införa systematiska konsekvensanalyssystem och på ett tidigt stadium engagera småföretag i lagstiftningens utformning. Regelmässiga system för att rådfråga småföretag innan relevant lagstiftning antas bör införas.

Insatser för att upphäva onödig lagstiftning och konsolidera lagstiftning bör fortsätta.

Kommissionen lägger stor vikt vid att förbättra lagstiftningens kvalitet och mäta de potentiella konsekvenserna av lagstiftningen för småföretag. Handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning är ett ambitiöst program i detta syfte.

4. Tillgång till färdigheter

Småföretag och mikroföretag betraktar i allt högre grad brist på kvalificerad arbetskraft som ett väsentligt hinder. Mer än 20 % av mikroföretagen och nära 30 % av småföretagen ser detta som sin allvarligaste begränsning [10]. Medan Europa ännu inte vidtar åtgärder för att överbrygga sin kunskapsklyfta, visar ett antal initiativ som tagits efter föregående års rapport att vissa medlemsstater, som Tyskland, Irland och Italien, blir alltmer medvetna om denna klyfta och om behovet av att vidta lämpliga åtgärder.

[10] Antalet mikroföretag som ser brist på kvalificerad arbetskraft som ett svårt hinder har ökat med 150 % från 1999 till 2001. Källa: Observatory of European SMEs 2002/1 "Highlights from the 2001 Survey".

Alla medlemsstater uppmanas öka sina insatser för att systematiskt kartlägga och åtgärda kunskapsklyftor.

Nya initiativ för att knyta samman universitet och företag välkomnas och bör fortsätta.

Kommissionen åtar sig att stödja medlemsstaternas ansträngningar att överbrygga kunskapsklyftor i Europa genom att genomföra den europeiska sysselsättningsstrategin och handlingsplanen för kompetens och rörlighet.

5. Bättre tillgång till Internet

Tydliga framsteg har gjorts när det gäller e-förvaltning (samhällsservice på nätet), och alla medlemsstater har åtagit sig att förbättra sina resultat. Klyftan verkar emellertid öka på detta område. Medan flera förfaranden kan skötas via Internet i ett antal medlemsstater, tar andra sina första steg för att lägga ut grundläggande information och blanketter på nätet. Även i de mest e-vänliga medlemsstaterna når användningen av vissa hjälpmedel för e-förvaltning inte upp till förväntningarna, vilket kan vara ett tecken på att de behöver marknadsföras ytterligare och att näringslivets förtroende för dem behöver stärkas.

De medlemsstater som börjar tillämpa e-förvaltning kan hämta idéer från de tjänster flera medlemsstater, exempelvis Irland och Sverige, erbjuder. Man bör överväga att integrera information på webbportaler som ger en enda inkörsport till olika tjänster.

E-förvaltning bör göra livet lättare för småföretag. Att tillhandahålla information och formulär via Internet är en möjlighet att ytterligare förenkla förfarandena. Det finns fortfarande gott om utrymme för framsteg på detta område.

Kommissionen åtar sig att öka sin användning av Internet som ett medel för interaktiv och effektiv kommunikation med intressenter. De samrådsmekanismer via Internet som nyligen inrättats är ett steg i denna riktning.

6. Större utdelning av den inre marknaden

Den inre marknaden har nu funnits i mer än 10 år och har bidragit till att EU-företag arbetar på en alltmer öppen och transparent europeisk marknad. Den inre marknaden, där varor, tjänster och kapital flödar fritt, är en av EU:s hörnstenar och ger den rättsliga ram som gör det möjligt att obehindrat bedriva gränsöverskridande handel. På vissa områden, t.ex. vad gäller tjänster, är dock en verklig inre marknad långt ifrån en realitet. Insatserna för att trygga ett effektivt införlivande i rätt tid av lagstiftningen för den inre marknaden måste fortsätta. Två tredjedelar av medlemsstaterna - alla utom Danmark, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket - når ännu inte 1,5-procentsmålet. Under hela 2002 har införlivandet dessutom saktat av ytterligare. Endast Finland uppfyller helt det nya mål som sattes upp i Barcelona.

Hälften av medlemsstaterna måste införliva mer än 50 lagtexter för att uppfylla 1,5-procentsmålet till våren 2003. För detta krävs drastiska åtgärder, särskilt i de medlemsstater som har längst kvar till målet.

Medlemsstaterna påminns om det nya mål Europeiska rådet i Barcelona satte upp att alla direktiv som skulle ha införlivats för mer än två år sedan skall vara helt genomförda våren 2003.

Medlemsstaterna anmodas att avlägsna hinder för den inre marknaden och säkra att nationella lagstiftnings- eller förvaltningsåtgärder inte skapar nya hinder.

Kommissionen åtar sig i egenskap av övervakare av fördraget att garantera fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer samt att förbättra tillsynen av gemenskapslagstiftningens tillämpning.

7. Beskattning och finansiering

Åtgärder för att lätta skattetrycket för småföretag i vissa länder som Belgien, Danmark, Irland och Förenade kungariket välkomnas och kan tjäna som exempel på goda lösningar.

Medlemsstaterna uppmanas att studera exempel på goda lösningar för att lätta skattetrycket för småföretag, så att nyetableringar stimuleras ytterligare, småföretag får hjälp att växa och företagsöverlåtelser underlättas.

Tillgång till finansiering utgör alltjämt en svårt begränsning för företag i hela EU. De flexibla mikrolån som inrättats i Tyskland, Spanien och Sverige lovar gott. Dessa lån är särskilt värdefulla för att främja nyetableringar och ge de minsta företagen möjlighet att växa.

Medlemsstaterna uppmanas att ytterligare stödja finansieringsinstitut för att förbättra småföretagens tillgång till finansiering, särskilt mikrolån, i enlighet med nationella förhållanden.

Medlemsstaterna tillråds att genomföra nödvändiga skattereformer och strukturella reformer för att främja de investeringar i riskkapitalfonder som rekommenderas i handlingsplanen för finansiella tjänster.

"Företagsänglar" (business angels) är en allt viktigare finansieringskälla för småföretag.

Medlemsstaterna uppmuntras att höja medvetenheten om företagsänglar, främja skatteregler som gynnar riskinvesteringar i småföretag och stödja lokala och regionala nätverk för företagsänglar.

Mycket lite har rapporterats om premiering av individuella prestationer i småföretag (t.ex. aktieoptioner eller bonus till anställda), vilket väcker frågan om huruvida några framsteg har gjorts på detta område. Sådana åtgärder kan hjälpa småföretag att locka till sig kvalificerad personal.

Medlemsstaterna uppmanas att ytterligare undersöka frågan om belöning av individuella prestationer.

Kommissionen är engagerad i många olika initiativ i finansieringsfrågor, från studier till handlingsplaner, finansiella instrument och projekt för utbyte av goda lösningar. Detta är också fallet i medlemsstaterna. Insatserna på detta område börjar nu bära frukt.

8. Stärka småföretagens tekniska kapacitet

Den senaste utvecklingen för att främja kluster och tekniknätverk där små och medelstora företag deltar är uppmuntrande: olika lovande initiativ har tagits, särskilt i Danmark, Tyskland, Grekland, Irland och Österrike. Medlemsstaterna har åtagit sig att främja spridning och kommersiellt utnyttjande av teknik. Det finns stort utrymme för utbyte av goda lösningar när det gäller att främja tekniköverföring från universitet till småföretag och att stödja innovationer i såväl teknikbaserade småföretag som i mer traditionella sektorer.

Medlemsstaterna uppmanas att medverka aktivt i Best-förfarandeprojektet för förbättrande av institutioner för tekniköverföring.

Medlemsstaterna uppmuntras att vidareutveckla nationella och regionala teknikkluster och företagsnätverk. Sådana åtgärder bör genomföras med ett långsiktigt perspektiv för att säkra bra resultat.

9. Framgångsrika modeller för e-handeln och förstklassigt stöd till småföretag

Medan småföretag använder Internet i allt högre grad, tvekar de ännu att handla via Internet och att ändra sina affärsmetoder för att dra maximal nytta av den nya tekniken. Särskilda åtgärder för att hjälpa mikroföretag och småföretag att använda e-handel, som utvecklats i länder som Irland, Spanien, Nederländerna och Förenade kungariket, välkomnas. Det finns risk för att skillnaderna mellan EU-länderna ökar, och utrymmet för ett fortsatt utbyte av goda lösningar är stort.

Medlemsstaterna tillråds att fortsätta sina ansträngningar för att hjälpa småföretag att utnyttja e-handel effektivt och att lära av goda lösningar som analyserats i samband med Best-förfarandeprojektet för politik för att stödja e-handel för små och medelstora företag.

Medvetenheten ökar om behovet av att ge professionella, företagsvänliga och skräddarsydda tjänster till företag på regional och lokal nivå. Några medlemsstater håller på att utveckla tjänster särskilt för att möta behoven hos företag i vissa regioner.

Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att rationalisera stödtjänsterna, sprida kunskap om dem bland småföretagen och regelbundet utvärdera deras effektivitet. Insatserna för att alltmer kundorientera stödtjänsterna bör fortsätta.

Medan ett ökande antal "rådgivningstjänster" tillhandahålls via Internet, bör stödtjänster riktade till de minsta företagen fortfarande ges parallellt genom mer traditionella kanaler som "kundtjänst".

Kommissionen anser att utveckling av e-handel bör prioriteras högt i politiken. Den har startat ett "europeiskt nätverk för stöd till e-handel" i avsikt att förstärka åtgärderna till stöd för SMF på detta område.

10. Utveckla en starkare, effektivare representation för småföretagens intressen på EU-nivå och nationell nivå

Den här rapporten upprepar och betonar föregående års slutsats att regelbundna samråd med småföretag när det gäller lagstiftningsarbetet och politikens utformning ännu inte äger rum i tillräckligt stor utsträckning i EU. Mycket få medlemsstater har rapporterat framsteg på området. Resultaten är återigen relativt ojämna. Medan till exempel näringslivets organisationer i Finland medverkar i kommittéer som utformar lagförslag, verkar det i andra medlemsstater inte ske något systematiskt samråd med företag innan lagarna antas. Danmark, Finland, Sverige, Förenade kungariket och Norge leder när det gäller systematiskt samråd med småföretag. Även Tyskland, Spanien, Luxemburg och Österrike rådfrågar näringslivets organisationer - bland annat handelskamrarna - innan de antar lagar.

Medlemsstaterna rekommenderas starkt att ge småföretagen möjlighet att föra fram sina intressen i lagstiftningsarbetet och politikens utformning. Detta bör ske på ett systematiskt sätt.

