EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 709 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen





Landskapitel om rättsstatssituationen i Grekland Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 2021 års rapport om rättsstatsprincipen

Rättsstatssituationen i Europeiska unionen {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning Ett antal åtgärder för att förbättra effektiviteten och kvaliteten inom det grekiska domstolsväsendet håller för närvarande på att genomföras. Lagen om domstolspersonal antogs den 24 april 2021 och en uppförandekod för förvaltningsrätt är under utarbetande, men inget förslag har ännu offentliggjorts. Åtgärder vidtas för att höja kvaliteten på domstolsväsendet, särskilt när det gäller insamlingen av rättslig statistik samt inrättandet av specialdomstolar och åtgärder i samband med e-juridik. Utmaningar återstår dock, bland annat i fråga om digitala signaturer och fullständigt införande av systemet för e-inlämning. Reformeringen av domstolsväsendets struktur har högsta prioritet. Pågående reformer av civilprocessrättsliga regler skulle få en positiv verkan på domstolarnas förvaltning, vilken fortfarande brister i effektivitet. Problemen kvarstår vid förfarandet för tillsättning av de högsta befattningarna för domare och åklagare. En rad olika reformer för korruptionsbekämpning som Grekland inlett under de senaste åren drivs vidare. Vid 2019 års översyn av författningen gällande immunitetsordning för parlamentsledamöter och ministrar förlängdes preskriptionstiderna för utredningar, och i några korruptionsärenden har immuniteten upphävts. Därmed har ett betydande hinder för åtal av korruption på hög nivå undanröjts. Det återstår dock några praktiska frågor, särskilt vad gäller resurser att utreda korruptionsärenden och förseningar i hanteringen av domstolshandlingar. Luckor i lagstiftningen har ännu inte fyllts avseende reglering av lobbyverksamhet. Det finns fortfarande brister i den faktiska tillsynen, särskilt med anledning av uppdelningen mellan fyra tillsynsorgan, och uppföljningen av bestämmelserna för redovisning av tillgångar, intressekonflikter och finansiering av politiska partier. Även om parlamentsledamöters och regeringsmedlemmars redovisningar av tillgångar offentliggörs, är dessa redovisningar inte maskinläsbara och allmänheten har inte tillgång till rapporter om resultaten av kontrollerna och om möjliga överträdelser eller påföljdsförfaranden. Den grekiska regeringen har föreslagit ny lagstiftning för att förbättra insynen i medieägandet och allmänhetens tillgång till information om medieägande. Medietillsynsmyndigheten har fått förstärkt oberoende men dess ekonomiska resurser är fortfarande svaga. Mordet på en undersökande journalist, vilket för närvarande utreds, har väckt oro över journalisters säkerhet och vikten av att de får bättre skydd. Journalisters arbetsvillkor har påverkats negativt av covid-19-pandemin och inga särskilda åtgärder för direkt stöd till mediesektorn har införts. Även om systemet med kontroller och motvikter i Grekland har förbättrats något återstår vissa utmaningar. Framsteg kan dock konstateras inom lagstiftningsprocessen, särskilt vad gäller vidare införande av lagen om den verkställande staten. Särskilda initiativ har som syfte att förbättra i lagstiftningsprocessen i fråga om standardisering och enhetlighet, förenkling och rationalisering samt förbättrad insyn och rättssäkerhet. Grekland har inte utlyst undantagstillstånd till följd av covid-19-pandemin och alla erfordrade åtgärder vidtogs enligt normalt lagstiftningsförfarande. Ombudsmannens befogenheter förstärktes. Systemet för registrering av icke-statliga organisationer på området för asyl, migration och social delaktighet är fortsatt ifrågasatt av ett antal organisationer i det civila samhället. I.Domstolsväsendet Domstolsväsendet i Grekland bygger på en uppdelning mellan vanliga civil- och straffrättsliga domstolar och förvaltningsdomstolar. De civila domstolarna är indelade i 154 tingsrätter, 63 förstainstansdomstolar, 19 appellationsdomstolar och Högsta domstolen, som är en kassationsdomstol. De straffrättsliga domstolarna utgörs av 41 domstolar för mindre allvarliga brott, 63 förstainstansdomstolar, 19 appellationsdomstolar, blandade brottmålsdomstolar som består av både domare och jurymedlemmar samt Högsta domstolen. Förvaltningsdomstolarna består av 30 förstainstansdomstolar, nio kammarrätter samt Högsta förvaltningsdomstolen. Revisionsrätten har en dubbel