[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 01.12.2008

KOM(2008) 799 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Kvaliteten på bensin och diesel som används för vägtransporter i Europeiska unionen: Femte årsrapporten (Rapporteringsår 2006)

1. Sammanfattning

I direktiv 98/70/EG[1] anges minimispecifikationer för hälso- och miljökrav på bränslen som ska användas i fordon som har motorer med gnisttändning eller kompressionständning. Bränslekvaliteten är viktig ur miljösynpunkt, eftersom den påverkar utsläppen från motorn och därmed luftkvaliteten. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader tillverkarna uppnår önskvärda utsläpp av föroreningar och växthusgaser. I direktiv 2003/17/EG[2], genom vilket direktiv 98/70/EG ändras, krävs en ytterligare minskning av svavelhalten i bensin- och dieselbränslen.

Om bränslespecifikationerna inte följs kan det leda till ökade utsläpp (ökade mängder syreberikande ämnen kan till exempel öka kväveoxidutsläppen), samt motorskador och skador på efterbehandlingssystem för avgaser (katalysatorer kan skadas av för höga svavelhalter), vilket ger ökade utsläpp av föroreningar. För att uppfylla kvalitetskraven för bränsle enligt detta direktiv måste medlemsstaterna införa system för övervakning av bränslekvaliteten.

Enligt artikel 8 i direktiv 98/70/EG skall kommissionen årligen offentliggöra en rapport om bränslekvaliteten i medlemsstaterna. I den här femte kommissionsrapporten sammanfattas medlemsstaternas uppgifter om kvaliteten på bensin och diesel samt om sålda mängder för 2006. Förutom Malta har samtliga medlemsstater lämnat in nationella rapporter för 2006.

Övervakningen av bränslekvaliteten under 2006 visar att kraven på bensin och diesel som fastställs i direktiv 98/70/EG allmänt sett uppfylls och att få överträdelser upptäckts. I fråga om bensin var de parametrar som överträddes research/motoroktantal (RON/MON)[3], ångtryck sommartid[4] och destillering – förångning vid 100/150 °C[5]. I fråga om diesel var de parametrar som överträddes svavelhalt, 95-procentig destillering, cetannummer och densitet.

Även om många medlemsstater rapporterade om prov som inte uppfyllde kraven, hade antalet prov som översteg gränsvärdena (och toleransgränserna för testmetoder) i allmänhet sjunkit jämfört med tidigare år. Flera av de nya EU 10-medlemsstaterna har tidigare rapporterat om ett stort antal prover som inte uppfyller kraven, men antalet sådana prover har enligt deras rapportering sjunkit kraftigt under 2006. Under 2005 rapporterade Belgien en högre andel (~3,5 %) prov som inte uppfyllde kraven än någon annan medlemsstat, även om situationen har förbättrats under de senaste åren. Under 2006 lämnades dock inte tillräckligt med information för att man skulle kunna mäta det faktiska antalet prov som inte uppfyller kraven.

Tidigare år har svavelhalten i diesel visat sig vara ett särskilt problem, i första hand för EU-10, beroende på den nya obligatoriska svavelhaltsgränsen på <50 ppm från och med 2005. Det problemet tycks dock ha lösts under 2006.

Kommissionen känner inte till att dessa förhöjda värden skulle haft några negativa konsekvenser för fordonsutsläpp eller motorfunktioner, men fortsätter att uppmana medlemsstaterna att vidta åtgärder så att gränsvärdena uppnås. De flesta har redan vidtagit sådana åtgärder, och uppgifter om åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att åtgärda bristande överensstämmelse redovisas – om medlemsstaterna lämnat in sådana uppgifter – i de enskilda kapitlen för länderna i de fullständiga rapporterna för 2006[6]. Kommissionen kommer att fortsätta övervaka att kraven på bränslekvalitet i direktivet efterlevs.

När det gäller bekämpningen av luftföroreningar och införandet av ny motorteknik är det viktigt att observera att andelen bränsle med en svavelhalt på <10 och <50 ppm ökade kraftigt från 2001 till 2006 för EU-15. Från och med 2005 infördes krav på att alla bränslen skall ha en svavelhalt på <50 ppm svavel, och att bränslen med en svavelhalt på <10 ppm skall införas i samtliga medlemsstater. Som framgår av tabell 1 har svavelhalten sjunkit kraftigt 2006 jämfört med den som rapporterades för 2004.

