Enligt artikel 114 i EUF-fördraget kan akter antas i form av en förordning eller ett direktiv. I detta sammanhang har en förordning valts eftersom en ”EU-märkning” måste vara direkt tillämplig i alla medlemsstater för att vara ändamålsenlig.

För det andra, eftersom den föreslagna förordningen fastställer harmoniserade krav för plattformar för gräsrotsfinansiering som önskar ansöka om auktorisering, får den inte omfattas av särskilda nationella bestämmelser. I detta fall är därför en förordning lämpligare än ett direktiv. Alla egenskaper som inte omfattas av förslaget skulle emellertid vara föremål för nationella bestämmelser, inbegripet de bestämmelser som införlivar tillämpliga EU-direktiv.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Samråd med berörda parter

Svaren på kommissionens offentliga samråd om gräsrotsfinansiering 2013, grönboken om kapitalmarknadsunionen 2014, halvtidsöversynen av kapitalmarknadsunionen 2017 och samrådet om FinTech 2017 har gett kvalitativa uppgifter till stöd för att ta fram en konsekvensbedömning. Respondenterna i samrådet om grönboken om kapitalmarknadsunionen pekade ut ett antal hinder för utvecklingen av lämpligt reglerade plattformar för gräsrotsfinansiering: rättsliga hinder, dålig tillgång till och kvalitet på information samt andra hinder, såsom brist på andrahandsmarknader och skattehinder. Vissa respondenter ansåg att ett EU-ingripande skulle underlätta gränsöverskridande handel till lägre kostnader. Många av respondenterna i samrådet om halvtidsöversynen av kapitalmarknadsunionen förespråkade på liknande sätt utvecklingen av en lämplig rättslig ram för gräsrotsfinansiering i hela EU för att säkerställa ett lämpligt skydd av investerare och konsumenter, så att en marknad med tillräcklig storlek skulle kunna skapas. Kommissionen har genomfört ett offentligt samråd på temat Fintech: en mer konkurrenskraftig och innovativ europeiska finanssektor. Sammanlagt 226 svar togs emot i det offentliga samrådet, från individer, näringsliv (från ett flertal olika marknadsaktörer), nationella och europeiska tillsynsorgan och myndigheter, användare och fackföreningar. En sammanfattning av bidragen och en detaljerad sammanfattning av enskilda svar på det offentliga samrådet offentliggjordes den 12 september 2017. Respondenterna ansåg i allmänhet att de nationella regelverken för gräsrotsfinansiering i Europa har en direkt inverkan på utvecklingen av sektorn för gräsrotsfinansiering. Denna uppfattning delades i stort sett av alla typer av respondenter (privatpersoner, privata organisationer, offentliga myndigheter och internationella organisationer). Nästan hälften av de respondenter som yttrade sig i frågan ansåg att nationella regelverk hindrade gränsöverskridande gräsrotsfinansieringsverksamhet och att harmonisering på EU-nivå krävdes. De framhöll också att den europeiska marknaden var fragmenterad på grund av skillnader i de regelverk som antagits av de olika medlemsstaterna. Vissa hävdade dessutom att hinder för gränsöverskridande verksamhet genom flera olika nationella regelverk förhindrade verklig konkurrens och gjorde det svårt och mer kostsamt för plattformar att utvidga sin verksamhet och nå den storlek som krävs för långsiktig lönsamhet.

Kommissionens tjänstegrenar har även genomfört en serie workshoppar för samråd med medlemsstaterna, branschorganisationer och deras medlemmar. Tre workshoppar med medlemsstaterna om reglering av gräsrotsfinansiering ägde rum i december 2014, februari 2016 och november 2017, inom ramen för europeiska värdepapperskommitténs expertgrupp (EGESC). Experterna pekade ut ett antal frågor som skulle kunna lösas för att undanröja rättsliga hinder och främja gräsrotsfinansiering inom EU, såsom informationsutbyte, datainsamling, inrättande av en gemensam taxonomi, stöd för passförfarande, och mera samstämda informationskrav vid värdepappersemissioner under tröskelvärdet för prospekt. Kommissionens tjänstegrenar inrättade också ett europeiskt forum för gräsrotsfinansieringsintressenter (ECSF) 2015, som utgör expertgrupp med företrädare för sammanslutningar av berörda intressentgrupper och nationella myndigheter. I juni 2017 hölls även en workshop om gränsöverskridande gräsrotsfinansiering med utgångspunkt i studien Identifying market and regulatory obstacles to the cross-border development of crowdfunding in the EU.

•Insamling och användning av sakkunskap

Förslaget bygger på omfattande skrivbordsforskning, externa studier, riktade samråd, intervjuer, fokusgrupper, workshoppar med mera. Det material som har använts har samlats in sedan kommissionen började bevaka marknaden 2013. Det innefattar möten med berörda parter, studier som genomförts på kommissionens vägnar och av branschintressenter, arbetsdokument från kommissionen, yttranden och utlåtanden från tillsynsmyndigheterna, studier samt akademisk forskning. En studie beställdes med inriktning på att identifiera hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av gräsrotsfinansieringstjänster.

•Konsekvensbedömning

Detta förslag åtföljs av en konsekvensbedömning som lämnades den 18 november 2017 och som godkändes av nämnden för lagstiftningskontroll den 15 december 2017.

Nämnden för lagstiftningskontroll begärde att utkastet till konsekvensbedömning skulle ändras för att förtydliga i) den logiska grunden för initiativet, hur brådskande det är och hur kommissionens ståndpunkt har utvecklats under senare år, samt ytterligare förklara inriktningen på de mycket tidiga finansieringsbehoven hos innovativa entreprenörer, småföretag och nystartade företag, ii) i vilken utsträckning förslaget är framåtblickande och möjliggör integrering av framtida utveckling, iii) betydelsens av fragmentiseringen av lagstiftningen jämfört med de hinder som inte tas upp i förslaget, iv) ytterligare bevis på efterfrågan på gränsöverskridande verksamhet, v) förhållandet mellan förslaget och befintlig sektoriell EU-lagstiftning och nationell lagstiftning, och vi) motiveringen till valet av det aktuella tillsynsorganet och förslagets inverkan på Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Konsekvensbedömningen har ändrats i enlighet med synpunkterna.

I konsekvensbedömningen konstateras att EU:s marknader för gräsrotsfinansiering till företag i stor utsträckning är underutvecklade jämfört med andra stora ekonomier och – vilket är det viktigaste – inte fungerar väl för gränsöverskridande verksamhet. På grund av fragmenterade och motstridiga regelverk kan plattformar för gräsrotsfinansiering inte utvidga och fritt tillhandahålla sina tjänster på unionsövergripande nivå. Investerare avstår även från gränsöverskridande verksamhet på grund av bristande förtroende för plattformarna och de fragmenterade regelverk som tillämpas på tillhandahållandet av tjänster. För att lösa dessa problem identifierades och undersöktes fyra politiska alternativ i konsekvensbedömningen:

(1)Referensscenario – Ingen åtgärd på EU-nivå.

(2)Alternativ 1 – Bygga på anseendekapital: minimistandarder med bästa praxis

(3)Alternativ 2 – En produktbaserad strategi: föra in gräsrotsfinansiering i det befintliga enhetliga EU-regelverket

(4)Alternativ 3 – En kompletterande tjänstebaserade lösning: en ordning för europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster