EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.07.1996 
KOM(96) 329 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
0£T INTEGRERADE PROGRAMMET 
FÖR 
SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
OCH HANTVŒRKSSEKTORN 
DET FLERÅRIGA PROGRAMMET, SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
OCH ANDRA GEMENSKAPSÅTGÄRDER FÖR ATT FRÄMJA 
SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 

EN ÖVERGRIPANDE RAM FÖR GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ 
OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
I. Bakgrund: de små och medelstora företagens bidrag till sysselsättningen 
II. En sammanhängande ram för små och medelstora företag 
III. Samband med 1994 års integrerade program 
IV Betydelsen av det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag 
V. Innehåll i det integrerade programmet för små och medelstora företag 
PRIORITERADE ÅTGÅRDER 
I. Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen 
II Förbättra de finansiella och skattemäss ig a förutsättningarna för företagen 
III. Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina 
strategier, särskilt genom förbättrade information och samarbete 
IV. Stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till 
forskning, innovation, informationsteknik och utbildning 
V. Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper 
SLUTSATSER 
A*> 
EN ÖVERGRIPANDE RAM FÖR GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR 
SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
Det råder numera stor enighet om vilket viktigt bidrag de små och medelstora företagen1 kan 
utgöra för att skapa sysselsättning och tillväxt inom Europeiska unionen. 
Medlemsstaterna och gemenskapen har redan försökt att frigöra de små och medelstora före­
tagens hela potential genom en rad olika åtgärder, men många av dessa initiativ är alltför 
begränsade och olikartade för att lätt kunna utnyttjas av de flesta små och medelstora företag. 
För kommissionen är det en viktig prioritering att uppnå samstämmighet mellan dessa initiativ 
och säkerställa att de olika åtgärderna verkligen är relevanta för små och medelstora företag 
och deras problem i ett föränderligt företagsklimat. 
Det integrerade programmet2 från 1994 var ett första försök att upprätta en övergripande ram för 
alla gemenskapsåtgärder till förmån för små och medelstora företag inom gemenskapens olika 
program. Det grundade sigpåvitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och införde 
en samordning och ett närmare samarbete mellan allaparter som är delaktiga i utvecklingen av 
små och medelstora företag. 
I rapporten om små och medelstora företag som förelades Europeiska rådet i Madrid 19953 
utvecklade kommissionen en mer ambitiös politik för små och medelstora företag, där man 
framhöll att ett riktat stöd till små och medelstora företag är ett kostnadseffektivt sätt att stödja 
sysselsättningstillväxt. I rådets slutsatser stödde man denna linje och uppmanade kommissionen 
att snarast omsätta målen från denna rapport i handling4 
Dessa nya prioriteringar och initiativ måste nu relateras till befintliga handlingsprogram för små 
och medelstora företag, så att de olika bidragen kan inriktas på hela skalan av olika strategiska 
mål. 
I detta meddelande revideras och det integrerade programmet från 1994 för att bättre stämma 
överens med gemenskapens nya prioriteringar för små och medelstora företag. Det är en direkt 
uppföljning av kommissionens europeiska förtroendepakt för sysselsättningen.5 I enlighet med 
Europeiska rådet i Florens6 uppmanar den till ett integrerat tillvägagångssätt, där nationella, 
regionala och lokala myndigheter, arbetsm arknadens parter och gem enskapens institutioner var 
och en vidtar praktiska åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning. 
Att samordna gemenskapens insatser för små och medelstora företag samt övervaka gjorda 
framsteg är själva grundstommen i gemenskapens företagspolitik.7 Det integrerade programmet 
har en samordningsfunktion när det gäller medlemsstaternas åtgärder för små och medelstora 
Kommissionens rekommendation om definitionen av små och medelstora företag, EGT nr L 107, 
30.4.1996, s. 4. 
Det integrerade programmet för att främja små och medelstora företag och hantverkssektorn, 
KOM(94) 207 slutlig av den 3.6.1994. 
Kommissionens meddelande av den 29.11.1995, "De små och medelstora företagens roll som 
dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen", doku­
ment CSE(95) 2087 (nedan kallad "Madridrapporten om små och medelstora företag"). 
Slutsatser från Europeiska rådet i Madrid, SI(95) 1000 av 16.12.1995, s. 14. 
CSE(96) 1 av den 5.6.1996. 
Slutsatser från Europeiska rådet i Florens, SI(96) 500 av den 22.6.1996, s. 2. 
Se även artikel 5, punkt 2, i förslaget till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och 
medelstora företag inom Europeiska unionen. EGT nr C 156, 31.5.1996, s.5. 
företag och de olika insatserna i gemenskapens åtgärder och program. En samordningsrapport 
kommer fortlöpande att publiceras om de framsteg som uppnåtts med detta integrerade 
tillvägagångssätt.8 
L BAKGRUND: DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖREIAGENS BIDRAG IILL 
SYSSELSÄTTNINGEN 
Ï Madridrapporten om små och medelstora företag konstaterade kommissionen att åtgärderna för 
små och medelstora företag visserligen står högre än någonsin på den politiska dagordningen, men 
att mycket mer skulle kunna uppnås om man inriktade sig på ett antal prioriterade områden. Där 
bekräftades att de små och medelstora företagen, och i synnerhet småföretag, spelar en nyckelroll 
när det gäller att skapa tillväxt och nya arbetstillfällen. 
Små och medelstora företag skapar arbetstillfällen 
99,8 % av alla företag är små och medelstora företag. Dessa svarar för 66 % av 
sysselsättningen och 65 % av omsättningen i näringslivet inom Europeiska unionen. 
Sysselsättningstillväxten i de små och medelstora företagen har mer än väl 
kompenserat de arbetstillfällen som gick förlorade i större företag under 1988-1995. 
Under denna period har företag med färre än 100 anställda svarat för nästan alla nya 
arbetstillfällen. 
I Madridrapporten om små och medelstora företag framhålls också att de små och medelstora 
företagens tillväxt- och sysselsättningspotential inte riktigt har tillvaratagits. Utvecklingen har 
bromsats av grundläggande brister när det gäller marknad och politiska strategier, som ännu inte 
helt har åtgärdats. Dessa brister har analyserats, med följande förslag till lösning: 
Prioriterade åtgärder som rekommenderas i Madridrapporten 
om små och medelstors företag 
Minska byråkrati som hämmar europeiskt företagande. 
Verka för att de organisationer som företräder de små och medelstora företagen i 
större utsträckning deltar i beslutsprocessen. 
Ge finansieringsstöd till små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen. 
Motverka en snedvriden och ineffektiv marknad. 
Vidta kraftfulla åtgärder för att främja forskning, innovation och utbildning för små 
och medelstora företag. 
Öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och internationalisering. 
H. En sammanhängande ram för små och medelstora företag 
Rapport om samordningen av åtgärder för att stödja små och medelstora företag, KOM(96) 362 
slutlig av den 8.9.1995 (Artikel 5, andra stycket, av rådets beslut 93/379/EEG av den 14 juni 
1993, EGT nr L 161, av den 2.7.1993, s. 71). 
iii SV/23/96/03330100.P00 (EN) 
AHe/CWe 
DL En sammanhängande ram för små och medelstora företag 
I rådets resolution av den 22 april 1996 om samordning av gemenskapsaktivitetcr till förmån för 
små och medelstora företag och hantverksföretag9 framhålls behovet av att de prioriteringar som 
har angivits till förmån för de små och medelstora företagen och hantverksföretagen omsätts i 
konkret handling. För att uppnå dessa mål uppmanade rådet till en stärkt samordning av alla 
gemenskapsinstrument och gemenskapsprogram samt vid behov en fördjupad samordning av 
medlemsstaternas insatser för små och medelstora företag. 
I linje med rådets resolution och bestämmelserna i artikel 130 i EG-fördraget ger det integrerade 
programmet en ändamålsenlig ram för en ökad samordning av insatserna för små och medelstora 
företag. Det ger dessutom en samlad översikt över alla olika gemenskapsåtgärder för små och 
medelstora företag, och bidrar därmed till att skapa större enhetlighet, effektivitet och klarhet när 
det gäller de enskilda åtgärderna. 
Det integrerade programmet ersätter mte olika åtgärder som genomförs på nationell nivå eller 
gemenskapsnivå och innebär inte heller någon förändring av beslutsprocesserna. Programmets mål 
är istället att säkerställa ett närmare samarbete mellan alla organ som verkar för de små och 
medelstora företagens utveckling - på gemenskapsnivå, nationell och regional nivå - isyfte att 
öka åtgärdernas samstämmighet och effektivitet. Inom det integrerade programmet skiljer man 
mellan tre olika slags åtgärder: 
Det integrerade programmet för små och medelstora företag 
Samordnade åtgärder med medlemsstaterna10 Europeiska unionens bidrag11 
1. Åtgärder för att främja inbördes samråd 2. Åtgärder för små och medelstora företag 
mellan medlemsstaterna och vid behov som har utvecklats inom ramen för annan 
samordna insatser till förmån för små och relevant gemenskapspolitik (t.ex. 
medelstora företag när det gäller åtgärder strukturfonder, forskning och teknisk utveck-
som gynnar små och medelstora företag. ling, Europeiska investeringsbanken samt 
Europeiska investeringsfonden). 
3. Åtgärder för små och medelstora företag 
som har utvecklats inom ramen för 
gemenskapens särskilda politik för små och 
medelstora företag (dvs. det fleråriga 
programmet för små och medelstora företag). 
Detta meddelande behandlar det integrerade programmets alla tre olika delar. Det ger en 
referensram för de båda första delarna av gemenskapspolitiken för små och medelstora företag, 
dvs. samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna respektive gemenskapens bidrag till utveck­
lingen av små och medelstora företag inom andra områden och program. Det fastställer också 
Rådets resolution av den 22 april 1996 om samordning av gemenskapsaktiviteter till förmån för 
små och medelstora företag och hantverksföretag, EGT nr C 130, 3.5.1996, s.l. 
Se artikel 130.2 i Fördraget om Europeiska unionen. 
I enlighet med fördraget skall gemenskapen bidra till att förverkliga målen genom sin politik och 
verksamhet, samt genom särskilda åtgärder för att stödja de insatser som görs av medlemsstaterna 
(artikel 130.3 i Fördraget om Europeiska unionen). 
IV 
små och medelstora företag som ingår i förslaget till det tredje fleråriga programmet för små och 
medelstora företag (1997-2000).12 
Hwvddragcn i det integrerade programma fôr små oe» nwiMstora fflreta£ 
Det integrerade programmet underlättar en bättre samordning av medlemsstaternas 
insatser för små och medelstora företag Det innehåller "samordnade åtgärder" som 
grundar sig på ett utbyte av bästa tillvägagångssätt mellan medlemsstaterna. De 
samordnade åtgärderna skall öka effekterna av medlemsstaternas insatser för att 
förbättra affärsklimatet och främja stödåtgärder för företag, i synnerhet genom att 
skapa bättre precision och samstämmighet när det gäller de politiska åtgärderna. 
Det integrerade programmet säkerställer även en bättre samordning av gemenskapens 
insatser för små och medelstora företag i form av olika åtgärder och program. Målen 
för denna samordning består i att säkerställa att dimensionen små och medelstora 
företag införlivas i gemenskapens politik, underlätta att dessa företag i ökad 
utsträckning deltar i verksamhet som stöds av gemenskapen samt att förbättra 
samrådet med organ som företräder små och medelstora företag, 
Resultaten av kommissionens samordningsinsatser skall redovisas i rapporterna om hur de små 
och medelstora företagens intressen beaktas inom alla gemenskapens politikområden och 
program.13 
ffl. SAMBANDET MED 1994 ÅRS INTEGRERADE PROGRAM 
Detta meddelande innebär en revidering och utveckling av det integrerade programmet från 1994. 
Det upprättar en övergripande ram för politiken för små och medelstora företag, som bygger 
vidare på samma tillvägagångssätt men samtidigt inriktas på nya mål och innehåller en rad nya 
åtgärder. 
• samma tillvägagångssätt 
Det tillvägagångssätt som föreslogs i det integrerade programmet från 1994 bibehålls utan 
ändringar. Det utgår från de tre olika slags instrument som har beskrivits ovan (det fleråriga 
programmet, samordnade åtgärder med medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder för små 
och medelstora företag). 
• utvidgade mål 
Det integrerade programmet från 1994 var en direkt följd av kommissionens vitbok om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning. I den redogjordes hur politiken för små och medelstora företag 
kunde bidra till att uppnå målen enligt vitbokens prioriteringar. I det integrerade programmet från 
1994 skilde man mellan åtgärder som syftar till att förbättra företagsklimatet och åtgärder som 
skall stimulera till stödtjänster för företag, med inriktning på de olika skedena i företagens 
livscykel. 
EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5. 
Artikel 5, punkt 2, i förslaget till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och 
medelstora företag inom Europeiska unionen, EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5. 
Detta integrerade program har nu reviderats och bygger vidare på denna uppdelning, där man 
framför allt inriktar de olika åtgärderna på de nya strategiska mål som fastställdes i Madrid­
rapporten om små och medelstora företag och som sedan återigen framhölls i den europeiska för­
troendepakten för sysselsättningen. 
1994 års integrerade program 1996 års integrerade program 
1. Förbättra företagsklimatet 1. Förenkla och förbättra de administrativa 
och rättsliga förutsättningarna för 
företagen 
2. Förbättra de ekonomiska och skatte-
mässiga förutsättningarna 
2. Gynna stödåtgärder till företag 3. Hjälpa de små och medelstora företagen 
att europeisera och internationalisera sina 
strategier 
4. Stärka de små och medelstora företagens 
konkurrenskraft 
5. Främja entreprenörskap och stödja 
särskilda målgrupper 
nya åtgärder 
Revideringen av det integrerade programmet innebär inte att alla åtgärder från 1994 års 
integrerade program är avslutade eller mindre relevanta. Genomförandet av åtgärder kommer att 
fortskrida för att målen från 1994 års program skall kunna uppfyllas. 
I jämförelse med 1994 års integrerade program innehåller detta meddelande en rad nya initiativ 
till förmån för små och medelstora företag. Det redovisar även åtgärder inom ramen för annan 
gemenskapspolitik, där de nya prioriteringarna kommer att beaktas vid genomförandet. Några av 
dessa åtgärder har ännu inte antagits av rådet eller ens föreslagits av kommissionen. 
Mervärde: nya nyckel åtgärder 
Samordnade åtgärder • de små och medelstora företagens tillträde 
till informationssamhället 
• konferensen om entreprenörskap 
• konferensen om hantverk och småföretag 
• konferensen om handel 
Åtgärder inom ramen för annan gemen- • förenkla lagstiftningen på den inre 
skapspolitik marknaden (Slim) 
• lånegarantier för sysselsättningen (Elise) 
• EIF:s stöd till de små och medelstora 
företagens egenkapital 
• införande av euron 
• instrument för transnationella investeringar 
inom EU 
• stöd till internationellt samarbete 
• innovation i små och medelstora företag 
• marknadsorienterad teknisk utveckling 
Särskilda politiska åtgärder för små och • Det tredje fleråriga programmet för små och 
medelstora företag medelstora företag (1997-2000) 
VI 
IV. BETYDELSEN AV DET TREDJE FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH 
MEDELSTORA FÖRETAG 
Det fleråriga programmet för små och medelstora företag utgör en väsentlig del av ramen för det 
integrerade programmet. Det ger de juridiska och budgetära förutsättningarna för de särskilda 
gemenskapsåtgärder till förman för små och medelstora företag som inte ingår i andra 
gemenskapsprogram. Det nuvarande fleråriga programmet gäller till den 31 december 1996. 
Förslaget till ett tredje flerårigt program14 - som nu har förelagts ministerrådet för att slutgiltigt 
antas - syftar till att "maximera de europeiska små och medelstora företagens hela potential när 
det gäller sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft". Det har fått enhälligt stöd från de 
europeiska företagsorganisationer som företräder små och medelstora företag15 och kommer att 
omfatta perioden 1997-2000. Europeiska rådet i Florens har uppmanat rådet att anta detta 
program i slutet av 1996. 
V. INNEHÅLL I DET INTEGRERADE PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA 
FÖRETAG 
Följande tabelluppställning visar huvuddrag och särskilda åtgärder i det nya integrerade 
programmet för små och medelstora företag. 
Kommissionens förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag 
inom Europeiska unionen (1997-2000), EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5. 
CCACC, CECOP, CEDI, EMSU, EUROCHAMBRES, EUROCOMMERCE, EUROPMI, UEAPME, 
UNICE och YES for Europe. 
Vil 
DET INTEGRERADE PROGRAMMET 
FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
Samordnade åtgärder" 1er inom ramen för annan 
gemenskapspolitik Det fleråriga programmet för små och 
medelstora företag1 
T. FÖRENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH RATTSLIGA FÖRUTSÄTTNINGARNA FOR 
FÖRETAGEN 
Kommittén för att förbättra och förenkla 
affärsklimatet Riktlinjer för regleringspolitik (inklusive 
bättre samråd) 
Pilotverksamhet för att förenkla lagstift­
ningen på den inre marknaden (SLIM) 
Uppföljning av Molitor-rapporten 
Förenkla det nya gemensamma moms­
systemet Nya metoder för konsekvensanalys 
(inklusive metoder för kostnads nytto­
analys) 
Överlåtelse av företag 
Förlikningsförfaranden 
Lämpliga rättsliga instrument och struk­
turer 
II. FÖRBÄTTRA DE EKONOMISKA OCH SKATTEMÄSSIGA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN 
Bättre tillgång all finansiella instrument 
och kapitalmarknader Särskilt riktade stödåtgärder till små och 
medelstora företag, inklusive Europeiska 
investeringsfondens lånegarantier till 
lägre kostnad försysselsättningsskapande 
åtgärder (Elise)2, EIF:s åtgärder för att 
stimulera de små och medelstora före­
tagens egenkapital samt ändrad inrikt­
ning på strukturfondernas stöd3, lån från 
Europeiska investeringsbanken 
Företagens beskattningsvillkor 
Införande av euron Sena betalningar 
Rundabordssamtal mellan banker och 
små och medelstora företag 
Kapitalmarknader för små och medel­
stora företag, inkl. EASDAQ 
Ömsesidiga garantifonder 
Factoring och kreditförsäkringar 
ID. HJÄLPA DE SMÄ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN ATT EUROPEISERA OCH INTERNATIONALISERA SINA 
STRATEGIER, SÄRSKILT GENOM FÖRBÄTTRADE INFORMATIONS- OCH SAMORDNINGSTJÄNSTER 
Administrativt samarbete den inre 
marknaden Tillträde till den inre marknaden 
- Mer konkurrens och stimulans till 
minskat statligt stöd 
- Offendig upphandling över gränserna 
- Standarder och certifiering 
- Gränsöverskridande investeringar 
inom EU4 
Tillträde till marknaden i tredje land 
- Minska handelshinder 
- Förbättra de multilaterala bestämmel­
serna om direktinvesteringar i utlandet 
(FDI) 
- Underlätta internationellt samarbete 
med företag i tredje land5 Nätverk för sökande efter partnerföretag 
Direkta kontakter genom partnerskaps-
program 
Främjande av europeiska ekonomiska 
intressegrupperingar (REGIE-nätve rket) 
Euroinfocentrer som s.k. "first stop 
shops" 
Nätverk mellan leverantörer av 
marknadsinformation 
IV. STÄRKA DE SMÄ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS KONKURRENSKRAFT OCH FÖRBÄTTRA TTLL-
GÀNGEN TUX FORSKNING, INNOVATION, INFORMATIONSTEKNIK OCH UTBILDNING 
Företagstjänster (inkl. tjänster inom 
innovation) 
De små och medelstora företagens 
forskningsverksamhet (CREST) 
De små och medelstora företagens till­
träde till informationssamhället 
Anpassning av utbildningen till de små 
och medelstora företagens behov De små och medelstora företagens 
konkurrenskraft och förnyelse 
Strukturfonder6 (inkl. initiativet 
för små och medelstora företag7) 
Industrins konkurrenskraft 
Lokala utvecklingsinitiativ8 
Handlingsplan för innovation9 
Tillgång till FoTU och innovation10 
Tillgång till gemenskapens FoTU-
program 
Marknadsorienterad teknisk utveckling 
De små och medelstora företagens till­
träde till informationssamhället" 
Miljökrav12 
Energibesparingar13 
Tillgång till utbildning14 
inklusive utbildning i ny teknik15 Främjande av underleverantörer 
Commerce 2000-programmet 
Innovation genom små och medelstora 
företag (t.ex. företag som är baserade på 
ny teknik) 
Ledarskapsutbildning för små och 
medelstora företag 
STÖDJA SÄRSKILDA MÅLGRUPPER 
Uppföljning av vitboken om utbildning V. FRÄMJA ENTREPRENÖRSKAP OCH 
Entreprenörskap 
Konferensen om hantverk och småföre­
tag 
Konferensen om handel Hantverksföretagens tillträde till den inre 
marknaden 
Företag som drivs av kvinnor" Främjande av entreprenörskap 
Hantverk och små företag 
Handel och distribution 
Kvinnor och unga företagare 
Vill 
Huvudsakliga finansieringskällor 
1 Det fleråriga programmet för små och medelstora företag 1997-2000: föreslagen budget 180 
miljoner ecu 
2 Europeiska lånegarantisystemet för sysselsättning (Elise): 25 miljoner ecu (under 1996) 
3 Ändrad inriktning av mål 2-stöd (8,15 miljarder ecu under 1997-1999) 
4 Finansiellt instrument för gränsöverskridande investeringar av små och medelstora företag 
inom Europeiska unionen 
5 Med-Invest 1997-2000: miljoner ecu 
Al-Invest 1995-2000: 41 miljoner ecu 
As Invest 1996-2000: 32 miljoner ecu 
Ecip 1995-1999: 250 miljoner ecu 
Jop Phare/Tacis 1996-2000: 70 miljoner ecu 
6 Strukturfonderna 1994-1999: Gemenskapens ramar för stöd, gemenskapsinitiativ och 
pilotprojekt 
7 Gemenskapsinitiativ för små och medelstora företag 1994-1999: 1 miljard ecu 
8 Gemenskapsinitiativet Leader 1994-1999: 1,4 miljarder ecu 
Gemenskapsinitiativet Urban 1994-1999: 600 000 ecu 
9 Uppföljning av slutsatserna från Europeiska rådet i Florens 
10 Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 1994-1999: 12,3 miljarder ecu i 
anslag till olika projekt för små och medelstora företag 
11 Isac: 44 miljoner ecu 
12 Pilotprojekt för tillväxt och miljö: 14 miljoner ecu under 1996 (+5 miljoner ecu under 
1997) 
13 Thermie II: 500 miljoner ecu 
Save II: 45 miljoner ecu 
14 Gemenskapsinitiativet Adapt 1995-1999: 2,9 miljarder ecu (varav 1,4 miljarder ecu kommer 
från strukturfonderna) 
Leonardo-programmet 1995-1999: 620 miljoner ecu 
Program för att stimulera till utbildning och 
rörlighet för forskare (1995-1998): 744 miljoner ecu 
15 Adapt-Bis, förstärkning av Adapt-initiativet 1997-1999: 162 miljoner ecu 
16 Employment Now: 100 miljoner ecu, Europeiska socialfonden (lokala sysselsättningsinitiativ 
för kvinnor) och Europeiska regionala utvecklingsfonden 
PRIORITERADE ÅTGÄRDER 
I. FORENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH 
RÄTTSLIGA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN 
De europeiska företagen ställs inför alltmer komplexa villkor, sett ur rättslig, skattemässig 
och administrativ synvinkel. Man har visserligen aldrig mätt vad avsaknaden av 
regleringar skulle kosta, men den totala årskostnaden för alla europeiska företags 
administrativa arbete beräknas uppgå till mellan 180 och 230 miljarder ecu16. En del av 
detta arbete är oundvikligt, men det måste ändå framhållas att detta relativt sett spelar 
större roll för små och medelstora företag än för stora företag (se ruta nedan). De små 
och medelstora företagen har inte tillräckliga resurser för detta arbete och kan ofta inte 
betala för extern hjälp. 
Den administrativa bördan för små och medelstora företag 
Enligt en tysk studie17 ägnar företagen i medeltal över 700 timmar per år åt admi­
nistrativt arbete. Ett företag med upp till 9 anställda ägnar 62 timmar per anställd åt 
administrativt arbete. För ett större företag är denna siffra betydligt lägre, 5 xh 
timme. I samma studie konstaterades det att administrationskostnaden per anställd 
relativt sett är upp till 20 gånger högre i mindre företag än i stora företag. Den 
administrativa komplexiteten är särskilt stor inom arbets-, miljö- och skattelag­
stiftning. 
Sådana kostnader avskräcker människor från att starta företag och nyanställa. Det är 
därför av yttersta vikt att minska strukturell snedvridning, som motverkar att små och 
medelstora företag bildas och utvecklas, i synnerhet på nationell nivå.18 
En viktig förutsättning för att denna politik skall lyckas är att man på ett tidigt stadium 
samråder med organisationer för små och medelstora företag. Medlemsstaterna och kom­
missionen bör förbättra samrådet med dessa organisationer när relevant politik utvecklas 
och bör uppmuntra att de deltar i full utsträckning. De små och medelstora företagens 
deltagande och representation är en fråga som måste övervägas ytterligare. 
De små och medelstora företagens representation i den självständiga sociala dialogen på 
europeisk nivå är ett känsligt och kontroversiellt ämne. Kommissionen tog ställning till 
denna fråga i sitt meddelande från 1993 om tillämpningen av det sociala protokollet. 
Kommissionen kommer även att behandla denna fråga i det kommande meddelandet om 
den sociala dialogen som skall antas under andra hälften av 1996. 
Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, tredje årsrapporten, 1995. 
Institut för Mittelstandsforschung, 1995. Liknande uppgifter finns i en rapport från 1996, som har 
utarbetats av Kommittén för företagsskapande, upprättad av danska industriministeriet. 
Kommissionens rapport till Europeiska rådet i Madrid om små och medelstora företag, CSE(95) 
2087, s. 10 samt rådets och kommissionens enhetsrapport om sysselsättning, SI(95) 1000, del B, 
bilaga 2, s. 15. 
Al 
A. SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
Ett viktigt steg i denna riktning togs då man inom ramen för 1994 års integrerade 
program inrättade Kommittén för att förbättra och förenkla affärsklimatet. Denna kom­
mitté är ett uttryck för medlemsstaternas och gemenskapens vilja att åstadkomma admini­
strativ och rättslig förenkling. Med kommittén skapas förutsättningar för ett utbyte av 
bästa tillvägagångssätt inom detta område. För att säkerställa att det sker en praktisk 
uppföljning av kommitténs arbete kommer resultaten att föreläggas rådet i form av en 
rapport samt vid behov i form av rekommendationer till medlemsstaterna. 
De första resultaten från kommitténs arbete ger vid handen att vissa medlemsstater har 
vidtagit radikala åtgärder för att åstadkomma administrativ förenkling. Erfarenheterna 
från dessa arbetsprogram borde föranleda andra medlemsstater att anta liknande program, 
vilket också har rekommenderats av Molitor-rapporten19, med specifika tidsplaner och mål 
för att minska kostnaderna för små och medelstora företag. Kommittén kommer även att 
utveckla gemensamma bedömningskriterier för administrativ förenkling.20 Inledande 
diskussioner kommer att hållas inom arbetsgrupperna som bildades av kommittén efter 
Paris-mötet i juni 1995. Där skall man bl.a. undersöka möjligheterna till ett förenklat 
regelsystem för att starta nya små och medelstora företag, automatisk tillståndsgivning 
eller behörighet om myndigheterna inte har svarat inom en viss tidsrymd efter att de har 
mottagit ansökan. 
Kommitténs arbetsprogram kommer även fortsättningsvis att utformas utifrån företagens 
livscykel (bildande, utveckling och överlåtelse av företag) och dessutom inriktas på de 
prioriterade områden som fastställs i Madridrapporten om små och medelstora företag, 
i synnerhet i fråga om en förenklad miljö- och skattelagstiftning. 
När det gäller förenkling av arbetsrätten21 och införande av mer flexibel arbetstid bidrog 
rådets och kommissionens enhetsrapport om sysselsättning22 till att Europeiska rådet i 
Madrid kunde bekräfta att dessa områden skulle prioriteras genom en gemensam åtgärd. 
Detta är ett annat viktigt område, där utbyte av bästa tillvägagångssätt kan leda till 
samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna. 
B. GEMENSKAPENS BIDRAG 
En rad olika åtgärder har redan genomförts för att förenkla gemenskapens lagstiftning, 
såsom införandet av ett system för att bedöma konsekvenserna för företag samt kommis­
sionens uppföljning av Molitor-gruppens rekommendationer.23 
Rapport från den oberoende expertgruppen om en förenkling av lagstiftning och administration, 
KOM(95) 288 slutlig av den 21.6.1995, s. 83. 
Bedömningskriterier kommer också att tillämpas inom Samordnade åtgärder för stödverksamhet. 
Till exempel åtgärder för att ändra reglerna om rekrytering, fortsatt anställning och friställning av 
arbetstagare samt föräldraledighet så att de blir mer flexibla och bättre stämmer överens med de 
små och medelstora företagens behov. Dessutom skulle man kunna införa bättre överensstämmande 
tröskelvärden för små och medelstora företag, så att man utjämnar deras kostnadsnackdelar i 
förhållande till större konkurrenter. 
Rådets och kommissionens enhetsrapport om sysselsättning, SI(95) 1000 av den 16.12.95, del B, 
bilaga 2, s 16. 
Kommissionens kommentarer till rapporten från den oberoende expertgruppen om en förenkling 
av lagstiftning och administration, KOM(95) 596 slutlig. 
De nya åtgärderna kommer bl.a. att omfatta genomförande av nyligen antagna riktlinjer 
för regleringspolitiken, vilket kommer att förbättra gemenskapens lagstiftning och leda 
till fördjupat samråd med berörda parter, i synnerhet med organ för små och medelstora 
företag. En bättre, mer pragmatisk metod för att utföra kostnads nytto-analys finns med 
bland de åtgärder som planeras inom ramen för det tredje fleråriga programmet för små 
och medelstora företag. 
I fråga om lagstiftning för den inre marknaden har kommissionen nyligen ökat sina nu­
varande strävanden för att förenkla lagstiftningen genom att starta ett pilotprojekt där man 
skall undersöka hur företagens administrativa arbete kan minskas när det gäller den inre 
marknadens regler inom vissa sektorer. Denna undersökning kommer sedan att kunna 
överföras till mer omfattande åtgärder. Arbetet kommer att utföras av mindre grupper 
som var och en skall undersöka ett särskilt område. Dessa "SLIM"-grupper skall bestå 
av representanter för kommissionen, medlemsstaterna och dem som berörs av 
lagstiftningen, som näringslivet, däribland små och medelstora företag. De kommer också 
att försöka fastställa olika områden där den nationella lagstiftningen påverkar den inre 
marknaden och resulterar i onödigt admimstrativt arbete. Europeiska rådet i Florens 
uppmanar kommissionen att före utgången av 1996 förelägga rådet de första resultaten 
av kommissionens initiativ om praktiska åtgärder för att åstadkomma en förenkling. 
När det gäller sociallagstiftningen omfattar det sociala handlingsprogrammet24 förslag till 
revidering, förtydligande och konsolidering av gemenskapsdirektiv, i synnerhet när det 
gäller överlåtelse av företag25, kollektiva uppsägningar26 samt kodifiering och förenkling 
av de gemenskapsförordningar som samordnar sociala trygghetssystem27. De små och 
medelstora företagen bör även fortsättningsvis vara inbegripna i denna process. 
Vad gäller gemenskapens miljölagstiftning kommer kommissionen även fortsättningsvis 
att föreslå olika åtgärder för att företag mer lätt och smidigt skall kunna införliva miljö­
hänsyn i sin strategi. Detta omfattar en förenkling av gällande lagstiftning, inklusive upp­
hävande av föråldrad lagstiftning, och vid behov anpassa denna lagstiftning för att ge mer 
utrymme för marknadsorienterade instrument, inklusive förhandlade och frivilliga avtal. 
På så sätt skulle traditionella regleringsinsatser kunna stödjas, samtidigt som man minskar 
behovet av ytterligare "kommando- och kontroll-förordningar". 
En annan viktig åtgärd är förslaget till ett enkelt gemensamt momssystem för den inre 
marknaden, som kommissionen skall lägga fram på rådets begäran.281 detta sammanhang 
föreslår kommissionen ett arbetsprogram för ett gemensamt momssystem.29 Efter samråd 
med medlemsstaterna kommer förslag att läggas fram och i huvudsak inriktas på följande 
mål: 
Säkerställa lika behandling av handel med varor och tjänster såväl inom som 
mellan medlemsstaterna, för att de små och medelstora företagen skall kunna 
verka från sin etableringsort i hela gemenskapen utan att åläggas något extra 
administrativt arbete. 
24 
25 
26 
27 
28 
29 KOM(95) 134 slutlig av den 12.4.1995. 
Rådets direktiv 77/187/EEG av den 14.02.1977 om överlåtelse av företag, EGT nr L 61, 5.3.1977. 
Rådets direktiv 75/129/EEG och 92/56/EEG om kollektiva uppsägningar, EGT nr L 245, 
26.8.1992. 
Rådets förordningar 1408/71/EEG och 574/72/EEG, EGT nr L 335, 30.12.1995. 
Rådets slutsatser av den 24.10.1994. 
Ett gemensamt momssystem för den inre marknaden, KOM(96) 328. 
• Minska osäkerhet och komplexitet när det gäller tillämpningen av momssystemet 
genom att ge företagen tillgång till ett gemensamt momssystem som kan tillämpas 
enhetligt och uppfyller kraven på en verklig inre marknad. 
• Minska osäkerhet som orsakas av att bestämmelserna tolkas olika. Detta skulle 
kunna ske genom att momskommittén får en ny funktion. På samma sätt som när 
det gäller tull och punktskatter skulle rådet kunna ge kommittén befogenhet att 
bistå kommissionen med att anta åtgärder som skall genomföras. 
II. FÖRBÄTTRA DE EKONOMISKA OCH SKATTEMÄSSIGA FÖRUT-
SÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN 
Jämfört med de större företagen är de små och medelstora företagen i mycket högre grad 
tvungna att förlita sig på interna finansieringsmedel (dvs. ägarnas egenkapital och out­
delade vinster) än externa medel. De har ofta svårt att få banklån till rimlig ränta clWr 
att skaffakapital på marknaderna. Ofta är de beroende av personliga kontakter (familj och 
vänner) för extern finansiering. I Madridrapporten om små och medelstora företag kon­
staterades en rad olika brister i de ekonomiska och skattemässiga förutsättningarna för 
små och medelstora företag, vilket hämmar deras utveckling. 
Huvudsakliga problem beträffande de små och medelstora företagens 
ekonomiska och skattemässiga förutsättningar 
De europeiska små och medelstora företagens underkapitalisering 
Svårigheter att få lån 
Bristen på en europeisk kapitalmarknad för små och medelstora företag 
Problem med försenade betalningar 
Förberedelser för införandet av euron 
A. SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
Möjligheten att ge de små och medelstora företagen bättre tillgång till finansiella instru­
ment och kapitalmarknader har till viss del redan behandlats30, men denna fråga kräver 
en mer ingående diskussion. Kommissionen kommer därför att upprätta ett särskilt forum 
för utbyte av bästa tillvägagångssätt inom detta område. 
När det gäller minskningen av indirekta arbetskraftskostnader på grund av nationella för­
ordningar har kommissionen framhållit att förhållandevis höga skatter och sociala avgifter 
slår hårdast mot de små och medelstora företagen. Behovet av att minska skattetrycket 
när det gäller arbetskraften betonades än en gång i kommissionens diskussionsunderlag 
"Beskattningen i Europeiska unionen".31 Europeiska rådet i Florens uppmanade därför 
rådet att förelägga en rapport om utvecklingen av olika skattesystem inom unionen, där 
man beaktar behovet att skapa skattemässiga förutsättningar som stimulerar företagande 
och skapande av arbetstillfällen.32 
B. GEMENSKAPENS BIDRAG 
Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag innehåller en rad olika 
initiativ för att förbättra de ekonomiska fortsättningarna för små och medelstora företag 
(t.ex. åtgärder för sena betalningar, rundabordssamtal mellan banker och små och 
medelstora företag, ömsesidiga garantifonder, factoring och kreditförsäkringar, pilot­
program för företag som är baserade på ny teknik, kapitalmarknader för snabbt växande 
små och medelstora företag). Dessa åtgärder kompletterar åtgärder som genomförts inom 
ramen för annan gemenskapspolitik för att förbättra de små och medelstora företagens 
ekonomiska förutsättningar. 
30 
32 Inom ramen för det integrerade programmet 1994 upprättades en samordnad åtgärd för utbyte av 
bästa tillvägagångssätt när det gäller stödåtgärder för företag, inklusive finansiella instrument för 
nystartade företag. 
SEC(96) 487 av den 20.3.1996. 
Ordförandeskapets slutsatser, SN 300/96 av den 22.6.1996, s. 3. 
6 
1. Inrikta strukturpolitiken på utveckling av små och medelstora företag 
Kommissionens europeiska förtroendepakt för sysselsättningen33 framhåller behovet av att 
gemenskapens finansiella instrument (däribland Europeiska investeringsbanken (EIB), 
Europeiska investeringsfonden (EIF) och budgetära stödinstrument) mer inriktas på 
utveckling av små och medelstora företag. 
