Ändrat förslag till rådets förordning (EG) om vissa skydds- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeaktivitet i Antarktis (96/C 156/06) (Text av betydelse för EES) KOM(96) 117 slutlig - 95/0252(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 28 mars 1996 i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

med beaktande av följande:

Enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk (1), får rådet fastställa vissa villkor för att gemenskapens fiskefartyg skall få tillgång till vatten och resurser.

Rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om inrättande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2) gäller all fiskeaktivitet och därtill hörande verksamheter som utförs inom det territorium och de marina farvatten som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, och all verksamhet som bedrivs av gemenskapens fiskefartyg som opererar i vatten som tillhör icke-medlemsstater samt på öppet hav, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda överenskommelser enligt fiskeavtal mellan gemenskapen och tredje land eller internationella konventioner där gemenskapen är avtalspart.

Konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "konventionen" antogs genom rådets beslut 81/691/EEG (3) och trädde i kraft i gemenskapen den 21 maj 1982.

Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "Antarktiskommissionen" (CCAMLR), som upprättades genom konventionen, antog på rekommendation av sin vetenskapliga kommitté, vissa skyddsåtgärder som framför allt är tillämpliga på fiskebestånd i vattnen utanför Sydgeorgien.

Dessa skyddsåtgärder har genomförts genom rådets förordning (EEG) nr 2245/85 av den 2 augusti 1985 om vissa tekniska åtgärder för att bevara fiskebestånden i Antarktis (4) och har varit föremål för årliga ändringar vilket har påverkat lagstiftningens tydlighet.

Det är därför nödvändigt att ersätta förordning (EEG) nr 2245/85 med en ny förordning som avspeglar Antarktiskommissionens gällande skyddsåtgärder.

Ledamöterna i Antarktiskommissionen yttrade att de avsåg att provisoriskt tillämpa de senaste skyddsåtgärderna, som antogs den 4 november 1995, utan att invänta att de blir bindande, detta mot bakgrund av att vissa skyddsåtgärder gäller fiskesäsonger som börjar den 1 juli 1995 eller senare.

Europeiska gemenskapen är, i egenskap av avtalsslutande part i Antarktiskommissionen, förpliktad att säkerställa att de åtgärder som har antagits av Antarktiskommissionen tillämpas av gemenskapens fiskare från och med de gällande tidpunkterna.

Det är nödvändigt att föreskriva om ett system som tillåter kommissionen att genomföra ytterligare skyddsåtgärder som antas av Antarktiskommissionen efter förslag genom ett förenklat förfarande, enligt förfarandet i Förvaltningskommittén för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

Antarktis är ett område med känslig miljö som till stora delar är orört av människan och som sådant av stor betydelse för hela världen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Räckvidd

1. Denna förordning skall tillämpas på gemenskapens fiskefartyg som fångar och behåller ombord fisk från marina levande tillgångar i området söder om 60:e breddgraden och i området mellan den breddgraden och den antarktiska konvergens som utgör en del av det antarktiska marina ekosystemet med undantag för de bestånd som uppträder i sådana vatten som är föremål för sådan kuststatlig jurisdiktion som kan finnas enligt internationell rätt.

2. Denna förordning skall utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i konventionen befrämja mål och principer från slutakten enligt den konferens där konventionen antogs.

3. Den antarktiska marina konvergensen som anges i punkt 1 är fastställd enligt en linje som sammanbinder följande punkter längs parallella bredd- och längdgrader: 50° S, 0°-50° S, 30° Ö-45° S, 30° Ö-45° S, 80° Ö-55° S, 150° Ö-60° S, 150° Ö-60° S, 50° V-50° S, 50° V-50° S, 0°.

Artikel 2

Rätt att fiska

1. Endast de fartyg som anges i den förteckning som avses i punkt 2 skall ha rätt att fiska eller bedriva vetenskaplig forskningsverksamhet i det område som anges i artikel 1.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla förteckningen över alla fiskefartyg som för deras flagg och som är registrerade inom gemenskapen som vill fiska eller bedriva vetenskaplig forskningsverksamhet i det område som anges i artikel 1 tjugo dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft och därefter senast trettio dagar innan dessa verksamheter påbörjas.

3. Denna förteckning skall, om ett fartyg bedriver fiske, vid översändandet till kommissionen ange det internnumrerade flottregistret enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 109/94 av den 19 januari 1994 om gemenskapens register över fiskefartyg (5).

Artikel 3

Medlemsstaterna skall fyra månader i förväg till kommissionen anmäla sin avsikt att bedriva krabbfiske i FAOdelområde 48.3 Antarktis. Kommissionen kommer då att utfärda ett särskilt fisketillstånd för det fartyget enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd (6).

Artikel 4

Fiskeförbud

1. Riktat fiske av Notothenia rossii i FAO-delområde 48.1 Antarktis i området kring halvön, i FAO-delområde 48.2 Antarktis runt södra Orkneyöarna och i FAO-delområde 48.3 Antarktis runt Sydgeorgien är förbjudet.

2. Riktat fiske av fisk i FAO-delområden 48.1 och 48.2 Antarktis är, med undantag för vetenskapliga forskningsändamål, förbjudet.

3. Riktat fiske av Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Lepidonotothen squamifrons och Patagonotothen guntheri är förbjudet till den 2 november 1996 i FAO-delområde 48.3 Antarktis.

Artikel 5

Fångstbegränsningar

1. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Euphausia superba är under alla fiskesäsonger begränsad till

a) 1,5 miljoner ton i FAO-område 48 Antarktis,

b) 450 000 ton i FAO-område 58.4.2 Antarktis.

En fiskesäsong definieras som tidsperioden från och med den 1 juli till och med den 30 juni påföljande år.

2. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Dissostichus eleginoides är begränsad till

a) 4 000 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis under perioden 1 mars-31 augusti 1996,

b) 28 ton i FAO-delområde 48.4 Antarktis under perioden 1 mars 1996-31 augusti 1996, eller tills den TAC som anges i 5.2 a har uppnåtts,

c) 297 ton i FAO-område 58.5.2 Antarktis under perioden 4 november 1995-30 juni 1996.

3. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Champsocephalus gunnari är begränsad till

a) 311 ton i FAO-område 58.5.2 Antarktis under perioden 4 november 1995-30 juni 1996

b) 1 000 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis under perioden 4 november 1995-31 mars 1996.

Det riktade fisket av Champsocephalus gunnari i FAO-delområdet 48.3 Antarktis och i området Shag Rocks skall förbjudas om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i nedan överskrider de fastställda gränserna. Om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i nedan överstiger 5 % i ett enskilt drag skall fiskefartyget flytta sig till ett annat fångstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartyget skall inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av fem dagar.

4. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av krabba, arter av släktet Paralomis (Decapoda, underordning Reptantia), är begränsad till

- 1 600 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis under perioden 4 november 1995-2 november 1996.

5. Den totala tillåtna fångsten av Electrona carlsbergi är begränsad till

- 109 000 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis från den 4 november 1995-2 november 1996, varav högst 14 500 ton i området Shag Rocks, som definieras som området inom 52° 30' S, 40° V; 52° 30' S, 44° V; 54° 30' S, 40° V och 54° 30' S, 44° V.

Det riktade fisket av Electrona carlsbergi i FAO-delområde 48.3 Antarktis och i området Shag Rocks skall förbjudas om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i nedan överstiger de fastställda gränserna.

Om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 nedan överstiger 5 % i ett enskilt drag vid riktat fiske efter Electrona carlsbergi skall fiskefartygen flytta sig till ett annat fångstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartygen skall inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av minst fem dagar.

6. i) Under fiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis, skall bifångsten av Gobionotothen gibberrifrons begränsas till 1 470 ton, bifångsten av Chaenocephalus aceratus skall begränsas till 2 200 ton och bifångsten av Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii och Lepidonotothen squamifrons begränsas till 300 ton av varje art.

ii) Om bifångsten av någon av arterna Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus eller av arter av släktet Bathyrajja överstiger 5 % i ett enskilt drag under riktat fiske efter Dissostichus eleginoides eller Champsocephalus gunnari i FAO-område 58.5.2 Antarktis, skall fiskefartygen flytta sig till ett annat fångstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartyget skall inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av minst fem dagar.

7. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Lepidonotothen squamifrons under tvåårsperioden från och med den 5 november 1994 till och med den 2 november 1996 i FAO-område 58.4.4 Antarktis (Ob- och Lenabankarna) är fastställd till

- 715 ton vid Lenabankarna och 435 ton vid Ob-bankarna.

8. Fångster av ovan nämnda arter av fartyg från gemenskapen för vetenskapliga forskningsändamål skall beträffande varje fångad art enligt ovanstående punkter anses ingå i gällande fångstbegränsningar.

Artikel 6

Fiskeredskap

1. Fiske av Dissostichus eleginoides i område 58.5.2 Antarktis är förbjudet med undantag för trålfiske.

2. Beträffande krabbfiske enligt artikel 5.4 godkänns bara krabbtinor. Detta fiske skall begränsas till fullvuxna hankrabbor. Alla honkrabbor och icke-fullvuxna hankrabbor skall släppas. När det gäller Paralomis spinosissima och P. formosa får hanar med en minsta bredd hos ryggskölden av 102 mm respektive 90 mm, behållas ombord. Krabba som bearbetas till havs skall frysas ned i delar (den minsta storleken av krabba kan fastställas utifrån delarna).

3. Fiske av Dissostichus eleginoides i FAO-delområde 48.3 och 48.4 Antarktis är förbjudet med undantag för fiske med långrev.

4. Fiske av Champsocephalus gunnari i FAO-delområde 48.3 Antarktis är förbjudet med undantag för fiske med bottentrål.

Artikel 7

Kontrollåtgärder

Gemenskapens fartyg skall vara föremål för tre olika rapportsystem för fångster och fångstansträngningar:

1. Beträffande rapportsystemet över månatliga fångster och fångstansträngningar definieras rapportperioden som en kalendermånad.

2. Beträffande rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder, är kalendermånaden uppdelad i tre rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B och C och som löper från dag 1-10, dag 11-20, respektive dag 21 till månadens sista dag.

3. Beträffande rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under femdagarsperioder, är kalendermånaden uppdelad i sex rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B, C, D, E och F och som löper från dag 1-5, dag 6-10, dag 11-15, dag 16-20, dag 21-25 respektive dag 26 till månadens sista dag.

Artikel 8

1. Rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under femdagarsperioder gäller

- fiske av Dissostichus eleginoides i FAO-delområden 48.3 och 48.4 Antarktis från och med den 1 mars 1996,

- fiske av Champsocephalus gunnari och Dissostichus eleginoides i FAO-område 58.5.2 Antarktis,

- fiske av Lepidonotothen squamifrons i FAO-område 58.4.4 Antarktis.

2. Rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder gäller

- krabbfiske av arter av släktet Paralomis (Decapoda, underordning Reptantia) i FAO-delområde 48.3 Antarktis; uppgifter om fångster mellan den 31 juli och den 25 augusti 1996 skall rapporteras till kommissionen senast den 25 september 1996,

- fiske av Champsocephalus gunnari och Dissostichus eleginoides och andra djuphavsarter i FAO-område 58.5.2 Antarktis.

3. Rapportsystemet över månatliga fångster och fångstansträngningar som anges i artikel 7.1 gäller

- fiske av Electrona carlsbergi i FAO-delområde 48.3 Antarktis,

- fiske av Euphausia superba i FAO-område 48 Antarktis och FAO-område 58.4.2 Antarktis.

4. Rapportsystemen för fångster och fångstansträngningar skall gälla alla arter som fångas för vetenskapliga forskningsändamål om fångsten inom en given period övergår 5 ton.

Artikel 9

1. Befälhavare på gemenskapens fiskefartyg skall inge en rapport över fångster och fångstansträngningar till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för senast dagen efter slutet av den aktuella rapportperioden.

2. En medlemsstat skall senast inom tre dagar in i varje rapportperiod anmäla den fångst- och fångstansträngningsrapport som har översänts av varje fiskefartyg som för medlemsstatens flagg och som är registrerat i dess territorium. Varje fångst- och fångstansträngningsrapport skall ange den berörda rapportperioden.

3. Kommissionen skall till Antarktiskommissionen, senast inom fem dagar efter utgången av varje rapportperiod, anmäla de fångst- och fångstansträngningsrapporter som har mottagits i enlighet med punkt 2.

Artikel 10

Fångst- och fångstansträngningsrapporten skall innehålla följande upplysningar:

- Namn.

- Yttre identifikationsmärkning av det berörda fartyget.

- Den totala fångsten av de berörda arterna.

- Totalt antal dagar och timmar som fisket har bedrivits.

- Total fångst av arter och bifångst som behållits ombord under rapporteringsperioden.

- Vid fiske med långrev: antal krokar.

Artikel 11

1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de totala fångster, uppdelade på fartyg, som har gjorts av fiskefartyg som för deras flagg och som var registrerade i gemenskapen under perioden mellan den 1 juli 1995 och utgången av den första månad som följer efter den månad då denna förordning träder i kraft. Denna underrättelse skall göras inom tio dagar efter utgången av denna tidsperiod.

2. Alla fartyg som fiskar krabba (arter av släktet Paralomis) i FAO-delområde 48.3 Antarktis och i FAO-område 58.4.2 Antarktis skall, i fråga om krabbor som fångats före den 31 juli 1996, senast den 25 augusti 1996 rapportera följande till kommissionen:

- Plats, datum, djup, antal tinor och avstånd mellan dem, nedsänkningstid och fångst (antal och vikt) av krabbor av kommersiell storlek (rapporteras så precist som möjligt, men som längst 0,5 breddgrad och 1,0 längdgrad) för varje tiodagarsperiod.

- Art, storlek och kön av ett representativt stickprov av krabbor som tagits enligt förfarandet i bilaga I (ett stickprov på 35-50 krabbor skall tas varje dag från den lina som tagits upp strax före kl. 12.00) och från bifångster i fällor.

- Om möjligt, andra relevanta uppgifter enligt de krav som anges i bilaga I.

Artikel 12

Rapportsystem för biologiska data

1. Fartyg från gemenskapen som fiskar Dissostichus eleginoides och Electrona carlsbergi i FAO:s antarktiska underområden 48.3 och 48.4 och fartyg som fiskar i 48.3 under 1995/96 års fiskesäsong skall, senast den 15 i varje månad efter fiskemånaden, till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för inge en rapport enligt rapportsystemet för fångstansträngningar och biologiska data.

2. Efter denna rapport skall medlemsstaterna i slutet av varje månad översända dessa upplysningar till kommissionen. Kommissionen skall omedelbart vidarebefordra dessa data till Antarktiskommissionen.

3. Upplysningarna i rapportsystemet för fångstansträngningar och biologiska data skall omfatta följande:

- De uppgifter om varje drag som krävs för ifyllande av Antarktiskommissionens finskaliga dataformulär över fångst- och fångstansträngningar för fiske med långrev (senaste versionen av blankett C2 för Dissostichus eleginoides och Electrona carlsbergi och blankett C1 för Champsocephalus gunnari). Dessa data skall ange antalet havsfåglar eller havsdäggdjur av varje art som fångas och avlivas.

- Ett representativt stickprov från mätningar av längdsammansättningen vid fisket (senaste versionen av blankett B2). Vid längdmätning av fisk bör mätningen omfatta hela längden (avrundas nedåt till närmast hela centimeter) och representativa stickprov av längdsammansättningen bör tas från ett enda fångstområde. Om ett fartyg flyttar sig från ett fångstområde till ett annat under en månad, bör separata mätningar av längdsammansättningen göras för varje fångstområde.

Artikel 13

Fiskeförbud

Efter meddelande från Antarktiskommissionen till kommissionen om att de högsta tillåtna fångstmängderna för ett bestånd eller en grupp av bestånd enligt artikel 5 är förbrukade, eller efter utgången av den fiskesäsong som anges i artikel 5, skall det vara förbjudet för gemenskapens fiskefartyg att efter denna tidpunkt fiska, behålla ombord, omlasta eller ta i land sådan fisk.

Artikel 14

Maskstorlekar

1. Inga trålar, danska snurrevadar eller liknande redskap med maskor som är mindre än de som fastställs i bilaga III får användas vid riktat fiske av följande arter eller grupper av arter: Notothenia rossii, Dissostichus eleginoides, Gobionotothen gibberifrons, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons och Champsocephalus gunnari. Det är förbjudet att använda några hjälpmedel eller anordningar för att täppa till maskorna eller minska maskstorleken.

2. När det gäller de nät som anges i föregående punkt skall den minsta storlek som anges i bilaga III fastställas enligt följande regler:

A. Beskrivning av mätredskapen

a) De mätstickor som används för att bestämma maskstorlek skall vara 2 mm tjocka, plana och gjorda av ett hållbart och formbeständigt material. De skall ha antingen en serie parallellsidiga sidor som förbinds genom mellanliggande sidor som smalnar av i förhållandet 1:8 på varje sida eller enbart sidor som smalnar av enligt samma förhållande. De skall vara försedda med ett hål i den smalaste änden.

b) På mätstickans översida skall bredden i mm vara angiven på båda parallellsidiga sektioner om sådana finns, och på den avsmalnande sektionen. I det senare fallet skall bredden vara angiven i mm och med jämna mellanrum.

B. Mätstickans användning

a) Nätredskapet skall hållas utsträckt i maskornas diagonalriktning.

b) Den i punkt A beskrivna mätstickans smalaste ände skall föras in i maskans öppning vinkelrätt mot nätets plan.

c) Mätstickan skall föras in i maskans öppning antingen manuellt eller med hjälp av en vikt eller dynamometer tills den stoppas av maskans motstånd vid de avsmalnande sidorna.

C. Urval av maskor som skall mätas

a) De maskor som skall mätas skall utgöra en rad av 20 på varandra följande maskor i nätets längdriktning.

b) Maskor på ett avstånd av mindre än 50 cm från linor, lister eller knytstropp skall inte mätas. Avståndet skall mätas vinkelrätt mot linorna, listerna eller knytstroppen med nätet sträckt i mätningens riktning. Maskor som lagats eller rivits sönder eller i vilka tillbehör till nätet är fastsatta skall inte heller mätas.

c) Trots vad som sägs i a behöver de maskor som skall mätas inte följa på varandra om detta förhindras genom tillämpningen av b.

d) Näten skall mätas endast när de är våta och inte nedfrysta.

D. Mätning av varje maska

En maskas storlek skall anses vara den bredd som mätstickan har på det ställe där den på sätt som anges i punkt B inte går att föra in längre.

E. Fastställande av nätredskapets maskstorlek

Nätredskapets maskstorlek skall anses vara det aritmetiska medelvärdet, uttryckt i millimeter, av alla maskor som valts ut och mätts i enlighet med punkterna C och D. Medelvärdet skall avrundas till närmaste millimetertal.

Det sammanlagda antalet maskor som skall mätas anges i punkt F nedan.

F. Förfarandet vid inspektion

a) Inspektören skall mäta en serie om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C, genom att föra in mätstickan manuellt utan att använda någon vikt eller dynamometer. Maskstorleken skall sedan bestämmas enligt punkt E ovan.

Om beräkningen av maskstorleken visar att denna inte förefaller stämma överens med gällande bestämmelser skall ytterligare två serier om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C ovan, mätas.

Maskstorleken skall sedan beräknas ytterligare en gång i enlighet med punkt E på grundval av de 60 maskor som nu mätts. Utan att det påverkar tillämpningen av b nedan, skall detta vara nätredskapets maskstorlek.

b) Om befälhavaren på fartyget inte godtar den maskstorlek som fastställts i enlighet med a, får denna mätning inte ligga till grund för bestämmandet av maskstorleken utan nätredskapet skall mätas på nytt. En vikt eller dynamometer som är fastsatt vid mätinstrumentet skall användas vid den nya mätningen. Valet mellan vikt och dynamometer ankommer på inspektören. Vikten skall fästas med en krok i hålet vid mätstickans smalaste ände. Dynamometern kan fästas antingen i hålet vid mätstickans smalaste ände eller vid dess bredaste del. Viktens eller dynamometerns precision skall intygas av den behöriga nationella myndigheten.

För nätredskap med en maskstorlek på 35 mm eller mindre i enlighet med a skall en kraft på 19,61 newton (motsvarande en vikt på två kilo) användas och för andra mätredskap skall en kraft på 49,03 newton (motsvarande en vikt på fem kilo) användas.

Då en vikt eller dynamometer används skall endast en serie om 20 maskor mätas för att fastställa maskstorleken i enlighet med punkt E.

3. Tillämpliga åtgärder för att minska dödligheten bland sjöfåglar på grund av olyckshändelser under fiske med långrev anges i bilaga IV.

Artikel 15

Anmälan om nytt fiske

1. Med nytt fiske avses i denna artikel fiske av en art med användande av en bestämd fångstmetod i ett FAO-delområde i Antarktis, med undantag av FAO-delområdena 58.6 och 58.7 Antarktis och FAO-område 58.5.1 Antarktis, om vilket

a) uppgifter om utbredning, mängd, demografi, potentiell avkastning och beståndens identitet baserade på omfattande forskning/kartläggning eller försöksfiske inte förelagts Antarktiskommissionen, eller

b) uppgifter om fångster och fångstansträngningar inte förelagts Antarktiskommissionen, eller

c) uppgifter om fångster och fångstansträngningar under de två närmast föregående säsonger då fiske bedrivits inte förelagts Antarktiskommissionen.

2. Nytt fiske är förbjudet inom Antarktiskommissionens konventionsområde om det inte har fått tillstånd enligt punkt 6.

3. Varje ägare till ett fiskefartyg som avser att starta nytt fiske i Antarktiskommissionens konventionsområde skall underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för om denna sin avsikt och förse dessa myndigheter med all den information enligt punkt 4 som han kan uppbringa.

4. En medlemsstat som underrättats om en sådan avsikt att starta nytt fiske i Antarktiskommissionens konventionsområde skall till kommissionen anmäla detta utan dröjsmål och minst fyra månader före Antarktiskommissionens årsmöte.

Medlemsstaten skall till anmälan bifoga så mycket som möjligt av följande information:

a) Vilket slags fiske som planeras, inbegripet vilka arter som utgör målgrupp, fångstmetoder, tänkt område och vilken minimifångst som krävs för att utveckla ett bärkraftigt fiske.

b) Biologisk information baserad på omfattande forsknings- och kartläggningsresor rörande t.ex. utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet.

c) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det föreslagna fisket.

d) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen.

5. Kommissionen skall till Antarktiskommissionen överlämna informationen enligt punkt 4 samt övrig relevant information för bedömning som kommissionen förfogar över.

6. Så snart Antarktiskommissionen fattat ett beslut skall det nya fisket få tillstånd av kommissionen.

Artikel 16

Provfiske

Provfiske definieras som sådant fiske som tidigare klassificerades som nytt fiske enligt definitionen i artikel 15. Provfiske skall fortsätta att klassificeras som nytt fiske tills tillräcklig information finns till hands

a) för att kunna utvärdera utbredning, mängd och demografi av de aktuella arterna, och

b) för att granska fiskets potentiella inverkan på beroende och närstående arter, och

c) för att Antarktiskommissionen skall få tillfälle att formulera och ge råd om lämpliga fångstnivåer samt i tillämpliga fall om grad av fångstansträngningar och fiskeredskap.

Den information som skall ges i samband med provfiske anges i bilaga V.

Artikel 17

Tillämpning av skyddsåtgärder vid vetenskaplig forskning

1. Den medlemsstat vars fartyg har för avsikt att bedriva forskning när den beräknade fångsten förväntas understiga 50 ton, skall direkt till Antarktiskommissionen inge följande data, samt sända en kopia till kommissionen:

- Namn och yttre identifieringsmärkning på fartyget.

- Område och delområde där forskningen utförs.

- Beräknade tidpunkter då fartyget inträder i och lämnar Antarktiskommissionens konventionsområde.

- Syfte med forskningen.

- Fiskeutrustning som sannolikt kommer att användas.

2. De gemenskapsfartyg som avses punkt 1 skall undantas från skyddsåtgärder rörande bestämmelser om maskstorlek, förbud mot vissa typer av fiskeredskap, stängda områden, fiskesäsonger och storleksbegränsningar samt krav på rapportsystem utöver dem som anges i artiklarna 5.8 och 8.4.

3. Den medlemsstat vars fartyg har för avsikt att bedriva forskning när den beräknade fångsten förväntas överstiga 50 ton, skall till Antarktiskommissionen minst sex månader innan den tänkta forskningen påbörjas inge sina forskningsplaner enligt det formulär som tillhandahålls av Antarktiskommissionen för granskning, och en kopia av formuläret skall samtidigt inges till kommissionen. Innan granskningsförfarandet är genomfört av Antarktiskommissionen och innan dess beslut meddelats, får det planerade fisket för forskningsändamål inte utföras.

4. Medlemsstaterna skall till Antarktiskommissionen rapportera alla uppgifter om fångst och fiskeansträngningar drag för drag på blankett C4 i samband med allt fiske för forskningsändamål som omfattas av dessa bestämmelser, samt översända en kopia av rapporterna till kommissionen. En sammanfattning av forskningsresultaten skall inges av medlemsstaten till Antarktiskommissionen inom 180 dagar efter det att forskningsfisket har avslutats och en kopia av sammanfattningen skall översändas till kommissionen. En fullständig rapport om forskningsresultaten skall lämnas till Antarktiskommissionen inom tolv månader, och en kopia skall översändas till kommissionen.

Artikel 18

I bilaga II fastställs bestämmelserna för provfångstsystemet för krabbfiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis under säsongerna 1995/96 till 1997/98 samt de godkända fiskeområdena.

Artikel 19

Gemenskapens fiskefartyg skall ha minst en vetenskaplig observatör som utsetts av Antarktiskommissionen ombord när ovan nämnda fartyg fiskar

- Lepidonotothen squamifrons i FAO-delområde 58.4.4 Antarktis under perioden 5 november 1995-2 november 1996,

- Dissostichus eleginoides i FAO-delområde 48.3 och 48.4 under perioden 1 mars-31 augusti 1996,

- Champsocephalus gunnari i FAO-delområde 48.3 under perioden 4 november 1995-31 mars 1996. Fartyg som avser att delta i fisket måste åta sig att genomföra en vetenskaplig undersökning enligt undersökningsbeslutet. Den berörda medlemsstaten skall lämna in en förteckning över föreslagna positioner för undersökning med trål till Antarktiskommissionen med en kopia till kommissionen, minst en månad innan undersökningen påbörjas.

Artikel 20

Bestämmelser rörande minskad användning av packningsband av plast

Fiskefartygens användning av packningsband av plast för att försegla beteslådorna skall förbjudas från och med säsongen 1996/97. Användning av packningsband för andra ändamål på fiskefartyg som inte använder förbränningsugnar ombord, skall förbjudas från och med säsongen 1996/97.

Artikel 21

De ändringar av denna förordning som är nödvändiga för att införa de rekommendationer som antagits av Antarktiskommissionen skall antas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) 3760/92.

Artikel 22

Förordning (EEG) nr 2245/85 är formellt upphävd.

Artikel 23

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

(1) EGT nr L 389, 31.12.1992, s. 1.

(2) EGT nr L 261, 20.10.1993, s. 1.

(3) EGT nr L 252, 5.9.1981, s. 26.

(4) EGT nr L 210, 7.8.1985, s. 2.

(5) EGT nr L 19, 22.1.1994, s. 5.

(6) EGT nr L 171, 6.7.1994, s. 7.

BILAGA I

Uppgifter som skall lämnas om provfiske av krabba i FAO-delområde 48.3 Antarktis

Fångst- och ansträngningsuppgifter

- Beskrivning av fångstresan:

- Fångstresekod, fartygskod, tillståndets nummer, år.

- Beskrivning av krabbtinorna:

- Diagram och andra uppgifter, däribland tinornas form, dimensioner, maskstorlek, trattens placering, öppning och riktning, antal sektioner och om det finns en möjlighet för krabborna att ta sig ut.

- Beskrivning av fiskeansträngningarna:

- Dag, tid, latitud och longitud när redskapet sattes ut, linans position, totalt antal tinor som nedsänkts, avstånd mellan tinorna på linan, antal förlorade tinor, djup, utsättningsstid, typ av bete.

- Beskrivning av fångst:

- Fångst som behållits ombord: Antal och vikt per art (jfr tabell 1), löpande registreringsnummer för koppling till stickprovsinformation.

>Plats för tabell>

Biologiska uppgifter

För insamling av dessa uppgifter skall stickprov av krabborna tas från den lina som togs upp strax före kl. 12.00, genom att hela innehållet samlas in från ett antal tinor som placeras med jämna mellanrum på linan så att mellan 35 och 50 exemplar finns representerade i delprovet.

- Beskrivning av fångstresan:

- Fångstresekod, fartygskod, tillståndets nummer.

- Beskrivning av stickprovet:

- Dag, position när redskapet sattes ut, redskapets riktning, linans nummer.

- Uppgifter:

- Art, kön, längd för minst 35 individer, närvaro/frånvaro av rhizocephalan-parasiter, notering om krabbans destination (behållen ombord, kastad överbord, förstörd), notering av numret på den tina som krabban kommer från.

BILAGA II

Provfångstsystem för krabbfiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis under säsongen 1995/96

Följande åtgärder gäller allt krabbfiske i det statistiska delområdet 48.3 under fiskesäsongen 1995/96. Varje fartyg som deltar i krabbfiske i delområde 48.3 skall utföra fiskeoperationer enligt det provfångstsystem som anges nedan:

1. Provfångstsystemet skall bestå av tre moment. Varje fartyg som deltar i fiske skall utföra alla tre momenten. Moment 1 skall genomföras under den första säsongen då ett fartyg deltar i provfångstsystemet. Moment 2 och 3 skall genomföras under påföljande fiskesäsong.

2. Fartygen skall genomföra moment 1 i provfångstsystemet då de påbörjar den första säsongen som medverkande i provfångstsystemet. För moment 1 gäller följande villkor:

i) Moment 1 skall definieras som fartygets första 200 000 burtimmar av fångstansträngningar vid påbörjandet av dess första fiskesäsong.

ii) Varje fartyg som genomför moment 1 skall ägna sina första 200 000 burtimmar av fångstansträngningar inom ett totalt område som utgörs av tolv sektioner som är 0,5 breddgrad och 1 längdgrad. För varje rad skall burtimmarna beräknas genom att det totala antalet burar i raden multipliceras med blötläggningstiden (i timmar) för den raden. Med blötläggningstid för varje rad menas tiden från det att nedsänkningen påbörjas till dess att upptagningen påbörjas.

iii) Fartygen skall inte fiska utanför det område som utgörs av de tolv sektionerna på 0,5 breddgrad och 1 längdgrad innan moment 1 är fullgjort.

iv) Under moment 1 skall fartygen inte lägga ned mer än 30 000 burtimmar i någon sektion på 0,5 breddgrad och 1 längdgrad.

v) Om ett fartyg återvänder till hamn innan det har ägnat 200 000 burtimmar åt moment 1, skall de återstående burtimmarna fullgöras innan fartyget kan anse att moment 1 är fullgjort.

vi) Då 200 000 timmars provfiske har fullgjorts skall fartygen anse att moment 1 är fullgjort och kan inleda fiske på vanligt sätt.

3. Normala fiskeoperationer skall genomföras enligt de föreskrifter som anges i artiklarna 3, 5.4, 6.2 och 8.2.

4. Vid övergång till normala fiskeoperationer efter moment 1 i provfångstsystemet gäller det rapportsystem för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder som anges i artikel 7.2.

5. Fartygen skall genomföra moment 2 av provfångstsystemet då de påbörjar sin andra säsong i provfångstsystemet. För moment 2 gäller följande villkor:

i) Varje fartyg som genomför moment 2 skall fiska i tre små kvadrater som mäter cirka 26 nautiska kvadratmil till ytan (storleken på dessa kvadrater skall vara 6,0 breddgrad och 7,5 längdgrader). Dessa kvadrater skall utgöra delområden av de sektioner som avbildats i moment 1 av provfångstsystemet.

ii) Fartygens befälhavare skall fastställa läget för de tre kvadrater som de skall fiska i, men de utvalda kvadraterna får inte angränsa till varandra och avståndet mellan två kvadraters gränser måste vara minst fyra nautiska mil.

