EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION (EU) 2022/1697

av den 4 maj 2022

med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

— med beaktande av sitt beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, avsnitt III – kommissionen,

— med beaktande av sina beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av genomförandeorganens budgetar för budgetåret 2020,

— med beaktande av artikel 99 och bilaga V i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

— med beaktande av skrivelsen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0127/2022), och av följande skäl:

A. Unionens budget är ett viktigt instrument för att uppnå gemensamma politiska mål och utgör i genomsnitt 1,1 % av unionens bruttonationalinkomst eller 2,4 % av medlemsstaternas offentliga utgifter och de totala offentliga utgifterna i unionen.

B. När Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet kontrollerar och bedömer parlamentet om medlen har använts korrekt och om de politiska målen har uppnåtts efter interna och externa revisioner, och bekräftar därmed korrektheten och resultatet när det gäller kommissionens utgifter och huruvida de gett valuta för pengarna.

Politiska prioriteringar

1. Europaparlamentet påminner om sitt starka engagemang för de grundläggande principerna i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), inbegripet en sund ekonomisk förvaltning i enlighet med artikel 317 och bedrägeribekämpning i enlighet med artikel 325.

2. Europaparlamentet understryker unionsbudgetens betydelse för att uppnå unionens politiska prioriteringar, liksom dess roll för att hjälpa medlemsstaterna i oförutsedda situationer såsom covid-19-pandemin och dess konsekvenser. Parlamentet betonar att ett sunt genomförande av budgeten i rätt tid bidrar till att hantera de olika politikområdenas behov och utmaningar på ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt. Parlamentet varnar för att genomförandet av budgeten under tidspress kan leda till fler fel och oriktigheter.

3. Europaparlamentet understryker relevansen för ansvarsfrihetsförfarandet av att rapportera prestationerna av unionens budgetprogram. Parlamentet uppmärksammar att mervärdet av de investerade resurserna har ett nära samband med uppnådda resultat och deras bidrag till att förbättra EU-medborgarnas vardag.

4. Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över situationen när det gäller rättsstatsprincipen i ett antal medlemsstater, som i sig är djupt oroväckande och i slutändan leder till allvarliga förluster för unionens budget, och understryker sina uppmaningar till kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att stoppa de pågående allvarliga överträdelserna av rättsstatsprincipen och begränsa risken för sådana förluster. Detta bör inbegripa omedelbar och fullständig tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), genom att skicka ett skriftligt meddelande i enlighet med artikel 6.1 i förordningen till den berörda medlemsstaten.

5. Europaparlamentet betonar att det redan i sin resolution om kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2020 uppmanade kommissionen att vidta omedelbara åtgärder enligt förordningen om rättsstatsvillkoret och att utan vidare dröjsmål och fullt ut utnyttja sina befintliga utredningsverktyg för att hantera bristerna när det gäller rättsstatsprincipen som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten. Parlamentet noterar Europeiska unionens domstols (domstolen) nyligen avkunnade dom som bekräftar att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen är förenlig med EU-fördragen och att det framför allt påpekas att respekten för de gemensamma värden som ligger till grund för Europeiska unionen inte kan begränsas till en skyldighet att iaktta för att kunna ansluta sig till unionen och som ett land sedan kan bortse från efter anslutningen. Parlamentet konstaterar med djup oro att trots domstolens avgörande nyligen och flera uppmaningar av parlamentet, har kommissionen ännu inte tillämpat förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. Parlamentet noterar att kommissionen i april 2022 till sist tillkännagav att villkorlighetsmekanismen skulle aktiveras för första gången och påminner om vikten av att skydda rättigheterna för slutmottagarna och mottagarna av EU-finansiering. Parlamentet anser att kommissionen, genom att inte tillämpa den förordningen, dröjer med att fullgöra sin uppgift som fördragens väktare.

6. Europaparlamentet anser att kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen är ett användbart verktyg för att övervaka och bedöma situationen för rättsstatsprincipen i alla medlemsstater och på liknande grunder. Parlamentet uttrycker dock sin oro över att rapporten inte kommer att förbättra situationen i medlemsstaterna utan tydliga och specifika rekommendationer till EU:s regeringar. Parlamentet betonar också att det i årsrapporterna måste göras en tydlig åtskillnad mellan isolerade brister och systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra rekommendationerna i parlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen.

7. Europaparlamentet insisterar på att kommissionen ser till att alla organisationer (inom unionen eller internationellt) som tillhandahåller externt bistånd respekterar rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna i de länder som tar emot detta bistånd. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av att garantera att inga unionsmedel avsätts eller kopplas, av tredje parter och/eller fysiska personer, till något ändamål i samband med eller någon form av terrorism och/eller religiös och politisk radikalisering.

8. Europaparlamentet understryker att ytterligare initiativ för att säkerställa skyddet av unionens budget har blivit ännu viktigare i och med ikraftträdandet av instrumentet NextGenerationEU, genom vilket de totala utbetalningarna från unionens budget kommer att bli mycket större under de kommande åren. Parlamentet betonar att kommissionen i detta sammanhang också bör se till att Olaf, revisionsrätten och Eppo har de medel och den personal som krävs för att utreda potentiella fall av bedrägerier som riktar sig mot unionens budget. Parlamentet noterar att Olaf överförde 9 anställda 2020 och ytterligare 9 anställda 2021 till Eppo. Parlamentet är bekymrat över att denna betydande personalminskning kan äventyra Olafs förmåga att effektivt fullgöra sitt mandat på grund av personalbrist och överbelastning. Parlamentet efterlyser därför en ökning av Olafs tjänsteförteckning (särskilt kriminaltekniker och it-experter) för att kompensera för personalöverföringarna till Eppo.

9. Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna baserat på artikel 22 i faciliteten för återhämtning och resiliens (2) är ansvariga för att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet konstaterar att kommissionen spelar en viktig roll för att säkerställa att nationella revisionssystem skapar förutsättningar för trovärdig, tillförlitlig och relevant information. Parlamentet betonar att medlemsstaternas och kommissionens administrativa kapacitet måste utökas för att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning, vilket inbegriper effektivt förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, korruption och intressekonflikter samt undvikande av dubbelfinansiering. Parlamentet konstaterar att kommissionen är ansvarig för att tillhandahålla tekniskt stöd och rådgivningstjänster för att förbättra respektive administrativ kapacitet i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en överblick över de specifika åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att lämplig personal finns hos kommissionen och de berörda institutionerna (dvs. revisionsrätten, Olaf, Eppo, Europol och Eurojust) för att de ska kunna utföra sina respektive uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport lämna en förklaring om resultatuppgifternas tillförlitlighet för genomförandet av faciliteten.

10. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan dröjsmål använda de verktyg som står till dess förfogande, såsom användningen av upphävandeinstrument i fall där det har bekräftats att det finns allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen.

11. Europaparlamentet understryker att det faktum att kommissionen, efter upprepade krav från parlamentet om att göra det, fortfarande inte kan presentera en förteckning över mottagare som tar emot den största delen av unionsmedel under gemensam förvaltning, vilket utgör ett stort hinder mot både bedömningen av EU:s kostnadsrelaterade risker och den övergripande transparensen i dess utgifter. Parlamentet anser att de svar och förklaringar i denna fråga som parlamentet har fått från kommissionen är otillfredsställande och att kommissionens ansträngningar för att inrätta en sådan databas är ineffektiva och fruktlösa.

12. Europaparlamentet anser att den långvariga tvisten om intressekonflikten mellan kommissionen och Tjeckiens före detta premiärminister Andrej Babis är ineffektiv och otillbörligt långdragen. Parlamentet upprepar att ingen avgörande åtgärd om premiärminister Babis intressekonflikt vidtogs, och det faktum att det var ett valutslag som till slut satte stopp för denna intressekonflikt ger inte någon positiv bild av kommissionen. Parlamentet påpekar att premiärminister Babis under tiden har förhandlat om den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens på Tjeckiens vägnar.

13. Europaparlamentet betonar den allvarliga risken för att de utestående åtagandena fortsatte att öka i slutet av 2020 och att de nådde en ny rekordhög nivå på 303,2 miljarder EUR. Parlamentet konstaterar att en viss nivå av utestående åtaganden är en naturlig följd av unionens budgetsystem med åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, men understryker att ett belopp för utestående åtaganden, som motsvarar två hela år av betalningsbemyndiganden, skapar en risk avseende en välfungerande budget i framtiden, som skulle utsättas för allvarliga påfrestningar och eventuellt skulle kunna skapa en allvarlig risk avseende unionsbudgetens likviditet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka framstegen med medlemsstaternas genomförande, särskilt när det gäller underutnyttjande och låga utnyttjandegrader, och att presentera en landsspecifik analys för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten, identifiera de återkommande problemen och de åtgärder som vidtas för att optimera situationen. Parlamentet betraktar den stadiga årliga ökningen av utestående åtaganden, mot bakgrund av det nu nära förestående instrumentet NextGenerationEU och EU:s kraftigt ökade utgifter som en prioriterad fråga för kommissionen att framställa en detaljerad handlingsplan för att minska mängden utestående åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram denna plan för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

14. Europaparlamentet beklagar att den kumulativa utnyttjandegraden från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) i slutet av 2020, trots erfarenheterna från den föregående fleråriga budgetramen och den hjälp och det samarbete som kommissionen tillhandahåller genom tekniskt stöd, fortsätter att vara ungefär 7 % lägre än under den föregående fleråriga budgetramen för 2007–2013. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta sitt arbete med medlemsstaterna, bland annat genom tekniskt stöd, för att öka medlemsstaternas förmåga att använda de medel som tilldelats dem, och att intensifiera insatserna för att öka utnyttjandegraden för ESI-fonderna, utan att äventyra projektens kvalitet och de insatser som görs för att undvika missbruk och bedrägeri med EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov hjälpa länderna att hitta stödberättigade projekt, särskilt projekt med ett tydligt europeiskt mervärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att återuppta arbetsgruppen för bättre genomförande för att öka utnyttjandegraden och utveckla bästa praxis bland medlemsstaterna.

15. Europaparlamentet understryker sina kraftfulla och upprepade uppmaningar till kommissionen och genomförandeorganen att säkerställa skyddet av unionens budget genom en generell och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision. Parlamentet påpekar att detta bör inbegripa inrättandet av en obligatorisk och driftskompatibel databas över mottagare av medel från alla unionsprogram. Parlamentet konstaterar att kommissionen föreslagit att användningen av ett enda datautvinnings- och riskbedömningsverktyg ska bli obligatorisk för medel med delad förvaltning och faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet konstaterar att detta inte har behållits i de antagna texterna. Parlamentet betonar att ett sådant system bör bygga på enhetliga identifieringskoder för alla mottagare, inbegripet upplysningar om deras slutliga stödmottagare, och bör även automatiskt säkerställa användningen av system inklusive men inte begränsat till datautvinningsverktyget Arachne, för att säkerställa bästa möjliga skydd av unionens finanser. Parlamentet understryker att detta integrerade och driftskompatibla system måste göra det möjligt att samla alla enskilda belopp som tas emot av samma stödmottagare eller verkliga huvudman i ett totalbelopp. Parlamentet noterar att denna digitalisering borde ha gjorts för länge sedan och är oumbärlig med tanke på den gränsöverskridande karaktären av missbruk av medel, bedrägeri, förskingring, intressekonflikter, dubbelfinansiering och andra systemrelaterade problem. Parlamentet understryker att detta datautvinningsverktyg bör vara enkelt sökbart och tillgängligt för Olaf, Eppo och kommissionen, i syfte att stärka skyddet av unionens budget och NextGenerationEU mot oriktigheter, bedrägerier och intressekonflikter.

16. Europaparlamentet betonar behovet av att utvidga de områden där systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes-systemet) används utöver direkt förvaltning, och begär att kommissionen ska använda det för alla unionsmedel, inbegripet medel under delad förvaltning. Parlamentet noterar att Edes-systemet måste användas systematiskt för att säkerställa att företag och verkliga huvudmän som har dömts för bedrägeri, korruption eller annan allvarlig ekonomisk brottslig verksamhet inte kan erhålla EU-medel. Parlamentet betonar att indikatorerna i Arachne måste harmoniseras med skälen för uteslutning i Edes för att säkerställa att uteslutna ekonomiska aktörer också är synliga i Arachne. Parlamentet efterlyser maximal driftskompatibilitet mellan Arachne, Edes och annan programvara för att minska behovet av att flera gånger föra in uppgifter i olika it-system och hålla den administrativa bördan så låg som möjligt.

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp parlamentets initiativbetänkande om översynen av budgetförordningen (3), och parlamentets lagstiftningsinitiativbetänkande (INL) om digitalisering av europeisk rapportering (4), övervakning och revision, som innehåller specifika förslag för översynen av budgetförordningen.

18. Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av vägledningen om undvikande av intressekonflikter under budgetförordningen i april 2021 – efter att ha delats ut till medlemsstaterna i augusti 2020 – som främjar en enhetlig tolkning av reglerna i alla förvaltningsformer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att se till att det görs en ordentlig utvärdering av de förebyggande åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att undvika intressekonflikter. Parlamentet betonar att alla former av intressekonflikter ska hanteras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt inom EU-institutionerna.

19. Europaparlamentet påminner om att kommissionens revisionsrapporter, även för fall av intressekonflikter, bör publiceras inom en rimlig tidsram, vilket bidrar till att säkerställa att de rekommenderade korrigerande åtgärderna och uppföljningsåtgärderna genomförs av de granskade enheterna. Parlamentet påminner om budgetkontrollutskottets ståndpunkt att kommissionen även innan en granskning slutförs måste dela med sig av information på Europaparlamentets begäran så att parlamentet ska kunna utöva sin politiska granskningsfunktion.

20. Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin motiverade betydande ändringar av 2020 års budget i form av överföringar och ändringsbudgetar för att unionen ska kunna ge ett kraftfullt bidrag till att mildra hoten från pandemin, inte minst genom en snabb utveckling av vacciner. Parlamentet noterar vidare att covid-19-pandemin innebar att revisioner huvudsakligen måste göras på distans. Parlamentet välkomnar den ökade digitaliseringen i revisionsförfarandena, effektivitetsvinsterna och kostnadsbesparingarna från revisioner på distans, men understryker att revisioner på distans inte fullt ut kan ersätta kontroller på plats. Parlamentet noterar också att kommissionen, mot bakgrund av sin specifika covid-19-relaterade riskbedömning som utfördes 2020, anser att garantinivån skyddades och att dess uppskattade risk vid betalning och risk vid avslutande är representativa för felnivån i de finansiella transaktionerna.

21. Europaparlamentet noterar att det i revisionsrättens årsrapporter både 2019 och 2020 görs gällande att det finns genomgripande fel i utgifterna och avges ett negativt yttrande om utgifternas laglighet och korrekthet. Parlamentet påminner om revisionsrättens slutsats att kommissionens och medlemsstaternas kontrollmekanismer helt enkelt inte är tillräckligt tillförlitliga.

22. Europaparlamentet noterar den gradvisa ändringen av reglerna om tillbakadragande för programperioden 2021–2027 från N+3 (2021–2026) till N+2 (2027) för medlen med delad förvaltning inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser (5), såsom parlamentet förespråkat. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta och hjälpa medlemsstaterna att genomföra sina program i tid. Parlamentet understryker att de nuvarande reglerna N+3 inte får användas för att sakta ned genomförandet, utan för att säkerställa tillräcklig tid för att projekten ska kunna realiseras.

23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och budgetmyndigheten att säkerställa att tillräcklig finansiering tillhandahålls för revisioner och kontroller av unionsmedel mot bakgrund av den enorma ökningen av medel som ska betalas ut under de kommande åren inom ramen för den fleråriga budgetramen och instrumentet NextGenerationEU. Parlamentet noterar att kommissionen kommer att bedöma medlemsstaternas kontrollsystem och ge vägledning för att införa sunda system för övervakning och kontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten detaljerade bedömningar av revisions- och kontrollsystemen för varje medlemsstat.

24. Europaparlamentet upprepar sin oro över att kommissionen endast reviderar uppnåendet av delmål och mål innan den betalar ut medel ur faciliteten för återhämtning och resiliens medan den överlåter åt medlemsstaterna att säkerställa att reglerna om offentlig upphandling eller statligt stöd har uppfyllts. Parlamentet konstaterar att kommissionen kommer att utföra systemrevisioner för att säkerställa att medlemsstaterna har infört kraftfulla kontroller för skyddet av unionens ekonomiska intressen mot intressekonflikter eller allvarliga oriktigheter. Parlamentet anser emellertid att kommissionen som fördragens väktare, och i syfte att säkerställa lika spelregler för investeringar under faciliteten för återhämtning och resiliens, inte enbart bör förlita sig på medlemsstaternas revisioner av efterlevnaden av gällande regler. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvidga sin revisionsverksamhet bortom systemrevisioner till att inkludera kontroller av reglerna om offentlig upphandling och statligt stöd efter sin riskbaserade strategi. Parlamentet påminner i detta avseende om de allvarliga kryphålen i den nationella lagstiftningen i vissa medlemsstater när det gäller effektiva kontroller och förebyggande av intressekonflikter.

25. Europaparlamentet upprepar behovet av att skapa en bättre balans mellan å ena sidan ytterligare förenkling av regler och förfaranden och å andra sidan utökade kontroller på de områden där oriktiga utgifter är mest förekommande, utveckla obligatoriska utbildningstillfällen och praktisk information för sökande, särskilt nya sökande, och förbättra stödet och riktlinjerna för små och medelstora företag, spinoff-företag, startup-företag, administrations- och betalningsorgan och alla andra relevanta intressenter. Parlamentet bekräftar de framsteg som har gjorts genom 2018 års översyn av budgetförordningen och de förbättringar som har införts för utgiftsprogrammet 2021–2027.

26. Europaparlamentet betonar den ökade betydelsen av resultatindikatorer, inbegripet val av indikatorer, fastställande av mål och delmål samt övervakning och rapportering mot bakgrund av de nya genomförandemodellerna för faciliteten för återhämtning och resiliens och den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens arbete för att förbättra övervakningen och rapporteringen av effektiviteten hos EU:s budget med mer enhetliga och kvalitativa indikatorer, såsom avspeglas i de antagna grundakterna i utgiftsprogrammen 2021–2027. Parlamentet konstaterar att delmål och mål samt outputindikatorer är olika av sin natur. Parlamentet noterar att faciliteten för återhämtning och resiliens differentierar ytterligare mellan investeringar och reformer. Parlamentet betonar att effektivitetsrevisioner är ett nytt verktyg för respektive revisionsmyndigheter. Kommissionen uppmanas att ge en överblick över den fullständiga revisionscykeln inom medlemsstaterna och kommissionen samt en överblick över samarbetet med respektive revisionsmyndigheter inbegripet revisionsrätten, Olaf och Eppo.

27. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, revisionsrätten och rådet att arbeta för att påskynda ansvarsfrihetsförfarandet till N+1, och påminner om att detta inte bör undergräva processens kvalitet.

28. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt främja en jämn könsfördelning och tillämpa jämställdhetsbudgetering i alla EU:s utgiftsområden på ett koncist och konkret sätt. Parlamentet välkomnar kommissionens framsteg mot en metod för jämställdhetsintegrering och utveckling av en pilotmetod för att spåra jämställdhetsrelaterade utgifter under den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet ber kommissionen att informera parlamentet om sitt genomförbarhetstest av EU:s finansieringsprogram i samband med budgetförslaget 2023.

29. Europaparlamentet pekar återigen på behovet av att öka insatserna i kampen mot bedrägerier både på EU- och medlemsstatsnivå, i nära samarbete med Eppo och Olaf. Parlamentet uppskattar de anmärkningsvärda insatserna och betonar Eppos roll i utredningen och lagföringen av bedrägerier och andra brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Parlamentet påminner om vikten av att förse Eppo och Olaf med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser.

30. Europaparlamentet välkomnar införandet av nya egna medel för att från och med 2028 återbetala de lån som beviljats inom ramen för NextGenerationEU (cirka 15 miljarder EUR per år fram till 2050) i syfte att säkerställa ett bättre skydd av unionens budget. Parlamentet noterar att unionens skuldbörda därigenom inte kommer att bäras av framtida generationer och att viktiga unionsprogram såsom Horisont Europa, ESF+ och Erasmus +, inte kommer att behöva minskas.

31. Europaparlamentet är särskilt bekymrat över revisionsrättens återkommande slutsatser att vissa nationella revisionsmyndigheters eller certifierande organs arbete anses vara behäftade med alltför många fel och därför inte är tillförlitligt, vilket undergräver tillförlitligheten för uppgifterna i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har följt upp denna specifika kommentar som ingår i kommissionens resolution om ansvarsfrihet 2019. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ska tillhandahålla förtydliganden om denna aspekt.

Revisionsrättens revisionsförklaring samt budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning

32. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten konstaterade att Europeiska unionens räkenskaper för 2020 är tillförlitliga, i enlighet med budgetförordningen, och att budgetens inkomstsida inte innehåller några väsentliga fel.

33. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten för 2020 återigen har avgett ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten på budgetens utgiftssida och betonar samtidigt att felnivån på 2,7 % för 2020, som är densamma som för 2019, kanske bara ligger på denna minimala nivå på grund av den upptäcktsrisk som var kopplad till det faktum att revisionsrätten inte kunde utföra några kontroller på plats på grund av de restriktioner som införts till följd av covid-19-pandemin. Parlamentet understryker dock att en felprocent inte nödvändigtvis betyder bedrägerier och noterar att under 2020 rapporterades sex möjliga bedrägerifall av revisionsrätten till unionens byrå för bedrägeribekämpning (Olaf) jämfört med nio under 2019. Parlamentet pekar återigen på behovet av att öka insatserna i kampen mot bedrägerier både på EU- och medlemsstatsnivå, i nära samarbete med Eppo och Olaf.

34. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten granskade transaktioner på 147,8 miljarder EUR jämfört med de faktiska utgifterna på 173,3 miljarder EUR och att utgifter med hög risk, som främst är baserade på ersättning av utgifter, utgjorde 87,2 miljarder EUR av revisionspopulationen, medan utgifter med låg risk, som främst är utgifter baserade på stöd, uppgick till 60,6 miljarder EUR.

35. Europaparlamentet noterar med oro att baserat på 728 granskade transaktioner som kontrollerats av revisionsrätten fortsätter den uppskattade felnivån för utgifter med hög risk att ligga långt över väsentlighetströskeln på 4,0 %, medan den uppskattade felnivån ligger under väsentlighetströskeln för utgifter med låg risk.

36. Europaparlamentet upprepar de krav som parlamentet framfört till revisionsrätten i resolutionerna om ansvarsfrihet under de senaste åren, nämligen att fastställa felprocenten även för lågriskbetalningar, och för varje utgift i den fleråriga budgetramen, att utvidga kapitlet om administration för att få en mer djupgående analys av samtliga institutioner och att begränsa de korrigerande åtgärdernas inverkan på den övergripande felnivån.

37. Europaparlamentet noterar med växande oro att de totala skulderna vid utgången av 2020 enligt unionens balansräkning uppgick till 313,5 miljarder EUR, vilket är en ökning med 62,0 miljarder EUR eller 24,7 % jämfört med föregående år (251,5 miljarder EUR).

38. Europaparlamentet noterar att Förenade kungariket lämnade unionen den 1 februari 2020 och att unionens räkenskaper den 31 december 2020 visade en nettofordran på Förenade kungariket på 47,5 miljarder EUR baserat på de skyldigheter som fastställs i utträdesavtalet.

39. Europaparlamentet noterar att 2020 var det sista året i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet betonar att budgeten för 2020 och ändringsbudgetarna uppgick till totalt 173,9 miljarder EUR i åtaganden, varav 172,9 miljarder EUR faktiskt anslogs, medan budgeten och ändringsbudgetarna uppgick till 164,1 miljarder EUR i betalningar, varav 161,8 faktiskt användes. Parlamentet noterar vidare att betalningar gjordes på 9,9 miljarder EUR i inkomster avsatta för särskilda ändamål och 1,6 miljarder EUR i överföringar, vilket innebär att de totala betalningarna uppgick till 172,4 miljarder EUR.

40. Europaparlamentet noterar med oro att det inte verkar ske så stora framsteg i den kumulativa utnyttjandegraden för Efsi-medel, som fortfarande bara är 55 % (7 % lägre än i slutet av det sista året i den föregående fleråriga budgetramen), trots att den årliga utnyttjandegraden 2020 var samma som det sista året i den föregående fleråriga budgetramen för 2007–2013 (15 %). Parlamentet noterar att i slutet av 2020 hade 45 % av de totala åtagandena inom ESI-fonderna för perioden 2014–2020, vilket motsvarar 209 miljarder EUR, inte betalats ut och att de utgör huvuddelen av de totala utestående åtagandena på 303 miljarder EUR.

41. Europaparlamentet noterar de detaljerade svaren på parlamentets specifika krav som kompletterar kommissionens rapport om uppföljningen av ansvarsfrihetsförfarandet för budgetåret 2019 (COM(2021) 405).

Särskilda omständigheter på grund av covid-19-pandemin

42. Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin har lett till en uppmjukning av de tillämpliga reglerna för att tillhandahålla ytterligare likviditet och exceptionell och nödvändig flexibilitet för covid-19-relaterade utgifter, även när det gäller administrativa regler och kontroller för att kunna reagera snabbt. Parlamentet är oroat över att detta ökar risken för icke-transparenta förfaranden, missbruk och bedrägeri av kriminella strukturer som försöker utnyttja krissituationen. Parlamentet noterar information från Olaf om kriminell verksamhet som rör personlig hälsa och säkerhetsutrustning och erbjudanden om falska vaccin. Parlamentet betonar behovet av efterhandskontroller och revisioner i detta avseende.

43. Europaparlamentet noterar att enligt icke offentliggjord information som lämnats till revisionsrätten tillhandahöll kommissionen 12,9 miljarder EUR i åtaganden med direkt och indirekt förvaltning och 34,2 miljarder EUR i åtaganden inom ramen för delad förvaltning för ändamål med anknytning till covid-19-pandemin under 2020. Parlamentet beklagar att kommissionen ännu inte har offentliggjort någon rapport om covid-19-relaterade utgifter.

44. Europaparlamentet beklagar att covid-19-pandemin gjorde det mycket svårare att genomföra kontroller och revisioner på plats. Parlamentet noterar dock att kommissionen, mot bakgrund av sin specifika covid-19-relaterade riskbedömning utförd 2020 anser att tillförlitlighetsnivån säkrades och att dess uppskattade risk vid betalning och risk vid avslutande är representativa för felnivån i de finansiella transaktionerna. Parlamentet understryker behovet av mer personliga revisionsbesök under den kommande tidsperioden för att säkerställa en sund revisionsförvaltning.

Särskilda omständigheter på grund av NextGenerationEU

45. Europaparlamentet noterar att NextGenerationEU-instrumentet tillsammans med den fleråriga budgetramen för 2021–2027 avsevärt kommer att öka de kombinerade anslagen till mer än 1 800 miljarder EUR.

46. Europaparlamentet noterar vidare att en stor del av förordningen om de underliggande utgiftsprogrammen för den nya fleråriga budgetramen har antagits senare jämfört med de tidigare fleråriga budgetramarna, vilket oundvikligen kommer att leda till förseningar i programplaneringen och genomförandet.

47. Europaparlamentet betonar att den kombinerade effekten av det nya NextGenerationEU-instrumentet och förseningarna i antagandet av lagstiftning riskerar att sätta allvarlig press på den administrativa kapaciteten i medlemsstaterna och kommissionen, vilket återigen kan leda till fler fel, mindre kontroll och potentiella förluster för unionens budget.

48. Europaparlamentet noterar att användningen av instrument för datautvinning och riskbedömning, såsom Arachne, kan bidra till att förebygga och skydda mot intressekonflikter, bedrägerier, korruption och dubbelfinansiering. Parlamentet noterar att informationen om programmets stödmottagare samt uppgifter om verkliga huvudmän måste samlas in av medlemsstaterna. Penningtvättsdirektivet kräver en central unions-plattform, vilken har inrättats, men alla medlemsstater har ännu inte anslutit sig till den. Parlamentet noterar att centrala register med uppgifter om stödmottagare finns i medlemsstaterna, men alla innehåller inte uppgifter om stödmottagare.

49. Europaparlamentet noterar att övervakningsverktyg är nödvändiga för att revidera genomförandet av delmål och mål. Parlamentet noterar att medlemsstaterna måste använda Fenix-systemet, som utvecklas och tillhandahålls av kommissionen för detta ändamål. Parlamentet välkomnar den resultattavla för faciliteten för återhämtning och resiliens som kommissionen har inrättat för att ge en visuell och användarvänlig översikt över de framsteg som gjorts i genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket främjar transparens, offentlig granskning och ansvarsskyldighet i fråga om faciliteten.

50. Europaparlamentet noterar att enligt artikel 60 i RFF-förordningen bör kommissionen, med förbehåll för avlägsnande av känslig eller konfidentiell information eller lämpliga sekretessavtal om så är nödvändigt, överlämna relevanta dokument och information samtidigt och på lika villkor till Europaparlamentet och rådet.

51. Europaparlamentet noterar att parlamentet inrättat en RRF-arbetsgrupp, som inrättar en dialog mellan ledamöterna i respektive utskott och kommissionen. Parlamentet noterar att involveringen av Europaparlamentet och rådet är avgörande för att säkerställa demokratisk tillsyn och granskning. Parlamentet betonar att ett tidigt och fullständigt överlämnande av dokument till parlamentet och rådet är en viktig del av förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet.

52. Europaparlamentet noterar att enligt artikel 31 i RFF-förordningen bör kommissionen överlämna en årsrapport om genomförandet av faciliteten till parlamentet och rådet senast den 31 juli 2022.

53. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten uppskattar att unionsbudgetens totala exponering till följd av NextGenerationEU-instrumentet kommer att öka avsevärt under de kommande åren och kan komma att uppgå till 940 miljarder EUR i slutet av 2023, vilket innebär en enorm ökning från 132 miljarder EUR i slutet av 2020.

54. Europaparlamentet begär att kommissionen ska identifiera fler möjligheter att stärka medlemsstaternas utnyttjandeförmåga ytterligare genom att investera i administrativ kapacitet, utbildning och digitalisering av förvaltningen av medel.

Rekommendationer

55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen till följande: a) Utföra en analys för varje enskild medlemsstat av de medel som har tagits emot och status för genomförande, senast i maj för föregående budgetår, i samband med en årsrapport som föreskrivs i artikel 31 i RFF-förordningen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen offentliggör årsrapporten för första gången tidigt under andra halvåret 2022 och skyndsamt informerar den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om resultatet. b) Säkerställa skyddet av unionens budget genom en allmän och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision och skyndsamt inrätta ett obligatoriskt integrerat och driftskompatibelt system som bygger på men inte är begränsat till befintliga verktyg och databaser i samband med den kommande revideringen av budgetförordningen. Utveckla resultattavlan för faciliteten för återhämtning och resiliens för att säkerställa att beskrivningen av delmål och mål samt att resultatet av revisionen är transparenta. Säkerställa att alla medlemsstater använder systemen och de centrala registren för att rapportera om verkliga huvudmän och stödmottagare. c) Utföra en rad efterhandskontroller på plats av nationella offentliga upphandlingar med hjälp av EU-medel och notera de revisioner eller medierapporter som redan utförts, som pekar på en betydande risk för dessa förfarandens laglighet. d) Överlämna, med förbehåll för avlägsnande av känslig eller konfidentiell information eller lämpliga sekretessavtal om så är nödvändigt, relevanta handlingar såsom sammanfattningen av revisioner och information till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten i tid. e) Förenkla regler och förfaranden, utveckla obligatoriska utbildningstillfällen och praktisk information för sökande, särskilt nya sökande, och förbättra stödet och riktlinjerna för små och medelstora företag, spinoff-företag, startup-företag, administrations- och betalningsorgan och alla relevanta intressenter. Tillhandahålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en överblick över de utbildningar som har genomförts. f) Följa upp revisionsrättens rekommendationer, inbegripet i fråga om en omfattande och standardiserad rapport om utgifter i samband med covid-19-pandemin. g) Dela resultaten av budgetkontrollinnehåll mot bakgrund av granskningsrapporten med den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten genom att hålla ett möte med det ansvariga utskottet. h) Intensifiera sitt arbete för att säkerställa att medlen inom faciliteten för återhämtning och resiliens används för projekt som leder till strukturella reformer och investeringar som ger ett mervärde på unionsnivå och medför att dubbelfinansiering av projekt undviks. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inte enbart förlita sig på regelefterlevnadsrevisioner som utförs av medlemsstaterna när det gäller tillämpliga regler, såsom reglerna för offentlig upphandling och statligt stöd, utan att utvidga sitt revisionsarbete till att omfatta även systemrevisioner i enlighet med en riskbaserad strategi. i) Säkerställa att dess rapportering om unionsbudgetens totala finansiella exponering är tydlig och sker i rätt tid för att revisionsmyndigheterna och allmänheten generellt ska få en tydlig bild av hur exponeringen utvecklas under de kommande åren. j) Utveckla en metod och mångfaldiga efterhandskontroller och besök på plats när det gäller användningen av medel från NextGenerationEU och deras inverkan på medlemsstaternas återhämtning. k) Öka kommissionens och medlemsstaternas administrativa kapacitet och föreslå tillfredsställande budgetposter för revisionsrätten, Eppo och Olaf när det gäller genomförandet av de nya kommande uppgifterna i samband med instrumentet NextGenerationEU för att skydda unionens finanser. l) Färdigställa en metod för jämställdhetsintegrering som kan användas i hela budgeten genom riktade och effektiva incitament senast i slutet av 2022, och följa revisionsrättens rekommendationer i dess särskilda rapport om jämställdhetsintegrering i EU:s budget.

Årlig förvaltnings- och resultatrapport och EU-budgetens prestation

56. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten baserar sin årliga förvaltnings- och resultatrapport på den information som har hämtats från flera kommissionsrapporter. Parlamentet noterar att revisionsrätten kompletterar denna information med de senaste resultaten av sitt eget revisions- och granskningsarbete. Parlamentet noterar att revisionsrätten kontrollerar kommissionens prestationsinformation vad gäller rimlighet och konsekvens med avseende på dess granskningsresultat, men inte med avseende på dess tillförlitlighet.

57. Europaparlamentet noterar att för 2020 utfärdade 11 av 51 generaldirektörer (eller motsvarande) totalt 19 reservationer och att de totala finansiella konsekvenserna av dessa reservationer uppgick till 1 219 miljoner EUR.

58. Europaparlamentet understryker att granskningen av unionsbudgetens prestation är lika viktig som granskningen av regelefterlevnaden för att få en heltäckande bild inte bara av utgifternas laglighet samt ändamålsenligheten, effektiviteten och sparsamheten i utgifterna, utan även av de resultat som har uppnåtts och de prioriteringar och mål som har nåtts. Parlamentet pekar på de många rekommendationerna från revisionsrätten samt den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om att kommissionen bör ägna mycket större uppmärksamhet åt att bedöma resultaten och effekterna av sin politik och sina program (ändamålsenlighet) utöver att presentera rena siffror för medel som har använts eller personer som har deltagit i enskilda program (effektivitet).

59. Europaparlamentet noterar att strategin för bättre lagstiftning hjälper kommissionen att identifiera lärdomar från tidigare genomförande av politik och program. Parlamentet framhåller att alla utgiftsprogram bör ses över av kommissionen, och påpekar att kostnadseffektivitetsanalyser och kostnads-nyttoanalys är viktiga budgetkontrollverktyg för att se över utgifterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera mer kvalitativ information som visar utgiftsprogrammens mervärde för unionen. Parlamentet välkomnar att nämnden för lagstiftningskontroll bidrar till att förbättra kvaliteten på utvärderingar och konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra rekommendationerna från nämnden för lagstiftningskontroll och lämna en tillräcklig motivering när kommentarer inte har beaktats.

60. Europaparlamentet noterar att förordningen om gemensamma bestämmelser för de sju fonderna med delad förvaltning för perioden 2021–2027 inte var föremål för någon konsekvensbedömning, eftersom det i förordningen om gemensamma bestämmelser fastställs gemensamma regler och genomförandemekanismer för annan politik. Parlamentet välkomnar att fondrelaterade förordningar åtföljdes av egna konsekvensbedömningar. Parlamentet noterar att viktiga utvärderingar av den gemensamma jordbrukspolitiken inte var tillgängliga innan konsekvensbedömningen av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken gjordes.

61. Europaparlamentet understryker att det är viktigt att kommissionen fortsätter att dra lärdom av programmens prestationer även efter utgången av perioden för den fleråriga budgetramen, eftersom vissa resultat och effekter kan visa sig först flera år efter utgången av den fleråriga budgetramen, särskilt för program med stora belopp i utestående åtaganden, och inkludera dessa iakttagelser och slutsatser i sina rapporter som ska delges den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

62. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten i årets årsrapport granskade kommissionens rapportering om finansiella korrigeringar och återkrav och oroar sig för att den ansågs vara komplex och inte alltid tydlig. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess rapportering ger en tydlig bild av summan av oriktiga utgifter som korrigerats och återförts till unionens budget.

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en mer korrekt uppföljning av revisionsrättens rekommendationer och att samarbeta med parlamentets tillförlitliga gransknings- och ansvarsfrihetsförfaranden för att bättre kontrollera genomförandet av de nya genomförandemodellerna, faciliteten för återhämtning och resiliens och den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken.

64. Europaparlamentet upprepar sin oro över revisionsrättens bedömning att övervakningsuppgifterna från medlemsstaterna, som kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport och programförklaringarna är baserade på, inte är helt tillförlitliga. Parlamentet beklagar särskilt revisionsrättens upprepade utvärdering av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten på sammanhållningsområdena på grund av brister i revisionsmyndigheternas arbete och de problem som identifierats med avseende på de kvarstående felprocentsatser som rapporterats i de årliga verksamhetsrapporterna från GD EMPL och GD REGIO.

65. Europaparlamentet noterar kommissionens förklaring att den inte är skyldig att anpassa sin metod efter den som används av revisionsrätten, men beklagar att detta leder till mycket olika siffror, särskilt på området för konkurrenskraft, där kommissionens uppskattning av risken vid betalning för denna rubrik i den fleråriga budgetramen till och med ligger under revisionsrättens intervall för uppskattning av felnivån. Parlamentet uppmanar kommissionen att frångå ett strikt rättsligt krav och på allvar inleda en reflektionsprocess om sin metod för att säkerställa att revisionsrättens och kommissionens siffror blir mer jämförbara.

66. Europaparlamentet understryker sina kraftfulla och upprepade uppmaningar om att säkerställa skyddet av unionens budget genom en allmän och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inrätta ett integrerat och driftskompatibelt system som bygger på, men inte är begränsat till, befintliga verktyg och databaser.

Intäkter

67. Europaparlamentet noterar att intäkterna uppgick till 174,3 miljarder EUR 2020. Av detta belopp bestod 123 miljarder EUR (70,6 %) av egna medel baserade på bruttonationalinkomst, 19,9 miljarder EUR (11,4 %) av traditionella egna medel, 17,2 miljarder EUR (9,9 %) av skattebaserade egna medel, 8,2 miljarder EUR (4,7 %) av bidrag och återbetalningar i samband med unionsavtal och unionsprogram, 3,2 miljarder EUR (1,8 %) av överskottet från föregående år och 2,8 miljarder EUR (1,6 %) av övriga intäkter.

68. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten granskade ett urval av 55 betalningskrav från kommissionen som utformats för att vara representativt för alla inkomstkällor, liksom kommissionens system, redovisningen av traditionella egna medel i tre medlemsstater och de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för budget (GD BUDG) och Eurostat. Parlamentet gläder sig över att inget av betalningskraven i urvalet innehöll kvantifierbara fel. Parlamentet gläder sig över att revisionsrätten när det gäller intäkter har konstaterat att felnivån inte var väsentlig och att de inkomstrelaterade systemen i allmänhet var ändamålsenliga.

69. Europaparlamentet understryker att de undandragna belopp som inte fångats upp i medlemsstaternas redovisningssystem för traditionella egna medel inte ingår i revisionsrättens revisionsuttalande om intäkter. Parlamentet noterar att eftersom skillnaden mellan den teoretiska nivån på den importtull som bör tas ut för ekonomin som helhet och den faktiska importtull som tas ut (”tullgapet”) kan påverka de tullbelopp som fastställts av medlemsstaterna, har revisionsrätten för andra året i rad bedömt att de unionsåtgärder som vidtagits för att minska gapet och minska risken för att traditionella egna medel inte är fullständiga.

70. Europaparlamentet noterar med stor oro att revisionsrätten konstaterade att kommissionen under 2020 avslutade sin kontrollcykel för BNI-uppgifter för egna medel från 2010, dvs. ett 10-årigt gap. Parlamentet framhåller att som ett resultat av avslutandet av kontrollcykeln gjorde kommissionen ett stort antal BNI-reservationer avseende särskilda sammanställningsförfaranden i medlemsstaterna som behövde förbättras. Parlamentet påpekar att detta avsevärt ökar osäkerheten i de nationella budgetarna när det gäller det BNI-baserade bidraget. Parlamentet är bekymrat över revisionsrättens slutsats att globaliseringens inverkan på BNI inte hanteras på rätt sätt och att unionens intäkter därför skulle kunna påverkas.

71. Europaparlamentet noterar med oro att kontrollsystemen inte är tillräckligt harmoniserade för att kunna skydda unionens ekonomiska intressen, främst på grund av brister som gör det möjligt för medlemsstaterna att genomföra dessa på mycket olika sätt. Parlamentet noterar att revisionsrätten fann att det fortfarande finns brister i kontrollsystemens ändamålsenlighet på både kommissionsnivå och medlemsstatsnivå, varav de viktigaste påverkar kommissionens avslutande av BNI-kontrollcykeln och tillförlitligheten i redovisningen av traditionella egna medel i en medlemsstat.

72. Europaparlamentet är bekymrat över att antalet momsreservationer och öppna punkter avseende traditionella egna medel fortfarande är högt, trots förbättringar, och att det fortfarande finns brister i medlemsstaternas redovisning och förvaltning av traditionella egna medel. Parlamentet noterar bekymrat att revisionsrätten konstaterade avsaknaden av systematisk övervakning av importdata och otillräckligt harmoniserade tullkontroller på unionsnivå

73. Europaparlamentet noterar bekymrat att GD BUDG för femte året i rad har behållit reservationen att de belopp avseende traditionella egna medel som överförts till unionens budget är felaktiga på grund av undervärderad import av textilvaror och skor från Kina under perioden 2011–2017. Parlamentet noterar domstolens dom av den 8 mars 2022 i vilken det fastställs att Förenade kungariket har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter genom att inte tillämpa effektiva tullkontrollåtgärder och inte ställa det korrekta beloppet av traditionella egna medel för den berörda importen till kommissionens förfogande.

74. Europaparlamentet noterar att domstolen delvis avvisade kommissionens beräkning på grund av en betydande osäkerhet om riktigheten i de belopp för egna medel som kommissionen begär in, och att kommissionen inte har fastställt de fullständiga beloppen på ett rättsligt tillfredsställande sätt. Parlamentet noterar att domstolen godkände den metod som kommissionen använde för att uppskatta förlusterna av traditionella egna medel för en del av överträdelseperioden och förklarade att det är kommissionens sak att göra en ny beräkning av de utestående förlusterna av EU:s egna medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten vad felen i beräkningen bestod av, hur den avser att åtgärda felet i beräkningen av förlusterna på ett rättsligt tillfredsställande sätt och informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om resultatet av de nya beräkningarna.

Rekommendationer

75. Europaparlamentet uppmanar kommissionen till följande: a) Säkerställa en enhetlig tillämpning av tullkontroller och utveckla och genomföra en fullfjädrad analys- och samordningskapacitet på unionsnivå. b) Se över och uppdatera sin metod för att kontrollera medlemsstaternas BNI-uppgifter i framtida fleråriga cykler i syfte att effektivisera processen ytterligare och förkorta den period under vilken BNI-uppgifter förblir öppna efter cykelns slut. c) I samarbete med medlemsstaterna fortsätta sin strävan att bättre fånga upp globaliseringens effekter i nationalräkenskaperna för att behandla BNI-reservationen på detta område för år 2018 och framåt, och att vid behov göra en ny bedömning av kvaliteten på BNI-uppgifterna från föregående år för att informera budgetmyndigheten om den reviderade statistikens eventuella konsekvenser för budgetintäkterna sedan 2010. d) Se till att alla medlemsstaters månatliga och kvartalsvisa redovisningar av traditionella egna medel är tillförlitliga genom att de åtgärdar bristerna i sina it-system på tullområdet när det gäller avsaknaden av verifieringskedja, risken för dubbla bokföringsposter och den felaktiga fördelningen av delbetalningar. e) Vidta åtgärder i kampen mot bedrägerier inom e-handel och uppbörd av mervärdesskatt, särskilt genom att utnyttja de ytterligare fördelarna med de digitala metoder som finns för att spåra fakturor och betalningar av mervärdesskatt. f) Säkerställa skyddet av unionens budget genom en allmän och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision och skyndsamt inrätta ett integrerat och driftskompatibelt system som bygger på, men inte är begränsat till, befintliga verktyg och databaser.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

76. Europaparlamentet noterar att underrubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” i den fleråriga budgetramen står för 13,9 % eller 24,1 miljarder EUR av unionens budget. Av detta belopp går 13,6 miljarder EUR (56,4 %) till forskning, 3,1 miljarder EUR (12,8 %) till allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott, 2,4 miljarder EUR (10,2 %) till transport och energi, 1,6 miljarder EUR (6,5 %) till rymden och resten till övriga åtgärder och program. Parlamentet påminner om att de totala planerade utgifterna under denna underrubrik i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 uppgår till 142 miljarder EUR, varav 104,6 miljarder EUR hade betalats ut i slutet av 2020.

77. Europaparlamentet erkänner att små och medelstora företag måste stå i centrum för alla överväganden som rör konkurrenskraften för tillväxt och sysselsättning, eftersom små och medelstora företag står för 6 av 10 arbetstillfällen, 8 av 10 lärlingsutbildningar i vissa medlemsstater och står för nästan 60 % av det mervärde som skapas i unionen.

78. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten undersökte ett urval på 133 transaktioner utformat så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att revisionsrätten också undersökte informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för forskning och innovation (GD RTD), generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik (GD CONNECT) och Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea), som kommissionen sedan tog med i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport.

79. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrätten har uppskattat felnivån till 3,9 %, främst till följd av fel som rör icke stödberättigande kostnader, avsaknad av grundläggande styrkande handlingar eller problem med meddelanden om upphandling i upphandlingsdokument. Parlamentet understryker att revisionsrätten har konstaterat att utgifterna för sjunde ramprogrammet och Horisont 2020 fortfarande utgör en högre risk och är den främsta källan till fel.

80. Europaparlamentet noterar bekymrat att personalkostnader fortsätter att vara den främsta källan till fel, särskilt i forskningsutgifter. Parlamentet beklagar att reglerna för redovisning av personalkostnader inom Horisont 2020 fortfarande är komplexa, trots förenklingsinsatser. Parlamentet välkomnar ett antal förenklingar som specifikt riktar sig till på små och medelstora företag inom ramen för Horisont 2020, såsom en gemensam schablonsats för indirekta kostnader, inbegripet personalkostnader.

81. Europaparlamentet noterar att stödmottagare endast kan begära ersättning för personalkostnader för uppgifter som utförs av en fysisk person som arbetar enligt ett direkt kontrakt, medan kostnader för uppgifter som utförs av underleverantörer inte är stödberättigande. Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att små och medelstora företag som inte har tillräckligt med egen personal är särskilt benägna att göra fel i samband med att de begär ersättning för kostnader för externa konsulttjänster eller frilansare som personalkostnader.

82. Europaparlamentet noterar att kommissionen har förstärkt sin informationskampanj riktad till stödmottagare som är benägna att göra fel, såsom små och medelstora företag och förstagångssökande med begränsad erfarenhet och begränsade resurser för ansökningsprocessen. Parlamentet noterar att kommissionen under 2020 anordnade sex webbinarier med omkring 7 500 direkta deltagare. Parlamentet anser att kommissionen kan utöka sin informationsverksamhet ytterligare. Parlamentet understryker vikten av att tillhandahålla information till potentiella sökande på deras modersmål, särskilt när det gäller komplexa regler såsom personalkostnader och underleverantörskostnader.

83. Europaparlamentet påminner om att kommissionen har föresatt sig en starkare roll för unionen som en ledande aktör inom rymdsektorn under den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet framhåller betydelsen av små och medelstora företag och nystartade företag i alla aspekter av rymdpolitiken, särskilt uppskjutningsinfrastruktur, raketer, satelliter samt upp- och nedströmstjänster. Parlamentet är bekymrat över de anbudsförfaranden som inletts på rymdpolitikens område, särskilt när det gäller unionens satellitbaserade konnektivitetssystem, som uteslöt små och medelstora företag genom att införa exceptionellt höga bördor som inget småföretag kan klara. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en översikt över a) resultatet av alla anbud under 2020, b) hur många anbud som helt eller delvis vanns av små och medelstora företag eller nystartade företag, c) hur många anbud som tilldelades utan deltagande av små och medelstora företag eller nystartade företag, d) hur många anbud som vanns av stora företag, och e) en översikt över alla anbud under 2020 som uteslöt små och medelstora företag genom upphandlingens utformning.

84. Europaparlamentet uppmärksammar att omkring 20 % av efterhandsrevisionerna av alla de avdelningar som deltar i förvaltningen av Horisont 2020 utförs av GD RTD:s gemensamma revisionstjänst, och 80 % för dess räkning av privata revisionsföretag. Parlamentet noterar med oro att revisionsrätten konstaterade att det urval som gjordes bland de granskade kostnadsredovisningarna inte alltid överensstämde med de fastställda förfarandena, och betonar att trots de förbättringar som kommissionen infört är den representativa felprocenten eventuellt för lågt angiven. Parlamentet uttrycker oro över att det fortfarande finns brister i den gemensamma revisionstjänstens efterhandsrevisioner.

85. Europaparlamentet beklagar att spetskompetensen inom forskningen fortfarande varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Parlamentet noterar att studier har rekommenderat att forskare, experter och andra nationella aktörer från institutioner med lägre spetskompetens ska uppmuntras att delta aktivt i gemensamma forskarlag, inbegripet forskare och institutioner med högsta spetskompetens på allra högsta nivå. Parlamentet är medvetet om att huvudansvaret ligger hos medlemsstaterna och deras investeringar i utbildning, men understryker att kommissionen kan bidra till att sprida spetskompetens. Parlamentet välkomnar den ökade budgeten för att bredda verksamheten för Horisont Europa.

86. Europaparlamentet noterar att revisionsarbetet avseende sjunde ramprogrammet är avslutat. Parlamentet beklagar att de årliga verksamhetsrapporterna från GD RTD och GD CONNECT bekräftar att den ackumulerade kvarstående felprocenten för sjunde ramprogrammet ligger över 2 %. Parlamentet konstaterar att den de minimis-tröskel för finansiella reservationer som infördes 2019 gjorde att inget av generaldirektoraten rapporterade någon kvantifierad reservation.

87. Europaparlamentet noterar bekymrat att när det gäller Horisont 2020 rapporterade GD RTD en förväntad representativ felprocent på 2,95 % för samtliga generaldirektorat och andra unionsorgan som förvaltar unionens forskningsutgifter. Parlamentet noterar att den kvarstående felprocenten är 2,24 % för GD RTD respektive 2,20 % för GD CONNECT. Parlamentet noterar med oro att kommissionen inte anser att en reservation behöver göras för utgifterna inom Horisont 2020. Parlamentet noterar att genomförandeorganen strävar efter att ge rimliga garantier för en risk för fel inom ett intervall på 2–5 %.

88. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens rapport om resultatet för Erasmus+, som står för 13,3 % av de totala betalningar som gjorts i slutet av 2020 för denna rubrik i den fleråriga budgetramen på grundval av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2020, programförklaringarna för budgetförslaget för 2022 samt viktiga utvärderingar och andra rapporter.

89. Europaparlamentet gläder sig över revisionsrättens bedömning av omfattningen och räckvidden för Erasmus+ skapade mervärde och att dess effektivitet har förbättrats genom en förenkling av programmet jämfört med tidigare program. Parlamentet noterar revisionsrättens åsikt att kommissionen inte har tagit hänsyn till jämställdhet i alla aspekter av Erasmus+ och att programförklaringen för Erasmus+ inte innehöll någon finansiell uppskattning av programmets bidrag till jämställdhet. Parlamentet påminner om att samtidigt som det finns stora skillnader mellan könen på de olika studieområdena och att 58 % av det totala antalet deltagare i programmet kvinnor.

90. Europaparlamentet noterar med oro att kvinnliga forskare är underrepresenterade i Horisont 2020, och att de endast utgör 36 % av forskarna (28 % i projekt från Europeiska forskningsrådet, 42 % i Marie Skłodowska-Curie-bidrag och 31 % i övriga delar av programmet).

91. Europaparlamentet uppskattar att Nobelpriset i kemi 2020 tilldelades en forskare som finansierades genom Horisont 2020 och som var den tionde forskare hittills som finansierats genom detta program och fått Nobelpriset.

92. Europaparlamentet noterar att 1 173 projekt under 2020 finansierades genom Europeiska forskningsrådets program inom Horisont 2020 och att 1 255 ledande forskare fick finansiering. Parlamentet noterar även att det bland värdinstitutionerna just nu finns institutioner från 25 medlemsstater och att det bland de ledande forskarna finns medborgare från 23 medlemsstater. Parlamentet noterar vidare att Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna sedan 2014 har gett stöd till mobilitet och utbildning för omkring 69 000 forskare och därmed överträffat sitt mål på 65 000 forskare.

93. Europaparlamentet gläder sig över att Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) har infört infrastrukturer för digitala tjänster som säkerställer onlinetjänsternas gränsöverskridande interoperabilitet för medborgare, företag och offentliga förvaltningar i unionen. Parlamentet understryker att nästan 630 miljoner EUR har investerats i vissa digitala tjänsters interoperabilitet i hela unionen, bl.a. när det gäller e-hälsa, offentliga öppna data, elektronisk identifiering och cybersäkerhet.

94. Europaparlamentet understryker vikten av att investera i hållbara transportnät för att möjliggöra den nödvändiga övergången till mer hållbara transportsätt. Parlamentet uppmuntrar FSE 2021–2027 att sträva efter att minst uppnå de utmärkta resultat som uppnåtts genom FSE. Parlamentet noterar behovet av att öka stödmottagarnas medvetenhet om FSE:s regler för stödberättigande.

95. Europaparlamentet gläder sig över att 23,03 miljarder EUR anslogs till 959 åtgärder under perioden 2014–2020, samtidigt som man inriktade sig på infrastruktur längs både stomnätet och det övergripande nätet i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), medan programmet fokuserade sitt stöd på stomnätet, med mer än 170 berörda avsnitt.

Rekommendationer

96. Europaparlamentet uppmanar kommissionen till följande: a) Utvidga intygen om redovisningen till att omfatta kategorier för enhetskostnader för det nya ramprogrammet för forskning, Horisont Europa, så att fler fel i enhetskostnader upptäcks och korrigeras. Parlamentet efterlyser en förenkling av reglerna för personalkostnader inom ramen för Horisont Europa. b) Genomföra åtgärder, däribland en periodisk granskning av de främsta orsakerna till fel i årsredovisningar, ge vägledning i komplexa frågor, såsom regler för användning av underleverantörer, och genomföra informationskampanjer för att minska felprocentsatsen för Horisont 2020. c) Förbättra kvaliteten på efterhandsrevisionerna ytterligare genom att åtgärda bristerna i urvalsförfarandena när det gäller kostnadsredovisningar och tillämpar korrigeringarna på felberäkningsmetoden för Horisont Europa. d) Fortsätta att arbeta för att uppnå en felnivå på under 2 % inom detta utgiftsområde. e) Förenkla regler och förfaranden, utveckla obligatoriska utbildningstillfällen och praktisk information för sökande, särskilt nya sökande, och förbättra stödet och riktlinjerna för små och medelstora företag, spinoff-företag, startup-företag, administrations- och betalningsorgan och alla relevanta intressenter. Utveckla ett digitalt kompendium för europeiska små och medelstora företag och midcap-bolag, med regulatorisk information om stöd till arbetstillfällen och tillväxtmöjligheter inom den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens på ett sätt som liknar handelsassistenten Access2Markets. f) Inta en bättre strategi för könsmässig balans när det gäller mottagare av medel från Horisont Europa och en geografisk balans när det gäller underrepresenterade medlemsstater, och ge bättre stöd till forskning och samarbete vid universitet i alla medlemsstater. Rapportera till parlamentet om andelen manliga och kvinnliga forskare som deltar i programmet. g) Säkerställa skyddet av unionens budget genom en allmän och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inrätta ett integrerat och driftskompatibelt system som bygger på, men inte är begränsat till, befintliga verktyg och databaser. h) Hantera förväntningarna genom att fastställa realistiska och uppnåbara mål och målvärden. Parlamentet anser att EU:s nya förstärkta ungdomsgaranti bör ge mer positiva resultat när det gäller ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta bättre med medlemsstaterna för att utveckla Erasmus+ för yrkesutbildning, särskilt för vissa tekniska yrken, hantverkare osv. Kommissionen uppmanas att uppmuntra Förenade kungariket att återansluta sig till Erasmusprogrammet. Parlamentet efterlyser också utveckling av student- och forskarutbyten för länderna inom det östliga partnerskapet, särskilt Ukraina. Öka sin breddningsverksamhet ytterligare för att förbättra tillgången till spetskompetens i hela unionen och rapportera tillbaka till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten. i) Inrätta en ny budgetpost för turism för att stödja återhämtningen i en sektor som drabbats hårt av covid-19-krisen och göra den resilient för framtiden, digitaliserad och hållbar. j) Fortsätta sina insatser för gemensamma inköp av vacciner för att skydda mot covid-19, vilket möjliggör besparingar och utvecklar unionens suveräna autonomi på hälsoområdet och som kan utvidgas till att omfatta andra områden såsom energi, halvledare och sällsynta jordartsmetaller. k) Säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för Horisont Europa och dess pelare, viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och andra finansieringsinstrument och projekt, även när det gäller att skapa arbetstillfällen, säkerställa synergier med de nationella återhämtningsplanerna för att främja forskning och utveckla en tillväxtstrategi och lansera nya unionspartnerskap på områden som ren vätgas, bränsleceller, vindkraft, eldrift, solcellsenergi, robotteknik, drönare, 3D-skrivarbatterier, ren luftfart, järnväg, uppkopplad och automatiserad mobilitet, utsläppsfri väg- och vattenvägstransport och andra typer av digital teknik, särskilt för arbetsprogrammet 2021–2022, och parlamentet välkomnar Horisont Europas framsteg i detta avseende. Parlamentet betonar behovet av att stödja projekt som särskilt bidrar till ett framtidssäkrat, hållbart, smart, konkurrenskraftigt och klimatvänligt europeiskt transportnät. l) Föreslå en ny resultatinriktad mekanism, inbegripet planering och tekniskt stöd på kort, medellång och lång sikt, och att stärka kopplingen mellan finansieringen och uppnåendet av projektmålen, för att öka EU-medlens mervärde och se till att medlemsstaterna uppfyller målen för slutförandet 2030 för stomnätet och 2050 för övergripande TEN-T-nät.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

97. Europaparlamentet noterar att underrubrik 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” i den fleråriga budgetramen står för 34,3 % eller 59,5 miljarder EUR av unionens budget. Av detta belopp går 32,4 miljarder EUR (54,5 %) till Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), 10,2 miljarder EUR (17,1 %) till Sammanhållningsfonden, 14,7 miljarder EUR (24,7 %) till Europeiska socialfonden (ESF) och 2,2 miljarder EUR (3,7 %) till övriga åtgärder.

98. Europaparlamentet erinrar om den viktiga rollen när det gäller kostnaderna inom underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – i den fleråriga budgetramen, som syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan unionens olika medlemsstater och regioner och att stärka alla regioners konkurrenskraft.

99. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten undersökte ett urval på 227 transaktioner utformat så att det skulle vara statistiskt representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att revisionsrätten också granskade korrektheten i informationen i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD REGIO) och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD EMPL) samt kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

100. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrätten, med beaktande av de fel som tidigare identifierats av revisionsmyndigheterna och de korrigeringar som tillämpats av programmyndigheterna, har uppskattat felnivån till 3,5 %, vilket är långt över väsentlighetsnivån. Parlamentet välkomnar att detta trots allt innebär en minskning av felprocenten jämfört med den rapporterade felprocenten på 4,4 % under budgetåret 2019. Parlamentet noterar att de upptäckta felen rör icke stödberättigande kostnader, offentlig upphandling, redovisnings- och beräkningsfel, statligt stöd och avsaknad av styrkande handlingar.

101. Europaparlamentet noterar med oro de uppgifter som har lagts fram i resultattavlan för den inre marknaden för 2020 om offentlig upphandling, som visar att andelen kontrakt som har tilldelats med bara en budgivare är särskilt oroväckande – 19 medlemsstater nådde eller överträffade tröskeln på 20 % och sex medlemsstater (Grekland, Polen, Rumänien, Slovenien, Tjeckien och Ungern) hade en nivå på 39–51 %. Parlamentet noterar att andelen upphandlingskontrakt som förhandlades fram med ett företag utan någon anbudsinfordran nådde eller överskred tröskelvärdet på 10 % i åtta medlemsstater, varav fyra (Bulgarien, Cypern, Rumänien och Slovenien) nådde nivåer på 22–29 %. Parlamentet konstaterar att andelen kontrakt som tilldelades efter en anbudsinfordran vars namn och villkor inte var tydliga låg över tröskelvärdet på 3 % i tio medlemsstater med nivåer på 8–9 % i fyra medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Malta och Slovenien).

102. Europaparlamentet är djupt oroat över dessa iakttagelser eftersom de tyder på allvarliga och systematiska brister i förfarandena för offentlig upphandling i flera medlemsstater, vilket sannolikt också påverkar förvaltningen och användningen av unionens medel. Parlamentet noterar i detta avseende domstolens iakttagelse om en tidig förebyggande systemrevision av förvaltningskontroller av offentlig upphandling i Ungern, som ledde till en schablonkorrigering på 10 % för alla berörda kontrakt under en fyraårsperiod och uppgick till omkring 770 000 000 EUR.

103. Europaparlamentet är bekymrat över att 72 % av felen härrör från projekt och kostnader som inte är stödberättigande och 27 % av överträdelser av inremarknadsreglerna (särskilt bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd). Parlamentet noterar att fem projekt inte följde unionens regler för statligt stöd. Parlamentet noterar att revisionsrätten anser att två projekt inte borde ha fått någon offentlig finansiering från unionen och/eller medlemsstaten. Parlamentet understryker att dessa projekt stod för 1,0 procentenheter av den uppskattade felnivån.

104. Europaparlamentet välkomnar att 2019 års fleråriga inbjudan att lämna förslag inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) slutfördes med framgång under 2020, där 125 projekt valdes ut och fick ett totalt bidrag på över 2 miljarder EUR. Parlamentet noterar att mer än 90 % av FSE-anslaget tilldelades projekt som förväntas ta itu med klimatrelaterade mål, särskilt infrastruktur för järnvägar, inre vattenvägar och kusthamnar och utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen.

105. Europaparlamentet noterar att GD REGIO har rapporterat en viktad genomsnittlig felprocent på 2,1 % och en maximal felprocent på 2,6 %, och att GD EMPL rapporterade en viktad genomsnittlig felprocent på 1,4 % och en maximal felprocent på 1,9 %. Parlamentet påpekar att GD EMPL enligt revisionsrätten inte tog full hänsyn till eventuella fel utöver dem som upptäckts och att den högsta procentsatsen i det fallet skulle ha varit 2,1 %. Parlamentet betonar revisionsrättens slutsats att den övergripande kvarstående felprocent som rapporteras av kommissionen bör betraktas som en miniminivå. Parlamentet betonar att framtida korrigeringar kanske inte är tillräckliga för att säkerställa att ingen väsentlig felnivå kvarstår vid avslutandet.

106. Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de upptäckta felens antal och inverkan visar att de kontroller som finns på plats ännu inte i tillräcklig utsträckning minskar den höga inneboende risken för fel på detta område. Parlamentet är bekymrat över att detta särskilt gäller de förvaltande myndigheternas kontroller som inte är ändamålsenliga när det gäller att förhindra eller upptäcka oriktigheter i de kostnader som stödmottagarna redovisar. Parlamentet noterar med oro att revisionsrätten också anser att andra fel beror på beslut som de förvaltande myndigheterna fattar själva.

107. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrätten har dragit slutsatsen att de procentsatser för kvarstående fel som revisionsmyndigheterna rapporterade inte alltid var tillförlitliga och att brister kvarstår i hur revisionsmyndigheterna utför och dokumenterar sitt arbete. Parlamentet understryker revisionsrättens slutsats att revisionsmyndigheterna måste bli bättre på att övervaka risken för bedrägeri i sina revisioner av insatser.

108. Europaparlamentet upprepar sitt djupa missnöje med praxisen i vissa medlemsstater att systematiskt överboka program och överföra problematiska eller olagliga projekt i den nationella budgeten efter det att kommissionen eller Olaf har upptäckt oriktigheter eller missbruk. Parlamentet fördömer att de nationella skattebetalarna får bära bördan att betala för projekt som drabbats av intressekonflikter, bedrägeri eller andra brister.

109. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten i sin särskilda rapport 07/2020 Genomförandet av sammanhållningspolitiken: jämförelsevis låga kostnader men otillräcklig information för att bedöma besparingar som uppnås genom förenkling konstaterade att de totala kostnader som rapporterats för genomförandet av de sammanhållningspolitiska fonderna är jämförelsevis låga, men att de baserades på uppgifter som är inkonsekventa och inte tillräckligt fullständiga. Parlamentet noterar med oro att revisionsrätten konstaterade att den tillgängliga kostnadsinformationen inte var tillräcklig för att bedöma effekterna av att förenkla unionens regler.

110. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten i sin särskilda rapport 24/2021 Prestationsbaserad finansiering inom sammanhållningspolitiken: ambitiösa förändringar, men hinder för förverkligandet kvarstod under perioden 2014–2020 konstaterade att förordningen om gemensamma bestämmelser 2014–2020 innehöll en uttrycklig ”resultatram” för medlemsstaternas operativa program, inklusive delmål och mål för att uppnå de europeiska struktur- och investeringsfondernas investeringar.

111. Europaparlamentet understryker den resultatreserv som ingår i den nya resultatramen, vilken medför att 6 % av resurserna ska frysas och därefter tilldelas på grundval av en resultatgranskning efter den årliga genomföranderapporten 2019, till de program som har uppnått sina fastställda delmål, så att medlemsstaterna får incitament att optimera sin användning av medlen. Parlamentet beklagar att kommissionen och medlemsstaterna enligt färska uppgifter endast delvis lyckades göra finansieringen av sammanhållningspolitiken mer prestationsbaserad. Parlamentet är oroat över att medlemsstaterna visade ett mycket begränsat intresse för att använda vissa av de nya resultatbaserade finansieringsmodellerna, dvs. ”gemensamma handlingsplaner” och ”finansiering som inte är kopplad till kostnaderna”. Parlamentet uppmuntrar till en bredare användning av de förenklade kostnadsalternativ som revisionsrätten anser har potential att minska stödmottagarnas administrativa börda och som anses vara mindre benägna att drabbas av fel.

112. Europaparlamentet påminner om sammanhållningspolitikens bidrag till att ge stöd till medlemsstaterna för att mildra de negativa effekterna av covid-19-pandemin och möjliggöra en snabb omdirigering av de tillgängliga medlen för 2014–2020 till de hårdast drabbade sektorerna och föreslå betydande förenklingar (initiativen CRII och CRII+ för 2020). Parlamentet noterar vidare att totalt 179 operativa program använde dessa initiativ för att stödja hälso- och sjukvård, småföretag och arbetstagare, vilket uppgick till 12,9 miljarder EUR (6,2 miljarder EUR 2020 och 6,7 miljarder EUR 2021). Parlamentet noterar att initiativen CRII och CRII+ har påskyndat genomförandet av ESI-fonderna och bidragit till att minska de utestående åtagandena.

113. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten i sin särskilda rapport 26/2021 Utgifternas korrekthet inom EU:s sammanhållningspolitik: kommissionen redovisar varje år en lägsta uppskattad felnivå som inte är slutgiltig konstaterade att de nya rättsliga bestämmelserna för programperioden 2021–2027 åtgärdar vissa begränsningar i godkännandet av räkenskaperna. Parlamentet beklagar dock att revisionsrätten konstaterat att vissa risker kvarstår när de innehållna betalningarna frigörs.

114. Europaparlamentet noterar att revisionsrättens konstaterade att kommissionens skrivbordsgranskningar inte är utformade för att upptäcka ytterligare icke stödberättigande utgifter, vilket begränsar deras bidrag när det gäller att bekräfta korrektheten i de underliggande transaktionerna och giltigheten hos den sammanlagda återstående felprocent som rapporterats av revisionsmyndigheterna. Parlamentet noterar vidare att för program med bekräftade resultat med låga felprocent är sådana skrivbordsgranskningar ett effektivt verktyg för att bekräfta den rapporterade felprocenten och revisionsuttalanden från revisionsmyndigheterna. Parlamentet noterar med oro att vid både kommissionens och revisionsrättens regelefterlevnadsrevisioner konstaterades väsentliga fel som inte kunde ha upptäckts vid skrivbordsgranskningarna.

115. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten konstaterade att kommissionen inte alltid följde sin riskbaserade metod för att välja ut de mest riskfyllda revisionsmyndigheterna för regelefterlevnadsrevisioner och att kommissionen, även om den upptäcker oriktiga utgifter i sina regelefterlevnadsrevisioner, ofta reviderar sina slutliga resultat i uppföljningsfasen med medlemsstaterna.

116. Europaparlamentet är djupt oroat över rapporter om allvarlig och systematisk korruption och missbruk av unionens sammanhållningsfonder i instrumentet för integrerad territoriell investering i Donaudeltat i Rumänien till ett värde av 1,1 miljarder EUR från åtta rumänska program. Parlamentet noterar att dessa medel är öronmärkta för projekt för fattigdomsminskning, naturskydd och miljöskydd i Rumänien längs Donaudeltat, som finansieras av fem olika europeiska struktur- och investeringsfonder. Parlamentet noterar att påståendena om oriktigheter är koncentrerade till ett program, det regionala operativa programmet, och avser tre ansökningsomgångar för projekt inom ett prioriterat område som främst stöder små och medelstora företag och mikroföretag och som uppgår till 104 000 000 EUR för finansiering av 347 projekt. Parlamentet noterar att Olaf i maj 2021 inledde en utredning som rörde påstådda bedrägerier och andra oriktigheter i samband med ett specifikt projekt finansierat av instrumentet för integrerad territoriell investering i Donaudeltat i Rumänien.

117. Europaparlamentet är oroat över avslöjandena i medierna om att en rumänsk nationell myndighet var korrumperad och bidrog till godkännandet av projekt med politiker som var inblandade i en intressekonflikt och som inte var bosatta längs Donaudeltat.

118. Europaparlamentet noterar att efter medierapporter om allvarliga påståenden om bedrägerier, intressekonflikter och förskingring meddelade kommissionen i juni 2021 ett avbrott i betalningarna, vilket blockerade all ersättning från unionen till de 347 riskfyllda projekten i avvaktan på resultaten av de rumänska myndigheternas kontroller. Parlamentet noterar att de rumänska myndigheterna valde ut 73 projekt för kontroll, vilket ledde till att 35 av dessa projekt anmäldes till det nationella organet för bedrägeribekämpning eller åklagarmyndigheten för vidare utredning på grund av misstankar om bedrägeri. Parlamentet noterar att de rumänska förvaltningsmyndigheterna genomförde kontroller av ytterligare 22 insatser för att kontrollera att de var korrekta och huruvida de bidrar till utvecklingen av Donauregionen, vilket ledde till att ytterligare en potentiell oriktighet upptäcktes.

119. Europaparlamentet noterar att kommissionen kom överens med de rumänska myndigheterna om att förvaltningsmyndigheten ska överlämna resultaten av sina kontroller till revisionsmyndigheten för en oberoende granskning av huruvida riskbedömningsmetoden är lämplig för att välja ut insatser som ska granskas och kontrolleras, och för bekräftelse av resultaten. Parlamentet noterar att dessa slutsatser kommer att ligga till grund för utarbetandet av den riktade revision som kommissionen planerar att genomföra i början av 2022 för att på plats kontrollera ändamålsenligheten i de åtgärder som vidtagits av de rumänska myndigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten underrättad om all ny utveckling och särskilt om eventuella finansiella korrigeringar.

120. Europaparlamentet är oroat över att informationen om sådana allvarliga påståenden ännu en gång avslöjades av journalister och inte genom en revision av kommissionen. Parlamentet påminner om att journalisterna påpekade att det finns allvarliga svagheter och kryphål i de rumänska lagarna när det gäller intressekonflikter. Parlamentet understryker att dessa lagar skyndsamt måste anpassas efter kraven i unionens budgetförordning. Parlamentet påminner om att tydlig och otvetydig lagstiftning mot intressekonflikter på nationell nivå är en viktig förutsättning för att förebygga, upptäcka och bekämpa missbruk, korruption och bedrägerier.

121. Europaparlamentet beklagar, såsom anges i revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling att de europeiska struktur- och investeringsfondernas betydande potential att bidra till jämställdhet förblir outnyttjad och att jämställdhetsintegrering inte genomförs på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av budgetprocessen. Parlamentet anser att jämställdhetsintegrering måste hanteras på ett obyråkratiskt och koncist sätt genom riktade och effektiva incitament.

122. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens rapport om prestationen för ESF, som utgör 25,9 % av alla betalningar inom sammanhållningspolitiken 2014–2020 som gjorts fram till slutet av 2020. Parlamentet noterar att ESF:s utgifter ökade från 11,2 miljarder EUR 2019 till 13,7 miljarder EUR 2020 på grund av ökat genomförande. Parlamentet noterar att revisionsrättens arbete bygger på kommissionens prestationsinformation, som särskilt består av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2020, programförklaringarna för budgetförslaget för 2022, kommissionens viktigaste utvärderingar samt den sjunde sammanhållningsrapporten.

123. Europaparlamentet påminner om den avgörande betydelse som ESF, Erasmus+ och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), som är EU:s viktigaste verktyg för att främja ökad sysselsättning och arbetskraftens rörlighet, utbildning och yrkesutbildning för färdigheter och livslångt lärande samt för att främja social inkludering och bekämpa fattigdom och diskriminering. Parlamentet välkomnar att revisionsrätten har konstaterat att ESF:s resultatram är väl utvecklad och att kommissionen sammanställer ett mått för måluppfyllelse för indikatorer med mål. Parlamentet beklagar att revisionsrätten konstaterade att ESF:s resultatram visserligen ökade tillgången till prestationsinformation, men att fokus fortfarande låg på finansiell input och output, och inte i tillräcklig utsträckning var resultatinriktad, och att även om utvärderingarna täcker de flesta av ESF:s områden krävs det mer metodologiska insatser för att bedöma effekterna av politiken när det gäller att nå ut till personer som är bortkopplade från arbetsmarknaden.

124. Europaparlamentet noterar att indikatorer visar att medlemsstaterna gör goda framsteg mot målen, att kommissionen frigjorde 85 % av resultatreserven för ESF-program och att förslaget om ESF+ för 2021–2027 syftar till ytterligare förenkling och synergier.

125. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten på grund av begränsningar i uppgifterna och det faktum att många insatser fortfarande pågick vid tidpunkten för dess granskning inte kunde dra någon övergripande slutsats om den faktiska prestationen för ESF-utgifterna under perioden 2014–2020.

126. Europaparlamentet noterar med uppskattning att 45,4 miljoner deltagare i slutet av 2020 fått stöd från ESF och sysselsättningsinitiativet för unga och att 5,4 miljoner personer hittade ett arbete (inbegripet egenföretagare) inom båda programmen, enligt kommissionens uppgifter.

127. Europaparlamentet välkomnar effekten av det tillfälliga stödet för att minska riskerna för arbetslöshet i en krissituation (Sure), såsom har rapporterats av kommissionen i dess andra rapport. Parlamentet noterar att Sure har varit framgångsrikt med att mildra de allvarliga socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Parlamentet noterar att Sure under 2020 stödde omkring 31 miljoner personer i de 19 stödmottagande medlemsstaterna, varav 22,5 miljoner är anställda och 8,5 miljoner egenföretagare, och att omkring 2,5 miljoner företag som drabbats av covid-19-pandemin har dragit nytta av Sure, vilket har gjort det möjligt för dem att behålla arbetstagare.

128. Europaparlamentet välkomnar det ökade genomförandet av finansieringsinstrumenten inom alla ESI-fonder under 2020, vilket har lett till 10,3 miljarder EUR i ackumulerade betalningar till slutmottagare (4,7 miljarder EUR 2019).

129. Europaparlamentet noterar att byggandet av Pelješac-bron i Kroatien med sammanhållningsmedel slutfördes av ett företag som ägs av kinesiska staten, som kan ha gynnats av stöd från den kinesiska regeringen och lägre och otillfredsställande arbetsrättsliga normer vilket skulle medföra en konkurrensfördel jämfört med europeiska företag som lämnar anbud i samma förfarande. Parlamentet anser att kommissionen i egenskap av fördragens väktare måste säkerställa lika villkor för företag i unionen och tredjeländer i offentliga upphandlingar. Parlamentet anser därför att kraftfulla bestämmelser om standarder för sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter på unionsnivå bör ingå i anbudsinfordran för offentliga kontrakt inom byggsektorn.

130. Europaparlamentet är bekymrat över rapporterna om att den ungerska regeringen hade för avsikt att förstatliga flygplatsen Ferenc Liszt nära Budapest och tillkännagav sin avsikt att använda unionens sammanhållningsfonder för att utveckla infrastruktur för att minska flygplatsens värde i syfte att sänka kostnaderna för dess expropriering, vilket skulle skada dess nuvarande ägare. Parlamentet är djupt oroat över den osäkerhet som sådana hot utgör för internationella investerare. Parlamentet påminner om att unionens sammanhållningsfonder användes för att medfinansiera flygplatsen, vilket skulle gynna oligarkiska strukturer i händelse av en tvångsförsäljning eller ofrivillig försäljning av flygplatsen. Parlamentet noterar att regeringen har infört extremt byråkratiska hinder och ytterligare krav på flygplatsoperatören. Parlamentet är förvånat över att oligarker, i direkt och nära kontakt med premiärministern, har lagt fram sämre köperbjudanden avseende flygplatsen.

131. Europaparlamentet är bekymrat över att prishöjningarna inom bygg- och råvarusektorn kan förändra den totala budgeten för många projekt och skulle kunna leda till underbudgetering, missade delmål och omöjliga genomföranden och därmed skulle kunna undergräva fullbordandet av TEN-T-stomnätet.

132. Europaparlamentet noterar med oro att det portugisiska riskkapitalbolaget Alpac Capital, som enligt uppgift har nära förbindelser med Ungerns premiärminister, har förvärvat 88 % av aktierna i Euronews. I Euronews redaktionskommitté ingår nu tre personer som valts ut av Alpac och detta kan påverka dess fullständiga redaktionella oberoende, vilket är oroande. Euronews mottog under 2020 18,12 miljoner EUR från unionens budget. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att se till att dessa pengar verkligen används för objektiv och faktabaserad nyhetsbevakning av oberoende journalister.

Rekommendationer

133. Europaparlamentet uppmanar kommissionen till följande: a) Ange en felprocent vid betalning och inte en kvarstående felprocent i syfte att förbättra utvärderingen av den utförda granskningen. b) Fortsätta sitt samarbete med revisionsrätten för att ytterligare harmonisera revisionsmetoderna och tolkningen av lagtexter. c) Uppmuntra och noga övervaka medlemsstaterna genom att använda sina standardiserade skalor för enhetskostnader, eftersom ytterligare förenkling av regler och förfaranden kan bidra till en effektivare användning av medel och en lägre felprocent, samtidigt som det säkerställs att systemet inte leder till alltför stora obalanser till förmån för medlemsstaterna. d) Tydligt uppmuntra revisionsmyndigheterna att införa specifika frågor i sina checklistor om bedrägeririsker och dokumentera de åtgärder som vidtagits för att hantera sådana risker som upptäcks under en revision. Ägna större uppmärksamhet åt och tilldela ökat tekniskt stöd till medlemsstater vars förvaltnings- och kontrollsystem endast är delvis tillförlitliga, eller inte alls tillförlitliga, där det finns en ökad risk för bedrägeri och korruption i samband med medel. e) Systematiskt använda obligatoriska it-verktyg såsom Edes och Arachne för alla unionsmedel, inbegripet dem inom delad förvaltning, och säkerställa bättre användning av ny teknik för att öka kontrollerna och skydda unionens budget mot bedrägerier och missbruk av medel. f) Säkerställa skyddet av unionens budget genom en global och systematisk användning av digitala och automatiserade system för rapportering, övervakning och revision och skyndsamt inrätta ett integrerat och driftskompatibelt system som bygger på men inte är begränsat till befintliga verktyg och databaser. g) Säkerställa att medlemsstaterna tar hänsyn till och främjar genomförandet av partnerskapsprincipen och jämställdhet under utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av alla program i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (6) och förordning (EU) 2021/1060. h) Säkerställa en sund ekonomisk förvaltning vid användningen av medel, inbegripet respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, såsom grundläggande förutsättningar för sund ekonomisk förvaltning och effektiv finansiering. i) Säkerställa att medlemsstaterna tillhandahåller tillräcklig information i den årliga sammanfattningen om slutsatser och uppföljning av insatser för vilka de har dragit tillbaka belopp från räkenskaper som fortfarande är föremål för en pågående bedömning av korrekthet. j) Lägga fram ett lagstiftningsförslag kopplat till den kommande revideringen av budgetförordningen för att säkerställa att innehållandet av betalningar är tillräckligt skyddat innan det frigörs, för att förbättra sitt revisionsarbete, sin revisionsdokumentation och översynsprocessen, för att stärka de viktigaste inslagen i korrektheten i den information som lämnas i de årliga verksamhetsrapporterna och för att säkerställa att kommissionskollegiet tillhandahåller relevant och tillförlitlig information i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Parlamentet understryker att förslaget bör ha ett tydligt och begränsat tillämpningsområde för att inte negativt påverka prestationen för fonderna. k) Förbättra tillvägagångssättet när det gäller studier av administrativa kostnader genom att tillkännage vad som kommer att undersökas och när, samt bedöma om de uppskattade administrativa kostnadsbesparingarna har förverkligats. l) När det gäller resultatbaserad finansiering inom sammanhållningspolitiken, att på bästa sätt utnyttja de nödvändiga villkoren under perioden 2021–2027, att i ett tidigt skede bereda vägen för en effektiv halvtidsöversyn och att klargöra reglerna och tillvägagångssättet för att ge garantier för unionsfinansiering i finansieringsmodellen ”finansiering som inte är kopplad till kostnaderna”. m) Förenkla regler och förfaranden, uppmuntra medlemsstaterna och kommissionen att utveckla obligatoriska utbildningstillfällen och praktisk information för sökande, särskilt nya sökande, och förbättra stödet och riktlinjerna för små och medelstora företag, spinoff-företag, startup-företag, administrations- och betalningsorgan och alla relevanta intressenter. n) Tillhandahålla vägledning och kontroller som säkerställer att lämpliga minimistandarder för sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter är krav vid offentlig upphandling, särskilt vid upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, för att undvika att unionens företag missgynnas i konkurrenshänseende jämfört med anbudsgivare från tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att endast företag från tredjeländer som tillåter företag från unionen att delta i sina offentliga upphandlingar får delta i europeiska offentliga upphandlingar för att säkerställa lika spelregler och lika tillgång för företag i unionen och tredjelandsföretag. o) Underlätta antagandet av den europeiska gränsöverskridande mekanismen, som kan ha en positiv inverkan på takten i genomförandet av gränsöverskridande transportprojekt och i slutändan öka transporttjänsternas effektivitet på dessa områden,

Naturresurser

134. Europaparlamentet noterar att rubrik 2 ”Naturresurser” i den fleråriga budgetramen står för 35 % eller 60,6 miljarder EUR av unionens budget. Av detta belopp går 41,6 miljarder EUR (68,7 %) till direktstöd inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), 2,6 miljarder EUR (4,3 %) till marknadsrelaterade utgifter inom EGFJ, 14,6 miljarder EUR (24,1 %) till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), 0,9 miljarder EUR (1,4 %) till Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och resten till andra områden.

135. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten undersökte ett urval på 218 transaktioner som täckte 19 medlemsstater och Förenade kungariket, utformat så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att revisionsrätten också granskade de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD AGRI) och kommissionens generaldirektorat för miljö (GD ENV) samt kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

136. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att revisionsrättens arbete stöder slutsatsen att direktstödet som helhet inte innehöll några väsentliga fel och stod för 69 % av utgifterna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att direktstödet till jordbrukare är stödrättighetsbaserat och att sådant stöd medför en lägre risk för fel, förutsatt att de tillhörande villkoren inte är komplexa. Parlamentet konstaterar att enligt revisionsrätten utgör de viktigaste förvaltningsverktygen för direktstöd, det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) och systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) ett ändamålsenligt förvaltnings- och kontrollsystem. Parlamentet noterar att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2022 inte längre bör vara efterlevnadsbaserad utan prestationsbaserad. Parlamentet hoppas att denna grundläggande förändring kommer att ha en positiv inverkan på felprocenten för direktstödet.

137. Europaparlamentet noterar med oro de fel som revisionsrätten upptäckte i fråga om landsbygdsutveckling, marknadsåtgärder och andra utgiftsområden inom Naturresurser, vilka utgör 31 % av utgifterna. Parlamentet är oroat över revisionsrättens bedömning att mer komplexa stödvillkor ökar risken för fel. Parlamentet beklagar att felnivån anses vara väsentlig på detta område.

138. Europaparlamentet konstaterar att GD AGRI har beräknat risken vid betalning till omkring 1,9 % för GJP-utgifterna som helhet under 2020. Parlamentet noterar att revisionsrätten uppskattar felnivån till 2 %, vilket är en ökning med 0,1 % jämfört med 2019. Parlamentet beklagar att felnivån i utgifterna för Naturresurser ligger nära väsentlighetsgränsen.

139. Europaparlamentet välkomnar användningen av ny teknik såsom kontroller genom övervakning, med hjälp av automatiska processer baserade på data från Sentinel-satelliterna i EU:s Copernicusprogram för att kontrollera efterlevnaden av vissa GJP-regler. Parlamentet välkomnar att dessa ändringar också godkändes för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2022 och uppmuntrar medlemsstaterna att i största möjliga grad utnyttja dessa möjligheter.

140. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen har åtagit sig att ge stöd till medlemsstaterna när det gäller att utveckla den nya metoden med kontroller genom övervakning. Parlamentet noterar att sedan 2018 kan medlemsstaternas utbetalande organ utföra denna typ av kontroller, men beklagar dess begränsade omfattning 2020. Parlamentet stöder revisionsrättens rekommendation till kommissionen att främja kontroller genom övervakning som ett centralt kontrollsystem för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020.

141. Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionens underlåtenhet att samla in tillförlitliga uppgifter om slutliga mottagare av GJP-medel lämnar många olösta fall där medlemsstaterna kan återkräva medel. Parlamentet noterar med oro att användningen av rapporterings- och övervakningsverktyg, såsom Arachne, endast sker på frivillig basis.

142. Europaparlamentet beklagar de återkommande brister som revisionsrätten konstaterat när det gäller risken vid betalning som påverkar utgifterna för Naturresurser, i samband med medlemsstaternas kontroller, som återspeglas i deras kontrollstatistik.

143. Europaparlamentet påminner om den brist som revisionsrätten konstaterat när det gäller strategier och förfaranden för bedrägeribekämpning inom den gemensamma jordbrukspolitiken, både av kommissionen och av medlemsstaterna. Parlamentet påminner om rekommendationen till kommissionen i förra årets årsrapport och noterar att GD AGRI uppdaterade sin strategi för bedrägeribekämpning 2020. Parlamentet väntar på revisionsrättens särskilda rapport om den gemensamma jordbrukspolitiken och åtgärder för bedrägeribekämpning, som försenats till andra kvartalet 2022, för en fördjupad analys av den rådande situationen.

144. Europaparlamentet noterar med oro 29 Olaf-ärenden avseende struktur- och jordbruksfonder i Bulgarien. Parlamentet är bekymrat över slutsatserna i studien om den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s ekonomiska intressen, om att de flesta överträdelser i Bulgarien har identifierats på området för jordbruksfinansiering, särskilt när det gäller subventioner till jordbruksgrödor, samt uppförandet av ”falska” gästhus som i själva verket används som privatbostäder. Parla