~~~~*~ ! EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
«r Tir 
•fr «-
•& ti? 
Bryssel den 16.10.1995 
KOM(95) 449 slutlig 
95/0238 (COD) 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om ett handlingsprogram för gemenskapen for 
hälsokontroll inom ramen för 
verksamhet på folkhälsoområdet 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLU 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 
för hälsokontroll inom ramen för 
verksamhet på folkhälsoområdet 
(framlagt av Kommissionen) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. INLEDNING 3 
II. ÖVERSIKT ÖVER SATSNINGAR PÅ EUROPEISKA 
IIÄLSODATA OCH -INDIKATORER 5 
III. EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH HÄLSOKONTROLL 7 
A. EN NY ROLL FÖR GEMENSKAPEN 7 
B. GEMENSKAPS INITIATIV FÖR HÄLSOINFORMATION 
PÅ SENARE TID 7 
C. ÖVRIGA RIKTLINJER OCH VERKSAMHETSOMRÅDEN 
FÖR GEMENSKAPEN 9 
IV. SYFTE OCH PRINCIPER FÖR ETT HÄLSOKONTROLL­
SYSTEM FÖR GEMENSKAPEN 12 
V. 11ÄLSOINDIKATORER FÖR GEMENSKAPEN 13 
A. IIUVUDINDIKATORER 15 
B. BAKOMLIGGANDE INDIKATORER 15 
C. YTTERLIGARE INDIKATORER 15 
D. ETT HARMONISERAT STATISTIKSYSTEM FÖR 
HÄLSORESURSER 16 
VI. METOD FÖR INSAMLING AV HÄLSODATA PÅ 
GEMENSKAPSNIVÅ 16 
VII. STÖD TILL ETT HÄLSOKONTROLLSYSTEM FÖR 
GEMENSKAPEN 18 
VIII. ANALYSER 19 
IX. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER FÖR ETT FEMÅRSPROGRAM 21 
A. UPPRÄTTANDE AV HÄLSOINDIKATORER FÖR 
GEMENSKAPEN 21 
B. UTVECKLING AV ETT GEMENSKAPSOMSPÄNNANDE 
NÄTVERK 
FÖR INSAMLING OCH SPRIDNING AV DATA 22 
C. ANALYSER 22 
X. KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER 23 
A. MEKANISMER FÖR KONSULTATION OCH MEDVERKAN 23 
B. UTVÄRDERANDE RAPPORTER 23 
C. ALLMÄN INFORMATIONSVERKSAMHET 24 
BILAGA A 25 

I. INLEDNING 
1. Genom artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen har gemenskapen för första gängen fält en uttrycklig laglig grund 
för vidtagande av åtgärder inom folkhälsoområdet. Gemenskapens roll är att 
medverka till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, besluta om 
åtgärder för förebyggande av sjukdomar - särskilt genom att främja samarbete 
mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras insatser, samt arbeta för en 
samordning av deras riktlinjer och program. 
2. I kommissionens meddelande av den 24 november 19931 om en ram för 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet, definieras en ram för 
gemenskapsåtgärder i syfte att uppnå de mål för hälsoskydd som anges i artiklarna 
3 o och 129. Gemenskapens roll skall vara att stödja medlemsstaternas insatser på 
folkhälsoområdet, bistå vid utformning och genomförande av mål och strategier, 
samt bidra till att en hög hälsoskyddsnivå uppnås inom gemenskapen. 
Målsättningen är att uppnå de bästa resultaten från ett bestämt område var som 
helst i gemenskapen. 
3. Vid verksamhet i kraft av artikel 129 bör gemenskapen inrikta sig på 
förebyggande av sjukdomar samt hälsoskydd. En förutsättning för sådan 
verksamhet är kunskap om befintliga problem, deras karaktär och omfattning. 
Därför är det nödvändigt att mäta både hälsoförändringar och följder av riktlinjer, 
program och åtgärder, såväl i medlemsstaterna som på gemenskapsnivå, i syfte att 
fastställa huruvida verksamhetens mål och tänkta förbättringar uppnås. Lämpliga 
åtgärder för kontroll av hälsa och dess faktorer, samt resurser för kontroll och 
utvärdering av åtgärder är därför nödvändiga. På grundval av de kriterier som 
anges i ovannämnda meddelande från kommissionen har hälsodata och -indikatorer 
fastställts vara viktiga medel när det gäller att förvärva sådan kunskap och sådana 
resurser och bör därför prioriteras i gemenskapens verksamhet. 
4. Rådet2, Europaparlamentet3 och Ekonomiska och sociala kommittén4 har också 
pekat ut hälsodata och -indikatorer som ett viktigt område för gemenskapsåtgärder 
inom folkhälsan. En lång rad resolutioner, ställningstaganden och yttranden från 
dessa institutioner mynnade i juni 1994 ut i antagandet av rådets resolution om en 
ram för framtida verksamhet inom folkhälsoområdet, där hälsodata och -
indikatorer fastställs vara ett område som bör prioriteras och inom vilket 
kommissionen uppmanades att inkomma med förslag5. 
'KOM (93) 559 slutl. 
2EGTnrC 174,25.6.1993, s. 1. 
3EGT nr C 329, 6.12.1993, s. 375. 
46 maj 1994, ENVI/379. 
5EGT nr C 165, 17.6.1994, s. 1. 
5. Kommissionen koncentrerade sina insatser inom detta område pä att fastställa 
gemenskapens och medlemsstaternas behov, och pä hur man skulle uppnå maximal 
effekt av gemenskapens medverkan samtidigt som subsidiaritetsprincipen 
respekteras. I detta syfte har kommissionen med hjälp av företrädare från 
medlemsstaterna genomfört en undersökning av befintliga hälsodata och -
indikatorer på gemenskapsnivå, deras källor, spridning och betydelse, och har 
därigenom fått fram värdefulla råd och rekommendationer. 
6. I detta meddelande omfattar hälsokontroll följande tre delar: 
- Insamling av hälsodata på gemenskapsnivå och utveckling av hälsoindikatorer 
för gemenskapen. Detta inbegriper utveckling av mekanismer för insamling av 
gemenskapsdata - däribland enkäter - samt utveckling av gemensamma 
definitioner och metoder för hälsoindikatorer för gemenskapen. 
- Utbyggande av resurser för analys av data från kontroller av hälsoutveckling, 
sjukdomar, övriga hälsoproblem och hälsofaktorer. Delta inbegriper analys av 
utbredningen av sjukdomar och handikapp hos befolkningen, samt av faktorer som 
påverkar denna utbredning. 
- Informationspridning rörande hälsa och dess faktorer för att möjliggöra för 
gemenskapen och medlemsstaterna att fastställa prioriteringar, se över riktlinjer 
och åtgärder samt främja dessa genom beslut om resurstilldelning. 
7. Hälsokontroll är inte avsedd att omfatta sjukdomsövervakning som sker i 
kontrollsyfte för att man skyndsamt skall kunna besluta om motåtgärder och 
insatser som administreras av behöriga myndigheter i syfte att ta itu med akuta 
hälsoproblem och bemästra situationer som ofta utvecklas snabbt, särskilt när det 
gäller smittsamma sjukdomar. Emellertid kan system för sjukdomsövervakning på 
lämpligt sätt komplettera ett heltäckande hälsokontrollsystem, särskilt vad beträffar 
omfattningen och förekomsten av specifika sjukdomar. 
8. Hälsokontroll pä gemenskapsnivå skulle innefatta de folkhälsoomräden för vilka 
kommissionen redan har föreslagit ett antal handlingsprogram för cancer'', 
hälsofrämjande verksamhet, information, praktisk och teoretisk utbildning7, 
narkotikaberoende*, aids och vissa andra smittsamma sjukdomar9, och denna 
kontroll skulle utgå från resultaten av tillämpliga åtgärder som vidtagits enligt 
dessa program. Hälsokontroll inom gemenskapen skulle emellertid också användas 
för att utvärdera gemenskapsprogrammens och övrig gemenskapspolitiks effekterpa 
hälsan, och möjliggöra jämförelser mellan medlemsstaterna och mellan Europeiska 
gemenskapen och övriga delar av världen. 
6EGTnr C 139, 21.5.1994, s. 12. 
7EGT nr C 252, 9.9.1994, s. 3. 
8EGT nr C 257, 14.9.1994, s. 4. 
"EOT nr C 333, 29.11.1994, s. 413. 
s 9. Huruvida effekterna av de åtgärder som vidtagits på gemenskapsnivå eller 
nationell nivå kan mätas och utvärderas på lämpligt sätt beror bland annat på 
tillämpligheten och kvaliteten hos tillgängliga indikatorer. Målsättningen med det 
föreslagna handlingsprogrammet i detta dokument är därför att utveckla ett 
högkvalitativt hälsokontrollsystem med riktlinjer till stöd för gemenskapen och 
medlemsstaterna när det gäller utformandet av hälsopolitik och utvärdering. 
Utgångspunkten för ett sådant system är givetvis redan befintlig verksamhet i 
medlemsstaterna tillsammans med uppgifter som tillhandahälls av internationella 
organisationer, särskilt Världshälsoorganisationen (WHO) och OECD 
(Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling). Pä grundval av detta 
måste ett noggrant urval göras av indikatorer för överenskomna intresseområden 
som kompletteras vid behov, och ett system utvecklas för att underlätta att data 
samlas in och görs tillgängliga för medlemsstaterna och gemenskapen. 
10. För att förväntningarna inom detta område skall kunna uppfyllas och största 
möjliga utdelning ges skulle ett hälsokontrollsystem för gemenskapen behöva 
utgöras inte enbart av noggrant utvalda hälsodata och -indikatorer för 
gemenskapen, utan även av ett nätverk för insamling och spridning av 
gemenskapsdata, i huvudsak genom utnyttjande av de möjligheter som 
informationstekniken erbjuder. Dessutom kommer en väsentlig del av ett sådant 
system att utgöras av möjligheten att bidra till analys av hälsa och hälsorelaterad 
information, tillhandahålla information på begäran och pröva hypoteser, samt vid 
behov sprida resultaten av dessa analyser. En mycket viktig del i allt detta arbete 
är att lagstiftningen om dataskydd efterlevs och att lämpliga trygghets- och 
säkerhetsarrangemang vidtas. 
11. ÖVERSIKT ÖVER SATSNINGAR PÅ EUROPEISKA HÄLSODATA 
OCH -INDIKATORER 
11. Sökandet efter objektiva sätt att mäta en befolknings hälsotillstånd har gamla anor 
inom folkhälsan och går tillbaka till instiftandet av befolkningsläran under 1600-
talets senare del. I över ett århundrade har barnadödligheten och sannolik livslängd 
vid födseln i stor omfattning ansetts som en effektiv mätstock på befolkningens 
hälsonivä. Det är relativt nytt att ett bredare fält av indikatorer har introducerats 
för att tillsammans med epidemiologisk forskning komplettera denna bild. 
12. Denna utveckling har kommit till stånd bland annat genom en växande 
medvetenhet inom hälsosektorn om att tidigare stora hot mot hälsan, särskilt 
infektionssjukdomar, har minskat och att en sådan dödlighetsbaserad måttstock 
därför inte längre kan anses tillräcklig, samt genom utveckling och en utbredd 
acceptans av kvantitativa mätningar inom samhällsvetenskaperna och folkhälsan. 
13. Den ökande användningen av indikatorer för utformning, genomförande och 
utvärdering av socialpolitik och -program har främjats av Förenta Nationernas 
arbete, särskilt de ansträngningar som gjorts sedan 50-talet att utveckla ett 
levnadsniväindex och utforma ett socialkontosystem. OECD:s program för sociala 
/ indikatorer har också haft stor inverkan på upprättandet av indikatorer i OECD-
länder. / 
14. När det gäller hälsoindikatorer, som ofta ingår i sociala indikatorer, publicerade 
Nationernas förbund redan på 1930-talet en omfattande översikt över "hälsoindex". 
Efter andra världskriget togs flera initiativ när det gäller hälsoindikatorer, särskilt 
i Förenta Staterna. 
15. Internationellt har en systematisk användning av hälsoindikatorer och 
hälsoinformation med riktlinjer uppmuntrats av WHO sedan början av 1980-talet. 
I sitt program Hälsa för alla har stor vikt lagts vid kontroll och utvärdering av 
regionala, nationella och globala hälsoprogram. Senare har en minimilorteckning 
(iver globala indikatorer inforts. 1984 kompletterade WIIO:s regionkonlor för 
Europa denna förteckning med regionala indikatorer, som anpassats efter Europas 
särskilda behov och prioriteringar. Länder har uppmanats att använda ytterligare 
nationella indikatorer som överensstämmer med egna behov och möjligheter10. På 
grundval av dessa indikatorer genomför WHO regelbundet kontroller för att mäta 
förbättringar i förhållande till de mål som ställts upp i Hälsa för alla, samt bedöma 
dess prioriteringar. 
16. OECD har också utfört viktigt arbete när det gäller hälsoindikatorer, särskilt i 
förhållande till indikatorer för tillhandahållande av hälsovård. Detta arbete utgör 
i viss mån ett komplement till WHO:s arbete. Slutligen har ett flertal 
specialiserade institutioner och nätverk i Europa, bland andra International Agency 
of Research on Cancer, IARC (Internationella organet för cancerforskning) i Lyon, 
och Europeiskt center för epidemiologisk kontroll av aids i Paris, bidragit till att 
värdefull hälsoinformation tagits fram pä europeisk nivå, med stöd av 
gemenskapen, särskilt i förhållande till berörda program och verksamhet inom 
folkhälsoområdet. 