funktion, dels som domstol och dels som en administrativ myndighet med ansvar för revision av offentliga räkenskaper. Det finns ingen formell författningsdomstol och alla grekiska domstolar har behörighet att pröva lagars författningsenlighet. Domare och åklagare är en konsoliderad grupp som omfattas av ett system för rekrytering och karriärutveckling samt rättigheter och skyldigheter som till stor del är lika för alla. Det grekiska systemet består uteslutande av yrkesdomare och yrkesåklagare. De förordnas till civilrättsliga och straffrättsliga domstolar eller förvaltningsdomstolar. Åklagarmyndigheterna å sin sida är indelade i 63 åklagarkontor vid förstainstansdomstolarna, 19 åklagarkontor vid appellationsdomstolarna och riksåklagaren vid Högsta domstolen. Dessutom slogs åklagarmyndigheten för ekonomisk brottslighet och åklagarmyndigheten för korruptionsbrott samman till en enda åklagarmyndighet 2021. Grekland medverkar vid Europeiska åklagarmyndigheten. Det finns 63 advokatsamfund i Grekland, ett vid varje förstainstansdomstol. Oberoende Rättsväsendets oberoende upplevs ligga över genomsnittet. Bland allmänheten anser 55 % att rättsväsendets oberoende är ganska eller mycket bra, en siffra som har ökat sedan förra året (53 %). Motsvarande siffra bland företag är 61 % och den har ökat avsevärt sedan förra året (53 %). Under de senaste fem åren har ingen tydlig trend kunnat konstateras vad gäller nivån av upplevt oberoende. Problemen kvarstår vid förfarandet för tillsättning av de högsta befattningarna för domare och åklagare. De tre huvudsakliga grenarna av domstolsväsendet har en hög grad av självstyre. Det finns tre rättsråd på högsta nivån, ett för var och en av domstolsväsendets huvudgrenar, i vilka de verkställande och lagstiftande myndigheterna inte ingår. Dessa råd beslutar om tillsättning, befordran, förflyttning och utstationering av domare inom domstolsväsendets olika grenar samt av åklagare. När det gäller de högsta befattningarna för domare och åklagare, såsom ordförande och vice ordförande för Högsta förvaltningsdomstolen respektive Högsta domstolen, föreskrivs i författningen att tillsättning ska ske genom ett presidentdekret efter förslag från ministerrådet . I sin senaste rapport från november 2020 tog Greco återigen upp frågan gällande systemet för tillsättning av de högsta befattningarna inom domstolsväsendet (däribland Högsta domstolens ordförande) och särskilt att dessa ställningar står under potentiellt starkt inflytande av den verkställande makten, och rekommenderade att urvalsförfarandet ändrades och att domstolarna skulle medverka i denna process . De grekiska myndigheterna planerar inte att ändra förfarandet för tillsättningar inom överskådlig framtid . Regeringen har framhållit att det införs ytterligare inslag av kontroller och motvikter genom tillämpningen av den nuvarande lagstiftningen . Det finns mycket riktigt en förteckning över kandidater som upprättats av justitieministern på grundval av objektiva kriterier som rör tjänstgöringstid (t.ex. antal tjänstgöringsår vid relevant domstol) . Förteckningen diskuteras av talmanskonferensen (nuvarande och tidigare talmän som fortfarande är parlamentsledamöter, parlamentets vice talmän, ordförande för parlamentsutskott, ordförande för politiska grupper och en oberoende parlamentsledamot) . Ministern är inte tvungen att rätta sig efter parlamentets synpunkt . I praktiken har den verkställande och den lagstiftande makten alltid kommit överens om valet av kandidater till tillsättningen. Kandidater som inte tillsätts kan inte överklaga detta beslut till en oberoende domstol . Nya bestämmelser om befordran av domare och åklagare håller på att utarbetas. De grekiska myndigheterna angav att ett lagförslag håller på att utarbetas som ska antas under tredje kvartalet 2021. Syftet är att ändra lagen om domstolarnas organisation och om domarnas ställning för att modernisera systemet för befordran av domare och åklagare. Det är viktigt att Europarådets rekommendationer om rättsväsendets oberoende återspeglas i detta lagförslag. En uppförandekod för den administrativa domstolsgrenen är under utarbetande. Ordföranden för Högsta förvaltningsdomstolen beslöt i november 2019 att bilda en kommitté som skulle utarbeta ett förslag till uppförandekod, vilken blev klar med arbetet i maj 2021 . För närvarande finns ingen uppförandekod för domstolsväsendet, och i enlighet med vad som rapporterats av Gruppen av stater mot korruption vid Europarådet (Greco) är domstolsväsendets integritet en svår uppgift. Kvalitet Nya specialdomstolar håller på att inrättas och väntas inom kort att inleda sin verksamhet. Lagstiftningen som antogs i juni 2020 föreskriver inrättandet av ett antal specialdomstolar inom civilrätt och förvaltningsrätt. Syftet är att göra dem mer specialiserade, särskilt inom området för EU-lagstiftningen om elektronisk kommunikation, energi, skydd av personuppgifter, personlig konkurs samt för vissa typer av förvaltningsrättsliga tvister. Praktiska åtgärder har vidtagits i fråga om digitaliseringen av domstolssystemet, men utmaningar kvarstår. Nya initiativ som bygger på resultat från tidigare år har inletts. Dessa gör det i synnerhet möjligt att inlämna ärenden på elektronisk väg och följa förfarandenas olika etapper . Även om arbetet med att ge domare och domstolsanställda digitala signaturer går framåt , kvarstår ett antal hinder . På grund av förseningar har systemet för e-inlämning inte kunnat införas helt och systemet är endast delvis tillgängligt och dessutom inkonsekvent och huvudsakligen begränsat till vissa domstolar. Även i de domstolarna är den faktiska användningen av systemet för e-inlämning ytterst begränsad, delvis på grund av att de berörda parterna inte har bekantat sig med de nya hjälpmedlen . Ett nytt system för elektronisk registrering för straffrättsliga förfaranden håller stegvis på att införas, där det först testades vid förstainstansdomstolen i Aten och nu tillämpas vid 21 domstolar. Andra relevanta åtgärder avser elektroniskt utfärdande av vissa kategorier av rättsliga intyg, däribland ett kombinerat insolvensrättsligt intyg som nyligen gjorts tillgängligt. Det elektroniska insolvensregistret är i drift och sammankopplat med andra EU-register. E-plattformen för elektroniska auktioner har uppgraderats. Utdrag ur kriminalregister tillhandahålls sökande och brottsanmälningar hanteras elektroniskt . Utvecklingen av systemet för insamling av rättsstatistik går framåt. I slutet av 2020 inrättades ett organ för insamling och behandling av rättsstatistik vid justitieministeriet med syftet att systematiskt samla in kvalitativ och kvantitativ statistik. Förslag till genomförandelagstiftning är under utarbetande och ett anbudsförfarande för upphandling av lämplig infrastruktur håller på att förberedas . Den nya lagen om domstolspersonal antogs den 24 april 2021. Efter att det offentliga samrådet om lagförslaget avslutats den 21 januari 2021 antog parlamentet lagstiftningen . Lagen innehåller nya bestämmelser om karriärmöjligheter och disciplinära åtgärder för tjänstemän vid domstolarna. Reformeringen av domstolsväsendets struktur har högsta prioritet för regeringen. I en studie som offentliggjordes 2021 ges en detaljerad analys av domstolsväsendets nuvarande struktur samt förslag till ändringar med hänsyn till den nuvarande befolkningsstatistiken, utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken samt andra relevanta parametrar . Inom ramen för utarbetandet av den grekiska planen för återhämtning och resiliens meddelade justitieministeriet sina avsikter att genomföra en sådan reform på grundval av uppgifter som ska samlas in av organet för insamling och behandling av rättsstatistik. I slutet av 2020 inledde Högsta förvaltningsdomstolen en översyn av förvaltningsdomstolarnas struktur i hela landet . När det gäller civil- och straffrättsliga domstolar avser justitieministeriet att inleda en översyn av dess struktur med hjälp av rådgivare. Det är viktigt att denna reform omfattar lämpliga europeiska standarder. I samband med covid-19-pandemin fortsatte domstolsförhandlingar att genomföras och domstolsbeslut att utfärdas för en kategori av mål. Under nedstängningarna 2020 och 2021 utfärdades domstolsbeslut regelmässigt i synnerhet i civilrättsliga ärenden i andra och högre instans. Under den andra nedstängningen (inledd den 7 november 2020) tilläts förhandlingar att äga rum, bland annat via system för telefon- eller videokonferens, vid civil- och straffrättsliga domstolar och förvaltningsdomstolar när det gällde särskilda kategorier av ärenden. På justitieministeriets förslag som godtagits av domstolarna kommer ny tidpunkt inom kort att fastställas för förhandlingar som skjutits upp under covid-19-pandemin, utan att ärendenas parter drabbas av ytterligare kostnader. Alla verkställighetsförfaranden, däribland auktioner, sköts upp under största delen av 2020 och förblev uppskjutna genom på varandra följande gemensamma ministerbeslut fram till början av april 2021 .

Effektivitet Domstolsväsendet står fortfarande inför utmaningar när det gäller dess övergripande effektivitet. Rättsstatistiken visar att det särskilt inom det civila domstolsväsendet fortfarande föreligger effektivitetsproblem, då den tid som krävs för att avgöra civila tvister och handelstvister i första instans har fortsatt att öka (637 dagar 2019 jämfört med 559 dagar 2018) . Dessutom har förstainstansdomstolarnas produktivitet inte ökat när det gäller andelen avslutade civil- och handelsrättsliga ärenden (86,2 % 2019 jämfört med 86,3 % 2017) , vilket innebär att Grekland riskerar ytterligare eftersläpningar som förvärras av konsekvenserna av att arbetet delvis avbrutits på grund av covid-19-pandemin . Uppskjutna ärenden har orsakat betydande förseningar och eftersläpningar, där vissa förhandlingar har planerats långt fram i tiden, till år 2026 och även ännu senare. De berörda parterna fortsätter att identifiera ett antal formella utmaningar som skulle åtgärdas genom de tidigare reformerna av civilprocesslagen, men som ännu kvarstår. Åtgärder vidtas för översyn av civilprocesslagen. Myndigheterna arbetar med att slutföra förslagen till ändringar av civilprocesslagen. Dessa omfattar förbättringar av domstolsförfarandena i alla instanser och verkställighet av domar genom ramen för e-auktioner. Enligt planerna ska lagen antas i juli 2021 så att den kan träda i kraft i början av det nya rättsåret som inleds i september 2021 . II.Regelverk för korruptionsbekämpning Grekland har upprättat en övergripande strategisk ram för korruptionsbekämpning: den nationella åtgärdsplanen mot korruption (Nacap, National Anti-Corruption Action Plan). Den nationella myndigheten för transparens, som övervakar genomförandet av planen, inrättades 2019 i syfte att förbättra samarbetet och samordningen mellan olika revisionsmyndigheter och kontrollorgan inom dess behörighetsområde. En ny strategi för korruptionsbekämpning för åren 2022–2025 håller på att utarbetas. Den nya strategin är inriktad på högrisksektorer och liknande verksamheter med utgångspunkt i erfarenheterna från de tidigare nationella planerna för korruptionsbekämpning. Experter och chefer inom näringslivet upplever att korruptionsnivån inom offentlig sektor fortfarande är relativt hög . I Transparency Internationals korruptionsindex för 2020 fick Grekland 50 av 100 poäng och ligger på plats 16 i EU och plats 59 i världen . Denna upplevelse har förbättrats under de senaste fem åren . Den administrativa kapaciteten hos korruptionsbekämpande myndigheter genomgår en gradvis förbättring. Den nationella myndigheten för transparens (National Transparency Authority) som inrättades i augusti 2019 är en oberoende myndighet med ansvar att samordna planen för korruptionsbekämpning samt att förebygga, upptäcka och åtgärda bedrägerier och korruption inom den offentliga sektorn samt i vissa fall inom den privata sektorn. Den nationella myndigheten för transparens fortsatte att rekrytera ytterligare personal och antalet tjänstemän uppgick nyligen till 390 (varav 260 utredare, 70 sakkunniga och 60 anställda med stödfunktioner). Den nationella myndigheten för transparens har nyligen lanserat ett verktyg för hantering av bedrägeririsker för kartläggning av sådana risker hos offentliga institutioner. Åklagarmyndigheten för ekonomisk brottslighet har slagits samman med Atens och Thessalonikis regionala åklagarmyndigheter för korruptionsbrott. Det finns fortfarande brister när det gäller effektiviteten i åtgärderna mot korruption på hög nivå. Åklagarmyndighetens utmaningar gäller främst bristen på administrativ personal, juristassistenter och högkvalificerade utredare. Dessutom råder allmän brist på digitala verktyg för att upptäcka sofistikerad ekonomisk brottslighet samt förseningar när det gäller att införa dessa verktyg. Vidare saknas även ett system för hantering av ärenden . Som en uppföljning av bedömningen i förra årets rapport om konsekvenserna av successiva ändringar av brottsrubriceringen aktiv korruption och tillämpliga påföljder , rapporterades att även om det inte finns uppgifter om hur många och vilken slags korruptionsärenden det är som påverkas av dessa successiva ändringar, tillämpades under 2020 principen om lex mitior (tillämpning av mindre stränga lagar) i minst ett ärende som involverade politiker . Bestämmelserna om immunitet uppdaterades nyligen. Översynen av författningen 2019 om ändring av immunitetsordningen för parlamentsledamöter och ministrar trädde i kraft 2020 och ledde till en förlängning av preskriptionstiden vid utredningar av tjänstemän på hög nivå och hävande av immunitet i korruptionsärenden . Lagstiftningsåtgärder vidtas för att reformera ramen för redovisning av tillgångar, alltmedan kontrollen och offentliggörandet av tjänstemäns och parlamentarikers redovisningar fortfarande står inför utmaningar. Ett lagförslag håller för närvarande på att utarbetas för reformering av ramen för redovisning av tillgångar. Systemet för redovisning av tillgångar är uppdelat mellan fyra tillsynsorgan . Granskningar som 2020 genomfördes av den nationella myndigheten för transparens, vilken också ansvarar för kontroll av redovisningar av tillgångar från offentliga tjänstemän, revisorer och inspektörer, har avslöjat flera överträdelser, bland annat 15 fall av oredovisade inkomster och två fall av möjlig intressekonflikt. Uppgifter som går att offentliggöras om redovisningar av tillgångar från parlamentsledamöter, politiska partier och medlemmar i domarkåren blir offentliggjorda. Parlamentets kommitté för utredning av redovisningar av tillgångar (Cida) granskar redovisningar av tillgångar från parlamentsledamöter, politiska partier och medlemmar i domarkåren. Cida stöds av ett sekretariat (en avdelning med 21 anställda), enskilda revisorer och en åklagare. Cidas sekretariat hanterar tusentals redovisningar om året. Myndigheterna rapporterar att i början av 2021 låg Cida efter i granskningen av cirka 20 000 redovisningar. Erfarenheten visar att parlamentsledamöters redovisningar inte offentliggörs i maskinläsbart format. Politiska partier ska lämna in sina årsredovisningar till Cida med uppgift om inkomster och utgifter, inbegripet finansiella åtaganden och skulder, samt källan till dessa. Vid granskning har Cida upptäckt överträdelser hos elva politiska partier . Återkommande överträdelser gäller statligt stöd som inte spenderas på rätt sätt (dvs. inte i tid eller i rätt syfte) och betalningar som inte görs från ett partis officiella bankkonto. Det statliga stödet till partier som bryter mot de finansiella bestämmelserna har sänkts med motsvarande belopp. Inga uppgifter finns att tillgå om redovisningarna från medlemmar i domarkåren. Cida publicerar sin årliga rapport online. Information om resultaten av de kontroller som Cida genomfört samt om överträdelser eller påföljder ingår inte i rapporten. Polismyndighetens enhet för interna angelägenheter ansvarar för uppföljningen av korruptionsbekämpningsåtgärder inom polisväsendet och andra tjänster för allmän säkerhet . Revisionskommittén med ansvar för kontroll av de inlämnade redovisningarna har med sin personalstyrka på 20 personer endast kapacitet att granska 15–20 % av de redovisningar som lämnas in varje år . Inga tydliga uppgifter finns om arbetsflödet och effektiviteten vid enheten för interna angelägenheter. Likaledes finns det inga säkra uppgifter om att särskild utbildning i korruptionsbekämpning eller för ökad medvetenhet ges anställda inom ramen för arbetet vid enheten för interna angelägenheter. Inga förändringar har skett vad gäller reglering av lobbyverksamhet sedan den föregående rapporteringsperioden. Den nationella myndigheten för transparens har tillsammans med inrikesministeriet tagit fram ett lagförslag om reglering av lobbyverksamhet. Syftet är att inrätta tydliga regler och ett offentligt register över lobbyister och lobbyverksamhet . Lagförslaget är nu föremål för offentligt samråd. Lagstiftning för rättsligt skydd av visselblåsare är under utarbetande. Regeringen har inrättat en kommitté (bestående av en domare, advokater, juristprofessorer, den nationella myndigheten för transparens, justitieministeriet och inrikesministeriet) med uppdrag att utarbeta lagförslag om skydd av visselblåsare . För närvarande finns skydd av visselblåsare i förvaltningsrätten för skydd av offentliga tjänstemän mot vedergällning och i straffrätten för skydd av så kallade vittnen i allmänhetens intresse i brottmål. Vissa ändringar gjordes av förfarandena för offentlig upphandling mot bakgrund av covid-19-pandemin. Sedan covid-19-pandemin bröt ut har Greklands myndighet för offentlig upphandling, den grekiska myndigheten för verkningsfullt och enhetligt införande av ramen för offentlig upphandling, förklarat att nödförfaranden endast ska följas i den utsträckning de är nödvändiga och alltid inom den rättsliga ramen . Till följd av en ökad risk för korruption i samband med covid-19-pandemin genomförde den nationella myndigheten för transparens mellan maj och december 2020 10 678 granskningar, utfärdade böter till ett belopp av 954 950 euro och upphävde verksamheten för 109 ekonomiska aktörer . III.Mediernas mångfald och mediefrihet Den rättsliga ramen för mediepluralism i Grekland grundas på författningsenligt skydd och lagstiftning. Författningen innehåller bestämmelser om skydd av yttrandefriheten samt om rätt att få tillgång till offentlig information och till handlingar hos offentliga organ. Lagstiftning har antagits för att införliva det ändrade direktivet om audiovisuella medietjänster. Det nationella rådet för radio och tv övervakar och reglerar marknaden för radio och tv. Dess oberoende finns inskrivet i författningen och dess rättsliga ram fastställs i medielagen . Medietillsynsmyndigheten i Grekland har fått förstärkt oberoende men dess ekonomiska resurser utgör fortfarande en källa till oro. Den nya lag som införlivar det ändrade direktivet om audiovisuella medietjänster innehåller bestämmelser för att förstärka oberoendet för nationella rådet för radio och tv från regeringen och andra statliga organ. Greklands regering har dock inte planerat för någon förstärkning av nationella rådets finansiella kapacitet och inte heller tilldelat det lämpliga resurser så att det kan genomföra de nya uppgifter som förutses i direktivet om audiovisuella medietjänster. Med hänsyn till detta har den grekiska regeringen begärt att nationella rådet ska lägga fram en handlingsplan med information om de resurser och den tekniska utrustning som behövs för de nya uppgifterna. Ny lagstiftning syftar till att förbättra insynen i medieägandet och allmänhetens tillgång till information om medieägande. I den nya lagen krävs att leverantörer av medietjänster, linjära eller icke-linjära, kodade eller okodade, registrerar sig i affärsregistret hos nationella rådet för radio och tv. Registreringsuppgifterna inbegriper leverantörens namn, säte, uppgifter om dess juridiska ombud, fullständiga kontaktuppgifter och information om leverantörens ägarskapsförhållande. Några problem kvarstår i det att nyhetsmedierna inte systematiskt offentliggör ägandet inför allmänheten . Medielagstiftningen innehåller skyddsåtgärder mot horisontell koncentration på mediemarknaderna för information (tv, radio, dagstidningar och tidskrifter) och medieövergripande koncentration. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att dämpa konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa åtgärder kretsade främst kring betalningsmöjligheterna för avgiften för licens och sändningsmöjligheter, sänkt hyra för biografer och en liten fond för stöd till produktion av dokumentärer. Därutöver har åtgärder antagits som bland annat gäller undantag från betalning av reklamskatt samt möjligheter för betalning av journalistens skatt till dennes trygghetsfond. Angrepp och hot mot journalisters fysiska integritet fortsätter. Efter den oro som uttrycktes i den senaste rapporten om journalisters arbetsförhållanden och säkerhet inträffade fler angrepp på journalister, vilket ledde till en omedelbar reaktion från myndigheterna. Fyra nya larm rapporterades på Europarådets plattform för främjande av skydd för journalistik och journalisters säkerhet . Det senaste larmet handlar om mordet på den grekiske undersökande journalisten Giorgos Karaivaz, något som har lyft fram frågan om journalisters säkerhet och vikten av att de får bättre skydd . Regeringen fördömde mordet och en utredning inleddes omedelbart. Ett annat larm handlar om polisvåld mot en journalist som rapporterade om protester. Den grekiska regeringen har svarat på detta larm att en utredning har begärts. Ytterligare ett annat larm avser ett angrepp på lokalerna till en tv-station som utfördes av personer som protesterade till stöd för en dömd terrorist. I ett uttalande fördömde regeringen angreppet som ett oacceptabelt hot och kallade det ”ännu ett slag mot den fria pressen och republiken från anhängarna till den dömde terroristen”. Det sista larmet gällde en arresteringsorder mot en journalist och utgivare av en dagstidning för en påstådd överträdelse av personuppgiftsskyddet. Arresteringsordern verkställdes aldrig men polisens klagomål om påstådd kränkning av rättigheter rörande personuppgiftsskydd är fortfarande under utredning. I övervakningsverktyget för mediernas mångfald 2021 anges också att journalister inte är befriade från angrepp och hot mot deras fysiska integritet.

IV.Andra institutionella problem med koppling till kontroller och motvikter Grekland är en parlamentarisk demokrati med ett enkammarparlament. Maktfördelningsprincipen föreskrivs i författningen. Den lagstiftande makten ligger hos parlamentet och presidenten, och rätten att införa lagstiftning hos parlamentet och regeringen . Ytterligare åtgärder har vidtagits för att förbättra lagstiftningsförfarandet. Genomförandet av lagen om den verkställande staten pågår i syfte att standardisera och rationalisera den förberedande etappen av lagstiftningsförfarandet och förbättra dess kvalitet. Genom denna lag inrättades ett nytt verkställande offentligt organ – regeringens ordförandeskap – som har en mer aktiv roll i lagstiftningsförfarandet, genom generalsekretariatet för rättsliga och parlamentariska frågor. I slutet av 2020 utfärdade generalsekretariatet för rättsliga och parlamentariska frågor en vägledning till alla ministrar om konsekvensbedömningar som ska medfölja lagförslag samt om metod och kodifiering på området för lagstiftning. Ett organ med medlemmar från olika sektorer, kommittén för bedömning av lagstiftningsförfarandets kvalitet, har inrättats som ska kontrollera att kvaliteten på varje lagförslag motsvarar lagstiftningsprinciperna samt att förslag till rättsregler är författningsenliga. En central kodifieringskommitté har inrättats som ska samordna den rättsliga kodifieringen och utarbeta en årlig kodifieringsplan. I september 2020 godkände ministerkabinettet den första årsplanen och arbetet går framåt. Enligt nationella berörda parter har dessa reforminitiativ förbättrat de lagförslag som läggs fram i parlamentet och bidragit till att avsevärt minska antalet sista minuten-ändringar som innehåller bestämmelser som inte har samband med dem som huvudsakligen avses. Det sker dock ofta att berörda parter, i synnerhet ombudsmannen, inte får lagförslagen i tid och ibland bara först när förslaget blivit offentligt . Samrådet med ombudsmannen och berörda parter äger rum under ungefär halva den tid som arbetet med lagförslaget pågår. Dessutom gjorde regeringen icke-statliga organisationer delaktiga i en rad initiativ, exempelvis den nationella planen för personer med funktionshinder och reformer av familjerätten. Grekland har inte utlyst undantagstillstånd till följd av covid-19-pandemin. Alla erfordrade åtgärder vidtogs enligt normalt lagstiftningsförfarande. Ingen domstol har ännu rapporterat att den prövat någon av de åtgärder som vidtagits i detta sammanhang. Under denna period tillät parlamentet på vissa villkor att röstning kunde ske före parlamentssessionerna via brev eller fax, i brist på mer avancerade digitala system, med ledamotens underskrift och uppgift om den fråga som röstningen gällde. Även om omständigheterna under vilka denna möjlighet kan utnyttjas är begränsade, beslöt parlamentet att göra en friare tolkning av sina interna regler för att anpassa sig till covid-19-situationen genom att godta att ledamöterna inte var fysiskt närvarande. Ombudsmannainstitutionens befogenheter har förstärkts. I enlighet med nya rättsliga föreskrifter som antogs i slutet av 2020 utses ombudsmannen som en nationell mekanism för undersökning av incidenter av godtycklighet, med ansvar att samla in, registrera, bedöma och utreda klagomål om brottsbekämpande myndigheters åtgärder eller brist på åtgärder. De nya bestämmelserna har försett ombudsmannainstitutionen med en rad verktyg och mekanismer samt med erfordrade personalresurser. Ombudsmannen kontrollerar löpande i vilken grad den offentliga förvaltningen rättar sig efter institutionens rekommendationer . Inom ramen för covid-19-pandemin har ombudsmannen inte formellt kontaktats av någon myndighet, men på eget initiativ lämnat en rad rekommendationer, särskilt angående sårbara grupper. Som en del av sin årliga rapport till FN lämnade ombudsmannen information om de covid-19-relaterade restriktionerna. Med tanke på migrations- och asylfrågornas betydelse i Grekland ingriper ombudsmannen i sådana frågor och har nyligen på eget initiativ offentliggjort en rapport om påstådda avvisningar. Kraven på registreringen av icke-statliga organisationer som verkar på området för asyl, migration och social inkludering utgör fortfarande en källa till oro. Oron gällande icke-statliga organisationers möjlighet att verka i Grekland och få ekonomiskt stöd mot bakgrund av bestämmelserna om registrering och certifiering som infördes 2020 lyftes nyligen fram i en rapport från Europarådets expertråd om lagstiftning om icke-statliga organisationer av tre av FN:s särskilda rapportörer, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och en icke-statlig organisation som arbetar med frågor kring asyl, migration och social delaktighet . Syftet med lagstiftningen, nämligen ökad insyn vid registrering, kan anses vara berättigat. Trots detta ska registreringskraven inte gå utöver vad som är strikt nödvändigt och proportionerligt och i synnerhet ska de inte vara alltför betungande. Ett överklagande har lämnats till Högsta förvaltningsdomstolen gällande vissa delar av lagstiftningen och ett klagomål har lämnats in till ombudsmannen av icke-statliga organisationer som förvägrats registrering eftersom de inte uppfyllt formella eller konkreta kriterier. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* * Förteckningen över bidrag som tagits emot i samband med samrådet inför 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Amnesty International (2020), Greece: Regulation of NGOs working on migration and asylum threatens civic space . Amnesty International (2020), Greece: Worrying legal developments for asylum-seekers and NGOs Centrum för mediernas mångfald och mediefrihet (2021), Övervakningsverktyget för mediernas mångfald 2021 (länk ska infogas när sådan finns). Dianeosis (2019), Justice in Greece: Proposals for a modern judicial system ( https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf ) Europaparlamentets utredningstjänst (2020), Parliaments in emergency mode: How Member States' parliaments are continuing with business during the pandemic ( https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)649396 ). Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet – Grekland ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece ) Europeiska kommissionen (2020), rapport om rättsstatsprincipen, landskapitel om rättsstatssituationen i Grekland. Europeiska kommissionen (2021), rapport om förstärkt övervakning för Grekland ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf ). Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, bidrag från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer, Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer (2020), Yttrande om huruvida nyligen genomförda och planerade ändringar av den grekiska lagstiftningen om registrering av icke-statliga organisationer är förenliga med europeiska standarder( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d ). Expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer. Tillägg till yttrande om huruvida nyligen genomförda och planerade ändringar av den grekiska lagstiftningen om registrering av icke-statliga organisationer är förenliga med europeiska standarder ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-5-addendum-to-the-opinion-on-the-compatib/1680a076f2 ). FN:s särskilda rapportör om rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten, särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare och särskilda rapportör om migranters mänskliga rättigheter (2021), brev av den 31 mars 2021, OL GRC 1/2021.

Generaldirektoratet för kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. Greco (2015), fjärde utvärderingsomgången – utvärderingsrapport om Grekland om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare. Greco (2020), fjärde utvärderingsomgången – andra efterlevnadsrapporten om Grekland om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06121 ). Grekiska ombudsmannen, årliga rapporter ( https://www.synigoros.gr/?i=stp.el.annreports ). Greklands högsta förvaltningsdomstol (2021), bidrag från Greklands högsta förvaltningsdomstol till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Greklands myndighet för offentlig upphandling (2020), COVID-19 and Public Procurement ( https://www.eaadhsy.gr/index.php/en/51-english-version/523-covid-19-and-public-procurement ). Greklands regering (2021), underlag från Grekland för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Panagiotis Pikramenos (2021), Reforms in the three main domains of the Judicial System (Μεταρρύθμιση σε Τρεις Κρίσιμους Τομείς του Δικαστικού Συστήματος). Refugee Support Aegean (2021), Contribution from Refugee Support Aegean to the 2021 Rule of Law Report. Reportrar utan gränser (2021), internationellt pressfrihetsindex 2021 – Grekland ( https://rsf.org/en/greece ). Transparency International (2021), korruptionsindex 2020. Bilaga II: Besöket i Grekland Kommissionens avdelningar höll i mars 2021 virtuella möten med ·Justitieministeriet ·Högsta domstolen ·Revisionsrätten ·Högsta förvaltningsdomstolen ·Åklagarmyndigheten vid högsta domstolen ·Åklagarmyndigheten för ekonomisk brottslighet och polisens finansiella avdelning

·Domarförbundet ·Domarskolan ·Advokatsamfundet ·Kommittén för bedömning av lagstiftningsförfarandets kvalitet ·Centrala kodifieringskommittén ·Den nationella myndigheten för transparens ·Polismyndighetens enhet för interna angelägenheter ·Parlamentets kommitté för utredning av redovisningar av tillgångar (Cida eller kommitté 3-A) ·Nationella regleringsmyndigheten för audiovisuella medier ·Fackföreningen för journalister ESIEMTH ·Grekiska ombudsmannen ·Transparency International ·Refugee Support Aegean ·PRAKSIS * Kommissionen träffade även följande organisationer i ett antal horisontella möten: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe

·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Europeiska centrumet för press- och mediefrihet ·Europeiska medborgarforumet ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy ·Europeiska ungdomsforumet ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europa ·Internationella juristkommissionen ·Internationella federationen för mänskliga rättigheter ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·International Press Institute ·Nederländska Helsingforskommittén ·Open Society European Policy Institute ·Philanthropy Advocacy