ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
”Artikel 3h 1. Audiovisuella medietjänster som sponsras eller innehåller produktplacering skall uppfylla följande krav: (…) c) Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt i början av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren. (…) 4. Nyhets- och samhällsprogram får inte sponsras och skall inte innehålla någon produktplacering. Audiovisuella medietjänster för barn och dokumentärer får inte innehålla någon produktplacering.”

”Artikel 3h 1. Audiovisuella medietjänster som sponsras eller innehåller produktplacering skall uppfylla följande krav: (…) c) Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt tydligt såväl i början som i slutet av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren. (…) 4. Nyhets- och samhällsprogram får inte sponsras och skall inte innehålla någon produktplacering. Audiovisuella medietjänster för barn och dokumentärer får inte innehålla någon produktplacering. Produktplacering får endast förekomma i biograffilmer och TV-filmer samt i TV-serier av underhållningskaraktär som inte är avsedda för barn.”
1. Medlemsstaterna skall inom åtta år från och med [genomföringsdatum] och därefter vart femte år göra följande uppgifter tillgängliga för kommissionen: a) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits enligt artikel 5. b) De riskområden som fastställts i enlighet med artikel 6.1. c) Den metod som har använts för identifiering av riskområdena enligt artikel 7. d) De åtgärdsprogram som har antagits enligt artikel 8 och en bedömning av effektiviteten hos de åtgärder som vidtas för att minska markförstöringen och risken för markförstöring. e) Resultatet av den identifiering som ägt rum enligt artikel 11.2 och 11.3 och det register över förorenade områden som upprättats enligt artikel 10.2. f) De nationella saneringsstrategierna enligt artikel 14. g) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits för att höja medvetenheten enligt artikel 15.

1. Medlemsstaterna skall inom åtta år från och med [genomföringsdatum] och därefter vart femte år ge kommissionen tillgång till uppgifter av vilka följande göra upplysningar framgår uppgifter tillgängliga för kommissionen: a) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits enligt artikel 5. a b) De riskområden som fastställts i enlighet med artikel 6.1. b c) Den metod som har använts för identifiering av riskområdena enligt artikel 7. d) De åtgärdsprogram som har antagits enligt artikel 8 och en bedömning av effektiviteten hos de åtgärder som vidtas för att minska markförstöringen och risken för markförstöring. c e) Resultatet av den identifiering som ägt rum enligt artikel 11.2 och 11.3 och det register över förorenade områden som upprättats enligt artikel 10.2. f) De nationella saneringsstrategierna enligt artikel 14. g) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits för att höja medvetenheten enligt artikel 15. 2. Medlemsstaterna skall inom fem år från och med utarbetandet av den sammanställning som nämns i artikel 17.2 och därefter vart femte år ge kommissionen tillgång till uppgifter av vilka följande upplysningar framgår: a) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits enligt artikel 5. b) De åtgärdsprogram som har antagits enligt artikel 8 och en bedömning av effektiviteten hos de åtgärder som vidtas för att minska markförstöringen och risken för markförstöring. c) De nationella saneringsstrategierna enligt artikel 14. d) En sammanfattning av de åtgärder som har vidtagits för att höja medvetenheten enligt artikel 15. 3. För att tillhandahålla de uppgifter som nämns i punkterna 1 och 2 kan medlemsstaterna använda sitt eget system.
Utkast till yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III)"

(2000/C 317/09)

BAKGRUND

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006), (KOM(2000) 184 slutlig - 2000/0074 (CNS)).

Kommissionens beslut av den 5 maj 2000 om att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga.

Beslutet den 12 maj från Regionkommitténs ordförande att utse Nicole Morsblech, D/ELDR, till huvudföredragande i enlighet med artikel 40.2 i arbetsordningen.

Regionkommitténs yttrande om "Förslag till rådets beslut om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006), (KOM(1998) 454 slutlig.)" (CdR 301/98 fin)(1).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid den 34:e plenarsessionen den 14-15 juni 2000 (sammanträdet den 14 juni) följande yttrande enhälligt.

1. Regionkommittén bekräftar sin inställning att Tempus-programmet för högre utbildning är ett uttryck för Europeiska unionens politiska engagemang när det gäller att samarbeta och föra en dialog med länderna i Central- och Östeuropa och att man inom ramen för detta samarbete bör se utbildning och utveckling av mänskliga resurser som prioriterade områden, vilka även lämpar sig mycket väl för samarbete på regional nivå.

2. Kommittén välkomnar uttryckligen den fortgående demokratiseringsprocessen i Kroatien så som den framför allt kommit till uttryck i parlaments- och presidentvalen i början av år 2000 och ser här en utveckling som på ett framgångsrikt vis kan föra Kroatien närmare EU:s strukturer.

3. Vidare välkomnar kommittén det faktum att även Europeiska rådet ser positivt på utvecklingen i Kroatien och att man från Europeiska rådets sida uttalat önskemål om att förstärka samarbetet mellan EU och Kroatien och framför allt öppna Tempus-programmet för Kroatien.

4. I och med konsolideringen av de demokratiska strukturerna i Kroatien anser ReK att landet uppfyller förutsättningarna för att delta i Tempus-programmet.

5. Utvecklingen av de högre utbildningssystemen är liksom utvecklingen och omarbetningen av kursplaner för yrkesinriktade utbildningar betydelsefulla områden, där man från EU:s sida genom Tempus-programmet kan ge viktiga impulser till Kroatiens utveckling.

6. Regionkommittén stöder därför uttryckligen förslaget till Europeiska rådets beslut om att ändra beskrivningen av vilka länder som är stödberättigade genom Tempus-programmet.

7. Däremot finns det för närvarande ingen anledning att utvidga Tempus-programmets omfattning till andra icke-associerade länder i regionen utöver Kroatien.

Bryssel den 14 juni 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 51, 22.2.1999, s. 86.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifierad version)"

(2001/C 14/09)

Den 23 juni 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 september 2000. Föredragande var Eduardo Chagas.

Vid sin 376:e plenarsession den 19 oktober 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 93 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Ekonomiska och sociala kommittén har vid flera tillfällen uttryckt sitt stöd för kommissionens beslut att genomföra kodifieringar av lagtexter som blivit föremål för ett stort antal ändringar, i syfte att göra dem mer lättillgängliga och begripliga för medborgarna.

1.2. Det aktuella förslaget till kodifiering av direktiv 94/58/EG(1) motiveras av att det sedan det publicerades har ändrats väsentligt, bland annat genom direktiv 98/35/EG(2) som innefattar de förändringar som infördes av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) 1995 vid revideringen av konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk. Dessutom har det kommit nya internationella bestämmelser om sjösäkerhet, miljöskydd samt boende- och arbetsförhållanden ombord.

1.3. Den konsoliderade texten skall helt och fullt återge innehållet i de kodifierade texterna och endast sammanställa dem, utan att det företas andra än rent formella ändringar.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén anser att införandet och harmoniseringen av bestämmelser om utbildning och certifiering för sjöfolk är en grundläggande förutsättning för en sjöfartspolitik som skall främja sjösäkerhet och miljöskydd.

2.2. Likaså är det viktigt att lagstiftningen blir lättillgänglig och begriplig för användarna, eftersom det annars finns risk för att den inte uppfyller de mål som satts upp.

2.3. Kommittén godtar kommissionens förslag som medför en bättre systematiserad lagstiftning avseende utbildning och certifiering för sjöfolk.

2.4. ESK anser det även vara avgörande att medlemsstaterna i sina hamnar kan genomföra effektiva kontroller av certifikat och utbildning för sjöfolk, vare sig de hör hemma i gemenskapen eller inte. ESK uppmanar därför kommissionen att utvärdera den aktuella faktiska kapaciteten att genomföra detta i de olika medlemsstaterna, bl.a. genom hamnatatskontroll, i syfte att åtgärda de brister som förekommer och säkerställa att man upprätthåller regler för utbildning och certifiering som överensstämmer med internationella bestämmelser.

Bryssel den 19 oktober 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Rådets direktiv 94/58/EG av den 22 november 1994 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (EGT L 319, 12.12.1994), ESK:s yttrande: EGT C 34, 2.2.1994, s. 10.

(2) Rådets direktiv 98/35/EG av den 25 maj 1998 som ändrar direktiv 94/58/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (EGT L 172, 17.6.1998, s. 1), ESK:s yttrande: EGT C 206, 7.7.1997, s. 29.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring för fjärde gången av förordning (EG) nr 1626/94 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring för fjärde gången av förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer"

(2000/C 75/04)

Den 18 januari 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 12 januari 2000. Föredragande var Eduardo Chagas.

Vid sin 369:e plenarsession den 26- 27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Genom förordning (EG) nr 1626/94(1) och förordning (EG) 850/98(2) införde rådet tekniska åtgärder för att bevara fiskeresurserna i Medelhavet samt skydda unga exemplar av marina organismer.

1.2. Internationella kommissionen för bevarandet av tonfisk (ICCAT) har rekommenderat vissa tekniska åtgärder, vilket innebär att gemenskapen som är medlem i denna organisation och därmed bunden att följa dess rekommendationer måste ändra nämnda förordningar.

2. Allmänna kommentarer

2.1. ESK godtar förslaget till beslut.

2.2. Denna fjärde ändring syftar till att förbjuda landning av tonfisk på 0 år som väger mindre än 3,2 kg, i stället för 1,8 kg som gällde tidigare. Denna rekommendation som vilar på vetenskaplig grund antogs under ICCAT:s elfte extraordinarie möte.

2.2.1. Det föreslås också att artikel 3a. 1 i förordning (EG) nr 1626/94 skrivs om i syfte att ändra de nuvarande datumen för förbudet mot fiske med snörpvad i Medelhavet.

2.2.2. Denna bestämmelse antogs också av Allmänna rådet för fiske i Medelhavet (GFCM), vilket innebär att man kan förvänta sig att tredje länder som bedriver fiske i Medelhavet skall respektera dessa datum för förbud i syfte att minska den alltför stora påfrestningen på tonfisken.

Bryssel den 26 januari 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) EGT L 171 6.7.1994, med den slutgiltiga text som tillkom genom förordning (EG) nr 782/98, EGT L 113.

(2) EGT L 125, 27.4.1998.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 97/12/EG av den 17 mars 1997 om ändring och uppdatering av direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen" () (98/C 407/41)

Den 4 september 1998 beslöt rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget höra Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri som ansvarat för det förberedande arbetet i ärendet antog sitt yttrande den 23 juli 1998. Föredragande var Cornelius Scully.

Vid sin 357:e plenarsession den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för, 2 emot och 4 nedlagda röster.

Förslaget syftar till att ge ytterligare tid till att byta och införa nya bestämmelser för övervakning och kontroll av tuberkulos, brucellos och enzootisk leukos hos nötkreatur.

Kommittén godkänner förslaget utan reservationer.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 217, 11.7.1998, s. 21.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tredje ändringen av direktiv 88/344/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser"

(97/C 66/02)

Den 17 oktober 1996 beslutade rådet, i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 8 november 1996. Föredragande var Kenneth J. Gardner och medföredragande var Sergio Colombo och Ann Davison.

Vid sin 340:e plenarsession den 27-28 november 1996 (sammanträdet den 27 november 1996 antog) Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för, 3 röster emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Förslaget innebär att tekniska aspekter på tillåtna extraktionsmedel kan ändras genom ett kommittéförfarande. Dessa tekniska aspekter begränsar sig till användning, användningsvillkor och högsta resthalter.

1.2. Två av de extraktionsmedel som finns upptagna i direktiv 88/344/EEG föreslås utgå eftersom industrin inte lämnat några toxikologiska upplysningar till Vetenskapliga livsmedelskommittén.

1.3. Högsta resthalt av hexan i oljor och fetter vid framställning då detta extraktionsmedel används sänks från 5 mg/kg till 1 mg/kg, eftersom tekniska framsteg nu gör det möjligt att fastställa förekomsten av så låga hexanhalter.

1.4. Kommissionen föreslår att ett nytt extraktionsmedel som har godkänts av Vetenskapliga livsmedelskommittén för beredning av aromer läggs till i direktivet. Resthalterna av 1,1,1,2-tetrafluoretan i aromämnen från örter och kryddor är mycket låga. Processen där extraktionsmedlet kommer att användas sker i rumstemperatur och därmed skyddas de känsliga aromerna. Detta ämne har under lång tid använts som drivgas i astmainhalatorer.

2. Allmänna kommentarer

Kommittén godkänner förslaget.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Artikel 1.1

3.1.1. I stället för att införa ett nytt direktiv från rådet vid varje ändring blir det möjligt att genomföra ändringar av enbart teknisk art genom ett kommittéförfarande. Det nuvarande ändringsförfarandet med direktiv från rådet och parlamentet är oerhört tidskrävande och blir alltmer svårhanterligt. Kommittéförfarandet skulle ge bättre tidsmässig avpassning vad gäller tekniska ändringar till följd av Vetenskapliga livsmedelskommitténs bedömningar.

3.1.2. Kommittéförfarandet ger å andra sidan inte tillräckligt utrymme för medborgarna att delta. På det hela taget accepterar Ekonomiska och sociala kommittén det kommittéförfarande som kommissionen föreslår, men insisterar på att man på förhand hör de olika socioekonomiska parter som finns representerade i den rådgivande livsmedelskommittén.

3.1.3. Det är viktigt att framhålla att detta dokument endast rör ändringar av teknisk art.

4. Artikel 1.2

Alla strykningar och tillägg överensstämmer med både Vetenskapliga livsmedelskommitténs bedömningar och konsumenternas nuvarande behov.

Bryssel den 27 november 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 91/439/EEG angående körkort" () (96/C 204/07)

Den 22 mars 1996 beslutade rådet att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén enligt Romfördragets artikel 75, om ovannämnda förslag.

Sektionen för transport och kommunikation fick i uppdrag att förbereda kommitténs arbete i frågan, och antog sitt yttrande den 10 april 1996. Föredragande var Roy Donovan.

Vid sin 335:e plenarsession den 24-25 april 1996 (sammanträdet den 24 april 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén, med 108 röster för, 3 röster emot och 4 nedlagda röster, följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Gemenskapens förlaga för nationella körkort, som fastställdes första gången genom direktiv 80/1263/EEG (), har modifierats för att i första hand ta hänsyn till harmoniseringen av fordonstyper och göra det lättare för gemene man att "läsa" körkortet, i direktiv 91/439/EEG som träder i kraft den 1 juli 1996.

1.2. Direktiv 91/439/EEG () föreskriver: "De villkor som gäller för förarens behörighet skall anges på körkortet." Vidare sägs det i bilaga 1 att körkortets tredje och fjärde sidor skall innehålla "... övriga upplysningar eller restriktioner i kodform för varje berörd (under) kategori". I bilagan anges också att kodsiffrorna 1-99 skall stå för harmoniserade gemenskapskoder, medan 100 och däröver är nationella koder som endast gäller inom den körkortsutfärdande medlemsstatens territorium.

2. Kommissionens förslag

2.1. Nu föreslås en ändring av nämnda direktiv i syfte att:

- anta en uppsättning grundläggande, harmoniserade koder för dessa kompletterande uppgifter på körkorten samt principer för hur dessa tillämpas enligt direktivet (artikel 1);

- inrätta en kommitté som skall ge kommissionen råd i alla frågor som berör bilagorna till direktiv 91/439/EEG och som aktualiseras av vetenskaplig och teknisk utveckling (artikel 2);

- formulera om artikel 3.3, tredje strecksatsen i direktiv 91/439/EEG för bättre överensstämmelse med branschkategorierna, bland annat genom att föreskriva att fordonet skall vara konstruerat för högst 45 km/tim, inte 50 km/tim.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Dessa kommissionsförslag är en logisk uppföljning och betydelsefull förstärkning av de tidigare direktiven - som träder i kraft den 1 juli 1996 - särskilt med avseende på att man utnyttjar harmoniserade koder för att underlätta "läsningen" av körkorten.