iii) Fartygen skall utan uppehåll (med undantag för nödlägen eller dåliga väderförhållanden) fiska inom en enda kvadrat tills den genomsnittliga fångsten per bur har gått ned till 25 procent eller lägre av sitt ursprungliga värde och sedan fiska under ytterligare 7 500 burtimmar. Högst 50 000 totala burtimmar skall läggas ned på varje kvadrat. Beträffande moment 2 skall det första fångstgenomsnittet för en viss kvadrat definieras som fångstgenomsnittet per bur beräknad från de första fem nedsänkningar som görs i den kvadraten. Blötläggningstiden för dessa första nedsänkningar skall vara minst 24 timmar.

iv) Fartygen skall avsluta fisket inom en kvadrat innan de påbörjar operationer i en annan kvadrat.

v) Fartygen skall försöka att fördela sina fångstansträngningar över hela kvadraten och inte använda sina redskap på samma ställe vid varje nedsänkning.

vi) Då fiskeoperationerna i den tredje kvadraten är avslutade, skall fiskefartygen anse att moment 2 är utfört och kan påbörja fiske på vanligt sätt.

6. Vid övergång till normala fiskeoperationer efter moment 2 av provfångstsystemet gäller rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder.

7. Fartygen skall genomföra moment 3 i provfångstsystemet då de påbörjar sin andra säsong i systemet. För moment 3 gäller följande villkor:

i) Ett fartyg skall påbörja moment 3 i provfångstsystemet cirka en vecka innan avslutningen av dess andra fiskesäsong. Ett fartygs fiskesäsong skall avslutas om fartygen frivilligt lämnar fisket eller om fiskeområdet stängs på grund av att de högsta tillåtna fångstmängderna har uppnåtts.

ii) Om en fartygskapten frivilligt avslutar fiskeoperationerna skall fartyget påbörja moment 3 en vecka innan det avslutar sina fiskeoperationer.

iii) Antarktiskommissionen skall (enligt de vägledningar som finns för rapportsystemet för fångst- och fångstansträngningar under tiodagarsperioder) underrätta alla avtalsslutande parter som genomför operationer under sin andra provfiskesäsong att det skall påbörja moment 3 när cirka en vecka återstår innan de högsta gränserna för tillåtet fiske har uppnåtts och fiskeområdet stängs.

iv) Vid utförandet av moment 3 skall varje fartyg återvända till de tre kvadrater som de tömde under moment 2 av provfångstsystemet och lägga ned mellan 10 000 och 15 000 burtimmar på varje kvadrat.

8. För att underlätta analysen av de data som har insamlats under moment 2 och 3, skall fartygen rapportera de koordinater som definierar gränserna för den kvadrat där fisket utfördes, tidpunkt, antal och mellanrum mellan burarna och blötläggningstid, och fångst (antal och vikt) vid varje isättning.

9. Data som har insamlats under provfångstsystemet till och med den 30 juni varje brutet år skall inges till Antarktiskommissionen senast den 31 augusti påföljande brutna år. Med brutet år avses perioden 1 juli-30 juni påföljande år.

10. De fartyg som fullgör alla tre faser av provfångstsystemet skall inte avkrävas att utföra provfiske under följande säsonger. Dessa fartyg skall emellertid följa de vägledningar som fastställs i artiklarna 3, 5.4, 6.2 och 8.2.

11. Fiskefartygen skall självständigt delta i provet (fartygen får t.ex. inte samarbeta för att fullborda moment av provet).

12. Krabbor som fångas under provfångstsystemet skall anses ingå i den högsta tillåtna fångstmängd som gäller under den innevarande fiskesäsongen (t.ex. för 1995/96 skall provfångster anses ingå i de 1 600 ton som är högsta tillåtna fångstmängd enligt artikel 5.4).

13. Provfångstsystemet skall införas under en tidsperiod av tre brutna år (1995/96 till 1997/98) och uppgifterna i systemet får ändras av kommissionen under denna tidsperiod. Fiskefartyg som påbörjar provfiske under det brutna året 1996/97 skall fullgöra systemet under det brutna året 1998/99. Med brutet år avses perioden 1 juli-30 juni påföljande år.

BILAGA III

Minsta maskstorlek som avses i artikel 14

>Plats för tabell>

BILAGA IV

Åtgärder för att minska dödligheten av sjöfåglar genom olyckshändelse under fiske med långrev i Antarktiskommissionens konventionsområde, med undantag av FAO-delområdena 58.6 och 58.7 Antarktis och FAO-område 58.5.1 Antarktis

a) Fiskeoperationer skall genomföras på ett sådant sätt att agnade krokar sjunker så snart som möjligt efter att ha nedsänkts i vatten. Enbart upptinat bete skall användas.

b) Långlinor skall sättas ut enbart under nattetid (tiden mellan den nautiska solnedgången och soluppgången). Under nattligt fiske med långrev skall bara minsta möjliga fartygsljus som påkallas av säkerhetsskäl användas.

c) Avfall bör inte dumpas så länge långrev läggs ut eller tas upp. Om det inte går att undvika tömning av avfall, skall detta ske så långt bort som möjligt och/eller på motsatt sida av det fartygsområde där långreven läggs ut eller tas upp.

d) Alla ansträngningar skall göras för att se till att fåglar som infångas under arbetet med långrev och som är levande släpps i levande skick och att krokar i möjligaste mån tas bort utan att äventyra livet på fåglarna.

e) En lina med remsor gjord för att avhålla fåglar från att landa på betet under utläggandet av långrev skall släpa efter fartyget. En närmare beskrivning av linan och hur den skall läggas ut görs i tillägget till detta förslag. Detaljer om antal och placeringen av svängtappar kan variera så länge den effektiva vattenyta som täcks av remsorna inte är mindre än den yta som täcks av här beskriven konstruktion. Detaljerna i den anordning som fungerar som dragg i vattnet för att spänna linan kan också variera.

f) Användandet av nätstyrkablar på fångstfartyg i Antarktiskommissionens konventionsområde är förbjudet från och med fiskesäsongen 1994/95.

g) Uppgifter om antalet per art av sjöfåglar som har dödats eller skadats i incidenter med nätstyrkabeln i samband med riktat fiske av Lepidonotothen squamifrons i FAO-delområde 58.4.4 Antarktis under säsongen 1995/96 skall också inrapporteras.

h) Andra varianter av utformningen av linan får testas på fartyg som har två observatörer ombord, varav minst en skall vara utsedd enligt Antarktiskommissionens system för internationell vetenskaplig observation.