Kommissionen åtar sig att förbättra sin dialog med småföretagen. Åtgärder som utnämningen av Representanten för små och medelstora företag (SMF), system för samråd via Internet och ett ökande antal möten med intressenter tyder på framsteg i denna riktning.

III. Vad vi har uträttat

Inledning

Del III av den här rapporten söker ge en kort översikt över de viktigaste åtgärderna som medlemsstaterna, Norge och kommissionen vidtagit för att genomföra stadgan under det senaste året. Norge antog en inbjudan från kommissionen att delta i stadgeprocessen. Övriga medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Island och Liechtenstein, har inte uttryckt någon önskan att delta. Då alla kandidatländer antagit stadgan i april 2002, analyseras deras framsteg i en separat rapport [11].

[11] "Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises in the candidate countries to accession to the EU ", 21.1.2003.

Den här rapporten omfattar främst tiden från hösten 2001 till hösten 2002, men då flertalet åtgärder är långvariga, är en viss överlappning mellan årsrapporterna oundviklig.

Del III innehåller med hänsyn till dess syfte och längd inte någon uttömmande eller detaljerad lista på åtgärder. Detaljerade beskrivningar av medlemsstaternas åtgärder finns i de nationella rapporter som offentliggörs på kommissionens webbplats [12] och i en webbaserad katalog över åtgärder [13]. En detaljerad beskrivning av kommissionens åtgärder finns i rapporten om Europeiska unionens verksamhet för små och medelstora företag [14] som är ett stödjande dokument till den här rapporten.

[12] Fullständiga rapporter, se http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter/charter2003.htm

[13] En katalog över åtgärder till förmån för företagande och konkurrenskraft finns på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter_directory/index.htm

[14] "Att skapa ett företagarvänligt Europa: Europeiska unionens verksamhet för små och medelstora företag (SMF)", SEK(2003) 58, 21.1.2001.

När det gäller åtagandet i stadgan att använda "effektiva indikatorer för att utvärdera framsteg i tiden", betonas i del III de relevanta frivilliga kvantitativa mål för företagspolitiken som medlemsstaterna ställde upp 2002 [15]. Dessa härrör från medlemsstaternas överenskommelse om företagspolitiska indikatorer, som är nära knutna till rekommendationerna i stadgan.

[15] "Kvantitativa mål för näringslivspolitiken: Åtgärder för att uppnå målen från Lissabon", SEK(2002) 1214, 7.11.2002.

Analysen av framsteg i medlemsstaterna och Norge bygger på detaljerade nationella rapporter och bilaterala möten mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter som hölls i juni-september 2002. Näringslivsorganisationer i medlemsstaterna medverkade för första gången aktivt och framförde sina åsikter på alla bilaterala möten. Ett Internetsamråd om nationella rapporter var öppet för alla berörda parter och anmäldes vid ett möte med europeiska näringslivsorganisationer i september [16]. En avdelningsövergripande grupp med representanter för alla kommissionens avdelningar med verksamhet för små och medelstora företag har utarbetat analysen rörande kommissionens framsteg.

[16] Se samråd på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter/charter2003.htm. Följande näringslivsorganisationer lämnade synpunkter som också publiceras på denna webbplats: Fédération Française des Centres de Gestion et d'Economie de l'Artisanat, Confcommercio, Confederazione Nazionale dell'Artigianato e della piccola e Media Impresa (CNA), Chambre de Métiers APCM, European Association of Public Banks och Confédération générale des petites et moyennes entreprises.

Den här rapporten redovisar mer i detalj de två områden, "utbildning för entreprenörskap" och "bättre lagstiftning och reglering", där flertalet medlemsstater har ökat sina insatser väsentligt. Kommissionen har varit särskilt aktiv inom det senare området. Flertalet medlemsstater behandlar i sina nationella rapporter främst dessa områden, som också diskuterades utförligt vid de bilaterala mötena.

Medan den här rapporten tydligt kartlägger åtgärder som särskilt riktar sig till mikroföretag eller småföretag, har många av de initiativ som analyseras utformats för att stödja såväl små som medelstora företag. Kommissionen anser att även om dessa åtgärder inte enbart riktar sig till företag med mindre än femtio anställda, förringar detta inte deras värde eller inverkan på småföretag. I rapporten har därför såväl kommissionen som medlemsstaterna tagit med alla initiativ som påverkar små och medelstora företag och framhävt de åtgärder som bedöms påverka småföretagen mest.

Rapporten söker också stimulera utbyte av erfarenheter och goda lösningar i Europa [17].

[17] Ett nationellt initiativ kan anses vara en verkligt "god lösning" endast om det helt stämmer överens med relevant gemenskapslagstiftning, bland annat bestämmelserna för konkurrens och statligt stöd. Att enskilda initiativ berörs i denna rapport innebär inte i sig att åtgärderna är förenliga med relevanta föreskrifter i fördraget.

1 Utbildning för entreprenörskap

"Europa kommer att stimulera företagaranda och nya färdigheter från tidig ålder. Allmänna kunskaper om företag och entreprenörskap måste spridas på alla nivåer i skolan. Särskilda moduler inriktade på företagande bör vara ett väsentligt inslag på schemat i högstadiet och gymnasiet samt vid universitet och högskolor.

Vi kommer att uppmuntra och främja ungdomars företagarsträvanden och utveckla lämpliga utbildningsmodeller för ledare i småföretag."

Medlemsstaterna

Medlemsstaterna prioriterar att i allt högre grad främja entreprenörskap i utbildningssystemet. Olika nya åtgärder har inletts efter förra årets rapport, samtidigt som tidigare initiativ börjar bära frukt. Flera medlemsstater har nu tagit fram initiativ för att främja företagaranda och företagarkompetens i primärskolor, sedan man i den förra rapporten konstaterat att mer behöver göras för att stimulera sådana färdigheter från tidig ålder.

I Irland integreras kompetensutveckling och företagsperspektiv i läroplanen genom initiativet "Bí Gnóthach" för 10-12-åringar, och programmet "Junior Achievement" för 5-18-åringar hjälper eleverna att förstå arbetslivet.

I Finland integreras temat "aktivt medborgarskap och företagande" i läroplanen för grundskolan, och en ny styrgrupp skall vidareutveckla entreprenörskap i utbildningen.

Sverige inrättar "kommunala företagar- och teknikcentra" som skall tas i bruk första kvartalet 2003 och skall bidra till att stimulera blivande ingenjörer och uppfinnare genom lustbetonad teknisk verksamhet som riktar sig till barn över 10 år (främst flickor).

"Schools Enterprise Programme" i Skottland i Förenade kungariket [18] hjälper nu över 400 000 elever i mer än 2 000 primärskolor att skaffa sig arbetslivskompetens. Norge har utarbetat läromedel för att stimulera kreativiteten i primärskolor.

[18] Denna åtgärd rapporterades redan i Förenade kungarikets rapport 2001.

Åtgärder riktade till sekundärskolor har intensifierats i ett antal medlemsstater, och ett stort antal nyligen vidtagna eller planerade åtgärder har rapporterats.

I Irland får eleverna i det nya "Enterprise Encounter programme", som startade i december 2001, möjlighet att samspela med företagare. Programmet är knutet till sekundärskolornas "Leaving certificate vocational programme" där ämnen som "företagarutbildning" och "förberedelse för arbetslivet" ingår. Också i det ettåriga "Transition Year Programme" och det tvååriga "Leaving Certificate Applied" söker man lära ut företagarkompetens och hjälpa eleverna att driva miniföretag.

I Belgien planerar man att lära 12-14-åringar hur man etablerar företag i handlingsplanen "Plan 4X4 pour entreprendre".

Luxemburg har startat initiativet "flickornas dag" för att locka kvinnliga elever till arbetslivet, speciellt till teknikrelaterad verksamhet, genom organiserade företagsbesök.

Wales i Förenade kungariket har utarbetat projektet "Enterprise insight Cymru", där representanter för företag besöker skolorna för att lära eleverna om företagande i verkligheten.

Dessutom sätter Danmark 2002-2004 igång informationskampanjer riktade till övre sekundärskolan, och Grekland har tagit fram material för kurser i entreprenörskap och programmet "Entreprenörskap för unga". Slutligen har Sverige startat ett projekt för att utveckla ett företagartänkande i övre sekundärskolan. Program för att hjälpa elever att etablera miniföretag pågår för närvarande i flera länder, bland annat Belgien [19], Tyskland [20], Spanien [21], Italien [22], Luxemburg [23], Nederländerna [24], Österrike [25] och Norge [26].

[19] Belgien: "Small business projects" i Flandern. Källa: Belgiens nationella rapport om stadgan. Alla nationella rapporter finns på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter/charter2003.htm

[20] Tyskland: 200 miniföretag startades av 2 500 elever år 2002 inom "Juniorprojektet". Källa: Tysklands nationella rapport om stadgan.

[21] Spanien: SEFED-programmet. Källa: Spaniens nationella rapport om stadgan.

[22] Italien: Nätverk av virtuella miniföretag. Källa: Italiens nationella rapport om stadgan.

[23] Luxemburg: Åtgärden "Esprit d'entreprise" för 16-25-åringar. Källa: Luxemburgs nationella rapport om stadgan.

[24] Company programme of YE Netherlands. Källa: Nederländernas nationella rapport om stadgan.

[25] Österrike: Projektet "JUNIOR - Pupils create businesses". Källa: Österrikes nationella rapport om stadgan.

[26] Norge: "Company programme", 850 företag startades av 6 000 elever 2002. Källa: Norges nationella rapport om stadgan.

Förbättring av lärarnas "företagarkunskap" är en bärande tanke i åtgärder som pågår i Danmark, Frankrike, Finland, Förenade kungariket och Norge. Finland har startat ett projekt för att förbättra lärarnas kunskaper och främja samarbete mellan lärare och företagare.

Det verkar finnas ett stort antal kurser på olika nivåer vid universitet och högre utbildningsanstalter i länder som Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Österrike, Portugal, Finland, Sverige [27] och Norge. I Frankrike hölls en europeisk sommaruniversitetskurs i entreprenörskap i september 2002.

[27] Sverige har en särskild teknisk doktorandutbildning i småföretagande. Källa: Sveriges nationella rapport om stadgan.

Åtgärder för att främja närmare band mellan forskningscentra och företag utvecklas bland annat i Danmark och Tyskland. För att höja medvetenheten om en karriär som företagare och hjälpa elever att starta företag utvidgar Grekland sina "företagarcentra", och Österrike har utvecklat programmet "UNIUN 2002-4" [28].

[28] Österrike har utformat detta program på grundval av det tidigare programmet UNIUN 1999-2001. Källa: Österrikes nationella rapport om stadgan.

Bland åtgärder som riktas till alla utbildningsnivåer kan nämnas det nederländska programmet för entreprenörskap och utbildning, som syftar till att utveckla undervisningsmetoder från primärskolor till universitet.

Österrike har startat två initiativ för att främja kännedom om näringslivet från primärskolor till universitet: utbildningskluster ("Initiative Bildungscluster"), där regionala partnerskapskontor som skapar kontakt mellan företag och utbildningsanstalter inrättas, och företagsutbildning ("Unternehmen-Bildung Initiative"), där företagsledare håller föredrag i skolor.

Tävlingar för att belöna de bästa affärsplanerna har startats eller vidareutvecklats i ett antal medlemsstater. Här kan nämnas tävlingen om en affärsplan ("Ondernemersplanwedstrijd") i Belgien, "1,2,3 Go" i Belgien och Luxemburg, "Venture 2002" i Grekland, "Venture Cup" i Sverige och "Europrise" i Norge. Dessutom har Frankrike inrättat priset "jeunes créateurs de demain" för att hjälpa ungdomar i åldern 15-25 år att utveckla affärsidéer, medan Förenade kungarikets "New Entrepreneur Scholarships" [29] har stött 200 potentiella unga företagare från sämre lottade områden från september 2001 till mars 2002.

[29] Denna åtgärd rapporterades redan i Förenade kungarikets rapport 2001.

Sedan föregående års rapport har framsteg gjorts när det gäller utbildning för företagare. Bland utbildningsåtgärder särskilt riktade till småföretag kan nämnas följande.

Grekland har startat utbildningsprogram i samarbete med Europeiska socialfonden (ESF), bland annat utbildningsprogram som riktas till 11 000 mikroföretag och egenföretagare och ges av yrkesutbildningscentra ("KEK").

Portugal har startat programmet "GERIR" 2002-2004 som skall ge utbildning till ca 300 mikroföretag och småföretag inom områdena handel, industri, tjänster och bygg och anläggning.

I Förenade kungariket har "Small Firms Development Account" inrättats för att finansiera utbildning inom småföretag.

Exempel på åtgärder för att stödja utbildning i företagsetablering är Belgiens "Chèque formation à la création d'entreprise" i Vallonien och Oberösterreichs utbildningskonto ("Bildungskonto für Jungunternehmer"). Vidare har Tyskland inlett en fortbildningskampanj, och Spanien har utarbetat programmet "CRECE" 2001-2006 som medfinansieras av ESF för att utbilda mer än 10 000 företagare i traditionella sektorer. Irland startade 2002 programmet "Excellerator" för att utbilda ledare i exportinriktade företag med mer än 15 anställda, och Finland har utarbetat programmet "välbefinnande på arbetsplatsen", för att främja internutbildning. Projekt för att stödja företagande för kvinnor har utarbetats i Tyskland [30], Grekland, Irland och Wales i Förenade kungariket.

[30] Tysklands projekt för att höja kvinnors företagande från 25 % till 40 % 2005. Källa: Tysklands nationella rapport om stadgan.

För att ytterligare främja och stödja företagande har ett antal medlemsstater antagit allmänna politiska program.

Detta är fallet i Belgiens handlingsplan "Plan 4X4 pour entreprendre" i Vallonien, som stöder initiativ och positiva attityder till företagande.

I Frankrikes lagförslag "Initiative Economique" finns främjande av entreprenörskap på listan över prioriterade områden. En handlingsplan för etablering av företag som främjar entreprenörskap i sekundärutbildningen håller på att utarbetas.

Danmark arbetar också på en handlingsplan för företagande, inriktad på företagarkultur och rådgivningstjänster. I Spanien införs genom en lag från juni 2002 bestämmelser om utbildning för företagare. I Sverige syftar ett nytt program till att förbättra företagsklimatet och främja positiva attityder mot företagare. I Förenade kungarikets nya "Review of enterprise and the economy in school and further education" understryks behovet av att stimulera företagarkulturen i skolorna och att handleda lärare i företagandets betydelse.

Kommissionen

Best-förfarandeprojektet utbildning för entreprenörskap, som slutfördes i november 2002, syftade till att kartlägga och jämföra initiativ som främjar undervisning i entreprenörskap i europeiska utbildningssystem, från primärskola till universitet. Det ledde till slutsatsen att företagande nu i vida kretsar erkänns som en viktig fråga i undervisningen, men att det ännu återstår mycket att göra, trots de många initiativ som pågår.

I slutet av 2001 startade projektet för att främja entreprenörskap bland kvinnor, även det inom Best-förfarandet. Det innebar att en databas skapades med 132 åtgärder som antagits av offentliga förvaltningar rörande nyetableringar, information, rådgivning, finansiering, utbildning, mentorskap och nätverk i EU- och EFTA/EES-länder. Åtgärderna kommer att utvärderas för att ta fram goda lösningar [31].

[31] Relevanta goda lösningar som antagits av USA, Kanada, Japan, Australien och Nya Zeeland kommer också att registreras.

Inom Europeiska socialfondens (ESF) program för tiden 2000-2006 har flertalet medlemsstater SMF-relaterad verksamhet avsedd att stärka företagskulturen. Detta sker bland annat genom att skapa nätverk mellan små och medelstora företag.

I meddelandet om livslångt lärande och det "detaljerade arbetsprogrammet för uppföljning av målen för utbildningssystemen i Europa" (se rubrik 4) räknas entreprenörskap till grundkunskaperna. Programmen Leonardo da Vinci och Sokrates finansierar olika projekt knutna till entreprenörskap, från främjande av företagaranda i skolor till stöd till masterprogram i entreprenörskap. Dessutom offentliggjorde kommissionen 2002 resultaten av ett projekt om "Utveckling och genomförande av europeiska läroplaner för utbildning i entreprenörskap" [32].

[32] EUR 17047, Europeiska kommissionen, Innovation Papers No 24, 2002.

I juni 2002 organiserade kommissionen ett expertmöte om immigrationens inverkan på företagandet, för att dels kartlägga de svåraste hinder företagare från etniska minoriteter stöter på när de etablerar och utvecklar företag, dels diskutera möjliga stödåtgärder.

I mars 2002 startade kommissionen ett projekt för uppbyggnad av ledarskapskapacitet. Projektet genomförs i nära samarbete med medlemsstaterna och kandidatländerna och syftar till att kartlägga starka och svaga sidor i initiativ som är avsedda att förbättra små och medelstora företags ledarskapskapacitet eller ge utbildning i företagande. En expertgrupp skall lägga fram en rapport inriktad på politiska åtgärder i detta syfte senast i mars 2003.

Slutligen har Europeiska riskkapitalföreningen (European Private Equity and Venture Capital Association, EVCA) år 2002 med stöd av kommissionens initiativ Gate2Growth (se rubrik 7) utvecklat "Verktygslådan för utbildning i entreprenörskap" om entreprenörsföretags möjligheter att få riskkapital. Denna har lämnats till 150 högre utbildningsanstalter.

2 Billigare och snabbare etablering

"Kostnaderna för företagsetablering bör utvecklas mot det konkurrenskraftigaste i världen. De länder som har de längsta väntetiderna och tyngsta rutinerna för godkännande av nya företag bör uppmuntras att komma i kapp de snabbaste. Tillgången till Internet för registrering bör ökas."

Medlemsstaterna

Sedan den förra rapporten om stadgan har flera medlemsstater ökat sina insatser för att förenkla förfarandena vid företagsetablering. Fyra medlemsstater har satt upp mål för detta. Spanien och Portugal siktar på att minska etableringstiden med 50 % från 2003 till 2006 [33]. Frankrike siktar på att år 2007 nå 220 000 nya företag per år och Sverige siktar på att 150 000 nya företag skall bildas under perioden 2003-2006. Dessutom vill Irland inrätta 520 "nyetableringar med hög potential" fram till 2006.

[33] Spanien 50 % minskning senast 2006; Portugal 50 % minskning senast 2003. Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

År 2003 skall man kunna etablera företag via Internet i Danmark, Sverige och Norge. Detta går redan - inom vissa gränser - i Danmark och Österrike. Även Spanien och Frankrike arbetar med åtgärder på detta område.

I Danmark kan man redan registrera aktiebolag via Internet på webbplatsen "Webreg" [34], som håller på att utvidgas till att omfatta alla typer av företag. Idén till detta kommer från Best-förfarandeprojektet om företagsetableringar.

[34] www.webreg.dk

I Sverige väntas webbplatsen "Kontakt-N" [35] möjliggöra elektronisk registrering 2003.

[35] www.kontakt-n.nu

I Norge skall sju olika typer av företag kunna registreras via Internet våren 2003 [36].

[36] www.brreg.no

Spanien planerar att möjliggöra Internetregistrering av privata bolag med begränsad ansvarighet och mindre än fem bolagsmän genom projektet "Nueva empresa", som ligger för godkännande och skall testas under första halvåret 2003 [37].

[37] "Nueva empresa" godkändes av ministerrådet och togs upp i parlamentet i oktober 2002. Källa: Spaniens nationella rapport om stadgan.

I Frankrike är avsikten med lagförslaget "Initiative Economique" att företag skall kunna etableras via Internet på en dag (genom ett virtuellt centrum för företagsformaliteter), med ett kapital på en euro och till reducerad avgift. En handlingsplan för att främja företagsetableringar är på väg.

I Österrike har ca 1 000 registreringar via Internet genomförts sedan 2001 i Wien, och ändringen av handelslagen 2002 lade grunden för nationell elektronisk registrering.

Belgien arbetar på en handlingsplan för "one-stop shops" (där besökande får sina ärenden behandlade på ett och samma ställe), för en enda elektronisk blankett för etablering och för en central företagsdatabas. Resultaten skall utvärderas mot de indikatorer som fastställdes i Best-förfarandeprojektet om företagsetableringar. Förenade kungariket arbetar också på en handlingsplan för att avlägsna hinder som avskräcker personer från underrepresenterade grupper och missgynnade områden från att starta företag. På regional nivå delar programmet "Potentia" i Wales samma mål. Vallonien i Belgien, liksom Tyskland och Italien, startar webbplatser för att ge råd om hur man startar företag. Bland andra projekt kan nämnas utvidgning av befintliga nätverk av "one-stop shops" i Grekland, Spanien och Portugal [38] samt förenkling av notariatsförfaranden i Portugal.

[38] Följande nätverk finns: "KYE" i Grekland, "Ventanillas unicas" i Spanien och "Centros de Formalidades de Empresas" i Portugal. Källa: Nationella rapporter om stadgan.

I fem medlemsstater (Tyskland, Irland, Nederländerna, Österrike och Förenade kungariket) är det nu möjligt att registrera enmansföretag på en dag, i nio medlemsstater på högst två dagar och i 11 medlemsstater på tre dagar. Det är emellertid stor skillnad mellan den minsta tid som krävs och den tid det faktiskt tar att registrera företag. I till exempel Spanien och Italien är minimitiden för registrering två dagar, men den tar i genomsnitt 24 respektive 35 dagar.

Registreringstiden för privata bolag med begränsad ansvarighet varierar mellan 2 och 15 dagar. I 10 medlemsstater kan ett sådant företag registreras på åtta dagar, och alla utom fyra medlemsstater (Belgien, Spanien, Luxemburg och Portugal) är minimitiden inte längre än två veckor. Den lägsta registreringskostnaden varierar fortfarande från noll i Danmark till över 1 700 euro i Grekland. I sju medlemsstater överstiger inte kostnaden 500 euro [39]. I Norge är registreringstiden fem dagar och minimikostnaden ca 700 euro [40].

[39] Källa för siffrorna i de två styckena: "Benchmarking Enterprise Policy: results from the 2002 Scoreboard", SEK(2002) 1213, 7.11.2002.

[40] Källa: Norges nationella rapport om genomförandet av stadgan.

Kommissionen

Sedan Best-förfarandeprojektet om benchmarking av hur företagsetableringar administreras avslutades i januari 2002 [41] har slutsatserna från projektet ägnats uppmärksamhet i olika internationella fora.

[41] Mera information om benchmarking av hur företagsetableringar administreras finns på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ entrepreneurship/support_measures/start-ups/bench_admin_business_start-up_final_2002.pdf

3 Bättre lagstiftning och reglering

"Medlemsstaternas konkurslagstiftning bör utvärderas mot bakgrund av god praxis. Kunskaper från benchmarking bör leda oss till förbättringar av nuvarande praxis inom EU.

Ny lagstiftning på nationell nivå och gemenskapsnivå bör bedömas utifrån effekterna på småföretagen och småföretagarna. Medlemsstaternas och EU:s lagstiftning bör om möjligt förenklas. Regeringarna bör införa användarvänliga förvaltningsdokument.

Småföretag kan beviljas undantag från vissa rättsliga skyldigheter. I detta sammanhang skulle kommissionen kunna förenkla konkurrensreglerna så att det blir lättare för småföretagen att följa reglerna."

Medlemsstaterna

Det stora flertalet medlemsstater lägger särskild vikt på detta område. Alla medlemsstater rapporterar ett antal olika åtgärder. Dock rapporterar 13 % av de små och medelstora företagen att de fortfarande ser regelverken som ett stort problem [42].

[42] "Highlights from the 2001 Survey", Observatory of European SMEs, Europeiska kommissionen, 2001/1.

När det gäller konkurslagstiftningen drogs i den föregående rapporten slutsatsen att ytterligare lösningar behövs på regleringsområdet för insolventa men livskraftiga företag, och att påföljderna för "hederliga misslyckanden" bör lindras. Sedan dess har flera medlemsstater ökat sina ansträngningar på detta område.

Förenade kungariket har lagt fram förslag för att förenkla undsättning av livskraftiga företag och stimulera omstart efter misslyckanden (Enterprise Bill från mars 2002). Dessutom fastställs i Förenade kungarikets "Company rescue pilot project", som slutfördes i september 2002, kriterier för att bestämma om ett litet företag lämpar sig för undsättning, och olika lösningar för återställande presenteras.

År 2002 lade Belgien fram ett lagförslag om konkurs som innebär en reform av "ursäktlighetsreglerna" genom att tillåta att utestående skulder avskrivs i vissa fall. Nederländerna skall 2003-2004 revidera sin lagstiftning för att underlätta undsättning och omstart av företag. Österrike har avskaffat konkurs som skäl för näringsförbud och reviderat sin konkurslagstiftning för att förhindra missbruk av konkurs till fördel för borgenärer. Finland arbetar på en ny konkurslag med regler om rättigheter för företagare som gjort konkurs, och om skuldsanering.

Flera medlemsstater, bland annat Danmark, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg och Portugal, har inlett förfaranden för att revidera sin konkurslagstiftning. Danmark ämnar i första hand revidera sina skuldsaneringsregler för att underlätta omstart, medan Spanien och Portugal riktar in sig på att skydda anställda i nedlagda företag och främja undsättning av livskraftiga företag, vilket föreslogs i föregående årsrapport om stadgan. Dessutom skyddar Frankrikes lag "Initiative Economique" delvis en "misslyckad" företagares tillgångar.

Systemen för analys av lagstiftningens konsekvenser har förstärkts i ett antal medlemsstater och införs nu i andra. Dessutom har vissa medlemsstater också antagit handlingsplaner för att minska de administrativa bördorna. Irland, Sverige och Förenade kungariket har ställt upp målet att tillämpa konsekvensanalys i samband med alla sina lagförslag [43]. Danmark, Nederländerna, Finland, Sverige, Förenade kungariket och Norge förstärker sina system för konsekvensanalys av lagförslag genom speciella samordningsenheter för konsekvensanalys.

[43] Irland, från 0 % 2001 till 100 % för all primär lagstiftning till 2006; Sverige, 100 %, ingen tidsuppgift; Förenade kungariket 100 % till 2005. Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

I Danmark, där enheten för bättre företagsreglering samordnar konsekvensanalyserna, bedömer företagspaneler de tillämpliga lagförslagens administrativa börda på företagen. I augusti 2002 lade Danmark fram en handlingsplan för att minska de administrativa bördorna. Dessutom ger nya "testgrupper" av representanter för företagen råd till regeringen om effekten av och alternativ till komplex lagstiftning. Årliga intervjuer med 1 000 "modellföretag" har visat att administrativa bördor påverkar småföretag mest.

Sverige arbetar på en metod för att mäta regleringars administrativa bördor på småföretag, enligt ett beslut i juni 2002. De första mätningarna skall göras 2003. År 2001 ledde 80 konsekvensanalyser till att 24 förslag drogs tillbaka eller omarbetades grundligt. I alla lagförslag ingår en analys av kostnaderna för småföretagen som skall godkännas av SimpLexenheten.

Förenade kungariket har gett ut en ny vägledning i konsekvensanalys för politiskt ansvariga som skall förbättra testen av konsekvenserna för småföretagen och analysen av alternativ till reglering. Ett "Business Regulation Team" har också skapats under medverkan av den privata sektorn och skall kartlägga onödiga bördor i reglerna för företag. Skottland har tagit fram ett "mikroföretagstest", som innebär att lagförslag skall innefatta en bedömning av deras potentiella inverkan på företag med upp till fem anställda.

I Nederländerna lämnade det gemensamma stödcentret för lagförslag år 2001 stöd till 48 konsekvensanalyser. Finland skall stärka konsekvensanalysen i sin planerade revision av instruktionerna för lagstiftningsarbetet. Norge har inrättat en "projektgrupp" som skall hjälpa alla ministerier med konsekvensanalys och samråd med företagspaneler.

Belgien, Irland och Italien håller på att införa system för konsekvensanalys. Under 2002 införde Belgien krav på att lagförslag skall innehålla en bedömning av deras inverkan på företag, och ett formulär för konsekvensanalys håller på att testas. Irland prövar ett nytt system för konsekvensanalys och Italien, vars nya förenklingsenhet på försök har genomfört konsekvensanalys av fem lagtexter, har antagit ett dekret att konsekvensanalys efterhand skall tillämpas på alla lagar.

Förenkling av lagstiftningen prioriteras i allt fler medlemsstater. Belgien, Danmark och Nederländerna har satt målet att minska de administrativa bördorna på företagen med 25 % [44].

[44] Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

Tyskland har inrättat en enhet för att minska byråkratin ("Projektgruppe Bürokratieabbau"), som skall analysera intressenternas klagomål och föreslå sätt att avlägsna lagstiftningsrelaterade hinder. Arbetet inriktas nu på att förbättra kommunikationen mellan offentlig förvaltning och företag.

Förenade kungariket införde i februari 2002 en omfattande "Regulatory Reform Action Plan" med mer än 260 förslag till regeländringar.

Norge har startat ett nytt program för att minska de administrativa bördorna genom enklare lagstiftning, konsekvensanalys, mindre byråkrati och bättre reglering.

År 2002 inrättade Belgien departement för förenkling av administration och lagstiftning i både Vallonien och Flandern och publicerade en undersökning som visade att 69 % av alla administrativa pålagor bekostades av mikroföretag år 2000. Grekland förenklar 700 förfaranden genom programmet "POLITIA", och Spanien har antagit en andra handlingsplan för förenklad administration. Frankrike har förenklat olika förfaranden i sitt program för förenklad administration, och Nederländerna har startat flera projekt för att förbättra lagstiftningens kvalitet. Även Österrikes lag om förvaltningsreform 2001 och ändringen av handelslagen 2002 har förenklat ett stort antal förfaranden.

Dessutom förenklar Irland och Finland sina respektive bolagslagar, och Nederländerna undersöker frågan. Portugal ser över sin lag om näringstillstånd för att halvera tiden för att få sådant tillstånd [45]. Flera länder arbetar också med att konsolidera lagstiftning och upphäva föråldrade lagar.

[45] Portugal har åtagit sig att minska den tid som behövs för att få näringstillstånd från 150 till 75 dagar. Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

Irland har särskilt arbetat med att konsolidera konkurrenslagen, lagen om inkomstskatt och accislagen.

Norge är, på grundval av ett förslag från intressenter, i färd med att konsolidera 250 hälsoförordningar till 6 och har upphävt 420 lagar sedan år 2000.

Kommissionen

Sommaren 2002 slutförde kommissionen på grundval av seminariet om företagsmisslyckande i Noordwijk i maj 2001 en studie av de rättsliga och sociala följderna av en konkurs. Inom ramen för Best-förfarandet har kommissionen inrättat en arbetsgrupp av experter från medlemsstaterna i syfte att fastställa benchmarks och riktlinjer för genomförande av förändringar inom området "omstrukturering, konkurs och omstart". Dessutom har kommissionen publicerat handledningen "Att hjälpa företag med finansiella svårigheter" för att höja medvetenheten om behovet av åtgärder för att undvika insolvens.

Paketet rörande bättre lagstiftning och reglering, som antogs av kommissionen den 5 juni 2002, syftar till att reformera det sätt på vilket EU-institutionerna individuellt eller gemensamt stiftar lagar på europeisk nivå, och sättet på vilket medlemsstaterna genomför och tillämpar denna lagstiftning på nationell nivå.

Detta ambitiösa paket svarar mot en begäran från Europeiska rådet i Lissabon och syftar till att förenkla och förbättra lagstiftningen. Det är också ett svar på den kritik som uttryckts regelbundet av vissa nationella myndigheter och intressenter mot vad som påstås vara en överdriven och tung gemenskapslagstiftning.

Kommissionen har sålunda antagit en handlingsplan [46] med dels en serie åtgärder som den själv åtar sig att snabbt genomföra för att förbättra kvaliteten i dess lagförslag, dels åtgärder som skall diskuteras med Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna (medansvariga för lagstiftningens kvalitet).

[46] "Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning", KOM(2002) 278 slutlig, 5.6.2002.

Kommissionen har beslutat gå före med gott exempel och inom sina avdelningar skapa en ny kultur av "legislativ kvalitet" genom att initiera ett antal åtgärder. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla håller några av de åtgärder som föreslås Europaparlamentet och rådet i handlingsplanen på att diskuteras av kommissionen, Europaparlamentet och rådet, så att en överenskommelse kan träffas så snart som möjligt 2003. Överenskommelsen skall främst avse användning av ramdirektiv, samreglering, självreglering och ett ambitiöst program för förenkling och nedskärning av gemenskapens regelverk.

Som en del av handlingsplanen inför kommissionen ett nytt konsekvensanalysförfarande där alla befintliga interna konsekvensanalysmetoder kommer att integreras i ett enhetligt system. Avsikten med det nya förfarandet är att förbättra kvaliteten i kommissionens förslag. Det nya förfarandet beaktar rekommendationerna från pilotprojektet om konsekvensanalyser med avseende på näringslivet [47] om hur man analyserar konsekvenserna för SMF och hur man tar fram en riktig näringslivskonsekvensanalys inom ett integrerat system. Genom att kombinera delar från såväl konsekvensanalys med avseende på hållbar utveckling som konsekvensanalys av lagstiftningen, kommer det nya förfarandet också att spela en roll i en effektiv lagstiftningsmiljö som ett inslag i en mer sammanhållen tillämpning av EU:s strategi för hållbar utveckling.

[47] Slutrapporten från pilotprojektet om konsekvensanalyser för företagen finns på alla EU-språken på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ library/enterprise-papers/paper9.htm. Ett Best-förfarandeprojekt om konsekvensanalyser genomfördes som en del av pilotprojektet.

Kommissionen moderniserar nu företagspanelen, där initiativet för samverkan vid utformningen av ny politik (se rubrik 5) kommer att bli en viktig del. Företagspanelen kommer att utvidgas till att omfatta upp till 4 000 företag från ett stort antal sektorer och alla medlemsstater. Företag kommer att rådfrågas via Internet genom panelen från våren 2003.

Den 17 juli 2002 antog kommissionen den nya förordningen om gruppundantag för vertikala avtal i motorfordonssektorn [48]. Genom förordningen får små och medelstora företag bättre möjligheter att konkurrera på marknaderna för distribution av nya motorfordon. De nya reglerna gör det lättare för samma handlare att sälja olika märken och öppnar marknaden för efterservice, så att kvalificerade SMF kan gå med i en fordonstillverkares nätverk av auktoriserade verkstäder. Fristående reparatörer, främst SMF, kan också få information och utbildning för att konkurrera med auktoriserade verkstäder i en tillverkares nätverk.

[48] Kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn, EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

4 Tillgång till färdigheter

"Vi skall sträva efter att se till att utbildningsinstitutioner, kompletterade med modeller för utbildning på plats, ger lämpliga färdigheter som är anpassade till småföretagens behov, och erbjuda livslångt lärande och rådgivning."

Medlemsstaterna

Vissa medlemsstater har utformat program för utbildning i små eller medelstora företag.

Tyskland har startat ett program om kompetensutvecklingens inlärningskultur ("Lernkultur Kompetenzentwicklung") för såväl kursverksamhet som internutbildning för småföretag i hantverks-, tjänste- och industrisektorerna.

Italien har inrättat tre fonder för att stödja utbildning i SMF: hantverksfonden, samarbetsfonden och SMF-fonden ("Fondo Artigiani, Fondo della Cooperazione, Fondo delle PMI").

Sverige har startat internutbildningsåtgärder för att stödja kompetensutveckling i SMF. Österrike ger stöd åt företag med mindre än 50 anställda för att kartlägga åtgärder för personalutveckling genom arbetsmarknadsservice ("Arbeitsmarktservice"). Nordirland i Förenade kungariket har tagit fram "Company Development programme" för små och medelstora företag.

Några medlemsstater har även initierat åtgärder inriktade på kunskapsluckor inom teknik och ingenjörsvetenskap. Exempelvis har Sverige åtagit sig att öka antalet teknikstuderande, forskarstuderande och lärare i matematik, naturvetenskap och teknik.

Irland har startat programmet "STEPS" för att höja medvetenheten om fördelar av en karriär inom naturvetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, skapat en fond för kompetensutveckling på IT-området (på doktorandnivå) och gett ut en undersökning om det minskande antalet fysikstuderande.

Italien har startat ett program för utbildning i FoTU, "PIA Innovazione". Flera medlemsstater, bland dem Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Finland, Sverige, Förenade kungariket, och Norge [49], har rapporterat om program för att stödja enskildas och företags användning av IKT (informations- och kommunikationsteknik). Slutligen utvecklas i pilotprojektet "telecoaching" i Flandern i Belgien metoder för att utbilda småföretagsledare i att använda IKT-verktyg.

[49] Norges program "ICT in Training of teachers" riktar sig till lärare. Källa: Norges nationella rapport om stadgan.

Bland initiativ för att främja utbildning i allmänhet kan nämnas Belgiens vouchersystem "Opleidingscheques" i Flandern för att stimulera företag att investera i utbildning, och pilotprojektet "BRAWO" i Belgiens tysktalande område för att främja utbildning av arbetsgivare och anställda. Dessutom har Irland inrättat programmet "Skillnets" för internutbildning. Italien har startat programmet "PIA Formazione" för att stödja utbildning inom företag, och Förenade kungariket har inrättat nätverket "Sector Skills Council" för att bedöma kompetensbehovet.

Bland andra allmänna initiativ kan nämnas sammanslagning av centra för arbetsmarknadsutbildning och yrkesskolor i Danmark, införande av konsulttjänster för utbildning i Finland och skapande av en kommitté för att analysera skolans läroplaner i ett perspektiv av livslångt lärande i Norge. Skattestimulans för att främja utbildning har införts i bland annat Italien, Nederländerna, Österrike och Sverige. Vidare har Österrike utformat ett system ("Begabtenförderung") för att främja lärlingsplatser, infört bonus för utbildning av lärlingar och ett pris till företag som tillhandahåller innovativa lärlingsplatser.

Kommissionen

Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002 fastställde som mål att göra EU:s utbildningssystem till kvalitetsreferens för hela världen senast 2010.

Den 14 februari 2002 antog rådet och kommissionen gemensamt ett detaljerat arbetsprogram för uppföljning av målen för utbildningssystemen i Europa [50]. I centrum står följande tre mål: att förbättra utbildningssystemens kvalitet och effektivitet i EU, att främja tillgång till dessa system för alla och att öppna dem mot övriga världen. Utveckling av kompetens som är anpassad till kunskapssamhället är ett av dess huvudmål.

[50] Rådsdokument 6365/02, 20.2.2002. Arbetsprogrammet välkomnades av det Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002. http://europa.eu.int/comm/education/ policy_en.html

programme.

I februari 2002 antog kommissionen också sin handlingsplan för kompetens och rörlighet [51] som syftar till att förbättra den yrkesmässiga och geografiska rörligheten i EU. Enligt planen skall man bland annat höja utbildningsnivån inom industrin, utveckla partnerskap mellan utbildningsanstalter och näringsliv samt uppmana arbetsmarknadens parter att införa strategier för arbetstagares kompetensutveckling. Årliga bedömningar av genomförandet kommer att läggas fram vid Europeiska rådets vårmöten.

[51] Kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet. KOM(2002) 72 slutlig, 13.2.2002, http://europa.eu.int/comm/ employment_social/news/2002/feb/034_en.html

Fem år efter det att den europeiska sysselsättningsstrategin infördes vid toppmötet om sysselsättning i Luxemburg gjordes en genomgång år 2002 [52]. Sedan 1997 har en omläggning pågått mot ett mer sysselsättningsvänligt skattesystem, starkare tonvikt på livslångt lärande och anpassning av utbildningen till arbetsmarknadens behov. Medlemsstaterna har också utformat åtgärder för administrativ förenkling för småföretag under företagspelaren i sysselsättningsriktlinjerna. Dessutom analyseras medlemsstaternas genomförande av riktlinjerna i förslaget till gemensam rapport om sysselsättningen [53].

[52] Kommissionens meddelande "Bedömning av de framsteg som gjorts under fem år av den Europeiska sysselsättningsstrategin", KOM(2002) 416 slutlig, 17.7.2002.

[53] Meddelande från kommissionen till rådet, Utkast till gemensam rapport om sysselsättningen 2002, KOM(2002) 621, 13.11.2002.

Vidare har "Brügge-processen" startats som en uppföljning av meddelandet om livslångt lärande [54] för att förbättra samarbetet inom yrkesutbildningen mellan EU:s medlemsstater, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, kandidatländerna och kommissionen.

[54] Meddelande från kommissionen "Att förverkliga det Europeiska området för livslångt lärande", KOM(2001) 678 slutlig, 21.11.2001.

Handlingsplanen för e-Europe 2002 [55] framhävde starkt åtgärder för att utöka användning av teknik för informationssamhället (Information Society Technologies, IST) i utbildningen, en strategi som upprepas i initiativet e-Europe 2005 [56]. IST-projekt genomförs på områdena självstudier för arbete och internutbildning för SMF. Användning av IST för att stödja virtuellt lärande kommer att bli en viktig fråga inom det sjätte ramprogrammet för FoTU (se nedan, rubrik 8).

[55] Handlingsplanen "e-Europe 2005: Ett informationssamhälle för alla", 14.6.2000. finns på http://europa.eu.int/ eeurope

[56] Meddelande från kommissionen "e-Europe 2005: Ett informationssamhälle för alla", KOM(2002), 263 slutlig, 28.5.2002.