17. Inom det första forskningsprogrammet för biomedicin och hälsa (1990-1994), 
inom ramen för det tredje ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, 
har ibrskningen om hälsovårdssystem bidragit till upprättandet av särskilda 
databaser som rör sjukdomar samt till upprättandet av värdefulla europeiska 
nätverk för utbyte av hälsodata. 
18. Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) har också samlat in 
statistiska hälsodata och hälsorelaterade uppgifter i några år. Bl.a. har ett antal 
hälsoindikatorer valts att utgöra en del av en global ram för sociala indikatorer och 
socialstatistik. 
19. Betydande internationell erfarenhet har redan förvärvats inom området för 
hälsoinformation och användning av hälsoindikatorer. Gemenskapen har haft 
betydelse i denna utveckling men dess medverkan behöver intensifieras om en hög 
hälsoskyddsnivä skall kunna uppnås. 
'"HANSLUWKA, H.E. "Measuring health of populations-Indicators and Indications", 
Social Sciences and Medicine, 1985, vol. 20, nr 12, ss. 1207-1224. 
III. EUROPEISKA CEMENSKAPEN OCH HÄLSOKONTROLL 
A. EN NY ROLL FÖR CEMENSKAPEN 
20. Medlemsstaterna blir alltmer beroende av varandra pä mänga områden. När del 
gäller ekonomisk integration sker denna i snabb takt, men även pä andra områden 
som till exempel fri rörlighet, miljö, yrkesutbildning, forskning och sociala villkor 
- särskilt hälsa och arbetarskydd - söker man i allt högre grad gemensamma 
lösningar på befintliga problem. Gemenskapens inflytande är i detta hänseende 
mycket stort. 
21. Hälsa utgör inget undantag. Hälsoproblem är inte bara gränsöverskridande, de 
tycks också bli alltmer likartade i varje land. Vidare har europeiskt hälsosamarb 
ete gjort stora framsteg och allt oftare söker man finna gemensamma lösningar och 
gradvis öka utbytet av expertis och erfarenheter. Denna internationalisering har lett 
(ill att intresset ökat för andra länders problem och riktlinjer och internationella 
jämförelser häller pä att bli ett viktigt redskap vid utformningen av hälsopolilik 
både pä nationell nivå och gemenskapsnivå. De senaste tio åren har Europeiska 
gemenskapens medlemsstater stadigt ökat sitt samarbete inom folkhälsoområdet 
i syfte att bli heltäckande, och gemenskapens roll i denna utveckling har ökat, 
särskilt efter ikraftträdandet av Fördraget om Europeiska unionen. 
22. Gemenskapsåtgärder för genomförande av artikel 129 i Fördraget om upprättandet 
av Europeiska gemenskapen måste ha som målsättning att medverka till att 
säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, rikta in sig på förebyggande av 
sjukdomar, främja samordning av medlemsstaternas riktlinjer och program, och 
gynna samarbete med tredje land och internationella behöriga organisationer inom 
folkhälsan. Utarbetande av sådana åtgärder på ett sätt som gör gemenskapens 
medverkan så stor som möjligt och granskning av dessa åtgärder för att fastställa 
huruvida de har uppnått sin målsättning, förutsätter att det finns kvantitativa 
åtgärder och ett system som möjliggör mätning av hälsoförändringar och 
hälsofaktorer, vilken inverkan riktlinjer, program och verksamhet har pä hälsan 
både pä medlemsstats- och gemenskapsnivå. 
1$. CEMENSKAPS INITIATIV FÖR HÄLSOINFORMATION PÄ 
SENARE TID 
23. I ett flertal dokument, särskilt i Rapport om folkhälsopolitik efter Maastricht", har 
Europaparlamentet betonat vikten av tillräcklig och relevant information som 
grundval för utveckling av gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet. 
24. I den resolution som antogs tillsammans med rapporten uppmanade 
Europaparlamentet kommissionen att upprätta en Europeisk epidemiologisk 
undersökningsenhet för att samla in och undersöka hälsodata från medlemsstaterna, 
samt inleda arbetet med att sammanställa en rapport om hälsotillståndet i 
'EGT nr C 329, 6.12.93, p.375 
gemenskapen, med analys av trender och granskning av folkhälsopolitikens 
effekter och övriga riktlinjers inverkan på hälsan. Vidare ombads kommissionen 
att samla in, analysera och sprida data från medlemsstaterna om sjukdomar för 
vilka det råder anmälningsskyldighet, och att arbeta tillsammans med nationella 
och internationella organ i dessa frågor. 
25. I kommissionens meddelande av den 24 november 1993 om en ram för 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet anges ökat samarbete för 
standardisering och insamling av jämförbara hälsodata, och främjande av kontroll-
och övervakningssystem, som förutsättningar för upprättande av en ram för stöd 
och bekräftelse av medlemsstaternas politik och program, i enlighet med 
subsidiaritctsprincipen. 
26. I rådets resolution av den 2 juni 1994 om en ram för framtida verksamhet inom 
folkhälsoområdet betonas vikten av att utveckla hälsoinformationen i 
gemenskapen, och de data och indikatorer som används bör inbegripa åtgärder 
som anknyter till befolkningens livskvalitet, tillförlitliga undersökningar av 
hälsobehov, uppskattningar av dödsfall som kan undvikas genom förebyggande av 
sjukdomar, socioekonomiska hälsofaktorer i olika befolkningsgrupper, och vid 
behov samt om medlemsstaterna anser det nödvändigt, hälsobistånd, läkarvård och 
vilken inverkan reformer har. 
27. I december 1993 upprättade Hälsokommittén på hög nivå, som är rådgivare åt 
kommissionen i hälsofrågor och är sammansatt av överordnade företrädare för 
medlemsstaternas hälsoministerier, en arbetsgrupp för hälsodata och -indikatorer 
i syfte att främja utvecklingen av ett hälsokontrollsyslem lör gemenskapen. 
Arbetsgruppen ålades följande uppgifter: 
- Granskning av tillförlitligheten och järn förbarheten hos tillgängliga hälsodata i 
gemenskapen. 
- Granskning av användbarheten hos enhetliga grundläggande uppsättningar av 
data när det gäller att kontrollera hälsotillståndet och återge och mäta effekterna 
av förebyggande åtgärder. 
- Undersökning av omvandlingen av befintliga hälsodata till effektiva 
hälsoindikatorer för specifika åtgärder. 
- Fastställande av möjliga åtgärder för vidare samarbete på gemenskapsnivå inom 
detta område. 
28. På grundval av arbetsgruppens rapport, som innehöll en omfattande översikt över 
definitioner och källor för tillgängliga indikatorer på europeisk nivå, insamlade av 
Eurostat, WHO och OECD, antog kommittén liera rekommendationer med 
följande huvudinnehåll: 
- Uppsättningar av huvud- och bakomliggande indikatorer för gemenskapen är 
nödvändiga verktyg såväl på gemenskapsnivå som vid utformning av nationell 
hälsopolitik. 
- Tillgängliga hälsodata är mycket olika vad beträffar jämförbarhet och 
tillförlitlighet. 
- Om nödvändiga resurser ställs till förfogande kan betydande framsteg göras inom 
5-10 år då enhetliga grundläggande uppsättningar av data kommer till stånd på 
gemenskapsnivå, i syfte att mäta hälsotillståndet och folkhälsopolitikens inverkan. 
- Fä vissa områden kan tillgängliga data omvandlas till användbara specifika 
indikatorer. Fä andra områden saknas emellertid data eller också räcker de inte till 
för att specifika indikatorer av godtagbar kvalitet skall kunna upprättas. 
29. Arbetsgruppens rapport och rekommendationerna från Hälsokommittén på hög 
nivå har använts i stor utsträckning vid utarbetandet av detta meddelande och 
kommissionens förslag på hälsokontrollområdet. 
C. ÖVRIGA RIKTLINJER OCH VERKSAMHETSOMRÅDEN 
FÖR GEMENSKAPEN 
30. Gemenskapens riktlinjer och verksamhet på områden utanför folkhälsan har ofta 
både direkt och indirekt inverkan på hälsan. I kommissionens rapport om 
integration av hälsoskyddskrav i gemenskapens riktlinjer12 presenteras en översikt 
över program, åtgärder och verktyg som har inverkan på hälsan. 
31. Inom socialpolitiken kopplas hälsoinformation huvudsakligen till frågor om 
uppföljning av medlemsstaternas riktlinjer för socialt skydd, särskilt vad avser risk 
för sjukdom. 1 rådets rekommendation11 om tillnärmning av sociala riktlinjer i 
syfte att göra dem vägledande för medlemsstaternas riktlinjer, ställs bland annat 
följande mål upp: 
- Att säkerställa att människor som lagligen vistas i medlemsstaterna har tillgång 
till nödvändig hälsovård och medel för förebyggande av sjukdomar. 
- Att bibehålla och vid behov utveckla ett hälsovårdssystem som är anpassat efter 
befolkningens skiftande behov. 
32. Kommissionen följer noggrant utvecklingen inom detta område och analyserar och 
rapporterar om de sociala riktlinjerna samverkar med varandra eller avviker från 
varandra. När det gäller hälsosystem kräver kontroll av åtgärder som vidtagits för 
att hålla kostnaderna på en rimlig nivå och utvärdera verksamheten också att man 
l2KOM(95) 196,29.5.1995. 
''Rådets rekommendation 92/442/EEG, EGT nr L 245, 26.8.1992, s. 49. 
utvärderar de konsekvenser som åtgärderna kan få för kvaliteten på den service 
som tillhandahålls, och för människors lika tillgång till värd. 
33. Inom området för hälsa och arbetarskydd har konsekventa insatser gjorts pä 
gemenskapsnivå för att uppnå harmoniserade data för yrkessjukdomar (EODS) och 
arbetsolyckor (ESAW). Det förfarande som följdes inbegrep utveckling av lika 
kriterier och metoder för upprättande av statistik i alla medlemsstater. När dessa 
sätts i kraft väntas de kunna ge en mer en mer rättvisande bild av omfattningen 
av yrkessjukdomar och -skador. 
34. Inom det statistiska ramprogram för 1993-1997 som fastställs av rådet i dess 
beslut 93/464/EEG14, producerar Eurostat statistiska data på områden som hälsa 
och säkerhet, sysselsättning, levnadsvillkor och socialt skydd, vilka är prioriterade 
åtgärdsområden inom ramen för sektorsprogrammen för socialpolitiken, för 
ekonomisk och social sammanhållning och konsumentskydd. Gemenskapens 
statistik på områden som miljö, industri, nationalräkenskaper och transport samlas 
också in i samband med det statistiska ramprogrammet. Eurostat samlar också in 
data om vissa andra sociala indikatorer som är intressanta för folkhälsan. 1994 
genomfördes en undersökning av hushåll i gemenskapen (ECHP) som bland annat 
inbegrep befolkningsstatistik, inkomst, förvärvsarbete, utbildning, bostäder och 
vissa hälsoaspekter. 
35. Inom området för transeuropeiska nätverk nämns följande tre projekt på 
folkhälsoområdet i kommissionens förslag till rådets beslut om stöd till telematiskt 
utbyte av data mellan myndigheter i gemenskapen (IDA)15: CARE (tvä projekt: 
tidigt varningssystem och återhållsamhet med läkemedel) och REITOX 
(Europeiskt nätverk för information om narkotika och narkotikaberoende, som 
skall stå i förbindelse med Europeiskt kontrollcenter för narkotika och 
narkotikaberoende): De två CARE-projekten i IDA är avläggare från tidigare 
försök med Europeiskt nervsystem (ENS-CARE). Inom ramen för nuvarande IDA-
planer kommer arbete med CARE tidigt varningssystem (CARE-EWS) och med 
nätverk för återhållsamhet med läkemedel - till vilka Europeiskt organ för 
utvärdering av läkemedel kommer att knytas - under de närmaste två åren att 
koncentreras pä fortsatt utveckling av pilotsystemen mellan nationella myndigheter 
och övergången till bearbetningsfasen, samtidigt som man noggrant följer det 
allmänna uppbyggnadssystem som planerats för IDA. 
36. Inom området för forskning och teknisk utveckling omfattade verksamheten i det 
tredje ramprogrammet för forskning och utveckling om vårdkvalitet, dödsfall som 
kan undvikas (dödsfall som kan undvikas genom förebyggande åtgärder), en 
europeisk databas för slaganfall (EUROSTROKE), harmonisering av beräkningar 
av hälsotillståndet i Europa, jämförelse och harmonisering av beteckningar för data 
om forskning om primärhälsovård i Europeiska gemenskapens medlemsstater, samt 
upprättande även europeisk central för hälsoresultat. När det gäller lika tillgång 
14EGTnrL219, 28.8.1993, s. 1 
,5EGTnr C 105, 16.4.1993. 
till vård i förhållande till inkomstnivå har forskning gjorts genom jämförelser av 
hälsovårdskonsumtion och sjukdomstendens hos vissa grupper (COMAC-
projektet), och utvecklingen av denna forskning skulle gynnas av förekomsten pä 
gemenskapsnivå av indikatorer för förhållandet mellan inkomst och ohälsa. Fä 
område 6 i forskningsprogrammet för Biomedicin och hälsa (BIOMEI) 2)'" inom 
ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling kommer 
forskning inledningsvis att koncentreras på metoder som anknyter till hälsodata för 
demografiska förändringar, metoder för utvärdering av verkningsgraden hos 
förebyggande åtgärder, samt granskning av socioekonomisk inverkan och 
resultatmätning av initiativ för hälsoriktlinjer, däri inbegripet utveckling av 
hälsoinformationssystem. Inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning 
och utveckling slutligen, skall tidigare påbörjad verksamhet inom hälso-
informationstelematik (ENS-CARE), som innefattar pilotprojekt för elektroniskt 
utbyte av hälsodata för smittsamma sjukdomar, statistik, giftkontroll och 
återhållsamhet med läkemedel, fortsätta inom vissa utvalda områden. 