3.2. Det är centralt att man inrättar en kommitté som skall bistå kommissionen och hålla den informerad. På så sätt görs direktivet flexibelt och kan revideras med hänsyn till vetenskapliga, tekniska eller administrativa förändringar.

3.3. Kommissionsförslaget utgör ännu ett värdefullt steg mot ökad trafiksäkerhet, och det underlättar ömsesidigt erkännande av körkort, och därmed människornas fria rörlighet inom Europa.

3.4. ESK ger direktivförslaget sitt helhjärtade stöd.

Bryssel den 24 april 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 110, 16. 4. 1996, s. 7.

() EGT nr L 375, 31. 12. 1980, s. 1; EGT nr C 197, 23. 8. 1976, s. 32.

() EGT nr L 237, 24. 8. 1991, s. 1; EGT nr C 159, 26. 6. 1989, s. 21.
Kopplingen mellan ekonomisk utveckling och migration bör inte förbises. Studier har visat ( 12 ) att migrationsbehoven minskar när en viss inkomst per capita väl har uppnåtts (siffrorna varierar mellan olika studier, från 6 000 US-dollar till 10 000 US-dollar per capita per år). Bortsett från det faktum att den största delen av migrationen i Afrika äger rum inom kontinenten pekar dessa siffror på behovet av en utvecklingspolitik som är inriktad på att ge människor ett anständigt liv, sysselsättning och framtidsutsikter i sina egna länder. Att uppnå detta kommer att bli till en enorm utmaning eftersom det, enligt befolkningsprognoserna, kommer att bo 2,5 miljarder människor i Afrika 2050 ( 13 )
3.10.5

I detta sammanhang har Kina lanserat initiativet ”One Belt One Road”, som syftar till att bygga upp transportinfrastruktur (järnvägs-, motorvägs- och sjötransport) i det eurasiska området. Huvudsyftet är att säkerställa tillträde för landets egna företag till de eurasiska marknader som ingår i initiativet under villkor som strider mot konkurrensreglerna och att använda marknaderna som avsättningsmarknader för sektorer med överproduktion. Tillerkännandet av status som marknadsekonomi skulle innebära en stor risk för europeiska företag i de EU-medlemsstater som deltar i initiativet ”One Belt One Road”.
4.2.3

Under 2010 inledde EU och Azerbajdzjan förhandlingar om ett associeringsavtal (med undantag för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal på grund av att landets ansökan till WTO fortfarande är under behandling). Under 1997 ansökte Azerbajdzjans regering officiellt till WTO:s sekretariat om att få bli medlem i WTO och diskussionerna pågår fortfarande.
4.6

För att säkerställa den allmänna utbildningens och yrkesutbildningens kvalitet och relevans måste lärarna och utbildningsinstitutionerna kontrollera undervisningens innehåll. Man bör ta hänsyn till rekommendationerna från European Foundation for Quality in e-Learning (EFQUEL) rörande lagstiftning, harmonisering, immateriella rättigheter, etc.
4.2

Enligt ILO-rapporten ”Resilience of the Cooperative Business Model in Times of Crisis” förblir finanskooperativ finansiellt stabila, konsumentkooperativ rapporterar ökad omsättning och arbetskooperativ upplever tillväxt då människor väljer kooperativet som företagsform för att hantera en ny ekonomisk verklighet.
4.1

EU:s skogsresurser växer ständigt. Endast hälften av den årliga tillväxten avverkas, samtidigt som nya beskogningsprojekt skapar mer tillgångar. Näst efter djuphaven utgör skog och trä de viktigaste kolsänkorna. Samtidigt kan träbaserade produkter ersätta produkter som tillverkats av icke-förnybara resurser. Den europeiska skogspolitiken ligger i de enskilda ländernas händer. EU-lagstiftningen och andra internationella avtal får allt större inverkan på europeisk skogspolitik. Den europeiska skogsministerkonferensen, MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) har skapat kriterier och indikatorer för ett hållbart skogsbruk som ligger till grund för ett hållbart utnyttjande av skogsresurserna. EU bör inom ramen för en hållbar utveckling stödja denna process, vilket dock måste ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen.