A4-0393/97

Resolution om skapandet av en enhetlig samordningsstruktur inom kommissionen, med befogenheter i frågor som rör mänskliga rättigheter och demokratisering

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter,

- med beaktande av principerna i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna,

- med beaktande av Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensens Parisstadga från 1990,

- med beaktande av artikel 130u.2 i EG-fördraget,

- med beaktande av rådets och medlemsstaternas resolution om mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling från rådets möte den 28 november 1991,

- med beaktande av resultaten från FN:s konferens om de mänskliga rättigheterna i Wien i juni 1993 samt från FN-konferenserna i Kairo, Köpenhamn och Beijing,

- med beaktande av sina resolutioner om de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt resolutionen av den 12 december 1996 om de mänskliga rättigheterna i världen 1996/1996 och Europeiska unionens politik beträffande mänskliga rättigheter ((EGT C 20, 20.1.1997, s. 161.)),

- med beaktande av sin resolution av den 21 april 1994 om de mänskliga rättigheterna i EU:s utrikespolitik ((EGT C 128, 9.5.1994, s. 370.)),

- med beaktande av sin resolution av den 12 juni 1997 om framstegen vid genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (januari till december 1996) ((EGT C 200, 30.6.1997, s. 148.)),

- med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om «Europeiska unionen och den externa dimensionen av mänskliga rättigheter: Från Rom till Maastricht och framöver» (KOM(95)0567),

- med beaktande av kommissionens rapport om «genomförandet av de åtgärder som vidtagits för främjande av de mänskliga rättigheterna och demokratiseringen (1995)" (KOM(96)0672),

- med beaktande av kommissionens rapport om «samarbetet med de europeiska icke- statliga biståndsorganisationerna på områden som berör utvecklingsländerna (budgetåret 1994)" (KOM(96)0032),

- med beaktande av sin resolution av den 20 september 1996 om kommissionens meddelande om «införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land» ((EGT C 320, 28.10.1996, s. 261.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 juni 1997 om förslaget till rådets beslut om ett ramförfarande för genomförande av artikel 366a i fjärde Lomékonventionen ((EGT C 200, 30.6.1997, s. 256.)) samt yttrandet från utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor i betänkandet A4-0175/97,

- med beaktande av sin resolution av den 21 februari 1997 om Europeiska unionens humanitära bistånd och ECHO:s roll samt meddelandet från kommissionen om att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd ((EGT C 85, 17.3.1997, s. 181.)),

- med beaktande av artikel 148 i sin arbetsordning,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor samt yttrandet från utskottet för utveckling och samarbete och budgetutskottet (A4-0393/97), och med beaktande av följande:

A. Europeiska unionen erkänner respekten för frihet, demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstatsprincipen, vilken bör omsättas i praktiken inom ramen för unionens interna politik, den gemensamma biståndspolitiken och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP).

B. I enlighet med resultaten av mötet i Amsterdam inrättas för GUSP en trojka som består av rådets ordförande, den höge representanten för GUSP/rådets generalsekreterare och kommissionen, och kommissionen deltar i full utsträckning i de uppgifter som rör GUSP.

C. I och med att de mänskliga rättigheterna erkänts internationellt utgör mänskliga rättigheter och demokrati i allt större grad en referenspunkt även i de internationella förbindelserna. Gemenskapens politik för de mänskliga rättigheterna har i denna bemärkelse vidareutvecklats på ett övergripande sätt och antalet ingripanden, finansiella medel och aktörer har ökat i motsvarande grad.

D. Europeiska unionen har inom ramen för sin politik för de mänskliga rättigheterna skapat nya tyngdpunkter genom att ge stadga åt demokratiseringsprocesser och förebyggande av konflikter.

E. Vid konferensen om de mänskliga rättigheterna i Wien bekräftades att de mänskliga rättigheterna är odelbara och universella, samt att rätten till utveckling är en integrerad del av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

F. Rådet introducerade i och med sitt beslut i november 1991 det villkorliga biståndet i motsats till den tidigare förda politiken med bistånd utan villkor.

G. Återuppbyggnadsskedet är inom ramen för biståndssamarbetet knutet till att demokratiska processer inleds, och programmen omfattar åtgärder för att återupprätta det civila samhället och rättsstaten.

H. Europeiska unionen är i sin helhet skyldig att handla samstämmigt i sina utrikespolitiska åtgärder, och rådet och kommissionen delar på detta ansvar. De utrikespolitiska åtgärderna får inte enbart kännetecknas av samstämmighet, utan även av effektivitet och öppenhet.

I. Kommissionen föreslår i sitt senaste förslag till rådets förordning om utveckling och konsolidering av demokratin och rättsstaten samt om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (KOM(97)0357) en enhetlig rättslig grund i syfte att uppnå mer samstämmighet och effektivitet vid genomförandet av politik och åtgärder till förmån för mänskliga rättigheter och demokrati.

J. Mot bakgrund av Europeiska unionens avsevärda finansiella bidrag till genomförandet av projekt för demokrati och mänskliga rättigheter samt stöd vid val och valobservation måste EU:s finansiering göras synlig på ett bättre sätt.

K. Europeiska unionen skall i så stor utsträckning som möjligt genomföra sina politiska åtgärder för de mänskliga rättigheterna i samordning med de internationella organisationerna (som Europarådet och OSSE) för att uppnå en bred synergi- och multiplikatoreffekt.

L. EU måste utrusta sig med lämpliga strukturer för beslutsfattande och styrmedel för att kunna genomföra en effektiv utrikespolitik som omfattar främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati.

M. Europaparlamentet måste förfoga över förfaranden och medel, i enlighet med sina resolutioner och rekommendationer, som gör det möjligt att säkerställa en konsekvent politisk linje i frågor som rör mänskliga rättigheter, inklusive en möjlighet för effektiv kontroll av hur ståndpunkterna behandlas i senare led.

N. De olika förslagen i parlamentets resolutioner och rekommendationer om inrättandet av satellitorgan från Europeiska unionens sida illustrerar Europaparlamentets önskemål om öppenhet, kontroll, analys och övervakning.

O. Genomförandet av föreställningar om mänskliga rättigheter är beroende av om begreppen definierats tydligt och varaktigt samt av en konsekvent användning av styrmedlen.

P. I samband med politiken för garantier, sanktioner och förebyggandet av konflikter är bedömning av och information om situationen de mänskliga rättigheterna i tredje land oumbärligt.

Q. Den delade strukturen för beslutsfattande och administration som ligger till grund för Europeiska unionens utrikes-, bistånds- och handelspolitik leder till brister i samordningen och ett spänt förhållande i fråga om ansvaret.

R. Europaparlamentet arbetar för att motverka uppsplittring av budgetmedlen för projekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Vad gäller deras användning saknas en strategi och är befogenheterna uppdelade inom kommissionen.

S. Den interna samordningsformen mellan de enheter inom kommissionen som handlägger mänskliga rättigheter och demokrati återspeglar de uppsplittrade befogenheterna.

T. Förfarandena för val av projekt är tungrodda och svåröverskådliga och leder till avsevärda fördröjningar vid utbetalningen.

U. Även kommissionens rapportering om projektens bedömning och kontinuitet är trots vissa framsteg fortfarande svåröverskådlig och ofullständig och vidtas ofta alltför sent, vilket drabbar öppenheten och kontrollen via Europaparlamentet.

V. Kommissionen förfogar för närvarande inte över något eget omfattande utvärderingssystem för programmen för demokrati och mänskliga rättigheter. En första utvärderingsrapport om demokratiprogrammen inom Phare- och Tacis- programmen lades fram med anledning av den första konferensen om programmens utvärdering den 2-3 oktober 1997 i Bryssel.

W. Rådets och medlemsstaternas årliga rapport om verksamheten i fråga om mänskliga rättigheter inom ramen för GUSP bör vara mer detaljerad och varje år läggas fram vid ett bestämt datum.

X. De icke-statliga organisationerna har visserligen i allt större utsträckning deltagit i projektens genomförande, men samarbetssystemet har i och med detta också blivit allt mer svåröverskådligt.

Y. Inrättandet av ECHO har på ett avgörande sätt bidragit till att förbättra samordning, effektivitet och synlighet vad gäller EU:s åtgärder på området humanitär hjälp.

Z. Samstämmighet, öppenhet, effektivitet, trovärdighet och synlighet hos EU:s politik för de mänskliga rättigheterna och EU:s åtgärder för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratin bör främjas.

1. Parlamentet kräver att regelbundet underrättas av rådet och kommissionen om läget vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati, EU:s ståndpunkter, uppföljningen av dessa samt om relevanta åtgärder i tredje länder inom ramen för fortlöpande uppdaterade rapporter för varje land,

2. anser att denna årsrapport inte får ersätta den årliga rapporten från rådet och medlemsstaterna om verksamheten i fråga om mänskliga rättigheter och att den sistnämnda borde kunna utökas,

3. rekommenderar att EU:s delegationer i ökad utsträckning deltar i såväl politisk observation och rapportering som projektövervakning och utvärdering av program,

4. begär att kommissionen, rådet och medlemsstaterna tar hänsyn till behovet av att EU har en lämplig kontrollmekanism som kan tillämpas i konfliktförebyggande syfte genom att införliva övervakningen av de mänskliga rättigheterna i hela världen i det arbete som utförs av enheten för tidig varning, och i synnerhet skapa medel för att övervaka situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna i tredje länder med vilka unionen upprättat avtal som innehåller klausuler gällande de mänskliga rättigheterna,

5. rekommenderar en omstrukturering av kommissionens strukturer för beslutsfattande och administration i riktning mot en enhetlig struktur för området mänskliga rättigheter och demokratisering till förmån för en förbättrad samordning och en underlättad dialog med Europaparlamentet, rådet, de internationella och de icke-statliga organisationerna,

6. upprepar därför sitt krav på att det senast vid tillsättningen av en ny kommission bör utses en enda vice ordförande/kommissionsledamot för yttre förbindelser vars ansvar det blir att säkerställa en nära samordning mellan alla de kommissionsledamöter och generaldirektorat som deltar i arbetet med de yttre förbindelserna, samordning av administreringen av program och projekt samt av politiken för garantier och sanktioner,

7. uppmanar att överväga om en «Europeisk myndighet för mänskliga rättigheter och demokratisering» bör inrättas i form av en överordnad samordningsstruktur, möjligen med ECHO som förebild, under ledning av en kommissionsledamot med ansvar för mänskliga rättigheter och demokrati som förutom att administrera program och projekt även skulle samordna politiken för garantier och sanktioner,

8. begär att åtgärder omedelbart skall vidtas för att definiera en gemensam strategi för användningen av ekonomiska resurser till förmån för projekt för mänskliga rättigheter i syfte att säkerställa att överväganden vad gäller mänskliga rättigheter spelar en betydande och tydlig roll vid utrikespolitikens utformning,

9. begär att det redan nu vidtas åtgärder för att göra de relevanta programmens och projektens administration mer effektiv inom ramen för en administrativ struktur som är gemensam för alla generaldirektorat som handlägger de yttre förbindelserna, i första hand genom att lägga samman resurser och uppgifter, förenkla förfarandena och den finansiella förvaltningen samt mobilisera alla tillgängliga finansiella medel på bästa sätt,

10. noterar i detta sammanhang att kommissionen har för avsikt att strukturera om den förvaltningstekniska handläggningen av allt externt stöd genom inrättandet av enheten SCOOP (service commun de coopération),

11. rekommenderar vidare kommissionen att förbättra samarbetet med de icke- statliga organisationerna, bland annat genom att standardisera ansökningsförfarandet, ingå partnerskapsavtal och integrera de icke- statliga organisationer som är verksamma inom området mänskliga rättigheter och demokrati i en struktur som kan jämföras med sambandskommittén för icke-statliga biståndsorganisationer,

12. stöder, i enlighet med punkt 5, inrättandet av en gemensam intern administrativ struktur, men påminner om att Europaparlamentet i samband med 1998 års budgetförfarande har beslutat att skapa en rådgivande interinstitutionell arbetsgrupp bestående av företrädare för Europaparlamentet och kommissionen, vilken skall yttra sig om det årliga arbetsprogrammet,

13. kräver en ännu kraftigare koncentrering av de finansiella medlen för mänskliga rättigheter och demokrati genom att dessa förs till budgetkapitlet B7-70, med särskild hänsyn till det tematiska tillvägagångssättet, och välkomnar i detta sammanhang den ytterligare konsolidering av budgetmedlen som genomförts i 1998 års budget,

14. kräver att samordningen förbättras genom samarbetsavtal med internationella och regionala organisationer, särskilt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Europarådet, så att denna organisations omfattande erfarenhet när det gäller bedömningen av de mänskliga rättigheternas tas till vara, att dubbelarbete därmed undviks och samstämmighet i agerandet uppnås,

15. anser det vara nödvändigt att parlamentets egna organ som har hand om mänskliga rättigheter och demokrati samordnas på ett effektivare sätt, inklusive vid förberedelserna för valövervakning,

16. anser att en effektivare samordning mellan institutionerna och de internationella organisationerna inom ramen för stöd till och observation av val är ofrånkomlig för att kunna säkerställa att åtgärderna genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt sätt och öppet sätt; välkomnar därför den konsolidering som genomförts i 1998 års budget,

17. påminner i detta sammanhang om att Europaparlamentet nyligen, i samband med 1998 års budgetförfarande, beslutat att det finansiella genomförandet av anslag som avser stöd till och övervakning av valförfaranden (artikel B7-709) inte skall få ske förrän de tre institutionerna dessförinnan antagit gemensamma bestämmelser och förfaranden för representation i samband med särskilda tjänsteresor som avser valövervakning och/eller åtgärder efter att val hållits,

18. föreslår som en komplettering att inom kommissionen inrätta ett «Europeiskt nätverk för mänskliga rättigheter och demokratisering» i syfte att samla in, analysera och ordna relevant information för elektronisk överföring via Internet och för att samordna de åtgärder som vidtas av de olika medlemsstaterna med de åtgärder som vidtas av Europeiska unionen,

19. kräver till förmån för öppenheten och synligheten hos EU:s politik för mänskliga rättigheter att nätverket måste garantera institutionerna och särskilt Europaparlamentet ett snabbare, mer omfattande och fortlöpande uppdaterat informationsutbyte inom ramen för beslutsfattandet och det institutionella samarbetet, men även vid samarbetet med alla partner inom området mänskliga rättigheter och demokrati; informationsutbytets tyngdpunkter skall vara:

- principerna och styrmedlen för EU:s politik för mänskliga rättigheter,

- situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i tredje länder,

- användningen av alla relevanta finansiella medel och en omfattande utvärdering av program och projekt, inklusive en framåtblickande effektivitetsanalys och kontinuitet i programmen, med uppgift om de partner som deltar i genomförandet,

- experthjälp till icke-statliga organisationer och icke-statliga biståndsorganisationer,

- verksamhetsberättelser från alla inrättningar som finansieras av EU,

20. önskar att kommissionen skall ansvara för nätverket och att en arbetsgrupp som består av företrädare för kommissionen och Europaparlamentet skall ges mandat att organisera informationen,

21. hoppas att det genom nätverket blir möjligt att genomföra en årlig utvärdering av inverkan på de mänskliga rättigheterna, vilket också motsvarar behovet av en systematisk utvärdering av EU:s politik på området för mänskliga rättigheter och användningen av resurser,

22. föreslår att detta nätverk finansieras via budgetkapitlen «Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter» (B7-70) och «Gemenskapsåtgärder till förmån för icke-statliga organisationer» (B7- 60), eventuellt med stöd av budgetmedel för EU:s informationspolitik (B3-3), och att man i samband med det årliga budgetförfarandet beslutat att anslagen skall tas upp i enlighet med de behov som kommissionen och Europaparlamentet gett uttryck för,

23. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.