Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG"

(2001/C 221/09)

Den 14 februari 2001 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 10 maj 2001. Föredragande var Paolo Braghin.

Vid sin 382:a plenarsession (sammanträdet den 30 maj 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 109 röster för, ingen emot och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Förslaget i fråga är ett bidrag till anpassningen av gemenskapsrätten till bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i Århuskonventionen, som rör medborgarnas deltagande i beslutsprocessen och möjlighet till rättslig prövning av miljöärenden, och som ger kommissionen möjlighet att fullgöra sina internationella åtaganden och att bana väg för Europeiska gemenskapens ratificiering av konventionen.

1.2. Artiklarna ovan innehåller bestämmelser om hur allmänheten skall informeras och rådfrågas före beslut som påverkar miljön. I förslaget anges en rad ändringar av direktiv 85/337/EEG (det s.k. EIA-direktivet) om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt och i direktiv 96/61/EG (också kallat IPPC-direktivet) om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar vad gäller tillstånd till de olika kategorier av industriell verksamhet som finns uppräknade i bilagan.

1.3. En insats på gemenskapsnivå anses nödvändig för att garantera att förfarandena som reglerar allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet är enhetliga i samtliga medlemsstater genom att låta dessa besluta om de praktiska bestämmelserna för hur detta skall genomföras.

1.4. Eftersom alla medlemsstater och gemenskapen redan har undertecknat konventionen, bör förslaget inte medföra extra kostnader för medlemsstaterna utöver dem som härrör från överföringen av bestämmelserna i konventionen till inhemsk rätt. Däremot kan man förutse kostnader i samband med distributionen av information med bredare spridning, kostnader för planering och analys av bidrag (också i form av yttranden) som härrör från allmänhetens deltagande, liksom för eventuell rådfrågning av medborgarna via offentlig utfrågning och för senare spridning av fattade beslut.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén delar kommissionens uppfattning om betydelsen av miljöinformation till allmänheten, som uttryckts genom det tidigare förslaget till ändring av direktiv 90/3113/EEG(1) och det föreliggande förslaget till direktiv om allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön. Det är ett ämne av stor politisk betydelse, som inte saknar tekniskt och juridiskt innehåll och som kommissionen behandlat i de särskilda ändringar som föreslås i direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG för att göra dem samstämmiga till innehållet och anpassade till andan i Århuskonventionen. Denna strävan efter samordning och samtidigt precision också av terminologin låter förstå varför förslaget i vissa avseenden går längre än innehållet i konventionen och i vissa andra inte respekterar det fullt ut, vilket påpekas i punkterna nedan.

2.2. Kommittén stöder kravet på anpassning av gemenskapslagstiftningen som fastställts i Århuskonventionen vad gäller tillgång till information (första pelaren, vilken ESK redan kommenterat), allmänhetens deltagande i beslutsprocessen (andra pelaren) och möjlighet till rättslig prövning i miljöärenden (tredje pelaren), frågor som tas upp i det aktuella förslaget till direktiv. Kommittén ser också positivt på strävan att avskaffa alla skillnader i lagstiftningen mellan medlemsstaterna och att fastställa samstämda förfaranden för insatserna.

2.3. Kommittén anser att information är en medborgerlig rättighet som skall ges på lämpligaste sätt och vid rätt tidpunkt. Den skall förse allmänheten med ett verkligt och konstruktivt instrument för delaktighet och skall befria offentliga myndigheter från onödiga uppgifter och åligganden och undvika störningar i berörd ekonomisk verksamhet. Denna aspekt skall beaktas i bedömningen av de föreslagna åtgärdernas effektivitet.

2.4. Definitionerna "allmänheten" och "den berörda allmänheten" i artikel 2.4 och 2.5 i Århuskonventionen utgör ett viktigt steg i riktning mot harmonisering av de inhemska systemen. Enligt kommittén är dock definitionen "berörda medborgare" fortfarande vag - de som "har ett intresse av förfarandet" - eftersom det inte specificeras att det skall vara ett direkt och konkret intresse och i samtliga fall erkänt i inhemsk rätt.

2.5. I förslaget fastställs att icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller kraven i nationell lagstiftning enligt denna definition skall anses ha ett intresse. Kommittén anser att benämningen "som uppfyller kraven i nationell lagstiftning" är för vagt och uppmanar kommissionen till en definition som knyter deras deltagande till särskilda miljöintressen.

2.6. Vad gäller information i samband med allmänhetens deltagande krävs i Århuskonventionen skydd av legitima intressen som personuppgifters och affärs- eller industrihemligheters sekretess och skydd av immaterialrätten. Där ställs också krav på samtycke till spridning av information om den berörda parten inte binds av gällande regler om offentliggörande (art. 6.6 och 4.3 och 4.4 i konventionen). I förslaget tas sådana aspekter inte upp när det gäller spridning av miljöinformation, och kommittén anser att sådana intressen skall skyddas utan att de i konventionen fastställda gränserna överskrids(2).

2.7. Kommittén anser också att det vore lämpligt att föra in(3) kravet på att medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten i enlighet med den nationella lagstiftningen har tillgång till rättslig prövning i domstol eller hos något annat organ som inrättats genom lag. Detta förfarande bör vara snabbt och ej alltför kostsamt och genomföras inom en viss begränsad tid. Eftersom principer och villkor för rättshjälp på miljöområdet vad gäller beslut av offentliga myndigheter redan existerar inom nationell lagstiftning, bör kommissionen lägga fram förslag till en större harmonisering av nationella bestämmelser.

2.7.1. I förslaget till direktiv fastställs att rätten att pröva den materiella och formella giltigheten av ett beslut eller en handling är obestridlig för varje organ eller person som berörs eller kan komma att beröras av effekterna av tillståndsförfarandet (art. 2.1) eller besluten i samband med utfärdande eller uppdatering av tillstånd eller av villkoren för dessa (art. 3.1 b 14). I förslagets nuvarande formulering tillåts således en person vars rätt att delta i förfarandet inte har tillgodosetts att inte bara pröva ett sådant fel i förfarandet utan även dess formella giltighet. I praktiken skulle detta kunna uppmuntra till överklaganden som endast görs i avsikt att förhala de administrativa förfarandena, med ökade kostnader och ett orättmätigt anlitande av rättsliga instanser som följd.

2.7.2. Enligt godtagna rättsliga principer, skall möjligheten att pröva den formella giltigheten av en handling garanteras den som värnar om särskilda rättigheter som skyddas av lagen, och skall inte förväxlas med möjligheten att få riktigheten i ett förfarande eller underlåtelse prövad. Kommissionens förslag bör således göra en tydlig distinktion mellan de fall som rör tillgången till rättslig prövning för att pröva riktigheten i ett förfarande och de fall som gäller riktigheten i innehållet.

2.8. Kommittén anser det lämpligt att beakta problemet med information till allmänheten och dennas deltagande vad gäller beslut som kan ha gränsöverskridande effekter, även om detta inte lagts fast i Århuskonventionen. För att det skall gå att genomföra i praktiken bör man i förslaget inrätta principen om balans mellan de olika rättmätiga intressen som är berörda för att undvika ett missbruk av detta instrument på grundval av förmenta gränsöverskridande effekter på miljön till förfång för sociala och ekonomiska intressen i det land där beslutet skall fattas eller tillståndet utfärdas, och för att klargöra språkproblem och utgifter för översättning för att undvika alltför stora kostnader och tidsfrister. Kommittén anser att kommissionen bör begära in regelbundet återkommande rapporter från medlemsstaterna om hur bestämmelserna genomförs.

2.8.1. Kommissionen uppmanas att se till att allmänhetens rätt till information om och deltagande i planer och program avseende miljön, såsom fastslås i de direktiv som är föremål för ändring, garanteras inom ramen för anslutningsförhandlingarna, och i synnerhet att ett effektivt förfarande för de gränsöverskridande frågorna säkerställs.

2.9. Kriteriet för bedömning av ändring och/eller väsentlig utvidgning av en anläggning eller av en produktionsprocess enligt art. 3.1 a är inte tillräckligt tydligt och kan skapa förvirring. Det vore mer logiskt att behålla den definition av väsentlig ändring som ges i art. 2 i rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar, där det bl.a. hänvisas till anläggningar som faller under tillämpningen av direktiv 96/61/EG.

Bryssel den 30 maj 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2000) 402 slutlig, 29.6.2000, om vilket ESK avgivit ett yttrande den 29 november 2000 (CES 1408/2000, EGT C 116, 20.4.2001, s. 43).

(2) ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om allmänhetens tillgång till miljöinformation", CES 1408/2000 - 2000/0169 COD, 29.11.2000, EGT C 116, 20.4.2001, s. 43.

(3) Införs som art. 10 a i direktiv 85/377/EEG och som art. 15 a i direktiv 96/61/EG.