Tillägg till bilaga IV

1. Linan med remsor skall hängas upp i aktern vid en punkt cirka 4,5 m ovanför vattnet så att linan befinner sig direkt ovanför den punkt där betet träffar i vattnet.

2. Linan skall vara ungefär 3 mm i diameter, minst 150 m lång samt försedd med en anordning i ändan som spänner linan så att större delen av den sträcks ut rakt bakom fartyget även i sidvind.

3. Med 5 m intervaller med början från fästpunkten vid fartyget skall fem remsor som var och en består av två reptrådar som är cirka 3 mm i diameter fästas. Remsornas längd skall variera mellan cirka 3,5 m närmast fartyget till cirka 1,25 m för den femte remsan. När linan är sträckt skall remsorna nå vattenytan och då och då doppas ned i vattnet när fartyget häver sig. Svängtapparna skall placeras i linan vid bogseringspunkten, före och efter den punkt där varje remsa är fäst och omedelbart före den vikt som sätts i ändan av linan. Varje remsa skall också ha en svängtapp vid den punkt där den är fäst vid linan.

>Hänvisning till >

BILAGA V

Uppgifter som skall lämnas för provfiske

1. För att säkerställa att tillräcklig information ges till Antarktiskommissionens vetenskapliga kommitté för utvärdering under den period då ett fiske klassificeras som provfiske skall följande göras:

i) Vetenskapliga kommittén skall utveckla (och vid behov årligen uppdatera) en plan för datainsamling som skall fastställa vilka data som behövs samt beskriva de åtgärder som krävs för att få fram relevanta data från provfisket.

ii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske skall årligen (vid en bestämd tidpunkt) till Antarktiskommissionen inge de data som anges av den plan för datainsamling som har utvecklats av vetenskapliga kommittén.

iii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske eller tänker ge tillstånd för ett fartyg att börja fiska, skall årligen iordningställa, och vid en bestämd tidpunkt till Antarktiskommissionen inge, en plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall granskas av vetenskapliga kommittén och kommissionen.

iv) Medlemsstaten skall, innan den ger tillstånd till sina fartyg att delta i ett provfiske som redan pågår, underrätta kommissionen senast tre månader innan nästa reguljära sammanträde i kommissionen, och medlemmen skall inte påbörja provfisket förrän detta sammanträde har hållits.

v) Fortsatt provfiske av den medlemsstat som har data skall förbjudas, om de data som anges i planen för datainsamling inte har ingetts till Antarktiskommissionen avseende den senaste säsongen som fiske bedrivits, vilket gäller tills aktuella data har ingivits till den och vetenskapliga kommittén har fått tillfälle att granska data.

vi) Fiskekapacitet och fångstansträngningar skall begränsas genom en förebyggande fångstgräns på en nivå som inte befinner sig avsevärt ovanför den nivå som krävs för att få fram den information som anges i planen för datainsamling och som krävs för att utföra de granskningar som anges i punkt 1.ii.

vii) Namn, typ, registreringsnummer och radianropssignal för varje fartyg som deltar i provfisket skall registreras av Antarktiskommissionens sekretariat minst tre månader innan varje fiskesäsong inleds.

viii) Varje fartyg som deltar i provfisket skall medta en vetenskaplig observatör som skall garantera att data insamlas i enlighet med den överenskomna planen för datainsamling samt för att stå till tjänst vid insamlandet av biologiska och övriga relevanta data.

2. Den plan för datainsamling som skall upprättas och uppdateras av vetenskapliga kommittén skall vid behov omfatta

i) en beskrivning av fångstansträngningen och tillhörande biologiska och ekologiska data samt miljödata som erfordras för att utföra,

ii) en plan för riktade fångstansträngningar under provfasen för att ge utrymme för möjligheten att kunna erhålla relevanta data för utvärdering av fiskepotentialen och de ekologiska förhållandena mellan fångade, beroende och närstående bestånd och sannolikheten för ogynnsamma effekter, och

iii) en utvärdering av de tidsindelningar som gäller vid fastställande av fångade, beroende och närstående bestånds reaktioner på fiskeaktiviteterna.

3. Den plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall iordningställas av medlemsstater som deltar eller tänker delta i provfiske skall omfatta så mycket av följande upplysningar som medlemmen kan lämna:

i) En beskrivning av på vilket sätt medlemsstatens verksamheter kommer att följa den plan för datainsamling som har utvecklats av vetenskapliga kommittén.

ii) Provfiskets inriktning, inbegripet målarter, fångstmetoder, tänkt område och högsta fångstgränser som föreslås för den kommande säsongen.

iii) Biologisk information baserad på jämförande forsknings- och kartläggningsresor rörande t.ex. utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet.

iv) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det avsedda fisket.

v) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen.