Begäran omfattar tillhandahållande av personal via bemanningsföretag, utstationering av personal, skolkooperativ, pensionärskooperativ och alla tillhandahållanden av tjänster som inte omfattas av dessa rättsliga former men som med avseende på innehåll faktiskt innebär tillhandahållande av personal. Det förlängda bemyndigande som begärs tillåter därmed Ungern att i praktiken tillämpa omvänd betalningsskyldighet på alla tjänster som består av tillhandahållande av personal.

I den kompletterande information som Ungern har lämnat in som stöd för sin ansökan uppges att bedrägerier som begås inom sektorn för tillhandahållande av personal liknar strukturerna med bedrägerier via skenföretag eftersom dessa tjänster är enkla att tillhandahålla och den huvudsakliga kostnaden för tjänsteleverantörerna är anställningskostnader, som inte omfattas av mervärdesskatt. Bedragarnas vinst blir därför i praktiken hela det mervärdesskattebelopp som de har debiterat kunden.

När kommissionen får in ansökningar i enlighet med artikel 395 i mervärdesskattedirektivet granskar den ansökningarna för att försäkra sig om att de grundläggande villkoren för att godkänna en avvikelse är uppfyllda, dvs. att de föreslagna särskilda åtgärderna förenklar förfarandena för beskattningsbara personer och/eller skatteförvaltningen, eller att förslaget hindrar vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. I detta sammanhang har kommissionen alltid intagit ett restriktivt och försiktigt förhållningssätt för att säkerställa att avvikelserna är begränsade, nödvändiga och proportionella och inte undergräver det allmänna mervärdesskattesystemet.

Varje avvikelse från systemet med uppdelade betalningar kan därför inte vara annat än en sista utväg och en nödåtgärd och måste ge garantier för att den godkända avvikelsen är nödvändig och utgör ett undantag.

Dessa villkor uppfylldes när det ursprungliga undantaget beviljades genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2349. Europeiska kommissionen offentliggjorde 2015 rapporten Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States (inte översatt till svenska) som visade att Ungerns mervärdesskattegap nådde 24,4 % under 2013, långt över medianvärdet för EU på 13,9 %. Därför krävdes exceptionella åtgärder för att ta itu med mervärdesskattebedrägeriet.

När Ungern 2017 ansökte om att fortsätta tillämpa omvänd betalningsskyldighet inom sektorn för tillhandahållande av personal uppgav man att ett betydande antal åtgärder vidtogs för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri. Dessutom planerades ytterligare insatser mot bedrägerier med särskild inriktning på bemanningsföretag. Trots dessa insatser ansåg Ungern att förfarandet för omvänd betalningsskyldighet fortsatt borde tillämpas för att ytterligare minska den skada som åsamkats sektorn. I skäl 11 i rådets genomförandebeslut (EU) 2018/486 betonades det dock att de åtgärder som Ungern skulle vidta borde undanröja bedrägeri inom den berörda sektorn och därmed skulle ingen ytterligare avvikelse från artikel 193 i mervärdesskattedirektivet krävas i framtiden med avseende på tillhandahållande av personal.

Bland de åtgärder som Ungern har genomfört för att minska mervärdesskattebedrägeri, inte enbart inom sektorn för tillhandahållande av personal utan inom alla ekonomiska sektorer, återfinns följande:

– Den 1 januari 2012 infördes ett förfarande för skatteregistrering och utökad tillsyn från skattemyndighetens sida för att få bukt med bildandet av skenbolag och företagsöverlåtelser, samt sålla bort personer som bedriver riskfylld verksamhet.

– Bötesbeloppet för skatteundandragande relaterat till undanhållande av inkomst har höjts avsevärt. Sanktionssystemet som tillämpas vid överträdelser av skyldigheter gällande registrering och lagring av handlingar har skärpts i vissa fall. Böter som ersätter stängning av företag har införts för överträdelser där verksamhet bedrivs utan affärslokaler.

– År 2012 förlängdes den allmänna tidsfristen för utbetalning, och därmed även kontroller, av mervärdesskatt till 75 dagar för att göra granskningarna effektivare och avlägsna olagliga ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt.

– Den 1 januari 2013 infördes en inhemsk sammanställning av mervärdesskatt. Beskattningsbara personer är skyldiga att rapportera vissa uppgifter från utfärdade och mottagna fakturor till skattemyndigheten. Inledningsvis gällde rapporteringskravet alla fakturor med en utgående mervärdesskatt på minst 2 miljoner ungerska forint. Detta gränsvärde har sänkts gradvis. Från och med den 1 juli 2020 är alla som utfärdar fakturor skyldiga att rapportera uppgifter från fakturor utfärdade till beskattningsbara personer som är registrerade i Ungern, för transaktioner genomförda i Ungern. I detta ingår transaktioner som är föremål för omvänd betalningsskyldighet och transaktioner som är undantagna från skatteplikt, förutom leveranser inom gemenskapen. Från och med den 1 januari 2021 kommer rapporteringskravet även att gälla fakturor som har utfärdats till icke-beskattningsbara personer och gränsvärdet för mottagna fakturor kommer att avskaffas. Skattemyndigheten använder de rapporterade uppgifterna för riskanalys och snabbast möjliga upptäckt av faktureringskedjor.

– Sedan den 1 januari 2013 tillåts beskattningsbara personer att betala högst 1,5 miljoner forint kontant per månad som ersättning för varor eller tjänster.

– Sedan den 1 januari 2015 är nyligen etablerade företag skyldiga att lämna in mervärdesskattedeklarationer varje månad. Detta gör det möjligt att tidigare upptäcka och gallra bort företag som etablerats i syfte att undvika att betala skatt. Med verkan från samma datum är det dessutom inte längre möjligt att lämna in årliga mervärdesskattedeklarationer för försäljningsintäkter som överstiger 50 miljoner forint. I stället ska kvartalsrapporter lämnas in, vilket gör det möjligt att upptäcka missbruk under årets gång.

– Den 1 januari 2016 infördes ett system där skattemyndigheten klassificerar beskattningsbara personer som pålitliga eller riskabla. Klassificeringen av beskattningsbara personer granskas kvartalsvis av skattemyndigheten.

– Den 1 juli 2017 infördes en programvara för fakturering där fakturor rapporteras i realtid, inledningsvis på frivillig basis. Den blev obligatorisk den 1 juli 2018, och från och med den 1 januari 2021 kommer den att utökas till fakturor mellan företag och konsument. Det ständiga inflödet av uppgifter hjälper skattemyndigheten att upptäcka risker i realtid.

Dessutom har andra åtgärder införts som är direkt riktade mot sektorn för bemanningsföretag.

– År 2015 infördes ett rättsligt instrument för delgivning om skatteundandragande, vilket utvidgades 2020 till att även omfatta anställda. Om skattemyndigheten vid granskning av en arbetsgivare påvisar omständigheter som rör anställningsförhållandet och utfärdar ett slutligt beslut där det fastställs att bestämmelser i skattelagstiftningen har kringgåtts kommer man att fästa de berörda arbetstagarnas uppmärksamhet på dessa omständigheter. Denna skyldighet gäller även om arbetstagaren inte längre har ett anställningsförhållande med den beskattningsbara personen vid tidpunkten för delgivning.

– Skattemyndigheten kan även vidta åtgärder för att bekämpa undandragande avseende anställningsrelaterade skatter och avgifter genom att samla in deklarerade uppgifter om anställning och förändringar i anställningsförhållanden samt uppgifter om skattskyldighet som finns tillgängliga i myndighetens databaser. Anledningen till detta är att den vanligaste formen av skatteundandragande innebär att anställningar registreras utan att några skatter deklareras eller betalas. Ett sätt att komma till rätta med dessa avvikelser, i enlighet med skattemyndighetens skattebetalarvänliga strategi, är genom ett stödförfarande där den beskattningsbara personen ges information om typen av misstag och nödvändiga korrigeringsåtgärder som den beskattningsbara personen kan vidta på eget initiativ. Myndigheten kan besluta om granskning av beskattningsbara personer som inte reagerar på eget initiativ.

– Skattemyndigheten utvecklade under 2017 ett it-system som varnar arbetstagare genom att identifiera och snabbt reagera på bedrägligt förfarande från arbetsgivarens sida. Systemet har framgångsrikt bidragit till att bekämpa den svarta ekonomin.

Enligt de uppskattningar som Ungern har tillhandahållit har dessa åtgärder möjliggjort en minskning av mervärdesskattebedrägeri inom sektorn för tillhandahållande av personal från mer än 15 procent 2015 till mindre än 5 procent 2019.

Åtgärdspaketet som Ungern har infört har därmed visat sig vara effektivt för att hejda mervärdesskattebedrägeri och lett till en iögonfallande minskning av mervärdesskattebedrägeri inom alla ekonomiska sektorer, vilket framgår av de rapporter som har offentliggjorts efterhand avseende mervärdesskattegapet. Som tidigare nämnts uppgick mervärdesskattegapet i Ungern till 24,4 % år 2013. År 2015 uppgick mervärdesskattegapet till 13,74 %, fortfarande över medianvärdet för EU på 10,85 %. I den senaste rapporten om mervärdesskattegapet i EU-medlemsstaterna, Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States – 2020 Final Report (inte översatt till svenska), uppgick Ungerns mervärdesskattegap år 2018 till 8,4 %, under medianvärdet för EU på 9,2 %. Prognosen för 2019 är att den nedåtgående utvecklingen fortsätter och mervärdesskattegapet uppskattas till 6,6 % för året i fråga.

Det bör noteras att siffrorna för mervärdesskattegapet för alla ekonomiska sektorer inte skiljer sig alltför mycket från de uppskattningar som de ungerska myndigheterna har tillhandahållit för omfattningen av mervärdesskattebedrägeri inom sektorn för tillhandahållande av personal. Det förefaller därför inte vara motiverat att fortsätta tillämpa särskilda åtgärder, exempelvis förfarandet för omvänd betalningsskyldighet, inom denna sektor.