37. Miljön har stor betydelse för människors hälsa. Lämplig och exakt information om 
tillståndet för miljön och om utsläpp och avfallshantering är nödvändig. Särskilt 
behövs det data om koncentrationen av föroreningar i miljön för att man skall 
kunna uppskatta sädana föroreningars inverkan på folkhälsan. Exempel på sådana 
data innefattar data om luftkvalitet i städer och pä landsbygden, och om 
koncentrationen av lärliga ämnen i jord och grundvatten, särskilt ämnen som 
härrör frän användning av bekämpningsmedel. Vidare krävs data om effekterna 
pä människor när föroreningar tas upp i kroppen och om förloppet då detta sker, 
för att fullgoda åtgärder skall kunna genomföras. Europeiska miljöbyrån har inom 
ramen för sitt femärs långa arbetsprogram ett projekt om "Hot mot människors 
hälsa", som inbegriper en analys av den nuvarande situationen och länkning av 
informationsdatabaser/databanker med Världshälsoorganisationen. 
38. Inom transportområdet är informationsbehovet i första hand knutet till problemet 
med att ge alla tillgång till allmänna kommunikationer, vilket i sin tur kräver 
information om mönster och geografisk spridning hos olika typer av handikapp, 
rörelsehinder, åldersspecifika faktorer, och i andra hand om trafikolyckor, över 
vilka rådet har beslutat att upprätta en gemenskapsdatabas17, och utvecklingen av 
denna databas skall utgöra en grund för förbättring av informationen inom detta 
område pä gemenskapsnivå. 
39. När det gäller konsumentskydd sker försök att organisera och samordna 
insamlingen av data om olyckor i hemmet och pä fritiden inom ramen för 
El ILASS-programmet18. 
l6Rådets beslut 94/913/EEG av den 15 december 1994, EGT nr L 361, 31.12.1994, s. 40. 
I7EGT nr L 329, 30.12.93, s. 63. 
18EGTnr L 331,21.12.94. 
40 Kommissionen har också erkänt vikten av att alla har samma spelregler när det 
gäller dataskydd som en nödvändig förutsättning for I ritt utbyte av data Under 
1990 lade kommissionen fram ett förslag om ett ramdirektiv om enskilda 
medborgares skydd när det gäller databehandling av personuppgifter, i syfte att 
säkra fri rörlighet för sådana uppgifter. Detta direktiv, som innehåller särskilda 
bestämmelser om hälsouppgifter, har antagits av rådet och Europaparlamentet den 
24.7.95. Kommissionen har även förbundit sig att tillämpa principerna i detta 
direktiv på sin egen databehandling. 
4L När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken är tre informationssystem 
(ADNS, ANIMO och SHIFT) under utveckling, och där utgör telematiken ett 
viktigt redskap i strategin för veterinärkontroll i gemenskapen. 
42. Inom narkotikaområdet skall Europeiskt kontroll center för narkotika och 
narkotikaberoende (EMCDDA) ha som huvuduppgift att tillhandahålla "allmän 
information ... om narkotika och narkotikamissbruk ". Detta innebär att 
tillhandahålla gemenskapen och medlemsstaterna "objektiv, tillförlitlig och 
jämförbar information på europeisk nivå om narkotika, narkotikaberoende och 
konsekvenserna av detta". Vidare kommer man genom det europeiska 
informationsnätverket om narkotika och narkotikaberoende (REITOX) att samla 
in uppgifter som bl.a. kommer att användas vid utarbetandet av en årlig rapport 
om narkotikaproblemet. 
IV. SYFTE OCH PRINCIPER FÖR ETT GEMENSKAPSTÄCKANDE 
HÄLSOKONTROLLSYSTEM 
43. I artikel 129 fastställs att hälsoinformation är ett särskilt verksamhetsområde. 
Dessutom har hälsoinformation såsom nämns ovan, i form av hälsodata och -
indikatorer erkänts som ett grundläggande verktyg vid utformning av 
gemenskapspolitiken, och en stor del av hälsokontrollsystemet kommer att tas i 
anspråk för att uppfylla följande syften: 
- Att kontrollera hälsa och hälsofaktorer i hela gemenskapen, och möjliggöra 
jämförelser med tredje land. 
- Att underlätta planering, kontroll, genomförande och utvärdering av 
gemenskapsprogram och -åtgärder. 
- Att förse medlemsstaterna med högkvalitativa, jämförande indikatorer och 
information som stödjer och uppvärderar deras nationella hälsokontrollsystem, och 
bidrar till att utveckla nationella hälsoriktlinjer. 
44. Utvecklingen av ett hälsokontrollsystem bör grundas på följande principer: 
- Systemet bör bygga på lättillgängliga europeiska data och indikatorer, som finns 
tillgängliga bland annat hos medlemsstaterna, intenationella organisationer, främst 
WHO och OECD, Europeiskt kontrollcenter för narkotika och narkotikaberoende 
(EMCDDA) och Europeiska miljöbyårn, europeiska nätverk och kommissionen. 
AU 
I ett inledande skede kommer dessa data att användas dels for hälsokontroll och 
bedömning av riktlinjer, och bör också utgöra en grund för fastställande av de 
kvalitetsbrister som är svåra att undvika och de medel som krävs for att komma 
tillrätta med dessa, dels för utveckling av nya data och indikatorer som anses 
nödvändiga. 
- Allt onödigt dubbelarbete bör undvikas. Det arbete som redan utförts av 
internationella organisationer, europeiska nätverk och kommissionen bör 
komplettera och sammanfalla med varandra. Å ena sidan bör arbete som är av 
betydelse för gemenskapen och som utförs av medlemsstaterna och berörda 
internationella organisationer, forslärkas och successivt harmoniseras, och sålunda 
minimera risken för dubbelarbete och att knappa resurser förbrukas i onödan. Å 
andra sidan bör hälsokontrollsystemet som är en prioritetsfråga täcka områden som 
är viktiga för de av gemenskapens program och riktlinjer som ännu inte är fullt 
utvecklade eller är inte tillräckligt utvecklade. 
- Systemet bör inte i onödan belasta medlemsstater som redan vidarebefordrar 
hälsodata till ett flertal internationella organisationer, nätverk och till 
kommissionen. Arbetet med att tillgodose kraven från ett hälsokontrollsystem för 
gemenskapen bör därför inte medföra att medlesstaterna tvingas upprepa arbete 
som utförts inom ramen för befintliga internationella överenskommelser. 
- Alternativ och möjligheter för utveckling av systemets olika delar, antingen med 
avseende på urval av hälsoindikatorer, spridningens omfattning och kvalitet, 
hjälpmedel som använts och arbetsgång eller analyser som skall genomföras för 
ändamålet, bör granskas noggrant med avseende pä kostnader och intäkter. 
- Systemet bör utformas så att det blir så flexibelt som möjligt och kan ta tillvara 
befintliga användbara rutiner och anpassa sig efter förändringar både för spridning 
och för prioriteringar i verksamheten, samtidigt som dess inriktning på jämförelser 
och successiv harmonisering bibehålls. Vidare är det också viktigt att även 
mekanismer for insamling och spridning av hälsodata och -indikatorer är flexibla 
och inte medför onödig administration. 
45. Vid upprättandet av ett hälsokontrollsystem för gemenskapen är det viktigt att 
säkerställa att den information som skall samlas in och spridas specificeras i nära 
samarbete med potentiella användare och leverantörer i medlemsstaterna och på 
gemenskapsnivå, och att lagstiftningen om dataskydd efterlevs. 
V. HÄLSOINDIKATORER FÖR GEMENSKAPEN 
46 På grundval av behoven av de föreslagna och planerade programmen och 
åtgärderna inom folkhälsoområdet, krav som ställs i andra av kommissionens 
riktlinjer, medlemsstaternas behov och den förväntade utvecklingen av 
hälsotillståndet och hälsofaktorer, har kommissionen valt ut ett antal områden där 
indikatorer skulle behöva upprättas som en del av gemenskapens 
hälsokontrollsystem. Dessa områden står angivna i bilaga A. Det är viktigt att 
13 
påpeka att data redan samlas in inom dessa områden, men de bör granskas 
noggrant i syfte att upprätta tillämpliga hälsoindikatorer. 
47. Hälsoindikatorer för gemenskapen skulle utgöras av två typer: huvudindikatorer 
och bakomliggande indikatorer. Huvudindikatorer anses vara de indikatorer som 
är nödvändiga för programätgärder för folkhälsan inom gemenskapen och för att 
mäta hälsotillståndet och hälsofaktorer, till exempel alkohol- och 
tobakskonsumtion. Bakomliggande indikatorer är indikatorer som är indirekt 
kopplade till folkhälsan men som ändå är viktiga för hälsopolitiken. De inbegriper 
indikatorer som berör övrig gemenskapspolitik. De inbegriper också ndikatorer 
som kan vara särskilt användbara for medlemsstaterna men som inte är viktiga för 
gemenskapspolitiken. 
48. De indikatorer - både huvud- och bakomliggande indikatorer - som skall användas 
i gemenskapens hälsokontrontrollsystem kommer att väljas ut från redan befintliga 
indikatorer på internationell nivå som redan granskats av Hälsokommittén på hög 
nivå, och befintliga indikatorer på nationell nivå som bedöms vara lämpliga för 
gemenskapen. Vidare kommer nya indikatorer att fastställas vid behov. Detta 
förfarande kommer att äga rum i nära samarbete med medlemsstaterna och vid 
behov i samarbete med behöriga internationella organisationer inom detta område. 
Ciemenskapsindikatorer bör utvärderas och uppdateras kontinuerligt för att 
säkerställa att gemenskapens och medlemsstaternas behov tillgodoses. Detta kan 
innebära att nya indikatorer utvecklas och att bakomliggande indikatorer omklassas 
till luivudindikatoier, och vice versa. 
49. (îemenskapsindikatorer skulle utgöras av 
- indikatorer som förser både gemenskapen och medlemsstaterna med ett redskap 
för jämförelser mellan medlemsstaterna och även underlättar samordning från 
medlemsstaternas sida, 
- indikatorer som underlättar mätningar av hälsotillståndet och viktigare 
hälsofaktorer i gemenskapen, däri inbegripet resultat och användning av resurser. 
50. Beroende pä kvaliteten och tillgängligheten hos de data som krävs kommer 
gemenskapsindikatorerna att hamna i följande kategorier: 
- Indikatorer där data av god kvalitet finns lättillgängliga i alla medlemsstater. 
- Indikatorer där data finns tillgängliga i alla medlemsstater men där kvaliteten är 
för låg. 
- Indikatorer där data för närvarande inte finns tillgängliga i gemenskapen och 
som skulle behöva samlas in inom ramen för gemenskapens hälsokontrollprogram. 
14 
A. HUVUDINDIKATORER 
51. I syfte att stödja gemenskapsverksamhet på folkhälsoområdet bör en 
huvuduppsättning av basindikatorer utvecklas. Dessa indikatorer skulle motsvara 
den grundinformation som behövs för att kontrollera hälsotillståndet i 
gemenskapen, och skulle även avspegla viktiga allmänna hälsoprioriteringar såsom 
avses i kommissionens meddelande om en ram för gemenskapsåtgärder inom 
folkhälsoområdet1. Med tiden skulle dessa indikatorer kunna anpassas för att 
avspegla prioriteringar som ändras. 
52. Följaktligen skulle huvudindikatorerna delas upp i följande tvä besläktade typer: 
- Indikatorer för mätning av hälsotillståndet och hälsofaktorer i gemenskapen. 
- Indikatorer lör mätning av inverkan av gemenskapens politik och åtgärder inom 
folkhälsan. 
B. BAKOMLIGGANDE INDIKATORER 
53. Eftersom prioriteringar ändras allteftersom bör hälsokontrollsystemet vara 
tillräckligt vittomfattande och flexibelt för att svara mot skiftande behov som 
härrör från nya frågor. För att uppnå önskad täckning och flexibilitet bör ett antal 
indikatorer utöver huvudindikatorerna upprättas som bakomliggande indikatorer. 
Sädana indikatorer är avsedda att både tillhandahålla djupare information inom de 
områden som omfattas av huvudindikatorcrna, och täcka ett större antal områden. 
54. Denna uppsättning bakomliggande indikatorer skulle inbegripa följande fyra typer 
av indikatorer: 
- Indikatorer som tillhandahäller ytterligare information om frågor som uppkommit 
genom huvudindikatorcrna, inklusive granskning av sambanden mellan 
hälsoresultat och hälsofaktorer. 
- Indikatorer som tillhandahåller information om övrig gemenskapspolitik. 
- Indikatorer som utgör ett stöd för medlemsstaternas hälsopolitik. 
