SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA UNIONENS KOMMISSION 
Bryssel den 20.7.2010 
SEK(2010) 963 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET 
OCH REVISIONSRÄTTEN 
 
EUROPEISKA UNIONENS ÅRSREDOVISNING 
BUDGETÅRET 2009 
         
Konsoliderade årsredovisningar och konsoliderade rapporter om genomförandet av 
budgeten 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNING TILL DE KONSOLIDERADE 
ÅRSREDOVISNINGARNA ....................................................................................... 3 
GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EU:s BUDGET............................................ 4 DEL I – EUROPEISKA UNIONENS KONSOL IDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR.................................................................... 11 
BALANSRÄKNING ............................................................................................................... 12 RESULTATRÄKNING ........................................................................................................... 13 KASSAFLÖDESANALYS ..................................................................................................... 14 FÖRÄNDRINGAR I NE TTOTILLGÅNGARNA .................................................................. 15 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL ÅRSREDOVISNINGARNA......................... 16 
1. REDOVISNINGSPRINCIPER.................................................................................. 17 2. FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR  TILL BALANSRÄKNINGEN ................. 32 
3. FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL RESULTATRÄKNINGEN............. 62 
4. FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR  TILL KASSAFLÖDESANALYSEN ....... 75 
5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EV ENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT 
ÖVRIGA TRANSAKTIONER.................................................................................. 76 
6. FINANSIELLA JUSTERINGAR OCH ÅTERKRAV MED ANLEDNING AV 
ORIKTIGHETER ...................................................................................................... 85 
7. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER ......................................................... 105 8. REDOVISNING AV TRANSAKT IONER MED NÄRSTÅENDE........................ 115 
9. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN.............................................................. 117 10. ENHETER SOM INGÅR I DE KONS OLIDERADE RÄKENSKAPERNA......... 118 
11. ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA119 
DEL II – KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA 
UNIONENS BUDGET OCH FÖRKLA RANDE ANMÄRKNINGAR.................. 121 
KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN ............ 122 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNI NGAR TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA 
OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN......................................................... 147 
1. BUDGETPRINCIPER, STRU KTURER OCH ANSLAG ...................................... 148 
2. FÖRKLARANDE ANMÄRKNIN GAR TILL RAPPORTERNA OM 
GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN ................................................................ 152 
SV 3   SV FÖRKLARANDE  ANMÄRKNING  TILL  DE KONSOLIDERADE  
ÅRSREDOVISNINGARNA 
Europeiska unionens konsoliderade årsredovis ning 2009 har utarbetats på grundval av de 
uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen 
för Europeiska unionens allmänna budget. Härm ed intygas att räkenskaperna utformats i 
överensstämmelse med avdelning VII i budgetf örordningen och de redovisningsprinciper, 
bestämmelser och metoder som anges i de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen. 
Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet 
och lämnat all information so m är nödvändig för att utarbeta  de räkenskaper som visar 
Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförandet. 
Härmed intygas att jag med utgångspunkt i de ssa upplysningar och de kontroller jag ansett 
befogade för att kunna godkänna Europeiska ko mmissionens räkenskaper har fått rimliga 
garantier för att de i allt väsentligt ger en rä ttvisande bild av Europe iska unionens ekonomiska 
situation. 
 
   
  
(undertecknat) 
Philippe Taverne 
Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen  
SV 4   SV GENOMFÖRANDE  OCH  REDOVISNING  AV EU: S BUDGET 
 
1. ÅRLIGA BUDGETFÖRBEREDELSER 
 
Via Europeiska unionens budget finansieras en ra d politiska åtgärder och program inom hela 
EU. I enlighet med de prioriteringar som fastställs av medlemsstaterna genomför 
kommissionen särskilda program, verksamheter oc h projekt. Dessa kan omfatta såväl stöd till 
utbildningsprojekt för studenters och lärares rö rlighet som projekt till stöd för en bättre 
arbetsmiljö för arbetstagare i EU eller för bättre kontroller vid de yttre gränserna. 
Nära 90 % av EU:s budget ägnas åt att finansie ra den EU-politik och verksamhet som har 
godkänts av alla medlemsstater. Den verksamhet sbaserade budgeteringen ser till att det finns 
en direkt koppling mellan den årliga budgeten och EU:s politik. Den verksamhetsbaserade 
kontoplanen, som infördes i samband med 2004 år s budget, innehåller en klar och tydlig 
indelning av EU:s olika politi kområden och av de sammanlagda medel som avsätts för varje 
politikområde. 
Politikområdena indelas vidare i 200 verksa mheter. Av dessa avser över 110 operativa 
verksamheter, som alltså ta s upp i kontoplanen som kap itel. Politikområdena är 
huvudsakligen inriktade på den op erativa verksamheten, eftersom kärnverksamheten inom 
varje område avser tredje man. Andra polit ikområden är övergripande och avser hur 
kommissionen fungerar, till exempel ”samordni ng och rättslig rådgivning” och ”budget”. 
Verksamheterna ger en gemensam ram för pr ioritering, planering, budg etering, övervakning 
och rapportering och bidrar därmed till en  effektiv och ekonomisk resursanvändning. 
Det interna förfarandet för att anta budgeten inleds med att kommissionen utarbetar ett 
preliminärt budgetförslag som överlämnas till råde t, som kan göra ändringar i förslaget när 
det anser detta vara påkallat . Därefter går det omarbeta de förslaget vidare till 
Europaparlamentet som i sin tur ka n föreslå ändringar, godta eller förkasta förslaget. När alla 
ändringar och uppdateringar godkänts (och vid behov ett helt nytt förslag lagts fram av 
kommissionen) antas budgeten i mitten av december av Europaparlamentet. När parlamentets ordförande förklarat budgeten antagen kan den börja genomföras. 
 
2. HUR EU FINANSIERAS 
EU:s intäkter kommer från två huvudsakliga källor: egna medel och övriga intäkter. 
 
2.1 Egna medel och fordringar 
Egna medel kan definieras som intäkter som ackumuleras automatiskt av EU för att dess 
budget ska kunna finansieras utan att det kräv s ytterligare beslut  av de nationella 
myndigheterna. De samlade egna medel som behövs för att finansiera budgeten är alltså lika med de totala kostnaderna minus övriga intäkter. De egna medlen kan inte överskrida taket på 
1,24 % av medlemsstaternas totala BNI. (Taket  sänks till 1,23 % från och med 2010). Egna 
medel kan delas in i följande kategorier: 
(1) Traditionella egna medel som består av  tullar, jordbruks- och sockeravgifter. 
Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medl emsstaterna har rätt att behålla 25 % 
som ersättning för uppbördskostnaderna. Tu llar och jordbruksavgifter tas ut 
på import av varor från tredjeland, enligt de sa tser som fastställs i 
SV 5   SV gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter erläggs av sockerproducenter i utbyte 
mot exportbidrag på socker. De tradit ionella egna medlen utgör vanligen 
13 % av de sammanlagda egna medlen. 
(2) Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas 
momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU:s bestämmelser. Samma procentuella a ndel tas ut från varje medlemsstat. 
Momsunderlaget får uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. 
De momsbaserade egna medlen utgör va nligen cirka 12 % av de egna medlen. 
(3) Den inkomstkälla som baserar sig på BNI ska balansera intäkterna och 
kostnaderna i budgeten, dvs. finansiera de n del av budgeten som inte täcks av 
andra inkomster. Samma procentandel ta s ut från alla medlemsstaters BNI, 
som fastställs i enlighet med EU:s bestämmelser. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 75 % av de egna medlen. 
De särskilda räkenskaperna omfattar egna mede l som i enlighet med artikel 6.3 b i förordning 
(EG, Euratom) nr 1150/2000 har fastställts av me dlemsstaterna men inte ställts till EU:s 
förfogande eftersom de ännu inte har uppburits, inga säkerheter har ställts eller för att 
invändningar rests mot dem. Alla medlem sstater ska förse kommissionen med en 
kvartalsrapport för dessa räkenskaper, där de ska ange
 
– vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, 
– vilka belopp som återkrävts  under kvartalet i fråga, 
– vilka rättelser som gjorts av beräkni ngsunderlaget (rättels er/annulleringar) under 
kvartalet, 
– vilka belopp som avskrivits, 
– det saldo som ska återkräv as vid kvartalets slut. 
När de traditionella egna medlen i de särskilda räkenskaperna återkrävts måste de ställas till 
kommissionens förfogande senast den första arbe tsdagen efter den nittonde dagen i den andra 
månaden efter det att medlen uppburits. 
En nedskrivning av fordringarna i de särskilda rä kenskaperna ska göras nä r det inte är troligt 
att medlen kan uppbäras. Nedskrivningen by gger på medlemsstaternas egna beräkningar 
enligt artikel 6.4 b i rådets förordning (EG,  Euratom) nr 1150/2000 där det anges att 
”[m]edlemsstaterna skall varje år tillsamman s med den sista kvartalsr apporten översända en 
beräkning av de totala fordringar som kommer a tt tas upp i de särskilda räkenskaperna per den 
31 december det året och för vilka det bedöms vara osäkert om de går att uppbära”. 
Med utgångspunkt i medlemsstaternas beräkningar görs en nedskrivning av fordringarna på 
medlemsstaterna på balansräkningens tillgång ssida. Detta innebär dock inte att kommissionen 
avstår från att återkräva de belopp som täcks av  värdekorrigeringen. Även om återkrav verkar 
vara föga sannolikt eller näst intill omöjligt, innebär detta inte i sig att beloppen har gått förlorade för EU:s budget som trad itionella egna medel. EU förlor ar bara medlen i de fall det 
kan styrkas att medlemsstaten visat tillräck lig skyndsamhet under återkravsförfarandet. Om 
medlemsstaten brister härvidlag, kommer dess ekono miska ansvar att utkrävas och den ska då 
betala in beloppet till EU:s budget, i enli ghet med artikel 17.2 i förordning nr 1150/2000. 
 
2.2 Övriga intäkter 
Övriga intäkter från Europeis ka unionens verksamhet utgör cirka 10 % av de sammanlagda 
intäkterna. Det rör sig bland an nat om böter som utdömts i k onkurrensärenden, betalningskrav 
SV 6   SV på privata och offentliga gäldenärer för fö rvaltningen av EU-projekt. Straffavgifter som 
Europeiska unionens domstol ådömt medlemsstater na för att de inte rä ttat sig efter någon av 
domstolens domar ingår också i denna kate gori. Kommissionen förvaltar hundratusentals 
projekt varje år och upprättar kring 13 000 betalni ngskrav varje år. Skulder som inte regleras 
före förfallodatum ger rätt till dröjsmål sränta. När EU:s fordringar på andra än 
medlemsstaterna inte regleras blir beslut  från kommissionen (och rådet) som utgör 
exekutionstitlar direkt verkställbara enligt gäll ande civilprocessrättsliga bestämmelser på det 
lands territorium där kravet ska verkställas.  Rättstjänsten sätter med hjälp av externa 
advokater igång indrivningsförfara nden mot försumliga gäldenärer. 
 
3. HUR EU:s BUDGET FÖRVALTAS 
 
3.1 Driftskostnader 
Europeiska unionens driftskostnader är fördel ade på de olika rubrikerna i budgetramen och 
kan ta olika former beroende på hur de  förvaltas och betalas ut. I enlighet med 
budgetförordningen förvaltar kommissionen den allmänna budgeten med hjälp av följande 
metoder: 
Direkt central förvaltning:  Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar. 
Indirekt central förvaltning:  Detta avser när kommissionen til ldelar EU:s organ eller organ 
som lyder under nationell rätt uppgifter i samband med genomförandet av budgeten, 
exempelvis EU:s organ med offentligrätts lig status eller med allmännyttiga uppdrag. 
Decentraliserad förvaltning: Detta innebär att kommissionen delegerar vissa uppgifter 
kopplade till förvaltningen av anslagen till tredjeländer. 
Delad förvaltning (tillsammans med medlemsstaterna):  Vid denna typ av förvaltning 
delegeras uppgiften att genomföra budgeten till  medlemsstaterna. Merp arten av utgifterna 
verkställs med hjälp av så kallad delad fö rvaltning, där vissa uppgifter delegeras till 
medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. jor dbrukskostnader och strukturåtgärder.  
Gemensam förvaltning med int ernationella organisationer: Kommissionen delegerar vissa 
uppgifter kopplade till förvaltningen av an slagen till en intern ationell organisation. 
 
3.2 Aktörer som deltar i budgetförvaltningen 
Kollegiet av kommissionsledamöter  tar kollektivt det politiska  ansvaret men, i praktiken 
utövar det inte självt de bef ogenheter att genomföra budgeten so m tilldelats det. Kollegiet 
delegerar dessa uppgifter till enskilda tjänstemä n som är ansvariga inför kollegiet och som 
lyder under budgetförordningen och tjänsteföresk rifterna för tjänstemännen i Europeiska 
unionen. De berörda tjänstemännen – vanligen på generaldirektörsnivå – är så kallade delegerade utanordnare. De ka n i sin tur delegera  uppgifter som rör budgetgenomförandet till 
utanordnare som utsetts med vidaredelegering. 
Utanordnarna  ansvarar för hela förvaltningen och be slutar om vad som ska göras, ansvarar 
för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och 
budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtagan den, kontrollerar resu ltaten, verkställer 
utbetalningar och återkräver medel vid behov. Ut anordnarna ska också se till att utvärderingar 
görs för att analysera om förslagen är geno mförbara (förhandsutvärdering) och för att 
kontrollera om pågående program leder till re sultat och är kostnadseffektiva (utvärdering 
under arbetets gång och i efterhand). Utvärder ingsresultaten används för att förbättra 
SV 7   SV beslutsprocessen och öka insynen, ansvarsför delningen och kostnadseffektiviteten i EU:s 
åtgärder. 
Sund ekonomisk förvaltning och korrekt redovisn ing säkras inom varje generaldirektorat 
genom att styrningen av de ekonomiska beslut en (som sköts av utanordnarna) skiljs från 
internrevisionen och kontrollen av efterlev naden genom tydliga normer för internkontroll 
(som inspirerats av COSO international stan dards), förhands- och efterhandskontroller och 
oberoende internrevision utifrån riskanalys er. Slutligen ska gene raldirektoraten lämna 
regelbundna rapporter om verksamheten ti ll de enskilda kommissionsledamöterna. 
Räkenskapsföraren  verkställer betalningsorder och betalningskrav som upprättats av 
utanordnarna och har ansvar för a tt sköta kassan, fastställa regler  och metoder för redovisning, 
validera redovisningssystem, s köta bokföringen och utarbeta in stitutionens årsredovisningar. 
Räkenskapsföraren ska också intyga  att det finns rimliga garantie r för att räkenskaperna i allt 
väsentligt ger en rättv isande bild av den ekonomiska situationen. 
Internrevisorn , som i strikt bemärkelse inte är nå gon aktör i budgetgenomfö randet, utses av 
en institution eller ett organ för att kontrollera systemen och rutinerna för budgetgenomförandet och bistå med råd om riskha ntering. Internrevisorn  avger självständiga 
yttranden om kvaliteten på förvaltningen och kontrollsystemen och lämnar rekommendationer 
om hur arbetsrutinerna kan förbättras för att främja en sund ekonomisk förvaltning. 
 
3.3 Åtaganden om utbetalning 
Så snart budgeten antagits ställer generaldirektorate t för budget via kommissionens 
redovisningssystem medel till förfogande för kommissionens generaldirektorat samt övriga 
EU-institutioner och organ i enlighet med deras po litiska ansvar inom ramen för systemet med 
verksamhetsbaserad budgetering. Ansvaret för att förvalta budgetposter som finansierar miljöfrågor delegeras till generaldirektören för generaldirektoratet för miljö (som därmed blir delegerad utanordnare för dessa budgetposter). 
Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal 
sluts eller bidragsavtal  undertecknas) måste det finnas en budgetpost för verksamheten i det 
årets budget. Budgetposten måste vi dare innehålla tillräckliga mede l för att täcka utgiften. Om 
dessa villkor är uppfyllda kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett 
budgetåtagande i redovisningssystemet. 
Det krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mella n kommissionen eller något annat EU-organ och 
den potentiella mottagaren av EU-medlen för att utbetalning ska kunna göras. Vid direkt 
central förvaltning görs sådana åtaganden i form av ett avtal med en underleverantör eller ett 
bidragsavtal med en stödmottagare. 
När åtagandet godkänts bokförs det i räkenskapssy stemet och motsvarande anslag avsätts. 
Detta påverkar dock inte de allmänna räkens kaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader 
ännu uppkommit. Europeiska unionens räkenskapssy stem omfattar nämligen två separata men 
inbördes beroende delar: 
(a) budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och 
(b) de allmänna räkenskaperna, som a nvänds för att utarbeta balans- och 
resultaträkningarna. 
3.4 Hur utbetalningar verkställs 
3.4.1 Allmänna regler 
SV 8   SV Inga utbetalningar kan göras om inte e tt motsvarande budgetåtagande godkänts av den 
utanordnare som ansvarar för transaktionen.  
När en betalning godkänts i räkenskapssystemet  görs sedan en överför ing till mottagarens 
konto. 
Kommissionen verkställer över 1,7 miljoner be talningar varje år. Kommissionen använder 
Swift-systemet (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).  
 
3.4.2 Förfinansiering, kostnadsredovisning och stödberättigande kostnader 
Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en 
fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalninga r över en period som fast ställs i ett särskilt 
förfinansieringsavtal. Fixkassa n eller förskottet ska användas för det ändamål som det var 
avsett för under den period som anges i avtalet e ller betalas tillbaka, dvs . om mottagaren inte 
har några stödberättigade utgifter ska försko ttet betalas tillbaka t ill Europeiska unionen. 
Utbetalad förhandsfinansiering betraktas inte som en definitiv utgift förrän de relevanta 
avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisa s som en tillgång i balansräkningen när den 
första betalningen har gjorts. Den förhandsfinans ierade tillgångens belopp minskas (helt eller 
delvis) genom godkännande av berättigad e kostnader och återbetalda belopp.  
Förfinansiering värderas till det belopp som ma n beräknar kan återkrävas , med hänsyn till om 
en säkerhet ställts för förfinan sieringen eller ej. Den förfinansiering som inte förväntas vara 
möjlig att återkräva redovisas som en kostnad i resultaträkningen och som en minskning av 
det bokförda förhandsfinansierade beloppet i ba lansräkningen. Ränta utgår i allmänhet på all 
utbetald förfinansiering (v anligen med undantag för bel opp som betalats ut till 
medlemsstaterna eller so m föranslutningsstöd). 
En tid efter det att förfinansieringen betalats ut får EU in ett ersättningskrav som visar att 
mottagaren använt förfinansieringen i enlighet med avtalet. Ersättningskraven kommer in olika snabbt under året, beroende på vilken  typ av åtgärd som finansieras och på 
avtalsvillkoren, och inte nödvä ndigtvis före årsskiftet. 
Kriterierna för stödberättigande  definieras i den rättsliga gr unden, i anbudsinfordran, i annan 
information till stödmottagarna eller i avtalsklau suler i bidragsavtalen. Efter analysen tas de 
stödberättigade kostnaderna upp som kostnader och mottagaren informeras om eventuella 
belopp som inte ger rätt till stöd. Beloppen unde r rubriken ”icke-konterade utgifter och 
inkomster” utgör således mottagna ersättningskra v som man ännu inte har kontrollerat om de 
är stödberättigande eller inte och för vilka den händelse som skulle ge upphov till utgiften 
ännu inte har inträffat. 
 
3.4.3 Bokföring vid årsskiftet (periodavgränsning) 
Vid årets slut värderas utestående förhandsfi nansierade belopp till de belopp som betalats ut 
från början med avdrag för återbetalda belo pp, reglerade berättigad e belopp, beräknade 
berättigade belopp som ännu in te reglerats vid årets sl ut och värdeminskningar. 
Ersättningskrav som ännu inte tagits emot vi d årsskiftet beaktas vid periodavgränsningen vid 
årsskiftet. I synnerhet måste man titta på stödbe rättigande kostnader som mottagare av EU-
finansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till EU. Olika metoder används beroende 
på verksamhetens art och de tillg ängliga uppgifterna, för att få en  så tillförlitlig uppskattning 
som möjligt av beloppen. Efter dessa avgränsni ngar har de beräknade berättigade beloppet 
följaktligen redovisats som uppl upna kostnader, medan de oberättigade delarna fortfarande 
SV 9   SV ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgi fter och inkomster”. Beloppen tas upp som 
kortfristiga skulder för att inte ti llgångar och skulder ska överskattas. 
 
3.5 Återkrav med anledning av oriktigheter 
Budgetförordningen och övrig tillämplig lagstiftn ing, i synnerhet avseende den gemensamma 
jordbrukspolitiken och sammanhållningspoli tiken, ger unionen möjlighet att kontrollera 
kostnader flera år efter det a tt de uppkommit. Om oriktighete r upptäcks tillämpas återkrav 
eller finansiella justeringar. Detta är den si sta fasen i kontrollsystemen, och den är väsentlig 
för att uppnå en sund ekonomisk förvaltning. 
Kommissionens avdelningar – eller vid delad förvaltning medlemsstaternas myndigheter – har 
i uppgift att kontro llera om de kostnader som ersätts via EU:s budget faktiskt är 
stödberättigande. Bedömningen sker på grundval av  de styrkande handlingar som krävs enligt 
de regler och villkor som fastställts för varje bi drag. För att få ut så stora fördelar som möjligt 
av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollern a av styrkande 
handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande 
betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mella nliggande betalningar 
kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissi onen eller medlemsstaterna får också försäkra 
sig om de styrkande handlingarnas äkthet ge nom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl 
under det att åtgärden genomförs  som i efterhand. Den tillämplig a lagstiftningen innehåller 
olika förfaranden för att hantera orikti gheter som upptäcks av kommissionen eller 
medlemsstaterna – närmare uppgifter finns i anmärkning 6. 
 
4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 
 
4.1 Årsredovisningar 
Det är kommissionens räkenskapsförare som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna 
och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en 
rättvisande bild av EU:s e konomiska situation. Årsredovis ningarna omfattar räkenskaperna 
och rapporterna om hur budgeten genomförts. År sredovisningarna antas av kommissionen och 
läggs fram för kontroll av revisionsrätten och dä refter till rådet och Eu ropaparlamentet, som 
beviljar ansvarsfrihet. 
 
4.2 Årliga verksamhetsrapporter 
Varje utanordnare ska utarbeta  en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon 
ansvarar för. Varje utanordnare redogör i si n årliga verksamhetsra pport för resultaten av 
åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessu tom en rimlig försäkran om 
att de resurser som avdelats för de i rappor ten redovisade åtgärderna har använts för det 
avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de 
kontrollrutiner som används är tillräckliga för a tt garantera de underligga nde transaktionernas 
laglighet och korrekthet. 
 
5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 
 
5.1 Revision 
EU:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska  revisionsrätten, som 
utarbetar en årsrapport om årsr edovisningen till Europaparlam entet och Europeiska unionens 
SV 10   SV råd. Revisionsrättens huvuduppgift är  just att göra en extern oc h oberoende revision av EU:s 
årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument: 
(1) En årsrapport om den verksamhet som finansieras via Europeiska unionens 
allmänna budget, med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen 
och de underliggande transaktionerna. 
(2) Ett yttrande som bygger på revisionsr ättens granskning och som fogas till 
årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transa ktionernas riktig het och laglighet 
med avseende både på inkomster och utgifter. 
(3) Särskilda rapporter om revision på vissa områden. 
Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. 
Revisionsrätten utför revision på alla EU:s  verksamhetsområden, och kontrollerar även 
riktigheten och lagligheten i enskilda transa ktioner och utbetalningar. Revisionsrätten 
kontrollerar även räkenskaperna, ser vid be hov över balans- och resu ltaträkningarna och den 
allmänna presentationen av årsredovisningarna. På  så sätt kan revision srätten yttra sig inte 
bara om siffrorna utan även om sy stemet och de kontroller som utförs. 
 
5.2 Beviljande av ansvarsfrihet 
Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfri het för budgetgenomförandet för ett givet år. 
Europaparlamentet är den myndighet som bev iljar ansvarsfrihet för EU. Detta innebär att 
rådet efter kontroll och slutversion av årsr edovisningarna lämnar en  rekommendation, medan 
parlamentet beslutar om att bevilja kommissi onen och övriga EU-organ ansvarsfrihet för hur 
EU:s budget genomförts under föregående budgetå r. Beslutet grundas på  en genomgång av 
räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), 
kommissionens svar, samt ytterligare frågor  och uppgifter till elle r från kommissionen. 
Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollern a av budgetgenomförandet 
varmed Europaparlamentet på rådets reko mmendation konkret befriar kommissionen från 
dess ansvar för förvaltningen av budgeten genom att avsluta det årets räkenskaper. Arbetet 
kan leda till att ansvarsfrihet beviljas el ler skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med 
anmärkningar från parlamentet och rekommend ationer till åtgärder som kommissionen bör 
vidta på vissa punkter. Kommissionen redovi sar vilka åtgärder som vidtagits i en 
uppföljningsrapport och i en handlingsplan so m skickas både till Europarlamentet och till 
rådet. 
SV 11   SV DEL  I – EUROPEISKA  UNIONENS  KONSOLIDERADE  ÅRSREDOVISNINGAR  
OCH  FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR 
 
 Balansräkning 
Resultaträkning Kassaflödesanalys Förändringar i nettotillgångarna Förklarande anmärkningar till årsredovisningarna 
SV 12   SV BALANSRÄKNING 
  Miljoner euro  
Anmär
kning  31.12.2009 31.12.2008 
 
  
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR     
 Immateriella anläggningstillgångar  2.1  72 56 
 Materiella anläggningstillgångar  2.2 4 859 4 881 
 Långfristiga investeringar  2.3 2 379 2 078 
 Lån 2.4 10 764 3 565 
 Långfristig förfinansiering  2.5 39 750 29 023 
 Långfristiga fordringar  2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR     
 Lager  2.7 77 85 
 Kortfristiga investeringar  2.8 1 791 1 553 
 Kortfristig förfinansiering  2.9 9 077 10 262 
 Kortfristiga fordringar  2.10 8 663 11 920 
 Likvida medel och motsva righeter till likvida medel  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 SUMMA TILLGÅNGAR   100 859 87 192 
     
 LÅNGFRISTIGA SKULDER     
 Ersättningar till anställda  2.12 (37 242) (37 556) 
 Långfristiga avsättningar  2.13 (1 469) (1 341) 
 Långfristiga finansiella skulder  2.14 (10 559) (3 349) 
 Övriga långfristiga skulder  2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 KORTFRISTIGA SKULDER     
 Kortfristiga avsättningar  2.16 (213) (348) 
 Kortfristiga finansiella skulder  2.17 (40) (119) 
 Skulder till leverantörer och stödmottagare  2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 SUMMA SKULDER   (145 585)  (134 616)  
     
 TILLGÅNGAR NETTO   (44 726)  (47 424)  
     
 Reserver  2.19 3 323 3 115 
 Fordringar på medlemsstaterna  2.20   
 Ersättningar till anställda*   (37 242) (37 556) 
 Övriga belopp**   (10 807)  (12 983)  
 TILLGÅNGAR NETTO   (44 726)  (47 424)  
* Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändra d lydelse av rådets fö rordning nr 259/68 av 
den 29 februari 1968) ska medlem sstaterna gemensamt garanter a att pensionsrättigheterna 
uppfylls. 
** Europaparlamentet antog den 17 december 2009 en budget för utbetalning av 
gemenskapernas kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in  av medlemsstaterna 
under 2010. 
SV 13   SV RESULTATRÄKNING 
  
 Miljoner euro  
Anmä
rknin
g 2009 2008 
 
DRIFTSINTÄKTER   
   
Egna medel och andra intäkter  3.1 110 537 112 713 
Övriga driftsintäkter  3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
DRIFTSKOSTNADER     
Administrativa kostnader  3.3 (8 133) (7 720) 
Driftskostnader  3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET   5 002 17 510 
    
Intäkter från finansiella transaktioner  3.5 835 698 
Kostnader för finansiella transaktioner  3.6 (594) (467) 
Förändring av ersättningar till anställda  2.12 (683) (5 009) 
Nettounderskott från andelar i in tresseföretag och gemensamma 
företag  3.7 (103)  (46)  
    
EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET   4 457  12 686  
 
SV 14   SV KASSAFLÖDESANALYS 
  
 Miljoner euro  
Anm
ärkni
ng 2009 2008 * 
   
Ekonomiskt resultat för året   4 457 12 686 
    
Kassaflöde från den löpande verksamheten  4.2   
Amorteringar   22 19 
Avskrivningar   447 302 
Återföring av- och nedskrivni ngsförluster på finansiella 
investeringar   (16) 3 
(Ökning)/minskning av lån   (7 199) (1 759) 
(Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering   (10 727) (15 008) 
(Ökning)/minskning av långfristiga fordringar   (10) 82 
(Ökning)/minskning av lager   8 3 
(Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering   1 185 10 321 
(Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar   3 257 131 
Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar   128 262 
Ökning/(minskning) av långfri stiga finansiella skulder   7 210 1 775 
Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder   (48) 237 
Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar   (135) (21) 
Ökning/(minskning) av kortfri stiga finansiella skulder   (79) (16) 
Ökning /(minskning) av skul der till leverantörer och 
stödmottagare   4 207 (5 703) 
Överskott från föregående budgetå r som inte påverkar likvida 
medel   (1 796) (1 529) 
Övriga intäktsposter som in te påverkar likvida medel   37 37 
    
Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda   (314) 4 076 
    
Kassaflöde från investeringsverksamhet  4.3   
(Ökning)/minskning av immate riella och materiella 
anläggningstillgångar   (463) (689) 
(Ökning)/minskning av långfristiga investeringar   (284) (108) 
(Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar   (239)  (133)  
    
KASSAFLÖDE NETTO   (352)  4 968  
 
    
Nettoökning av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel   (352) 4 968 
Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början 2.11 23 724  18 756  
Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut  2.11 23 372  23 724  
* I räkenskaperna för 2008 togs likvida medel i garantifonden upp som likvida medel och inte 
som investeringar.  
 
SV 15   SV FÖRÄNDRINGAR  I NETTOTILLGÅNGARNA 
Miljoner euro
Reserver (A)  Fordringar på medlemsstaterna (B)  
Reserv för 
verkligt värdeÖvriga reserver Ackumulerat 
överskott/(unders
kott)  Ekonomiskt 
resultat för året  Tillgångar 
netto =(A)+(B)
INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 
2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Kontorörelser avseende garantifonden   158 (158)  0 
Förändringar i verkligt värde  34    34 
Övrigt   113 (108)  5 
Fördelning av resultat 2007   4 7 458 (7 462) 0 
Budgetutfall 2007 som krediterats medlemsstaterna
   (1 529)  (1 529) 
Ekonomiskt resultat för året     12 686 12 686 
INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2008
 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Kontorörelser avseende garantifonden   196 (196)  0 
Förändringar i verkligt värde  28    28 
Övrigt   (1) 10  9 
Fördelning av resultat 2008   (15) 12 701 (12 686) 0 
Budgetutfall 2008 som krediterats medlemsstaterna
   (1 796)  (1 796) 
Ekonomiskt resultat för året     4 457 4 457 
UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009
 69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
SV 16   SV FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  ÅRSREDOVISNINGARNA 
 
SV 17   SV 1. REDOVISNINGSPRINCIPER 
 
1.1 RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNING 
 
Europeiska unionens konsoliderade redovisnin gar omfattar Europeiska unionen, Europeiska 
atomenergigemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. 
Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 
25 juni med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Eu ratom) nr 2342/2002 av den 23 december 
2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen. 
 
I enlighet med artikel 133 i budgetförordningen  har Europeiska unionen utarbetat den 
konsoliderade årsredovisningarna 2009 med hjäl p av bestämmelserna om periodiserad 
redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga 
sektorn (IPSAS) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS). De 
redovisningsmetoder som kommissionens räkenska psförare använt tillämpas på alla EU-
institutioner och organ som omfattas av den kon soliderade redovisningen, så att reglerna för 
redovisning, värdering och framläggande av rä kenskaperna används på ett enhetligt sätt och 
metoderna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs 
per kalenderår och uttrycks i euro. 
 
1.2 REDOVISNINGSPRINCIPER 
 
En årsredovisning ska ge information om den finansiella stäl lningen, resultat och 
betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den ka n användas av ett stort 
antal aktörer.  För EU som offentlig sektor är syftet med år sredovisningen mer specifikt att ge information 
som kan ligga till grund för olika beslut och visa  att de medel den anförtrotts förvaltas på ett 
korrekt sätt. Det är också riktlinjerna för detta dokume nt. I artikel 124 i budgetförordningen anges att 
redovisningen ska upprättas på grundva l av följande allmänt vedertagna 
redovisningsprinciper: 
– Principen om kontinuerlig verksamhet. 
– Försiktighetsprincipen. 
– Principen om beständiga redovisningsmetoder. 
– Principen om uppgifters jämförbarhet. 
– Väsentlighetsprincipen. 
– Principen om att inte tillämpa kvittning. 
– Principen att substans går före form. 
– Principen om periodiserad redovisning. 
För att kunna utarbeta de konsoliderade årsred ovisningarna i enlighet med de ovannämnda 
bestämmelserna och principerna måste le dningen göra uppskattningar som påverkar de 
bokförda beloppen i vissa poster i den konsolid erade balansräkningen och i den konsoliderade 
 
SV 18   SV resultaträkningen, samt de därmed sammanhänga nde uppgifterna om eventualtillgångar och 
eventualförpliktelser. 
1.3 KONSOLIDERING 
 
Lissabonfördragets konsekvenser 
Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft de n 1 december 2009 kallas årsredovisningarna nu 
”Europeiska unionens årsredovisn ing”. Denna förändring har inte  påverkat konsolideringens 
omfattning. De organ som inrättats inom ramen för den tidigare andra pelaren uppfyller inte 
kraven för att ingå i konsolideringen och det gör inte heller Europeis ka centralbanken, även 
om den i Lissabonfördraget klassas som en EU-i nstitution. Därför ingår dessa liksom tidigare 
år inte heller nu i konsolideringen.  De båda organ som arbetar inom ramen för EU :s tidigare tredje pelare får anslag från 
Europeiska unionens allmänna budget och om fattas därför liksom tidigare år av den 
konsoliderade årsredovisningen (se även anmärkning 10). Europol är ett annat organ som 
inrättats enligt denna pelare och kommer a tt bli ett EU-organ från 2010 och framåt. 
 
Konsolideringens omfattning  
Europeiska unionens konsoliderade årsredovis ningar omfattar alla vä sentliga kontrollerade 
enheter (institutioner och organ), intresseföre tag och gemensamma företag. Totalt rör det sig 
om 40 kontrollerade enheter, tre intresseföreta g och fyra gemensamma företag. En fullständig 
företeckning över konsoliderade enheter finns i anmärkning 10. Jämfört med 2008 ingår 
ytterligare två genomförandeorgan, två intre sseföretag och ett gemensamt företag. Ett av 
organen avvecklade sin verksamhet den 31 december 2008. Detta påverkar dock inte den 
konsoliderade årsredovisningen nämnbart. 
 
Kontrollerade enheter  
Beslutet om huruvida en enhet sk a ingå i konsolideringen eller ej  beror på hur man definierar 
kontroll. Kontrollerade enheter är sådana en heter där Europeiska unionen, direkt eller 
indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledning och därmed kan dra 
nytta av deras verksamhet. Inflytandet måst e kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade 
enheter tas upp i konsolideringen fullt ut. Konsolid eringen inleds den första dagen då kontroll 
föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns. 
 
De tydligaste tecknen på att Europeiska unione n utövar kontroll är att enheten inrättats genom 
grundfördragen eller sekundärlagst iftningen, finansieras via de n allmänna budgeten, att EU 
har rösträtt i styrelsen, att revi sion utförs av Europeiska re visionsrätten och ansvarsfrihet 
beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att 
avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillr äckligt för att anse att kontroll 
föreligger. 
 
Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll öve r alla EU:s institutioner (utom Europeiska 
centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den andra pelaren samt Europol) och dessa ingår därför i konso lideringen. Även Europeiska kol- och 
stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betr aktas också som en kontrollerad enhet.  
 
Alla transaktioner inom enheterna och mellan Eu ropeiska unionens kontrollerade enheter har 
 
SV 19   SV eliminerats. De orealiserade vinsterna och fö rlusterna på transaktioner inom och mellan 
enheterna är oväsentliga och ha r därför inte eliminerats. 
Intresseföretag  
Intresseföretagen är alla enhete r där Europeiska unionen direkt e ller indirekt har ett betydande 
inflytande, men ingen kontroll, öv er beslut som rör ekonomi och ledning. Det förutsätts att 
Europeiska kommissionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 
20 procent eller mer av rösterna. 
 
Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsme toden och tas upp till 
anskaffningsvärdet vid första redovisningsti llfället. Europeiska unionens andel av 
intresseföretagens resultat tas upp i EU:s resultaträkning, liksom andelen av förändringar i 
reserven tas upp i EU:s reserver . Intresseföretaget bokförs på ba lansdagen i EU:s räkenskaper 
till initialkostnaderna plus efterf öljande förändringar (ytterligare  bidrag, andelar i resultat och 
förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelninga r). Erhållna utdelningar från 
intresseföretaget minskar tillgångens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på 
transaktioner mellan Europeiska unionen och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats. 
 
Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem so m Europeiska unionen 
använder för liknande transaktioner och konter ingshändelser under liknande omständigheter. 
När Europeiska unionen äger 20 procent eller mer av en ris kkapitalfond försöker EU inte 
utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas som säljbara finansiella 
instrument, och kapitalandelsmetoden tillämpas därför inte. 
 
Gemensamma företag  
Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska unionen och en eller flera 
parter (samägarna) om att in leda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att 
verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva 
det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten. 
 
Investeringar i gemensamma fö retag redovisas enligt kapitalande lsmetoden och tas vid första 
redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska unionens andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i EU :s resultaträkning, liksom andelen av 
förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemens amma företaget bokförs på 
balansdagen i EU:s räkenskaper till initia lkostnaderna plus efterföljande förändringar 
(ytterligare bidrag, andelar i resultat och förä ndringar i reserven, av- och nedskrivningar samt 
utdelningar). 
 
Orealiserade vinster och förluster på tran saktioner mellan Europeiska unionen och de 
gemensamt kontrollerade företagen är oväsentlig a och har därför inte eliminerats. De 
gemensamma företagens redovisningsprincipe r kan skilja sig från dem som Europeiska 
unionen använder för liknande transaktione r och konteringshänd elser under liknande 
omständigheter. 
 
Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av 
kommissionen 
 
SV 20   SV De medel som kommissionen förvaltar för sjukf örsäkringssystemet för EU:s anställda, 
Europeiska utvecklingsfonden och deltagargar antifonden omfattas inte av Europeiska 
unionens konsoliderade räkenskaper eftersom  EU inte utövar kontroll över dem – se 
anmärkning 11 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen. 
 
1.4 FÖRBEREDANDE ARBETE 
 
1.4.1 Valuta och omräkningsunderlag 
Funktionell valuta oc h rapporteringsvaluta 
De konsoliderade årsredovisningarna är uppstä llda i euro, som är Europeiska unionens 
funktionella valuta och rapporteringsvaluta. 
 
Transaktioner och saldon 
Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid 
dagen för de underliggande transaktionerna. Re sultaträkningen visar även växelkursvinster 
eller –förluster på transaktioner i utländsk va luta och efter omräkning av monetära tillgångar 
och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen. 
 
Följande rubriker räknas om  enligt andra metoder: 
– materiella samt immateriella anläggnings tillgångar: värderi ng till inköpspris 
omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet, och 
– förfinansiering som betalats via garant isektionen vid EUGFJ: dessa räknas om 
enligt omräkningskursen den tionde dagen i månaden efter den månad då den beviljats. 
Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro 
enligt gällande växelkurser per den 31 december. 
Omräkningskurs för euro  
Valuta  31.12.2009 31.12.2008 Valuta  31.12.2009 31.12.2008 
BGN 1.9558 1.9558 LTL 3.4528 3.4528 
CZK 26.4730 26.8750 PLN 4.1045 4.1535 
DKK 7.4418 7.4506 RON 4.2363 4.0225 
EEK 15.6466 15.6466 SEK 10.2520 10.8700 
GBP 0.8881 0.9525 CHF 1.4836 1.4850 
HUF 270.4200 266.7000 JPY 133.1600 126.1400 
LVL 0.7093 0.7083 USD 1.4406 1.3917 
Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära 
värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. 
Omräkningsdifferenser för icke-monetära finans iella tillgångar och skulder värderade till 
verkligt värde via resultaträkningen redovisa s i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser 
avseende icke-monetära finansie lla tillgångar som ka n säljas tas upp i reserven för verkligt 
värde. 
 
1.4.2 Användning av uppskattningar 
 
SV 21   SV Enligt allmänt vedertagna redovisningspr inciper innehåller årsredovisningar med 
nödvändighet vissa belopp som bygger på ledni ngens uppskattningar och antaganden utifrån 
de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppska ttningar omfattar, men begränsas inte till 
skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och 
–skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella  anläggningstillgångar. Det 
faktiska resultatet kan skilja sig från uppska ttningarna. Ändringar i uppskattningarna bokförs 
under den period de blir kända. 
 
1.5 BALANSRÄKNING 
 
1.5.1 Immateriella anläggningstillgångar 
Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och 
nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt unde r den beräknade nyttja ndetiden på fyra år. 
Internt utvecklade immateriella tillgångar kos tnadsförs för närvarande i resultaträkningen. 
Kostnader för att utveckla elle r underhålla programvara tas upp när kostnaden uppstår, liksom 
kostnader för forskning och utveckling. 
 
1.5.2 Materiella anläggningstillgångar 
Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och 
nedskrivningar. 
Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader so m direkt kan hänföras till förvärvet eller 
uppförandet av tillgången. Efterföljande kostnad er tas upp i bokföringsvärdet av tillgången 
eller som en separat tillgång, beroende på vad so m är lämpligast, om de t är trolig t att posten 
kommer att ge Europeiska uni onen ett inflöde av framtid a ekonomiska fördelar eller 
tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna  för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga 
kostnader för reparationer och underhåll tas up i resultaträkningen under den sista period då 
de uppstod. Eftersom Europeiska unionen inte tar upp lån för att finansiera förvärv av 
materiella anläggningstillgångar förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv. 
 
Inga avskrivningar görs för mark eller konstv erk eftersom dessa tillgångar anses ha en 
obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivni ngar görs för anläggningar under uppförande 
eftersom dessa tillgångar ännu  inte kan användas i verksamh eten. Avskrivningar avseende 
övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnad en följder restvärdet under den beräknade 
nyttjandetiden enligt följande: 
Avskrivningstakt 
Typ av tillgång  Linjär avskrivning  
Byggnader 4% 
Installationer, maskiner och utrustning 10% to 25% 
Inventarier 10% to 25% 
Fast inredning 10% to 33% 
Fordon 25% 
Datorhårdvara 25% 
Övriga materiella til lgångar 10% to 33% 
 
SV 22   SV Försäljningsvinster elle r -förluster räknas fram genom a tt intäkterna efter avdrag för 
försäljningskostnader jämför s med bokföringsvärdet. Dessa  tas upp i resultaträkningen. 
 
Leasingavtal 
Leasing av sådana materiella tillgångar där prak tiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar 
som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska unionen ta s upp som finansiell 
leasing. Finansiell leasing berä knas då avtalet ingås till de t lägsta verkliga värdet på 
leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgift en fördelas mellan själva 
skulden och finansieringsavgifter, för att få en  fast procentsats på det utestående saldot. 
Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finans ieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och 
kortfristiga) skulder. Räntedel en av finansieringskostnadern a tas upp i resultaträkningen under 
leasingperioden så att varje redovisningsperiod be lastas med ett belopp som motsvarar en fast 
räntesats för den under respektive period redovi sade skulden. Tillgångar som innehas enligt 
finansiell leasing skrivs anti ngen av under tillgångens nyttjande period eller leasingperioden, 
beroende på vilken av dem som är kortast. 
 
Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en  väsentlig andel av de ekonomiska risker och 
fördelar som är förknippade med ägandet behand las som löpande leasingavtal. Betalningar för 
löpande leasingavtal tas upp i resultaträk ningen enligt den lin jära metoden över 
leasingavtalets löptid. 
 
1.5.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar 
För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar 
årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar fö r vilka värdet behöver skrivas ner prövas så 
snart händelser eller förändringa r i de yttre omständigheterna  ger anledning att tro att det 
redovisade värdet överstiger återkravsvärdet. Et t nedskrivningsbehov är det belopp med vilket 
en tillgångs redovisade värde överstiger dess återkravsvärde. Återkrav svärdet utgörs av det 
högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet. 
 
Immateriella och materiella tillgångars rest värden och nyttjandeperiod ses över och justeras 
vid behov minst en gång om året. Bokföringsvärdet  av en tillgång skrivs  omedelbart ned till 
återkravsvärdet om det bokförda värdet av tillgången överstiger det beräknade 
återkravsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre 
föreligger, återförs nedskrivnings förlusterna på motsvarande sätt. 
 
1.5.4 Investeringar 
Andelar i intresseföretag och gemensamma företag 
Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. 
Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU :s andel av ökningar el ler minskningar av det 
ursprungliga bokföringsvärdet på intressefö retagens och de gemensamma företagens 
nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återkravsvärdet. Återkravsvärde t bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som 
motiverat av- och nedskrivningar inte längre fö religger, återförs nedskrivningsförlusten med 
det redovisade belopp som skulle varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts. 
Investeringar i riskkapitalfonder  
 
SV 23   SV Klassificering och värdering 
Investeringar i riskkapitalfonder behandl as som tillgångar som kan säljas (se 1.5.5 ) och ska 
därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferens er) tas upp i reserven för verkligt värde. 
 
Beräkning av verkligt värde 
Eftersom de inte har något börsnoterat markna dsvärde på en aktiv marknad, anges värdet på 
investeringar i riskkapitalfonder pos t för post till det lägsta värdet  av antingen kostnaden eller 
nettovärdet enligt fondförvaltaren s rapport på balansdagen, vilket därmed utesluter eventuella 
orealiserade vinster som kan kvarstå i den i nvesteringsportfölj som ligger till grund för 
beräkningen.  Investeringar i riskkapitalf onder där investeringsportfölje n är ny värderas enligt 
samma principer, utom orealiserade förluster so m inte tas med i beräkningen om de endast 
beror på administrativa kostnader. 
Orealiserade vinster från beräkningen av verk ligt värde tas upp i reserven och avseende 
orealiserade förluster görs en bedömning av vä rdeminskningen för att avgöra om de ska tas 
upp som nedskrivningar av investeringar i result aträkningen eller som ju steringar av reserven 
för verkligt värde.  Det verkliga värdet av hänförba rt NAV fastställs  antingen genom 
Europeiska unionens procentuella ägarande l i den underliggande NAV-fonden enligt den 
senaste rapporten eller genom aktievärdet samma dag, om detta finns tillgängligt, enligt 
uppgift från respektive fondförvaltare. 
 
1.5.5 Finansiella tillgångar 
Klassificering
 
Europeiska unionen klassificerar  sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: 
finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, 
investeringar som hålls till dess de förfaller och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. 
Hur finansiella instrument kl assificeras bestäms när de redovisas för första gången, och 
omprövas på balansdagen. 
 
i) Finansiella tillgångar värderade till ve rkligt värde via resultaträkningen 
En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen 
förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska unionen. Derivat förs också till denna kategori. Tillgå ngar i denna kategori 
klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader 
räknat från balansdagen. 
 
ii) Lån och fordringar 
Lånefordringar och kundfordringar är finansiella  tillgångar som inte är derivat, som har 
fastställda eller fastställbara be talningar och som inte noteras på en aktiv marknad. De uppstår 
när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla 
med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. 
 
iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller 
 
SV 24   SV Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med 
fastställda eller fastställbara betalningar och fa stställd löptid som Eu ropeiska unionen har för 
avsikt och förmåga att hålla ti ll förfall. Under budgetåret inne hade Europeiska unionen inga 
investeringar i denna kategori. 
 
iv) Finansiella tillgångar som kan säljas 
Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat som antingen 
hänförs till denna kategori eller som inte kan hä nföras till någon av de andra kategorierna. De 
klassificeras antingen som omsättningstillgånga r eller anläggningstillgångar, beroende på 
efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de 
konsoliderade räkenskaperna och andra kapitali nvesteringar (t.ex. ris kkapital) som inte 
redovisas med kapitalandelsmetode n klassificeras också som säljb ara finansiella tillgångar. 
 
Första redovisningstillfälle och värdering  
Köp och försäljning av finansiella tillg ångar värderade till verkligt värde via 
resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas 
redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europe iska unionen köper eller säljer tillgången. Lån 
redovisas när likvida medel betalas ut till låntag arna. Finansiella instru ment redovisas första 
gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte tagits upp till verkligt värde via resu ltaträkningen. Finansiella  tillgångar som tagits 
upp till verkligt värde via resultaträkningen redovi sas första gången till verkligt värde och 
transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen. 
 
Det verkliga värdet av en finansiell till gång vid anskaffningstil lfället är vanligen 
transaktionspriset (det verkliga värdet av va d som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett 
räntefritt långfristigt lån e ller ett lån som beviljas me d en ränta som ligger under 
marknadsräntan som nuvärdet av alla framtid a kontantbetalningar dis konterade till rådande 
marknadsränta för ett likartat instrume nt med en likartad kreditvärdering.  
 
Vid utlåning av upplånade medel (back-to-back-lån) är skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen oväsentliga.  Alternativkostnader behöver inte anges 
eftersom EU inte har rätt att investera pe ngar på kapitalmarknaderna. Dessa lån redovisas 
därför till det nominella värdet. EU:s tran saktionskostnader som belastar den slutliga 
låntagaren tas upp dire kt i resultaträkningen. 
 
Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen upphört eller överlåtits och Europeis ka gemenskaperna överl åtit i stort sett alla 
risker och fördelar som är förknippade med ägandet. 
 
Efterföljande värdering
 
Finansiella tillgångar värderade t ill verkligt värde via resultat räkningen redovisas därefter till 
verkligt värde. Vinster och förluster som bero r på förändringar i det verkliga värdet av 
finansiella instrument värderade till ve rkligt värde via resu ltaträkningen tas upp i 
resultaträkningen för den period då de uppkom. 
 
Lånefordringar och kundfordringa r samt investeringar som hålles till förfall tas upp till det 
 
SV 25   SV upplupna anskaffningsvärdet enligt effektivrä ntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel 
tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade 
back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut - och upplåningsvillkoren och beloppen är 
oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. 
 
Säljbara finansiella tillgångar re dovisas därefter till ve rkligt värde. Vinster och förluster som 
beror på fluktuationer i det verkliga värdet på  tillgångar som kan sälja s redovisas i reserven 
för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare fö rts upp i reserven för verkligt 
värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på säljbara finansie lla tillgångar som har 
räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på 
egetkapitalinstrument som kan sä ljas tas upp när EU:s rätt till  utbetalning är fastställd. 
Det verkliga värdet av invester ingar med ett noterat marknadspr is på aktiva marknader bygger 
på den aktuella köpkursen. Om marknaden för ett fi nansiellt instrument in te är aktiv (eller om 
det gäller värdepapper på OTC- marknaden) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet 
genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan 
oberoende parter på senare tid, andra liknande instrume nt, analys av diskonterade 
kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andr a värderingsmetoder som vanligen används 
av marknadsaktörerna.  
När det verkliga värdet av innehav i egetkapita linstrument utan noterat marknadspris på en 
aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillf örlitligt sätt, tas investeringarna upp till 
anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning. 
 
Nedskrivning av finansiella tillgångar 
 
Europeiska unionen ska per varje balansdag be döma huruvida det finns objektiva belägg för 
att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgånga r bör skrivas ner. En finansiell 
tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en 
nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”)  och att denna händelse (eller händelser) 
kommer att påverka de n finansiella tillgångens uppskattad e framtida kassaflöden på ett sätt 
som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. 
 
i) Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde 
Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för 
utlåning och fordringar eller in vesteringar som hålles till fö rfall som redovisas till upplupet 
anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida ka ssaflöden (exklusive framtida kreditförluster 
som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva 
ränta. Tillgångens bokförda värde sätts ned och förlusten tas upp i result aträkningen. Om ett 
lån eller en investering som hålles till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för 
beräkning av värdeminskningen den löpande effe ktiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen 
av nuvärdet av de uppskattade framtida kassafl ödena för en sådan finansiell tillgång som 
används som säkerhet återspeglar de kassafl öden som skulle bli resultatet av ett legalt 
ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sa nnolikt eller ej. Om värdeminskningen senare 
 
SV 26   SV sjunker och detta objektivt kan kopp las till en händelse som intr äffade efter nedskrivningen, 
återförs nedskrivning en i resultaträkningen. 
 
ii) Tillgångar bokförda till verkligt värde 
För att avgöra om säkerheter ska skrivas ner när det gäller säljbara kapitalinvesteringar tar 
man hänsyn till om det verkliga värdet av säkerheten sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent ( under lång tid). Om så är fallet för säljbara 
finansiella tillgångar förs den kumulerade förlus ten av från reserverna  och tas istället upp i 
resultaträkningen. Den kumulerade förlus ten beräknas på skillnaden mellan 
anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare 
nedskrivningar av den finansiella tillgå ngen i resultaträkningen. Värdeminskningar av 
egetkapitalinstrument som tagits  upp i resultaträkningen återförs  inte via resultaträkningen. 
Om det verkliga värdet på ett skuldinstrumen t som klassificeras som finansiell tillgång som 
kan säljas senare ökar, och ökninge n objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade 
efter att nedskrivningen redovisa des i resultaträkningen, ska neds krivningen återföras och det 
återförda beloppet redovisas i resultaträkningen. 
 
1.5.6 Lager 
Lager värderas till anskaffnings värdet eller nettoförsäljningsvärd et, beroende på vilket som är 
lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-f örst-ut-principen. Kostnader för färdiga varor 
och pågående arbete omfattar kos tnader för råvaror, direkta ar betskostnader, övriga direkta 
kostnader och därmed sammanhängande pro duktionsomkostnader (vid normalkapacitet). 
Nettoförsäljningsvärde är det upps kattade försäljningspriset i de n löpande verksamheten efter 
avdrag för kostnader för färdigställande oc h försäljningskostnader. Lager som hålls för 
kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av 
anskaffningsvärde eller beräknat återanskaffnings värde. Det beräknade återanskaffningsvärdet 
motsvarar den kostnad Europeiska unionen skulle  ådra sig för att förvärva tillgången på 
balansdagen. 
 
1.5.7 Förfinansiering 
Förfinansiering är en betalning som avser a tt förse stödmottagarna med ett kontant förskott, 
dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal be talningar över en period som fastställs i ett 
särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller fö rskottet återbetalas eller används i det syfte för 
vilket det beviljats under den period som av talet anger. Om mottagaren inte har några 
bidragsberättigande utgifter ska förfinansi eringen återbetalas ti ll Europeiska unionen. 
Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som 
godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas. Beloppet tas upp som en 
kostnad. 
 
Vid årsskiftet värderas den utestående förfinansieringen ti ll de ursprungliga beloppen efter 
avdrag för återkrav, godkända stödberättigande kostnader, beräknade stödberättigande 
kostnader som ännu inte godkänts vid årsslutet samt värdeminskningar. 
 
Ränta på förfinansiering redovisa s när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga 
förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på  basis av de mest 
tillförlitliga uppgifterna, gör s vid årets slut och inkl uderas i balansräkningen. 
 
SV 27   SV  
1.5.8 Fordringar 
Fordringar tas upp till ursprungl igt belopp efter nedskrivning  på grund av värdeminskning. 
Nedskrivning av fordringar på grund av värd eminskning görs när det finns objektiva tecken 
på att Europeiska unionen inte kommer att kunna  återfå hela fordran enligt de ursprungliga 
lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens 
bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärd et av framtida beräknade 
kassaflöden efter diskontering med den ma rknadsränta som gäller för liknande lån. 
Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. Varj e år görs även en allmän nedskrivning av 
utestående fordringar för vilk a särskild nedskrivning inte redan gjorts. Se anmärkning 1.5.14  
nedan angående behandlingen av up plupna intäkter vid årsskiftet. 
 
1.5.9 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 
Likvida medel och motsvarigheter till likvida me del är finansiella instrument som tas upp 
under omsättningstillgångar.  De likvida medlen omfattar kontan ter, avistakonton i bank, andra 
kortfristiga likvida placeringar med en l öptid på eller under tre månader samt 
checkräkningskrediter. 
 
1.5.10 Ersättningar till anställda 
Pensionsförpliktelser 
Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pens ionsplaner. En tredje del av de beräknade 
pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga 
avsättningar görs förrän skulden realiser as. Skulden i balansräkningen avseende 
förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förplikte lsen beräknas av aktuarier enligt den så 
kallade projected unit credit-m etoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas 
fram genom diskontering av beräknade fr amtida utbetalningar utifrån räntan på 
statsobligationer som är utstä llda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer 
att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden. 
 
Försäkringsmatematiska vinster och förluste r efter justeringar och förändringar av de 
försäkringsmatematiska antagandena förs omedel bart in i resultaträ kningen. Kostnader för 
tjänstgöring under tidigare perioder tas omed elbart upp i resultaträkningen, om inte 
förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställd a kvarstår i tjänst under 
viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare 
perioder linjärt under intjänandeperioden. 
 
Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst 
Europeiska unionen erbjuder sina  anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras 
sjukvårdskostnader. En särskild fond (RCAM) ha r inrättats för den löpande administrationen. 
Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklinga r som övriga förmånstagare kan 
få ersättning från systemet. Ersättningar till pe rsoner som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, 
efterlevande o.dyl.) tas upp som anställningsförmåner efter avslutad tjänst. Förmånernas 
karaktär kräver en försäkringsmatematisk berä kning. Posten på skuldsidan i balansräkningen 
har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan). 
 
SV 28   SV  
1.5.11 Avsättningar 
Avsättningar tas upp när Europeiska unionen ha r en gällande rätts lig eller informell 
förpliktelse gentemot tredje man på grund av tid igare händelser, när det är troligt att ett 
utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen oc h beloppet kan beräknas 
på ett tillförlitligt sätt . Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning 
ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstäm ningsdagen av det som 
beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Dä r avsättningen avser en stor 
mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen ge nom att alla tänkbara utfall vägs samman med 
deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”). 
 
1.5.12 Finansiella skulder 
Finansiella skulder tas upp som finansiella sk ulder till verkligt värde via resultaträkningen 
eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån 
består av lån från kreditinstitut och förpliktels er för vilka skuldebrev utfärdats. Upptagna lån 
redovisas initialt till verkligt värd e, baserat på det utbetalda be loppet (det verkliga värdet av 
vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde 
bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärd e med användning av effektivräntemetoden. 
Alla skillnader mellan det utbetalda nettobelopp et, med avdrag för transaktionskostnader, och 
inlösenvärdet redovisas i resu ltaträkningen under lånets löptid  enligt effektivräntemetoden.  
 
De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från 
balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effek tivräntemetoden inte användas på det upptagna 
och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplåna de medel. Europeiska unionens 
transaktionskostnader som belast ar den slutliga låntagaren ta s upp direkt i resultaträkningen. 
 
Finansiella skulder värderade ti ll verkligt värde via resultaträ kningen innefattar derivat när 
deras verkliga värde är negativt. De beha ndlas redovisningsmässigt på samma sätt som 
finansiella tillgångar som värderas till verkligt  värde via resultaträkningen, se anmärkning 
1.5.5 . 
 
1.5.13 Skulder till leverantör er och stödmottagare 
En stor andel av EU:s skulder till leverantörer och stödmottaga re avser inte inköp av varor 
eller tjänster, utan er sättningskrav från mottagare av st öd eller annan EU-finansiering. De 
bokförs som skulder till leverant örer och stödmottagare med de t belopp som ersättningskravet 
gäller när det mottagits och efter kontroll go dkänts som stödberättigande av de behöriga 
finansiella mellanhänderna. De värder as då till det belopp som godkänts som 
stödberättigande. 
Skulder till leverantörer och stödmottagare so m avser inköp av varor och tjänster bokförs till 
det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i 
räkenskaperna när varorna eller tjänsterna le vererats och godkänts av Europeiska unionen. 
 
1.5.14 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader 
Enligt Europeiska unionens redovisningsregler sk a transaktioner och andra händelser tas upp i 
redovisningen för den period som de hänför si g till. Vid budgetårets slut kostnadsförs 
upplupna kostnader med det belopp som överföri ngsskyldigheten beräknas uppgå till under 
 
SV 29   SV perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enlig t de detaljerade operativa och praktiska 
riktlinjer som kommissionen utfärdat  för att se till att det fi nns rimliga garantier för att 
räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av instit utionens ekonomiska situation. 
 
Intäkter tas också upp under den period de avse r. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna 
vid årsskiftet avseende tj änster som utförts men ännu inte fakt urerats, varor so m levererats av 
EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisn ing till ett fördrag). 
 
Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda  intäkter för påföljande  budgetår om faktura 
utställts men tjänsterna ännu inte utfört s eller varorna ännu inte levererats. 
 
1.6 RESULTATRÄKNING 
 
1.6.1 Intäkter 
Intäkter som inte är kopplade ti ll utbyte av varor och tjänster 
EU:s intäkter faller huvudsakligen  inom denna kategori, som främst omfattar direkt och 
indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar 
göras till Europeiska unionen, t. ex. tullar, böter och donationer. 
 
Egna medel från BNI och mervärdesskatt  
Inkomster redovisas för den period när Europe iska unionen sänder ut en begäran till 
medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som 
betalningsanmodan avser. Efte rsom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på 
beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera ef ter omständigheterna fram till 
dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är t illgängliga. Effekterna av att beräkningarna 
förändrats tas med i beräkningen av nettoöve rskott eller -undersko tt under den period då 
förändringarna skedde. 
 
Traditionella egna medel  
Fordringar och därmed sammanhängande intäkter  redovisas när medlemsstaterna lämnar in 
sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säke rhet ställts). På ra pporteringsdagen beräkn as vilka inkomster 
medlemsstaterna haft under perioden men ännu in te ställt till Europeis ka unionens förfogande. 
Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsst aterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis 
(som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa  tas upp som intäkter minus 
uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet  i resultaträkningen ner med det belopp 
som man inte beräknar kommer att kunna uppbäras. 
 
Utdömda böter 
 
Intäkter från utdömda böter re dovisas när EU:s beslut om a tt utdöma böter har fattats och 
vederbörligen delgivits den eller de som beslut et riktar sig till. Om företagets solvens kan 
ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter  kan gäldenären inom 
två månader efter delgivningen antingen 
 
SV 30   SV – acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket 
då definitivt inkasseras av EU, 
– eller invända mot beslutet och överklaga  till Europeiska unionens domstol.  
Även vid överklagande måste det huvudsakliga böt esbeloppet betalas inom den fastställda 
tremånadersfristen, eftersom e tt överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 
242 i EG-fördraget). Under vissa omständi gheter och efter överenskommelse med 
kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet. 
 
Om företaget överklagar beslutet och redan pre liminärt betalat in bötes beloppet, förs detta upp 
som en eventualförpliktelse. Men eftersom e tt överklagande av EU:s beslut inte hindrar 
verkställighet används de mottagna beloppen t ill att reglera fordran. Om en banksäkerhet 
ställs ut istället för en  inbetalning, står böterna kvar som en  fordran. Om det finns en risk att 
tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en  bankgaranti istället ställts ut  görs en nedskrivning av den 
utestående fordran på lämplig t sätt. Kumulerad ränta till Europeiska unionen för bankkonton 
där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualförpliktelsen ökas med 
motsvarande belopp. 
 
Intäkter från bytestransaktioner 
Intäkter från försäljning av varor eller tjänster  redovisas när de väsentliga risker och fördelar 
som är förknippade med ägandet övergår på köpa ren. Intäkter från en transaktion som avser 
tillhandahållande av tjänster redovisas i förhålland e till hur långt transaktionen färdigställts på 
balansdagen. 
 
Ränteintäkter och -kostnader 
Ränteintäkter och -kostnader redovisas i resultaträkningen enlig t effektivräntemetoden. Det är 
en metod för att beräkna det upplupna anskaffni ngsvärdet av en fina nsiell tillgång eller 
finansiell skuld och för fördelning över relevant  period. Vid beräkning av den effektiva räntan 
ska Europeiska unionen vid uppskattningen av betalningar beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis best ämmelser om förskottsbetalningar) men inte 
framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av 
avtalsparterna, som är en del av effektivrä ntan, transaktionskostnader och alla andra 
överkurser och underkurser. 
 
När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till 
följd av en värdeminskning, redovisas räntei ntäkten genom att använda den räntesats som 
använts för att diskontera de framtida kassfl ödena i syfte att värd era nedskrivningen. 
 
Intäkter från utdelning 
Intäkter från utdelning bokförs nä r rätten till utdelning fastställts. 
 
1.6.2 Kostnader 
Kostnader för inköp av varor och tj änster redovisas när varorna el ler tjänsterna levererats och 
godkänts av Europeiska unionen. De värderas till  det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader 
för annat än inköp är speciella för Europeiska unionen och står för huv uddelen av utgifterna. 
 
SV 31   SV De består av överföringar till mottagare oc h kan vara av tre olika slag: fordringar, 
överföringar enligt avta l samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. 
 
En överföring tas upp som kostnad under den peri od då de händelser som ligger till grund för 
den inträffat, förutsatt att överföringen är ti llåten enligt be stämmelserna (budgetförordningen, 
tjänsteföreskrifterna eller andra förordningar) eller godkänts i avtal. Ev entuella kriterier för 
godkännande ska vara uppfyllda av mottagaren oc h en rimlig beräkning måste kunna göras av 
det utestående beloppet. 
 
Begäran om utbetalning eller ersättningskrav  som inkommer och uppfyller kraven godkänns 
som kostnader motsvarande det stödberättigan de beloppet. Vid årssk iftet beräknas beloppet 
för de stödberättigande kostnader  som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, 
och det redovisas som upplupna kostnader. 
 
1.7 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER 
 
1.7.1 Eventualtillgångar  
En eventualtillgång är en pot entiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, 
men som bara kan bekräftas utifrån eventuella  framtida händelser som för närvarande är 
osäkra och inte helt ligger inom Europe iska unionens kontroll. Upplysning om en 
eventualtillgång lämnas i de fall ett inflöde  av resurser eller tjänster är troligt. 
 
1.7.2 Eventualförpliktelser  
En eventualförpliktelse är en potentiell förplik telse som uppkommit på  grund av tidigare 
händelser och som kan bekräftas utifrån eventuel la framtida händelser som för närvarande är 
osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unio nens kontroll. Det kan oc kså vara en befintlig 
förpliktelse som härrör från inträffade hände lser, men som inte redovisas som skuld eller 
avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förplikte lsen eller under de mycket sä llsynta omständigheter då en 
tillräckligt tillförlitl ig uppskattning av beloppet inte kan göras. 
 
SV 32   SV 2. FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  BALANSRÄKNINGEN 
 
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 
 
2.1 IMMATERIELLA TILLGÅNGAR 
Miljoner euro 
Belopp  
  
Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008 134 
Tillägg 39 
Avyttringar (3) 
Överföringar mellan tillgångskategorier 0 
Övriga förändringar 1 
 
Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 
2009  171 
 
Total avskrivning per den 31 december 2008 78 
Avskrivningskostnad under året 22 
Avyttringar (1) 
Överföringar mellan tillgångskategorier 0 
Övriga förändringar 0 
 
Total avskrivning per den 31 december 2009  99 
 
Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 
2009  72 
Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2008 56 
 
Beloppen avser huvudsakligen programvara.  
 
2.2 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 
 
Det är i vissa länder omöjligt att särskilja markvärdet från fastighetsvärdet eftersom man anser att de förvärvas tillsammans. Markvärdet kan in te skrivas ned och det värderas separat bara 
när det krävs pga. efterföljande utgifter, t.ex. fö r uppförande av nya fastigheter eller därför att 
mark styckas av och säljs. 
 
Tillgångar i Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) tas upp som 
materiella tillgångar per den 31 december 2009 efter överföringen till kommissionen under 
2009.  Tillgångarna hade då ett nettobokföringsvä rde på 11 miljoner euro (40 miljoner euro 
brutto, med avdrag för ackumulerade av- oc h nedskrivningar på 29 miljoner euro). 
 
SV 33   SV  MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR
 Miljoner euro  
Mark och 
byggnader  Anläggningar 
och 
utrustning  Inventarier 
och fordon  Datorhårdvar
a Övriga 
materiella 
tillgångar  Finansiell 
leasing  Anläggningar 
under 
uppförande  TOTALT  
. . . . .  .   
        
         
Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 
2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Tillägg  39 89 20 57 17 29 141 392 
Avyttringar  (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Överföringar mellan tillgångskategorier  31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Övriga förändringar  1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Bruttoanskaffningsvärde per den 31 
december 2009  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Total avskrivning per den 31 december 2008  1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Avskrivningskostnad under året  127 66 16 60 17 163  449 
Återförd av- och nedskrivning  0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Avyttringar  (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Överföringar mellan tillgångskategorier  0 (1) 0 0 1 0  0 
Övriga förändringar  0 3 4 4 3 1  15 
        
Total avskrivning per den 31 december 2009  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN  
31 DECEMBER 2009  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN  
31 DECEMBER 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
SV 34   SV Utestående avgifter för finans iell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkning en (se även anmärkning 
2.15 och 2.18.1 ). De fördelas som följer: 
Finansiell leasing  Miljoner 
euro 
 
Belopp att betala under påföljande år  Totalt 
värde Efterföljand
e utgifter 
avseende 
tillgångar   
Tillgån
garnas 
värde 
 Avskrivninga
r Beskrivning  Kumulerade 
avgifter (A)  
< 1 år  > 1 år >5 år  Sammanlag
d skuld (B)  A+B (C) A+B+C (E) Nettoansk
affningsvä
rde 
=A+B+C+
E 
Mark och byggnader  785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Övriga materiella tillgångar  14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Totalt per 31.12.2009  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Totalt per 31.12.2008  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
SV 35   SV 2.3 LÅNGFRISTIGA INVESTERINGAR 
   Miljoner euro
  Anmärkning 31.12.2009 31.12.2008 
Andelar i intresseföretag:  2.3.1 382 278 
Andelar i gemensamma företag:  2.3.2 196 145 
Garantifonden  2.3.3 1 240 1 091 
Tillgångar som kan säljas  2.3.4 561 564 
Investeringar totalt   2 379 2 078 
 
Denna rubrik omfattar investeringar som sy ftar till att stödja Europeiska unionens 
verksamheter. Den innefattar även  garantifondens nettotillgångar. 
 
2.3.1 Andelar i intresseföretag 
   Miljoner 
euro
  EIF Artemis  Clean Sky  Totalt  
Belopp per den 31 december 2008  278 0 0 278 
Förvärv  26 10 75 111 
Andel i nettovinst / (nettoförlust)  (2) (3) (1) (6) 
Andra förändringar i kapital  (1) 0 0 (1) 
Belopp per den 31 december 2009  301 7 74 382 
 
Andelar i intresseföretag redovisas enligt kapi talandelsmetoden – närmare detaljer finns i 
anmärkning 1.3. Följande redovisade värden avser EU :s andelar i intresseföretag:  
   Miljoner euro
   31.12.2009 31.12.2008 
Tillgångar   420 295 
Skulder   (38) (17) 
Intäkter   17 23 
Överskott/(underskott)   (6) 10 
 
Europeiska investeringsfonden (EIF) 
Europeiska investeringsfonden är EU:s finansiella institution som är specialiserad på 
riskkapital och garantier till små och mede lstora företag. Den 31 december 2009 hade 
kommissionen tecknat sig för sammanlagt 861 miljoner euro (av 2 940 miljoner euro) av 
Europeiska investeringsfondens aktiekapita l. Detta motsvarar 29, 29 % av Europeiska 
investeringsfondens sammanlagda kapital. Kommissionen har betalat in 20 %, och den 
återstående icke inlösta delen uppgick till 689 miljoner euro – se även anmärkning 5.13.2 . 
Enligt en överenskommelse som kommissione n och Europeiska investeringsbanken 
undertecknade år 2005 har kommissionen rätt a tt när som helst sälja sina andelar till 
Europeiska investeringsbanken ti ll det pris som motsvarar Eu ropeiska investeringsfondens 
värdering delat med det totala antalet emitterade andelar.  Värdet av säljoptionen är nära noll 
eftersom den metod som används för att bestämma  andelarnas försäljningspris liknar den som 
används för att beräkna EIF:s nettokapital. Andelarna värderas dä rmed till 29,29 % av 
Europeiska investeringsfondens nettotillg ångar, som 31 december 2009 uppgick till 301 
 
SV 36   SV miljoner euro (år 2008 till 278 miljoner euro), varav 2 miljoner euro avser resultatet för 2009 
(förlust). En utdelning på 4 milj oner euro för budgetår 2008 erhölls 2009. 
Gemensamma teknikinitiativ  
Offentlig-privata partnerskap i form av ge mensamma teknikinitiativ som inrättades som 
sådana gemensamma företag som avses i artikel 171 i fördraget har inrätt ats för att genomföra 
Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysse lsättning. Gemensamma  teknikinitiativ är 
offentlig-privata partnerskap som inrättas på EU-nivå för att arbeta på sådana strategiska 
områden där forskning och teknisk utveckling är  avgörande för Europas konkurrenskraft. De 
är ett nytt inslag i det sjunde ramprogram met för forskning och teknisk utveckling och 
omfattar en storskalig, multinationell forskningsverksamhet. De sammanför privata och offentliga deltagare kring gemensamma mål av bred samhällelig vikt och kombinerar finansiering och kunskaper för att uppnå dessa mål.  De utgör ett nytt sätt att samverka på för 
att nå de mål som uppställts av EU:s ledare i Lissabonstrategin om tillväxt och sysselsättning. Under 2009 inleddes verksamhet i de första tre gemensamma te knikinitiativen, nämligen det 
gemensamma företaget Artemis, det gemensamma företaget Clean Sky som beskrivs nedan och det gemensamma företaget för initiativet  för innovativa läkemedel som beskrivs under 
anmärkning 2.3.2 . Trots att Artemis och Clean Sky rä ttsligt definieras  som gemensamma 
företag är de ur ett bokföringsperspektiv snar are att betrakta som intresseföretag eftersom 
kommissionen har ett väsentli gt inflytande över dem. 
 
Det gemensamma företaget Artemis  
Artemis skapades för att genomföra ett geme nsamt teknikinitiativ tillsammans med den 
privata sektorn avseende inbyggda datasy stem. Europeiska unionen, företrädd av 
kommissionen, hade den 31 december 2009 ett ägar intresse på 100 % vilket motsvarade 7 
miljoner euro. Det högsta vägledande bidrag et från EU ska uppgå till 420 miljoner euro. 
 
Det gemensamma företaget Clean Sky 
Syftet med Clean Sky är att påskhynda utveck lingen, utvärderingen och demonstrationen av 
miljövänlig teknik för lufttrans porter inom EU och i synnerhet att skapa en i nnovativt system 
för lufttransporter som ska minska lufttrans portsektorns miljöpåverkan. Europeiska unionen, 
företrädd av kommissionen, hade den 31 decemb er 2009 ett ägarintresse  på 99,41 % vilket 
motsvarade 74 miljoner euro. Det högsta vägl edande bidraget från EU ska uppgå till 800 
miljoner euro. 
 
2.3.2 Andelar i gemensamma företag 
 Miljoner euro
 GJU SESAR ITER IMI Totalt  
Belopp per 31.12.2008  0 103 42 0 145 
Förvärv  0 28 39 81 148 
Andel i nettoresultat  0 (51) (46) 0 (97) 
Belopp per 31.12.2009  0 80 35 81 196 
 
Andelar i gemensamma företag redovisas enli gt kapitalandelsmetoden – närmare detaljer 
finns i anmärkning 1.3. Följande redovisade värden avse r EU:s andelar i gemensamma 
företag: 
 
SV 37   SV  
   Miljoner euro
   31.12.2009 31.12.2008 
Anläggningstillgångar   48 0 
Omsättningstillgångar   192 154 
Långfristiga skulder   0 0 
Kortfristiga skulder   (44) (9) 
Intäkter   72 37 
Kostnader   (169) (93) 
 
Det gemensamma företaget Galileo under avveckling  
Det gemensamma företaget Galileo började avv ecklas i slutet av 200 6 och processen pågår 
fortfarande. Det gemensamma företaget Ga lileo under avveckling hade vid årsskiftet 
nettotillgångar på 0 euro. Eftersom företaget in te var verksamt och fo rtfarande höll på att 
avvecklas 2009, uppstod inte några intäkter elle r kostnader. Investerin gsvärdet uppgick den 
31 december 2009 (och den 31 december 2008) till 0 euro, vilket motsvarar investeringen på 
585 miljoner euro med avdrag för den sammanlagda andelen av förlusterna, som uppgick till 585 miljoner euro. 
 
Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet, ett organ som inrättades 2004 och konsoliderades i unionens räkenskaper, tog över  ansvaret från det gemensamma företaget 
Galileo den 1 januari 2007. Efter det att förord ning (EG) nr 683/2008 trädde i kraft övertog 
kommissionen rollen som programförvaltare för programmen inom det globala systemet för 
satellitnavigering (GNSS) från tillsynsmynd igheten. Överföringen av uppgifterna och 
verksamheten från tillsynsmyndigheten till kom missionen trädde i kraft den 1 januari 2009.  
 
Det gemensamma företaget Sesar  
Syftet med detta gemensamma företag är att me dverka till moderniseringen av den europeiska 
flygledningstjänsten och till et t snabbt genomförande av gene ralplanen för flygledningstjänst 
genom att samordna och koncentrera allt fo rsknings- och utvecklingsarbete i EU.  Den 31 
december 2009 hade kommissionen 87,4 % av andelarna i Sesar, vilket motsvarade 80 miljoner euro (år 2008 var beloppet 103 miljone r euro). EU:s sammanlagda (vägledande) 
bidrag till Sesar (från 2007 till 2013) ska uppgå till 700 miljoner euro. 
 
Internationella fusionsenergiorganis ationen för gemensamt genomförande av 
Iterprojektet (Iter International)  
Deltagarna i Iter är EU och Kina, I ndien, Ryssland, Korea, Japan och USA.  Iter skapades för 
att handha Iteranläggningarna, att uppmuntra la boratorier, andra institutioner och personal 
som deltar i medlemmarnas fusionsenergifor sknings- och utvecklings program att utnyttja 
Iteranläggningarna, att främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergin och 
att vidta eventuella övr iga åtgärder som krävs för att uppnå dess mål.   
 
EU:s (Euratoms) bidrag till It er International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar 
även bidrag från medlemsstater na och Schweiz. Det sammanlagda  bidraget anses rättsligt som 
ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsst aterna eller Schweiz har några ägarintressen i 
Iter. Eftersom det rättsligt är EU som inne har andelar i det gemensamma företaget Iter 
International måste EU ta upp dett a i sina konsoliderade räkenskaper.  
 
SV 38   SV Den 31 december 2009 hade Euratom 47 % av andelarna i Iter, vilket motsvarade 35 miljoner 
euro (år 2008 var beloppet 42 miljoner euro). Eu ratoms sammanlagda (vägledande) bidrag till 
Iter (från 2007 till 2041) ska uppgå till 7 649 miljoner euro. 
 
Det gemensamma företaget för initia tivet för innovativa läkemedel (IMI)  
Det gemensamma företaget IMI var det tredje gemensamma teknikinitiativ som togs i drift 
under 2009. Det ska stödja farmaceutisk grundfor skning (forskning och utveckling på ett 
stadium före marknadsföring) i me dlemsstaterna och de associerad e länderna. Initiativet syftar 
till att öka forskningsinvesteri ngarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och 
medelstora företagens deltagande i verksa mheten. Europeiska unionen, företrädd av 
kommissionen, hade den 31 dece mber 2009 ett ägarintresse på  99,1 % vilket motsvarade 81 
miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 1 miljard euro fram till 
den 31 december 2017. 
 
2.3.3 Garantifonden 
Garantifondens nettotillgångar  Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Tillgångar som kan säljas  1 050 887 
Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel  191 205  
Summa tillgångar  1 241 1 092 
Summa skulder  (1) (1) 
Tillgångar netto  1 240 1 091 
 Garantifonden för åtgärder avseende tredje land  täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med 
anledning av rådets beslut, i synnerhet Europe iska investeringsbankens  utlåning till länder 
utanför EU, lån som avser makroekonomiskt st öd samt Euratomlån till länder utanför EU. 
Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt 
en säkerhet och kan därför ses som en långfristig  investering. Detta styr ks av det faktum att 
nära 76 % av de tillgångar som kan säljas har en löptid på mellan 1 och 10 år. Fonden 
finansieras genom betalni ngar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av 
transaktionsbeloppet, genom ränteinkomster fr ån investeringar av fondens disponibla medel 
samt återkrävda belopp från försumliga gäldenär er i fall där fondens garanti tagits i anspråk. 
Om fondens tillgångar vid årets slut överstiger  målbeloppet ska översko ttet föras upp på en 
budgetpost i inkomstredovisningen i Eur opeiska unionens al lmänna budget.  
 
Europeiska unionen ska upprätthålla  en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna 
reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlö sas garantier som överstiger 
fondens disponibla medel, så att de överskj utande beloppen kan finansieras genom budgeten. 
Reserven på 1 472 miljoner euro motsvarar målb eloppet på 9 % av de utestående lånen per 
den 31 december 2009. Fondens nettotillgångar per den 31 december 2009 uppgick totalt till 
1 240 miljoner euro. Skillnaden mellan nettoti llgångarna och beloppet i garantireserven 
motsvarar det belopp som ska betalas till f onden genom EU-budgeten, dvs. 232 miljoner euro. 
Förändringar i det verkliga värdet  på portföljen med räntebärande säljbara värdepapper togs år 
2009 upp i det egna kapitalet til l ett värde av 16 miljoner euro (år 2008 med 15 miljoner 
euro.) 
 
2.3.4 Tillgångar som kan säljas 
 
SV 39   SV Rubriken avser investeringar oc h andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att 
utveckla sin verksamhet. 
Långfristiga tillgångar som kan säljas  Miljoner euro
 EBRD  RCO ETF Start up EFSE Övrigt  Totalt  
Belopp per 31.12.2008  157 204 133 67 3 564 
Förvärv  0 11 52 26 19 108 
Avyttringar och uttag  0 (26) (4) 0 0 (30) 
Omräkningsöverskott/un
derskott  0 (14) (14) 3 0 (25) 
Växelkursförluster  0 (42) 0 0 0 (42) 
Nedskrivningsförlust  0 (1) (13) 0 0 (14) 
Belopp per 31.12.2009  157 132 154 96 22 561 
 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) 
Kommissionen har tecknat sig för 3 % av EBRD:s  sammanlagda kapital på 20 miljarder euro. 
På balansdagen uppgick det inlösta kapitalet till  157 miljoner euro, som betalts in till fullo. De 
betalningar som ännu inte gjorts avseende den oinlösta delen uppgår till 443 miljoner euro (se 
även anmärkning 5.13.1 ). Eftersom EBRD inte är börs noterat, och med hänsyn till de 
avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagso rdning som bland annat reglerar försäljning 
av andelar där priset är begränsat till inköpspriset  och bara tillåten för befintliga aktieägare, är 
kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar. 
 
Riskkapitaltransaktioner 
Med riskkapitaltransaktioner avses belopp so m beviljas finansiella förmedlare för att 
finansiera kapitalinvesteringar. De förvaltas av  Europeiska investeringsbanken och finansieras 
inom ramen för den europe iska grannskapspolitiken. 
 
Övriga investeringar  
De största beloppen avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till 
små och medelstora företag ge nom förbättrad tillgång till fi nansiering (MAP-programmet) 
och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som förvaltas av Europeiska 
investeringsbanken och som investerar i särski lda riskkapitalfonder (154 miljoner euro). Här 
ingår även 96 miljoner euro som avser Europe iska fonden för sydöstra Europa, vilken är 
uppbyggd som ett investmentbolag av  SICAV-typ. Fondens övergripande mål är att främja 
den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till 
ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare. En ny investering på 19 miljoner euro i Energieffektivitetsfonden för sydöstra Europa har tagits med år 2009. 
 
2.4 LÅN 
Rubriken avser Europeiska unionens fordringar fö r lån som förfaller till betalning om mer än 
ett år. 
 Miljoner euro
 Anmärkni
ng 31.12.2009 31.12.2008 
Utlåning från EU:s budget och EKSG  2.4.1 169 179 
 
SV 40   SV Utlåning av upplånat kapital  2.4.2 10 595 3 386 
Summa utlåning   10 764 3 565 
 
SV 41   SV 2.4.1 Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling 
 Miljoner euro
 Lån på särskilda 
villkor  EKSG under 
avveckling  Totalt  
Totalt per 31.12.2008  150 29 179 
Återbetalningar  (19) (5) (24) 
Variationer i bokfört värde  12 2 14 
Totalt per 31.12.2009  143 26 169 
 
Lån på särskilda villkor 
Denna post avser lån på särskilda villkor som beviljas till förmånlig ränta som ett led i 
samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Samtliga dessa belopp förfaller mer än 
12 månader efter årsslutet. Effektivräntan på  dessa lån varierar mellan 7,73 % och 12,36 %. 
 
Fastighetslån från EKSG under avveckling 
Fastighetslån är lån som EKSG beviljar från sina egna medel i enlighet med artikel 54 och 
artikel 54.2 i EKSG-fördraget. Lånen beviljas till en fast ränta på 1 % och betraktas 
följaktligen som lån till förmånliga räntor. Effek tivräntan på dessa lån varierar mellan 2,806 
% och 22,643 %. Av praktiska skäl och väsentlig hetsskäl beräknas det ve rkliga värdet initialt 
med hjälp av transaktionspriset , oberoende av ränteförmåner. 
 
2.4.2 Utlåning av upplånat kapital 
    Miljoner euro
 Makroekon
omiskt stöd  Euratom 
lån Betalnings
balanslån  EKSG 
under 
avveckling 
. Totalt  
Totalt per 31.12.2008 
Nya lån Återbetalningar Växelkursskillnader 
Förändring av 
bokföringsvärde
 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) 
(5) 2 004 
7 200 
0 0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 
83 
Totalt per 31.12.2009  587 484 9 303 261 10 635 
Belopp som förfaller 
inom < 1 år  40 0 0 0 40 
Belopp som förfaller inom > 1 år
 547 484 9 303 261 10 595 
 
Utlåning från instrumentet fö r makroekonomiskt stöd (MFA) 
Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet 
och obestämt betalningsbalans- eller budg etstöd till partnerländer utanför EU.  Det omfattar 
medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av båda och 
kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller 
 
SV 42   SV reformprogram.  Kommissionen har inte tagit emot någr a garantier från tredje man för 
gemenskapslån som avser makroekonomiskt stöd, vilka istället täcks av garantier från 
garantifonden (se anmärkning 2.3.3 ). 
Euratomlån 
Euratom är en juridisk enhet inom Europe iska unionen som företräds av Europeiska 
kommissionen. Euratomlån till me dlemsstater beviljas för att fi nansiera investeringsprojekt i 
medlemsstaterna i anslutning till industriell prod uktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar 
och till industriella bränslecykelinstallationer. Eu ratomlån till icke-medlemsstater beviljas för 
att förbättra säkerhets- och effektivitetsn ivån vid kärnkraftsan läggningar och sådana 
installationer i kärnbränslecykeln so m är i drift eller under byggnation.  
Kommissionen mottog 481 miljoner euro (år 2008: 486 miljoner euro) i garantier från tredje 
man avseende dessa lån. 
 
Betalningsbalanslån 
Betalningsbalanslånen är ett policybaserat finans iellt instrument som har aktiverats på nytt för 
att ge ekonomiskt bistånd till medlemsstater i Europeiska unionen under den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som 
har drabbats av svårigheter elle r allvarligt hotas av svårighete r avseende betalningsbalansen 
eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstat er som inte har antagit euron kan komma i 
åtnjutande av detta instrument. Det högsta tillåt na totalbeloppet är 50 m iljarder euro och lånen 
garanteras genom Europeiska unionens allmänna budget. 
Mellan november 2008 och slutet av 2009 beviljad es lån till ett belopp på 14,6 miljarder euro. 
Betalningsbalanslån om 6,5 miljarder euro har redan gjorts tillgängliga för Ungern, varav 2 miljarder euro betalades ut 2008, med förfa llodag i december 2011. Ytterligare 3,5 miljarder 
euro betalades ut under 2009 (förfalle r i november 2014 och april 2016). Ett 
betalningsbalanslån på 3,1 miljarder euro be viljades till Lettland. Därav betalades 2,2 
miljarder euro ut under 2009, med förfallotid ap ril 2014 och januari 2015. Vidare betalas 0,5 
miljarder euro ut i mars 2010 (förfaller i maj 2019). Vidare ställdes 5 miljarder euro till 
Rumäniens förfogande, varav 1,5 m iljarder euro betalades ut 2009, med förfallotid i januari 
2015. Ytterligare 1 miljard euro ska betalas ut i mars 2010 (förfaller i maj 2019). 
Utlåning från EKSG under avveckling  
Denna punkt omfattar huvudsakligen lån som beviljas av EKSG under avveckling från 
upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 oc h 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade 
skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken för att täcka förlusterna från en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till förfa llodagen (2017 och 2019) 
för att täcka återbetalningen av  motsvarande lån. Ändringarna av bokförda värden motsvarar 
ändringen i upplupen ränta plus  årets betalda premier och transaktionskostnaderna vid 
upprättandet beräknade i enlighe t med effektivräntemetoden.  
De effektiva räntesatserna (uttryckta som rä ntespann) redovisas i nedanstående tabell:  
Lån 31.12.2009 31.12.2008  
Makroekonomiskt stöd  0.9625%-4.54% 3.022%-5.29%
Euratomlån  1.071%-5.76% 3.428% -5.76%
Betalningsbalanslån  3.125%-3.625% 3.25%
EKSG under avveckling  0.346%-5.8103% 3.072%-5.8103% (*)
(*) Det högre värdet gäller det lån till fa st ränta som täcks av en räntesvapp. 
 
SV 43   SV 2.5 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING 
 
Tidpunkten för återkrav eller ut nyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som 
omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalnin gar eller utnyttjande so m måste ske inom tolv 
månader från balansdagen redovisas som kor tfristig förfinansiering och därför som 
omsättningstillgångar, medan saldot är långfristigt. 
SUMMA FÖRFINANSIERING  
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Långfristig förfinansiering (se nedan)  39 750 29 023 
Kortfristig förfinansiering (se anmärkning 2.9) 9 077 10 262 
Summa förfinansiering  48 827 39 285 
 
Säkerheter som erhållits i sa mband med förfinansiering 
Det rör sig om säkerheter som Europeiska unionen i vissa fall begär av stödmottagare inför en 
utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas 
för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nom inella respektive det löpande värdet. För det 
nominella värdet är det faktum att säkerh eten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad 
gäller det löpande värdet är det faktum att den motsvarande förfinansier ingen betalas ut, eller 
regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. De n 31 december 2009 hade 
säkerheter till ett nominellt värde på 936 milj oner euro ställts ut till kommissionen med 
avseende på förfinansiering.  Det löpande värdet på säkerheterna uppgick till 724 miljoner 
euro. Den 31 december 2008 uppgick dessa båda värden till 968 miljoner euro respektive 769 
miljoner euro. Skillnaden av ser förfinansiering som ha r godkänts och redovisats som 
kostnader, men som kan komma att återkrävas i framtiden. 
 
Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och 
teknisk utveckling täcks i realiteten av en  deltagargarantifond. Den 31 december 2009 hade 
förfinansiering betalats ut med sammanlagt 2,7  miljarder euro. Detta är en mekanism för 
ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU :s och deltagarnas finansiella risker vid 
genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och 
räntor utgör en fullgörandegaran ti. Alla deltagare i indirekta åt gärder som sker i form av ett 
bidrag (dvs. en förfinansi ering i kommissionens redovisning) bidrar med 5 % av den 
förfinansiering som de mottar ti ll kapitalet i deltagargarantifonden under den tid som åtgärden 
varar. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond där EU (företrädd av kommissionen) 
är verkställande organ. Vid avsl utet av en indirekt åtgärd få r deltagarna tillbaka hela sitt 
bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagargarantifonden på grund av 
mottagare som inte fullgör sina skyldigheter - i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Deltagargarantifonden skyddar så lunda både EU:s och deltagarnas ekonomiska 
intressen. Den 31 december 2009 hade deltagarna  bidragit med sammanlagt 561 miljoner euro 
till deltagargarantifonden (2008 var det 274 miljoner euro) – se även anmärkning 11.  
 
 
SV 44   SV  
LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING   Miljoner euro
Typ av förvaltning  31.12.2009 31.12.2008 
Direkt central förvaltning  1 148 1 351 
Indirekt central förvaltning  486 275 
Decentraliserad förvaltning  347 90 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna  37 199 26 764 
Gemensam förvaltning  568 543 
Genomförs av andra institutioner eller organ  2 0 
Summa långfristig förfinansiering  39 750 29 023 
 
De största beloppen i fråga om långfristig förfin ansiering hänför sig till  strukturåtgärder för 
programperioden 2007–2013: regionala utveck lingsfonden, socialfonden, Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sa mmanhållningsfonden samt fiskerifonden. 
Eftersom många av dessa projek t är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än 
ett år. Därför tas de ssa förfinansieringar upp som lång fristiga tillgångar. Beloppet för 
ovanstående långfristiga förfinansiering som Eur opeiska unionen har rätt att få ränta för från 
stödmottagarna uppgår till 1 607 miljoner euro. 
 
Ökningen under 2009 beror huvudsakligen på att en  tredje utbetalning av förfinansiering 
gjordes till medlemsstaterna till sammanlagt 5 miljarder euro, varav 2,6 miljarder euro för 
Sammanhållningsfonden, 1,8 miljarder euro för Europeiska regionala utvecklingsfonden och 
0,6 miljoner euro för Europeiska socialfonden. Därutöver gjordes extra utbetalningar ur 
återhämtningspaketet till sammanlagt 6,2 miljard er euro för varje program på grund av den 
ekonomiska krisen. Därav gick 3,9 miljarder euro till Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden samt 2,3 miljoner euro till Europeiska socialfonden. 
Att större belopp förvaltas tillsammans med medlemsstaterna beror huvudsakligen på de 
utbetalningar av förfinansi ering som gjordes till kand idatländerna i samband med 
programmen för föranslutningsstöd. 
 
2.6 LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR 
 Miljoner euro  
 31.12.2009 31.12.2008 
Förfallna belopp avseende medlemsstaterna  26 24 
Personallån från EKSG  10 13 
Övrigt  2 2 
Garantier och inlåning  17 6 
Totalt  55 45 
 
De belopp som ska erhållas från medlemsstaterna  avser belopp som förfallit till betalning till 
EKSG under avveckling, från före detta anslutningsländer. 
 
SV 45   SV OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR  
 
2.7 LAGER 
 Miljoner euro  
 31.12.2009 31.12.2008 
Vetenskapligt material  62 73 
Övrigt  15 12 
TOTALT  77 85 
 
Lagret av vetenskaplig utru stning innehas och s köts av Gemensamma forskningscentrumet. 
En stor del utgörs av referens material, nukleära och icke-nukl eära, i Geel. Lagret är av 
strategisk karaktär och innehas för att klar a av oförutsedda fram tida framställningar i 
krissituationer. Rubriken övrig t omfattar lagren i Egnosprojekte t, de publikationer som lagras 
hos eller förvaltas av Europeiska uni onens publikationsbyrå samt vaccindoser. 
 
2.8 KORTFRISTIGA INVESTERINGAR 
 
Kortfristiga investeringar består av säljbara fi nansiella tillgångar. De köps på grund av sin 
avkastning eller innehas för at t upprätta en särsk ild tillgångsstruktur eller en andra 
likviditetskälla, och får därför säljas för att mö ta likviditetsbehovet eller ränteförändringar. År 
2008 togs också tillgångar som kan säljas för 7 miljoner euro upp under denna rubrik. 
Tillgångar som kan säljas  Miljoner euro
 EKSG under 
avveckling  Övrigt  Totalt  
Belopp per 31.12.2008  1 464 82 1 546 
Förvärv  560 255 815 
Avyttringar och uttag  (573) (32) (605) 
Justeringar av upplupet 
anskaffningsvärde  (1) 0 (1) 
Förändring av bokföringsvärde  8 3 11 
Omräkningsöverskott som förts över till eget kapital
 25 0 25 
Belopp per 31.12.2009  1 483 308 1 791 
 
När det gäller belopp från EKSG  under avveckling är alla invest eringar skuldebrev utställda i 
euro och noterade på en aktiv marknad. Per den 31 december 2009 uppgick beloppet (uttryckt i verkligt värde) för de skuldebrev som förfaller under 2010 till 242 miljoner euro (126 miljoner euro 2008). 
Ökningen av övriga belopp beror på nyförvärv av  finansieringsinstrumentet för riskdelning 
(195 miljoner euro) och Instrumentet för låne garantier till förmån för transeuropeiska 
transportnätverksprojekt (60 miljoner euro). 
 
 
 
SV 46   SV 2.9 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING 
  Miljoner euro
Typ av förvaltning  31.12.2009 31.12.2008 
Direkt central förvaltning  2 924 3 055 
Indirekt central förvaltning  1 990 930 
Decentraliserad förvaltning  700 326 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna  2 550 5 304 
Gemensam förvaltning  832 608 
Genomförs av andra institutioner eller organ  81 39 
Kortfristig förhandsfinansiering totalt  9 077 10 262 
 
Minskningen av den kortfristiga förfinansier ingen beror på att vissa finansierade 
strukturåtgärdsprojekt med delad förvaltn ing håller på att tr appas ned (avseende 
programperioden 2000–2006), samtidigt som en tred je andel av förfin ansieringen år 2009 
betalades ut till de nya projekten (a vseende programperioden 2007–2013), men detta 
klassificerades som långfristiga tillgångar i enlighet med förkla ringen i anmärkning 2.5. 
Ökningen av den kortfristiga förfinansieringen inom ramen för den indirekt centraliserade 
förvaltningen beror på att verksamhet överförts från kommissionen till de nya 
genomförandeorganen, huvudsakligen i fråga om forskning och teknisk utveckling. Beloppet 
för den kortfristiga förfinansiering som Europe iska unionen har rätt att få ränta för från 
stödmottagarna uppgår till 4 629 miljoner euro. 
 
2.10 KORTFRISTIGA FORDRINGAR 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Kortfristiga lån  216 114 
Löpande fordringar  4 519 6 128 
Diverse fordringar  16 23 
Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader  3 912 5 655 
Totalt  8 663 11 920 
 
2.10.1 Kortfristiga lån 
Dessa belopp utgör utlåning av 41 miljoner euro med en återstående löptid på mindre än 12 
månader efter balansdagen (40 miljoner euro  avser makroekonomiskt stöd, se anmärkning 2.4 
ovan). Rubriken omfattar även de tidsbundna  depositioner som gjorts av EKSG under 
avveckling. 
Tidsbundna depositioner  Miljoner euro  
 Totalt  
Belopp per 31.12.2008  0 
Ökning  174 
Upplupna belopp  1 
Belopp per 31.12.2009  175 
 
 
SV 47   SV 2.10.2 Löpande fordringar 
 Miljoner euro
31.12.2009 31.12.2008 Typ av 
kreditorer  Bruttobelopp  Nedskrivet 
belopp  Nettovärde  Bruttobelopp  Nedskrivet 
belopp  Nettovärde
Kunder  277 (76) 201 243 (79) 164 
Utdömda böter  3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Medlemsstater  2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Övriga  76 (2) 74 111 (13) 98 
Totalt  5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Kunder 
Detta är betalningskrav som inte redan är bokf örda under andra rubriker  på tillgångssidan i 
balansräkningen och som den 31 december 2009 va r bokförda som fastställda fordringar som 
ännu inte uppburits.  
 
Utdömda böter 
De utestående böter som utdömts av kommi ssionen uppgick till sammanlagt 3 370 miljoner 
euro. Beloppet skrevs ned med 133 miljoner eu ro. Ökningen i nedskrivningen beror på att 
vissa nyligen utdömda böter, med tanke på de n rådande ekonomiska oc h finansiella krisen, 
inte kunde täckas av provisoriska inbetalninga r eller bankgarantier. Avseende vissa böter 
håller Europeiska unionens domstol fortfarande på att behandla ärendet. Garantier på totalt 
2 952 miljoner euro hade ställts per den 31 december 2009 (år 2008 var beloppet 2 403 miljoner euro) avseende dessa fordringar, vilket tyder på att vissa av de som dömts till böter 
kommer att överklaga. Av de ovanstående belopp en hade 290 miljoner euro ännu inte förfallit 
till betalning den 31 december 2009. 
 
Fordringar på medlemsstaterna 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Fordringar inom EGFJ  
Fordringar inom EGFJ  627 684 
Nedskrivet belopp  (350)  (392)  
Totalt  277 292 
Erlagd moms som ska återbetalas av 
medlemsstaterna  38 36 
Egna medel    
A-räkenskaperna  89 97 
Särskilda räkenskaperna  1 260 1 260 
Nedskrivet belopp  (841) (812) 
Övrigt  25 16  
Totalt  533 561 
Övriga fordringar på medlemsstaterna  159 483 
Totalt  1 007 1 372 
 
 
SV 48   SV – Fordringar inom EGFJ 
Denna punkt omfattar fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december 2009, 
enligt medlemsstaternas ersättningskrav oc h attesteringar per den 15 oktober 2009, med 
avdrag för de 20 % av beloppet som medlemssta terna har rätt att behålla för att täcka sina 
administrativa kostnader. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 
december 2009 har en uppskattning gjorts. Ko mmissionen gör också en uppskattning av 
nedskrivningar av sådana fordringar på de slut liga stödmottagarna som troligen inte kommer 
att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att 
i framtiden återkräva dessa belopp. 
– Egna medel 
Medlemsstaterna får behålla 25 % av de tr aditionella egna medlen för att täcka 
uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med 
utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattninga r har 841 miljoner euro i nedskrivningar 
dragits av från fordringarna på medlemsstater na. Detta innebär dock inte att kommissionen 
avstår från de belopp som t äcks av värdekorrigeringen. 
– Övriga fordringar på medlemsstaterna 
Övriga fordringar på medlemsstaterna omfattar 72 miljoner euro i återkrav av utgifter samt 8 
miljoner euro i förfinansiering från EGFJ. Dessa siffror uppgick 2008 till 120 miljoner euro 
respektive 244 miljoner euro. 
 
2.10.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Upplupna intäkter  3 655 5 402 
Förutbetalda kostnader  230 223 
Övrigt  27 30 
Totalt  3 912 5 655 
 
Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter på 3 655 miljoner euro: 
 Miljoner euro
Upplupna intäkter  31.12.2009 31.12.2008 
Egna medel  2 209 2 576 
Inkomster avsatta för särskilda ändamål på 
jordbruksområdet - november och december  940 1 261 
Omstruktureringsfonden för socker  0 911 
EGFJ:  Icke verkställda beslut om finansiell 
justering efter förenlighetskontroll  0 368 
Sammanhållningsfonden och regionala 
utvecklingsfonder:  finansiella justeringar  404 146 
Fiskerifonden  0 32 
Övriga upplupna intäkter  102 108 
Summa upplupna intäkter  3 655 5 402 
Övriga upplupna intäkter är i första hand intä kter från dröjsmålsrän tor, upplupna bankräntor 
och räntor på förfinansieringsbelopp.  
 
SV 49   SV Här tas även förutbetalda kostnader upp till sa mmanlagt 230 miljoner euro, varav de största 
beloppen avser tidigare utbetaln ingar på 53 miljoner euro för bilaterala fiskeavtal med 
tredjeland, 36 miljoner euro för Europaskolorna , 44 miljoner euro för hyra av kontorslokaler, 
22 miljoner euro för renovering av kontorslokaler  samt 17 miljoner euro i ränta på leasing av 
fasta tillgångar. 
 
2.11 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARI GHETER TILL LIKVIDA MEDEL 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Obundna likvida medel    
Konton i statskassa/finansförvaltning och 
centralbankskonton  10 958 15 039 
Avistakonton  1 967 1 415 
Förskottskonton  42 35 
Överföringar (pengar på väg)  9 26 
Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel
 1 486  1 456  
Totalt  14 462 17 971 
Bundna likvida medel  8 910 5 753 
Totalt  23 372 23 724 
 
2.11.1 Obundna likvida medel 
Obundna likvida medel omfattar EU:s totala  medel på konton i medlemsstaterna och 
Eftaländerna (i statskassa el ler centralbank), på avista - och förskottskonton eller som 
kortfristig bankinlåning och i kassa. 
 
Att saldot på statskassor och centralbanker var lägre vid årsskiftet beror på att 3,5 miljarder 
euro måste återbetalas till medlemsstaterna i början av 2010 efter ändringsbudget nr 10/2009, 
vilket kan jämföras med ett be lopp på 6,6 miljarder förra år et. Motsvarande skuld tas upp 
bland kortfristiga skulde r – se även anmärkning  2.18.2 nedan. Likviditeten vid årets slut 
påverkades även av ännu outnyttjade likvida mede l från intäkter avsatta för särskilda ändamål 
(2,7 miljarder euro jämfört med 5,1 miljarder eu ro år 2008) som inte kan återbetalas till 
medlemsstaterna samt 1,4 miljarder euro (1,7 m iljarder euro år 2008), som hölls inne för att 
täcka betalningsbemyndiganden som överfördes till 2010. Budgetsaldot på 2,3 miljarder euro måste också återbetalas till medlemsstaterna geno m att det dras av från deras bidrag för 2010. 
 
De belopp som tas upp som kortfristig inlåni ng avser huvudsakligen me del som anförtrotts 
förvaltare för EU:s räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget. 
 
2.11.2 Bundna likvida medel 
Bundna likvida medel avser belopp som erhålli ts i samband med böter som fastställts av 
kommissionen där ärendet fort farande pågår. Dessa likvid a medel hålls på särskilda 
avistakonton som inte används för någon annan verksamhet. 
 
 
SV 50   SV LÅNGFRISTIGA SKULDER 
 
2.12 ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Pensionsfordringar – anställda   33 316 32 867 
Pensionsfordringar – övriga   663 696 
Gemensamma sjukförsäkringssystemet  3 263 3 993 
Totalt  37 242 37 556 
 
2.12.1 Pensionsfordringar – anställda 
Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet för 
Europeiska unionens tjänstemän belasta EU:s b udget. Systemet täcks inte genom anslag, utan 
medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieri ngen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med 
en tredjedel till finansieringen av pensionssyst emet genom en obligatorisk avgift. Beloppet för 
tjänstemännens bidrag räknas om varje år och u ppdateras vid behov för att se till att bidraget 
(idag 11,3 % av grundlönen) räcker för att varje år  finansiera en tredjedel av de rättigheter 
som intjänats under året. 
 
Pensionssystemets skulder värderades på grundva l av antalet anställda och pensionerade f.d. 
anställda per den 31 december 2009 och de regler som då var tillämpliga enligt 
tjänsteföreskrifterna. Värderingen avsåg förmån er i samband med ålders-, invaliditets- och 
efterlevandepensionern a (olika slag av pensioner samt invaliditetstillägget). Värderingen 
gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och  var därmed även förenligt med EU:s 
redovisningsregel 12). Enligt denna ska arbe tsgivaren fortlöpande fastställa sina 
pensionsåtaganden på försäkringste knisk grund och därvid ta häns yn till avtalsfästa förmåner 
under de anställdas yrkesv erksamma tid samt förutsebara löneökningar. Den 
försäkringstekniska studien för beräkningen av  åtagandet bygger på den s.k. projected unit 
credit-metoden.  
 
Följande antaganden, baserade på uppgifter so m fanns tillgängliga på balansdagen, användes 
för den försäkringstekniska bedömningen:  
  
Försäkringstekniska antaganden  31.12.2009 31.12.2008 
Nominell diskonteringsränta  4.5% 3.9% 
Förväntad inflationstakt  2.5% 1.8% 
Faktisk diskonteringsränta  2.0% 2.1% 
Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor  84%/38% 84%/38% 
Allmän löneökning / pensionsökning  0% 0.3% 
 Vid beräkningen används 2008 års livslängds tabell för internationella tjänstemän. 
Pensionering antas inträffa när tjänstemä nnen kommer i åtnjutande av sina fulla 
pensionsrättigheter, med hänsyn till viss  avgång på grund av förtidspension samt 
 
SV 51   SV Barcelonainitiativet för senare pension, senast vid 65 års ålder.  Beräkningen av bruttopension 
och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. 
 
Åtagandena omfattar pensionsrä ttigheter för följande grupper: 
(1) Personal som var i aktiv tjänst den 31 d ecember 2009 i alla EU:s institutioner och 
organ och som omfattas av unionens pensionssystem. 
(2) Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har 
lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom unionens pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring). 
(3) Före detta tjänstemän och övriga anställda som omfattas av systemet för 
ålderspension. 
(4) Före detta tjänstemän och övriga anställda som omfattas av systemet för 
invaliditetspension. 
(5) Före detta tjänstemän och övriga anstäl lda som erhåller invaliditetstillägg. 
(6) Personer som får efterlevandepension (efterlevande make, maka, barn och 
underhållsberättigad). 
 
Nedan beskrivs de huvudsakliga förändringarna sedan den 31 december 2008. 
 
Miljoner euro
Förändring av pensionsskul den till de anställda  Belopp  
Pensionsskuld brutto per den 31 december 2008 36 495 
Kostnader för tjänstgöring 1 360 
Räntekostnader 1 456 
Utbetald ersättning till anställda (1 035) 
Försäkringsmatematiska vinster (1 248) 
Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet 187 
Pensionsskuld brutto per den 31 december 2009  37 215 
De viktigaste uppgifterna är följande: 
– Den försäkringstekniska skulden värderad es till 37 215 miljoner euro brutto den 
31 december 2009 (2008 var den 36 495 miljoner euro), Därtill kommer en korrigeringskoefficient på 1 079 miljoner euro (2008 var det 1 277 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som beta las av förmånstagarna från den totala 
bruttoskulden erhålls den nettoskuld  som ska föras upp i balansräkningen 
(eftersom skatten dras från pensions utbetalningarna och krediteras EU:s 
inkomstsida det år då betalningen sker).  Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för 
skatter) beräknades den 31 decembe r 2009 uppgå till 33 316 miljoner euro. 
– Antalet medlemmar i pensionssystemet  ökade med 5 082 personer. Ökningen 
avser huvudsakligen tillfälligt  anställda, kontraktsanställda och assistenter till 
ledamöter i Europaparlamentet. De sistnäm nda ingår i systemet för första gången.  
 
2.12.2 Pensionsfordringar – övriga 
 
SV 52   SV Härmed avses åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter, 
eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revi sionsrätten, rådets 
generalsekreterare, Europeiska ombudsmann en, Europeiska datatillsynsmannen samt 
Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken  omfattar även pensionsåtaganden för vissa 
ledamöter av Europaparlamentet. 
 
SV 53   SV 2.12.3 Gemensamma sjukförsäkringssystemet 
Man har också gjort en uppskatt ning av EU:s åtagande i fråg a om dess bidrag till det 
gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gälle r anställda som gått i pension. Skulden har 
värderats till 3 535 miljoner euro brutto . För att få fram nettobeloppet dras 
förvaltningstillgångarna på totalt 272 miljoner euro av från denna bruttoskuld. I beräkningarna beaktas tjänstemän i aktiv tj änst och pensionärer från de olika EU-
institutionerna och organen med familj samt verksamma och pensionerade ledamöter från kommissionen, revisionsrätten , Europeiska unionens domst ol, rådet, Europeiska 
datatillsynsmannen och Europeiska ombudsmanne n. Diskonteringsräntan och den allmänna 
löneökning som använts i beräkni ngen är desamma som de so m används i beräkningen av 
pensionsskulden till de anställda (se ovan). Försäkringsmatematiska vinster som beror på 
förändringar av de försäkringstekniska anta gandena är den huvudsakliga orsaken till att 
skulden minskat något. 
 
Miljoner euro
Förändring av skulden till det gemensamma 
sjukförsäkringssystemet  Belopp  
Skuld brutto per den 31 december 2008 4 248 
Normalkostnad 168 
Räntekostnader 169 
Utbetalda ersättningar (85) 
Försäkringsmatematiska vinster (965) 
Skuld brutto per den 31 december 2009 3 535 
Minus förvaltningstillgångar (272) 
Skuld netto per den 31 december 2009 3 263 
 
2.13 LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR 
   Miljoner euro
 31.12.2008 Ytterligare 
avsättninga
r Outnyttjade 
belopp  Utnyttjade 
belopp  Överföringa
r till/från 
kortfristiga 
avsättninga
r Förändring
ar i 
uppskattnin
gen 31.12.2009 
Rättsfall  421 54 (50) (12) 0 0 413 
Avveckling av 
kärnkraftsanläggningar
 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finansiella 
avsättningar  12 67 0 0 (3) 0 76 
Andra 
avsättningar  89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Totalt  1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Rättsfall 
Detta är en beräkning av de belopp som sa nnolikt kommer att beta las ut efter 2010 med 
anledning av ett antal pågående rättsfall. De n största beloppet (409 miljoner euro) avser 
 
SV 54   SV sådana rättsfall som var under behandling den 31 december 2009 avseende finansiella 
justeringar för EGFJ:s utgifter och an dra rättfall avseende  jordbruksutgifter. 
 
Avveckling av kärnkraftsanläggningar 
Ett grupp oberoende experter uppdaterade 2008 si n undersökning från 2003 av de beräknade 
kostnaderna för nedläggningen av Gemensam ma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar 
och avfallshanteringen i samband med nedl äggningen. Den reviderade uppskattningen på 
1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljone r euro) ligger till grund för avsättningen i 
årsredovisningarna. I enlighet med EU:s redo visningsregler har upps kattningen indexerats 
med hänsyn till inflationen och sedan diskonter ats till nettonuvärdet. Den 31 december 2009 
blev resultatet en sammanlagd avsättning på 930 miljoner euro, fördelat mellan belopp som 
förväntas bli reglerade 2010 (22 miljoner euro ) eller senare (908 miljoner euro). Mot 
bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 30 år) är det nödvändigt att påpeka att 
uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu förutspås. 
 
Finansiella avsättningar 
Enligt lånegarantifaciliteten för små och me delstora företag (SMF-garantin) för 1998, 2001 
respektive 2007 inom ramprogrammet för kon kurrenskraft och innovation har Europeiska 
investeringsfonden befogenhet att ställa garan tier i eget namn men för kommissionens räkning 
och risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier 
utjämnas dock enligt följande. På balansdagen svarar de finansiella avsättningarna för båda 
faciliteterna mot betalningsförpliktelserna gent emot finansiella mellanhänder med avdrag för 
de nettobetalningskrav som gjorts till och med det datumet. Långfristiga finansiella 
avsättningar diskonteras  till sitt nettonuvärde. 
 
Andra avsättningar 
Den huvudsakliga avsättningen omfattar EU:s beräkna de bidrag till olika medlemsstater via 
fonden för nödfallsåtgärder inom veterinärområd et avseende utbrott av vissa djursjukdomar. 
Bidragen uppgår totalt ti ll 60 miljoner euro (101 miljoner euro år 2008) och fördelas mellan 
belopp som ska betalas ut 2010 (25 miljoner euro) eller senare (35 miljoner euro). 
 
2.14 LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER 
 
2.14.1 Upplåning 
 Miljoner euro
Benämning  31.12.2008 Ny upplåning Återbetalninga
r Växelkurs-
skillnader  Förändring 
av 
bokföringsvär
de 31.12.2009 
Makroekon
omiskt stöd  663 25 (95) - (6) 587 
Betalningsbalanslån
 2 004 7 200 - - 99 9 303 
Euratom  494 7 (11) (1) (5) 484 
EKSG under avveckling
 282 - (67) 18 (8) 225 
 
SV 55   SV Totalt  3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
Uppdelning av lång- och kortfristig upplåning  Miljoner euro
Upplåning  Löptid < 1 år  Löptid > 1 år  Totalt per 31.12.2009
Makroekonomiskt stöd  40 547 587 
Betalningsbalanslån  - 9 303 9 303 
Euratom  - 484 484 
EKSG under avveckling  - 225 225 
Totalt  40 10 559 10 599 
Denna rubrik omfattar Europeiska unionens upplån ing som har en löptid på mer än ett år. 
Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 10 324 miljoner euro (2008: 3 131 miljoner euro).  Förändringarna i det bokförda vä rdet motsvarar ändringen i 
upplupen ränta plus, när det gäller upplånin g som tagits av EKSG under avveckling, 
avskrivningar under året av ev entuella transaktionskostnader  som uppstått vid upptagandet, 
beräknade enligt effektivräntemetoden.  De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) 
redovisas i nedanstående tabell: 
Upplåning  31.12.2009 31.12.2008 
Makroekonomiskt stöd  0.9625%-4.54% 3.022%-5.29%
Euratom  0.9031%-5.6775% 3.348%-5.6775%
Betalningsbalanslån  3.125%-3.625% 3.25%
EKSG under avveckling  0.346%-9.2714% 4.939%-11.875% (*)
(*) Det högre värdet gäller det lån till fa st ränta som täcks av en räntesvapp.  
 
2.15 ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Finansiella leasingskulder  1 736 1 770 
Byggnader som betalas i omgångar  395 403 
Övrigt  47 53 
Totalt  2 178 2 226 
Denna punkt omfattar främst leasingskulder med en löptid på över ett år (se anmärkning 2.2 
ovan). Belopp som rör vissa byggnader so m kommissionen har förvärvat och vars 
köpeskilling erläggs i omgångar ingår också – me n här rör det sig inte om leasingavtal 
eftersom äganderätten omedelba rt har övergått till kommissionen. 
 
KORTFRISTIGA SKULDER 
 
2.16 KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR 
   Miljoner euro
 31.12.2008 Ytterligare 
avsättninga
r Outnyttjade 
belopp  Utnyttjade
belopp  Överföring
ar till/från 
övriga 
rubriker  Förändring
ar i 
uppskattnin
gen 31.12.2009
 
SV 56   SV Rättsfall  16 18 (3) (1) 0 0 30 
Avveckling av 
kärnkraftsanläggningar
 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finansiella 
avsättningar  202 14 (50) (41) 3 0 128 
Andra 
avsättningar  41 7 (23) (5) 13 0 33 
Totalt  348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Rubriken omfattar den del av avsättningarna som förfaller till betalning inom mindre än ett år. 
 
SV 57   SV 2.17 KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER 
 
Denna rubrik omfattar upplåning (se anmärkning 2.14.1 ) till ett belopp på 40 miljoner euro  
med en återstående löptid på mindre än 12 månader på balansdagen (2008 var beloppet 94 
miljoner euro samt 25 miljoner euro i samt skulder som innehas för handel).  
 
2.18 SKULDER TILL LEVERANTÖR ER OCH STÖDMOTTAGARE 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Långfristiga fordringar som förfaller till 
betalning under året  71 64 
Kortfristiga skulder  15 260 12 026 
Diverse skulder  133 115 
Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter  78 420 77 472 
Totalt  93 884 89 677 
2.18.1 Långfristiga fordringar som förf aller till betaln ing under året 
 Miljoner 
euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Finansiella leasingskulder  59 52 
Övrigt  12 12 
Totalt  71 64 
2.18.2 Kortfristiga skulder 
 Miljoner euro
Typ 31.12.2009 31.12.2008 
Medlemsstater  14 903 11 386 
Leverantörer och övriga  944 1 175 
Icke-konterade utgifter och inkomster  (587) (535) 
Totalt  15 260 12 026 
 
Kortfristiga skulder innefatta r betalningsansökningar som EU  mottagit inom ramen för 
bidragsverksamheten. De krediteras med det be gärda beloppet så snar t ansökan har tagits 
emot. Om motparten är en medlemsstat, kl assificeras den som sådan. Det är samma 
förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De 
berörda betalningsansökningarna har beak tats när det gäller förfarandena för 
periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa av gränsningar har de beräknade stödberättigande 
beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader (se anmärkning 2.18.3  nedan), 
medan de icke stödberättigande delarna fortfa rande ligger öppna på kontot ”icke-konterade 
utgifter och inkomster”. För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det 
nettobelopp som ska betalas ska red ovisas bland kortfristiga skulder. 
 
Medlemsstater 
Huvudbeloppen under denna rubrik avsåg obetalda kos tnadskrav för struktur fondsåtgärder till 
ett belopp på 11 160 miljoner euro (4 660 milj oner euro år 2008). Här ingår även 3 524 
 
SV 58   SV miljoner euro som ska betalas tillbaka till medl emsstaterna efter en än dringsbudget i slutet av 
2009 (6 627 miljoner euro år 2008). Detta betalade s ut till medlemsstaterna i februari 2010. 
 
SV 59   SV Leverantörer och övriga 
I denna rubrik ingår fordringar i samband me d bidrag och upphandling, samt belopp som ska 
betalas ut till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF). 
 
Icke-konterade utgifter och inkomster 
Skulderna har satts ned med 587 miljoner euro, vilket motsvarar mottagna ersättningskrav 
som ännu inte hade kontrollerats och senare  befunnits icke stödberättigande. De största 
beloppen avser de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder.  
 
2.18.3 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Upplupna kostnader  76 435 77 260 
Förutbetalda intäkter  1 976 50 
Övrigt  9 162 
Totalt  78 420 77 472 
De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt: 
Upplupna kostnader  Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
EGFJ:s upplupna kostnader:    
Kostnader 16.10.2009–31.12.2009  32 087 30 415 
Direktstöd  12 195 12 682 
Omstruktureringsfonden för socker  735 3 787 
Övrigt  (55) (13)  
EGFJ totalt  44 962 46 871 
Upplupna kostnader för 
strukturåtgärder:    
EJFLU och EUGFJ garanti  9 076 7 004 
ERUF och innovation  11 777 10 687 
Sammanhållningsfonden  980 2 810 
Ispa 3 4 
ESF 5 411  4 596  
Strukturfonderna totalt  27 247 25 101 
Övriga upplupna kostnader:    
FoTU  1 687 1 978 
Övrigt  2 539  3 310  
Övrigt totalt  4 226 5 288 
Summa upplupna kostnader  76 435 77 260 
Efter en långsamt start under tidigare år har programmen för strukturåtgärder 2007–2013 
uppnått en normal nivå 2009, vilk et förklarar ökningarna unde r ovanstående rubriker. 
Ökningen kompenseras av en minskni ng av de upplupna kostnaderna för 
omstruktureringsfonden för socker, eftersom de t ser ut som om vissa av dessa medel inte 
kommer att utnyttjas. 
 
SV 60   SV Den väsentliga ökningen av förutbet alda intäkter beror på att tv å av medlemsstaterna betalade 
in sina bidrag till egna medel för 2010 i förväg. 
TILLGÅNGAR NETTO 
 
2.19 RESERVER 
 Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Reserv för verkligt värde  69 41 
Övriga reserver:    
Garantifonden  1 472 1 276 
Uppskrivningsfond  57 57 
Upp- och utlåning  1 511 1 528 
Övrigt  214 213  
Totalt  3 254 3 074 
Totalt  3 323 3 115 
 
2.19.1 Reserv för verkligt värde 
I enlighet med redovisningsreglerna  redovisas justeringa r till verkligt värd e för tillgångar som 
kan säljas genom reserven för verkligt värde. 
 
2.19.2 Övriga reserver 
Garantifonden 
Se även anmärkning 2.3.3  om garantifondens förvaltning. Denna reserv avspeglar det 
fastställda målbelopp på 9 % av de utestående  belopp som garanterats genom fonden och som 
ska hållas som tillgångar. 
 
Uppskrivningsfond 
Uppskrivningsfonden innefattar uppsk rivningar av materiella anlä ggningstillgångar.  Saldot på 
57 miljoner euro på balansdagen avser en uppskrivning av kommissionens fasta egendom, 
som redan hade ägt rum före övergån gen till de nya redovisningsreglerna. 
 
Upp- och utlåning 
Beloppet avser reserver för EKSG under avveck ling, avseende kol- och stålforskningsfonden. 
Reserven inrättades i samba nd med avvecklingen av EKSG. 
 
 
 
SV 61   SV 2.20 FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA 
Miljoner euro
 Belopp  
Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2008  50 539 
Återföring av budgetövers kott 2008 till medlemsstaterna  1 796 
Kontorörelser avseende garantifonden  196 
Andra förändringar i reserven  (10) 
EKSG under avveckling: allokering av resultatet 2008  (15) 
Ekonomiskt resultat (överskott) för året  (4 457) 
Totala belopp som ska infordras från medlemsstaterna 31 december 2009  48 049 
Fördelat på 
Ersättningar till anställda  
Övriga belopp   
37 242 10 807 
 
Detta belopp utgör de överskjutande kostnad er som EU hade ådragit sig den 31 december 
2009 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många  kostnader tas enligt den 
periodiserade redovisningen upp år  N även om de faktiskt be talas ut och finansieras via 
budgeten för år N+1. Skulderna översteg kraftig t tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa 
kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida 
budgetar. De största beloppen avsåg EGFJ:s verksamhet. Medlemsstaternas fordringar för 
perioden 16 oktober till 31 december 2009 uppgick ti ll 32 miljarder euro. Den största delen av 
de belopp som begärs in betalas i själva verket  ut av medlemsstaterna mindre än 12 månader 
efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget. 
 
Fordringarna på medlemsstaterna minskade jämf ört med i fjol och uppgick till 10,8 miljarder 
euro jämfört med 13 miljarder euro år 2008. Denna minskning beror främst på att förfinansieringen ökade med 9,5 miljarder euro (se anmärkning 2.5 och 2.9) vilken uppvägdes 
av en ökning med 4,2 miljarder euro av s kulder till leverantörer och stödmottagare 
(anmärkning 2.18) och en minskning med 3,3 miljarder eu ro av de kortfristiga fordringarna 
(anmärkning 2.10). 
 
Det är huvudsakligen EU:s åtaganden om ersättn ing till anställda som betalas ut under en 
längre period. Det bör noteras at t det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av 
pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna.  I rent informationssyfte visas nedan en 
uppdelning av de kommande utbetalningarn a av ersättningar till anställda: 
 Miljoner euro  
 Belopp  
På kort frist:  belopp som ska erläggas 2010   1 214 
På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2010  36 028 
Skulder för ersättningar till anställda sammanlagt 
per 31.12.2009  37 242 
 
Det bör noteras att det ovanst ående inte har någon effekt på  budgetsaldot – budgetintäkterna 
ska alltid vara lika med budgetkostnaderna efte rsom eventuella inkomstöverskott återförs till 
medlemsstaterna. 
 
SV 62   SV 3. FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  RESULTATRÄKNINGEN 
 
3.1 EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER 
 Miljoner euro
Anmärkn
ing 2009 2008 
Egna medel  3.1.1   
BNI-medel   81 978 74 479 
Egna medel från mervärdesskatt   12 795 19 008 
Traditionella egna medel     
Jordbrukstullar   0 1 184 
Tullar   14 002 15 196 
Sockeravgifter   130 702  
Summa traditionella egna medel   14 132 17 082 
Budgetjusteringar  3.1.2 1 399 1 930 
Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer)   233 214 
Totalt   110 537 112 713 
 
Europeiska unionens intäkter kommer i huvuds ak från de egna medlen. Huvuddelen av 
kostnaderna finansieras genom egna medel, meda n övriga intäkter endast utgör en mindre del 
av den totala finansieringen. 
 
3.1.1 Egna medel 
Det finns tre kategorier egna medel: traditione lla egna medel, momsbaserade medel och BNI-
baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i bud geten (Förenade kungarike ts rabatt) och en 
bruttominskning av Nederländernas och Sverig es årliga BNI-baserade bidrag är också en 
integrerad del av systemet för egna medel. Me dlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella 
egna medlen för att täcka uppbördskostnader oc h beloppen ovan anges netto efter avdrag av 
dessa kostnader. 
 
De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på 0,30 % 
av det harmoniserade momsunderlaget fö r alla medlemsstater  (utom år 2007–2013 då 
uttagssatsen för Österrike fastställdes till 0,225 %, för Tyskland till 0,15 % och för 
Nederländerna och Sverige till 0,10 %). Momsunderl aget utjämnas på så sätt att det inte får 
överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat. De BNI-baserade medlen är en flexibel resurs, 
avsedd att tillhandahålla de inkomster som be hövs för att täcka utgifterna under ett visst 
budgetår utöver de belopp som ställs till förfoga nde genom de traditionella egna medlen, de 
momsbaserade medlen och divers e intäkter. De beräknas med hjäl p av en enhetlig procentsats 
på varje medlemsstats BNI. 
 
Jämförts med 2008 har intäkterna  från de momsbaserade e gna medlen minskat med 6,2 
miljarder euro. Minskningen kompenserades gott  och väl av den ökning på 7,5 miljarder euro 
som ägde rum av intäkterna från de BNI-bas erade egna medlen. Dessa förändringar beror 
huvudsakligen på de olika bestämmelser som ant ogs i rådets beslut nr 2007/436/EG, Euratom 
av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska unionens egna medel (beslutet om egna medel 
2007) som ersatte det tidigare beslutet om  egna medel från år 2000. Under 2009 bokfördes 
 
SV 63   SV inga jordbrukstullar eftersom dessa nu betrakta s som tullar efter det att beslutet om egna 
medel från 2007 trätt i kraft år 2009. Tullarna har minskat med 1,1 miljarder euro vilket 
berodde på en väsentlig minskning av värdet på importen till alla EU:s 27 medlemsstater 
under 2009 jämfört med 2008. Även sockeravgi fterna minskade med 572 miljoner euro 
eftersom unionen under 2008 hade extra engångsintä kter på grund av ytterligare sockerkvoter. 
 
3.1.2 Budgetjusteringar 
Rubriken budgetjusteringar innefattar bland annat överskottet från 2008 års budget (1 796 
miljoner euro), vilket medlemsstaterna får tillb aka eftersom deras bidr ag till nästa års budget 
reduceras. Överskottet tas såle des upp som en intäkt 2009. Enlig t beslutet om egna medel 
2007 har Förenade kungariket rä tt till en korrigering av budgetobalanser. Eftersom denna 
korrigering finansieras av medlemsstaterna bord e den i princip inte ha någon nettoeffekt på 
budgetsaldot eller resultaträkningen. Ett bel opp på 319 miljoner euro har dock bokförts under 
denna rubrik. Beloppet består av avvikels er mellan de eurokurser som används för 
budgetändamål (se artikel 10.3 i förordning nr 1 150/2000) och de växelkurser som var i kraft 
då de medlemsstater som inte ingår i eu roområdet gjorde sina inbetalningar. 
 
3.2 ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER 
 Miljoner euro
Anmär
kning  2009 2008 
Utdömda böter  3.2.1 2 648 3 171 
Jordbrukstullar  3.2.2 705 2 299 
Återkrav av kostnader:  3.2.3   
Direkt central förvaltning   63 61 
Indirekt central förvaltning   6 4 
Decentraliserad förvaltning   41 90 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna   1 066  1 349  
Totalt   1 176 1 504 
Intäkter från administrativ verksamhet:  3.2.4   
Anställda   1 010 974 
Materiella anläggningstillgångar   33 25 
Övriga administrativa intäkter   165 149  
Totalt   1 208 1 148 
Diverse driftsintäkter:  3.2.5   
Justeringar/avsättningar   150 71 
Växelkursvinster   618 269 
Övrigt   1 027  1 269  
Totalt   1 795 1 609 
Totalt   7 532 9 731 
 
3.2.1 Utdömda böter 
Dessa intäkter avser böter som kommis sionen har utdömt för överträdelser av 
konkurrensreglerna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när 
kommissionens beslut om att utdöma böter har fa ttats och vederbörligen delgivits den eller de 
som beslutet riktar sig till. 
 
3.2.2 Jordbrukstullar 
 
SV 64   SV Dessa belopp avser mjölkavgifter på 99 milj oner euro (motsvarande  belopp 2008: 338 
miljoner euro) och sockeravgifter på 606 milj oner euro (motsvarande belopp 2008: 1 961 
miljoner euro). Mjölkavgifterna är ett sätt att styra marknaden genom påföljder för de 
mjölkproducenter som överskrider sina referens kvantiteter. Då de inte är kopplade till 
kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra intä kter som avsatts för 
särskilda ändamål. Mjölkkvoterna håller på att fa sas ut, vilket förklarar att intäkterna från 
mjölkavgifterna minskat. För jordbruksåret  2008/2009 och framåt kommer kvoterna att 
minskas med 1 % årligen till dess att de helt avskaffats år 2015. 
 
Sockeravgifterna avser omstrukt ureringsfonden för socker, där re formen av sockersektorn har 
lett till en sänkning av internpr iset på socker som ska minska skillnaden mella n priset inom 
EU och det internationella priset. För a tt underlätta för de mindre konkurrenskraftiga 
sockerproducenterna att lämna marknaden har en  självfinansierande omstruktureringsfond 
inrättats, som finansieras genom intäkter som härrör från en tillfällig skatt som åläggs 
sockerproducenterna, och som behandlas som en intäkt som avsatts för ett särskilt ändamål. 
Utbetalningarna från systemet kommer att fort sätta fram till september 2012 men alla intäkter 
för omstruktureringsfonden hade redan deklarerats av medlemsstaterna per den 31 december 
2009.  
 
3.2.3 Återkrav av utgifter 
Denna rubrik avser de betalningskrav som ut färdats av kommissionen samt de avdrag från 
påföljande utbetalningar som bokförs i kommissi onens räkenskaper vid återkrav av belopp 
som tidigare betalats ut från den allmänna budg eten, men där justeringar krävs till följd av 
kontroller, granskning eller analys av stödberättigandet. Dessutom omfattas 
återbetalningskrav som medlemsstaterna rikt at till mottagare av stöd från EGFJ. Det 
inkluderar också skillnaden i upplupna intäktsb eräkningar från föregående årsslut till 
innevarande år. Rubriken tar do ck inte upp alla belopp som åter betalats till EU, eftersom i 
synnerhet stora utgifter inom området struktur åtgärder omfattas av särskilda mekanismer för 
att kräva tillbaka belopp som betalats ut på fe laktiga grunder, varvid in ga återbetalningskrav 
behöver utfärdas. I enlighet med EU:s redovisn ingsregler tas inte återbetalning av 
förfinansiering upp som en intäkt. 
 
Totalbeloppet på 1 066 miljoner euro under r ubriken består av 453 miljoner euro för 
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och 613 miljoner euro för 
strukturfonderna. 
a) Jordbruk (EGFJ)  
Inom jordbrukssektorn uppgår de belopp som rä knas som intäkter under året under denna 
rubrik till 453 miljoner euro. De fördelas enligt följande: 
– Beslut som fattas under året om finansiell ju stering efter förenli ghetskontroll avseende 347 
miljoner euro. 
– Bedrägerier och oriktigheter: 106 miljoner eu ro. Detta avser ett belopp på 163 miljoner 
euro avseende återbetalningar som medlemsst aterna deklarerat oc h återkrävt under året, 
minus 57 miljoner euro avseende utestående belopp som deklarerats av medlemsstaterna 
och som ska återkrävas i slutet av året. (S iffrorna för 2009 var 627 miljoner euro vid årets 
slut och 684 miljoner euro vid år sslutet 2008) – se även anmärkning 2.10.2 . 
 
SV 65   SV Den 31 december 2009 berördes sammanlagt 2,8 m iljarder euro i EGFJ-utgifter av möjliga 
framtida korrigeringar till följd av på gående revisionsarbete (se anmärkning 6.4.1 ). 
b) Strukturåtgärder  
Under denna rubrik ska 613 miljoner euro återkrävas  avseende utgifter för strukturåtgärder (år 
2008 var beloppet 349 miljoner euro). Denna rubrik inkluderar betalningskrav som 
kommissionen utställt för att åt erkräva felaktiga utbetalninga r på 406 miljoner euro från 
tidigare år samt en ökning på 206 miljoner euro av de upplupna intäkterna vid utgången av året. 
Återbetalningskraven utfärdas bara i följande fall: – När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella justeringar efter att ha upptäckt 
felaktiga utbetalningar i de bel opp som medlemsstaterna ansökt om. 
– När man gör justeringar i samband med att ett pr ogram slutbetalas, då EU:s bidraget sätts 
ned om medlemsstatens deklarationer av stödb erättigande kostnader inte motsvarar de 
belopp som redan har betalats ut  i form av förfinansiering oc h mellanliggande betalningar. 
Sådana transaktioner kan ske utan formellt besl ut från kommissionens sida om de godkänts 
av medlemsstaten i fråga. 
– När man efter avslutad rättegång måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts 
efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts. 
 
Övriga betalningskrav som utfärdas i samba nd med strukturåtgärder avser återkrav av 
förfinansiering. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan tas i balansräkningen upp 
som förfinansiering. 
 
Den 31 december 2009 beräknades de potentiella (ä nnu ej beslutade) finansiella justeringarna 
uppgå till 1,1 miljarder euro – se anmärkning 6.4.2 för ytterligare uppgifter. 
 
3.2.4 Intäkter från administrativ verksamhet 
Dessa inkomster utgörs främst av direkta avdrag  från personalens löner, främst i form av 
bidrag till pensionssystem et samt inkomstskatt. 
 
3.2.5 Diverse driftsintäkter 
Sammanlagt 376 miljoner euro (321 miljoner eu ro 2008) avser belopp som betalats in av 
anslutningsländer. Huvudorsaken till ökningen av di verse driftsintäkter jämfört med förra året 
är att växelkursvinsterna ökat (se nedan). Detta  utjämnades något av det lägre beloppet (5 
miljoner euro jämfört med 241 miljoner euro år 2008) för äldre förfinansiering som för första 
gången togs upp i balansräkningen, vilk et motbokas under denna rubrik. 
Växelkursvinster tas också upp under denna rubr ik, såvida de inte är kopplade till sådan 
finansiell verksamhet som avses i anmärkning 3.5 nedan. Växelkursvinster kan uppstå i 
samband med löpande transaktione r i andra valutor än euro, sa mt i samband med den årliga 
omräkning som sker i syfte att förbereda redovi sningen. Såväl realiserade som orealiserade 
vinster omfattas.
 
 Nettopositionen uppvisade en betydande nettokursvi nst för året på 185 miljoner euro (jämfört 
 
SV 66   SV med en nettokursförlust på 504 miljoner euro år 2008). Detta fördelas både på orealiserade 
och realiserade belopp och kommissionen har bokfört i stor t sett alla belopp. 
 
SV 67   SV Orealiserade nettokursvinster  
De orealiserade nettokursvinsterna på 132 miljoner euro beror på omräkningen vid årsslutet 
av utestående belopp i utländska valutor. Den st örsta delen av vinstern a (87 miljoner euro) är 
kopplad till engelska pund och svenska kronor som båda steg gentemot euron under 2009.  
 
Kommissionen innehar betydande saldon i utlä ndska valutor, inklusive engelska pund och 
svenska kronor, vid årsslutet på sina bankkonton för egna me del. I enlighet med rådets 
förordning nr 1150/2000 hålls dessa medel på kommissionens bankkonton för egna medel, dit 
de betalas in av medlemsstaterna, och utnyttj as i den mån det behövs för att täcka det behov 
av likvida medels om uppstår vid genomförandet av budgeten. 
 
Realiserade nettokursvinster  
Största delen av den sammanla gda växelkursvinsten på 53  miljoner euro kommer från 
konteringshändelser avseende egna medel som betala ts in i andra nationella  valutor än euro av 
medlemsstater som inte ingår i eurozonen. Nettokursvinsterna utgör skillnaden mellan 
bokföringskursen när dessa belopp redovisad es av kommissionen vi d mottagandet och den 
marknadsväxelkurs som gällde när de konverterades  till euro för att ku nna användas till att 
täcka kommissionens betalningar.  Bokföringskursen för en give n månad fastställs utifrån 
marknadsväxelkursen på den näst sista dage n av den föregående månaden. Egna medel 
redovisas till dessa växelkurser när de tas emot  och konverteras därefter till euro till senare 
marknadsväxelkurs.  
 
Under 2009 steg flera europeiska valutor, i s ynnerhet det engelska pundet och den rumänska 
leun väsentligt. Därför var de marknadsväxelkurser som tillämpades för omräkning till euro av kommissionens egna medel i dessa valuto r regelbundet högre än de  bokföringskurser de 
tagits upp till när de betalades in. Den återstående skilln aden är relaterad till andra 
bokföringstransaktioner, däribla nd betalningar verkställda av ko mmissionen i andra valutor än 
euro. 
 
Förändringarna av den sammanlagda växelkur sdifferensen mellan 2008 och 2009 från en 
nettoförlust till en nettovinst beror på de stor a rörligheten i växelkurserna under dessa två år. 
Under 2008 sjönk flera europeiska valutor väse ntligt i förhållande till euron, medan denna 
tendens delvis vände under 2009. 
 
3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER 
 Miljoner euro
2009 2008 
Personalkostnader  4 898 4 563 
Av- och nedskrivningar  436 330 
Övriga administrativa kostnader  2 799 2 827 
Totalt  8 133 7 720 
 Detta avser administrativa kostnader so m följer av kommissionens verksamhet, 
huvudsakligen personalkostnader, avskrivningar och andra kost nader som är kopplade till EU-
institutionernas och organens verksamhet (s åsom kostnader för hyra, underhåll, varor, 
utbildning o.dyl.). 
 
SV 68   SV  
3.4 DRIFTSKOSTNADER 
 Miljoner euro
Anmär
kning2009 2008 
Huvudsakliga driftskostnader:  3.4.1   
Direkt central förvaltning   8 744 7 998 
Indirekt central förvaltning   3 605 3 077 
Decentraliserad förvaltning   137 1 278 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna   89 681 81 839 
Gemensam förvaltning   1 655  1 188  
Totalt   103 822 95 380 
Övriga driftskostnader:  3.4.2   
Justeringar/avsättningar   199 278 
Växelkursförluster   432 773 
Övrigt   481 783  
Totalt   1 112 1 834 
Totalt   104 934 97 214 
 
3.4.1 Huvudsakliga driftskostnader 
Europeiska unionens driftskostnader är fördel ade på de olika rubrikerna i budgetramen och 
kan ta olika former beroende på hur de förv altas och betalas ut. Me rparten av utgifterna 
(86 %) faller inom den förvaltning som delas me d medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. EGFJ:s 
utgifter och insatser som fina nsieras via olika strukturåtgärd er (regionala utvecklingsfonden, 
socialfonden, jordbruksfonden för landsbygd sutveckling, Sammanhållningsfonden och 
fiskerifonden). 
 
Ökningen under 2009 beror huvudsakligen på strukturåtgärder under programperioden 2007–
2013. Efter en långsamt start under tidigare år  nådde dessa program en normal nivå 2009, 
medan åtgärderna för 2000–2006 håller på att avslutas. 
 
3.4.2 Övriga driftskostnader 
Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktio ner i andra valutor än euro, 
samt i samband med den årliga omräkning som sker  i syfte att förbereda räkenskaperna. Såväl 
realiserade som icke-realiserade vinster omfa ttas. De kursförluster som är kopplade till 
finansiell verksamhet som avses i anmärkning 3.6 nedan tas inte upp under denna rubrik. 
 
 
 
SV 69   SV 3.5 INTÄKTER FRÅN FINANSIELLA TRANSAKTIONER 
 Miljoner euro
2009 2008 
Utdelningar  (från riskkapitalfonder)  14 22 
Räntor på    
Förfinansiering  59 50 
Dröjsmålsränta  132 26 
Svappar  2 13 
Tillgångar som kan säljas  100 102 
Utlåning  265 105 
Likvida medel  158 349 
Övrigt  3 3  
Totalt  719 648 
Övriga finansiella intäkter:    
Realisationsvinst på försäljn ing av finansiella tillgångar  10 4 
Övrigt  76 11  
Totalt  86 15 
Nuvärdejustering  10 3 
Växelkursvinster  6 10 
Totalt  835 698 
 
3.6 KOSTNADER FÖR FINANSI ELLA TRANSAKTIONER 
 
3.7 NETTOÖVERSKOTT/(UNDERS KOTT) FRÅN ANDELAR I 
INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG 
Enligt kapitalandelsmetoden ska EU i sin resu ltaträkning ta upp sin andel av nettoöverskott 
eller nettounderskott i intresse företag och gemensamma före tag (se även anmärkningarna 
2.3.1  och 2.3.2 ).  Miljoner euro
2009 2008 
Räntekostnader:    
Leasingavtal  95 91 
Svappar  2 10 
Upplåning  248 90 
Övrigt  20 9  
Totalt  365 200 
Övriga finansiella kostnader:    
Justeringar av avsättningar  39 12 
Finansiella kostnader för budgetinstrument  73 50 
Realisationsförlust på försä ljning av finansiella tillgångar  0 8 
Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar  15 11 
Övrigt  57 56  
Totalt  184 137 
Nuvärdejustering  0 118 
Växelkursförluster  45 12 
Totalt  594 467 
 
SV 70   SV 3.8 SEGMENTRAPPORTERING 
 
I redovisningen fördelas de ti ll driften kopplade intäkterna oc h kostnaderna på kommissionens 
olika politikområden på grundval av den verksamhetsbaserade budgeteringen.  
Politikområdena samlas för uppställningen av boks lutet under tre större  rubriker, nämligen 
”verksamhet inom EU”, ”verksamhet utanför EU” samt ”tjänster och övrigt”.  
 
Gruppen ”verksamhet inom EU” är den störst a och omfattar de många politikområden som 
avser Europeiska unionen.  Gruppen ”verksamhet utanför EU” omfattar politikområden med 
inriktning utanför Europeiska un ionen, t.ex. handel och bistånd.  Gruppen ”tjänster och övrigt” 
avser den internationella och ämnesövergri pande verksamhet som krävs för att EU:s 
institutioner och organ ska fungera. 
 
De organ och organ som ingår i konsolideringe n tas upp inom sina respektive politikområden.  
Andra institutioner än kommissionen tas upp inom ett eget politikområde.  För de olika 
politikområdena anges bruttobeloppen före de  elimineringar som sk er vid konsolideringen, 
vilka tas upp samlat i en av kolumnerna. 
 
Egna medel och andra bidrag till EU:s budget har inte dela ts upp på de olika 
verksamhetsområdena, eftersom dessa berä knas, uppbärs och förval tas av kommissionens 
centrala tjänster.  De visas nedan för att göra det lättare att jämföra nettoresultatet mot 
resultaträkningen.  
 
SV 71   SV  SEGMENTRAPPORTERING – SAMMANFATTNING Miljoner euro  
 Verksamhet inom 
EU Verksamhet 
utanför EU  Tjänster och övrigt  EKSG under 
avveckling  Övriga 
institutioner  Eliminering vid 
konsolidering  TOTALT  
Övriga driftsintäkter    
Utdömda böter  2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Jordbrukstullar  7 0 500  0 0 0 705 
Återkrav av kostnader  1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Intäkter från administrativ verksamhet  79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Övriga driftsintäkter  1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Administrativa kostnader    
Personalkostnader  (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Kostnader för immateriella och 
materiella anläggningstillgångar  (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Övriga administrativa kostnader  (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Driftskostnader    
Direkt central förvaltning  (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Indirekt central förvaltning  (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentraliserad förvaltning  (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Förvaltning tillsammans med 
medlemsstaterna – Delad förvaltning  (89 546) (9) (126) 0 0 0(89 681) 
Gemensam förvaltning  (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Övriga driftskostnader  (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
DRIFTSKOSTNADER TOTALT  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
DRIFTSKOSTNADER NETTO  (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Egna medel och andra intäkter  110 537 
Överskott från den löpande verksamheten  5 002 
Finansiella nettointäkter  241 
Förändring av ersättningar till anställda  (683) 
Resultat från andelar i intresse företag/gemensamma företag  (103) 
Ekonomiskt resultat för året  4 457 
 
SV 72   SV  SEGMENTRAPPORTERING – VERKSAMHET INOM EU  Miljoner euro  
 Ekonomi och 
finans Näringsliv  Konkurrens  Sysselsättning  Jordbruk  Transport och 
energi Miljö Forskning  Informationssamhäl
let 
Övriga driftsintäkter         
Utdömda böter  0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Jordbrukstullar  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Återkrav av kostnader  3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Intäkter från administrativ verksamhet  0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Övriga driftsintäkter  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Administrativa kostnader  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Personalkostnader  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Kostnader för immateriella och materiella 
anläggningstillgångar  0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Övriga administrativa kostnader  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Driftskostnader  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Direkt central förvaltning  (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Indirekt central förvaltning  0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentraliserad förvaltning  0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna – Delad förvaltning 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Gemensam förvaltning  0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Övriga driftskostnader  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
DRIFTSKOSTNADER TOTALT  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
DRIFTSKOSTNADER NETTO  (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Gemensamma 
forskningscentretFiske Den inre 
marknaden  Regionalpolitik  Beskattning och 
tullunion  Utbildning och 
kultur Hälsa och 
konsumentskyd
d Ett område med 
frihet, säkerhet 
och rättvisa  Verksamhet inom 
EU totalt  
Övriga driftsintäkter         
Utdömda böter  0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Jordbrukstullar  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Återkrav av kostnader  0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Intäkter från administrativ verksamhet  45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Övriga driftsintäkter  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Administrativa kostnader  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Personalkostnader  (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Övriga administrativa kostnader  (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Driftskostnader  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Direkt central förvaltning  (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Indirekt central förvaltning  0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentraliserad förvaltning  0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna – Delad förvaltning 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
 
SV 73   SV Gemensam förvaltning  0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Övriga driftskostnader  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
DRIFTSKOSTNADER TOTALT  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
DRIFTSKOSTNADER NETTO  (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 SEGMENTRAPPORTERING – VERKSAMHET UTANFÖR EU  Miljoner euro  
 Yttre förbindelser  Handel  Utvecklingssamarbete  Utvidgning  Humanitärt bistånd  Verksamhet utanför EU totalt  
Övriga driftsintäkter        
Återkrav av kostnader  14 0 9 39 2 64 
Intäkter från administrativ verksamhet  37 0 0 0 0 37 
Övriga driftsintäkter  81 0 (1) 1 0 81 
ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER  132 0 8 40 2 182 
Administrativa kostnader  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Personalkostnader  (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Kostnader för immateriella och materiella 
anläggningstillgångar  (18) 0 0 0 0 (18) 
Övriga administrativa kostnader  (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Driftskostnader  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Direkt central förvaltning  (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Indirekt central förvaltning  (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentraliserad förvaltning  (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna  (26) 0 17 0 0 (9) 
Gemensam förvaltning  (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Övriga driftskostnader  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
DRIFTSKOSTNADER TOTALT  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
DRIFTSKOSTNADER NETTO  (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 SEGMENTRAPPORTERING – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT   
 Press och 
kommunikationEuropeiska 
byrån för 
bedrägeribekäm
pning (OLAF)Samordning  Personal och 
administrationEurostat  Budget  Revision  Språk Övrigt  Tjänster och 
övrigt totalt  
Övriga driftsintäkter         
Återkrav av kostnader  100100000  2  
Intäkter från administrativ verksamhet  0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Övriga driftsintäkter  (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
ÖVRIGA DRIFTSINTÄKTER  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Administrativa kostnader  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Personalkostnader  (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Kostnader för immateriella och materiella 
anläggningstillgångar  (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
 
SV 74   SV Övriga administrativa kostnader  (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Driftskostnader  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Direkt central förvaltning  (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Indirekt central förvaltning  (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna  0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Övriga driftskostnader  0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
DRIFTSKOSTNADER TOTALT  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
DRIFTSKOSTNADER NETTO  (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
SV 75   SV 4. FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  KASSAFLÖDESANALYSEN 
4.1 UNDERLAG OCH SYFTE 
 
Syftet med att redovisa information om kassafl öde är att mäta EU:s förmåga att generera 
likvida medel, samt behovet av dessa medel. 
 
Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att 
nettoöverskottet eller nettounderskotte t för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner 
som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts  upp eller ackumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter 
kopplade till investeringar. Kassaflöden som hä rrör från transaktione r i utländsk valuta 
registreras i Europeiska unione ns bokföringsvaluta, dvs. euro . Vid omräkningen används den 
växelkurs som gäller på  transaktionsdagen. 
 
I kassaflödesanalysen delas kassaflödena und er perioden in i löpa nde verksamhet och 
investeringsverksamhet (EU bedriver  ingen finansieringsverksamhet). 
 
4.2 LÖPANDE VERKSAMHET 
 
Till löpande verksamhet i denna mening räknas EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamhete n. Utlåning till mottagare (och motsvarande 
upplåning i förekommande fall) räkn as inte till invester ing (eller finansieri ng), eftersom dessa 
lån ingår som ett led i EU:s löpande verk samhet. Investeringar i EIF, EBRD och 
riskkapitalfonder räkn as också till den löpande verksamh eten, eftersom dessa verksamheter 
syftar till att uppnå fastställda politiska mål. 
 
4.3 INVESTERINGSVERKSAMHET 
 
Till investeringsverksamheten räknas förvärv oc h försäljning av immateriella och materiella 
tillgångar, samt andra investeringar som inte de finieras som motsvarighete r till likvida medel. 
Till investeringsverksamheten räknas inte utlåni ng till mottagare. Syftet med rubriken är att 
spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet. 
 
Bland EU:s tillgodohavanden finns ett belopp på 8 910 miljoner euro i likvida medel och 
motsvarigheter till likvida medel som inte få r användas i verksamheten. Detta består av 
bötesbelopp som betalats in i ärenden motparten överklagat be slutet om böter. Dessa belopp 
anges separat under anmärkning 2.11 ovan såsom bundna likvida medel.  
 
SV 76   SV 5. EVENTUALTILLGÅNGAR  OCH  EVENTUALFÖRPLIKTELSER  SAMT  
ÖVRIGA  TRANSAKTIONER 
EVENTUALTILLGÅNGAR  
  Miljoner euro
Anmä
rkning31.12.2009 31.12.2008 
Erhållna garantier  5.1 279 260 
Eventualtillgångar avseende bedr ägerier och oriktigheter  5.2 1 944 2 010 
Pågående finansiella justeringar (i avvaktan på slutligt beslut)  5.3 0 4 390 
Övriga eventualtillgångar  5.4 18 43 
Eventualtillgångar totalt  2 241  6 703  
 
EVENTUALFÖRPLIKTELSER 
 
  Miljoner euro
Eventualförpliktelser  Anmär
kning31.12.2009 31.12.2008 
Ställda garantier  5.5 19 330 17 510 
Böter – överklaganden till domstolen  5.6 11 969 10 198 
EGFJ – pågående rättsfall  5.7 1 945 1 609 
Belopp knutna till rättsfall och andra tvister  5.8 416 281 
Övriga eventualförpliktelser  5.9 12 18 
Eventualförpliktelser totalt   33 672  29 616  
Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras vi a EU:s budget under kommande år. EU:s budg et 
finansieras av medlemsstaterna.  
 
SV 77   SV EVENTUALTILLGÅNGAR 
 
5.1 ERHÅLLNA GARANTIER 
Miljoner euro  
 31.12.2009 31.12.2008 
Fullgörandegarantier  252 239 
Övrigt  27 21 
Totalt  279 260 
 Fullgörandegarantier krävs ibland för att se ti ll att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina 
avtalsenliga åtaganden gent emot Europeiska unionen. 
 
5.2 BEDRÄGERIER OCH ORIKTIGHETER 
 
I tabellen nedan visas de potenti ella återbetalningskrav som me dlemsstaterna kan utfärda med 
anledning av oriktiga betalningsanspråk på strukturfonderna. Uppgifterna bygger på de 
formella rapporter som medlemsstaterna lämnat  in i enlighet med ko mmissionens förordning 
nr 1681/94, med beloppen re dovisade per medlemsstat. 
Eventualtillgångar kopplade till bedrägerier och 
oriktigheter  Miljoner 
euro 
Medlemsstat  31.12.2009 31.12.2008 
Österrike  8 13 
Belgien  2 16 
Tjeckien  13 13 
Danmark  2 10 
Estland  3 2 
Finland  2 3 
Frankrike  15 12 
Tyskland  468 581 
Grekland  25 62 
Ungern  6 5 
Irland  1 1 
Italien  436 441 
Lettland  5 4 
Litauen  5 2 
Malta  1 1 
Nederländerna  15 14 
Polen  18 13 
Portugal  82 114 
Slovakien  39 9 
Slovenien  7 1 
Spanien  277 279 
Sverige  2 2 
Förenade kungariket  347 257 
TOTALT  1 779 1 855 
De belopp som anges i tabellen visar snarast te oretiska maximibelopp för hur mycket som kan 
komma att återbetalas till EU:s budget, av följande skäl: 
• Medlemsstaterna anmäler inte al ltid resultaten av återkrav. 
 
SV 78   SV • Medlemsstaterna är skyldiga att info rmera kommissionen om möjligheterna till 
återkrav, men det är omöjligt att närmare ange hur mycket av de utestående 
beloppen som faktiskt kommer att kunna återkrävas. Ibland til låts i tillämplig 
nationell lagstiftning en preskriptionstid  på 30 år, vilket gör att nationella 
förvaltningar ofta dröjer med att förklara  ett återkrav som formellt omöjligt, även 
om chanserna är minimala. När det gäller strukturåtgärder är medlemsstaterna numera skyldiga att lämna in en årli g redogörelse till kommissionen för de belopp 
som trots återkrav ännu inte har betalats tillbaka (artikel 8 i förordning (EG) nr 
438/2001) vilket möjliggör bättre kontro ller av den faktiska situationen. 
• Även om den berörda medlemsstaten har ut färdat betalningskrav  inom utsatt tid 
ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett 
betalningskrav bestrids i domstol. 
• Samfinansiering av enskilda projekt sker inom ramen för de fleråriga 
programmen. Innan ett flerårigt program avsl utats går det inte att exakt fastställa 
vilka belopp som återstår att återkräva, eftersom den finansiering som använts för 
felaktiga utbetalningar under vissa omst ändigheter kan omfördelas till andra 
projekt som skötts korrekt, och eftersom  utbetalning i olika omgångar, särskilt 
slutbetalningen, i vissa fa ll gör det möjligt att re glera tidigare felaktiga 
utbetalningar. Det bör framhållas att tabellens siffror är preliminära och att de bygger på anmälningar som tagits emot och behandlats fram till slutet av februari 
2010. Dessa siffror kan komma att ändras på grundval av  ytterligare anmälningar 
som kommer in sent. 
 
Medlemsstaternas uppgifter räcker inte för att gö ra en tillförlitlig uppskattning av utsikterna 
för återkrav i enskilda fall. De huvudsakliga ökningarna seda n 2008 gäller ärenden i de tio 
nya medlemsstaterna. Sammanhållningspoli tiken började genomföras helt under 2004 och 
sedan dessa har de anmälda oriktigheterna ökat.  Detta beror på att både de samfinansierade 
transaktionerna och kontrollerna ökat. En annan skillnad jämfört med 2008 är att Förenade kungariket har anmält ett större antal oriktigheter, efter att ha utfört en  omfattande revision av 
de finansierade insatserna. 
 
Under denna rubrik ingår även 165 miljoner euro  avseende EGFJ (153 miljoner euro år 2008). 
Medlemsstaterna har meddelat kommissionen v ilka belopp som har registrerats i deras 
fordringsliggare, och även belopp som fortfarande  befann sig i ett preliminärt kontrollstadium. 
Det är dessa preliminära belopp som redovisas under denna rubrik. 
 
5.3 PÅGÅENDE FINANSIELLA JUSTER INGAR I AVVAKTAN PÅ SLUTLIGT 
BESLUT 
 
Dessa uppgifter avser återkrav av EU:s utgifter och återfi nns tillsammans med därmed 
samman hängande information i anmärkning 6 i årsredovisningarna 
 
5.4 ANDRA EVENTUALTILLGÅNGAR 
 
I rubriken ingår övriga smärre eventualtillgångar som inte kan klassificeras under någon av de 
ovanstående rubrikerna.  
 
 
SV 79   SV EVENTUALFÖRPLIKTELSER 
 
5.5 STÄLLDA GARANTIER 
 
5.5.1 Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel 
 Miljoner euro  
  
Ej riskdelning 
31.12.2009 
  
Riskdelning 
31.12.2009 
Offentlig  
myndighet  Privat 
företag   
Utestående 
31.12.2009 
Totalt   
Utestående 
31.12.2008 
 
Garanti på 65 %  3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
Garanti på 70 %  109 1 981 506 2 596 2 908 
Garanti på 75 %  0 617 233 850 1 049 
Garanti på 100 %  0 625 196 821 1 008 
Totalt 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
EU:s budget garanterar de lån som Europeis ka investeringsbanke n har undertecknat och 
beviljat ur sina egna medel till tredjeländer pe r den 31 december 2009 (inklusive lån som 
beviljats medlemsstaterna före anslutningen). EU:s garanti är dock begränsad till en viss 
procentandel (65 %, 70 %, 75 % eller 100 %) av den högsta tillåtna kreditl inan. När taket inte 
uppnås omfattar EU:s garanti det totala utes tående beloppet. Den 31 december 2009 uppgick 
det utestående beloppet till totalt 19 212 milj oner euro, vilket alltså är EU:s maximala 
exponering. 
 
 Vid utlåning med EU:s budget som säkerhet ta r EIB också upp säkerheter från tredje man 
(stater och offentliga eller privata finansinstitut). I de ssa fall är kommissionen sekundär 
garant. Säkerheten i EU:s budget omfattar endast den politiska risken i fråga om säkerheter 
som ges i form av riskdelning. Övriga risker tä cks av EIB i fall där den första garanten inte 
uppfyller sina åtaganden. För garan tier som inte ges i form av ris kdelning täcks a lla risker av 
EU:s budget i fall där den första garanten in te uppfyller sina åtaganden. Om den första 
garanten är en offentlig myndighet är risken normalt begränsad till den politiska aspekten, 
men när det är fråga om ett in stitut eller ett privat bolag ka n EU:s budget också tvingas täcka 
den kommersiella risken. 
 
5.5.2 Övriga ställda garantier 
Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Finansieringsinstrument för riskdelning  94 48 
Meda: garantier för Marocko  17 66 
Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska 
transportnätverksprojekt (LGTT)  6 1 
Övrigt  1 1 
Totalt  118 116 
 
SV 80   SV  
Enligt finansieringsinstrumentet för ris kdelning används kommissionens bidrag som 
avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB bev iljar stödberättigande 
forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för perioden 2007–2013, av vilka 800 miljoner euro avse r de särskilda programmet ”Samarbete” 
och 200 miljoner euro avser programmet ”Kapacite t”. EIB har åtagit sig att avsätta samma 
belopp.  Kommissionen har blockerat ett belopp på 94 miljoner euro som kapitaltilldelning.  
Denna kapitaltilldelning täcker oväntade förluster på lån och garantier som beviljats av EIB inom ramen för finansieringsinstrumentet för riskdelning.  I de fall skyldigheterna för lån och 
garantier inte fullgörs är detta den maxi mala förlust som kommissionen kan åsamkas.  Det är 
taket för kommissionens garanti med hänsyn till finansieringsinstrumentet för riskdelning och 
som av EU betraktas som en eventualförpliktelse. 
 
Som en del av Medaprogrammet inrättade kommissionen en garantimekanism genom en 
särskild fond, som ska gynna två marockanska orga nisationer, nämligen Caisse Centrale de 
Garantie och Fonds Dar Ad-Damane. Den 31 december 2009 omfattades 17 miljoner euro av kommissionens garanti. 
 
Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt 
(LGTT) (2007–2013) syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster 
under de inledande åren för de transeuropeiska transportnätverksprojekten. Närmare bestämt 
skulle garantin helt och hållet täcka ett ”kreditl öfte” (stand-by credit line), som endast skulle 
tas i anspråk i den händelse ett projekts kassaflöde inte räcker till för att betala räntor och 
amorteringar på prioriterade skulder. Instru mentet kommer att bli kommissionens och EIB:s 
gemensamma finansiella produkt, och 500 m iljoner euro från EU-budgeten kommer att 
anslås. EIB kommer att anslå ytterligare 500 m iljoner euro, varför det totala tillgängliga 
beloppet blir 1 miljard euro. Det belopp som i ngår här, 6 miljon euro, utgör bidraget för 
avsättningar för oväntade förluster i samband med LGTT-transaktioner. 
 
5.6 UTDÖMDA BÖTER 
 
Dessa belopp avser böter som kommissionen ut dömt för överträdelser  av konkurrensreglerna, 
där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och dä r beslutet endera över klagats eller där det 
inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualförpliktelsen behålls till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på 
preliminära betalningar (460 miljoner euro) ingå r i det ekonomiska resultatet för året, men 
också som en eventualförpliktelse för att markera att beloppen är osäkra. 
 
5.7 EGFJ – PÅGÅENDE RÄTTSFALL 
 
Under denna rubrik upptas ev entualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med 
beslut om överensstämmelse inom ramen fö r EGFJ, i ärenden där domstolen ännu inte 
meddelat dom. De slutliga beloppen och vilket år  ett eventuellt framgångsrikt överklagande 
ska föras upp i budgeten beror på hur lång tid do mstolsförfarandet tar. En uppskattning av de 
belopp som sannolikt ska betalas ha r förts in i balansräkningen som en långfristig avsättning 
(se anmärkning 2.13). 
 
SV 81   SV  
5.8 BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSF ALL OCH ANDRA TVISTER 
 
Denna rubrik avser krav på skadestånd riktad e mot EU, andra rättstvister samt beräknade 
rättsliga kostnader.  
Beloppen under rubriken är kopplade till tvis ter med leverantörer, underleverantörer och 
tidigare anställda. Det bör noteras  att i ett rättsligt förfarande  om skada enligt artikel 288 i 
EG-fördraget måste käranden påvisa att instit utionen begått en allv arlig överträdelse av 
lagstiftning som ger enskilda indivi der rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det 
finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan. 
 
5.9 ANDRA EVENTUAL FÖRPLIKTELSER 
I rubriken ingår övriga smärre eventualförplikte lser som inte kan klassificeras under någon av 
de ovanstående rubrikerna.   
ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER
 
5.10 OUTNYTTJADE FINANSIELLA ÅTAGANDEN 
Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Outnyttjade finansiella åtaganden  5 733 4 885 
 
Denna rubrik täcker avtal om utlåning och i nvesteringar som kommissionen har ingått, och 
som ligger utanför gängse utestående åtagande n (”RAL”), men där mottagaren vid årsslutet 
ännu inte hade utnyttjat de utlovade belo ppen. De största beloppen avser avtal om 
betalningsbalanslån som ingåtts 2008 och 2009 me n ännu inte utbetalats vid årsskiftet (5,4 
miljarder euro per den 31 december 2009). 
 
5.11 BUDGETÅTAGANDEN SOM INGÅTTS  MEN ÄNNU INTE BETALATS 
Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Budgetåtaganden som ingåtts  men ännu inte betalats  134 689 120 023 
 
Med utestående åtaganden (RAL) avses åtagan den som ännu varken har slutbetalats eller 
dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fler åriga program. Den 31 
december 2009 motsvarade dessa uteståen de åtaganden 177 272 miljoner euro. Det 
ovanstående beloppet avser de budgeterade ut estående åtaganden minus belopp som tagits 
upp som kostnader i resultaträk ningen för 2009 vilket resulte rat i ovanstående belopp. 
 
5.12 VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN 
Miljoner euro
 31.12.2009 31.12.2008 
Strukturåtgärder  275 761 332 995 
Protokoll med Medelhavsländer  263 263 
Fiskeavtal  249 401 
Galileoprogrammet  1 517 2 023 
 
SV 82   SV GMES-programmet  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Övriga avtalsenliga skyldigheter  1 325 983 
Totalt  283 960 341 860 
Dessa poster uppstår i fall där EU  ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu 
inte motsvaras av åtagandebe myndiganden som förts in i budge ten. Detta kan avse fleråriga 
program som till exempel strukturåtgärderna e ller täcker belopp som Europeiska unionen är 
skyldig att betala i framtiden för avtal som gäller på balansda gen. Det kan till exempel gälla 
avtal om tillhandahållande av sådana tjänster som bevakning och städning, men också avtalsenliga skyldigheter i samband med särsk ilda projekt, t.ex. by ggprojekt). Inte alla 
fleråriga program innehåller åtaganden som måst e föras upp under denna rubrik då utgifter för 
kommande budgetår kräver årliga beslut av budgetmyndigheten eller en utveckling av det 
befintliga regelverket. 
 
5.12.1 Strukturåtgärder 
I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagande na för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts 
och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i budgetramen för 2007–
2013. Strukturåtgärderna avser stöd som pl anerats för perioden 2007–2013. Utformning och 
målsättningar för den budgetram som började löpa 2007 skiljer sig från den föregående 
periodens. 
     Miljoner euro
 Belopp i 
budgetram
en 2007–
2013 
(A) Rättsliga 
åtaganden
(B)Budgetåtaga
nden 2007–
2009
(C)Rättsliga 
åtaganden 
minus 
budgetåtagan
den 
(=B-C)  Maximalt 
åtagande 
(=A-C)
Sammanhållningsfonder
na 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Naturtillgångar  100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Föranslutningsstöd  10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Totalt  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokoll med Medelhavsländer 
Dessa åtaganden uppgår totalt ti ll 263 miljoner euro och avser finansiella protokoll med 
Medelhavsländer som inte är medlemmar i EU. Det belopp som tas upp utgör skillnaden 
mellan det totala beloppet för de unde rtecknade protokollen och de bokförda 
budgetåtagandena. Dessa protokoll ut gör internationella av tal som inte kan avslutas utan båda 
parters medgivande, även om avvecklingsprocessen redan är igång. 
 
5.12.3 Fiskeavtal 
Dessa åtaganden uppgår sammanlagt till 249 miljone r euro och har gjorts i förhållande till 
tredjeländer för transaktioner i enlighet med internationella fiskeriavtal. 
 
5.12.4 Galileoprogrammet 
Galileo är ett globalt system för satellitnaviger ing (GNSS) som för närvarande konstrueras av 
EU och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Galileoprogrammet finansieras nu helt via 
 
SV 83   SV EU:s budget och det är kommissionen som förv altar programmen fö r EU:s räkning. Den 
första fasen av programmet, valideringen i om loppsbana (IOV), ska enligt planerna slutföras 
2012 och de tillgångar som skapats sk a då överföras till kommissionen. 
Fram till slutet av 2009 har kommissionen betalat 1 028 miljoner euro för den fas inom 
Galileoprogrammet som avser validering i omlopps bana (IOV), vilket även omfattar tidigare 
investeringar i det gemensamma företaget Galileo.  Eftersom detta program fortfarande 
befinner sig i forskningsfasen har i enlighet med EU:s redovisningsregler de medel som 
använts kostnadsförts och inga imma teriella tillgångar har redovisats.  Det planerade 
sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen för nästa fas i Galileoprogrammet (från 2008 till 2013) är 2 645 miljoner euro. 
 
5.12.5 GMES-programmet 
Kommissionen har slutit avtal för periode n 2008–2013 med Europeiska rymdorganisationen 
om genomförandet av rymddelen av den globala övervakningen av miljö och säkerhet (GMES). Det sammanlagda vägledande bel oppet för perioden uppgår till 624 miljoner euro. 
Under 2009 betalades ett belopp på 68 miljoner eu ro ut till Europeiska rymdorganisationen. 
 
5.12.6 Åtaganden avseende transeurope iska transportnät (TEN-T) 
Beloppet avser bidrag avseende  de transeuropeiska transpor tnäten (TEN-T) för perioden 
2007–2013. Programmet avser projekt som ska utveckla  ett transeuropeiskt  transportnät som 
ska stödja såväl infrastrukturprojekt som proj ekt som avser forskning och teknisk utveckling 
för att integrera ny teknik och innovativ tekn ik i den nya transportinfrastrukturen. Det 
sammanlagda vägledande beloppet för programmet uppgår till 8 013 miljoner euro. 
 
5.12.7 Övriga avtalsenliga skyldigheter 
Beloppen motsvarar ingångna åtaganden som ska be talas under avtalens löptid. Denna rubrik 
innehåller ett belopp på 93 miljoner euro som rör rådets byggkontrakt samt 441 miljoner euro 
kopplade till Europaparlamentets byggkontrakt. A ndra större belopp är 480 miljoner euro för 
upphandlingsavtal mellan byrån för fusionsenergi (europeiska gemensamma företaget för Iter 
och utveckling av fusionsenergi) och Iter Inte rnational samt 165 miljoner euro avseende 
upphandlingsavtal mellan byrån för fusionsener gi, Japans atomener giorgan och Iter 
International. 
 
5.13 BIDRAG TILL NÄRSTÅE NDE ORGANISATIONER 
Denna summa motsvarar ännu ej inbetalda ak tier som kommissione n tecknat sig för. 
 
5.13.1 Ej inbetalt aktiekapital: EBRD 
Miljoner euro
EBRD  Totalt kapital i EBRD  Kommissionens andel  
Kapital 19 794 600 
Inbetald del (5 198) (157) 
Obetald del 14 596 443 
 
 
SV 84   SV 5.13.2 Ej inbetalt aktiekapital: EIF 
Miljoner euro
EIF Totalt kapital i EIF  Kommissionens andel  
Kapital 2 940 861 
Inbetald del (588) (172) 
Obetald del 2 352 689 
 
Efter Europeiska investeringsfondens nye mission av 1 000 aktier under 2007 tecknande EU 
sig år 2009 för ytterligare 75 andelar med ett nominellt värde av 1 miljon euro per aktie, av vilket belopp 20 % av det nominella värdet  samt premien betalades 2009. EU:s andel är 
begränsad till 900 aktier (vilket motsvarar 900 miljoner euro). Se även anmärkning 2.3.1 . 
 
5.14 ÅTAGANDEN I SAMBAND ME D LÖPANDE LEASINGAVTAL 
   Miljoner euro
Belopp att betala under påföljande år  Beskrivning  
< 1 år  1- 5 år  > 5 år  Totalt  
Byggnader  334 1 236 842 2 412 
IT och annan utrustning  6 7 0 13 
Totalt  340 1 243 842 2 425 
 
Denna rubrik avser byggnader och annan utrustni ng som man förfogar över i kraft av löpande 
leasingavtal, men som inte uppf yller villkoren för att tas upp i balansräkningen. Beloppen 
motsvarar åtaganden som behöver täckas ge nom betalningar under avtalens löptid. 
Under 2009 fördes 364 miljoner euro upp som en  kostnad i resultaträkningen avseende 
löpande leasingavtal. 
 
SV 85   SV 6. FINANSIELLA  JUSTERINGAR  OCH  ÅTERKRAV  MED  ANLEDNING  AV 
ORIKTIGHETER 
 
I samband med genomförandet av EU:s budget är det viktigt att kunna förebygga, spåra och 
korrigera oriktigheter och bedräger ier. Syftet med det här avsnittet  är att ge en översikt av de 
olika förfaranden som enligt lagstiftningen kan tillämpas när oriktigheter upptäcks av 
kommissionen eller medlemsstaterna. Samtidigt lämnas en så tillfö rlitlig uppskattning som 
möjligt av de totala belopp som berörs. Dett a är den sista fasen i kontrollsystemet, och 
utvärderingen av dessa är väsentlig fö r att uppnå en sund ekonomisk förvaltning. 
 
6.1 INLEDNING 
 
6.1.1 Genomgång av förfaranden för finansiell ju stering och återkrav per förvaltningstyp 
Återkrav och finansiella justeringar kan behöv a göras efter kontroll oc h revision på olika 
nivåer i kontrollsystemet, efter revision som utförts på  EU-nivå (av kommissionen, 
Europeiska revisionsrätten el ler Europeiska byrån för be drägeribekämpning) eller av 
medlemsstaterna när medlen förvaltas till sammans med medlemsstaterna. Även om 
oriktigheter kan förekomma i alla  stadier av ett projekt brukar de upptäckas i slutskedet när 
mottagaren lämnas in sin begäran om slutbetalnin g, som i de flesta fall kontrolleras på platsen 
eller attesteras av en oberoende revisor. Liksom i de till ämpliga sektorsbestämmelserna måste 
man dock skilja på återkrav och finansiella ju steringar och de olika förvaltningstyperna. 
 
Återkrav 
Enligt artikel 71.3 i budgetförordningen ska be talningar som skett på felaktiga grunder 
återkrävas. I detta sammanhang avses med åt erkrav att kommissionen eller medlemsstaten 
faktiskt återfår de belopp som be talats ut för felaktiga utbetalningar eller icke stödberättigande 
kostnader.  
 
Finansiella justeringar 
Enligt de tillämpliga sektorsbestämmelserna på många av EU:s utgiftsområden (som 
huvudsakligen förvaltas tillsammans med medlemsst aterna hanteras orik tigheter med hjälp av 
systemet för finansiella justeringar. Syftet med finansiella justeri ngar som görs antingen av 
kommissionen eller medlemsstaten är att återupprätta ett läge där 100 % av de kostnader för 
vilka finansiering eller samfinansiering (s ammanhållningspolitiken) söks, överensstämmer 
med tillämpliga nationella regler och EU-regler.  Vid denna typ av förvaltning är det medlemsst aterna som har huvudansvaret för de finansiella 
justeringar som krävs vid enstaka eller systematiska oriktigheter i programmen. Kommissionen är ansvarig för att kontrollera a tt de nationella myndigheternas system är 
effektiva. Om så inte är fallet ska komm issionen ålägga medlemsstaterna finansiella 
justeringar.  
 
Om felaktiga utbetalningar upptäck s efter EU:s kontroller är fina nsiella justeringar det första 
steget på väg mot att återfå beloppet, eftersom  det enligt den tilläm pliga lagstiftningen är 
medlemsstaterna som ska följa upp de finansiell a justeringar som åläggs dem och återkräva 
 
SV 86   SV beloppen från de slutliga mottagarna. Även när fel upptäcks av de nationella myndigheterna 
har medlemsstaterna det rättsliga ansvaret fö r att återkräva beloppen från slutmottagarna. 
Nedan följer en sammanfattande beskrivning av de  olika typerna av återkrav och finansiella 
justeringar per förvaltningstyp och hur de påverkar EU:s redovisning. 
 
6.1.2 Direkt central förvaltning 
 
När budgeten förvaltas direkt av kommissionen an tingen återkräver man icke stödberättigande 
utgifter från mottagaren eller drar av dem från mottagarens  nästa kostnadsredovisning. Om 
mottagaren själv gör avdrag inna n kostnadsredovisningen lämnas  in, tas uppgifterna inte upp i 
räkenskaperna. Detta är ofta fallet eftersom  många mottagare måste förse kommissionen med 
en begäran om slutbetalning som attesterats eller som kontrollerats i nnan slutbetalning kan 
göras. I en sådan attesterad begäran bör alla eventuella oriktigheter korrigeras.  
 
6.1.3 Förvaltning tillsammans med me dlemsstaterna – Delad förvaltning 
 
Cirka 80 % av EU:s budget förvaltas av Eu ropeiska kommissionen tillsammans med 
medlemsstaterna, huvudsakligen när det gäller ut gifter för jordbruk oc h landsbygdsutveckling, 
sammanhållningspolitiken och fiskeripolitiken. 
 
Vid så kallad delad förvaltning delegeras upp gifterna och ansvaret för förvaltningen till 
medlemsstaterna, som alltså har huvudansvaret fö r att spåra och korrigera oriktigheter hos 
mottagarna. Därmed är det också medlemsstaterna  som har ansvaret för att kontrollera att de 
kostnader som redovisas till kommissionen är rik tiga. Medlemsstaterna gör alltså finansiella 
justeringar och om man efter revision som ut förts av medlemsstaterna eller efter EU:s 
kontroller upptäcker felaktiga utbetalningar till  mottagarna, är det medlemsstaterna som är 
juridiskt ansvariga för att in leda återkravsförfarandet.  
 
Europeiska kommissionen har en  övergripande tillsynsfunkti on. Kommissionen kontrollerar 
att medlemsstaternas system för förvaltning oc h kontroll fungerar effekt ivt och begär åtgärder 
om så inte är fallet för att uppfylla de kr av som ställs i samba nd med genomförandet av 
budgeten (artikel 53.4 i budgetförordningen). Kommi ssionen kan även fatta ett formellt beslut 
om att ålägga en medlemsstat finansiella ju steringar om den har underlåtit att göra de 
justeringar som krävs, eller om det förekommer allvarliga brister i förvaltningen eller kontrollsystemen som kan leda til l systembetingade oriktigheter. 
 
Kommissionen ska ålägga finans iella justeringar av enskilda  oriktigheter som upptäckts, men 
har även befogenhet att tillä mpa extrapolerade eller scha blonmässiga korrigeringar. 
Extrapolering används när ett repr esentativt urval utbetalningshandlingar som relaterar till en 
systembetingad oegentlighet finns tillgängliga. Schablonmässiga korrigeringar tillämpas i fall 
av enskilda överträdelser eller systembe tingade oriktigheter, när de ekonomiska 
konsekvenserna inte exakt kan beräknas och de administrativa kostnaderna för att beräkna ett 
exakt belopp skulle bli oproportionerligt stora. I båda fallen, och oavs ett om återkrav är 
faktiskt möjligt eller inte, är sådana justerin gar viktiga för att förbättra medlemsstaternas 
system och därmed kunna förebygga eller sp åra och återkräva fela ktiga utbetalningar.  
 
SV 87   SV 6.1.4 Övriga typer av förvaltning 
 
Ansvaret för att återkräva felaktiga utbeta lningar har delegerats till medlemsstaterna, 
tredjeländer eller organ när de t gäller utgifter som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna 
och utgifter som är föremål för indirekt centr al förvaltning. När utgifterna är föremål för 
gemensam förvaltning fastställs korrigerings mekanismer i de avtal som slutits med de 
internationella organisationer som bär ansvar et. Precis som när förvaltningen delas med 
medlemsstaterna kan EU även i detta fall begära  finansiella justeringar ifall bestämmelserna 
om EU:s utgifter har tillämpats felaktigt.  
 
6.1.5 Sammanfattning av återkrav och finansiella justeringar år 2009  
 
Sammanfattning av återkrav och finansiella justeri ngar som bekräftats eller beslutats år 2009 
i miljoner euro
Finansiella justeringar   Anmärkni
ng 2009 2008
EUGFJ/EGFJ /EJFLU   6.2.2  462  917
Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)        
- Programperioden 1994-1999  6.2.4  521  414
- Programperioden 2000-2006  6.2.4 1 890  1 173
- Delsumma finansiella justeringar     2 411  1 587
Finansiella justeringar totalt     2 873 2 504
       
Återkrav    Anmärkni
ng 2009 2008
EUGFJ/EGFJ/EJFLU (medlemsstaternas 
granskning)  6.3  163  360
Sammanhållningspolitiken (EU:s 
granskning)    6.3  102  31
Övriga typer av förvaltning    6.3  181  72
Återkrav totalt       446  463
         
Skydd av EU:s budget totalt     3 319  2 967
 
I tabellen visas inte sådana åt erkrav och tillbakadragna belopp som medlemsstaterna verkställt 
inom ramen för sammanhållningspolitiken efter egna kontroller. Trots att medlemsstaterna 
ska informera kommissionen om belopp som dragits  tillbaka och återvunn its är de enligt de 
bestämmelser som styr programperioden 2000–2006 inte skyldiga att separat redovisa de 
återkrav som gjorts till följd av deras e gna kontroller. För att undvika överlappning med 
övriga finansiella justeringar har därför medlemss taternas återkrav och tillbakadragna belopp 
(1 233 miljoner euro år 2009) inte beaktats (se anmärkning 6.5). 
 
SV 88   SV Sammanfattning av återkrav och fi nansiella justeringar år 2009  
Miljoner euro
Finansiella justeringar      An
mär
knin
g Bekräftad
e 2009  Bekräftad
e före 2009Totalt
EUGFJ/EGFJ /EJFLU    6.2.2  274  429  703
Sammanhållningsfonderna             
- Programperioden 1994-1999   6.2.4  163  137  300
- Programperioden 2000-2006   6.2.4  313  96  409
- Delsumma finansiella justeringar        476  233  709
Finansiella justeringar totalt       750  662 1 412
        
Miljoner euro
Återkrav      An
mär
knin
g Bekräftad
e 2009  Bekräftad
e före 2009Totalt
EUGFJ/EGFJ /EJFLU      6.3.  117  31  148
Sammanhållningsfonderna      6.3.  102  0  102
Övriga typer av förvaltning      6.3.  147  34  181
Återkrav totalt         366  65  431
            
Skydd av EU:s budget totalt      1 116  727 1 843
 
6.2 FINANSIELLA JUSTERINGAR VID FÖRVALTNING TILLSAMMANS MED 
MEDLEMSSTATERNA 
 
När utgifterna förvaltas tillsammans med medlem sstaterna sker finansie lla justeringar i tre 
etapper.  
Först beräknas beloppet genom rättsliga, kontra diktoriska förfaranden (”pågående” – se 
anmärkning 6.4 nedan). 
1) Därefter fastställs de t slutliga beloppet (”beslut ade” av kommissionen eller 
”bekräftade” i samråd med medlemsstat erna inom ramen för den delade 
förvaltningen). 
2) Slutligen verkställs återkravet (se rubriken ”verkställda”) antingen genom 
inbetalningar från medlemsstaten (beslutade justeringar) eller genom att medlemsstaten gör avdrag (tillbakadragna belopp/återkrav) på en av mottagarens kommande kostnadsredovisningar (genom förda). När det gäller finansiella 
justeringar som ännu inte verkställts, se anmärkning 6.2.4 .  
 
SV 89   SV  
6.2.1 Jordbruk och landsbygdsutveckling 
 
Vid förvaltningen av Europeis ka garantifonden fö r jordbruket (EGFJ) och Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) som ersatt EUGFJ:s garantisektion är det 
enligt den tillämpliga lagstiftningen kommissionen som ska göra finansiella justeringar när räkenskaperna avslutas. 
Avslutning av räkenskaperna  
Avslutningen av räkenskaperna utförs av kom missionen och inkluderar en årlig finansiell 
avslutning av räkenskaperna fö r varje utbetalningsorgan och ett flerårigt förfarande för 
kontroll av överensstämmelse, som garanterar  att de kostnader som deklarerats av en 
medlemsstat är förenliga med EU-reglerna. Va d gäller EGFJ förs sa mtliga dessa belopp upp 
som intäkter i kommissionens re sultaträkning. Vad gäller EJFL U kan de belopp som återkrävs 
av medlemsstaterna samt de belopp som härrör fr ån de årliga finansiella räkenskapsavsluten 
generellt återanvändas för programmet.  
 
Granskning och godkännande av räkenskaperna:  Kommissionen antar ett årligt beslut 
genom vilket den formellt godkänner utbetalnin gsorganens årsredovisningar på grundval av 
förvaltningskontroller, intyg och ra pporter från attesteringsorganen. 
 
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse  har som mål att se till att EU inte finansierar 
utgifter som strider mot EU:s regler. Kontroll erna av överensstämmelsen är alltså inte ett 
system för att återkräva felaktiga utbetalningar di rekt från de slutliga mottagarna utan snarare 
ett incitament för att medlemsstaterna ska förb ättra sina förvaltnings- och kontrollsystem och 
därigenom förebygga eller spåra och återkräva fe laktiga utbetalningar från slutmottagarna. 
Vidare fråntar inte en korrigering efter br istande överensstämmelse medlemsstaterna från 
deras ansvar för att följa upp fastställda orik tigheter. Kontrollen av överensstämmelse görs 
inte enligt en årlig cykel, ef tersom dessa kontroller omfattar ut gifter som avser mer än ett 
budgetår.  
 
Avstämning av verkställda betalningar som inte skett inom föreskrivna tidsfrister:  
Iakttagandet av de fastställda tidsfristerna kontro lleras systematiskt tre gånger per år i enlighet 
med artikel 9 i kommissionens förordning nr  883/2006. Om inte tidsfristerna iakttas gör 
kommissionen avdrag, med förbeh åll för vissa ersättningar i särskilda fall och exceptionella 
omständigheter samt proportionalitet. Dessa fi nansiella justeringar behandlas som negativa 
betalningar och förs upp som ett kos tnadsavdrag i resultaträkningen. 
 
6.2.2 Finansiella justeringar för jor dbruk och landsbygdsutveckling 2009  
 
Beslutade finansiella justeringar 2009 avs eende jordbruk och landsbygdsutveckling 
Miljoner euro
  2009 2008 
Avslutning av räkenskaperna    
Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter 
utsatt frist   103 58
Kontroll av överensstämmelsen   359 859
 
SV 90   SV Totalt   462 917
Ovanstående belopp avser EGFJ eftersom det fö r EJFLU bara gjordes fi nansiella justeringar 
för cirka 0,4 miljoner euro under 2009. Dessa belopp tas upp i resultaträkningen. Hur de 
ovanstående beloppen fördelas per medlemsstat framgår av bilaga 1. 
Att överensstämmelsen minskat mellan 2008 och 2009 beror på att en del beslut om kontroll 
av överensstämmelse i slutet av 2008 inte hade verkställts. Det berörda beloppet uppgick till 
sammanlagt 368 miljoner euro. 
 
Verkställda finansiella just eringar 2009 avseende jordbruk  och landsbygdsutveckling 
Miljoner euro
  Verkställt 2009  
Avslutning av räkenskaperna 
Godkännande av räkenskaperna och be talningar efter utsatt frist   103
Kontroll av överensstämmelsen   600
Totalt   703
Hur de ovanstående beloppen fördelas per medlemsstat framgår av bilaga 2. 
 
6.2.3 Sammanhållningspolitiken 
 
Enligt den tillämpliga lagstiftningen om sammanhållningspolitiken är det både 
medlemsstaterna och kommissione n som ska vidta åtgärder för att verkställa finansiella 
justeringar. 
• Medlemsstaterna  får göra finansiella justeringar på två sätt.  
– Antingen drar de omedelbart tillbaka de berörda beloppen genom att dra av dem 
från nästa kostnadsredovisning som ska lämnas till kommissionen för programmet. Därigenom frigörs EU-medle n omedelbart och kan återanvändas i 
andra program.  
– Eller så låter de beloppen tills vidare stå kvar i programmet i avvaktan på att de 
felaktigt utbetalda beloppen ska återkräv as från mottagarna. Återkrav sker 
antingen genom att beloppen betalas tillbak a eller genom att de dras av från 
utbetalningar till samma mottagare. Närmar e detaljer om denna typ av återkrav 
finns in anmärkning 6.5 nedan. 
– Medlemsstaterna ska informera kommissione n om finansiella justeringar både 
med avseende på de belopp som dragits ti llbaka från samfinansieringen och de 
belopp som återkrävts. Dessa båda t yper av uppgifter är separata och 
kompletterande, eftersom det bara är såda na belopp som dragits tillbaka utan att 
avvakta att återkravsförfara ndet avslutas som tas upp som tillbakadragna belopp  
medan övriga belopp som får stå kvar till dess att förfarandet avslutats tas upp 
som återkrav  när förfarandet är avslutat. Medl emsstaterna är inte skyldiga att 
redovisa justeringar som bero r på EU:s insatser sepa rat från de som görs med 
anledning av deras egna revisioner. Detta  rapporteringskrav infördes först för 
programperioden 2007–2013. 
 
SV 91   SV • Finansiella justeringar efter EU :s revisioner och kontroller ve rkställs på följande sätt: 
– När en medlemsstat godtar en justering till följd av en EU-kontroll eller revision 
kan den dra av den redan deklarerad e felaktiga kostnaden från nästa 
kostnadsredovisning (som är kumulativ a för alla separata program eller 
sammanhållningsfonder) och återanvända den EU-finansiering som frigjorts för 
andra kostnader i det berörda programmet, som inte är relaterade till den eller de transaktioner som lett till justeringen. 
– Kommissionen utfärdar betaln ingskrav för att verkställa finansiella justeringar i 
följande fall:  
• Efter formella beslut om finansiell justering. 
• När programmet avslutas.  
• När programmet avslutas efter det att medlemsstaterna verkställt återvinning. 
I dessa fall tas betalningskrav en upp i kommissionens redovisning. 
– Kommissionen utfärdar inga betalnings krav för andra typer av finansiella 
justeringar, till exempel när medlemsstaterna godtar och verkställer de finansiella justeringarna. I dessa fall tas uppgi fterna inte upp i kommissionens 
redovisningssystem. 
 
6.2.4 Finansiella justeringar för sammanhållningspolitiken 2009 
 
I nedanstående tabell ingår inte resultatet  av medlemsstaternas egna kontroller av 
strukturfondernas kostnader. 
 
Bekräftade finansiella justeringar 2009 
Miljoner euro
      ERUF Sammanhållnings 
fonden  ESF FFU  EUGFJ 
UtvecklingTOTALT
Finansiella justeringar 1994–1999:        
 Genomförda    87 10 21 41 4 163
 Ännu ej genomförda   358 0 0 0 0 358
Delsumma 1994–1999    445 10 21 41 4 521
Finansiella justeringar 2000–2006:          
 Genomförda    84 63 141 2 25 315
 Ännu ej genomförda   1 532 13 18 3 9 1 575
Delsumma 2000–2006  1 616 76 159 5 34 1 890
Finansiella justeringar totalt 2009  2 061 86 180 46 38 2 411
Finansiella justeringar totalt 2008  949  92  522  19  5 1 587
OBS: I de bekräftade beloppen för 2009 ingår finansiella justeringar till ett belopp på 90 
miljoner euro som beslutats eller bekräf tats 2008 men som inte tidigare redovisats. 
 
SV 92   SV  
Att de bekräftade beloppen för ERUF öka de mellan 2008 och 2009 beror dels på den 
skärpning som följde av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid 
delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM (2010) 52), dels på att Spanien godtog en 
väsentlig ekonomisk justering i november 2009. 
Att de bekräftade beloppen för ESF minska de år 2009 jämfört med 2008 beror på att den 
tidigare nämnda handlingsplanen genomfördes 2008 för att påskynda besluten om pågående 
finansiella justeringar, vilket ledde till a tt färre justeringar behövdes 2009. Av det belopp på 
522 miljoner euro i finansiella justeringar som bekräftades under 2008 verkställdes finansiella 
justeringar för ESF till ett bel opp på 518 miljoner euro det året. 
 
Beloppen i de ovanstående tabellerna är pe riodiserade, vilket innebär att en del av 
betalningarna redan verkställts 2009 (709 m iljoner euro alla fonder sammantagna) medan 
återstoden ska verkställas under kommande år. 
 
Bekräftade finansiella just eringar – kumulerade belopp  
Miljoner euro  
    2000–2006  1994–1999  Totalt  
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Sammanhållningsfonden    233  273  506 
ERUF   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
FFU    7  97  104 
EUGFJ Utveckling    36  121  157 
Totalt    5 203 2 516 7 719 
Hur de ovanstående beloppen fördelas per medlemsstat framgår av bilaga 3. 
 
Finansiella justeringar som bekräftats men ännu ej verk ställts den 31 december 2009 
(kumulerade belopp) 
 
Återkravet eller den finansiella justeringen anses ännu ej verkstäl lda när de lett til l beslut eller 
bekräftelse, men beloppet ännu inte har åter vunnits, dragits av eller dragits tillbaka.  
 
Miljoner euro
Återstod att verkställa den 31.12.2009   ERUF Samman- 
hållnings- 
fonden  ESF FFU  EUGFJ 
Utveckling  TOTALT
Finansiella justeringar 1994–1999   359  11  1  0  0  371
Finansiella justeringar 2000–2006    1 904  23  22  3  9 1 961
Återstod att verkställa totalt den 31.12.2009   2 263  34  23  3  9 2 332
 
SV 93   SV  
Det låga belopp som verkställts avseen de beslut som fatta ts 2009 avser ERUF. 
Avseende programperioden 1994–1999 är de flesta av  de finansiella justeringar som ännu inte 
verkställts 2009 beslut som ant ogs under fjärde kvartalet 2009. Dessa kommer att verkställas 
under första kvartalet 2010. 
Avseende programperioden 2000–2006 får medlemsstat er som godtar en fi nansiell justering 
efter EU:s kontroll verkställa den genom att de t felaktigt utbetalda beloppet dras av från 
påföljande kostnadsredovisningar, varefter  beloppet kan omall okeras till andra 
stödberättigande utgifter i samm a program. Eftersom taket för be talningar redan uppnåtts i de 
flesta program för ERUF och projekt i nom ramen för sammanhållningsfonden (2000–2006) 
redovisas avdrag för icke-stödbe rättigande kostnader endast i de avslutande handlingar som 
medlemsstaten måste lämna in under de närm aste månaderna (attesterad begäran om 
slutbetalning, deklaratio n om avslutande av stödform och en  avslutande verksamhetsrapport). 
 
Verkställda finansiella justeringar 2009 (bekräfta de 2009 eller tidigare) 
Miljoner euro
        ERUF  Sammanhå
llningsfond
en ESF FFU  EUGFJ 
Utveckling  TOTALT  
Finansiella justeringar 1994–1999               
 Bekräftade 2009     87  10  21  40  5  163 
 Bekräftade tidigare år      131  0  0  6  0  137 
Delsumma 1994-1999       218  10  21  46  5  300 
Finansiella justeringar 2000–2006                 
 Bekräftade 2009     82  63  141  2  25  313 
 Bekräftade tidigare år      34  16  44  2  0  96 
Delsumma 2000–2006       116  79  185  4  25  409 
Verkställda finansiella justeringar totalt 2009   334  89  206  50  30  709 
Hur de ovanstående beloppen fördelas per medlemsstat framgår av bilaga 4. 
 
6.3 ÅTERKRAV SOM VERKSTÄL LTS AV KOMMISSIONEN ELLER 
MEDLEMSSTATERNA 
 
Den här rubriken avser återkrav av felaktiga utbetalningar som gjorts på grund av misstag 
eller oriktigheter som upptäckts antingen av  kommissionen, medlemsst aterna, Europeiska 
revisionsrätten eller Europeiska byr ån för bedrägeribekämpning (Olaf). 
Bekräftade återkrav under 2009 
Miljoner euro  
    2009 2008 
Förvaltning tillsammans med 
medlemsstaterna      
Jordbruk: EUGFJ/EGFJ    163  360 
Sammanhållningspolitiken     102  31 
Delsumma     265  391 
 
SV 94   SV Övriga typer av förvaltning:      
- Yttre åtgärder   81  32 
- Inre politik   100  40 
Delsumma     181  72 
Totalt     446  463 
 
SV 95   SV Verkställda återkrav 2009 
Miljoner euro
      Bekräftade 2009Bekräftade före 
2009  Totalt
Förvaltning tillsammans 
med medlemsstaterna        
Jordbruk: EUGFJ/EGFJ     117  31  148
Sammanhållningspolitike
n     102  0  102
Delsumma       219  31  250
Övriga typer av 
förvaltning:        
- Yttre åtgärder     60  21  81
- Inre politik     87  13  100
Delsumma       147  34  181
Totalt       366  65  431
 
6.3.1 Jordbruk: Återkrav efter oriktighe ter som anmälts av medlemsstaterna   
 
Medlemsstaterna är skyldiga att spåra och återkräva belo pp som förlorats på grund av 
oriktigheter i enlighet med sina nationella re gler och förfaranden. När det gäller EGFJ-
finansierade åtgärder ska medlemsstaterna – om  de lyckas återkräva beloppen från mottagarna 
– kreditera kommissionen de återbetalda beloppen, vilka förs upp som intäkter i 
resultaträkningen. När det gäller EJFLU regler as återkrav genom avdrag från påföljande 
kostnadsredovisningar. Beloppet ka n på så sätt användas på nytt för programmet i fråga. Om 
en medlemsstat inte följer upp återkravet elle r inte visar t illräcklig omsorg kan kommissionen 
besluta att ingripa via bedömningen av överensstämmelsen och göra den berörda medlemsstaten till föremål för en finansiell justering. 
 
Att intäkterna från återkrav har minskat beror främst på positiva effekter av mer effektiva kontrollsystem i medlemsstaterna, bland annat effekterna av 50-pr ocentsregeln vid avslutande 
av räkenskaperna (artikel 32.5 i råde ts förordning (EG) nr 1290/2005). 
 
6.3.2 Sammanhållningspolitiken 
 
Det är medlemsstaterna som har huvudansvare t för att förebygga, spåra och korrigera 
oriktigheter och för att återkräva felaktigt ut betalda belopp, vid behov med dröjsmålsränta. De 
belopp som återkrävts av medlem sstaternas tas inte upp i ovanstående tabell (se förklaringen i 
anmärkning 6.5). De återkrävda belopp som tas upp unde r denna rubrik avser återkrav som 
gjorts direkt av kommissionen. 
 
6.3.3 Övriga typer av förvaltning 
 
Vid andra typer av förvaltning ve rkställs återkrav av felaktig t utbetalda belopp genom att ett 
 
SV 96   SV betalningskrav utfärdas  eller genom avdrag på en senare  utbetalning. Om mottagaren lämnar 
in en korrigerad begäran om  slutbetalning tas det berörd a beloppet inte nödvändigtvis upp i 
kommissionens redovisningssystem. 
6.4 PÅGÅENDE FINANSIELLA JUSTER INGAR EFTER EU:S KONTROLLER  
6.4.1 Jordbruk 
Miljoner euro  
Pågående 
finansiella 
justeringar 
per 
31.12.2008  Nya 
pågående 
finansiella 
justeringar 
2009  Beslut om 
finansiell 
justering 
2009  Förändring 
av 
beslutade 
eller 
pågående 
finansiella 
justeringar 
per 
31.12.2008  Pågående 
finansiella 
justeringar 
per 
31.12.2009  
EUGFJ 1 733 657 -317 690 2 763
Med hjälp av en riskanalys fö r jordbruksutgifter fastställer kommissionen varje år för vilka 
åtgärder och i vilka medlemsst ater överensstämmelsen ska kont rolleras. Kontrollerna av 
överensstämmelsen brukar ta ett par år . I slutet av 2009 hade kontrollerna av 
överensstämmelsen i utgifter som åsamkats före 2003 i stort sett slutförts.  Kontroller pågår av 
åren mellan 2003 och 2009. 
 
I enlighet med sina egna och allmänt vede rtagna redovisningsprinciper kan kommissionen 
använda uppskattningar för utarbetandet av år sredovisningarna. Uppskattningar har använts 
för att beräkna de utgifter som troligen kom mer att uteslutas från EU-finansiering efter 
kontroll av överensstämmelsen. Uppskattningarn a bygger på de mest tillförlitliga uppgifter 
som var tillgängliga. Eftersom justeringar fö r EGFJ beslutas per det budgetår under vilket 
utgiften förekom går det att beräkna de genomsn ittliga justeringarna per avslutat budgetår och 
extrapolera procentandelen till senare budgetår som fortfarande håller på att kontrolleras. 
Uppskattningarnas tillför litlighet bedöms med hjälp av jä mförelser med beloppen i rubriken 
”pågående justeringar” under de år där sådana uppgifter finns och de kontrolleras även mot 
resultaten av kontrollerna av överensstämmelse under det aktu ella året. De genomsnittliga 
justeringarna per avslutat budgetår ligger dess utom relativt fast, vanligen mellan 1,1 och 
1,9 %. 
 
Beloppet på 2 763 miljoner euro är en uppskatt ning av det belopp som kommer att erhållas 
med anledning av kommande kontroller av över ensstämmelse vid revision av utgifterna för 
perioden 2003–2009. Därav utgör 2,1 miljarder euro  pågående finansiella justeringar där 
beloppet räknats fram med hjälp av påg ående revisionsärenden (huvudsakligen av 
räkenskapsåren 2003 till 2007). 
 
Att den ovannämnda uppskattningen ökat beror på att de genomsnittliga justeringarna av utgifter jämfört med tidigare år ökat från 1,1 % till 1,5 %. De senaste siffrorna för pågående 
justeringar avseende 2003, 2004, 2005, 2006 och 2007 bekräftar denna tendens och visar till 
och med på en högre justering än 1,5 %. Det är  i nuläget svårt att förutse de ekonomiska 
följderna av systemet med samlat gårdsstöd so m infördes 2005. Å ena sidan kan man anta att 
 
SV 97   SV färre justeringar kommer att göras i ärendena. Å den andra sidan kan schablonjusteringarna av 
det samlade gårdsstödet få större ekonomiska följd er. Eftersom dessa belopp inte är slutliga 
tas de inte upp i själva balansräkningen. 
 
SV 98   SV 6.4.2 Strukturåtgärder  
 
Miljoner euro  
Pågående 
finansiella 
justeringar 
per 
31.12.2008  Nya 
pågående 
finansiella 
justeringar 
2009  Bekräftade 
finansiella 
justeringar 
2009  Förändring 
av beslutade 
eller 
pågående 
finansiella 
justeringar 
per 
31.12.2008  Pågående 
finansiella 
justeringa
r per 
31.12.2009  
Strukturfonder och 
Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999 och 2000–2006)        
ERUF    1 771  89 -1 087 - 343  430
Sammanhållningsfonden     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
FFU     35  0 - 33  0  2
EUGFJ Utveckling + EJFLU    4  221 - 38  4  191
Totalt     2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Ovanstående belopp baseras på kommissionens oc h Europeiska revisionsrättens eller Olafs 
revisionsresultat, som följs upp av de berörd a generaldirektoraten i formella rättsliga 
förfaranden och pågående kontradiktoriska fö rfaranden med de berörda medlemsstaterna. 
Detta är den bästa uppskattningen med tanke på nuläget i uppföljningen av revisionerna och 
skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (ett så kallat pre-suspension letter ) per den 31 
december 2009. Detta belopp kan komma att ändras  efter det kontradiktoriska förfarandet för 
indragning och finansiella justeringar, där medlemsstaterna har möjlighet att lägga fram 
ytterligare bevis till stöd för sina krav. 
 
6.5 ÅTERKRAV OCH FINANSIELLA JU STERINGAR I MEDLEMSSTATERNA 
PER STRUKTURPOLITISK ELLER SA MMANHÅLLNINGSPOLITISK ÅTGÄRD  
 
När det gäller sammanhållningspolitiken förs de justeringar som medlemsstaterna gör efter 
sina egna eller EU:s revisi oner inte upp i kommissionens redovisningssystem eftersom 
medlemsstaterna kan återanvända  dessa belopp för andra bi dragsberättigande utgifter. 
Medlemsstaterna ska dock regelbundet in formera kommissionen om belopp som dragits 
tillbaka, återkrav och pågående återbetalningsärenden för strukt uråtgärder. Detta gäller både 
uppgifterna för 2009 och de ackumulerad e beloppen för perioden 2000–2006 och 2007–2013 
för samtliga fyra fonder (ERUF, ESF, EUGFJ oc h FFU). De behöver dock inte separat ta upp 
justeringar som beror på EU:s insatser. Därför  läggs medlemsstaternas finansiella justeringar 
inte till de som kommissionen gör. 
 
De belopp som dragits tillbaka eller åter krävts under 2009 och som rapporterats av 
medlemsstaterna i linje med deras skyldi gheter enligt förordningarna nr 438/2001 och 
448/2001 uppgår till 986 miljoner euro respek tive 247 miljoner euro, sammanlagt 1 233 
 
SV 99   SV miljoner euro. Dessa belopp har fa stställts med hänsyn till resulta ten av kommissionens första 
analys, som lett till justering av vissa  uppgifter. Under 2009 kontrollerade kommissionen 
medlemsstaternas uppgifter genom revisionsbesök i nio medlemsstat er (tio medlemsstater år 
2008). Revisionen visade att systemen för att regi strera och rapportera da ta ännu inte är helt 
tillförlitliga i alla medlemsstat er, även om det finns tecken på att kvaliteten ökar och vissa 
förbättringar gjorts jämfört me d tidigare år. Siffrorna är ofullständiga, i synnerhet med 
avseende på hela programperioden, eftersom vissa stora medlemsstater ännu inte lämnat 
uppgifter om vilka justeringar som gjorts under de första åren av programperioden. Vissa 
förbättringar har dock skett även i dett a hänseende jämfört med tidigare år och 
medlemsstaterna har gått med på att lämna fu llständiga uppgifter när programmen avslutas. 
 
Avseende programperioden 2000–2006 finns en ri sk för överlappning mellan de belopp för 
finansiella justeringar som rapporteras som följd av EU-institutionernas arbete (kommissionens eller revisionsrättens granskni ngar, Olafs utredningar) och de belopp som 
rapporteras av medlemsstaterna. Detta beror på att en stor del av de finansiella justeringar som 
beror på EU-instansernas arbete godtas och ge nomförs av medlemsstater na direkt genom att 
de aktuella beloppen dras av fr ån kostnadsredovisningarna, utan  att det behövs något formellt 
beslut från kommissionen. Medlemsstaterna är in te skyldiga att särredovisa korrigeringar som 
följer av EU:s granskningar från dem som följe r av deras egna gran skningar och kontroller, 
och det går därför inte att exakt fastställa hur stor de nna överlappning kan vara. Den 
finansiella justeringen behöver dessutom inte ha verkställts samma år som medlemsstaten 
godtog den. Uppgifterna om överlappningen är därf ör endast en uppskattning. En jämförelse 
mellan varje medlemsstats egna uppgifter för 2009 och de korrigeringar som följt av EU:s 
granskningsarbete och som medlemsstaten godtagit pekar dock på att den totala 
överlappningen knappast öve rstiger 465 miljoner euro. För 2008 kan överlappningen 
knappast ha överstigi t 600 miljoner euro. 
 
För programperioden 2007–2013 har kommissionen inte grerat den årliga rapporteringen i sina 
datasystem. Kommissionen kommer därmed a tt få elektroniska uppgi fter direkt från 
medlemsstaterna. För att undvika överl appning ska medlemsstaterna nu enligt 
sektorsbestämmelserna redovisa de justeringar som gjorts me d anledning av EU:s insatser 
separat.  
 
SV 100   SV Anmärkning 6 – Bilaga 1: Finansiella just eringar och återkrav totalt som beslutats 2009 
avseende jordbruk och landsbygdsutveckling  
 
Fördelat per medlemsstat  
Miljoner euro  
Medlemsstat  Godkänna
nde av 
räkenskap
erna  Kontroll av 
överensstä
mmelsen  Deklarerade 
oriktigheter  Totalt  
Belgien 0 12 2 15 
Bulgarien 0 0 5 5 
Tjeckien 0 0 0 1 
Danmark 0 101 4 104 
Tyskland 0 2 15 17 
Estland 0 0 0 0 
Irland -2 3 2 4 
Grekland 2 18 1 21 
Spanien 7 62 38 106 
Frankrike 3 73 35 111 
Italien -3 5 13 15 
Cypern 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 
Litauen 0 2 1 4 
Luxemburg 0 0 0 0 
Ungern 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Nederländerna 1 30 5 36 
Österrike 0 2 1 3 
Polen 0 11 2 13 
Portugal 0 9 8 18 
Rumänien 5 0 9 14 
Slovenien 0 1 0 2 
Slovakien 0 0 1 1 
Finland 2 0 0 2 
Sverige 0 0 2 2 
Förenade 
kungariket 83 12 14 109 
Beslut totalt  103 359 163 625 
 
OBS: Siffrorna ovan är avrundade till miljoner euro och siffran 0 avser faktiska belopp som 
ligger under 500 000 euro. 
 
SV 101   SV Anmärkning 6 – Bilaga 2: Finansiella just eringar och återkrav totalt som beslutats 2009 
avseende jordbruk och landsbygdsutveckling 
 
Fördelat per medlemsstat  
Miljoner euro
Medlemsstat  Godkännande 
av 
räkenskaperna 
och 
betalningar 
efter utsatt 
frist Kontroll av 
överensstämmelsenOriktigheter 
som deklarerats 
av 
medlemsstaterna 
(återbetalning 
till EU)  Totalt  
Belgien 0 12 2 14
Bulgarien 0 - 1 1
Tjeckien 0 - 0 0
Danmark 0 101 4 105
Tyskland 0 1 16 18
Estland 0 0 0 0
Irland -2 5 2 5
Grekland 2 189 5 196
Spanien 7 23 30 59
Frankrike 3 46 34 82
Italien -3 167 13 177
Cypern - 0 0 1
Lettland 0 0 0 0
Litauen 0 0 2 2
Luxemburg 0 - 0 0
Ungern 6 - 3 9
Malta - - 0 0
Nederländerna 1 2 6 9
Österrike 0 - 1 1
Polen 0 - 2 2
Portugal 0 0 7 7
Rumänien 5 - 7 12
Slovenien 0 1 0 2
Slovakien 0 0 0 0
Finland 2 0 1 2
Sverige 0 12 2 14
Förenade 
kungariket 83 41 9 133
Verkställt totalt  103 600 148 851
OBS: Siffrorna ovan är avrundade till miljoner euro och siffran 0 avser faktiska belopp som 
ligger under 500 000 euro.  
 
SV 102   SV Anmärkning 6 – Bilaga 3: Bekräftade finansiella justerin gar totalt 2009 för 
strukturåtgärder  
 
Fördelat per medlemsstat  
Miljoner euro  Kumulerat 
2008 Bekräftade finansiella justeringar 2009  Kumulerat 
2009 
Medlemsstat    ERUF  CF ESF FFU EUGFJ 
Utveckling  TOTALT    
1994-1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516
Belgien   5 - -  0 - -  0  5
Danmark   3  0 - - - -  0  3
Tyskland   286  49 - - -  4  53  339
Irland   42  0 - - - -  0  42
Grekland   526 - - - -  0  0  526
Spanien   244  250  5  17  32  0  304  548
Frankrike   83  0 -  0 - -  1  84
Italien   442  63 - - - -  63  505
Luxemburg   1  0 -  4 --   4   5
Nederländerna   168  1 - -  9 -  9  177
Österrike   2  0 - - -  0  0  2
Portugal   113  19  5 - - -  24  137
Finland   1 - -  0 -  0  0  1
Sverige   1  0 - - - -  0  1
Förenade kungariket   77  54 - - - -  54  131
INTERREG   1  9 - - - -  9  10
2000-2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203
Belgien   5  2 -  3 - -  5  10
Bulgarien  - -  2 - - -  2  2
Tjeckien  - -  0 - - -  0  0
Danmark  - - -  0  0 -  0  0
Tyskland   10  0 - 2 - -   2   1 2
Estland  -  0 -- - -   0   0
Irland   26  16 - - - -  16  42
Grekland   867  37  2  14 - -  53  920
Spanien  1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503
Frankrike   249  3 -  9  0 -  12  261
Italien   608  135 -  80  2 -  217  825
Cypern  - - - - - - - -
Lettland   3  1 - 0 - -   1   4
Litauen   1 -  1 - - -  1  2
Luxemburg  - - -  2 - -  2  2
Ungern  -  4  41  7 -  0  52  52
Malta  - - - - - - - -
Nederländerna   1  0 - - -  1  1  2
Österrike  - - - - - - - -
Polen   37  85 -  12  0  11  108  145
Portugal   95  31  0  0 - -  31  126
Rumänien   2 -  8 - -  14  22  24
Slovenien   2 - -  0 - -  0  2
Slovakien   1  38 - - - -  38  39
Finland  -  0 - -  0  0  0  0
Sverige   11 - -  0 --   0   1 1
Förenade kungariket   149  63 -  5 - -  68  217
INTERREG  -  1 -- - -   1   1
Bekräftat totalt  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719
 
SV 103   SV OBS: Siffrorna ovan är avrundade till miljoner euro och siffran 0 avser faktiska belopp som 
ligger under 500 000 euro. 
Anmärkning 6 – Bilaga 4: Verkställda finansiella justeringar totalt 2009 för 
strukturåtgärder  
 
Fördelat per medlemsstat 
Miljoner euro  Beslut verkställda under 2009  
Medlemsstat  ERUF  Sammanhå
llningsfond
en ESF FFU EUGFJ 
Utveckling  TOTALT  
1994-1999 period  218  10  21  46  5  300
Belgien  - -  0 - -  0
Danmark   2 - - - -  2
Tyskland   109 --   0  4   1 1 3
Irland   0 - -  0 -  1
Grekland  - - - -  0  0
Spanien   3  5  17  32  0  57
Frankrike   1 -  0  5 -  6
Italien   41 - - - -  41
Luxemburg   0 -  4 --   4
Nederländerna   7 - -  9 -  16
Österrike   0 - - -  0  0
Portugal   1  5 - - -  6
Finland  - -  0 -  0  0
Sverige   0 - - - -  0
Förenade kungariket   52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
2000-2006   116  79  185  4  25  409
Belgien  - -  3 - -  3
Bulgarien  -  3 - - -  3
Tjeckien  -  0 - - -  0
Danmark  - - - - - -
Tyskland  - - - - - -
Estland  -  0 - - -  0
Irland  - - - - - -
Grekland   47  5  14 - -  66
Spanien   7  14  38  0-   5 9
Frankrike   1 -  0 - -  2
Italien   10 -  80  4 -  93
Cypern  - - - - - -
Lettland  - -  0 - -  0
Litauen  -  1 - - -  1
Luxemburg  - -  2 - -  2
Ungern  -  40  1 - 0   4 1
Malta  - - - - - -
Nederländerna  - - - - - -
Österrike  - - - - - -
Polen   42 -  42 -  11  95
Portugal   9  9 - - -  18
Rumänien  -  6 - -  14  20
Slovenien  - - - - - -
Slovakien  - - - - - -
Finland  - - - -  0  0
Sverige  - - - - - -
Förenade kungariket  - -  5 - -  5
INTERREG   0 - - - -  0
 
SV 104   SV Verkställt totalt   334  89  206  50  30  709
OBS: Siffrorna ovan är avrundade  till miljoner euro och siffran 0 avser faktiska belopp under 
500 000 euro. 
 
SV 105   SV 7. HANTERING  AV FINANSIELLA  RISKER 
 
Nedanstående upplysningar om Europeiska unione ns hantering av finansiella risker avser 
följande: 
– Den finansförvaltning som Europeiska kom missionen utför i samband med genomförandet 
av budgeten. 
– Europeiska kommissionens upp-  och utlåningsverksamhet i form av makroekonomiskt 
stöd, betalningsbalanslån och Euratomlån.  
– Garantifonden för åtgärder  avseende tredje land.  
– Den upplåning, utlåning och finansförvaltni ng som utförs av Eur opeiska unionen genom 
Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling.   
7.1. RISKHANTERING 
7.1.1.  Finansförvaltning  
Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning avseende genomförandet av 
budgeten anges i rådets förordning nr 1150 /2000 (ändrad genom rådets förordning nr 
2028/2004) och i budgetförordninge n (rådets förordning nr 1 605/2002, ändrad genom rådets 
förordning nr 1995/2006) och dess genomföra ndebestämmelser (kommissionens förordning 
nr 2342/2002, ändrad genom kommi ssionens förordning nr 478/2007). 
 
Som ett resultat av ovannämnda föror dningar tillämpas fö ljande huvudprinciper: 
– Medlemsstaterna betalar de egna medlen ti ll de konton som statskassan, eller det organ 
som har utnämnts av varje medlemsstat, har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från  kontona för att täcka sina behov av likvida 
medel. 
– Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan 
kommissionens betalningar framför allt görs i euro. 
– Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. 
– Saldona på de konton som hålls i andra valutor än euro anvä nds endera för betalningar i 
samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. 
 
Utöver kontona för egna medel har kommissi onen öppnat andra bankkonton i centralbanker 
och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas 
bidrag till budgeten.  
 
Kassa- och betalningstransaktioner är i hög gr ad automatiserade och baseras på moderna 
datasystem. Särskilda förfaranden används för at t garantera säkerheten i systemen och för att 
säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens 
interna kontrollsta ndarder och revisionsprinciper. 
 
En skriftlig uppsättning riktli njer och förfaranden reglerar  hanteringen av kassa- och 
betalningstransaktionerna i sy fte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och 
 
SV 106   SV säkerställa en tillräcklig kontrollnivå.  De täcker de olika transaktionsområdena (t.ex. 
verkställande av betalningar och likviditetsförv altning, kassaflödesanaly s, driftskontinuitet 
etc.) och man kontrollerar regelbundet överensst ämmelsen med riktlinjerna och förfarandena.  
Dessutom anordnas möten mellan generaldirektora tet för budget och gene raldirektoratet för 
ekonomi och finans för att diskutera informa tionsutbyte om riskhantering och goda metoder.   
 
7.1.2 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån)  
Upp- och utlåningstransaktionerna och den därti ll hörande finansförvaltningen sköts av EU i 
enlighet med respektive rådsbeslut i fö rekommande fall, samt interna riktlinjer.  De 
förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga in struktioner för de olika leden i arbetet såsom 
upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning.  Finansiella risker och transaktionsrisker 
identifieras och utvärderas, och man stämme r regelbundet av att interna riktlinjer och 
förfaranden efterlevs.  Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan 
eller växelkurser (så kallad he dging) eftersom utlåningstran saktionerna finansieras av 
motsvarande upplåning (back-to-back-lån), och de därför inte är utsatt a för räntevariationer 
eller växelkur svariationer.   
 
Garantifonden  
Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar (se anmärkning 2.3.3 ) 
fastställs i en konvention mellan Eu ropeiska kommissionen och Europeiska 
investeringsbanken (EIB) av den 25 november  1994, med ändringar av den 17/23 september 
1996, den 8 maj 2002 och den 25 febr uari 2008. Garantifonden arbeta r endast i euro och alla 
investeringar sker i euro  för att undvika valutarisker. Fondens  finansiella verksamhet bedrivs i 
linje med vedertagna försiktighetsregler fö r förvaltning av tillgångar. Garantifondens 
förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att reducera risker och se till att de tillgångar 
som förvaltas kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden 
som fonden kan behöva uppfylla. 
 
7.1.4 EKSG under avveckling 
Europeiska kommissionen förvalta r likvidationen av EKSG:s skul der, och inga nya lån eller 
motsvarande finansiering planeras för EKSG under avveckling. Ny EKSG-upplåning får bara 
användas till refinansieri ng i syfte att minska kostnaderna fö r kapitalet. I finansförvaltningen 
tillämpas principen om försiktighet i förvaltninge n i syfte att hålla nere  riskerna så mycket 
som möjligt. 
 
7.2 MARKNADSRISKER 
 
Marknadsrisken är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett 
givet finansiellt inst rument ska påverkas av flukt uationer på marknadspriserna. 
Marknadsrisken avser inte bara möjligheterna till förluster utan även möjligheter till vinster. 
Till marknadsrisken räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker. Europeiska unionen är inte exponerad för några väsentliga övriga prisrisker. 
 
7.2.1 Valutarisk 
 
SV 107   SV Valutarisk är risken för att EU:s transakt ioner eller dess investeringar påverkas av 
fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår nä r en valuta appreciera s eller deprecieras i 
förhållande till en annan.  
 
SV 108   SV 7.2.1.1 Finansförvaltning 
De egna medel som medlemsstaterna betalat i a nnan valuta än euro hålls på kontona för egna 
medel i enlighet med förordningen om egna medel.  De räknas om till euro när de måste tas i 
anspråk för att verkställa utbeta lningar. Förfarandena för att ha ntera dessa medel fastställs i 
den ovannämnda förordningen. I ett begränsa t antal fall används medlen direkt för 
utbetalningar som ska göras i samma valuta. 
 
Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, och i US-dollar, 
för utbetalningar i dessa valutor.  Dessa konton fylls på beroende på de betalningar som ska 
verkställas och innehavet är därför lågt så att man be gränsar växelkursriskerna. 
 
När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera 
till kommissionens andra konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, 
eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på  de beräknade behoven av  kortfristiga lokala 
utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.  
 
Eftersom alla provisoriskt inbetalda böter utdöms och betalas in i euro är de inte exponerade 
för valutarisk. 
 
7.2.1.2 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån)  
De flesta finansiella tillgångar och skulder är ut ställda i euro varför EU i dessa fall inte är 
exponerad för valutarisk. Inom ramen för den fi nansiella mekanismen inom Euratom bedriver 
EU utlåning utställda i US-do llar, vilken finansieras genom upplåning av motsvarande belopp 
i US-dollar (back-to-back-lån). På balansdage n var EU inte exponerad för någon valutarisk 
med avseende på Euratom. 
 
7.2.1 Garantifonden 
Eftersom de finansiella tillgångarna är utst ällda i euro föreligger ingen valutarisk.  
 
7.2.1.4 EKSG under avveckling 
EKSG under avveckling har en liten nettoexp onering i utländsk valuta motsvarande 2,2 
miljoner euro avseende 1,5 miljoner euro i fastighetslån och 0,7 miljoner euro på 
avistakonton.  
 
7.2.2 Ränterisker 
Ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obliga tion, tappar i värde därför att 
räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägr e priser på obligationer med fast räntesats och 
vice versa. 
 
SV 109   SV 7.2.2.1 Finansförvaltning 
Kommissionens finansförvaltni ng lånar inte upp pengar och är  därmed inte utsatt för 
ränterisker. Däremot intjänas ränta på de ss olika banktillgodohavanden. Kommissionen har 
därför vidtagit åtgärder för att se till att den intjänade räntan ska motsvara marknadsräntorna 
och deras eventuella fluktuationer. De kont on som öppnats vid medlem sstaternas statskassor 
eller centralbanker för inbe talning av egna medel är inte ränt ebärande och avgiftsfria. För alla 
andra konton som innehas hos nationella central banker beror ersättninge n på de särskilda 
villkor som varje bank erbjuder, räntesatserna är rörliga och anpassas till fluktuationerna på marknaden.  
 
För tillgodohavanden i affärsbanke r utgår dagsränta. Räntan bygge r på rörliga marknadsräntor 
med en avtalsenlig (positiv eller negativ) margin al. På de flesta kontona är räntan kopplad till 
ECB:s lägsta marginalränta för de ss viktigaste refinansieringstrans aktioner och justeras för att 
spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats.  På vissa andra konton är  räntan kopplad till 
eurons genomsnittliga inlåningsränta. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna. 
 
7.2.2.2 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån) 
Upp- och utlåning med variabel ränta 
Det följer av upp- och utlåningstransaktionern as karaktär att EU har såväl omfattande 
tillgångar som skulder som är räntebärande.  Makroekonomiskt stöd och Euratomlån till rörlig 
ränta medför en ränterisk för EU.  De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock 
av att den motsvarande inlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back).  På balansdagen 
hade EU lån med rörlig ränta till ett nominel lt belopp på 0,96 miljarder euro (motsvarande 
belopp 2008 var 1,05 miljarder euro), där en omräkning av räntesatsen görs var sjätte månad.  
 
Upp- och utlåning med fast ränta 
EU beviljar också lån för makroekonomiskt stöd och Euratomlån med fast ränta till 
sammanlagt 110 miljoner euro år 2009 (85 miljoner euro år 2008) varav en del har en löptid 
på mellan ett och fem år (25 miljoner euro) och en del över fem år (85 miljoner euro). 
EU har också beviljat sex betalningsbalanslån med fast ränta till sammanlagt 9,2 miljarder 
euro år 2009 (2 miljarder euro år 2008) varav en del har en löptid på mellan ett och fem år (5 
miljarder euro) och en del över fem år (4,2 miljarder euro). 
 
7.2.2.3 Garantifonden 
Garantifondens räntebärande värdepapper som emitterats till rörlig ränta innebär en 
exponering för räntevolatilitet, medan motsvarande värdepapper som emitterats till fast ränta 
innebär en exponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationer 
med fast räntesats ca 97 % av den samlade inve steringsportföljen (år 2008 stod dessa för 96 
%). 
 
7.2.2.4 EKSG under avveckling 
Det ligger i verksamhetens natur att EKSG under avveckling är exponerad för ränterisker. De 
ränterisker som följer av utlåningen kompens eras dock generellt av  att den motsvarande 
upplåningen sker på jämförbara villkor.  När det gäller förvaltningen av tillgångar kan sägas 
 
SV 110   SV att på balansdagen utgjorde obligationer me d fast räntesats ca 97 % av den samlade 
investeringsportföljen (även år 2008 stod dessa för 97 %). 
7.3 KREDITRISK 
Kreditrisk innebär risken för förluster därför att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina 
betalningsskyldigheter med av seende på lån eller någon annan typ av budgetpost (endera 
avseende kapitalet eller (kupong)räntan eller båda ) eller sina andra avta lsenliga skyldigheter. 
Sådan försumlighet kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av 
låneåterbetalningarna eller konkurs. 
 
7.3.1 Finansförvaltning 
Merparten av kommissionens likvida medel inne has, i enlighet med rådets förordning nr 
1150/2000, på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag 
(egna medel).  Alla dessa konton innehas av medlemsstat ernas statskassa eller centralbanker.  
Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) 
eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. 
 
En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. 
Sådana konton fylls på strax inna n betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via 
systemet för likviditetsförvaltningen. Varj e konto innehåller miniminivåer som står i 
proportion till de genomsnittliga dagliga utbetaln ingarna. Följaktligen är beloppen på dessa 
konton konstant låga (mellan 50 miljoner euro och 150 miljoner euro i genomsnitt, som är 
fördelade på mer än 30 konton) och därmed är  kommissionens risk begränsad. Beloppen bör 
sättas i relation till det sammanlagda likviditetssaldot som ligger mellan 1 och 35 miljarder euro och de sammanlagda utbetalningarna under 2009 som uppgick till 130 miljarder euro. 
 
Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvale t av affärsbanker för att ytterligare minska 
motpartsrisken. 
– Alla affärsbanker väljs ut genom anbuds förfaranden. Den lägsta kortfristiga 
kreditvärdering som krävs för att få delta  i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller 
motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas  under särskilda och 
vederbörligen motiverade förhållanden.  
– Affärsbanker som valts ut för provisorisk inbeta lning av utdömda böter måste i regel ha en 
långfristig kreditvärdering på minst S&P AA eller motsvarande och särskilda åtgärder 
tillämpas om banker i konsortiet får en sämre kreditvärdering.  
– Under 2009 inrättade kommissionens finansfö rvaltning ett altern ativt system för 
hanteringen av provisoriskt inbe talda böter, för att minska risken på detta område. Böter 
som utdöms efter den 1 januari  2010 kommer att hanteras enlig t det nya systemet och inte 
längre deponeras i affärsbanker, i enli ghet med kommissionens beslut C(2009) 4264. 
– Förskottskonton innehas i lokala banke r som valts ut genom ett förenklat 
anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering bero r på den lokala situationen och kan skilja 
sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken håll s saldona på dessa konton på 
lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen ti ll transaktionsbehoven). Kontona fylls på 
regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år. 
 
SV 111   SV – Kreditvärdigheten i affärsbanker där kommissi onen har konton kontrolleras minst en gång 
i månaden, vid behov oftare. Förstärkt bevaknin g skedde under finanskrisen och fortsatte 
under hela 2009. 
 
7.3.2 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån) 
Kreditrisker hanteras i första hand genom garan tier från stater i fråg a om Euratomlån, via 
garantifonden (makroekonomiskt stöd och Eurato m) samt i sista hand genom EU:s budget 
(betalningsbalanslån och – om de andra åtgärder na är otillräckliga – makrofinansiellt stöd och 
Euratom). De under 2009 gällande bestämmelserna  om egna medel fastställde taket för BNI-
resursen till 1,24 % av medlem sstaternas BNI och under 2009 utnyttjades 1,01 % för att täcka 
betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det per den 31 december 2009 fanns en tillgänglig marginal på 0,23 % för garantin. Fr ån och med år 2010 och fr amåt faller taket till 
1,23 %. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot 
risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder 
utanför Europeiska unionen.  Exponeringen för kreditrisk kom penseras vidare genom att 
medel från EU-budgeten kan användas för att täcka belopp som gäldenären inte klarar av att 
betala fullt ut.  När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina 
långivare har EU således rätt att vända si g till samtliga medlemsstater för täckning. 
 
Huvudmottagarna av dessa lån är Ungern, Le ttland och Rumänien. Utlåningen till dessa 
länder utgör 54 %, 21 % respektive 18 % av  den totala lånevolymen. I fråga om 
finansförvaltningen i samband me d dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart 
alltid följas. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med godkända banker som 
har tillräckligt strikta kr av på sina motparter. 
 
7.3.3 Garantifonden 
Enligt EU:s avtal med EIB om förvaltn ing av garantifonden ska emittenten vid 
interbankinvesteringar ha en kreditvärdering fr ån Moodys eller motsvarande på minst P-1. 
Den 31 december 2009 skedde alla investeringa r (153 miljoner euro) med sådana motparter 
(183 miljoner euro år 2008). Den 31 december 2009 ha de fonden investerat i fyra kortfristiga 
finansiella instrument, och samtliga investeringar (37 miljoner euro) skedde med motparter med en kreditvärdering från Moodys eller motsva rande på minst P-1. Al la garantier som tas 
upp som tillgångar som kan säljas följer riktlinjerna för förvaltningen. 
 
7.3.4 EKSG under avveckling 
Exponeringen mot kreditrisk hanteras först oc h främst genom en re gelbunden analys av 
gäldenärernas förmåga att betala räntor oc h amorteringar. Exponeringen reduceras också 
genom säkerheter, liksom genom garantiåtaganden  från stater, företag eller personer. Av de 
sammanlagda utestående lånen garanteras 52 % av medlemsstater eller liknande organ (t.ex. 
offentliga institutioner) medan 36 % antingen har beviljats till banker eller garanterats av 
banker. I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förv altande enheten får bara samarbeta med godkända 
banker som har tillräckligt stri kta krav på sina motparter.  
 
SV 112   SV 7.4 LIKVIDITETSRISK 
 
Likviditetsrisken är risken för svårigheter med försäljning av en  tillgång, till exempel därför 
att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan öve rlåtas tillräckligt sna bbt på marknaden för att 
förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse. 
7.4.1 Finansförvaltning 
EU:s budgetprinciper ska se till att det när som helst under året finns en sammanlagd 
likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena un der budgetåret. Men medlemsstaternas bidrag 
betalas in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer 
säsongsbetonade. 
 
För att alltid ha tillräcklig likviditet för a tt täcka månadens utbeta lningar har metoder för 
regelbunden kassaflödesanalys inrättats och under  vissa förutsättningar kan egna medel vid 
behov begäras in i förväg från medlemsstaterna.  
 
Inom ramen för kommissionens löpande finansfö rvaltning ser man med hjälp av automatiska 
system för likviditetsförvaltningen dagligen  till att alla komm issionens bankkonton har 
tillräcklig täckning.  
 
7.4.2 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån) 
De likviditetsrisker som följe r av upplåningen kompenseras dock generellt av att den 
motsvarande utlåningen sker på jämförbara vi llkor (back-to-back-lån). För makrofinansiellt 
stöd och Euratomlån används garantifonden som en  likviditetsreserv (e ller säkerhetsnät) om 
låntagarna inte fullgör sina skyldighete r eller gör inbetalni ngarna för sent. För 
betalningsbalanslånen ger rådets förordning 431/2009 tillräcklig tid för att mobilisera medel ur EU:s budget. 
 
7.4.3 Garantifonden 
Garantifonden förvaltas enligt principen att ti llgångarna ska vara ti llräckligt likvida och 
mobiliserbara i förhållande till de gjorda åt agandena. Fonden ska besitta minst 100 miljoner 
euro i en portfölj med finansiella instrument  som har en löptid på under ett år. Den 31 
december 2009 uppgick dessa investeringar till 190 miljoner euro. Minst 20 % av fondens 
nominella värde ska dessutom omfatta finansiella  instrument, obligationer till fast ränta med 
en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. Den 31 december 
2009 utgjorde dessa 27 % av det nominella värdet. 
 
7.4.4 EKSG under avveckling 
De likviditetsrisker som följe r av upplåningen kompenseras dock generellt av att den 
motsvarande utlåningen sker på jämförbara  villkor (back-to-back-lån). I fråga om 
förvaltningen av de tillgångar och skulder som hör till EKSG under avveckling hanterar 
kommissionen likviditetsbehoven me d hjälp av en betalningsprognos som sammanställs efter 
samråd med de ansvariga a vdelningarna inom kommissionen. 
 
SV 113   SV 7.5 TRANSAKTIONER I VERKLIGT VÄRDE 
 
7.5.1 Upp- och utlåning (makroekonomiskt st öd, betalningsbalanslån och Euratomlån) 
Den tidigare situationen  
Dessa lån togs ursprungligen upp till nominellt värde i enlighet med EU:s redovisningsregel 
11. Om den internationella redovi sningsstandarden IAS 39 anvä nts istället skulle lånen 
ursprungligen ha behövt tas upp till verkligt värde. Skillnaden mellan de båda redovisningsmetoderna enbart avs eende betalningsbalanslån den dag de utfärdades visas i den 
nedanstående tabellen. 
Miljoner euro 
 EU:s redovisningsregel 
11 (nominellt belopp)  IAS 39  
(verkligt 
värde)  Skillnad mellan 
redovisningsmetoderna
Värdering av 
betalningsbalanslån som utfärdats 2009 7 200 6 649 551 
Värdering av 
betalningsbalanslån som utfärdats 2008 2 000 1 767 233 
EU:s redovisningsregel 11 används av följande skäl: 
– Upp- och utlåningen kompenseras eftersom de t rör sig om så kallade back-to-back-lån. 
Den effektiva räntan för utlåningen motsvara r därför den effektiva räntan för därmed 
sammanhängande upplåning. 
– Den ursprungliga skillnaden motsvarar den alternativkostnad som uppstått om man istället 
gjort en annan investering på kapitalmarknaden. Eftersom EU inte får investera medel på 
kapitalmarknaden är sådana a lternativkostnader in te tillämpliga och ger därför ingen 
rättvisande bild av transaktionen. 
– Den ursprungliga skillnaden som visas ovan skulle kompenserats av ränteintäkter under 
kommande år. 
 
Situationen per 31.12.2009 
Det verkliga värdet har be räknats på följande sätt:  
– För utlåningen diskonteras framtida kassa flöden med hjälp av de länderspecifika 
avkastningskurvor som bedöms vara lämp liga för återstoden av löptiden. 
– För upplåningen diskonteras framtida kassaflö den med hjälp av de avkastningskurvor 
(AAA) som bedöms vara lämpliga för återstoden av löptiden. 
– Det beräknade verkliga värdet av lån till rörlig ränta antas vara ungefär lika med det 
nominella värdet, eftersom de räknas om i förhållande till marknadsräntan var sjätte 
månad. 
 
Nedanstående tabell visar det beräknade verkliga värdet vid årsskiftet av det 
makroekonomiska stödet, betalningsbalanslån och Euratomlån till fast ränta så att de kan 
jämföras med motsvarande bokföringsvärde i balansräkningen. 
 
SV 114   SV Miljoner euro 
 Beviljade lån 
per 31.12.2009  Beviljade lån 
per 31.12.2008  Upplåning per 
31.12.2009  Upplåning per 
31.12.2008  
Verkligt värde 8 785 1 863 9 626 2 118
Bokfört värde 9 416 2 091 9 416 2 091
Avvikelse (631) (228) 210 27
På balansdagen stod betalningsbalanslåne n för 98,8 % av upp- och utlåningen. Den 
ovanstående tabellen visar att det verkliga vä rdet av upplåningen är högre än det nominella 
värdet eftersom EU:s kreditvärdighet är AAA oc h marknadsräntorna för närvarande är högre 
än de räntor som tillämpats på EU:s upplåni ng. Eftersom Ungern, Lettland och Rumänien 
som var de största mottagarna av lånen har en lägre kreditvärdighet än AAA, trots att 
marknadsräntorna för närvarande är högre än de  som EU tillämpat, är det verkliga värdet av 
utlåningen lägre än det nominella värdet.  
7.5.2 EKSG under avveckling 
Det beräknade verkliga värd et av upp- och utlåningen beräknas enligt modellen med 
diskonterade kassaflöden. Enligt denna modell di skonteras framtida kassaflöden med hjälp av 
de avkastningskurvor (AAA) som bedöms vara lämpliga för återstoden av löptiden. Det 
beräknade verkliga värdet av lån till rörlig  ränta antas vara ungefär lika med balansvärdet, 
eftersom räntesatsen räknas om var tredje elle r var sjätte månad. Ett verkligt värde av upp- 
och utlåning till fast räntesat s kunde inte beräknas och redovisas eftersom de uppgifter som 
behövs för en sådan beräkning inte fanns tillgängliga. 
 
Värdepapper som kan säljas redovisas  till verkligt värde, vilket är lika med marknadspris plus 
upplupen ränta. Inga finansiella instrument  har värderats till verkligt värde med 
beräkningsmetoder som inte är underbyggda med verifierbara marknadspriser eller 
procentsatser. Vad gäller kundfordringar anses det verkliga värdet vara ungefär lika med det 
nominella värdet minus en avsättning för neds krivningar. Vad avser leverantörsskulder anses 
det verkliga värdet vara ungefär lika med det nominella värdet.  Som verkligt värde av likvida 
medel och motsvarande, inklusive avistakonton och kortfristig inlåning (under tre månader), 
räknas det redovisade värdet. 
 
SV 115   SV 8. REDOVISNING  AV TRANSAKTIONER  MED  NÄRSTÅENDE 
 
8.1 NÄRSTÅENDE 
 
EU:s närstående är de konsoliderade enhetern a och nyckelpersoner i deras förvaltning (se 
nedan). Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga 
särskilda redovisningskrav ställs  i dessa fall för transaktione r som görs i enlighet med EU:s 
redovisningsregler. En företeckning över konsoliderade enheter finns i anmärkning 10. 
 
8.2 ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPE RSONER I EU:S FÖRVALTNING 
 
I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt 
förvaltningsansvar inom Europeiska unionen, räknas följande kategorier av personer som 
närstående: 
Kategori 1 : Europeiska rådets ordförande, Europeiska kommissione ns ordförande och 
ordföranden i Europeiska unionens domstol. 
Kategori 2 : Kommissionens vice ordförande, tillika Europeiska  unionens höga representant 
för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, sa mt kommissionens övrig a vice ordförande.  
Kategori 3 : Rådets generalsekreterare, kommi ssionens ledamöter, domstolens domare och 
generaladvokater, tr ibunalens ordförande och leda möter, Europeiska unionens 
personaldomstols ordförande  och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska 
datatillsynsmannen. 
Kategori 4 : revisionsrättens ordförande och ledamöter. 
Kategori 5 : De högst uppsatta tjänstemä nnen vid EU:s institutioner och organ. 
 
En sammanfattning av dessa ersättningar ge s nedan. Ytterligare information finns i 
Europeiska unionens officiella tidning (E GT L 187, 8.8.1967 senast ändrad genom rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av  den 18 januari 2005 (EUT L 33, 5.2.2005) och 
EGT L 268, 20.10.1977 senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1293/2004 
av den 30 april 2004 (EUT L 243 15.7.2004)). Mer in formation finns i tjänsteföreskrifterna 
som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteför eskrifterna är det o fficiella dokument som 
klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU. 
 
SV 116   SV  
ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELP ERSONER I FÖRVALTNINGEN  euro 
Ersättning (per person)  Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  Kategori 5  
Grundlön  per månad  24 874.61 22 531.36 – 
23 432.62  18 025.08 – 
20 278.22  19 467.10 – 
20 728.85  11 461.32 – 
18 025.09  
Bosättningsbidrag/Utlandstillägg  15% 15% 15% 15% 16% 
Familjetillägg: 
Hushållstillägg (% av lön) 
Underhållsberättigat barn Förskoleersättning 
Utbildningstillägg, eller 
Utbildning utanför arbetsplatsen
  
2% + 167.31 
365.60 
89.31 
248.06 
496.12  
2% + 167.31 
365.60 
89.31 
248.06 
496.12  
2% + 167.31 
365.60 
89.31 
248.06 
496.12  
2% + 167.31 
365.60 
89.31 
248.06 
496.12  
2% + 167.31 
365.60 
89.31 
248.06 
496.12 
Tillägg för rättens ordförande  N/A N/A 500 - 810.74 N/A N/A 
Representationstillägg  1 418.07 0 - 911.38 500 - 607.71 N/A N/A 
Årliga reseersättningar  N/A N/A N/A N/A Ja  
Överföringar till medlemsstaterna 
Utbildningstillägg * 
% av lön* % av lön utan korr. koeff.
  
Ja 
5% 
max 25% 
Ja 
5% 
max 25%   
Ja 
5% 
max 25%   
Ja 
5% 
max 25%   
Ja 
5% 
max 25% 
Representationskostnader  ersätts ersätts  ersätts  ej tillämpl.  ej tillämpl.  
Tillträdande av tjänst: 
Bosättningsutgifter 
 Resekostnader för familjen 
Ersättning för flyttkostnader
  
49 749.22 
 
ersätts 
ersätts 
45 062.72 – 
46 865.24 
ersätts 
ersätts   
36 050.16 – 
40 556.44 
ersätts 
ersätts   
38 934.20 –  
41 457.70 
ersätts 
ersätts   
ersätts 
 
ersätts 
ersätts  
Utträde ur tjänsten: 
Flyttningsbidrag 
 
Resekostnader för familjen Ersättning för flyttkostnader 
Övergångsersättn. (% av lön)** 
Sjukförsäkring
  
24 874.61 
 
ersätts ersätts 
40% - 65% 
täcks 
22 531.36 – 
23 432.62 
ersätts ersätts 
40% - 65% 
täcks
  
18 025.08 – 
20 278.22 
ersätts ersätts 
40% - 65% 
täcks
  
19 467.10 –  
20 728.85 
ersätts ersätts 
40% - 65% 
täcks
  
ersätts 
 
ersätts ersätts 
ej tillämpl. 
frivillig
 
Pension (% av lön, före skatt)  Max 70% Max 70% Max 70% Max 70% Max 70% 
Avdrag: 
Gemenskapsskatt 
Sjukförsäkringsavgift (% av lön) Särskild avgift 
Avgift till pensionssystem
  
8% - 45% 
1.8% 
4.64% 
ej tillämpl. 
8% - 45% 
1.8% 
4.64% 
ej tillämpl.   
8% - 45% 
1.8% 
4.64% 
ej tillämpl.   
8% - 45% 
1.8% 
4.64% 
ej tillämpl.   
8% - 45% 
1.8% 
4.64% 
11.3% 
Antal berörda personer 31.12.2009  3 7 91 27 81 
* Med tillämpning av korrigeri ngskoefficient (korr.koeff.). 
** Betalas under tre efter utträde ur tjänsten. 
 
SV 117   SV  
9. HÄNDELSER  EFTER  BALANSDAGEN 
Den dag då räkenskaperna antogs hade fort farande inga väsentliga händelser som borde 
redovisas, utöver de nedanstående, uppmärksamm ats av eller rapporterats till kommissionens 
räkenskapsförare. Årsredovisningen och anmä rkningarna har sammanställts med stöd av 
senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av de n information som redovisas. 
 
Den europeiska finansiella  stabiliseringsmekanismen 
Den 11 maj 2010 inrättade rådet en europeisk fina nsiell stabiliseringsmekanism för att bevara 
den finansiella stabiliteten i Europeiska unionen (rådets förordning (EU) nr 407/2010). 
Mekanismen bygger på artikel 122.2 i fördraget och gör det möjligt att bevilja ekonomiskt bistånd från unionen till en medlemsstat som har svårigheter eller allvar ligt hotas av stora 
svårigheter till följd av  exceptionella händelser utanför dess  kontroll. Biståndet ska ha formen 
av ett lån eller en kr editlina som garanteras av EU:s budget. Om meka nismen aktiveras ska 
kommissionen låna medel på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut i EU:s namn och därefter låna ut medlen till de n mottagande medlemsstaten. I Ekof inrådets slutsatser begränsas 
mekanismen till högst 60 miljarder euro. Den eu ropeiska finansiella stabiliseringsmekanismen 
har inrättats utöver betalningsbalanslånen som ger finansiellt bistånd till medlemsstater som 
inte ingår i eurozonen. 
 
Ett liknande paket för finansiellt bistånd har också inrättats av medlemsstaterna i eurozonen och övriga deltagande medlemsstater. Den europe iska finansiella stabiliseringsfaciliteten 
påverkar dock varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget. Eventuellt bistånd till 
medlemsstaterna i eurozonen ska lämnas via e tt specialföretag som ga ranteras med upp till 
440 miljarder euro av de deltagande medlemsstat erna. Faciliteten ska avvecklas till juni 2013. 
 
Därutöver kommer också Internationella valutaf onden att delta i ovanstående åtgärder, vilket 
väntas ge ytterligare 250 miljone r euro i potentiellt bistånd. In te heller detta påverkar EU:s 
räkenskaper eller dess budget. 
 
SV 118   SV 10. ENHETER  SOM  INGÅR  I DE KONSOLIDERADE  RÄKENSKAPERNA 
A. KONTROLLERADE ENHETER  
1. Institutioner och rådgivande organ   
Regionkommittén  Europeiska datatillsynsmannen  
Europeiska unionens råd  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén  
Europeiska unionens domstol  Europeiska ombudsmannen  
Europeiska kommissionen  Europaparlamentet  
Revisionsrätten   
  
2. EU-organ   
Europeiska arbetsmiljöbyrån  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter  
Europeiska byrån för luftfartssäkerhet  Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet  
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av 
sjukdomar  Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen  
Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning  Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa 
samarbetet vid de yttre gränserna  
Europeiska miljöbyrån  Översättningscentrum för Europeiska unionens organ  
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet  Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)
 
Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor
 Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)  
 
Europeiska sjösäkerhetsbyrån  Europeiska järnvägsbyrån  
Europeiska läkemedelsmyndigheten  Gemenskapens växtsortsmyndighet  
Europeiska kemikaliemyndigheten  Gemenskapens kontrollorgan för fiske  
Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för 
ITER och utveckling av fusionsenergi)  Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk
 
Eurojust**  Europeiska polisakademin (Cepol)**  
  
Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation  Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor  
Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur
 Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet  
Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet *  Genomförandeorganet för forskning *  
  
3. Övriga kontrollerade enheter   
Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)   
  
B. INTRESSEFÖRETAG  
Europeiska investeringsfonden (EIF)  Det gemensamma företaget Artemis*  
Det gemensamma företaget Clean Sky*   
  
C. GEMENSAMMA FÖRETAG  
Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt 
genomförande av Iterprojektet (Iter)  Det gemensamma företaget Galileo under avveckling  
Det gemensamma företaget Sesar  Det gemensamma företaget IMI*  
  
* Ingår i konsolideringen för första gången 2009.  
** Decentraliserat organ som sorterar under Europeiska un ionens tidigare pelare för polisiärt och straffrättsligt 
samarbete.  
 
 
SV 119   SV 11. ENHETER  SOM  INTE  INGÅR  I DE KONSOLIDERADE  RÄKENSKAPERNA 
 
I detta avsnitt redovisas räkenskaperna för någr a enheter som inte uppfyller villkoren för att 
integreras i Europeiska unionens konsoliderade rä kenskaper, trots att de ras tillgångar förvaltas 
av EU. 
 
11.1 EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)  
Europeiska utvecklingsfonden är det viktigaste instrumentet för EU:s utvecklingssamarbete 
med länderna i Afrika, Västindien och S tillahavsområdet (AVS-länderna) och de 
utomeuropeiska länderna och territorierna  (ULT). Romfördraget  från 1957 innehöll 
bestämmelser om inrättandet av denna fond för att lämna tekniskt och ekonomiskt bistånd och 
den begränsades ursprungligen ti ll vissa afrikanska länder till vilka vissa medlemsstater hade 
historiska kopplingar. 
EUF finansieras inte genom EU:s  budget, utan genom direkta bidrag från medlemsstaterna, 
varvid varje medlemsstats bidrag beslutas ef ter mellanstatliga förhandlingar. EUF:s medel 
förvaltas av kommissionen och Europeiska in vesteringsbanken. Avtalen om varje ny fond 
ingås för en period av cirka fem år. Sedan det första partnerskapsavtalet slöts 1964 har de 
Europeiska utvecklingsfondernas genomföra ndeperiod generellt legat i fas med varje 
partnerskapsavtal eller k onventions tillämpningstid. 
EUF omfattas av en separat budgetförordning (EUT L 78, 19.3.2008) där det anges att dess 
räkenskaper ska redovisas separat från EU :s. Den externa granskningen av EUF:s 
årsredovisning och förvaltning utförs av revisionsrätten och Europaparlamentet. 
Balansräkning och resultaträkning för EUF 8, 9 och 10 återges nedan i informationssyfte. 
BALANSRÄKNING – EUF 8, 9 och 10  
  Miljoner euro
31.12.2009 31.12.2008 
 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR  196 269 
    
 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR  1 389 957 
    
 SUMMA TILLGÅNGAR  1 585 1 226 
    
 KORTFRISTIGA SKULDER  (860) (709) 
    
 SUMMA SKULDER  (860) (709) 
    
 TILLGÅNGAR NETTO  725 517 
    
 FONDER OCH RESERVER    
 Infordrat fondkapital  20 381 17 079 
 Övriga reserver  2 252 2 252 
 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år  (18 814) (15 784) 
 Ekonomiskt resultat för året  (3 094) (3 030) 
 TILLGÅNGAR NETTO  725 517 
 
 
SV 120   SV  
RESULTATRÄKNING – EUF 8, 9 och 10  
  Miljoner euro
2009 2008 
 DRIFTSINTÄKTER  49 23 
    
 DRIFTSKOSTNADER  (3 192) (3 066) 
    
 UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET  (3 143) (3 043) 
    
 FINANSIELL VERKSAMHET  49 13 
    
 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET  (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SJUKFÖRSÄKRINGSSYSTEMET  
 Sjukförsäkringssystemet har skapats för att fina nsiera tillgången till sjukvård för personalen 
vid EU:s institutioner och organ. Sjukförsäkringssy stemets resurser utgörs av egna medel som 
inte kontrolleras av Europeiska unionen, äv en om medlen i praktiken förvaltas av 
kommissionen. Systemet finansie ras genom bidrag från dess medlemmar (personalen) samt 
från arbetsgivarna (institutioner, organ, orga n m.fl.). Eventuella överskott bibehålls som 
tillgångar. 
 
Systemet består av fyra skilda delar. Huvudko mponenten avser personal vid EU:s institutioner 
och organ, och tre mindre komponenter omfattar personal vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, vid Europaskolorna samt persona l som arbetar utanför gemenskapen, t.ex. vid 
delegationerna. Den 31 december 2009 uppgick sjukf örsäkringssystemets ti llgångar till totalt 
297 miljoner euro (motsvarande be lopp för 2008 var 288 miljoner euro). 
 
11.3 GARANTIFOND FÖR DELTAGARNA
 
 
Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och 
teknisk utveckling täcks i real iteten av en deltagargarantifond. Detta är en mekanism för 
ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU :s och deltagarnas finansiella risker vid 
genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och 
räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla delt agare i indirekta åtgärd er som medför bidrag 
bidrar med 5 % av det sammanlagda EU-bidra get till fonden under åtgärdens varaktighet. 
Deltagarna är därmed ägare av denna garantif ond där EU (företrädd av kommissionen) bara är 
verkställande organ. Den 31 december 2009 u ppgick deltagargarantif ondens sammanlagda 
tillgångar till 580 miljoner euro (283 miljoner euro år 2008). Garantifondens resurser utgörs 
av egna medel som inte kontrolleras av Euro peiska unionen, även om  medlen i praktiken 
förvaltas av kommissionen. 
 
SV 121   SV DEL  II – KONSOLIDERADE  RAPPORTER  OM  GENOMFÖRANDET  AV 
EUROPEISKA  UNIONENS  BUDGET  OCH  FÖRKLARANDE  
ANMÄRKNINGAR 
 
SV 122   SV KONSOLIDERADE  RAPPORTER  OM  GENOMFÖRANDET  AV BUDGETEN  
                
 
                             
* Vissa sifferuppgifter i dessa redovisningar kan förefalla ink onsekventa när de summeras på 
grund av avrundningen till miljoner euro. 
 
SV 123   SV KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN 
 1. Budgetsaldo 114 
 2. Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp 115 
 
Intäkter 
 3. Konsoliderad sammanfattning av  utfallet avseende inkomster 117 
 
Kostnader 
 4. Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning  per rubrik i budgetramen 118  5. Utnyttjande av åtagandebem yndiganden per rubrik i budgetramen 
 118 
 6. Utnyttjande av betalningsbem yndiganden per rubrik i budgetramen 118 
 7. Utveckling av utestående åtag anden per rubrik i budgetramen 119 
 8. Utestående åtaganden fördelade på åtagandeår  och rubrik i budgetramen 120  9. Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning 
 per politikområde 121 
 10. Utnyttjande av åtagandebe myndiganden per politikområde 122 
 11. Utnyttjande av betalningsbemyndiganden per politikområde 123  12. Utveckling av utestående åtaganden per politikområde 124 
 13. Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och politikområde 125 
 
EU-institutionerna 
 14. Sammanställning av utfallet av seende inkomster per institution 126 
 15. Utnyttjande av åtagande- och beta lningsbemyndiganden per institution 127 
 
Organ 
 16. Organens inkomster: budgetprognoser, fordringar och mottagna belopp 128  17. Åtagande- och betalningsbemyndiganden per organ 129  18. Budgetsaldo inklusive organen 130 
 
SV 124   SV RESULTAT AV BUDGETGENOMFÖRANDET  
1: BUDGETSALDO 2009  Miljoner euro
  TOTALT 
2009 TOTALT 
2008 
Inkomster under budgetåret  117 626 121 584
Betalningar avseende årets anslag  (116 579) (115 550)
Betalningsbemyndiganden som överförts till 
budgetåret N+1  (1 759) (3 914)
Annullering av outnyttjade betaln ingsbemyndiganden som överförts 
från budgetåret N-1  2 791 188
Budgetårets växelkursskillnader   185 (498)
Budgetsaldo*  2 264 1 810
* Varav Eftas belopp uppgick till 11 miljoner euro år 2009 och 14 miljoner euro år 2008.  
 Europeiska unionens budgetöverskott återförs till medlemsstaterna unde r det därpå följande året genom 
avdrag från de belopp som de annars  skulle ha betalt in för det året. 
 
 
SV 125   SV  
* Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål. 2. JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP  
INKOMSTER  
 Miljoner euro  
 
Rubrik  Ursprunglig 
budget  Slutlig budget  Fastställda 
fordringar  Intäkter  Avvikelse  
Slutlig-Faktisk  Procent av 
budgeten som 
inkasserats  Utestående  
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Egna medel  114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100.12 % 89 
3. Överskott, saldon och justeringar  0 410 330 330 80 80.56 % 0 
4. Inbetalningar från persona l vid EU:s institutioner 
och organ  1 120 1 120 1 033 1 025 94 91.59 % 7 
5. Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna
 77 85 436 335 -250 394.05 % 101 
6. Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s 
avtal och program  10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238.97% 275 
7. Dröjsmålsränta och böter  123 757 12 774 933 -176 123.25 % 11 841 
8. Upp- och utlåning  0 0 80 4 -4 - 76 
9. Diverse inkomster  30 58 85 66 -8 114.11% 19 
Totalt  116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104.06% 12 407 
        
UTGIFTER PER RUBRIK I BUDGETRAMEN  Miljoner euro  
 
Rubriker i budgetramen  Ursprunglig 
budget  Slutlig budget (*) Verkställda 
utbetalningar  Avvikelse 
Slutlig-Faktisk  % Anslag som 
överförs 
automatiskt  Anslag som löper 
ut 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Hållbar tillväxt  46 000 47 520 44 684 2 837 94.03 % 2 381 456 
2. Skydd och förvaltning av naturresurser  52 566 57 107 55 877 1 230 97.85 % 986 244 
3. Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa  1 296 2 174 1 993 181 91.66 % 75 106 
4. EU som global partner  8 324 8 804 7 983 821 90.67 % 220 601 
5. Administration  7 701 8 754 7 615 1 139 86.99 % 857 281 
6. Kompensationer  209 209 209 0 100.00 % 0 0 
Totalt  116 096 124 569 118 361 6 208 95.02 % 4 519 1 688 
 
SV 126   SV  
2. JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP  
UTGIFTER PER POLITIKOMRÅDE  Miljoner euro  
 
Politikområde  Ursprunglig budget  Slutlig budget (*)  Verkställda 
utbetalningar  Avvikelse 
Slutlig-Faktisk  % Anslag som överförs 
automatiskt  Anslag som löper ut  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Ekonomi och finans 487 345 327 18 94.82 % 14 4 
02 Näringsliv 601 705 558 147 79.21 % 89 58 
03 Konkurrens 90 107 95 12 88.32 % 10 2 
04 Sysselsättning och socialpolitik  11 203 9 929 8 906 1 023 89.70 % 755 268 
05 Jordbruk och landsbygdens utveckling 51 478 56 413 55 209 1 204 97.87 % 954 249 
06 Energi och transport 2 481 2 480 2 253 227 90.84 % 177 51 
07 Miljö 496 409 356 52 87.17 % 30 22 
08 Forskning 4 960 5 644 4 826 818 85.50 % 789 30 
09 Informationssamhället och me dier 1 356 1 552 1 375 177 88.58 % 173 5 
10 Direkt forskning 366 735 411 324 55.87 % 314 10 
11 Havsfrågor och fiske 927 715 592 122 82.87 % 19 103 
12 Den inre marknaden 66 76 66 10 86.89 % 7 3 
13 Regionalpolitik 24 570 26 793 26 740 53 99.80 % 15 38 
14 Beskattning och tullunion 106 131 120 11 91.54 % 9 3 
15 Utbildning och kultur 1 363 1 654 1 495 159 90.38 % 153 6 
16 Kommunikation  211 229 204 25 89.22 % 16 8 
17 Hälsa och konsumentskydd  582 632 526 106 83.25 % 35 71 
18 Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa 678 830 744 86 89.64 % 16 70 
19 Yttre förbindelser 3 579 3 805 3 673 131 96.55 % 72 59 
20 Handel 79 88 77 10 88.09 % 8 3 
21 Utvecklingssamarbete och förbindelser med 
AVS-länderna 1 680 1 872 1 698 174 90.68 % 138 37 
22 Utvidgning 1 661 1 437 1 308 128 91.08 % 18 110 
23 Humanitärt bistånd 797 859 800 59 93.13 % 47 12 
24 Bedrägeribekämpning 74 80 71 9 88.65 % 7 2 
25 Kommissionens politiska samordning och juridiska 
rådgivning 188 212 185 27 87.27 % 20 7 
26 Administration 986 1 226 1 034 192 84.34 % 164 28 
27 Budget 278 285 271 14 95.19 % 12 1 
28 Revision 11 12 10 1 90.05 % 1 0 
29 Statistik 101 138 120 18 87.27 % 15 3 
30 Pensioner och därmed sammanhängande  utgifter 1 160 1 136 1 117 19 98.36 % 0 19 
31 Språktjänster 389 479 422 58 87.91 % 53 5 
40 Reserver 244 229 0 229 0.00 % 0 229 
90 Övriga institutioner 2 848 3 334 2 771 563 83.12 % 392 171 
Totalt  116 096 124 569 118 361 6 208 95.02 % 4 519 1 688 
* Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål. 
 
SV 127   SV 3. SAMMANSTÄLLNING AV UTFALLET AVSEENDE INTÄKTER 2009  
 Miljoner euro  
Rubrik  Budgeterade intäkter  Fastställda fordringar  Intäkter  Intäkter i 
procent av 
budgeten  Utestående  
 Ursprungliga  Slutliga  Budgetåret  Överfört  Totalt  Budgetårets 
fordringar  Överförda 
fordringar  Totalt  .  
1. Egna medel 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100.12 % 89 
3. Överskott, saldon och justeringar 0 410 330 0 330 330 0 330 80.56 % 0 
4. Inbetalningar från persona l vid EU:s institutioner och 
organ  1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91.59 % 7 
5. Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna 77 85 345 90 436 309 26 335 394.05 % 101 
6. Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s avtal och 
program 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238.97 % 275 
7. Dröjsmålsränta och böter 123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123.25 % 11 841 
8. Upp- och utlåning 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Diverse inkomster 30 58 53 32 85 47 20 66 114.11 % 19 
Totalt  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104.06 % 12 407 
           
Uppgifter om avdelning 1: Egna medel  
Kapitel  Budgeterade intäkter  Fastställda fordringar  Intäkter  Intäkter i 
procent av 
budgeten  Utestående  
 Ursprungliga  Slutliga  Budgetåret  Överfört  Totalt  Budgetårets 
fordringar  Överförda 
fordringar   Totalt  .  
10. Jordbrukstullar 1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Sockeravgifter 147 139 104 28 132 104 28 132 94.40 % 0 
12. Tullar 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99.69 % 89 
13. Mervärdesskatt 19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100.54 % 0 
14. BNI 75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100.52 % 0 
15. Korrigering av obalanser i budgeten 0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Reducering av BNI-gr undade inbetalningar för 
Nederländerna och Sverige 0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Totalt  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100.12 % 89 
           
Uppgifter om avdelning 3: Öv erskott, saldon och justeringar  
Kapitel  Budgeterade intäkter  Fastställda fordringar  Intäkter  Intäkter i 
procent av 
budgeten  Utestående  
 Ursprungliga  Slutliga  Budgetåret  Överfört  Totalt  Budgetårets 
fordringar  Överförda 
fordringar  Totalt  .  
30. Överskott från föregående budgetår 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100.00 % 0 
31. Momssaldo 0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99.17 % 0 
32. BNI-saldo 0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99.70 % 0 
 
SV 128   SV 34. Justering för de som inte delta r i RIF-politiken 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt 0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Justeringar enligt beslut om egna me del 2007/436/EG 0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Totalt  0 410 330 0 330 330 0 330 80.56 % 0 
 
SV 129   SV  
4. ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDE NAS UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING  
PER RUBRIK I BUDGETRAMEN  
 Miljoner euro  
Åtagandebemyndiganden  Betalningsbemyndiganden  
Rubriker i budgetramen Antagna anslag  Ändringar 
(överföringar 
och 
ändringsbudge
t) 
 Överfört  
 Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamålTilläggsansl
ag totalt  Beviljade anslag 
totalt Antagna anslag  Ändringar 
(överföringar och 
ändringsbudget) 
 Överfört Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamålTilläggsansl
ag totalt  Beviljade 
anslag totalt  
1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Hållbar tillväxt  60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Skydd och förvaltning av 
naturresurser  56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 Medborgarskap, frihet, 
säkerhet och rättvisa  1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 EU som global partner  8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5 Administration  7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6 Kompensationer  209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Totalt 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDI GANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN  
     Miljoner euro  
Rubriker i budgetramen  Åtaganden som ingåtts  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut  Beviljade 
åtagandebemy
ndiganden 
. Budgetårets 
anslag 
 Överfört  Inkomst
er 
avsatta 
för 
särskilda 
ändamålTotalt % Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Överförin
g genom 
beslut Totalt % Budgetårets 
anslag Överfört  Inkomste
r avsatta 
för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Hållbar tillväxt  63 923 61 630 19 796 62 444 97.69 % 908 64 972 1.52 % 505 0 1 507 0.79 % 
2 Skydd och förvaltning av 
naturresurser  62 718 56 413 0 5 
072 61 484 98.03 % 940 253 1 193 1.90 % 41 0 0 41 0.07 % 
3 Medborgarskap, frihet, säkerhet 
och rättvisa  2 328 2 118 83 63 2 264 97.27 % 50 0 50 2.15 % 14 0 0 14 0.59 % 
4 EU som global partner  8 714 8 038 271 173 8 481 97.34 % 166 0 166 1.91 % 66 0 0 66 0.76 % 
5 Administration  8 025 7 398 8 255 7 662 95.48 % 161 11 172 2.14 % 191 0 0 191 2.38 % 
6 Kompensationer  209 209 0 0 209 100.00 % 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0 0.00 % 
 
SV 130   SV Totalt 145 917 135 806 381 6 
358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
 
SV 131   SV 6. UTNYTTJANDE AV BETALNINGSBEMYNDI GANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN  
              Miljoner euro  
Verkställda utbetalningar  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut  Rubriker i 
budgetramen  Beviljade  
betalningsbe
myndigande
n Budgetåret
s anslag  Överfört  Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Automatis
k 
överföring  Överföri
ng 
genom 
beslut Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Budgetåret
s anslag  Överfö
rt Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1 Hållbar tillväxt  47 520 43 866 133 684 44 684 94.03 % 129 808 1 443 2 381 5.01 % 401 43 12 456 0.96 % 
2 Skydd och 
förvaltning av naturresurser 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97.85 % 47 15 924 986 1.73 % 188 56 0 244 0.43 % 
3 Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa
 2 174 1 915 15 63 1 993 91.66 % 7 2 67 75 3.46 % 98 7 1 106 4.88 % 
4 EU som global partner 8 804 7 564 224 195 7 983 90.67 % 43 46 131 220 2.50 % 447 154 0 601 6.83 % 
5 Administration  8 754 6 745 637 233 7 615 86.99 % 651 11 196 857 9.79 % 193 88 0 281 3.21 % 
6 Kompensationer  209 209 0 0 209 100.00 % 0 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0 0.00 % 
Totalt  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95.02 % 877 882 2 760 4 519 3.63 % 1 326 350 13 1 688 1.36 % 
 
 
SV 132   SV 7. UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅT AGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN  
  Miljoner euro  
Utestående åtaganden vid årets slut  Årets åtaganden   
Rubriker i budgetramen Åtaganden som 
överförts från 
föregående 
budgetår  Tillbakadragna/Up
pskrivna/Annullera
de 
 Betalningar  
 Utestående 
åtaganden vid 
årets slut  Åtaganden som 
ingåtts under åretBetalningar 
 Åtaganden som 
inte får överföras 
och därför 
annullerats  Utestående 
åtaganden vid 
årets slut  Utestående 
åtaganden totalt vid 
årets slut  
1 Hållbar tillväxt  119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2 Skydd och förvaltning 
av naturresurser  14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3 Medborgarskap, frihet, 
säkerhet och rättvisa  1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4 EU som global partner  18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5 Administration  750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6 Kompensationer  0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Totalt 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH RUBRIK I BUDGETRAMEN  
 Miljoner euro  
Rubriker i budgetramen  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Totalt  
1 Hållbar tillväxt  626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Skydd och förvaltning av naturresurser  73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa  18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 EU som global partner  991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Administration  0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Totalt  1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
SV 133   SV  9. ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS UTVE CKLING OCH SAMMANSÄTTNING PER POLITIKOMRÅDE  
 Miljoner euro  
 Åtagandebemyndiganden  Betalningsbemyndiganden  
Politikområde  Beviljade 
anslag  Ändringar 
(överföringar 
och 
ändringsbudge
t)  Överfört  Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Tilläggsansla
g totalt  Beviljade 
tilläggsanslag 
totalt  Beviljade 
anslag  Ändringar 
(överföringar 
och 
ändringsbudge
t) Överfört  Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Tilläggsansla
g totalt  Beviljade 
anslag totalt  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Ekonomi och finans 442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Näringsliv 663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Konkurrens 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Sysselsättning och socialpolitik 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Jordbruk och landsbygdens utveckling 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energi och transport 2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Miljö 483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Forskning 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informationssamhället och medier 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Direkt forskning 371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Havsfrågor och fiske 1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Den inre marknaden 66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionalpolitik 37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Beskattning och tullunion 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Utbildning och kultur 1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Kommunikation  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Hälsa och konsumentskydd  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa 924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Yttre förbindelser 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Handel 80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Utvecklingssamarbete och förbindelser med 
AVS-länderna 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Utvidgning 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitärt bistånd 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Bedrägeribekämpning 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Kommissionens politiska samordning och juridiska 
rådgivning 188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Administration 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Budget 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Revision 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistik 133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pensioner och därmed samm anhängande utgifter 1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Språktjänster 389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Reserver 744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Övriga institutioner 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
 
SV 134   SV Totalt  133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
SV 135   SV  10. UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEM YNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE   Miljoner euro   
Åtaganden som ingåtts  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut  Politikområde  Beviljade 
åtagandebemy
ndiganden 
 Budgetårets 
anslag Överfört Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt 
 % 
 Inkomste
r avsatta 
för 
särskilda 
ändamålÖverför
t genom 
beslutTotalt % Budgetåre
ts anslagÖverfört Inkomste
r avsatta 
för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Ekonomi och finans  445 421 0 19 440 98.90 % 2 0 2 0.35 % 3 0 0 3 0.76 % 
02 Näringsliv  757 657 0 41 698 92.12 % 55 0 55 7.32 % 4 0 0 4 0.56 % 
03 Konkurrens  94 90 0 2 92 97.29 % 2 0 2 1.96 % 1 0 0 1 0.75 % 
04 Sysselsättning och socialpolitik  11 255 11 186 2 8 11 196 99.47 % 6 40 46 0.41 % 13 0 0 13 0.12 % 
05 Jordbruk och landsbygdens utveckling  61 260 54 989 0 5 065 60 054 98.03 % 928 252 1 180 1.93 % 26 0 0 26 0.04 % 
06 Energi och transport  4 859 4 727 1 76 4 803 98.86 % 44 0 44 0.91 % 11 0 0 12 0.24 % 
07 Miljö  488 451 0 9 460 94.25 % 19 0 19 3.83 % 9 0 0 9 1.92 % 
08 Forskning  5 388 4 732 0 352 5 084 94.35 % 301 0 301 5.59 % 3 0 0 3 0.06 % 
09 Informationssamhället och medier  1 609 1 440 0 115 1 556 96.68 % 52 0 52 3.25 % 1 0 0 1 0.07 % 
10 Direkt forskning  795 365 0 67 433 54.39 % 357 4 361 45.37 % 2 0 0 2 0.24 % 
11 Havsfrågor och fiske  985 974 0 2 976 99.07 % 4 1 4 0.45 % 5 0 0 5 0.48 % 
12 Den inre marknaden  68 65 0 1 66 96.60 % 1 0 1 1.62 % 1 0 0 1 1.78 % 
13 Regionalpolitik  38 560 38 495 24 5 38 523 99.90 % 2 20 22 0.06 % 15 0 0 15 0.04 % 
14 Beskattning och tullunion  134 125 0 1 126 94.45 % 2 0 2 1.22 % 6 0 0 6 4.33 % 
15 Utbildning och kultur  1 691 1 397 0 169 1 566 92.61 % 123 0 124 7.30 % 1 0 0 1 0.08 % 
16 Kommunikation  217 212 0 2 214 98.32 % 1 0 1 0.64 % 2 0 0 2 1.04 % 
17 Hälsa och konsumentskydd  695 665 0 11 675 97.17 % 11 0 11 1.59 % 9 0 0 9 1.24 % 
18 Ett område med frihet, säkerhet och 
rättvisa  1 032 916 75 17 1 008 97.67 % 15 0 15 1.42 % 9 0 0 9 0.91 % 
19 Yttre förbindelser  4 168 4 052 0 53 4 105 98.51 % 54 0 54 1.29 % 8 0 0 8 0.20 % 
20 Handel  81 76 0 1 78 96.18 % 1 0 1 1.63 % 2 0 0 2 2.20 % 
21 Utvecklingssamarbete och förbindelser 
med AVS-länderna  2 430 1 982 265 78 2 325 95.68 % 100 0 100 4.11 % 5 0 0 5 0.21 % 
22 Utvidgning  1 132 1 079 6 35 1 120 98.96 % 10 1 10 0.91 % 1 0 0 1 0.12 % 
23 Humanitärt bistånd  915 906 0 7 913 99.79 % 1 0 1 0.11 % 1 0 0 1 0.10 % 
24 Bedrägeribekämpning  78 77 0 0 77 98.64 % 0 0 0 0.00 % 1 0 0 1 1.36 % 
25 Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning 194 183 0 4 187 96.65 % 4 0 4 1.97 % 3 0 0 3 1.38 % 
26 Administration  1 093 985 0 63 1 048 95.92 % 36 0 36 3.34 % 8 0 0 8 0.74 % 
27 Budget  274 268 0 3 272 99.07 % 2 0 2 0.74 % 1 0 0 1 0.19 % 
28 Revision  11 10 0 0 11 96.77 % 0 0 0 1.93 % 0 0 0 0 1.30 % 
29 Statistik  143 129 0 4 133 92.73 % 7 0 7 4.94 % 3 0 0 3 2.33 % 
30 Pensioner och därmed sammanhängande utgifter 1 136 1 117 0 0 1 117 98.36 % 0 0 0 0.00 % 19 0 0 19 1.84 % 
 
SV 136   SV 31 Språktjänster  456 375 0 49 424 93.01 % 28 0 28 6.25 % 3 0 0 3 0.74 % 
40 Reserver  503 0 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0.00 % 503 0 0 503 100.00% 
90 Övriga institutioner  2 970 2 659 8 100 2 767 93.16 % 56 10 66 2.22 % 137 0 0 137 4.62 % 
Totalt  145 917 135 806 381 6 358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
 
SV 137   SV 11. UTNYTTJANDE AV BETALNINGS BEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE  
  Miljoner euro 
Politikområde  Verkställda utbetalningar  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut  
 Beviljade 
betalnings 
bemyndig
anden Budgetårets 
anslag Överfört Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Automatis
k 
överföring  Överföri
ng 
genom 
beslutInkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamålTotalt % Budgetår
ets anslagÖverfö
rt Inkomste
r avsatta 
för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Ekonomi och finans  345 300 15 13 327 94.82 % 6 0 9 14 4.10 % 3 1 0 4 1.08 % 
02 Näringsliv  705 514 16 28 558 79.21 % 13 0 76 89 12.57 % 52 4 2 58 8.22 % 
03 Konkurrens  107 82 11 2 95 88.32 % 8 0 2 10 9.40 % 1 2 0 2 2.28 % 
04 Sysselsättning och socialpolitik  9 929 8 886 13 7 8 906 89.70 % 17 732 6 755 7.60 % 263 5 0 268 2.70 % 
05 Jordbruk och landsbygdens utveckling  56 413 49 365 780 5 064 55 209 97.87 % 26 0 929 954 1.69 % 58 192 0 249 0.44 % 
06 Energi och transport  2 480 2 177 16 61 2 253 90.84 % 17 75 85 177 7.12 % 41 5 4 51 2.04 % 
07 Miljö  409 328 16 12 356 87.17 % 18 6 7 30 7.40 % 19 3 0 22 5.44 % 
08 Forskning  5 644 4 490 36 300 4 826 85.50 % 44 0 745 789 13.97 % 16 10 4 30 0.53 % 
09 Informationssamhället och medier  1 552 1 268 13 94 1 375 88.58 % 15 0 158 173 11.13 % 2 2 0 5 0.30 % 
10 Direkt forskning  735 321 34 56 411 55.87 % 32 2 280 314 42.73 % 6 4 0 10 1.40 % 
11 Havsfrågor och fiske  715 588 3 2 592 82.87 % 4 11 4 19 2.69 % 102 1 0 103 14.45 % 
12 Den inre marknaden  76 59 6 1 66 86.89 % 6 0 1 7 9.47 % 1 1 0 3 3.64 % 
13 Regionalpolitik  26 793 26 564 174 1 26 740 99.80 % 13 0 2 15 0.06 % 20 18 0 38 0.14 % 
14 Beskattning och tullunion  131 111 8 1 120 91.54 % 7 0 2 9 6.53 % 1 1 0 3 1.92 % 
15 Utbildning och kultur  1 654 1 310 15 171 1 495 90.38 % 14 0 140 153 9.27 % 3 2 1 6 0.35 % 
16 Kommunikation  229 189 13 2 204 89.22 % 15 0 2 16 7.17 % 5 4 0 8 3.61 % 
17 Hälsa och konsumentskydd  632 484 28 14 526 83.25 % 28 0 7 35 5.58 % 68 2 0 71 11.16 % 
18 Ett område med frihet, säkerhet och 
rättvisa  830 718 7 19 744 89.64 % 6 0 9 16 1.89 % 63 7 0 70 8.47 % 
19 Yttre förbindelser  3 805 3 576 38 59 3 673 96.55 % 43 6 24 72 1.90 % 46 12 0 59 1.54 % 
20 Handel  88 71 5 1 77 88.09 % 6 0 1 8 8.56 % 2 1 0 3 3.35 % 
21 Utvecklingssamarbete och förbindelser 
med AVS-länderna  1 872 1 588 27 83 1 698 90.68 % 40 0 98 138 7.37 % 31 5 0 37 1.95 % 
22 Utvidgning  1 437 1 250 11 48 1 308 91.08 % 9 1 8 18 1.25 % 106 5 0 110 7.67 % 
23 Humanitärt bistånd  859 788 5 7 800 93.13 % 6 40 1 47 5.42 % 12 0 0 12 1.45 % 
24 Bedrägeribekämpning  80 67 4 0 71 88.65 % 7 0 0 7 8.51 % 1 2 0 2 2.84 % 
25 Kommissionens politiska samordning 
och juridiska rådgivning  212 167 14 3 185 87.27 % 15 0 4 20 9.32 % 3 4 0 7 3.42 % 
26 Administration  1 226 875 108 50 1 034 84.34 % 113 0 51 164 13.35 % 10 18 0 28 2.30 % 
27 Budget  285 259 9 2 271 95.19 % 9 0 3 12 4.29 % 1 1 0 1 0.52 % 
28 Revision  12 10 0 0 10 90.05 % 1 0 0 1 7.43 % 0 0 0 0 2.52 % 
29 Statistik  138 107 6 7 120 87.27 % 6 0 8 15 10.63 % 2 1 0 3 2.09 % 
30 Pensioner och därm ed sammanhängande 
utgifter  1 136 1 117 0 0 1 117 98.36 % 0 0 0 0 0.00 % 19 0 0 19 1.64 % 
31 Språktjänster  479 354 22 45 422 87.91 % 21 0 32 53 11.02 % 3 2 0 5 1.07 % 
 
SV 138   SV 40 Reserver  229 0 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0 0.00 % 229 0 0 229 100.00% 
90 Övriga institutioner  3 334 2 344 327 100 2 771 83.12 % 315 10 67 392 11.75 % 137 34 0 171 5.13 % 
Totalt 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95.02 % 877 882 2 760 4 519 3.63 % 1 326 350 13 1 688 1.36 % 
 
SV 139   SV  12. UTVECKLING AV UTESTÅE NDE ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE  
Miljoner euro  
 Utestående åtaganden vid årets slut  Årets åtaganden   
Politikområde  Åtaganden som 
överförts från 
föregående 
budgetår  Tillbakadragna/
Uppskrivna/Ann
ullerade 
 Betalningar  
 Utestående 
åtaganden vid 
årets slut  Åtaganden som 
ingåtts under 
året Betalningar 
 Åtaganden som 
inte får överföras 
och därför 
annullerats  Utestående 
åtaganden vid 
årets slut  Utestående 
åtaganden totalt 
vid årets slut  
01 Ekonomi och finans  329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Näringsliv  653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Konkurrens  13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Sysselsättning och socialpolitik  24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Jordbruk och landsbygdens 
utveckling  12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energi och transport  4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Miljö  682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Forskning  8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Informationssamhället och medier  2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Direkt forskning  146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Havsfrågor och fiske  1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Den inre marknaden  17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionalpolitik  81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Beskattning och tullunion  90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Utbildning och kultur  563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Kommunikation  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Hälsa och konsumentskydd  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Ett område med frihet, säkerhet och 
rättvisa  866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Yttre förbindelser  8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Handel  21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Utvecklingssamarbete och 
förbindelser med AVS-länderna  2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Utvidgning  3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitärt bistånd  422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Bedrägeribekämpning  29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Administration  173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Budget  10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Revision  1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistik  92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Pensioner och därmed sammanhängande utgifter 0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Språktjänster  24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Övriga institutioner  366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Totalt  155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
SV 140   SV 13. UTESTÅENDE ÅTAGANDE N FÖRDELADE PÅ URSPR UNGSÅR OCH POLITIKOMRÅDE  
 Miljoner euro 
Politikområde  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Total 
01 Ekonomi och finans  0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Näringsliv  12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Konkurrens  0000  0018  9  
04 Sysselsättning och socialpolitik  133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Jordbruk och landsbygdens utveckling  35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energi och transport  80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Miljö  1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Forskning  84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informationssamhället och medier  3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Direkt forskning  1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Havsfrågor och fiske  39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Den inre marknaden  0000  002 1 3  1 5  
13 Regionalpolitik  412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Beskattning och tullunion  0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Utbildning och kultur  12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Kommunikation  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Hälsa och konsumentskydd  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa  5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Yttre förbindelser  579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Handel  0000  023 1 4  1 9  
21 Utvecklingssamarbete och förbindelser med 
AVS-länderna  131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Utvidgning  174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitärt bistånd  2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Bedrägeribekämpning  0000  045 2 2  3 2  
25 Kommissionens politiska samordning och juridiska 
rådgivning  0000  000 1 9  1 9  
26 Administration  0000  05 13 149 168 
27 Budget  0000  000 1 0  1 0  
28 Revision  0000  0001  1  
29 Statistik  1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pensioner och därmed  sammanhängande utgifter  0000  0000  0  
31 Språktjänster  0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Övriga institutioner  0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Totalt  1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
SV 141   SV  
14. SAMMANSTÄLLNING AV UTFALLET AVSEE NDE INTÄKTER PER INSTITUTION  
 Miljoner euro 
Institution  Budgeterade intäkter  Fastställda fordringar  Intäkter  Intäkter i 
procent av 
budgeten  Utestående  
 Ursprungliga Slutliga  Budgetåret Överförda  Totalt  Budgetårets 
fordringar  Överförda 
fordringar  Totalt  .  
Europaparlamentet  99 99 164 86 250 137 4 141 142.54 % 109 
Rådet  53 53 96 12 108 90 12 102 192.94 % 6 
Kommissionen  115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103.97 % 12 291 
EG-domstolen  38 38 41 0 41 41 0 41 106.26 % 0 
Revisionsrätten  19 19 19 1 19 18 0 19 98.50 % 0 
Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén  10 10 16 0 16 16 0 16 164.23 % 0 
Regionkommittén  7 7 20 0 20 20 0 20 309.74 % 0 
Ombudsmannen  1 1 1 0 1 1 0 1 112.93 % 0 
Europeiska datatillsynsmannen  1 1 1 0 1 1 0 1 78.73 % 0 
Totalt  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104.06 % 12 407 
 
SV 142   SV 15. UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDE- OCH BETAL NINGSBEMYNDIGANDEN PER INSTITUTION  
Åtagandebemyndiganden  
Miljoner euro 
Åtaganden som ingåtts  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut   
Institution  Beviljade 
åtagandebemynd
iganden  Budgetåret
s anslag  Överfört Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Överföring 
genom 
beslut Totalt % Budgetåret
s anslag  Anslag som 
överförs 
automatiskt  Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Europaparlamentet  1 596 1 418 8 42 1 467 91.94 % 16 10 26 1.65 % 102 0 0 102 6.42 % 
Rådet 642 551 0 41 593 92.33 % 38 0 38 5.88 % 12 0 0 12 1.80 % 
Kommissionen  142 947 133 147 373 6 258 139 779 97.78 % 2 169 318 2 487 1.74 % 680 0 2 682 0.48 % 
Europeiska unionens domstol  318 311 0 1 313 98.50 % 1 0 1 0.37 % 4 0 0 4 1.14 % 
Revisionsrätten  188 173 0 0 173 92.19 % 0 0 0 0.21 % 14 0 0 14 7.59 % 
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén  122 117 0 3 120 98.02 % 0 0 0 0.33 % 2 0 0 2 1.65 % 
Regionkommittén  88 75 0 12 87 98.37 % 0 0 0 0.08 % 1 0 0 1 1.56 % 
Ombudsmannen  9 8 0 0 8 91.98 % 0 0 0 1 0 0 1 8.02 % 
Europeiska datatillsynsmannen  7 5 0 0 5 81.44 % 0 0 0 1 0 0 1 18.56 % 
Totalt 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
       
Betalningsbemyndiganden   
      EUR millions  
Verkställda utbetalningar  Anslag som överförts till 2010  Anslag som löper ut   
Institution  Beviljade 
betalningsbem
yndiganden  Budgetåret
s anslag  Överfö
rt Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Automatisk 
överföring  Överföring 
genom beslutInkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål  Totalt % Budgetåret
s anslag  Överfört Inkomster 
avsatta för 
särskilda 
ändamål 
(Efta) Totalt % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Europaparlamentet  1 799 1 237 186 43 1 466 81.50 % 180 10 22 212 11.78 % 102 19 0 121 6.72 % 
Rådet 762 510 108 41 659 86.44 % 41 0 42 83 10.86 % 12 9 0 21 2.70 % 
Kommissionen  121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95.34 % 562 872 2 693 4 127 3.40 % 1 189 316 13 1 517 1.25 % 
Europeiska unionens domstol  332 293 13 1 307 92.47 % 18 0 1 19 5.84 % 4 2 0 6 1.69 % 
Revisionsrätten  200 112 11 0 123 61.35 % 61 0 0 62 30.76 % 14 2 0 16 7.89 % 
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén  128 110 4 3 117 91.69 % 6 0 1 8 5.95 % 2 1 0 3 2.37 % 
Regionkommittén  95 69 5 12 86 90.09 % 6 0 1 6 6.75 % 1 2 0 3 3.17 % 
Ombudsmannen  10 8 1 0 8 84.57 % 1 0 0 1 7.57 % 1 0 0 1 7.86 % 
Europeiska datatillsynsmannen  8 4 1 0 5 64.24 % 1 0 0 1 15.02 % 1 0 0 2 20.75 % 
 
SV 143   SV Totalt 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95.02 % 877 882 2 760 4 519 3 .63 % 1 326 350 13 1 688 1.36 % 
 
SV 144   SV 16. ORGANENS INKOMSTER: BUDG ETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH 
MOTTAGNA BELOPP  Miljoner euro
Organ  Prognostiserad
e inkomster  Fastställda 
fordringar  Mottagna 
inkomster  Utestående  Finansiering 
från 
kommissione
n per 
politikområde
Europeiska byrån för luftfartssäkerhet  122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning  19 18 17 1 15 
Europeiska polisakademin  9 7 7 0 18 
Europeiska kemikaliemyndigheten  70 71 71 0 02 
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av 
sjukdomar  51 49 49 0 17 
Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och 
narkotikamissbruk  15 16 15 0 18 
Europeiska miljöbyrån  40 42 42 0 07 
Gemenskapens kontrollorgan för fiske  10 10 10 0 11 
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet  69 65 65 0 17 
Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet 
för satellitnavigering (GNSS)  44 41 41 0 06 
Det europeiska gemensamma företaget för ITER och 
utveckling av fusionsenergi  174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Europeiska sjösäkerhetsbyrån  53 51 51 0 06 
Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden  225 194 194 0 12 
Europeiska läkemedelsmyndigheten  194 198 196 1 02 
Europeiska byrån för nät-  och informationssäkerhet  8 8 8 0 09 
Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter  17 13 13 0 18 
Europeiska järnvägsbyrån  21 21 21 0 06 
Europeiska arbetsmiljöbyrån  14 13 13 0 04 
Översättningscentrum för Europeiska unionens organ  63 52 45 7 31 
Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen  20 19 19 0 15 
Gemenskapens växtsortsmyndighet  13 12 12 0 17 
Europeiska fonden för förbättring av levnads- och 
arbetsvillkor  20 20 20 0 04 
Genomförandeorganet för utbil dning, audiovisuella medier 
och kultur  48 48 48 0 15 
Genomförandeorganet för konku rrenskraft och innovation  13 13 13 0 06 
Genomförandeorganet för Eu ropeiska forskningsrådet  14 13 13 0 08 
Genomförandeorganet för forskning  22 22 21 0 08 
Genomförandeorganet fö r folkhälsoprogrammet  6 6 6 0 17 
Genomförandeorganet för det transeuropeiska 
transportnätet  9 9 9 0 06 
Totalt  1 501 1 415 1 363 52  
 
   Miljoner euro
Typ av inkomst  Prognostiserade 
inkomster  Fastställda 
fordringar  Mottagna 
inkomster  Utestående  
Kommissionens bidrag  824 796 796 -0
Avgifter  415 399 388 11
Övriga inkomster  262 220 179 41
Totalt  1 501 1 415 1 363 52
 
 
SV 145   SV 17. ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN   Miljoner euro  
Åtagandebemyndiganden  Betalningsbemyndiganden  
Organ  Anslag  Åtaganden 
som 
ingåtts  Överfört 
till 2010  Anslag  Verkställd
a 
utbetalnin
gar Överfört 
till 2010  
Europeiska byrån för luftfartssäkerhet  136 107 27 150 96 52 
Frontex  90 82 2 119 77 25 
Europeiskt centrum för utveckling av 
yrkesutbildning  21 19 1 22 18 2 
Europeiska polisakademin  13 10 2 14 6 5 
Europeiska kemikaliemyndigheten  70 67 0 83 57 20 
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar 51 48 0 67 44 18 
Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk 16 16 0 17 15 1 
Europeiska miljöbyrån  42 42 0 48 40 7 
Gemenskapens kontrollorgan för fiske  10 10 0 11 10 1 
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet  71 69 0 87 67 10 
Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) 145 119 26 120 68 52 
Det europeiska gemensamma företaget för ITER 
och utveckling av fusionsenergi  404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Europeiska sjösäkerhetsbyrån  49 46 0 57 46 2 
Kontoret för harmonisering inom den inre 
marknaden  338 146 0 367 140 31 
Europeiska läkemedelsmyndigheten  194 185 0 230 181 40 
Europeiska byrån för nät-  och informationssäkerhet  8 8 0 10 8 2 
Europeiska unionens by rå för grundläggande 
rättigheter  17 17 0 24 17 7 
Europeiska järnvägsbyrån  21 21 0 25 20 5 
Europeiska arbetsmiljöbyrån  15 13 1 19 13 5 
Översättningscentrum för Europeiska unionens 
organ 63 36 0 66 36 4 
Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen  21 20 2 23 20 2 
Gemenskapens växtsortsmyndighet  14 12 0 14 12 0 
Europeiska fonden för förbättring av levnads- och 
arbetsvillkor  21 21 1 26 20 6 
Genomförandeorganet för ut bildning, audiovisuella 
medier och kultur  48 46 0 54 46 6 
Genomförandeorganet för konkurrenskraft och 
innovation  13 12 0 15 12 1 
Genomförandeorganet för Europeiska 
forskningsrådet  14 13 0 21 17 2 
Genomförandeorganet för forskning  22 23 0 22 18 4 
Genomförandeorganet fö r folkhälsoprogrammet  6 6 0 7 5 1 
Genomförandeorganet för det transeuropeiska 
transportnätet  9 8 0 10 8 1 
Totalt  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Åtagandebemyndiganden  Betalningsbemyndiganden  Typ av utgift  
Anslag  Åtaganden som 
ingåtts  Överfört till 
2010 Anslag  Verkställda 
utbetalningar  Överfört till 
2010 
Personal  547 508 0 561 500 15 
Administrativa kostnader  246 238 0 331 232 83 
Driftskostnader  1 179 901 67 1 072 540 279 
Totalt  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
SV 146   SV 18. BUDGETSALDO INKLUSIVE ORGANEN  
Miljoner euro
 EUROPEISKA 
UNIONEN   
ORGAN  Eliminering av 
stöd till organen  TOTALT  
Inkomster under budgetåret  117 626 1 363 (796) 118 193
Betalningar avseende årets anslag  (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Betalningsbemyndiganden som 
överförts till budgetåret N+1  (1 759) (377) 0 (2 136)
Annullering av outnyttjade 
betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1
 2 791 188 0 2 979
Budgetårets växelkursskillnader  185 (5) 0 180
Budgetsaldo  2 264 87 0 2 351
 
 
SV 147   SV FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  DE KONSOLIDERADE  
RAPPORTERNA  OM  GENOMFÖRANDET  AV BUDGETEN 
1. Budgetprinciper, strukturer och anslag 
2. Förklarande anmärkningar till rapporterna om genomförandet av budgeten 
 
SV 148   SV 1. BUDGETPRINCIPER,  STRUKTURER  OCH  ANSLAG 
 
1.1 RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELS ER I BUDGETFÖRORDNINGEN 
 
Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 
25 juni med budgetförordning för Europeis ka unionens allmänna budget (EGT L 248, 
16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 
2002 om genomförandebestämmelser för budgetf örordningen. Den allmänna budgeten är det 
huvudsakliga instrumentet för EU:s finansie lla politik och det är genom budgeten som 
unionens inkomster och utgift er regleras och beviljas. 
 
Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och uppr ättar ett prelimin ärt budgetförslag som överlämnas till 
budgetmyndigheten. På grundval av detta prelim inära budgetförslag utarbetar rådet ett 
budgetförslag som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när den förklaras antagen av Europaparlamentets ordförande. 
Budgeten genomförs i huvudsak av kommissionen. 
 
1.2 BUDGETPRINCIPER 
 
Flera grundprinciper styr Eu ropeiska unionens budget. 
– Principen om enhet och riktighet i budgeten:  Varje inkomst och utgift ska tas upp i ett 
och samma budgetdokument och hänföras till en budgetpost, och utgifterna får inte 
överskrida de godkända anslagen. 
– Universalitetsprincipen:  omfattar två regler, nämligen 
– att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga 
inkomster täcker samtliga utgifter), och 
– att inkomster och utgifter tas upp som br uttobelopp i budgeten utan att justeras 
mot varandra. 
– Principen om ettårighet:  Anslagen är tillgängliga unde r ett enda budgetår och måste 
användas under detta budgetår. 
– Principen om jämvikt:  Inkomster och utgifter är balanserade i budgeten (de beräknade 
inkomsterna täcker betalningsbemyndigandena). 
– Principen om specificering:  Principen om specificering innebär att varje anslag måste ha 
ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål. 
– Principen om en enda beräkningsenhet:  Principen om en enda beräkningsenhet innebär 
att budgeten ska upprättas och genomföras i euro  och räkenskaperna ska redovisas i euro. 
– Principen om sund ek onomisk förvaltning:  Enligt principen om sund ekonomisk 
förvaltning ska budgetanslagen användas enligt principerna om sparsamhet, effektivitet 
och ändamålsenlighet. 
– Principen om öppenhet:  Budgeten och ändringsbudgetarna ska offentliggöras i 
Europeiska unionens officiella tidning. 
 
SV 149   SV 1.3 BUDGETENS STRUKTUR 
 
Budgeten består av 
(a) en allmän inkomstberäkning, och 
(b)  separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar. 
Avsnitt I: Europaparlamentet, Avsnitt II: rådet. Avsnitt III: kommissionen. 
Avsnitt IV: domstolen. Avsnitt V: revisionsrätten. Avsnitt VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Av snitt VII: Regionkommittén. Avsnitt 
VIII: Ombudsmannen, Avsnitt IX: Eu ropeiska datatillsynsmannen. 
 
Inkomsterna och utgifterna för varje instituti on är indelade efter slag eller ändamål i 
avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.  En del av medlen fö r EKSG under avveckling 
ställdes till förfogande för driftsbudgeten för EKSG under avveckling. Driftsbudgeten antogs 
årligen av kommissionen efter samråd med rådet och Europaparlamentet. Den senaste 
driftsbudgeten avsåg perioden från den 1 januari  2002 till den 23 juli 2002. Sedan den 24 juli 
2002 upptas inkomster och utgifter i samb and med driftsbudgeten i inkomst- och 
utgiftsredovisningen för EKSG under avveckling.  Återstående åtaganden som ska fullgöras 
tas upp på skuldsidan i balansräkningen.  
 
1.4 RÄKENSKAPERNAS STRUKTUR 
 
1.4.1 Allmän översikt 
Endast kommissionens budget innehåller administ rativa anslag och dr iftsanslag. Övriga 
institutioner förfogar i realiteten  endast över administrativa an slag. I budgeten särskiljs mellan 
två typer av anslag: icke-differentierade anslag och differentierade anslag. Icke-
differentierade anslag ska täck a insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens 
ettårighetsprincip). De avser alla administrativa kapitel i kommissione ns budgetavsnitt och 
alla andra avsnitt, årliga anslag till EGFJ och vi ssa tekniska anslag (återbetalningar, garantier 
för upp- och utlåning m.m.). När det gäller  icke-differentierade anslag motsvarar 
åtagandebemyndigandena betalningsbemyndigandena. 
 
De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip 
med behovet att finansiera insatser som geno mförs under flera år. De ska täcka fleråriga 
insatser och omfattar samtliga anslag i alla kapitel utom kapitel 1 i kommissionens avsnitt. 
 
De differentierade anslagen delas in i åtag andebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. 
– Åtagandebemyndiganden:  täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs 
under budgetåret för projekt som avser flera år. Åtaganden för åtgärder som löper över mer 
än ett budgetår får i enlighet med artike l 76.3 i budgetförordningen delas upp i årliga 
delåtaganden, på villkor a tt detta är tillåte t enligt den grundlä ggande rättsakten. 
– Betalningsbemyndiganden:  täcker utgifter för åtagande n som gjorts under innevarande 
eller tidigare budgetår. 
 
1.4.2 Anslagens ursprung 
 
SV 150   SV Anslagens huvudsakliga ursprung är EU:s budget för det pågående budgetåret. Det finns dock 
andra typer av anslag som följer av bestämme lser i budgetförordning en. De kommer från 
tidigare budgetår eller från externa källor.  
 
– De ursprungliga budgetanslagen för det aktuella året kan kompletteras av överföringar  
mellan budgetposter i enlighet med artikla rna 22–24 i budgetförordningen (n 1605/2002 av 
den 25 juni 2002) och ändrings budgetar (enligt artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen).
  
 
– Anslag som överförs  från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets 
budget. Det rör sig om följande anslag: 
– Icke-differentierade betalningsbemyndiga nden som får överföras automatiskt till 
påföljande budgetår en gång i enlighet  med artikel 9.4 i budgetförordningen. 
– Anslag som överförs efter beslut av inst itutionerna i något av följande två fall: 
Om förberedelserna för ett åtagande  är fullbordade (artikel 9.2 a i 
budgetförordningen) eller om den rättsliga gr unden antagits sent  (artikel 9.2 b). 
Både åtagande- och betalningsbemyndi ganden får överföras (artikel 9.3). . 
– Anslag som dragits tillbaka under föreg ående budgetår och som görs disponibla 
på nytt. I detta fall är det frågan om att åter föra in åtagandebemyndiganden för 
strukturfonderna, sedan de åtaganden de  tidigare var avsedda att täcka dragits 
tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av 
programmet (artikel 157 i budgetförordningen). 
 
– Inkomster avsatta för särskilda ändamål avser följande:  
– Återbetalningar av medel som var avsatt a för särskilda ändamål. Beloppen tas upp 
under samma budgetpost som de ursprunglig a utgifterna fördes till och får 
överföras utan begränsningar.  
– Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Eur opeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska 
medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras 
genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda budgetposterna 
ökas genom bidragen från Efta. De anslag  som inte använts vid budgetårets slut 
dras tillbaka och återställs till EES-länderna. 
– Inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som 
involverar ett ekonomiskt bidr ag till EU:s verksamhet er. Belopp som erhålls på 
detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda 
budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar 
(artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen). 
– Arbete för tredje man: EU:s forsknings centrum kan inom ramen för sin forskning 
utföra arbeten för externa organisa tioner (artikel 161.2 i budgetförordningen). 
Liksom inkomsterna från tredje man fördel as arbete för tredje man på särskilda 
budgetposter och får överföras utan begrän sningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i 
budgetförordningen).  
 
SV 151   SV – Anslag som görs disponibla på nytt till följd  av återbetalade förskott. Detta är EU-
medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. 
När det gäller strukturfonderna ska åter införandet bygga på ett kommissionsbeslut 
(artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna). 
 
1.4.3 De disponibla anslagens sammansättning 
Slutliga budgetanslag =  ursprungliga budgetanslag + anslag i ändringsbudget + överföringar. 
– Tilläggsanslag  = inkomster avsatta för särskilda ända mål (se ovan) + anslag som överförts 
från föregående budgetår eller ansl ag som görs disponibla på nytt. 
– Totala tillgängliga anslag  = slutliga budgetansla g + tilläggsanslag. 
– Budgetårets anslag  (som används för att räkna fram budge tutfallet) = slutliga budgetanslag 
+ inkomster avsatta för särskilda ändamål. 
 
1.5 GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN 
 
Grundregeln för genomförandet av budgeten anges i artikel 48.1 i budgetförordningen: 
”Kommissionen ska på eget ansv ar och inom ramarna för de tilldelade anslagen genomföra 
budgeten … i enlighet med denna förordning”. I artikel 50 anges att kommissionen ska ge 
övriga institutioner de befoge nheter som krävs för att dessa  ska kunna genomföra sina 
respektive avsnitt av budgeten. 
 
1.6 UTESTÅENDE ÅTAGANDEN 
 
När de differentierade anslagen infördes uppstod så småningom en skillnad mellan de 
åtaganden som ingicks och de betalningar som verkställdes. Denna skillnad, som leder till 
utestående åtaganden, utgörs i själva verk et av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då 
åtagandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar sker. 
 
SV 152   SV 2. FÖRKLARANDE  ANMÄRKNINGAR  TILL  RAPPORTERNA  OM  
GENOMFÖRANDET  AV BUDGETEN 
 
2.1 BUDGETSALDO FÖR ÅRET ( tabell 1 ) 
 
2.1.1 Allmänt 
Egna medel redovisas med de belopp som unde r budgetåret överförts till konton som öppnats 
i kommissionens namn av medlemsstaternas rege ringar. Om föregående  års budgetsaldo är ett 
överskott tas även detta upp bland inkomstern a i budgeten. Övriga inkomster redovisas med 
de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret. 
 
Vid beräkningen av budgetsaldot för året  ingår betalningar ur budgetårets 
betalningsbemyndiganden, plus de betalningsbemyndiganden som överförs till följande 
budgetår. Med betalningar ur budgetårets beta lningsbemyndiganden avses betalningar som 
verkställs av räkenskapsföraren senast de n 31 december under budgetåret. För Europeiska 
garantifonden för jordbruket beak tas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. 
den 16 oktober 2008 t.o.m. den 15 oktober 2009, fö rutsatt att åtagande och godkännande av 
utgifter förelagts räkenskaps föraren senast den 31 januari 2010. EGFJ-utgifterna kan också 
påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i 
medlemsstaterna. 
 
Budgetsaldot kan indelas i två huvuddelar: Europeis ka unionens resultat och resultatet av de 
EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighe t med artikel 15 i förordning nr 1150/2000 om 
egna medel utgör sal dot differensen mellan 
– de sammanlagda inkomster na under budgetåret, och 
– summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de 
betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till nä rmast efterföljande 
budgetår. 
 
Denna differens ska ökas eller minskas med 
– nettot av de betalningsbemyndiganden so m överförts från tidigare budgetår och som 
annulleras, och de eventuella  betalningar som, på grund av  eurokursens variationer, 
överskrider de icke-differentierade anslag  som överförts från tidigare budgetår, och 
– saldot av de kursvinst er och -förluster som gjorts under budgetåret. 
 
Om saldot uppvisar överskott  återgår detta till medlemsst aterna under det påföljande 
året genom att det dras av från den summ a som de skulle ha betalat in för det 
budgetåret. 
 
De från föregående budgetår överförda anslag so m härrör från tredje man eller från arbete för 
tredje man och som är av sådant slag att de  aldrig förfaller, ta s upp under budgetårets 
tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2009 och de som överförts till påföljande år 
enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2008.  Beräkningarna av budgetsaldot beaktar 
 
SV 153   SV inte betalningsbemyndiganden fö r återanvändning eller anslag som tagits upp på nytt sedan 
delbetalningar återbetalats.  
 
De överförda betalningsbemyndigandena be står av automatiska  överföringar samt 
överföringar som grundar sig på beslut. När de t gäller outnyttjade be talningsbemyndiganden 
från föregående budgetår som annulleras, ange s anslag som överförts antingen automatiskt 
eller genom beslut. Beloppet för de medel avsa tta för särskilda ändamål som förts över till 
nästa år har minskat jämfört med år 2008.  
 
2.1.2 Avstämning mellan budgetsaldot och det ekonomiska resultatet  
Det ekonomiska resultatet för budgetåret be räknas enligt principerna för periodiserad 
redovisning. Budgetsaldot beräkn as emellertid enlig t en modifierad form av kassabaserad 
redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda  resultaten emellertid bygger 
på samma underliggande transaktioner är det bra för kontrollen att försöka stämma av dem 
mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabe llen nedan, med angivande av de viktigaste 
beloppen separat för inko mst- och utgiftssidan. 
 AVSTÄMNING: EKONOMISKT RE SULTAT – BUDGETSALDO 2009  
  
Miljoner euro
2009 2008 
   
EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET  4 457 12 686 
   
Intäkter    
Fordringar som fastställts unde r budgetåret men ännu inte 
uppburits  (2 806) (4 685) 
Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under 
budgetåret  2 563 3 485  
Upplupna intäkter (netto)  436 (724) 
   
Kostnader    
Upplupna kostnader (netto)  5 381 6 353 
Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år
 (432) (219) 
Nettoeffekt av förfinansiering  (9 458) (16 446) 
Betalningsbemyndiganden som överförts till nästa budgetår  (1 759) (3 914) 
Betalningar ur överförda medel & annullerade outnyttjade betalningsbemyndiganden 
 4 573 1 182 
Förändringar i avsättningar  (329) 4 316 
Övrigt  (153) (88) 
   
Ekonomiskt resultat i organen + EKSG  (209)  (136)  
   
BUDGETSALDO FÖR ÅRET  2 264  1 810  
   
Avstämning på inkomstsidan 
De reella budgetinkomsterna under ett budgetår motsvarar inkom ster från fordringar som 
fastställts under budgetåret och uppbörd av  fordringar från tidigare budgetår. De fordringar 
som fastställts under budgetåret  men ännu inte hunnit uppbäras sk a därför subtraheras från 
det ekonomiska resultatet vid avstämningen, ef tersom de inte ingår i budgetinkomsterna. 
 
SV 154   SV Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det 
aktuella året  läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. 
De upplupna intäkterna netto  består främst av upplupna intä kter från jordbruksavgifter, 
egna medel, räntor och utdelningar. Endast  nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för 
innevarande år minus återföring av upplupna in täkter från föregåe nde år, ska beaktas. 
 
Avstämning på utgiftssidan 
De upplupna kostnaderna netto  består av belopp som sammanställs i samband med 
periodavgränsningen vid årets sl ut, t.ex. stödberättigande kost nader som burits av mottagare 
av EU-bidrag men som ännu in te har rapporterats till EU.  
 
Medan de upplupna kostnaderna inte betrakta s som utgifter i budgethänseende, ska däremot 
betalningar som sker under  budgetåret för fakturor som registrerats under föregående 
år räknas till årets budgetutgifter.  
 
Nettoeffekten av förfinansiering  utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella 
budgetåret och som därmed innebär budgetutgifter och 2) regleringen av  förfinansiering som 
betalts ut under föregående år eller under de t aktuella året, genom att de motsvarande 
stödberättigande kostnaderna  godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den 
periodiserade redovisningen, men däremot inte utgifter i budgeträkensk aperna, eftersom den 
ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den 
betalades ut. 
 
Utöver de betalningar som gör s mot årets anslag, ska även de av årets anslag som överförs till 
följande år  tas upp vid beräkningen av  budgetsaldot (i enlighet me d artikel 15 förordning nr 
1150/2000). Samma princip gäller för de betalni ngar som gjorts under de t aktuella budgetåret 
för anslag som förts över från före gående budgetår och outnyttjade 
betalningsbemyndiganden som annullerats. 
 
Posten för förändring i avsättningar  avser de uppskattningar som görs i de periodiserade 
räkenskaperna (främst ersättning ar till anställda) och påverk ar inte budgeträkenskaperna. I 
avstämningen  måste man också kompensera för andra poster  där budgeträkenskaperna och 
de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.e x. i fråga om avskrivning av tillgångar, 
förvärv, betalningar inom ramen för vissa l easingkontrakt (capital le ase), andelar m.m. 
 
Slutligen måste man också räkna bor t de ekonomiska resultaten för de decentraliserade 
organen och för EKSG  som ingår i det konsoliderade ekonomiska resultatet, eftersom 
genomförandet av dessa budgetar inte räknas med i utfallet av det konsoliderade budgetsaldot.  
 
2.2 JÄMFÖRELSE MELLAN BUDG ETERADE OCH FAKTISKA BELOPP 
(tabell 2 ) 
 
Betalningsbemyndigandena uppgick till 116 096 m iljoner euro i den ursprungliga budget som 
undertecknades av Europaparlamentets ordförande den 18 december 2008. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 114 736 miljoner euro. Det bör i detta sammanhang påpekas att inkoms t- och utgiftsberäkningarna justeras under 
 
SV 155   SV budgetårets gång, genom så kallade ändringsb udgetar. Justeringarna av medlemsstaternas 
BNI-grundade inbetalningar till budgeten garanterar att inkomsterna exakt motsvarar de 
budgeterade utgifterna. Enligt principen om  jämvikt i budgeten måste inkomsterna och 
utgifterna (betalningsbemyndiga ndena) i budgeten vara i balans. 
 
SV 156   SV Inkomster 
Under 2009 antogs sammanlagt tio ändringsbudgetar. De slutliga intäkterna för budgetåret 
uppgick efter dessa ändringsbudgetar till 113 035 miljoner euro. Dessa intäkter bestod till 
110 238 miljoner euro av egna medel, vilket  var 4 498 miljoner euro lägre än vad som 
ursprungligen förutsetts. Återstoden bestod av övri ga intäkter. Det lägre kravet på egna medel 
berodde huvudsakligen på det överskjutande saldot från föregående år som uppgick till 1 796 miljoner euro. Betalningsbemyndigandena mins kade också samtidigt som inkomstprognosen 
ökade i ändringsbudget nr 10/2009. Ändringsbudgete n ledde till att kraven på egna medel 
reducerades med ytterligare 2 888 miljoner euro. 
 
Vad gäller egna medel låg uppbörden mycket nära  de belopp som förutsetts i prognoserna. 
Detta beror på att de beräkningar som budge ten byggde på modifierades i samband med 
ändringsbudget nr 6/2009 (justering nedåt me d 5 226 miljoner euro) samt ändringsbudget nr 
10/2009 (justering uppåt med 600 miljoner euro). Justeringarna byggde dels på de nya makroekonomiska prognoserna våren 2009 som var mindre optimistiska än de föregående, 
dels på hur bidragen till budgeten de facto utvecklats. 
 
Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BN I- och momsmedel låg också mycket nära de 
slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade 
beloppen och de belopp som faktiskt betalade s in förklaras av av vikelserna mellan de 
omräkningskurser för euron som används fö r budgetändamål och de marknadskurser som 
rådde då medlemsstater utanför euroom rådet gjorde sina inbetalningar. 
 
Utgifter 
Under 2009 fortsatte EU:s budget övergången fr ån den äldre fleråriga budgetramen till den 
nuvarande. Åtagandebemyndigandena låg i fas me d riktlinjerna för utgifterna under den nya 
programperioden 2007–2013, medan nära 12 % av be talningsansökningarna fortfarande avsåg 
den föregående perioden 2000–2006.  
 
Den ursprungliga budgeten och därmed de polit iska målen avseende åtagandebemyndiganden 
genomfördes i stort sett som planerat. Ge nomförandegraden uppgick till 99,6 % av budgeten, 
som justerades något under året. Detta omfattar inte de outnyttjade reserverna (447 miljoner 
euro för fonden för justering av globali seringseffekter och 56 miljoner euro för 
katastrofbistånd). Åtagandena för rubrik 2, naturtillgångar, ökade med 259 miljoner euro 
(vilket fördelade sig på en ökning med 600 m iljoner euro för en återhämtningsplan för 
landsbygdsutveckling, en nedskrivning med 390 milj oner euro vid årsskiftet och 49 miljoner 
euro för åtgärder mot blåtunga). Rubrik 5, administration, minskade med 55 miljoner euro. 
Detta utgör sammanlagt en ökn ing på endast 0,15 % jämfört med den ursprungliga budgeten, 
om man bortser från ökningen med 615 m iljoner euro till Europeiska unionens 
solidaritetsfond (vilket är en rese rv för oförutsedda utgifter).  
Genomförandegraden för betalningsbemyndiga ndena uppgick till 95 % av den ursprungliga 
budgeten och 97 % av den slutliga budgeten, med undantag för den outnyttjade reserven för katastrofbistånd. De huvudsakliga minskningarn a av betalningsbem yndigandena gjordes 
genom ändringsbudgetar som gällde rubrik  1a, konkurrenskraft, som minskades med 
sammanlagt 738 miljoner euro (varav 448 miljoner euro avsåg forskning och teknisk utveckling), rubrik 2, naturtillgångar, som mi nskades med 2 632 miljoner euro (varav 2 192 
miljoner euro avsåg landsbygdsutveckling) sa mt rubriken utvidgning som minskades med 244 
miljoner euro. 
 
SV 157   SV De outnyttjade beviljade anslagen, utom rese rverna, uppgick till sammanlagt 2 395 miljoner 
euro och avsåg huvudsakligen Europeiska socialfonden (674 miljoner euro för konvergensåtgärder och 248 miljoner euro för re gional konkurrenskraft), föranslutningsstöd 
(142 miljoner euro), administration (394 miljo ner euro) samt konkurrenskraft (377 miljoner 
euro fördelade över hela rubrik 1a). 
 
En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv oc h verkan återfinns i 
kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2009 (se 
del A för en överblick över hela budgeten oc h del B för en redogörelse per rubrik i 
budgetramen). 
 
2.3 INTÄKTER ( tabell 3 ) 
 
Intäkterna i EU:s allmänna budget härrör frå n två huvudkategorier: egna medel och andra 
intäkter. Detta enligt artikel 311 i fördrage t om Europeiska unionens funktionssätt där 
följande fastställs: ”Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgete n finansieras helt av 
egna medel.” Den största delen av budgetutgif terna finansieras genom egna medel. Andra 
inkomster utgör bara en liten del av den sammanlagda finansieringen. 
 
Det finns tre kategorier egna medel: traditi onella egna medel, momsmedel och BNI-medel. 
Traditionella egna medel omfattar i sin tur so ckeravgifter och tullar. En mekanism för 
korrigering av obalanser i budgeten till  förmån för Förenade kungariket och en 
bruttominskning av Nederländernas och Sverig es årliga BNI-baserade bidrag är också en 
integrerad del av systemet för egna medel. 
 
Fördelningen av egna medel regleras i råde ts beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 
2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (förordningen om egna medel). Den 1 mars 2009 trädde egnamedelsfö rordningen i kraft. Den tillämpades dock med 
verkan från den 1 januari 2007. De retroaktiv a effekterna har tagits upp under budgetår 2009. 
 
2.3.1 Traditionella egna medel 
Traditionella egna medel: När det gäller traditione lla egna medel måste va rje fastställt belopp 
tas upp i någon av de två typer av räkenskape r som förs av de behöriga myndigheterna, dvs. 
– de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning nr 1150/2000 och som 
avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller 
– i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning nr 1150/2000 och som 
avser belopp som ännu inte uppburits eller fö r vilka ingen säkerhet  ställts och sådana 
belopp för vilka säkerhet ställts som är omtvistade. 
 
SV 158   SV För de särskilda räkenskaperna överlämnar medl emsstaterna varje kvartal  en redovisning till 
kommissionen, med uppgifter om 
– vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, 
– vilka belopp som återkrävts  under kvartalet i fråga, 
– vilka rättelser som gjorts av beräkningsunderl aget (rättelser/annulle ringar) under kvartalet, 
– vilka belopp som avskrivits, 
– det saldo som ska återkräv as vid kvartalets slut. 
 
Traditionella egna medel ska föras in i kommi ssionens räkenskaper av statskassan, eller det 
organ som har utnämnts av varje medlemsstat, senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fo rdran fastställdes (eller återkrävdes om de 
särskilda räkenskaperna avses). Medlemsstater na behåller 25 % av de  traditionella egna 
medlen för att täcka sina uppbördskostnader. Ev entualfordringarna på egna medel justeras 
utifrån hur troligt det är att de kommer att uppbäras. 
 
2.3.2 Egna medel från mervärdesskatt och BNI 
De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som 
gäller för alla medlemsstater, av det harm oniserade momsunderlaget  som upprättats enligt 
artikel 2.1 b i beslutet om egna medel. Den e nhetliga procentsatsen fastställs till 0,30 % utom 
för perioden 2007–2013, då uttagssatsen för moms fastställdes till 0,225  för Österrike, 0,15 % 
för Tyskland och 0,10 % för Nederländerna och Sv erige. Momsunderlaget u tjämnas på så sätt 
att det inte får öve rstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat. 
 
De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som 
gäller för alla medlemsstater, av det harm oniserade momsunderlaget  som upprättats enligt 
artikel 2.1 c i rådets beslut av den 29 septem ber 2000. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att 
det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat. 
 
De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster 
som behövs för att täcka utgifterna under ett vi sst budgetår utöver de belopp som ställs till 
förfogande genom de traditionella egna medl en, momsmedlen och di verse intäkter. De 
beräknas med hjälp av en enhetlig procentsat s på varje medlemsstats BNI. De moms- och 
BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser för moms- och BNI-underlagen 
som tas fram i samband med att det prelim inära budgetförslaget utarbetas. Prognosen 
revideras senare, och en uppdatering genomfö rs med hjälp av en ändringsbudget under 
budgetåret i fråga. 
 
De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-unde rlagen blir tillgängl iga under det påföljande 
budgetåret. Kommissionen beräkna r då skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är 
skyldiga att betala på grundva l av de faktiska beräkningsunde rlagen och de belopp de i 
praktiken har betalat på grundval av (de re viderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-
saldon (positiva eller negativa)  uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den 1 
december det påföljande budgetåret. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De 
 
SV 159   SV tidigare beräknade saldona anpa ssas, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-
saldona för det föregående budgetåret. 
Vid sina kontroller av medlemsstaternas re dovisningar av mervärdesskatt samt deras BNI-
data kan kommissionen meddela förbehåll på vissa punkter som man bedömer kan få 
konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till EU:s egna medel. Det kan till exempel 
handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en  bättre metod behöver 
utvecklas på någon punkt. Dessa förbehå ll bör ses som potentiella fordringar på 
medlemsstaten i fråga, även om det ännu inte  går att beräkna något exakt belopp. När det 
exakta beloppet kan fastställas begärs mots varande moms- eller BNI-baserade medel in, 
antingen i samband med återkommande moms- elle r BNI-saldon eller genom ett separat krav. 
 
2.3.3 Förenade kungarikets rabatt 
Förenade kungarikets inbetalni ngar av egna medel minskas i fö rhållande till landets obalans 
gentemot EU-budgeten och inbetalningarna av egna medel från andr a medlemsstater ökas 
proportionellt. Mekanismen för att kompenser a budgetmässiga obalanser till förmån för 
Förenade kungariket infördes av  Europeiska rådet i Fontaine bleau i juni 1984 och genom ett 
efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade 
kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till 
EU. Finansieringen av rabatten har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och 
Nederländerna (som deltar med en fjärdedel av den normala andelen). 
 
2.3.4 Bruttominskning för Nederländerna och Sverige 
Enligt beslutet om egna medel 2007 ska Ne derländernas och Sveriges BNI-baserade 
bruttobidrag till de egna medlen sättas ner under perioden 2007–2013. Bruttominskningen uppgår till 605 miljoner euro för Nederländern a och 150 miljoner euro för Sverige i 2004 års 
priser, och ska justeras till löpande priser med hjälp av BNP-deflatorn för Europeiska 
unionen, uttryckt i euro. Minsknin gen beviljas efter det att Före nade kungarikets rabatt och 
dess finansiering fastställts. 
 
2.3.5 Justering år 2007 och 2008 i samband med ge nomförandet av beslutet om egna medel 
2007  
Enligt artikel 11 i beslutet om egna medel 2007 ska beslutet så snart det har trätt i kraft 
tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari  2007. Detta innebär att fi nansieringen för år 
2007 och 2008 måste räknas om enligt de nya best ämmelserna. Justeringen (differensen år 
2007 och 2008 av de egna medlen enligt de gamla respektive de nya bestämmelserna) fördes 
in i ändringsbudget nr 3/2009 och verkställdes genom en enda  betalning den 1 juni 2009.
  Ytterligare information om genomförandet på inkomstsidan finns i rapporten om budgetförvaltningen och den e konomiska förvaltningen 2009. 
 
2.4 UTGIFTER (tabellerna 4–13) 
 
2.4.1 Budgetram 2007–2013  
I detta avsnitt redovisas Europeiska unionens utgi fter per kategori, enligt rubrikindelningen i 
budgetramen för 2007–2013. Budgetåret 2009 var det tredje år som omfattades av den nya 
budgetramen för 2007–2013. Anslagstaket för åt agandebemyndiganden år 2009 uppgår till 
 
SV 160   SV 134 722 miljoner euro, vilket motsvarar 1,13 % av unionens samlade BNI. Motsvarande totala 
anslagstak för betalningar uppgår till 120 445 miljoner euro, dvs. 1,01 % av unionens BNI. I ovanstående tabell redovisas budge tramen i löpande priser 2013.  
 
 
SV 161   SV  
 Miljoner euro
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Hållbar tillväxt  53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Skydd och förvaltning av 
naturresurser  55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Medborgarskap, frihet, säkerhet och 
rättvisa  1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. EU som global partner  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administration  7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompensationer  445 207 210 0 0 0 0
Åtagandebemyndiganden:  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Betalningsbemyndiganden totalt:  122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Rubrik 1 – Hållbar tillväxt  
Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relate rade underrubriker: 
– 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, so m omfattar utgifter för forskning och 
innovation, utbildning, transeuropeiska nät, so cialpolitik samt den inre marknaden och 
därtill hörande politik, 
– 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i 
de minst utvecklade medlemsstaterna och regione rna, EU:s strategi för hållbar utveckling 
utanför de mindre blomstrande regionerna  samt samarbete mellan olika regioner. 
 
Rubrik 2 – Skydd och fö rvaltning av naturresurser  
Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma 
fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, bland annat Natura 2000. Beloppet för den gemensamma jordbrukspolit iken återspeglar det avtal som träffades 
vid Europeiska rådets möte i Bryssel i oktober 2002. 
 
Rubrik 3 – Medborgarskap, fr ihet, säkerhet och rättvisa  
Den nya rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, sä kerhet och rättvisa) avspeglar den växande 
betydelsen av de nya uppgifter  som EU fått när det gäller om rådena rättsliga och inrikes 
frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitiken, folkhäls a och konsumentskydd, kultur och 
ungdomsfrågor och information ti ll och dialog med medborgarna.  Det finns två underrubriker: 
3a. Frihet, säkerhet och rä ttvisa samt 3b. Medborgarskap. 
 
Rubrik 4 – EU som global partner  
Rubrik 4 omfattar alla så kallade yttre åtgärder , inklusive instrumenten  för föranslutningsstöd 
till nya medlemsstater. Kommissionen har före slagit att anslagen till Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF) borde integreras i budgetramen för den allmänna budgeten, men 
 
SV 162   SV Europeiska rådet och Europaparlamentet har be slutat att de även fortsättningsvis ska 
behandlas separat. 
Rubrik 5 – Administration  
Denna rubrik omfattar administrationsanslag fö r samtliga institutioner, jämte anslag till 
pensioner och till Europaskolorna. För andra institutioner än kommissionen bildar dessa 
kostnader deras sammanlagda utgifter, men orga nen och andra organ har både administrativa 
kostnader och driftskostnader. 
 
Rubrik 6 – Kompensationer  
Enligt den politiska överenskommelsen om a tt de nya medlemsstaterna inte ska bli 
nettobetalare till budgeten i början av medlemsk apet infördes särskilda kompensationer för 
ändamålet under denna rubrik 2004.  Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar 
för att balansera det de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgete n och det de bidragit 
med. 
 
2.4.2  Politikområden  
Som ett led i den verksamhetsbaserade förvaltningen har kommissionen infört 
verksamhetsbaserad budgetering i sina plan erings- och förvaltningsprocesser. Den 
verksamhetsbaserade budgeteringen för med si g en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna 
motsvarar politikområden och budgetkapitle n verksamhetsområden. Syftet med den 
verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en  tydlig ram för hur kommissionens politiska 
målsättningar ska omsättas i praktiken, antinge n detta sker genom la gstiftning, finansiering 
eller på annat sätt. Genom att strukturera ko mmissionens arbete efter verksamhetsområde ger 
man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar  med och samtidigt skapas en generell ram för 
prioriteringar. Resurser  anslås till priorite rade områden under budgetförfarandet, varvid de 
enskilda verksamheterna funge rar som byggstenar i budgetarbetet . Genom att skapa en sådan 
koppling mellan verksamheterna och de resu rser som anslagits till dem syftar 
verksamhetsbaserad budgetering till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna i kommissionen. 
 
Ett politikområde kan definieras som en homogen grupp av verksamheter som ingår i 
kommissionens arbete och so m är relevanta för beslutsf attandet. Varje politikområde 
motsvarar generellt ett generaldirektorat, oc h omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju 
enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt in riktade, eftersom 
kärnverksamheten inom varje område avse r tredje man. Driftsbudgeten kompletteras med 
nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena. 
 
Ytterligare information om genomförandet av utgifterna finns i rapporten om 
budgetförvaltningen och den e konomiska förvaltningen 2009. 
 
2.5 INSTITUTIONER OCH ORGAN (tabellerna 14–18) 
 
I de konsoliderade rapporterna om genomföra ndet av EU:s allmänna budget ingår, liksom 
under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner eftersom en 
separat budget upprättas för varje institution inom EU:s budget. Organen har inte någon 
 
SV 163   SV separat budget inom EU:s budget och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från 
kommissionen.  
 
För att alla relevanta budget uppgifter rörande organen ska re dovisas innehåller budgetdelen 
med de konsoliderade årsredovisningarna se parata rapporter om genomförandet av de 
enskilda budgetarna för de ”tra ditionella” organ vars räkenska per ingår i konsolideringen.