I oktober 2002 lade kommissionen vid en konferens på hög nivå som hölls i Köpenhamn i samarbete med det danska ordförandeskapet fram slutrapporten från Best-förfarandets övervakningsgrupp för IKT-kunskaper (informations- och kommunikationsteknik), "e-färdigheter i Europa: Benchmarking av medlemsstaternas politiska initiativ" [57]. Ett kompletterande initiativ om "Färdigheter inom IKT och e-handel för användande industrier och SMF" startades i april 2002 för att kartlägga IKT-, e-handelskompetens och arbetsprofiler i olika industrisektorer. Detta initiativ kommer att hjälpa till att utveckla och anpassa kompetensprofiler för IKT så att de motsvarar de små och medelstora företagens särskilda behov. Enligt handlingsplanen för e-lärande [58] har dessutom särskild tonvikt lagts på skillnader i IKT-kompetens. Mot bakgrund av detta antog kommissionen den 19 december 2002 ett förslag till ett program om användningen av IKT för att förbättra tillgången till allmän och yrkesinriktad utbildning (programmet e-lärande [59]). Dessutom lade kommissionen fram åtgärder som är nödvändiga för att säkra tillgången på kvalificerad arbetskraft, i en rapport om att "öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande" som godkändes vid toppmötet i Barcelona [60].

[57] Mera information om gruppen för övervakning av IKT-kompetens finns på http://europa.eu.int/comm/enterprise/ict/ policy/ict-skills/wshop/s self learning for work synthesis-report-v1.pdf

[58] Meddelande från kommissionen "Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning", KOM(2001), 172 slutlig, 28.3.2001.

[59] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett flerårigt program (2004-2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning (eLearning-programmet), KOM(2002), 751 slutlig, 19.12.2002.

[60] Rapport från kommissionen "Rapport beställd av Europeiska rådet i Stockholm: "Öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande", KOM(2002) 9, 24.1.2002.

I mars 2002 lade arbetsmarknadens parter i EU fram en ram för åtgärder när det gäller kvalifikations- och kompetensutveckling, inom vilken de åtar sig att övervaka genomförandet av dessa och göra en utvärdering 2006. Arbetsmarknadens parter har också antagit ett flerårigt arbetsprogram (2003-2005) om bl.a. genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin, livslångt lärande, hantering av de sociala konsekvenserna av förändring och eventuella åtgärder för att stödja handlingsplanen för kompetens och rörlighet.

Flertalet medlemsstater har verksamhet inom Europeiska socialfondens (ESF) program för tiden 2000-2006, som SMF utnyttjar exklusivt eller tillsammans med andra målgrupper på området utbildning och kompetensutveckling. I allmänhet ges stödet i form av utbildning av personer som arbetar i SMF.

5 Bättre tillgång till Internet

"Offentliga myndigheter bör uppmanas att i högre grad kommunicera elektroniskt med småföretagen. Företagen kan på så sätt få rådgivning, lämna in ansökningar, deklarera och få enkel information på nätet - snabbare och billigare. Kommissionen måste föregå med gott exempel på detta område."

Medlemsstaterna

Små och medelstora företags tillgång till Internet ökar starkt i vissa medlemsstater som Grekland, Spanien, Italien och Förenade kungariket. Framstegen är särskilt påtagliga i Grekland, där de små och medelstora företagens tillgång till Internet steg från 24 % 1999 till 78 % 2001. År 2001 hade 70 % av alla mikroföretag och mer än 80 % av småföretagen i Europa tillgång till Internet [61].

[61] Källa: Observatory of European SMEs 2002/1, "Highlights from the 2001 Survey".

Alla regeringar har satt som mål att förbättra tillgången till Internet, och Tyskland, Portugal och Förenade kungariket avser att kunna erbjuda 100 % av regeringstjänsterna via Internet år 2005 och Spanien 40 % år 2006 [62]. De flesta medlemsstater koncentrerar sina ansträngningar på att förbättra och rationalisera webbtjänsterna så att de bättre svarar mot företagens behov (enligt rekommendation i föregående års stadgerapport), att öka deras användarvänlighet och att utvidga sortimentet av erbjudna tjänster. Flera medlemsstater håller på att utveckla system så att formulär kan fyllas i, undertecknas och behandlas via Internet.

[62] Även Spanien har ställt upp målet att tillhandahålla 40 % av sina tjänster via Internet 2006. Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

Belgien, Tyskland, Grekland, Irland, Nederländerna, Österrike [63], Portugal, Finland, Sverige, Förenade kungariket och Norge har rapporterat om webbportaler som ger råd till företagare och i allt högre grad tillhandahåller Internettjänster. Luxemburg håller på att utarbeta sin nya webbportal "Guichet pour entreprises" som skall ge information om hur man etablerar, utvecklar och omstrukturerar företag, och man har startat ett projekt för att lägga ut alla administrativa blanketter på Internet.

[63] Österrike räknar med att kunna sköta flertalet administrativa förfaranden på Internet 2003. Antalet förfaranden på Internet ökade från 3 år 2001 till 7 år 2002. Källa: Österrikes nationella rapport om stadgan.

Särskilt användarvänlig är Irlands webbportal BASIS ("Business Access to State Information and Services") [64], som har en enda ingång till alla företagsanknutna myndighetstjänster och är upplagd kring "händelser" i företag som etablering, personalrekrytering, skatteinbetalning, kapitaltillgång och innovation.

[64] Se www.basis.ie

Danmark håller på att utforma en webbportal som skall ge företag möjlighet att utföra flertalet administrativa förfaranden via Internet med hjälp av en avgiftsfri digital signatur. Portalen, som skall vara klar att tas i bruk vid halvårsskiftet 2003, söker skapa ett automatiskt utbyte av data mellan förvaltningar på ett sådant sätt att företag rapporterar samma information till endast en förvaltning.

Ett annat bra exempel är Sveriges webbportal "Företagarguiden", som startade i oktober 2001 och besvarar frågor via e-post på 48 timmar [65].

[65] Se www.foretagarguiden.se

Deklaration och betalning av moms kan göras via Internet i Belgien [66], Grekland [67], Irland [68], Finland och Sverige. Sådana möjligheter håller på att utvecklas i Flandern i Belgien [69], i Danmark och i Luxemburg. I Österrike har mer än 7 000 årsredovisningar överförts elektroniskt sedan maj 2001.

[66] Belgiens projekt EDIFACT och INTERVAT. Källa: Belgiens nationella rapport om stadgan.

[67] Greklands webbplats TAXIS, där man också kan lämna inkomstdeklarationer. Källa: Greklands nationella rapport om stadgan.

[68] Irlands ROS, Revenue online Service, moms och inkomstskatt. Källa: Irlands nationella rapport om stadgan.

[69] I Belgien har den federala databasen FISCONET funnits på Internet sedan våren 2002. Källa: Belgiens nationella rapport om stadgan.

Bland innovativa Internettjänster kan nämnas en irländsk webbplats som gör att ansökningar om patent och varumärken kan behandlas via Internet, och utvecklingen av ett finskt Internetsystem genom vilket mikroföretag med upp till fem anställda kan betala löner över nätet från hösten 2003. Information om offentlig upphandling ges via Internet i ett antal medlemsstater, däribland Tyskland, Grekland, Irland, Österrike och Finland. I Finland har 900 upphandlingar meddelats på webbplatsen "JULMA" sedan oktober 2001. Grekland utvidgar sitt integrerade tullinformationssystem ("ICIS") för att underlätta inlämning av tulldeklarationer.

Kommissionen

Programmet informationssamhällets teknik (IST) [70] ingår i de femte och sjätte ramprogrammen för FoTU. Det kompletterar initiativet Go Digital som startade i april 2001 [71], och som bland annat syftar till att höja medvetenheten och sprida bästa lösningar vad gäller e-handel bland SMF. I detta syfte genomför kommissionen ca 70 projekt för utnyttjande av IST, där hundratals europeiska SMF deltar. Genom att göra erfarenheter från introduktionsprojekten tillgängliga i vida kretsar medverkar IST-programmet aktivt till eEurope Go Digital. I handlingsplanen för e-Europe 2005 [72] fastställs behovet av att främja "en dynamisk miljö för e-företag". SMF-åtgärder i det sjätte ramprogrammet för FoTU stöder denna process (se rubrik 8).

[70] www.cordis.lu/ist

[71] "Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala", KOM(2001) 136 slutlig, 13.3.2001, www.europa.eu.int/godigital. Initiativet Go Digital ingår i handlingsplanen för e-Europe 2002.

[72] Meddelande från kommissionen "eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla", KOM(2002) 263, slutlig, 28.5.2002. www.europa.eu.int/information_society/eeurope

En "rättslig portal för e-handel" skapades i oktober 2002 och sköts av ett nätverk av 16 Euro Info Centres i 13 länder i Europa. Portalen är en informationstjänst på Internet som ger en översikt över relevant lagstiftning om e-handel och självreglerande initiativ samt ger råd i olika juridiska frågor. Denna portal kommer att hjälpa kommissionen att kartlägga de viktigaste rättsliga problem som företagen ställs inför när de bedriver handel på Internet. En utvidgning till alla medlemsstater och möjligen till kandidatländerna planeras.

Under 2001 startades inom programmet IDA (Interchange of Data between Administrations) ett initiativ för att utforma portalen "public-services.eu". Denna portal, som för närvarande befinner sig på försöksstadiet, skall ge en enda ingång till all offentlig Internetinformation och alla onlinetjänster, så att företag får hjälp med att genomföra gränsöverskridande verksamhet.

I november 2001 organiserade kommissionen tillsammans med det belgiska ordförandeskapet en ministerkonferens på hög nivå om tillämpning av e-förvaltning. Vid detta tillfälle instiftades ett e-Europapris för innovation i e-förvaltning, och den första benchmarkstudien av offentliga tjänster på Internet publicerades. En ministerdeklaration redovisar slutsatserna från detta tillfälle [73].

[73] Ministerdeklaration om e-förvaltning av den 29 november 2001. Mera information finns på http://europa.eu.int/information_society/ eeurope/egovconf/index_en.htm

6 Större utdelning av den inre marknaden

"Kommissionen och medlemsstaterna måste fortsätta med de pågående reformerna - vilka syftar till att inom unionen genomföra en verklig inre marknad, användarvänlig för småföretag - på för småföretagen kritiska utvecklingsområden, bl.a. elektronisk handel, telekommunikation, allmännyttiga tjänster, offentlig upphandling och gränsöverskridande betalningssystem.

Samtidigt bör de europeiska och nationella konkurrensreglerna tillämpas strikt för att småföretagen verkligen skall få alla chanser att komma in på nya marknader och konkurrera på lika villkor."

Medlemsstaterna

Hösten 2002 har endast fem medlemsstater - Danmark, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket - fört in 98,5 % av alla direktiv för den inre marknaden i sin nationella lagstiftning och därmed uppfyllt målet från Europeiska rådets möte i Stockholm att minska underskotten i genomförandet till 1,5 %. Våren 2002 var även Belgien och Spanien i denna kategori. Sverige har f.n. den minsta bristen (0,4 %), följt av Finland (0,6 %) och Danmark (0,7 %) [74].

[74] Resultattavla för den inre marknaden nr 11, november 2002 och nr 10, av den 16 maj 2002.

Under hela 2002 ökade eftersläpningen ytterligare i de medlemsstater som har längst kvar till att uppfylla målet: Frankrike, följt av Grekland, Portugal och Österrike [75]. Finland är den enda medlemsstat som uppfyller det nya målet på 0 % underskott (våren 2003) i genomförande av direktiv som skulle ha införlivats för mer än två år sedan. För att nå detta mål måste övriga medlemsstater införliva ett antal direktiv som sträcker sig från ett i Sverige till 14 i Frankrike.

[75] Frankrike: underskottet är nu 3,8 % mot 3,1 % våren 2002; Grekland: 3,3 % mot 2,7 %; Portugal: 3,1 % mot 2,1 % och Österrike: 2,7 % mot 2,1 %. Källa: se föregående not.

Danmark genomför för närvarande benchmarking för att analysera skillnader och likheter i det sätt på vilket olika medlemsstater genomför och tillämpar samma EG-direktiv.

Österrikes pilotprojekt om möjligheter på den inre marknaden ("Chance Binnenmarkt") [76] syftar till att höja de små och medelstora företagens medvetenhet om den inre marknadens möjligheter och att ge fria rådgivningstjänster.

[76] Denna åtgärd rapporterades redan i Österrikes rapport 2001.

Flera länder, nämligen Tyskland, Portugal, Finland, Sverige, Förenade kungariket och Norge, rapporterar att SOLVIT-programmet (se nedan) genomförts på nationell nivå.

Endast några medlemsstater rapporterar framsteg när det gäller liberalisering av nationella marknader. Såväl Irland som Österrike har antagit lagstiftning för att ytterligare öppna sina gasmarknader. Finland har föreslagit olika åtgärder för att utveckla elmarknaden, som nu är helt öppen för konkurrens. Lagstiftningen om offentlig upphandling är under revision i Grekland och Portugal, och Danmark har startat en webbplats för företag som känner sig orättvist behandlade vid offentlig upphandling.

När det gäller konkurrenslagstiftningen har Danmark ändrat sin konkurrenslag och höjt straffsatserna för överträdelser, Irland har konsoliderat alla föreskrifter om konkurrens och fusioner i sin konkurrenslag 2002, och Österrike har inrättat en federal konkurrensmyndighet. Sverige har föreslagit en ny förordning med föreskrifter mot offentliga aktörer som skadar konkurrensen. Dessutom har Förenade kungarikets nya Enterprise Bill förbättrat skyddet för småföretag mot osund konkurrens [77].

[77] I Förenade kungariket kommer även en bedömning av konkurrensens inverkan att ingå i analyserna av lagförslagens konsekvenser. Källa: Förenade kungarikets nationella rapport om stadgan.

Kommissionen

Kommissionens nuvarande strategi för den inre marknaden är ett femårsprogram som senast reviderades i april 2002 [78] och där huvudvikten läggs på de områden där framsteg är mest angelägna för att göra företagen i EU konkurrenskraftigare och bättre rustade att utnyttja de möjligheter den inre marknaden erbjuder.

[78] Meddelande från kommissionen "Översyn av strategin för den inre marknaden 2002 - Att uppfylla löftena", KOM(2002) 171, 11.4.2002.

Ett fullgott system för immaterialrättsligt skydd kommer att stödja de små och medelstora företagens ansträngningar för innovation. Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om gemenskapspatent [79], ett prioriterat mål i strategin för den inre marknaden. Genom ett enhetligt patent kommer företagen att kunna anpassa sin produktion och distribution till EU-grupperingen och tävla med USA och Japan när det gäller innovation och konkurrenskraft. Kostnaden för gemenskapspatent bör vara överkomlig och det bör garantera rättslig säkerhet. Kommissionen lade den 20 februari 2002 fram ett förslag till direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar [80], vilket harmoniserar och klarlägger föreskrifterna på området.

[79] Kommissionens förslag till rådets förordning om gemenskapspatent, KOM(2000) 412 slutlig, CNS 2000/0177, EGT C 337 E/45, 28.11.2000, s.E/278.

[80] Förslag till "Direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar", KOM(2002) 92 slutlig, 20.2.2002.

I juli 2002 antog kommissionen sin andra tvåårsrapport om tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på den inre marknaden [81]. Rapportens huvudsyfte är att utvärdera vilka framsteg som gjorts i tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande [82] på den inre marknaden sedan 1999 och att belysa områden där ömsesidigt erkännande fortfarande skapar problem. Kommissionen planerar att anta ett meddelande med riktlinjer för tillämpningen av ömsesidigt erkännande för produkter mellan ekonomiska aktörer och nationella förvaltningar.

[81] Rapport från kommissionen: "Andra tvåårsrapport om tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på den inre marknaden", KOM(2002) 419, 23.7.2002.

[82] Ömsesidigt erkännande innebär att om ett företag (stort eller litet) lagligt kan sälja sina produkter på sin hemmamarknad, kan det sälja dessa produkter var som helst i Europeiska unionen.

Vid överensstämmelsebedömning är upprepad testning och certifiering inom EU fortfarande vanlig, trots ansträngningar att stimulera ömsesidigt erkännande av testresultat, märken och intyg. Detta har lett till ökade kostnader för näringslivet, särskilt för SMF, som måste betala för mer än en överensstämmelsebedömning. För att få en överblick över situationen startades ett projekt inom ramen för Best-förfarandet hösten 2002 i syfte att ta fram fallstudier från olika sektorer. I dessa skall förfaranden för överensstämmelsebedömning och deras ekonomiska effekter i de valda sektorerna jämföras och indikatorer för att mäta deras inverkan på tillverkningsföretag, bland annat SMF, tas fram.

Medan den inre marknaden allmänt sett fungerar bra, stöter företag ibland på svårigheter som kan bero på att offentliga förvaltningar i andra medlemsstater tillämpar förordningar för den inre marknaden på ett felaktigt sätt. SOLVIT [83] är ett nätverk som kommissionen har inrättat för att lösa problem som hänger samman med felaktig tillämpning av förordningar. Dessa kan uppstå i olika sammanhang i affärslivet, exempelvis marknadstillgång för varor och tjänster, offentlig upphandling, beskattning eller etablering av företag. Rådet (inre marknaden) bekräftade i sin resolution av den 1 mars 2002 medlemsstaternas åtagande att driva systemet på ett effektivt sätt. SOLVIT-nätverket, som startade den 22 juli 2002, har en viktig roll att spela för att göra EU mer funktionsdugligt och ändamålsenligt för företag, särskilt de minsta.

[83] Kommissionens meddelande "Effektiv problemlösning på den inre marknaden ("SOLVIT")", KOM(2001) 702, 27.11.2001. Kommissionens rekommendation av den 7 december 2001 "Principer för användning av "SOLVIT"" - problemlösningsnätverket för den inre marknaden", EGT L 331, 15.12.2001, s. 79.

Den 11 december 2002 antog kommissionen ett meddelande för att förbättra kontrollen av gemenskapslagstiftningens tillämpning [84]. Den 30 juli 2002 antog kommissionen en rapport om situationen på den inre marknaden för tjänster [85]. I denna rapport ges en detaljerad beskrivning av de hinder som fortfarande finns på tjänsteområdet. I slutsatserna redovisas att ett decennium efter det att den inre marknaden genomfördes finns det fortfarande en enorm klyfta mellan visionen om en integrerad EU-ekonomi och den verklighet de europeiska företagen upplever.

[84] KOM(2002) 725, 11.12.2002.

[85] Rapporten "Situationen på den inre marknaden för tjänster" (KOM(2002) 441), utarbetad som en del i strategin för tjänster på den inre marknaden (KOM(2000) 888).

Ett viktigt steg var antagandet av förordningen om gränsöverskridande betalningar i euro i syfte att uppnå ett gemensamt betalningsområde [86]. Enligt förordningen skall samma bankavgifter tillämpas för gränsöverskridande betalningar i euro som för betalningar i euro inom en medlemsstat. Tidsfristen för genomförande var den 1 juli 2002 för korttransaktioner och bankomatuttag och är den 1 juli 2003 för överföringar. Kommissionens studier visar genomgående höga och varierande avgifter för gränsöverskridande betalningar, trots upprepade uppmaningar till bankerna att avskaffa detta bruk. Enligt förordningen skall ingen åtskillnad göras mellan gränsöverskridande och inhemska betalningar, utan enhetliga avgifter skall tillämpas oberoende av avståndet [87].

[86] Europaparlamentets och rådets förordning nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro.

[87] Pressmeddelande från Europeiska kommissionen IP/01/1084.

I december 2001 gav kommissionens avdelningar ut ett samrådsdokument om kooperativ i företagarnas Europa. Dokumentet visade att kooperativ behöver en lagstiftning som beaktar deras särskilda egenskaper, och identifierade europeisk politik och initiativ som påverkar kooperativ. Den 3 juni 2002 träffade rådet en överenskommelse om kommissionens förslag till stadga för en europeisk kooperativ förening [88], som drar paralleller med stadgan för europabolag, men är särskilt utformad för den kooperativa företagsformen. Kommissionen arbetar nu på ett förslag till stadga för en europeisk förening.

[88] Ändrat förslag KOM(93) 252 slutlig, 6.7.1993, EGT C 236, 31.8.93.

7 Beskattning och finansiering

"Skattesystemen bör vara så utformade att de belönar framgång, uppmuntrar företagsetablering, främjar småföretagsexpansion och skapandet av nya arbetstillfällen och gör det lätt att skapa och ta över små företag. Medlemsstaterna bör tillämpa bästa praxis för beskattning och premiering av personliga prestationer.

Företagare behöver finansiering för att omsätta sina ambitioner i verklighet. För att förbättra småföretagens tillgång till finansiella tjänster kommer vi att:

Fastställa och undanröja hindren för skapandet av en all-europeisk kapitalmarknad och för genomförandet av handlingsplanen för finansiella tjänster och handlingsplanen för riskkapital;

Förbättra förbindelserna mellan banksystemen och småföretagen genom att skapa lämpliga villkor för tillgång till krediter och riskkapital;

Förbättra tillgången till strukturfonderna och välkomna initiativ från Europeiska investeringsbanken för att öka tillgången till kapital för företagsetablering och för högteknologiska företag, även med aktier som instrument."

Medlemsstaterna

Två medlemsstater sänker bolagsskatterna väsentligt. Irland sänker alla bolagsskatter till en enhetlig sats på 12,5 % år 2003, vilken redan gäller för småföretag med en rörelseinkomst på under 254 000 euro. Irland har också förenklat sitt självdeklarationssystem för företag med en omsättning under 320 000 euro. Förenade kungariket har sänkt bolagsskatterna från 23 % till 19 % för företag med vinster mellan 50 000 och 300 000 pund sterling. Etableringsskatten har sänkts från 19 % till 0 % för företag med vinster som inte överstiger 10 000 pund sterling.

Flera medlemsstater rapporterar om olika beskattningsåtgärder för att lätta skattebelastningen på småföretagen. Belgien har sänkt omsättningsbaserade skatter för SMF och gjort vissa undantag från skattereglerna för företag med en omsättning som understiger 322 500 euro [89]. Danmark har höjt omsättningströskeln för mervärdeskatteplikt från 20 000 till 50 000 danska kronor och tillåter företag med en omsättning som understiger 15 miljoner danska kronor att deklarera moms kvartalsvis i stället för månadsvis. Nya regler i Förenade kungariket medger att småföretag tillämpar en schablonmässig momssats på sin omsättning i stället för att redovisa moms på varje försäljning. I Norge får företag med en omsättning som understiger ca 125 000 euro lämna in momsdeklaration en gång per år i stället för varannan månad. Såväl Portugal som Norge har infört skattestimulans för FoU: Portugal riktar sig till SMF i industri, handel och jordbruk, medan Norge ger SMF med upp till 100 anställda en skattekredit som svarar mot 20 % av den årliga utgiften för FoU upp till ca 500 000 euro.

[89] Denna åtgärd förväntas leda till att skatteintäkterna minskar med 70 miljoner euro. Källa: Belgiens nationella rapport om stadgan.

Flera åtgärder förbereds. Sverige utvecklar för närvarande ett skattesystem som bygger på genomsnittlig inkomst i stället för verklig inkomst. Såväl Grekland [90] som Italien utarbetar lagar för att förenkla sina skattesystem. Grekland minskar skyldigheten att deklarera moms från sex till fyra gånger per år, och Frankrike, Grekland [91] och Österrike sänker skatten för överlåtelse av företag, medan Irland överväger sådana åtgärder.

[90] Denna åtgärd förväntas leda till att skatteintäkterna minskar med 280 miljoner euro. Källa: Greklands nationella rapport om stadgan.

[91] I Grekland berör detta överlåtelse av enmansföretag till släktingar. Källa: Greklands nationella rapport om stadgan.

Flera medlemsstater har utvecklat nya åtgärder för att finansiera nyetableringar.

Irland har utvidgat sin riskkapitalmarknad genom att sätta in 95 miljoner euro i tolv nya riskkapitalfonder som i huvudsak riktar sig till nyetableringar och företag som befinner sig í ett tidigt stadium.

Luxemburg har byggt ut sin fond "prêt de démarrage" till att finansiera upp till 250 000 euro eller 40 % av etableringskostnaderna.

Vidare har Österrike inrättat programmet för främjande av etablering "Start up Förderung" för att finansiera små teknikbaserade företag med upp till 50 anställda, och förbereder ett nytt riskkapitalprogram för småföretag inom industri och handel. Portugal har inrättat en ny riskkapitalfond som prioriterar finansiering av utvecklings- och etableringsprojekt samt småföretag.

Några medlemsstater har utvecklat mikrolånesystem.

Tyskland har startat ett mikrolåneprogram ("DtA-Mikrodarlehensprogramm") i samarbete med EIF, som skall ge lån upp till 25 000 euro till nyetableringar och mikroföretag.

Spanien har startat en mikrokreditlimit ("Línea de Microcréditos ICO") för mikroföretag, som i huvudsak riktar sig till kvinnliga företagare, äldre eller funktionshindrade och invandrare. Med mer än 12 miljoner euro ger den lån upp till 25 000 euro som skall betalas tillbaka på 2-3 år. I samarbete med EIF har mer än 480 projekt finansierats. Spanien har också skapat ett mikrokreditprogram för kvinnliga företagare ("Programa de microcréditos para mujeres emprendedoras") för att etablera företag eller finansiera det första verksamhetsåret. Med en medfinansiering från ESF på mer än 6 miljoner euro ger den lån upp till 12 000 euro som skall betalas tillbaka på fem år.

Sverige har startat ett mikrolånesystem som i huvudsak riktar sig till kvinnliga företagare och täcker 50 % av investeringar upp till 250 000 svenska kronor.

Spanien och Finland satsar särskilt på nya riskkapitalsystem för teknikinvesteringar. Spanien har antagit ett nytt finansiellt stödsystem för investeringar upp till 500 000 euro i teknikbaserade SMF under de första två åren, och lån på upp till 70 % av investeringar ges inom ICO:s (Instituto de Crédito Oficial) limit för finansiering av tekniska innovationer. Finland har startat programmet "LIKSA" för att finansiera affärsplaner för skapande av teknikbaserade företag, och initiativet "INTRO" för att skapa kontakt mellan nystartade företag och investerare. Frankrike har satt som mål att öka investeringarna i riskkapital till en miljard euro fram till år 2010, och Irland har åtagit sig att öka investeringarna i riskkapital till 0,8 % av BNP fram till år 2006 [92].

[92] Källa: Meddelandet "Bättre företagsklimat", KOM(2002) 610 slutlig, 7.11.2002.

Få medlemsstater har rapporterat framsteg för ömsesidiga garantisystem. Grekland inrättar en garantifond för småföretag och mikroföretag ("TEMPME") med ett kapital på 100 miljoner euro som skall täcka 50 % av de lånegarantier som krävs av finansinstitut. Portugal har skapat tre ömsesidiga garantibolag och förstärkt sin ömsesidiga motgarantifond, medan Sverige inrättat ett nytt lånegarantisystem för SMF, inspirerat av goda erfarenheter i Nederländerna och Finland.

Bland mer allmänna åtgärder kan nämnas att ett finansieringsorgan för SMF skapats i Flandern i Belgien, där ett projekt för att få fram riskkapital för nyetableringar håller på att utarbetas, och att en fond "Argentum" med ett kapital på 335 miljoner euro inrättats för att stödja riskkapitalfonder som investerar i företagskluster i Norge. Förbättring av företagens finansiering är också ett prioriterat område i den nya franska lagen "Initiative economique". Vidare har Tyrolens fond för stöd till företag i Österrike inrättat lån till låg ränta till företag med upp till 20 anställda.

Bland nya åtgärder för information om tillgång till finansiering kan nämnas en tysk arbetsgrupp som består av finansexperter från den federala förvaltningen och från banker som skall ge råd till SMF om tillgång till finansiering, samt ett tyskt SMF-forum om finansieringsvillkor enligt Basel II-överenskommelsen. Österrike håller på att utveckla en "one-stop shop" företagstjänst ("Wirtschaftsservice GmbH") sammansatt av olika tjänster som ger finansieringsråd.

I Belgien har "Riskkapitalmässan" i Vallonien fört samman potentiella företagare och investerare. Belgien, Danmark, Österrike, Portugal, Sverige, Förenade kungariket och Norge rapporterar om framsteg i sina nätverk för företagsänglar. I Danmark är tre nya nätverk under uppbyggnad, och en webbplats skapar kontakt mellan företagare och potentiella företagsänglar. Portugal stöder sitt nya nätverk genom programmet för finansiering av innovationer, och Norge överväger skattestimulans till företagsänglar.

Kommissionen

I oktober 2001 lade kommissionen fram meddelandet "Mot en inre marknad utan skattehinder - En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU" [93] och en detaljerad studie av företagsbeskattning på den inre marknaden [94]. Dessa behandlar aktuella problem som rör företagsbeskattning i EU och innehåller en analys av de små och medelstora företagens situation.

[93] Meddelande från kommissionen "Mot en inre marknad utan skattehinder - En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU", KOM(2001) 582 slutlig, 23.10.2001, http://europa.eu.int/comm/ taxation_customs/taxation/company_tax/policy_proposals.htm. .

[94] Arbetsdokument från kommissionens avdelningar "Company Taxation in the Internal Market", SEK(2001) 1681, 23.10.2001.

Två nyligen antagna direktiv om mervärdeskatt gör det lättare för SMF att driva gränsöverskridande handel och minskar deras momsrelaterade skyldigheter (exempelvis faktureringskrav) [95]. Kommissionen genomför nu en studie av momsskyldighet i syfte att föreslå förenklingar (registrering, deklarationer, betalning), i huvudsak för SMF.

[95] Rådets direktiv 2000/115/EG av den 20 december 2001 om ändring av direktiv 77/388/EEG i syfte att förenkla, modernisera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller mervärdesskatt; Rådets direktiv 2000/65/EG av den 17 oktober 2000 om ändring av direktiv 77/388/EEG vad gäller bestämning av vilka personer som skall vara betalningsskyldiga för mervärdesskatt.

Under 2002 gjorde kommissionen en studie av aktieoptioner till anställda i EU och USA. Studien visade att medlemsstaternas system fortfarande varierar starkt ifråga om beskattning, arbetslagstiftning, dataskydd och säkerhet. Företag som verkar i flera länder måste därför ha en särskild personaloptionsplan för varje land. Detta skapar betydande administrativa kostnader och avhåller särskilt mindre företag från att ha personaloptionsplaner.

I september 2002 lade kommissionen fram resultaten av Best-förfarandeprojektet om överlåtelse av företag vid ett seminarium i Wien [96]. Detta byggde på slutsatser från en expertgrupp inrättad år 2000 för att övervaka genomförandet av 1994 års rekommendation i frågan [97], särskilt att bedöma åtgärder som vidtagits efter meddelandet 1998 [98], och att föreslå ytterligare åtgärder. Projektet visar att mindre än hälften av åtgärderna i kommissionens rekommendation har genomförts. Exempel på goda lösningar i de olika medlemsstaterna lades också fram [99]. I oktober 2002 startade kommissionen ett nytt projekt om företagsöverlåtelse för att skrida till handling utifrån expertgruppens förslag och för att hjälpa medlemsstaterna att göra ytterligare framsteg.

[96] http://europa.eu.int/comm/enterprise/ entrepreneurship/support_measures/transfer_business/seminar.htm

[97] EGT L 385, 31.12.1994, s. 14 och åtföljande meddelande med motiveringar till rekommendationen, EGT C 400, 31.12.1994, s. 1.

[98] Meddelande från kommissionen om överlåtelse av små och medelstora företag (EGT C 93, 28.3.1998).

[99] Resultaten från Best-förfarandeprojektet finns på http://europa.eu.int/comm/en