I detta sammanhang har kommissionen föreslagit ett program om lånegarantier för inves­
teringar som skapar arbetstillfällen (Elise).34 Inom ramen för detta program kommer 
gemenskapen att bära kostnaderna för garantiförbindelserna, kompletterat av Europeiska 
investeringsfonden (EIF). Här prioriteras särskilt små företag (med mindre än 50 
anställda). Programmet bygger vidare på erfarenheterna från pilotprojektet "Tillväxt och 
miljö". 
I Madridrapporten om små och medelstora företag framhölls behovet att öka de små och 
medelstora företagens tillgång till egenkapital genom Europeiska investeringsfonden 
(EIF). Efter att EIF:s generalförsamling i juni 1996 givit sitt bifall kommer tillräckliga 
medel att investeras av EIF för att åstadkomma en hävstångseffekt beträffande kapitalet 
från finansiella mellanhänder, såsom fonder för riskkapital. Detta kommer att få en 
positiv effekt på de små och medelstora företagens tillgång till riskkapital. 
När det gäller gemenskapens strukturfonder föreslog kommissionen nyligen riktlinjer35 för 
förhandlingarna om den andra programperioden 1997 1999 för områden med industriell 
tillbakagång (mål 2-områden), där man i första hand prioriterar de små och medelstora 
företagens konkurrenskraft och utveckling. Dessutom anslöt sig Europeiska rådet i 
Florens till kommissionens rekommendation att strukturpolitiken i högre grad skall 
inriktas på sysselsättningsskapande åtgärder, vilket framför allt skall ske genom att 
strukturfondernas tillgängliga marginaler inriktas på stöd till de små och medelstora före­
tagen i samverkan med EIB.36 
Generellt sett drar de små och medelstora företagen inte tillräckliga fördelar av många 
gemenskapsåtgärder och -program i relation till deras andel av näringslivet och deras 
potential för att skapa sysselsättningstillväxt.37 Kommissionen kommer därför att fastställa 
olika sätt för att de små och medelstora företagen i full utsträckning skall delta i alla 
gemenskapens program. Inom ramen för det fleråriga programmet för små och medel­
stora företag kommer de konkreta åtgärderna bl.a. att omfatta en rekommendation till 
medlemsstaterna om olika sätt att öka andelen små och medelstora företag i gemenskapens 
åtgärder och program.38 
33 
34 
35 
36 
37 
38 CSE(96) 1 slutlig av den 5.6.1996. 
Förslag till rådets beslut om lånegarantier för investeringar som görs av små och medelstora 
företag och som skapar arbetstillfällen, EGT nr C 146, 21.5.1996, s. 6. 
Riktlinjer för åtgärder i områden med industriell tillbakagång (mål 2) för den andra program­
perioden 1997-1999, C(96) 952, april 1996. [Har ännu ej antagits.] 
Slutsatser från Europeiska rådet i Florens. SI(96) 500 av den 22.6.1996, s. 4. 
Exempelvis när det gäller strukturfonderna (se revisionsrättens årsrapport (1994), EGT nr C 303, 
14.11.1995, s. 140), FoTU- och internationella samarbetsprogram. 
Tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag. Avsnitt ll.A.l i motiveringen. 
7 
2. Förbättra de små och medelstora företagens beskattningsvillkor 
Skatteregler för de små och medelstora företagens gränsöverskridande trans­
aktioner 
I kommissionens nyligen utarbetade diskussionsunderlag "Beskattningen i Europeiska 
unionen"39 framhölls klagomålen från de företag som bedriver gränsöverskridande 
handel. Listan över olika problem är lång och omfattar reglerna för små och medelstora 
företag med fast etableringsort i andra medlemsstater i förhållande till inhemska företag, 
gränsöverskridande ränte- och licensbetalning samt förluster av fasta driftställen och 
dotterbolag i andra medlemsstater. Som uppföljning till detta diskussionsunderlag 
kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande om direkt beskattning med 
inriktning på olika behov och utmaningar för att den inre marknaden skall fungera 
friktionsfritt. Kommissionen har konstaterat olika områden där den inre marknaden inte 
tycks fungera, såsom räntebetalning över gränserna och beskattning av fasta drifts-
ställen.40 Man har också ställt sig frågan om bilaterala skatteöverenskommelser är en 
möjlig väg till en fullt utvecklad inre marknad.41 
Anpassa beskattningsvillkoren till de små och medelstora företagens behov 
I rådets och kommissionens enhetsrapport om sysselsättning framhölls särskilt behovet 
att anpassa beskattnings villkoren till de små och medelstora företagen.421 detta samman­
hang kommer kommissionen att säkerställa en uppföljning till meddelandet av den 25 maj 
1994 om förbättringen av de små och medelstora företagens beskattnings villkor.431 detta 
meddelande behandlas fyra olika prioriterade områden: självfinansiering, beskattning av 
riskkapital, administrativ komplexitet och överlåtelse av företag. När det gäller 
självfinansiering har kommissionen antagit en rekommendation till medlemsstaterna.44 En 
rekommendation har också riktats till medlemsstaterna när det gäller överlåtelse av 
företag.45 
En viktig fråga är de europeiska företagens underkapitalisering i jämförelse med företag 
på andra håll. Detta beror delvis på att de nationella skattesystemen i Europeiska unionen 
gynnar skuldfinansiering på bekostoad av egenkapitalsfinansiering. Detta drabbar små 
och medelstora företag särskilt hårt, eftersom de har färre finansieringsalternativ än stora 
företag. I enlighet med Madridrapporten om små och medelstora företag kommer 
kommissionen att vid behov fastställa bästa tillvägagångssätt genom en rekommendation, 
för att minska snedfördelningen mellan egenkapitals- och skuldfinansiering. 
39 
40 
41 
42 
43 
44 
45 SEC(96) 487 av den 20.3.1996. 
Denna fråga behandlades i kommissionens meddelande av den 25.5.1994 om förbättring av de små 
och medelstora företagens beskattningsvillkor (KOM(94) 206 slutlig av den 25.5.1994). Detta skulle 
medföra att beskattning av de små och medelstora företagens verksamhet bara får ske i den 
medlemsstat där företaget är registrerat, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Detta skulle resultera 
i en betydande förenkling för de berörda företagen, eftersom de endast skulle behöva utgå från ett 
skattesystem, vilket skulle leda till lägre administrationskostnader. 
SEC(96) 487 av den 20.3.1996. 
SI(95) 1000 av den 16.12.1995, del B, bilaga 2, s. 15. 
KOM(94) 206 slutlig av den 25.5.1994. 
EGT nr L 177, 9.7.1994, s. 1. 
Kommissionens rekommendation om överlåtelse av små och medelstora företag, KOM(94) 3312 
av den 7.12.94. 
8 
3. Förbereda de små och medelstora företagen på införandet av euron 
Den ekonomiska och monetära unionen kommer att ha positiva effekter på näringslivet, 
både ur makroekonomisk och mikroekonomisk synvinkel. Övergången till en gemensam 
valuta kräver noggranna förberedelser. Här bör man lägga särskild vikt vid den mest 
sårbara användargruppen, däribland små och medelstora företag och i synnerhet små och 
medelstora företag inom handeln. Kommissionen har redan samrått med ett stort antal 
berörda parter, däribland små och medelstora företag, och avser att fortsätta med detta 
samråd också i framtiden. 
Försvarare av de små och medelstora företagens intressen såsom branschorganisationer 
för små och medelstora företag, handeln, turistnäringen, revisorer, banker och handels­
kammare måste arbeta för deras frågor och ge dem allt nödvändigt stöd, såväl på 
europeisk som nationell nivå. Kommissionen kan med sin särställning spela en särskild 
roll bland dessa grupper. Å ena sidan kan kommissionen säkerställa att de små och 
medelstora företagens intressen beaktas under hela arbetet med att utveckla förordningar 
beträffande euron och å andra sidan ge de små och medelstora företagen en central plats 
i sin informations- och kommunikationsstrategi för euron. Detta innebär att grupper av 
små och medelstora företag skall stimuleras till att starta informationskampanjer, med 
stöd från nätverket av Euroinfocentrer (EIC). Dessa har en nyckelposition, i synnerhet 
när det gäller att fastställa de problem som de små och medelstora företagen ställs inför 
och att sprida förslag till lösningar. Kommissionen startade nyligen ett informations­
program som heter "Euron en valuta för Europa". I detta program kommer det att 
läggas särskild vikt vid att de små och medelstora företagen informeras om vilka 
konsekvenser den enda valutan kan ha för dem. 
HI. HJÄLPA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG ATT EURO­
PEISERA OCH INTERNATIONALISERA SINA STRATEGIER, 
SÄRSKILT GENOM BÄTTRE INFORMATIONS- OCH SAM-
ARBETSTJÄNSTER 
Trots klara bevis på att lagstiftningsprogrammet för den inre marknaden redan har börjat 
att leda till positiva resultat för företagen, har särskilt små och medelstora företag 
fortfarande problem med att få tillträde till delar av marknaden. Liknande och enligt 
mångas förmenande större hinder finns när det gäller att få tillträde till marknaderna 
utanför gemenskapen. De största problemen omfattar följande: 
Hinder för de små och medelstora företagens europeisering och 
internationalisering 
Snedvriden konkurrens. 
Fördröjning i nationell överföring och skillnader i efterlevnad och 
genomförande. 
Svårigheter med att få tillgång till standarder och certifiering. 
Hinder för att delta i offentlig upphandling. 
Brist på omfattande marknadsinformation. 
Svårigheter att identifiera lämpliga samarbetspartner. 
A. SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
Fördröjningar i nationell överföring och skillnader i efterlevnad, tolkning och 
genomförande raderar ut den harmoniserade effekten av gemenskapslagstiftningen och 
skapar därigenom hinder för de små och medelstora företagens europeisering. Vid 
Europeiska rådet i Florens underströks återigen att den inre marknaden har bidragit 
väsentligt till att främja tillväxt och sysselsättning. Rådet uppmanade medlemsstaterna att 
snabbare genomföra de direktiv som rör den inre marknaden, särskilt inom områdena 
offentlig upphandling, investeringstjänster och försäkringar.46 
I linje med rådets resolution av den 10 oktober 1994 om stödåtgärder för små och 
medelstora företag47 gav kommissionen nyligen ut en lägesrapport om genomförandet av 
lagstiftningen om den inre marknaden. I denna rapport rekommenderade kommissionen 
att det upprättas informationskontor hos nationella myndigheter för att hjälpa företag, 
särskilt små och medelstora företag, att ta itu med eventuella handelshinder inom 
gemenskapen. Dessa informationskontor, som redan finns i vissa medlemsstater, skulle 
vara kopplade till nätverket mellan myndigheter, till vilket de små och medelstora 
företagen inte har direkt tillgång. På detta sätt skulle man snabbare kunna finna lösningar 
på företagens problem. Detta kommer att utgöra ett komplement till kommissionens strä­
vanden för att intensifiera åtgärderna när det gäller att säkerställa en effektiv behandling 
av klagomålen mot handelshinder inom gemenskapen. 
Slutsatser från Europeiska rådet i Florens, SI (96)500 av den 22.6.1996, s. 2. 
Rådets resolution av den 10 oktober 1994 om fritt spelrum för de små och medelstora företagens, 
inbegripet hantverksföretagens och mikroföretagens, dynamiska kraft och innovationspotential i en 
konkurrensutsatt ekonomi, EGT nr C 294, 22.10.1994, s. 6. 
10 
Utvecklingen mot en ekonomisk och monetär union kommer också att gynna de små och 
medelstora företagens europeisering och internationalisering, i synnerhet som kostnaderna 
minskar för internationell handel. I jämförelse med stora företag är dessa kostnader högre 
för små och medelstora företag. 
B. GEMENSKAPENS BIDRAG 
1. De små och medelstora företagens europeisering: att tillvarata den 
inremarknadens möjligheter fullt ut 
a. Att förbättra informations- och samarbetstiänster för små och medelstora företag 
Europas små och medelstora företag saknar ofta tillgång till viktig information om 
marknader i andra medlemsstater och gemenskapsprogram för små och medelstora 
företag. De har också svårt att finna lämpliga samarbetspartner. Det tredje fleråriga 
programmet föreslår därför nya åtgärder när det gäller informationstjänster (t.ex. att 
förstärka Euroinfocentrernas roll som s.k. first-stop-shops, att bilda nätverk för dem som 
tillhandahåller global eller regional marknadsinformation). Dessutom skall det nya 
fleråriga programmet ge ytterligare stimulans till gemenskapsinstrument som underlättar 
företagssamarbete och partnerskap mellan små och medelstora företag å ena sidan och 
stora företag å den andra, nien även mellan småföretag. 
b. Att stärka konkurrenskraften och minska snedvridningar från statligt stöd 
De små och medelstora företagens europeisering och internationalisering kommer att 
uppmuntras ytterligare genom följande åtgärder: 
I Madridrapporten om små och medelstora företag och i rådets och kommissionens 
enhetsrapport om sysselsättningen48 underströks det att den inre marknadens fullföljande 
måste åtföljas av en sträng konkurrenspolitik för att undanröja orimliga stelheter på varu-
och tjänstemarknaderna (t.ex. på telekommunikations- och energimarknaderna). Framför 
allt måste ett antal strukturella hinder undanröjas för att möjligheterna till företags- och 
sysselsättningsskapande, särskilt i tjänstesektorn, skall kunna tillvaratas fullt ut. 
Kommissionen kommer därför att öka sina ansträngningar att 
stimulera till konkurrens på de områden där monopol fortfarande tillämpas, 
exempelvis på energimarknaderna49, 
uppmuntra att nivån på statligt stöd minskas, samtidigt som det tas hänsyn till 
regionala olikheter och gemenskapens övriga mål, genom att stödet blir föremål för 
striktare kontroll (såsom rådet har rekommenderat)50, 
undersöka behovet av att klargöra gemenskapens konkurrensregler som tillämpas på 
de små och medelstora företagens samarbete, t.ex. samarbete i nätverk för 
gemensamma inköp och försäljningar.51 Dessutom skall 
48 
49 
50 SI(95) 1000, del B, bilaga 2, s. 15. 
Se den politiska överenskommelse som rådet träffade den 20 juni 1996 om en gemensam stånd­
punkt angående liberalisering av elmarknaden. 
Rådets slutsatser av den 6 och 7 november 1995 om industrins konkurrenskraft och tjänster till 
företagen. 
Rådets resolution av den 10 oktober 1994, EGT nr C 294, 22.10.1994, s. 6. 
11 
kommissionens kommande grönbok om vertikala begränsningar särskilt behandla 
relationerna mellan producenter, grossister och detaljister. Under de senaste 
tjugo åren har en växande koncentration bland kommersiella företag och 
utvecklingen av nya former för samarbete gjort att det blivit mycket 
betydelsefullt att säkerställa att det finns förutsättningar för sund konkurrens 
mellan ekonomiska aktörer, medan man samtidigt garanterar samma möjligheter 
på marknaden. 
c. Att underlätta tillträdet till gränsöverskridande offentlig upphandling 
Marknaderna för offentlig upphandling utgör ungefär 15 % av Europeiska unionens 
sammanlagda BNP. De små och medelstora företagens andel av dessa marknader står 
dock inte i proportion till deras betydelse för ekonomin. För att underlätta de små och 
medelstora företagens tillträde till de gränsöverskridande marknaderna för offentlig 
upphandling kommer kommissionen att föreslå följande åtgärder: 
• Granska effektiviteten hos befintliga tjänster som tillhandahåller resurser som 
är svåråtkomliga för små och medelstora företag på grund av deras storlek, men 
som är betydelsefulla om företagen skall vara framgångsrika på marknaderna 
för offentlig upphandling. 