Tabell 1: Årlig trend för den genomsnittliga svavelhalten i bensin och diesel i EU

Genomsnittlig svavelhalt i EU, ppm | EU15 | EU10 |

[pic] | [pic] |

Typ | % | Typ | % |

1 | Oblyad bensin min. RON = 91 | 0.0% | 13 | Diesel | 0.0% |

2 | Oblyad bensin min. RON = 91 (< 50 ppm S) | 0.3% | 14 | Diesel (< 50 ppm svavel) | 68.6% |

3 | Oblyad bensin min. RON = 91 (< 10 ppm S) | 7.0% | 15 | Diesel (< 10 ppm svavel) | 31.4% |

4 | Oblyad bensin min. RON = 95 | 0.0% |

5 | Oblyad bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) | 54.0% |

6 | Oblyad bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) | 29.3% |

7 | Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) | 0.0% |

8 | Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) | 3.1% |

9 | Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) | 0.08% |

10 | Oblyad bensin RON > = 98 | 0.0% |

11 | Oblyad bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) | 0.6% |

12 | Oblyad bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) | 5.6% |

Sedan 2001 har antalet bränsletyper inom EU enligt rapporterna minskat (se figur 4). Under 2006 erbjöd marknaden 2–3 bränsletyper, huvudsakligen som ett resultat av olika oktannivåer (RON-kategori). På vissa marknader dyker det dock upp separata svavelfria bränslen, till exempel i Estland där det finns svavelfria versioner av alla bränsletyper. I tio av EU-15–länderna erbjöds under 2006 svavelfritt bränsle (<10 ppm) med märkning mot bara ett land 2001, och i EU-10–länderna fanns svavelfritt bränsle i fyra länder. I övriga länder finns bränsle som klarar kraven på svavelhalt, men det bränslet är inte märkt, i likhet med 2005 .

Figur 2: Antal prov för övervakning av bränslekvaliteten inom EU under 2006 (genomsnittligt antal prov per bränslekategori)

Genomsnittligt antal prov/bränslekategori | [pic] |

Bensin | Diesel | Bensin | Diesel |

Österrike | 2 / 203 | < 4 månader |

Belgien | >7 / 4722 | >5 / 5276 | 8 / 18 | < 7 månader |

Cypern | 7 / 18 | (3) |

Tjeckien | 16 / 871 | 18 / 1064 |

Danmark | 2 / 40 |

Estland | 11 / 300 | 1 / 100 | < 5 månader | (4) |

Finland | 1 / 262 | 2 / 158 |

Frankrike | 3 / 175 | 1 / 122 | <1 månad | (5) |

Tyskland | 8 / 414 | < 7 månader |

Grekland | 6 / 18 | < 8 månader | (6) |

Ungern | 6 / 120 |

Irland | 8 / 115 | <1 månad |

Italien | 4 / 283 | 1 / 18 | (7) |

Lettland | 3 / 1382 | 3 / 1150 | <1 månad |

Litauen | 1 / 218 | 1 / 103 | (8) |

Luxemburg | 7 / 18 | < 7 månader |

Polen | 9 / 492 | 3 / 220 |

Portugal | 7 / 18 | < 2 månader |

Slovakien | 16 / 237 | 2 / 102 |

Slovenien | 8 / 136 | 5 / 151 | 1 / 18 | <1 månad | (9) |

Spanien |

Sverige | 6 / 18 | (10) |

UK | < 4 månader |

Antal länder | 16 | 10 | 8 | 0 | 13 |

Anmärkningar:

(1) | Där de rapporterade uppgifterna är ofullständiga går det inte att belägga att gränsvärdena respekterats i alla prov. I de fall det inte med hjälp av uppgifterna kunnat fastställas vilket antal prov som överstiger gränsvärdena, indikerar tecknet ”>” att antalet prov som överstiger gränsvärdena är ett minimum och att det kan vara högre. |

(2) | I direktiv 98/70/EG fastställs att medlemsstaterna bör lämna in övervakningsrapporter senast den 30 juni varje år. |

(3) | Motoroktantal och syreberikande ämnen (förutom etrar med fler än fem kolatomer per molekyl) har inte rapporterats. |

(4) | Antalet prov för ångtrycket sommartid för kategori 12 rapporterades inte. |

(5) | En delvis komplett rapport lämnades in under 2007, men kompletta uppgifter lämnades inte förrän i januari 2008. |

(6) | Syreberikande ämnen (förutom etrar med fler än fem kolatomer per molekyl) har inte rapporterats. I princip mäts alla ämnen på listan omedelbart med hjälp av testmetoderna för syreberikande ämnen. Systemet måste kalibreras med hjälp av ett kalibreringsprov som innehåller samma syreberikande ämnen i liknande proportioner som i det prov som ska analyseras. I de flesta fall råder osäkerhet om sådana prov utförts. Portugal har angivit att inga andra syreberikande ämnen har tillförts bränslet. Den totala mängden syre bundet i organiska föreningar beräknas från viktprocenten i komponenterna efter identifiering. |

(7) | Testmetod EN 1601 användes för att fastställa syrehalten i bensinproven. Enligt EN 1601 ska varje provkromatogram undersökas i syfte att hitta beståndsdelar som innehåller syre, innan den egentliga bestämningen sker. Undersökningen av samtliga kromatogram för proven avslöjade förekomsten av endast en syreförening i varje prov (MTBE, ETBE, TAME). Inga andra syreföreningar ämnen upptäcktes förutom en av dessa etrar. Ingen analys av blyhalten skedde i bensin med en svavelhalt på <10ppm. |

(8) | Fullständiga uppgifter om antalet prov som inte uppfyller kraven saknas. |

(9) | Inga resultat för ångtrycket för RON 98 lämnades. |

(10) | I frågan om RON 95-bensin: Syrehalt och 5 av 7 av de syreberikande ämnena har inte rapporterats (Sveriges kommentar: Etanol läggs till både vid lastningen (”gantry”) och vid raffinaderierna. Därför är ångtrycket sommartid (DVPE) en blandning av bränsle med och utan etanol. Tillägg av etanol upp till 5 % innebär en ökning av DVPE med cirka 7 kPa. Syrehalten saknas för slutbränslet). I fråga om RON 98-bensin: 6 av 7 av de syreberikande ämnena (förutom etrar med fler än fem kolatomer per molekyl) har inte rapporterats. |

5. Slutsatser

Bränslekvaliteten är viktig ur miljösynpunkt, eftersom den påverkar utsläppen från motorn och därmed luftkvaliteten. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader tillverkarna uppnår önskvärda utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Övervakningen av bränslekvaliteten under 2006 visar att kraven på bensin och diesel som fastställs i direktiv 98/70/EG allmänt sett uppfylls och att få överträdelser upptäckts. Kommissionen ser inga tecken på negativa effekter på utsläpp från fordon eller på motorfunktioner på grund av överträdelserna. Kommissionen är fortfarande bekymrad över överträdelserna och kommer att fortsätta att övervaka att kraven i direktivet om bränslekvalitet efterlevs. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka möjligheten att mer i detalj statistiskt undersöka de inrapporterade uppgifterna.

Andelen bränslen med svavelhalter på <10 och <50 ppm har ökat från 2001 till 2005. För 2006 har andelarna ökat kraftigt dels i och med att svavelgränsen <50 ppm blivit obligatorisk, dels i och med kravet på att införa bränslen med svavelhalter på <10 ppm inom EU. Under 2006 fanns svavelfria bränslen i de flesta medlemsstater, dock inte i Cypern, Malta och Förenade kungariket. Mycket tyder dock på att det fortfarande finns fall där dessa bränsletyper inte är märkta i vissa medlemsstater.

Denna bristande märkning skulle kunna försena införandet av fordon utrustade med teknik som kräver svavelfria bränslen före det obligatoriska införandet 2009, eftersom konsumenter inte kan välja dessa bränslen om de är omärkta. Detta är särskilt viktigt för ägare till fordon som är utrustade med teknik som kräver svavelfria bränslen och underminerar vikten av att det finns bränslen som uppfyller dessa krav. Följden blir att möjligheterna att minska koldioxidutsläppen från vägtransportsektorn inte utnyttjas fullt ut. I Belgien, Tjeckien, Irland, Lettland, Luxemburg, Slovakien och Slovenien finns det utrymme för att vidta åtgärder för att se till att svavelfria bränslen märks i framtiden. Rapportering om märkning kan bidra till att bilindustrin kan lita på att svavelfritt bränsle finns, vilket innebär att fler fordon som drivs med sådant bränsle marknadsförs, vilket leder till miljöfördelar genom lägre utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Medlemsstaterna har i allmänhet lämnat mycket begränsad information om den geografiska tillgängligheten i fråga om svavelfritt bränsle. De flesta medlemsstater meddelade endast att svavelfritt bränsle fanns, men lämnade ingen information om den geografiska tillgängligheten.

De system för övervakning av bränslekvaliteten som inrättats på nationell nivå är mycket olika och det krävs ytterligare harmonisering för att resultaten ska bli tydliga och jämförbara. Genomförandet av direktiv 2003/17/EG har lett till förbättrad kvalitet på rapporterna, eftersom medlemsstaterna måste rapportera om övervakningen i enlighet med den nya europeiska standarden, EN 14274, eller enligt system som är lika tillförlitliga. De medlemsstater som inte rapporterar enligt EN 14274 måste kunna motivera det.

BILAGA: Försäljning per bränslekategori i EU under 2006 i miljoner liter

ID-nr. | Miljoner liter | Österrike | Belgien | Danmark | Finland | Frankrike | Tyskland | Grekland | Irland | Italien | Luxemburg | Nederländerna | Portugal | Spanien | Sverige | UK | EU15 | EU15 | | |Bränslekategori | AU | BE | DK | FI | FR | DE | EL | IE | IT | LU | NL | PT | ES | SE | UK | EU15 | Procent av totalsumman | |1 |Oblyad bensin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |2 |Oblyad bensin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |3 |Oblyad bensin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |694 |- |513 |- |- |8,504 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |9,711 |7.7% | |4 |Oblyad bensin min. RON = 95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |5 |Oblyad bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |- |793 |- |- |10,040 |- |4,500 |1,599 |15,025 |494 |5,647 |- |8,196 |- |23,658 |69,951 |55.4% | |6 |Oblyad bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |1,927 |684 |1,920 |2,261 |- |21,232 |- |750 |1,313 |- |- |- |- |4,994 |- |35,082 |27.8% | |7 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |8 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |581 |- |- |- |1 |1,891 |16 |- |1,066 |3,555 |2.8% | |9 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |109 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |109 |0.1% | |10 |Oblyad bensin RON > = 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |11 |Oblyad bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) |- |253 |- |- |- |- |34 |- |- |116 |217 |- |- |- |- |619 |0.5% | |12 |Oblyad bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) |76 |253 |13 |221 |3,529 |870 |343 |- |- |- |- |375 |1,173 |354 |- |7,207 |5.7% | | | Bensin (regular) | 0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0.0% | | | Bensin (< 50 ppm svavel) | 0 |1,046 | 0 |0 |10,040 |0 |5,114 |1,599 |15,025 |610 | 5,864 |1,891 |8,212 |0 |24,724 |74,126 | 58.7% | | | Bensin (< 10 ppm svavel) | 2,697 |937 | 2,446 |2,483 |3,638 |30,605 |343 |750 |1,313 |0 | 0 |375 |1,173 |5,348 |0 |52,110 | 41.3% | | | Totalt bensin | 2,697 |1,984 | 2,446 |2,483 |13,678 |30,605 |5,458 |2,349 |16,339 |610 | 5,864 |2,266 |9,385 |5,348 |24,724 |126,235 | 100.0% | | 13 | Diesel |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |14 | Diesel (< 50 ppm svavel) |1,031 |6,865 |- |- |36,230 |- |2,574 |1,979 |28,739 |2,111 |7,851 |5,377 |29,350 |- |24,286 |146,394 |71.4% | |15 | Diesel (< 10 ppm svavel) |6,331 |706 |3,071 |2,459 |1,510 |35,616 |42 |920 |1,670 |- |1,493 |316 |0 |4,422 |- |58,557 |28.6% | | |Totalt diesel | 7,362 |7,572 | 3,071 |2,459 |37,740 |35,616 |2,616 |2,899 |30,409 |2,111 | 9,345 |5,693 |29,350 |4,422 |24,286 |204,950 | 100.0% | |

ID-nr. | Miljoner liter | Cypern | Tjeckien | Estland | Ungern | Lettland | Litauen | Malta | Polen | Slovakien | Slovenien | EU10 | EU10 | | Europeiska unionen | Europeiska unionen | | |Bränslekategori | CY | CZ | EE | HU | LV | LT | MT | PL | SK | SI | EU10 | Procent av totalsumman | |EU | Procent av totalsumman | |1 |Oblyad bensin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |2 |Oblyad bensin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |258 |- |- |15 |94 |- |- |14 |- |380 |2.7% | |380 |0.3% | |3 |Oblyad bensin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |- |- |36 |- |- |- |- |- |69 |- |105 |0.7% | |9,816 |7.0% | |4 |Oblyad bensin min. RON = 95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |5 |Oblyad bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |388 |2,715 |- |- |404 |386 |- |1,967 |97 |- |5,958 |41.8% | |75,909 |54.0% | |6 |Oblyad bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |- |- |381 |1,969 |1 |4 |- |3,188 |602 |- |6,145 |43.1% | |41,227 |29.3% | |7 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |8 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |785 |785 |5.5% | |4,340 |3.1% | |9 |Oblyad bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |109 |0.1% | |10 |Oblyad bensin RON > = 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |11 |Oblyad bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) |46 |30 |- |- |10 |- |- |- |1 |77 |165 |1.2% | |785 |0.6% | |12 |Oblyad bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) |- |- |48 |175 |34 |10 |- |440 |16 |- |722 |5.1% | |7,928 |5.6% | | | Bensin (regular) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |- |0 |0 |0 |0 |0.0% | |0 | 0.0% | | | Bensin (< 50 ppm svavel) | 434 |3,003 |0 |0 |430 |479 |- |1,967 |113 |862 |7,289 |51.1% | |81,414 | 57.9% | | | Bensin (< 10 ppm svavel) | 0 |0 |464 |2,143 |35 |14 |- |3,627 |687 |0 |6,971 |48.9% | |59,080 | 42.1% | | | Totalt bensin | 434 |3,003 |464 |2,143 |464 |493 |- |5,595 |800 |862 |14,259 |100.0% | |140,495 | 100.0% | | 13 | Diesel |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |14 | Diesel (< 50 ppm svavel) |398 |4,909 |129 |- |792 |913 |- |755 |511 |1,149 |9,556 |42.4% | |155,949 |68.6% | |15 | Diesel (< 10 ppm svavel) |- |- |300 |3,236 |3 |113 |- |9,000 |327 |- |12,979 |57.6% | |71,536 |31.4% | | |Totalt diesel | 398 |4,909 |429 |3,236 |795 |1,026 |- |9,755 |838 |1,149 |22,535 |100.0% | |227,485 | 100.0% | |

[1] Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG, EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

[2] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/17/EG av den 3 mars 2003 om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen, EUT L 76, 22.3.2003, s. 10.

[3] Researchoktantal (RON) är ett kvantitativt mått på det maximala kompressionstrycket vid vilket bensin kan användas i en motor utan att en del av bränsleblandningen självantänder i motorn. Självantändning ger ökad bränsleförbrukning och ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar och koloxid.

[4] Ångtrycket är ett mått på bränslets benägenhet att förångas. Sommartid regleras ångtrycket, eftersom temperaturerna sommartid kan leda till höga utsläpp av flyktiga organiska föreningar, som kan bidra till att marknära ozon bildas. Överträdelser ger ökade utsläpp av flyktiga orgaeningar, som kan bidra till att marknära ozon bildas. Överträdelser ger ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar.

[5] Destilleringsparametern fastställer den andel av bränslet som förångas vid 100˚ C och 150˚ C. Den anger en begränsning av de lättare komponenter som kan blandas i bensinen. Överträdelser kan leda till ånglås och problem med körbarheten.

[6] Se följande webbplats: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/pdf/fqm_summary_2006.pdf

[7] EN 14274:2003 – Fordonsbränslen – Bedömning av bensin- och dieselkvalitet – System för övervakning av bränslekvalitet (FQMS).

[8] http://ec.europa.eu/environment/air/transport/fuel_quality_monitoring.htm

[9] EN 14275:2003 – Fordonsbränslen – Bedömning av bensin- och dieselkvalitet – Provtagning vid pumpar på försäljningsställen och kommersiella bränsledepåer.

[10] Termen ”lågsvavlig” innebär en svavelhalt på under 50 ppm. Termen ”svavelfri” innebär en svavelhalt på under 10 ppm.