- Indikatorer som tillhandahåller viktig information till medlemsstaterna för att 
jämförelser skall kunna göras inom de områden som inte omfattas av 
huvuduppsättningen av indikatorer. 
C. YTTERLIGARE INDIKATORER 
55. Inom områden där hälsodata endast används av nationella eller regionala 
myndigheter, kommer samordning av definitioner och insamlingsmetoder att 
behöva främjas för att en högre grad av jämförbarhet mellan regioner och 
medlemsstater skall kunna uppnås. 
15 
1). ETT HARMONISERAT STATISTIKSYSTEM FÖR HÄLSORESURSER 
56. Mot bakgrund av rekommendationerna från Hälsokommittén på hög nivå, där 
värdet av genomförbarhet och konstnadseffektivitet vid utveckling av 
standardiserad hälsoresursstatistik betonas, har kommissionen för avsikt att stödja 
ansträngningar att införliva sådan statistik i ett framtida hälsokontrollsystem för 
gemenskapen. Detta skulle utgöra ett viktigt bidrag till det arbete som nu sker på 
europeisk nivå med utveckling av nationell redovisning för hälsa. 
VI. METOD FÖR INSAMLING AV HÄLSODATA PÅ GEMENSKAPSNIVÅ 
57. Vid utveckling av ett hälsokontroll för gemenskapen krävs att en metod följs för 
att kunna säkerställa att de data som medlemsstaterna tillhandahållit är jämförbara, 
det vill säga är definierade på samma sätt och av liknande (god) kvalitet. Dessa 
data mäste dessutom ligga rätt i tiden ör att vara riktigt användbara. Slutligen 
måste den metod som används följa de principer som fastställs i kapitel IV vid 
upprättandet av ett hälsokontrollsystem för gemenskapen. 
58. För att undvika onödigt dubbelarbete vid medlemsstaternas datainsamling är det 
särskilt viktigt att bygga på befintliga nationella databaser som är godkända av 
medlemsstaternas myndigheter. Data i dessa baser kan behöva kompletteras av 
särskilda undersökningar i syfte att samla in data som inte kan erhållas pä annat 
sätt eller som behövs för särskilda analyser. Ett sådant dubbelt tillvägagångssätt 
leder till ett snabbt och kostnadseffektivt genomförande. Dessutom säkerställer 
denna metod en maximal användning av befintliga data och möjliggör för 
medlemsstaterna att uppnå förbättringar vad avser jämförbarhet och kvalitet hos 
deras data. Emellertid ger den upphov till flera metodologiska frågor som måste 
lösas. 
59. Särskilt jämförbarheten hos medlemsstaternas befintliga data är nu otillräcklig dä 
medlemsstaterna ofta anger sina hälsodata och indikatorer pä olika sätt. Emellertid 
kan jämförbarheten förbättras pä följande tre sätt: 
- Skapande av datalexikon genom vilka överensstämmelse kan upprättas mellan 
data som angivits på olika sätt. 
- Omvandling av nationella data till definitioner för gemenskapens nätverk i 
enlighet med gemensamt bestämda regler. 
- Harmonisering av definitions- och insamlingsmetoder för hälsodata som samlats 
in i medlemsstaterna. 
60. Datalexikon används för att förklara hur olika medlemsstater definierar likartade 
begrepp. Sålunda kan man med hjälp av dessa upprätta överensstämmelse mellan 
data samtidigt som individuella definitioner behålls. Detta tillvägagångssätt 
kommer troligen att användas när det är omöjligt att vare sig omvandla eller 
harmonisera befintliga data. Denna metod kan dessutom användas medan metoder 
för omvandling eller harmonisering utvecklas. 
61. Järn förbarheten kan också förbättras genom att definitioner lör gemenskapens 
nätverk tas fram och anpassas sä att medlemsstaterna kan omvandla sina dala 
därefter. Detta lillvägagänssätt skulle förbättra jämförbarheten för data pä 
gemenskapsnivå utan att medlemsstaterna behöver lindra de definitioner som 
används för interna syften. 
62. Harmonisering av definition av nationella data och insamlingsrutiner har bäst 
förutsättningar att förbättra jämförbarheten och kvaliteten hos gemenskapsdata. I 
vissa fall kan emellertid harmonisering kräva ändringar av lagstadgade 
bestämmelser eller gamla seder och bruk. På grund av detta är harmonisering en 
process som är både svår och kräver mycket tid och resurser, och den bör därför 
utvärderas noga från fall till fall för att kostnader och intäkter skall kunna 
kontrolleras. Medan harmonisering av befintliga data kan betraktas som ett 
långsiktigt mål och är något som sker inom ett flertal områden såsom anges i 
punkterna 30-35, betyder behovet av framsteg i utvecklingen av ett 
hälsokontrollsystem för gemenskapen att man på kort sikt använder både 
datalexikon och omvandlingsförfaranden. 
63. Medlemsstaterna samlar även in hälsodata genom enkäter, till exempel data om 
hälsotillståndet enligt egen uppfattning, vilka måste erhållas direkt från 
befolkningen, eller särskilda typer av hälsovårdsdata. Fördelarna med 
enkätmetoden är att data samlas in vid samma tidpunkt och att inbördes 
förhållanden mellan olika variabler kan fastställas. Enkätdata kan göras jämförbara 
om man gemensamt fastställer innehållet i nuvarande eller kommande enkäter, 
eller kommer överens om enheter eller frågeformuleringar i befintliga enkäter. 
Harmonisering när det gäller enkäter är troligen mindre tid- och resurskrävande, 
delvis för att det är lättare att harmonisera frågor/verktyg och metoder än delar av 
befintliga register och nationella databaser, som ibland är kopplade till 
lagstadgade krav, och delvis för att WHO redan har inlett arbete inom detta 
område. 
64. Inom vissa områden skulle enkätinformation behöva tas in från medlemsstater som 
inte regelbundet utför hälsoenkäter. Detta skulle kunna ske genom att komplement 
till andra typer av nationella undersökningar utvecklas (till exempel arbetskrafts-
och hushällsenkäter), som tar hänsyn till behovet av jämförbara data för hela 
gemenskapen, eller genom undersökningar som omfattar hela gemenskapen, 
däribland EUROBAROMETER-undersökningar. 
65. Utöver den hälsoinformation som kan erhållas från medlemsstaterna såsom 
beskrivs ovan, kan särskild hälsoinformation komma att behövas för att tillgodose 
gemenskapens behov, och därför kan särskilda gemenskapstäckande 
undersökningar behöva genomföras. 
66. Utöver att en metod för datainsamling fastställs, måste takten för insamling av 
data bestämmas. Data som behövs för huvudindikatorer bör samlas in regelbundet 
(oftast årligen), bearbetas och vidarebefordras snabbt för att säkerställa tillgången 
till så aktuella data som möjligt. Data som behövs för bakomliggande indikatorer 
17 
kommer emellertid att samlas in så ofta det behövs, beroende på indikatorns 
beskaffenhet och hur den skall användas. 
VII. STÖD TILL ETT HÄLSOKONTROLLSYSTEM FÖR GEMENSKAPEN 
67. Såsom tidigare nämnts samlas europeiska hälsodata in regelbundet av WHO 
(dödsorsaker), WHO:s regionkontor för Europa i databasen Hälsa för alla, OECD 
(hälsosresursdata) samt Eurostat. Vidare samlas data om särskilda sjukdomar in 
av olika centrum som IARC i Lyon för cancer och Europeiskt center för 
epidemiologisk kontroll av aids i Paris, samt Europeiskt centrum för kontroll av 
narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) i Lissabon. Med anledning av detta 
och för att undvika onödig belastning av medlemsstaterna kommer kommissionen 
att ta hänsyn till det arbete som utförs på europeisk nivå för och av olika aktörer 
inom området för produktion, bearbetning och spridning av gemenskapsdata, så 
att arbetsbördan fördelas klokt mellan olika parter inom gemenskapens 
hälsokontrollsystem. 
68. I vilket iäll måste ett hälsokontrollsystem för gemenskapen främst grundas pä 
hälsodata från medlemsstaterna. Samtidigt skulle detta system ställa krav på 
effektiva och kostnadseffektiva sätt att vidarebefordra, dela och sprida hälsodata 
för gemenskapen. 
69. Det finns olika sätt att vidarebefordra och göra hälsodata och -indikatorer 
tillgängliga. Men för att säkerställa att betydelsen hos delarna i det framtida 
gemenskapssystemet bibehålls och utnyttjas fullt ut, när det gäller metoder för 
bearbetning, lagring och näbb vidarebefordning av data, behövs ett elektroniskt 
nätverk av utspridda eller utbredda databaser. I ett sädant nätverk skulle data göras 
tillgängliga av oberoende dataproducenter (det vill säga nationella myndigheter 
eller institutioner som lyder under dessa) i enlighet med gemensamt överenskomna 
regler för dataspecifikationer. 
70. Ett nätverk av utspridda databaser har flera fördelar: 
- Det är framtidsinriktat, flexibelt och billigt jämfört med traditionella 
insamlingsmetoder. 
- Det minskar nuvarande dubbelarbete med datainsamling på internationell nivå. 
- Medlemsstaterna behöver endast tillhandahålla data en gång (det vill säga till 
nätverket). 
- Det kräver ingen omfattande administrativ omstrukturering. 
- Medlemsstaterna kommer att vara ansvariga för att data läggs in i systemet. Data 
kan därför uppdateras kontinuerligt. 
- Det ger möjligheter att använda flera språk. 
71. Det bör understrykas att ett nätverk av utspridda databaser är önskvärt inte bara 
för de tekniska fördelar det erbjuder, men också för att det möjliggör den kloka 
vanan att utföra ett arbete så nära källan som möjligt. Detta skulle också 
säkerställa att subsidiaritetsprincipen följs. 
72. Ett elektroniskt nätverk av utspridda hälsodatabaser har under de senaste tre åren 
utvecklats på ett första plan genom ENS-CARE-projektet, som slutgiltigt stöddes 
av kommissionen. Upprättande av ett nätverk av detta slag i syfte att underlätta 
det telematiska datautbytet mellan nationella myndigheter är målet för IDA-
projektet, där hälsokontroll är ett av flera ingående områden. 
73. Ett nätverk av utspridda databaser vore därför det bästa sättet att uppfylla 
målsättningen bakom gemenskapens hälsokontrollsystem. Det skulle bygga på den 
erfarenhet som förvärvats hittills från utbytet av vissa jämförbara hälsodata och -
indikatorer, och skulle vila på den infrastruktur som för närvarande utvecklas inom 
ramen för I DA-programmet. Det nuvarande programmet skulle göra det möjligt 
att ordentligt specificera informationsinnehållet i detta system med hänsyn till alla 
data och indikatorer som inbegrips i gemenskapens hälsokontrollsystem. 
Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att medverka och inleda 
ett nära samarbete för utveckling av ett nätverk av utspridda databaser. Berörda 
internationella organisationer kommer att uppmanas att medverka när sä är 
lämpligt. 
VIII. ANALYSER 
74. Mätning av hälsotillstånd och hälsofaktorer är bara ett första steg inom det 
hälsokontrollsystem för gemenskapen som skall upprättas genom detta program, 
mot att medverka till att en hög hälsoskyddsnivå säkerställs. För att maximal 
användbarhet skall uppnås måste informationen i detta system utnyttjas till fullo. 
Detta kommer att kräva att en mängd analyser utförs, somliga årligen eller 
regelbundet, andra vid behov. 
75. På årlig basis kommer det att bli nödvändigt att kontrollera en uppsättning av 
hälsoindikatorer som tillsammans ger en heltäckande bild av hälsan inom 
gemenskapen. Detta kommer till nytta vid utvärderingen av rapporterna om 
hälsotillståndet i gemenskapen. Dessutom kommer det att bli nödvändigt att 
analysera indikatorer för undergrupper i befolkningen (till exempel kön och ålder, 
hemvist, socioekonomisk tillhörighet) för att fastställa huruvida det föreligger 
.f oacceptabla skillnader i grupperna eller problemområden, samt på lämpligt sätt 
komplettera planeringen av de program och åtgärder som inriktar sig pä sädana 
problem. 
76. Indikatorerna kommer också att behöva analyseras med avseende på trender under 
en viss tidsperiod för att fastställa huruvida dessa trender motsvarar politikens 
målsättning. s 
19 
77. lin viktig uppgift blir att identifiera huvudorsakerna till dödlighet och ohälsa i 
gemenskapen. Detta inbegriper även fastställande av variationer i dödlighet och 
ohälsa i regioner och befolkningsundergrupper. Sådant fastställande bör sedan 
kompletteras med analys av faktorer bakom orsaker till dödlighet och ohälsa, lor 
att effektiva verktyg för riktlinjer skall kunna utvecklas. I detta sammanhang kan 
det bli nödvändigt att identifiera och analysera nationella hälsoriktlinjer som har 
visat sig effektiva. 
78. Analyser av förhållandet mellan olika hälsofaktorer kommer också att bli viktigt, 
och kan komma att kräva bland annat enkäter för att erhålla nödvändig 
information, om denna inte tillhandahålls rutinmässigt. Samtidigt som 
lagstiftningen om dataskydd efterlevs, såsom anges i inledningen, skulle det vara 
möjligt att använda data pä individnivå för att inom ramen för sädana analyser 
bekräfta förekomsten av befintliga och föreslagna hälsoindikatorer. De data som 
används bör dock inte vara sådana att de gör det möjligt att identifiera en viss 
person. 
79. Förekomsten av giltiga indikatorer kommer också att bidra till att förbättra den 
information som finns tillgänglig för epidemiologiska studier av huvudorsakerna 
till dödlighet och ohälsa. Indikatorerna kommer till användning inte bara vid 
utformandet av nya hälsoriktlinjer utan även vid utvärdering av äldre och 
nuvarande riktlinjer. 
80. Gemenskapens hälsokontrollsystem kommer också att kunna användas vid analyser 
av övriga gemenskapsriktlinjers inverkan på hälsan, såsom fastställs i 
kommissionens meddelande om en ram för gemenskapsåtgärder inom 
folkhälsoområdet, vara behjälpligt vid identifiering av motstridiga krav, samt 
medverka vid utvärderingar av kostnader och intäkter for vissa program och 
åtgärder. 
81. De analyser som beskrivs ovan kommer att behöva utföras pä ett samordnat sätt, 
vilket kräver hjälp och samordning frän liera aktörer, inbegripet specialiserade 
europeiska byråer och centra, såsom Europeiskt centrum för kontroll av narkotika 
och narkotikamissbruk och Europeiska miljöbyrän. Denna typ av verksamhet 
kommer att kräva vidare utveckling av en lämplig administrativ resurs pä 
gemenskapsnivå med förmåga att utföra högkvalitetsanalyser och vid behov svara 
på diverse frågor. 
20 
IX. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER FÖR ETT FEMÅRSPROGRAM 
82. Kommissionen anser att arbetet med upprättande av ett hälsokontrollsystem för 
gemenskapen i tre steg - upprättande av hälsoindikatorer tor gemenskapen, 
utveckling av ett gemenskapstäckande nätverk för insamling och spridning av data, 
samt resurser för utförande av analyser - bör inledas i form av ett femårigt 
handlingsprogram för gemenskapen. De aktuella åtgärder som krävs beskrivs 
nedan. 
A. UPPRÄTTANDE AV HÄLSOINDIKATORER FÖR GEMENSKAPEN 
83. En uppsättning hälsoindikatorer för gemenskapen föreslås upprättas inom de 
områden som anges i bilaga A, och utgöras av 
- en undergrupp av huvudindikatorer för kontroll av gemenskapsåtgärder inom 
folkhälsan, och 
- en undergrupp av bakomliggande indikatorer för kontroll av övriga 
gemenskapsriktlinjer och tillhandahällande av bättre verktyg för internationella 
jämförelser ät medlemsstaterna. 
84. Upprättande av indikatorer skulle innefatta både indentifiering och analys av 
befintliga indikatorer på medlemsstats- och europeisk nivå, särskilt när det gäller 
kvalitet och täckning, och urval eller skapande av särskilda gemenskapsindikatorer, 
samt utveckling av definitioner för dessa indikatorer. 
85. Hälsoindikatorer för gemenskapen kommer att väljas ut sä att nödvändiga verktyg 
tillhandahålls för 
- kontroll av områden som prioriteras av gemenskapen, 
- kontroll av effekterna av handlingsprogram för särskilda hälsoproblem, till 
exempel aids och andra smittsama sjukdomar, cancer, narkotika, olyckor, 
hälsofrämjande verksamhet, ovanliga sjukdomar, 
- kontroll av utvecklingen av hälsotillståndet och dess faktorer inom gemenskapen. 
86. Upprättande av gemenskapsindikatorer bör ta hänsyn till följande: 
- Användarbehov och specifikationer. 
- Inventeringar av nu tillgängliga data i medlemsstaterna. 
- Definitionssätt och metoder för insamling som används i medlemsstaterna, i 
gemenskapen och inom berörda internationella organisationer. 
- Förslag till definitioner och kvalitetsnormer, såsom säkerhet, tillförlitlighet och 
jämförbarhet. 
21 
87. Kommissionen har för avsikt att säkerställa att uppsättningen av 
gemenskapsindikatorer granskas löpande för att säkerställa att denna uppsättning 
vid behov kan tillgodose nya prioriteringar och behov. 
88. Kommissionen kommer också att ge sitt stöd vid bedömningen av genomförbarhet 
och konstnadseffektivitet vid utveckling av hälsoresursstatistik, däri inbegripet 
undersökning av möjligheten att använda nationell redovisning som ram. 
B. UTVECKLING AV ETT GEMENSKAPSTÄCKANDE NÄTVERK FÖR 
INSAMLING OCH SPRIDNING AV DATA 
89. I syfte att göra hälsodata och -indikatorer för gemenskapen lättillgängliga för 
medlemsstaterna avser kommissionen att med de bästa metoderna för insamling 
och spridning av hälsodata främja upprättandet av ett gemenskapstäckande nätverk, 
vars grundstomme vilar på telematiken och sammanlänkar behöriga myndigheter 
i medlemsstaterna, och kommissionen skulle inom ramen för detta program kunna 
bidra till nätverkets innehållsspecifikationer genom användning av utspridda 
databaser. Arbetet med detta skulle kunna ske jämsides med insatserna inom 
ramen för IDA- och G-7-projekt på området hälsa. Men då det elektroniska 
nätverket för utbyte av data kanske inte fungerar fullt ut i programmets första 
skede, kan andra lämpliga mekanismer vid behov övervägas för insamling och 
spridning av data. 
C. ANALYSER 
90. Varje är offentliggör kommissionen en rapport om hälsotillståndet i gemenskapen. 
Denna rapport kommer när så är lämpligt att utgå från de hälsodata och -
indikatorer som samlats in genom gemenskapens hälsokontrollsystem. 
91. Kommissionen avser att använda information från detta system vid analyser och 
rapporter om utvalda hälsofaktorer (till exempel rökning, alkoholkonsumtion), och 
där sä är lämpligt yttra sig om behov av åtgärder. På samma sätt avser 
kommissionen använda tillgängliga data från systemet vid analyser av vilken 
inverkan pä hälsan allmänna hälsoprogram och -åtgärder i gemenskapen har, samt 
andra vilka effekter övriga riktlinjer har. 
92. Slutligen avser kommissionen att tillhandahålla informationsmaterial om frågor 
som uppkommer med anledning av detta arbete och som tillgodoser behoven hos 
medlemsstater, internationella organisationer, hälsoorganisationer och fackfolk, 
intressegrupper och allmänheten. 
22 
X. KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER 
A. MEKANISMER FÖR KONSULTATION ÖCH MEDVERKAN 
93. I arbetet med alt upprätta ett hälsokonlrol Isy slem lör gemenskapen genom etl 
inledande femärsprogram kommer kommissionen alt vara beroende av ett nära 
samarbete med medlemsstaterna i alla frågor som anknyter till rapportering, 
omvandling, harmonisering, och beskrivning av data, och urval av särskilda 
indikatorer. Flertalet av de data som behövs för upprättande av indikatorer av 
betydelse för gemenskapens hälsokontrollsystem kommer medlemsstaterna behöva 
tillhandahålla. Dessutom måste mycket av arbetet med harmonisering, omvandling 
och beskrivning av data utföras av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. 
94. Vid genomförande av programmet avser kommissionen att anlita en kommitté 
bestående av experter från medlemsstaterna, där både användare och producenter 
av hälsoinformation finns representerade. När det gäller gemenskapens statistik om 
hälsa och säkerhet kommer befintliga kommittéer såsom 
Statislikprogramkommitténl^ och Europeiska rådgivande kommittén för statistik 
pä det ekonomiska och sociala området20, att inlemmas i arbetet vid behov. Vidare 
kommer andra befintliga gemenskapskommittéer, såsom El ILASS-kommittén21 och 
programkommittén för forskningsprogrammet om biomedicin och hälsa22 också att 
inlemmas i arbetet när så är lämpligt. 
95. Med tanke pä den viktiga roll som WHO och OECD spelar i utvecklingen av 
interationell hälsoinformation, kommer kommissionen att upprätthålla lämpliga 
kontakter med dessa organisationer. Kommissionen avser också att utveckla 
samarbete inom detta område med andra internationella organisationer och med 
tredje land. 
96. Vid behov kommer kommissionen att uppmuntra medverkan av fackfolk, icke­
statliga organisationer som är aktiva inom hälsokontroll, samt europeiska nätverk 
för utbyte av hälsodata, genom att använda sig av dessas kunskaper inom specifika 
områden vid utformning och genomförande av åtgärder för utveckling av hälsodata 
och -indikatorer inom det föreslagna programmet. 
B. UTVÄRDERANDE RAPPORTER 
97. Bedömningen av programmet kommer att göras i två rapporter: 
1'n rapport i mitten av programperioden till rådet. Europaparlamentet, 
Ekonomiska ochsociala kommittén och Regionkommittén. Syftet med 
denna rapport är att säkerställa att gemenskapsinstitutionerna, och genom 
l9Rådets beslut 89/382/EEG, EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47. 
20Rådets beslut 91/116/EEG, EGT nr L 59, 6.3.1991, s. 21. 
:1Rådets beslut av den 7 december 1994, EGT nr L 331, 21.12.94, s. 1 
22Rådets beslut 94/382/EG, EGT nr L 361, 31.12.94, s. 42. 
23 
dessa, alla berörda parler lär fullständig information om hur verksamheten 
framskrider inom ramen för denna handlingsplan. Rapporten kommer 
också att innehålla information om de projekt som främjas genom de olika 
åtgärderna. 
En slutrapport om programmets genomförande, som också innehåller en 
utvärdering av de åtgärder som vidtagits, kommer att lämnas till 
ovannämnda institutioner av kommissionen efter programmets slutförande. 
C. ALLMÄN INFORMATIONSVERKSAMHET 
98. Utöver programmets informationsverksamhet vill kommissionen säkerställa att 
allmänheten och alla berörda parter får tillgång till rapporter om genomförda 
åtgärder, studier och undersökningar. 
24 
BILAGA A 
Områden där hälsoindikatorer kan upprättas inom ramen for ett framtida 
hälsokontrollsystcm för gemenskapen 
A. Hälsotillstånd 
1. Sannolik livslängd: 
- Sannolik livslängd vid viss ålder 
- Hälsoutsikter 
? Dödlighet: 
- Total 
- Dödsorsaker 
- Sjukdomsspecifik överlevnad 
3. Ohälsa: 
- Sjukdomsspecifik ohälsa 
- Sammansatt ohälsa 
4. Livskvalitet och -funktion: 
- Självupplevd hälsa 
- Fysiska handikapp 
- Aktivitetsbegränsningar 
- Funktionstillstånd/förmåga 
- Hälsorelaterat arbetsbortfall 
- Mental hälsa 
5. Antropometriska kännetecken 
B. Livsstil och hälsovanor 
1. Tobakskonsumtion 
2. Alkoholkonsumtion 
3. Olaglig narkotikakonsumtion 
4. Fysiska aktiviteter 
5. Kostvanor 
6. Sexualvanor 
7. Övrig hälsofrämjande verksamhet 
25 
C. Livs- och arbetsvillkor 
1. Sysselsättning/arbetslöshet: 
- Yrke 
2. Arbetsmiljö: 
- Olyckor 
- Kontakt med cancerframkallande och andra lärliga ämnen 
- Arbetshälsa 
3. Bostadsförhål landen 
4. Aktiviteter hemma och på fritiden: 
- Olyckor i hemmet 
- Fritid 
5. Resor: 
- Bilolyckor 
6. Yttre miljö: 
- Luftföroreningar 
- Vattenföroreningar 
- Övriga föroreningar 
- Strålning 
- Kontakt med cancerframkallande och andra farliga ämnen utanför arbetsplatsen 
D. Hälsoskydd 
1. Finansieringskällor 
2. Resurser/arbetskraft 
- Användning av hälsoresurser 
- Hälsovårdspersonal 
3. Kostnad/utgift 
- Vård av inlagda patienter 
- Poliklinikvård 
- Läkemedel 
4. Konsumtion/användning 
- Vård av inlagda patienter 
- Poliklinikvård 
- Läkemedel 
5. Hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar 
26 
E. Demografiska och andra sociala faktorer 
1. Kön 
2. Ålder 
3. Civilstånd 
4. Hemvist 
5. Utbildning 
6. Inkomst 
7. Undergrupper i befolkningen 
8. Sjukförsäkring 
F. Övrigt 
1. Produktsäkerhet 
2. Övrigt 
27 
rörslag 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 95/0238 (COD) 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 
för hälsokontroll inom ramen för 
verksamhet på folkhälsoområdet 
28 
EXPLANATORY MEMORANDUM 
1. In its Communication of 24 November 1993 on the framework for action in the field of 
public health, the Commission defined a framework for future Community action in order 
to attain the objectives on health protection laid down in Articles 3(o) and 129 of the Treaty 
establishing the European Community. The role of the Community is identified as 
underpinning the efforts of the Member States in the public health field, assisting in the 
formulation and implementation of objectives and strategies, and contributing to the provision 
of health protection across the Community, setting as target the best results already obtained 
in a given area anywhere in the Community. 
2. In initiating action under Article 129, the Community has to address itself to preventing 
disease and protecting health. A prerequisite for such action is knowledge about existing 
problems, their nature, and their extent. It is therefore necessary to measure the changes in 
health as well as the impact of policies, programmes, and actions both in the Member States 
and at Community level. There is also a need to promote the sharing and dissemination 
of relevant information. Based on the criteria laid down in the above-mentioned Commission 
communication, health monitoring at Community level, and in particular health data and 
indicators, has been identified as an essential means for the acquisition and sharing of such 
knowledge, and, therefore, as a priority for Community action. 
3. The European Parliament and the Council have also, in a number of resolutions, stressed 
the importance of having adequate and valid health data to map out health situations and 
trends, and to assist in the development of Community and Member States' actions in the 
Held of public health. The European Parliament underlined, in particular, the need for 
collection and examination of health data from the Member States and the assessment of 
the effects of various policies on health. Similarly, the Council, has emphasised that it is 
necessary to have an accurate assessment of health needs, an estimation of avoidable deaths, 
and an evaluation the effects of socio-economic factors on health. 
4. The efforts of the Commission in this area have concentrated so far on the needs of the 
Community and the Member States, and on identifying ways to obtain maximum value from 
the involvement of the Community. To this end, the Commission has consulted experts in 
this field and, with the assistance of Member States' representatives, conducted a review 
of existing health data and indicators at the Community level, their sources, coverage, and 
importance, and obtained advice and recommendations on the development of a Community 
action programme on health monitoring. 
5. The overall aim of the proposed 5-year action programme is to develop a high-quality, 
policy-oriented health monitoring system. This system should allow the measurement of 
health status and health determinants throughout the Community. It should provide Member 
States with indicators and data for supporting their national health policies and should also 
facilitate the planning, monitoring, and evaluation of Community programmes and actions, 
in compliance with the principle of subsidiarity. 
6. The Community health monitoring system would also involve the development of a network 
for the purpose of collection and dissemination of health data and indicators, in particular 
z% 
using the possibilities offered by telematics, and the development of a capacity to undertake 
the analysis of health data and the production of reports, reviews and other health 
information material. 
The principles underlying the development of such a system include building on readily 
available European health data and indicators, such as those held by Member States, 
international organisations, and European networks, avoiding both any unnecessary 
duplication of work and the placing of unnecessary burdens on Member States which already 
transmit health data to a number of international organizations and networks, assessing the 
costs and benefits of developing the various parts of the system, and allowing as much 
flexibility as possible to permit adaptation whilst encouraging data comparability and 
progressive harmonisation. 
The health indicators to be collected through the Community health monitoring system may 
be divided into two types: core indicators and background indicators. Core indicators are 
those indicators which are essential to Community health policy. These include data on 
health status as well as on health determinants, e.g., alcohol and tobacco consumption. 
Background indicators are those indicators which are linked indirectly to public health but 
which are nevertheless important for health policy purposes. As priorities are likely to change 
over time, the indicators to be collected (both core and background) will have to cover a 
wide range to permit a good understanding of the interplay of various factors impinging 
on health and enable anticipation of future problems. 
The Commission attaches major importance to making Community health information readily 
available to Member States. Therefore, the Commission will, as the best means of health 
data collection and dissemination, promote the development of a Community-wide network 
using in particular, telematics, which would link the competent authorities in the Member 
States. Such a system would minimise the burden of data collection imposed on Member 
States, provide easy and timely adaptation and access to the information placed on it, and 
be more cost-effective compared to alternative collection methods. 
Under the ENS-CARE programme of the third framework programme on Research and 
Technological Development, the infrastructure for such a system has already been developed 
in apilot project. This infrastructure is now being further developed under the project of 
telematic interchange of data between administrations (IDA) and under the Information 
Society health projects of the G-7 Member States. Under the proposed 5-year programme 
on health monitoring, the Commission will encourage the Member States to participate and 
collaborate closely in the content specifications of this system, which will use distributed 
databases as its backbone, and would promote participation of competent international 
organizations and third countries as appropriate. 
The Community health monitoring system will provide an opportunity for a variety of 
analyses to be undertaken on a regular or on an ad hoc basis. These analyses could include 
health status and health trends reports, analyses of specific health problems and health 
determinants, and analyses of the health impacts of other policies. The dissemination of 
relevant information material will be supported. 
Jo 
Assessment of the action programme on health monitoring will be provided in two reports: 
A mid-term report reviewing progress and a final report on the implementation of the 
programme. These reports will incorporate information on Community financing in the 
various fields of action as well as the results of the evaluations and will be transmitted to 
the Council and the European Parliament, as well as to the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions. 
1A 
ADDENDUM 
with respect to the principle of subsidiarity 
to the explanatory memorandum of the proposal for a 
European Parliament and Council decision 
adopting a programme of Community action on 
health monitoring in the context of the 
framework for action in the fields of 
public health. 
a. Quels sont les objectifs de l'action envisagée par rapport aux obligations pesant sur la 
Communauté? 
In accordance with Article 129 of the Treaty establishing the European Community, the 
Commission is presenting proposals for adoption by the European Parliament and the Council 
of incentive measures, having as their objective to contribute towards ensuring a high level of 
human health protection by encouraging cooperation between the Member States, lending 
support to their action, promoting coordination of their policies and programmes, and fostering 
cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere 
of public health. The objective of the present proposal by the Commission is the development 
of a health monitoring system through a 5-year programme of action which, through the full 
participation of the Member States in its design and implementation, would permit their mutuaE' 
cooperation and coordination in collecting, processing and sharing health data and indicators 
necessary for measuring the impact of health policies, health status and trends and healthy 
determinants, both at the Community and Member State level, thus permitting a better 
planning and implementation of their actions aiming at ensuring a high-level of human health 
protection. 
b. L'action envisagée relève-t-elle d'une compétence exclusive de la Communauté ou 
d'une compétence partagée avec les Etats membres? 
The proposed decision for a programme of action on health monitoring, pursuant to Article 
129 oï the E.C. Treaty, comes under the mixed competence of the Community and the 
Member States. 
c. Quelle est la dimension communautaire du problème? 
The situation at present is that neither the international organisations competent in the sphere 
of public health, nor the Community or the Member States possess appropriate and sufficient 
data and indicators about health status and the impact of health actions and policies. 
The proposed programme sets up a series o( mechanisms which will facilitate the gathering 
^A b-to 
and analysis of data at Community level and also be of assistance to Member States in 
information collection and evaluation of health data and indicators. 
d. Quelle est la solution la plus efficace par comparaison entre les moyens de la 
Communauté et ceux des Etats membres'? 
The proposed programme of action involves the development of a health monitoring system 
using as a basis what already exists at the European level on health data and indicators, 
including those held by Member States, international organisations, and European networks,and 
building on it while avoiding any unnecessary duplication of work by carefully selecting and 
checking with the Member States the data and indicators needed, and by associating to this 
work the international organisations and networks to which the Member States already transmit 
data. 
e. Quelle plus:value concrète apporte l'action envisagée de la Communauté et quel serait 
le coût de l'inaction? 
The actions to be implemented under the proposed programme will yield added value in a 
number of ways. 
l.They will facilitate the production of health data and indicators, not currently 
existing, which are valuable in the assessment of Community programmes and actions 
in the field of health. 
2.They will assist in the development of more accurate, comparable and compatible" 
health data and indicators at national level. This will enable better comparisons to be 
made and should make it easier for Member States to exchange and share important, 
information. 
3.They will lead to the establishment of a network for the exchange of data and 
indicators and this will be undertaken in the framework on the Community programme 
in the Interchange of Data between Administrations (IDA). 
4 They will enable the production of comprehensive and detailed reports on health 
status and trends and on the impact of health policies. Existing reports on such matters 
are generally not of a high enough quality since the required data and indicators are 
not available. The programme is intended to support the production of these. 
In the absence of the proposed programme of action and the development of the high-quality 
information and indicators that is its aim, neither the Community nor the Member States will 
have a fully adequate basis on which to plan future health policies and programmes and 
evaluate those which currently exist. Controlling the rising costs of health is a central issue 
across the Community. The absence of accurate information and indicators on health status and 
health activities makes it all the more difficult to address this issue, and to achieve a high level 
of health protection efficiently and effectively. 
'hAC 
f. Quelles modalités d'action sont à la disposition de la Communauté? 
The action envisaged in the area covered by the Commission proposals can only be undertaken 
by a European Parliament and Council decision adopting incentive measures, that is by the 
financial support of the activities contained in the 5-year programme. 
g. Une réglementation uniforme est-elle nécessaire ou suffit-il d'une directive posant des 
objectifs généraux en renvoyant l'exécution au niveau des Etats membres? 
There is no need for regulatory provisions in this matter; the actions envisaged by the 
proposed programme aim at the development of a health monitoring system which requires 
cooperation of the Member States and lending support to their action. According to Article 
129, no harmonisation measures can be taken in this respect. 
^4. d 
Förslag 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 95/0238 (COD) 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 
för hälsokontroll inom ramen för 
verksamhet på folkhälsoområdet 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT 
FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
129 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, 
i enlighet med de förläranden som anges i artikel 189b i fördraget, och 
med beaktande av följande: 
1. I enlighet med artikel 3 o i fördraget skall gemenskapens verksamhet inbegripa 
gemenskapsinsatser som syftar till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. I artikel 129 
fastställs uttryckligen gemenskapens behörighet inom detta område, särskilt när det 
gäller att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras 
verksamhet. 
'EGT nr 
2EGT nr 
'EGT nr 
VI 
2. I rådets resolution4 av den 27 maj 1993 om framtida verksamhet inom 
folkhälsoområdet framhålls förbättrad insamling, analys och spridning av 
hälsodata, och förbättring av kvaliteten och jämförbarheten hos tillgängliga data, 
som mycket viktigt för förberedelserna av framtida program. 
3. I Europaparlamentets rapport om folkhälsopolitik efter Maastricht5 betonas vikten 
av tillräcklig och relevant information som grundval för utveckling av 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet. Europaparlamentet har uppmanat 
kommissionen att samla in och undersöka hälsodata från medlemsstaterna och 
analysera trender, samt granska folkhälsopolitikens effekter och övriga riktlinjers 
inverkan pä hälsan. 
4. I kommissionens meddelande av den 24 november 1993 om en ram för 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet6 anges ökat samarbete för 
standardisering och insamling av jämförbara/kompatibla hälsodata, och främjande 
av kontroll- och övervakningssystem, som en förutsättning för upprättande av en 
ram for stöd av medlemsstaternas riktlinjer och program. Hälsokontrollområdet, 
där hälsodata och -indikatorer ingår, har fastställts vara ett prioritetsområde när det 
gäller förslag om mångåriga gemenskapsprogram på folkhälsoområdet. 
5. I rådets resolution av den 2 juni 19947 anges att insamling av hälsodata bör 
prioriteras och kommissionen anmodas att presentera lämpliga förslag. Rådet anser 
att de data och indikatorer som används bör inbegripa åtgärder som anknyter till 
befolkningens livskvalitet, tillförlitliga undersökningar av hälsobehov, 
uppskattningar av dödsfall som kan undvikas genom förebyggande av sjukdomar, 
socioekonomiska hälsofaktorer i olika befolkningsgrupper, och vid behov och om 
medlemsstaterna anser det nödvändigt - hälsobistånd, läkarvård och reformers 
inverkan. 
6. Hälsokontroll pä gemenskapsnivå är mycket viktigt för planering, kontroll och 
granskning av gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet, och för kontroll och 
granskning av övrig gemenskapspolitiks inverkan på hälsan. 
7. Hälsokontroll i detta sammanhang inbegriper upprättande av hälsoindikatorer för 
gemenskapen, insamling, spridning och analys av hälsodata och -indikatorer för 
gemenskapen. 
4EGT nr C 174, 25.6.1993, s. 1. 
5EGT nr C 329, 6.12.1993, s. 375. 
6KOM (93) 559 slutl. 
7EGT nr C 165, 17.6.1994, s. 1. 
^ 
I rådets beslut om ett ramprogram för prioritetsåtgärder inom området för statistisk 
information 1993-19978 anges under rubriken "hälsa och säkerhet" analys av 
orsaker till dödlighet och ohälsa som ett prioritetsområde inom ramen för de 
sektoriella programmen för socialpolitik, ekonomiska och sociala sammanhang, 
samt konsumentskydd. 
9. I rådets beslut om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, 
inbegripet demonstration, på området biomedicin och hälsa ( 1994-1998)9 fastställs 
en särskild forskningsuppgift som rör samordning och jämförelse av europeiska 
hälsodata, inbegripet uppgifter om näringstillförsel, från medlemsstaterna, och 
detta har tagits med i det relevanta arbetsprogrammet. 
10. Hälsokontroll på gemenskapsnivå bör göra det möjligt att mäta hälsotillstånd, 
trender och hälsofaktorer, underlätta planering, kontroll och utvärdering av 
gemenskapsprogram och -åtgärder, samt tillhandahälla hälsoinformation åt 
medlemsstaterna till stöd for utveckling och utvärdering av deras hälsoriktlinjer. 
11. För att kraven och förväntningarna inom detta område skall kunna uppfyllas bör 
ett hälsokontrollsystem för gemenskapen utvecklas, som inbegriper upprättande av 
hälsoindikatorer och insamling av hälsodata, ett nätverk för att hälsodata och -
indikatorer skall kunna vidarebefordras och delas, samt resurser för analys och 
spridning av hälsoinformation. 
12. De alternativ och möjligheter som står till buds för utveckling av olika delar av 
ett hälsokontrollsystem för gemenskapen bör granskas noggrant med avseende på 
utförande, flexibilitet, kostnader och intäkter. Ett hälsokontrollsystem för 
gemenskapen bör inbegripa definition av uppsättningar av hälsoindikatorer för 
gemenskapen, och insamling av nödvändiga data för upprättande av sådana 
indikatorer. 
13. Hälsodata och -indikatorer för gemenskapen bör utgå från lättillgängliga 
europeiska data och indikatorer, såsom de som tillhandahålls av medlemsstaterna 
eller vidarebefordras till dem av internationella organisationer, för att undvika 
onödigt dubbelarbete. 
14. Ett hälsokontrollsystem för gemenskapen skulle gynnas av upprättande av ett 
nätverk, vars grundstomme vilar på telematiken, för insamling och spridning av 
hälsodata och -indikatorer för gemenskapen. 
15. Ett hälsokontrollsystem för gemenskapen bör kunna uppmuntra och stödja 
utförandet av analyser av hälsotillstånd, trender och hälsoproblem i gemenskapen, 
samt tillgången till och spridning av hälsoinformation. 
8EGTnr L 219, 28.8.1993, s. 1. 
l;EGTnr L 361, 31.12.94, s. 40. 
^ 
16. En mycket viktig faktor i utvecklingen av ett hälsokontrollsystem för gemenskapen 
är att lagstiftningen om dataskydd efterlevs och att lämpliga trygghets- och 
säkerhetsarrangemang vidtas. 
17. Ett mångårigt program bör initieras inom ramen för verksamhet på 
folkhälsoområdet, för att möjliggöra utveckling av ett hälsokontrollsystem för 
gemenskapen och lämpliga mekanismer för utvärdering av detta. 
18. I enlighet med subsidiaritetsprincipen lär åtgärder pä områden där gemenskapen 
inte ensam har kompetens, såsom hälsokontroll, endast vidtas av gemenskapen när 
dessa, pä grund av deras omfattning och verkningar, bättre kan genomföras pä 
gemenskapsnivå. 
19. Riktlinjer och program som utformats och genomförts på gemenskapsnivå, särskilt 
inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet, bör vara förenliga med normer 
och mål för gemenskapsverksamhet inom hälsokontroll. Genomförandet av 
gemenskapsåtgärder för hälsokontroll bör samordnas med och beakta relevant 
forskningsverksamhet i samband med gemenskapens ramprogram för forskning 
och teknisk utveckling. Projekt som rör telematiktillämpning inom hälsoområdet 
vilka ingår i gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling 
måste noga samordnas med gemenskapsåtgärder för hälsokontroll. Genomförandet 
av åtgärder inom gemenskapens ramprogram för statistisk information, 
gemenskapsprojekt inom området för telematiskt utbyte av data mellan 
myndigheter (IDA) och hälsorelaterade G-7-projekt måste noga samordnas med 
genomförande av gemenskapsåtgärder för hälsokontroll. Det arbete bör beaktas 
som görs av de specialiserade europeiska byråerna, såsom Europeiskt centrum för 
kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) och Europeiska 
miljöbyrån. 
20. Samarbetet inom detta område mellan behöriga internationella organisationer och 
tredje land bör utvecklas. 
21. Det är viktigt att kommissionen säkerställer programmets genomförande i nära 
samarbete med medlemsstaterna. 
22. Provisorisk enighet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, när det 
gäller åtgärder för genomförande av beslut som antagits i enlighet med det 
förfarande som avses i artikel 189 b i Romfördraget, nåddes den 20 december 
1994. 
23. Ur operativ synvinkel bör de investeringar som gjorts förut, både när det gäller 
utveckling av nätverk för gemenskapen och samarbete med internationella 
behöriga organisationer inom detta område, säkras och utvecklas vidare. 
^ 
24. Onödigt dubbelarbete bör undvikas genom gemensamt utvecklade metoder, 
kriterier och tekniker för jämförelse och omvandling, successivt harmoniserade 
verktyg för insamling av data, såsom enkäter, frågeformulär eller delar därav, och 
innehållsspecifikationer för hälsoinformation som skall delas, främst genom 
telematiska nätverk. 
25. För att öka programmets värde och effekter bör en fortlöpande granskning ske av 
de åtgärder som vidtagits, särskilt när det gäller deras effektivitet och huruvida 
målen uppfyllts både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, och vid behov bör 
nödvändiga ändringar göras. 
26. I detta beslut fastställs en finansiell ram för hela programperioden, och denna ram 
utgör ett gemensamt kriterium för budgetorganen vid det årliga budgetförfarandet, 
såsom avses i punkt l i Europaparlamentets, rådets och kommissionens deklaration 
av den 6 mars 1995. 
27. Detta program måste ha en varaktighet av fem är för all fä tillräcklig tid för att 
genomföra de åtgärder genom vilka de uppställda målen skall näs. 
^6 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
Programmets upprättande 
1. Ett program för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll, nedan kallat "detta 
program", skall antas för perioden 1 januari 1997 till 31 december 2001 inom 
ramen för verksamhet på folkhälsoområdet. 
2. Programmets mål skall vara att upprätta ett hälsokontrollsystem för gemenskapen 
som gör det möjligt att mäta hälsotillstånd, trender och hälsofaktorer i hela 
gemenskapen, underlätta planering, kontroll och utvärdering av 
gemenskapsprogram och -åtgärder, förse medlemsstaterna med lämplig 
hälsoinformation för jämförelser och stödja deras nationella hälsopolitik. 
3. De åtgärder som skall genomföras inom ramen för delta program och deras 
specifika mål anges i bilagan under följande rubriker: 
A. Upprättande av hälsoindikatorer för gemenskapen 
B. Utveckling av ett gemenskapstäckande nätverk för utbyte av hälsodata 
C. Analyser och rapportering 
Artikel 2 
Genomförande 
1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att 
genomförande av de åtgärder som anges i bilagan sker i enlighet med artikel 5. 
2. Kommissionen skall samarbeta med institutioner och organisationer som är aktiva 
pä hälsokontrollområdet. 
Artikel 3 
Budget 
1. Det totala anslaget för genomförande av detta program för den period som avses 
i artikel 1 skall vara 13,8 miljoner ecu. 
2. De årliga anslagen skall faststlås av budgetmyndigheten i enlighet med de 
finansiella målen. 
n 
Artikel 4 
Konsekvens och fullständighct 
Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa att det råder konsekvens och 
fullständighet mellan de åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program och 
andra relevanta gemenskapsprogram och -initiativ, inklusive ramprogrammet för statistisk 
information, projekten inom området för telematiskt utbyte av data mellan myndigheter, 
och ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och i synnerhet användningen 
av telematik inom det sistnämnda programmet. 
Artikel 5 
Kommitté 
1. Kommissionen skall bistås av en kommitté bestående av tvä företrädare som utses 
av varje medlemsstat och som ordförande en företrädare för kommissionen, nedan 
kallad "kommittén". 
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén förslag till åtgärder för 
a) kommitténs arbetsordning, 
b) ett ärligt arbetsprogram där prioriterad verksamhet framgår, 
c) planer, kriterier och förfaranden för urval och finansiering av projekt inom 
ramen för detta program, däri inbegripet projekt där samarbete ingår med behöriga 
internationella organisationer inom folkhälsoområdet, och där de länder som anges 
i artikel 6.2 medverkar, 
d) utvärderingsförfarande, 
e) planer för rapportering, omvandling och harmonisering av data, 
f) planer för definition och urval av indikatorer, 
g) planer för de innehållsspecifikationer som är nödvändiga för att berörda nätverk 
skall utvecklas och fungera. 
3. Kommissionen skall också kunna rådgöra med kommittén om andra frågor som 
rör genomförande av detta program. 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer 
med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. 
)>•$ 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära 
att få sin uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den 
skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 
4. Kommissionens företrädare skall regelbundet informera kommittén om 
- beviljat finansiellt bistånd inom ramen för detta program (belopp, varaktighet, 
uppdelning och mottagare), 
- förslag frän kommissionen eller gemenskapsinitiativ och genomförande av 
program inom andra områden som är av betydelse för att målen i detta program 
skall uppnås, i syfte att säkerställa konsekvens och fullständighet i enlighet med 
artikel 4. 
Artikel 6 
Internationellt samarbete 
1. Vid genomförande av detta program skall samarbete med icke-medlemsstater och 
behöriga internationella organisationer inom folkhälsoområdet, särskilt 
Världshälsoorganisationen och OECD, utvecklas och äga rum i enlighet med 
artikel 5. 
2. Detta program skall stå öppet för medverkan av de associerade länderna i Central-
och Östeuropa, i enlighet med de villkor som fastställs i tilläggsprotokollen till de 
associeringsavtal om medverkan i gemenskapsprogram som skall slutas med dessa 
länder. Detta program skall stå öppet för medverkan av Cypern och Malta på 
grundval av tilläggsanslag i enlighet med samma regler som tillämpas för EFTA-
länderna, i enlighet med förfaranden som skall fastställas i samråd med dessa 
länder. 
Artikel 7 
Kontroll och utvärdering 
Gemenskapen skall, med beaktande av medlemsstaternas rapporter och vid behov 
tillsammans med oberoende experter, säkerställa att utvärdering sker av de 
åtgärder som vidtagits. 
i9 
Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport när halva 
programmet genomförts, och en slutrapport då hela programmet genomförts. Dessa 
rapporter skall innehålla information om finansiering från gemenskapen inom olika 
verksamhetsområden, om komplettering av övriga åtgärder som anges i artikel 4, 
samt om utvärderingarnas resultat. Kommissionen skall också tillhandahålla dessa 
rapporter åt Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
4o 
BILAGA 
SPECIFIKA MÅL OCH ÅTGÄRDER 
A. UPPRÄTTANDE AV HÄLSOINDIKATORER FÖR GEMENSKAPEN 
Mål: Att upprätta hälsoindikatorer för gemenskapen genom kritisk granskning av 
befintliga hälsodata och -indikatorer, och utveckla lämpliga metoder för insamling 
av jämförbara och successivt harmoniserade hälsodata. 
1. Att identifiera, granska och kritiskt analysera befintliga hälsoindikatorer och data 
på europeisk nivå och medlemsstatnivå i syfte att fastställa deras betydelse, 
kvalitet och täckning när det gäller upprättande av indikatorer för gemenskapen. 
2. Att skapa en uppsättning hälsoindikatorer för gemenskapen, däri inbegripet en 
undergrupp av huvudindikatorer för kontroll av gemenskapens ätgärdsprogram 
inom folkhälsan, och en undergrupp av bakomliggande indikatorer för kontroll av 
övriga program och åtgärder inom gemenskapspolitiken, och för att förse 
medlemsstaterna med gemensamma verktyg för jämförelser. 
3. Att utveckla en rutin för insamling av jämförbara och/eller successivt 
harmoniserade data i medlemsstaterna, däri inbegripet stöd för utarbetande av 
datalexikon och upprättande av lämpliga omvandlingsmetoder och -bestämmelser. 
4. Att medverka till insamling av jämförbara data genom stöd för utarbetande av 
enkäter, däri inbegripet gemenskapstäckande enkäter som stöd för 
gemenskapsriktlinjer, eller enheter eller överenskomna frågeformuleringar i 
befintliga enkäter. 
5. Att utveckla samarbete med behöriga internationella organisationer inom området 
för europeiska hälsodata och -indikatorer och nätverk för utbyte av hälsodata för 
specifika områden inom folkhälsan, i syfte att förbättra jämförbarheten av data. 
6. Att stödja undersökning av genomförbarheten och kostnadseffektiviteten vid 
utveckling av standardiserad hälsoresursstatistik, i syfte att inlemma den i ett 
framtida hälsokontrollsystem för gemenskapen. 
iH 
B. UTVECKLING AV ETT GEMENSKAPSTÄCKANDE NÄTVERK FÖR UTBYTE AV 
HÄLSODATA 
Mål: Att göra det möjligt att vidarebefordra och utbyta data och indikatorer på ett 
effektivt och säkert sätt då det sker genom lelematiskt utbyte av dala. 
7. Att uppmuntra och stödja utveckling av ett nätverk för utbyte av hälsodata, i 
huvudsak genom telematiskt utbyte och ett system av utspridda databaser, särskilt 
genom upprättande av dataspecifikationer och av förfaranden för tillträde, 
återvinning, trygghet och säkerhet för olika typer av information som skall 
innefattas i systemet. 
C ANALYSER OCH RAPPORTERING 
Mål: Att utveckla nödvändiga metoder och verktyg för analys och rapportering, och stödja 
analyser och rapportering om hälsotillstånd, trender, hälsofaktorer, och inverkan av 
hälsoriktlinjer. 
8. Att uppmuntra utveckling av resurser för analyser, däri inbegripet jämförande och 
prognostiserande metoder och verktyg, prövning av hypoteser och modeller, och 
utvärdering av hälsoutveckling och utfall. 
9. Att stödja analys och utvärdering av inverkan av gemenskapsåtgärder och -
program inom folkhälsan. 
10. Att stödja framställning och spridning av rapporter och annat informationsmaterial 
om hälsotillstånd och -trender, hälsofaktorer och övriga riktlinjers inverkan på 
hälsan. 
4«-
FINANCIAL STATEMENT 
1 TITLE OF OPERATION 
Proposal for a European Parliament and Council Decision adopting a programme of Community 
action on health monitoring in the context of the framework for action in the field of public health 
2 BUDGET HEADING INVOLVED 
B3-4306: Health data and indicators 
3 LEGAL BASIS 
Article 3(o) and Article 129 of the Treaty establishing the European Community. 
European Parliament and Council Decision adopting a programme of Community action on health 
monitoring in the context of the framework for action in the field of public health. 
4 DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 General objective 
Implementation of a programme aiming at contributing to the establishment of a Community-wide 
health monitoring system, in particular by the development, availability and dissemination through 
a network of health data and indicators, and to the establishment of a capacity for analysis, 
evaluation, and comparisons. Both the European Parliament and the Council have stressed the 
importance of having sufficient and relevant information as a basis for the development of 
Community actions in the field of public health. The European Parliament has called on the 
Commission to collect and examine health data from the Member States and analyse trends and 
assess the effects of public health policies as well as the impact of other policies on health; and 
the Council has, in several acts, and most recently in its resolution from 2 June 1994 on the 
framework for Community action in the field of public health, stressed the importance of the 
development of Community health data and indicators. 
The aim of the proposed action programme on health data and indicators is to contribute to the 
development of a high-quality, policy-oriented health monitoring system. This system should serve 
three purposes: 1 ) to enable measurement of health status, trends and determinants throughout the 
Community; 2) to facilitate the planning, monitoring, and evaluation of Community programmes 
and actions, and 3) to provide Member States with high quality, comparative health indicators 
and data which add value to their national health information systems and thus support the 
development of national health policies, whilst fully respecting the principle of subsidiarity. 
Measurement of health status, trends and determinants will be made possible by the development 
of core and background Community health indicators, whereas the provision of information to 
42> 
Member States will require the development of a mechanism for the collection and dissemination 
of Community health information. 
The method for achieving these objectives consists of providing support for the establishment of 
mechanisms for collaboration among Member States, the Commission, and relevant international 
organisations in order to assess the quality and coverage of existing health data and indicators at 
the Community level and at the level of Member States and to define a set of core and background 
Community health indicators; providing support for the development of a network with agreed 
procedures and data specifications necessary for effective and reliable exchange of information 
using, as the principal means, an electronic network already under development as part of a wider 
Community project on interchange of data between administrations; and providing support for 
comparative analyses and reporting on health status and determinants and the impact of policies. 
4.2 Period covered and arrangements for renewal or extension 
5 years: 01.01.1997 to 31.12.2001 
Report on implementation to be transmitted to the Council and European Parliament during 
the third year of the programme indicating the need for any modifications, if any. 
Report to the Council and European Parliament after completion of the programme with 
conclusions on renewal or need for extension or revision of actions. 
5 CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Non-compulsory expenditure 
Differentiated appropriations 
6 TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private sector (not exceeding 
a certain percentage of the total cost of the proposed projects). 
The level of funding granted depends on the scope of the measure to be financed and on the extent 
to which the action programme is reflected in the various activities planned. 
Such funding will not exceed 70% of the total budget earmarked for the proposed projects except 
in the case of networks and work ordered and of direct use to the Commission, where the subsidy 
may amount to 100%. 
^v 

7 FINANCIAL IMPACT 
7.1 Method of calculating the total cost of operation (definition of unit cost) 
The method of calculation is the result of experience acquired in previous activities related to 
health data and indicators such as the European System of accidents at work statistics (ESAW) 
and projects under ENS-CARE. The specific cost estimates are based on the assumption that half 
of the activities to be undertaken under this programme will require 100 percent funding while 
the other half will require 50 percent funding and that the activities to be undertaken will involve 
most or all Member States. A total amount rounded off to ECU 13.8 million during the period 
1997-2001 is deemed necessary for these activities. The annual allocations will be decided in 
accordance with the normal budgetary procedures. 
1)5" 
7.2 Itemized breakdown of cost (in ECU million) 
Objective Action Area YEARS 
1997 1998 999 2000 2001 TOTAL 
1997-
2001 
Community 
Health Data and 
Indicators Identification, 
review, and critical 
analysis of existing 
data and indicators 
and assessment of 
future needs 0.7 
Creation of a set of 
Community health 
indicators 0.2 
Development of 
routine collection of 
comparable, 
progressively 
harmonised data in 
Member States 
(including data 
dictionaries, 
conversions and 
harmonisation of 
definition and 
collection methods 0.2 
Elaboration of 
specific surveys and 
modules or agreed 
questions in existing 
surveys 
Cooperation with 
international 
organizations 0.1 
Support for the 
development of 
standardised health 
resource statistics Indicative programming 
0.3 
0.3 
0.3 
0.2 
0.1 0.1 
0.2 
0.4 
0.4 0.1 
0. 
0.5 
0.6 0.1 
0.1 
0.5 
0.7 
0.1 0.1 0.1 
0.1 1.3 
0.9 
2.0 
0.1 
0.1 0.5 
0.4 
46 
network 
development 
Analysis and 
reporting Development of 
data specifications 
and procedures to 
be used in 
networking, 
focusing on 
Community-wide 
electronic 
interchange of data 
Development of a 
capacity for 
analyses, including 
methodologies and 
tools 
Support to the 
analysis and 
evaluation of the 
impact of 
Community actions 
and programmes in 
public health 
Support to the 
production and 
dissemination of 
reports and other 
information material 
on health status and 
trends, health 
determinants, and 
the impact of other 
policies 
TOTAL 0.7 
0.2 
0 
0.1 
2.3 0.7 
0.2 
0.1 
0.2 
2.5 0.8 
0.2 
0.2 
0.2 
2.7 0.8 
0.2 
0.3 
0.2 
3.0 0.8 
0.2 
0.4 
0.3 
3.3 3.8 
1.0 
1.0 
1.0 
13.8 
<1? 
7.3 Indicative schedule of appropriations (in ECU million) 
Commitment 
appropriations 
Payment 
appropriations 
1997 
1998 
1999 
2000 
2001 
Subsequent years 
TOTAL 1997 
2.3 
1.15 
0.81 
0.34 
2.3 1998 
2.5 
1.25 
0.88 
0.37 
2.5 1999 
2.7 
1.35 
0.95 
0.4 
2.7 2000 
3.0 
1.5 
1.05 
0.45 
3.0 2001 
3.3 
1.65 
1.65 
3.3 TOTAL 
13.8 
1.15 
2.06 
2.57 
2.82 
3.10 
2.10 
13.8 
8 FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN 
The grant application forms will require information on the identity and nature of potential 
beneficiaries so that their reliability can be assessed in advance. 
Fraud prevention measures (checks, intermediate reports, final report) are included in the 
agreements or contracts between the Commission and beneficiaries. The Commission will 
check reports and ensure that work has been properly carried out before intermediate and 
final payments are made. 
In addition, spot checks are carried out by the Commission to verify how funds have been 
used. Checks have already been carried out in other public health budget lines in relation 
to the financial years 1991, 1992, 1993, and 1994 and have shown their effectiveness. 
<»« 
9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives; 
The Community measures aim at establishing a Community health monitoring system by 
the accomplishment of the following specific objectives: 
the establishment of a set of Community (core and background) health indicators 
which can be used to monitor health in the Community, which can facilitate planning, 
monitoring and evaluation of Community programmes and actions, and which can 
provide added value to Member States' own health information systems and thus 
support the development of national health policies; 
the establishment of content specifications for a network for the purpose of collection 
and dissemination of the health data and indicators, mainly using telematics; 
the establishment of a capacity to undertake analyses, and support to the preparation 
and dissemination of reports on health status, trends and determinants and the impact 
of policies. 
Target Population 
1. Competent health authorities of the Member States, at national, regional and local level 
and competent international organisations; 
2. Health professionals, health epidemiological and statistical services, health and medical 
associations, academic institutions, especially schools of public health (especially for 
the first and third objectives); 
3. NGO\s and other bodies interested in health matters, and the public in general (third 
objective). 
9.2 Grounds for the operation 
Health information is specifically mentioned in Article 129 as an area to which Community 
action should be directed. The Council (Resolution of the Council and the Ministers for 
Health meeting within the Council of 27 May 1993 on future action in the field of public 
health, OJ No C 174, 25.6.1993 p.l; Council Resolution of 2 June 1994 on the framework 
for action in the field of public health OJ No C165,17.6.1994, p. 1 ), the European Parliament 
(Report and Resolution of the European Parliament on public health after Maastricht OJ No 
C 329, 6.12.93, p.375), and the Commission (Communication on the framework for action 
in the field of public health, COM (93) 559final of 23.11.93), have identified health data 
and indicators as a fundamental instrument in the Community policy-making process and 
an invaluable tool in supporting Member States' policies, and as an essential part of a health 
monitoring system which will serve to monitor health and health determinants, and permit 
comparisons to be made and facilitate the planning, monitoring and implementation of 
actions. 
The proposed 5-year programme is to develop such a health monitoring system to support 
the Community and the Member States in health policy-making and evaluation, to permit 
Member States to carry out meaningful comparisons and to assist them in allocating resources 
h<i 
to the various problem areas more effectively. In accordance with the principle of 
subsidiarity, such a system would have to be developed at Community level since it only 
can serve the needs of thé Member States both with regard to information in support of their 
national policies and with regard to their role in Community policy-making. In view of the 
scale of the operation involved, i.e. comparable health data and common indicators, and 
network creation and development linking competent authorities in all Member States, the 
pertinent activities can only take place at Community level. 
As regards the intervention methods and the allocation of funds, the following will apply: 
specific application of the principle of subsidiarity when identifying measures to be 
undertaken and co-financed; 
identification and selection of projects for co-financing in the fields of health 
monitoring. These projects will be selected and implemented, where necessary, with 
the assistance of national coordinating committees that may be established in the 
Member States, with participation of persons and bodies involved in the production 
and use of health data and indicators; 
the concept of added Community value, which will continue to be realised in particular 
through the coordination of national measures, the dissemination of information and 
experiences, the establishment of priorities, the development of networking as 
appropriate, selection of European projects and the motivation and mobilisation of all 
involved. 
Two methods will be employed to implement the programme. One is to support 
projects carried out in Member States and at the Community level. The selection of 
priority projects is based largely on general and intermediate objectives, and 
implementation of the measures themselves depends on the quality and effectiveness 
of projects submitted to the competent department during the course of the year. The 
other is to undertake specific activities necessary to achieve the objectives of the 
programme, which will be fully financed by the programme. 
The selection criteria for projects are as follows: 
Compatibility with the objectives and conformity with at least one of the established 
objectives; 
Examination of the "added Community value" of the projects (transnational 
participation, development of a model applicable in other Member States, information 
usable in other Member States, etc.); 
Presumed effectiveness and profitability; 
Clarity and justification of requirements; 
Relevance of selected methodology; 
Organizational competence and experience; 
Suitability of budget for objectives; 
Support for projects from national partners; 
Objective assessment; 
Opinion of the advisory committee involved; 
6" o 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
9.3.1 Monitoring of the operation 
Monitoring at the Community level is to be carried out by the Commission, which 
will submit a report half-way through the implementation of the programme, and a 
final report after its completion to the Council, the European Parliament, the Economic 
and Social Committee, and the Committee of the Regions, drawing from national 
reports as well as evaluations of the actions under the programme and of individuals 
projects. 
9.3.2 Evaluation 
Evaluation will be by means of: 
An evaluation of the main measures and of subsidised projects involving, where 
necessary, the participation of indépendant experts; 
An overall report on the quality and effectiveness of projects implemented under 
the action plan, to be submitted by the Commission to the other Community 
institutions after completion of the programme. 
Performance indicators selected for this evaluation: 
Evaluation of projects by Commission officials and/or those cooperating with 
them; 
Analysis of intermediate reports on measures scheduled and financed, allowing 
a shifting of emphasis where possible; 
Impact studies by external bodies 
Relevance of the methodology used by organizers; 
Suitability of the budget for the objectives; 
Skills and experience of bodies; 
Dissemination of results; 
Evaluation procedures and intervals: 
Drawing up of intermediate and final reports on the various measures undertaken 
in the field; 
Development of a "standard" evaluation form for the measure, to be forwarded 
by the beneficiaries with their final reports, and checking of these documents 
by officials either at the Commission or in the field. 
10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF THE BUDGET) 
Actual mobilisation of the necessary administrative resources will be conditioned by the 
Commission's annual decision on the allocation of resources, having regard in particular 
to additional staff and funds provided by the budgetary authority. 
s-i 
10.1 Impact on the number of employees 
Types of employees 
Officials or 
temporary 
agents A 
B 
C 
Other resources 
Total staff carrying out action 
permanent 
employees 
1 
1 
1 
3 temporary 
employees 
0 
0 source of employee 
from within 
DG or service 
1 
1 
1 
3 supplemen­
tary staff 
0 
0 
0 
0 duration 
10.2 Financial impact of supplementary staff 
10.3 Increase in other running costs arising from the action 
Budget line Amounts Method of calculation 
Meetings A2510 231,000 *2 meetings of advisory committee, 2 
reps./Member State 
2 x 30 x 770 ecu x 5 years 
'he resources necessary to cover the expenditure below for the 5-year period will be obtained by re-deployment 
of existing financial resources and the use of supplementary resources will not be required. 
a) Personnel Expenses (Title Al, A2 and A5) 
3 x 100,000 ecus x 5 years = 1,500,000 ecus 
b) Operational Expenses 
Expenses for meetings (A-250) 
2 meetings x 15 experts x 879 ecus x 5 years = 131,850 ecus 
Expenses for travel (A-130) 
24 missions Brussels-Luxembourg x 5 years = 240,000 ecus 
60 missions to Member States x 5 years = 300,000 ecus 
c) Total: 2,171,850 ecus 
*a 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 449 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 05 
Katalognummer : CB-CO-95-490-SV-C 
ISBN 92-77-93857-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^3