• Vidta åtgärder för att säkerställa att de europeiska ekonomiska 
intressegrupperingarna (EEIG) kan delta på lika villkor vid anbudsgivning för 
offentliga kontrakt, så att de kan utnyttjas bättre som ett verktyg varigenom de 
små och medelstora företagen kan slå ihop resurser. Kommissionen kommer att 
utarbeta ett meddelande om denna fråga i slutet av 1996. 
• Undersöka metoder att förbättra de mindre underleverantörernas möjligheter. 
• Främja öppna och förenklade upphandlingsförfaranden bland upphandlande 
enheter. 
• Utöka och förbättra informationen om kontrakt som understiger tröskelvärdet, 
upphandlande myndigheter, nationella regler och Europastandarder och tekniska 
krav, som är snabbt tillgängliga och i ett användarvänligt format. 
• Påskynda införandet av informationsteknik, t. ex. SIMAP (Système 
d'Information pour les Marchés Publics) för att ge små och medelstora företag 
och de nätverk som servar dem, särskilt i gränsregioner, mer detaljerad 
information om exempelvis produkter och mindre kontrakt. 
d Standarder och certifiering 
De små och medelstora företagens europeisering och internationalisering motverkas 
fortfarande av bestående tekniska handelshinder. Inom EES är dessa hinder resultatet av 
att principen om ömsesidigt erkännande inte accepteras, att den europeiska 
standardiseringsprocessen går för långsamt framåt och att de små och medelstora 
företagen inte engagerar sig. Det uppkommer merkostnader för de små och medelstora 
företagen när Europastandarder införs och föråldrade nationella standarder måste dras 
in. Även om dessa standarder i princip är frivilliga, måste Europastandarderna tillämpas 
av alla små och medelstora företag oberoende av om de producerar för den nationella 
eller europeiska marknaden, om de vill verka på marknaden även fortättningsvis. 
12 
I syfte att mildra dessa problem kommer kommissionen att vidta följande åtgärder: 
• Att öka sina ansträngningar att uppmuntra de små och medelstora företagens 
företrädare att delta i processen att fastställa europeiska tekniska standarder. 
• Att informera de små och medelstora företagen om deras rättigheter i de fall då 
de nekas att dra fördel av principen om ömsesidigt erkännande av nationella 
standarder av offentliga eller privata uppköpare samt uppmuntra företagen att 
framföra klagomål. 
• Att förstärka åtgärderna för att förbättra information till de små och medelstora 
företagen om de möjligheter som uppkommer genom europeisk standardisering 
och certifiering. 
• Att uppmuntra de europeiska standardiseringskommittéerna att ge prioritet åt 
prestationsstandarder i stallet för produktstandarder. 
e. Att underlätta de små och medelstora företagens investeringar över gränserna inom 
Europeiska unionen 
Mindre än 3 % av gemenskapens företag (cirka 460 000) är involverade i verksamhet 
över gränserna. Med tanke på de små och medelstora företagens möjligheter att skapa 
sysselsättning och att växa borde ett betydligt större antal europeiska företag uppmuntras 
att delta i handel över gränserna. En av de viktigaste faktorerna som gör att små och 
medelstora företag avhåller sig från att göra investeringar över gränserna rör 
finansieringen av denna verksamhet. 
För närvarande lever banksystemet inte upp till kraven och med undantag för särskilda 
åtgärder för investeringar över gränserna inom Elise-systemet finns inga finansiella 
instrument för att ge stöd åt de små och medelstora företag som vill göra investeringar 
över gränserna eller som överväger samriskavtal med företag från andra medlemsstater. 
Erfarenheter av finansiella instrument för att främja samarbete mellan gemenskapens små 
och medelstora företag och företag från länder utanför gemenskapen (t.ex. JOP och 
ECIP) tyder på att liknande initiativ inom gemenskapen skulle leda till markanta resultat, 
särskilt med tanke på behovet att stimulera investeringar med möjlighet att skapa tillväxt 
och sysselsättning. Den gränsöverskridande naturen hos dessa instrument motiverar att 
gemenskapen tar initiativ inom detta område. 
Kommissionen kommer därför att överväga möjligheten att starta ett pilotprojekt för ett 
finansiellt instrument på gemenskapsnivå i syfte att uppmuntra gränsöverskridande 
investeringar och samriskavtal inom unionen. Ett sådant instrument skulle utformas så 
att ett nätverk av banker och fonder för riskvilligt kapital skulle stödja de små och 
medelstora företagens satsningar för att skapa eller utveckla verksamheter i andra 
medlemsstater. 
Pilotprojektet skulle täcka alla nödvändiga steg vid en investering över gränserna, 
nämligen företagets allmänna verksamhet med avseende på att få tillträde till nya 
marknader (att få tillgång till specifik information, välja partner, fastställa nya 
möjligheter på marknaden), förberedelser för verksamhet utomlands (marknadsstudier, 
juridisk hjälp), finansiering av investeringen genom långsiktiga kapitaltillgångar samt 
slutligen, teknisk hjälp (överföring av know-how). 
13 
För att maximalt tillvarata möjligheterna hos ett sådant instrument skulle det ha två 
huvudfunktioner: å ena sidan, dela risken mellan gemenskapen, de små och medelstora 
företagen och de finansiella mellanhänderna, och å andra sidan, en ad hoc-
återbetalningsmekanism som huvudsakligen skulle grunda sig på hur framgångsrika pro­
jekten blev. 
2. De små och medelstora företagens internationalisering: tillträde till marknader 
utanför gemenskapen 
a. Att minska handelshinder mot länder utanför gemenskapen 
Att hjälpa de små och medelstora företagen att internationalisera sig är detsamma som att 
höja deras konkurrenskraft. Som en uppföljning till avtalen efter Uruguayrundan bör 
förnyad tonvikt läggas vid att fullfölja strategier för att få tillträde till marknader i länder 
utanför gemenskapen. En öppnare världsmarknad ger de bästa möjligheterna för 
europeiska företag, och särskilt för de små och medelstora företagen, att konkurrera 
internationellt. Mot denna bakgrund är förordningen om handelshinder ett betydelsefullt 
verktyg för att säkerställa att de åtaganden som antagits genom regler för internationella 
handel, vare sig de är multilaterala eller bilaterala, efterlevs. Enligt förordningen om 
handelshinder kan ett handelshinder angripas både genom en internationell tvistlösning 
och genom en framförhandlad överenskommelse med ett land utanför gemenskapen. 
Europeiska företag, och framför allt små och medelstora företag, bör därför uppmuntras 
att bättre utnyttja förordningen om handelshinder, eftersom denna gör det möjligt för 
Europeiska unionen att angripa enskilda hinder i de fall där företag är mest förfördelade 
av dem. Det är särskilt relevant för de små och medelstora företagen att använda sig av 
förordningen om handelshinder, eftersom tillgängliga bevis tyder på att även om 
handelshinder har inverkan på alla typer av företag, så utgör de ett särskilt hinder för de 
små och medelstora företagen. 
b. Att förbättra multilaterala regler om direktinvesteringar i utlandet 
En mer betydelsefull roll för små och medelstora företag i internationell 
investeringsverksamhet kommer att bli särskilt viktig för unionen. Europa bör till fullo 
utnyttja den världsomfattande tendensen att libéralisera direktinvesteringar i utlandet. 
Europeiska företag, inklusive små och medelstora företag, har erfarenhet av att investera 
utomlands, vilket är ett resultat av handeln inom gemenskapen för vilken få restriktioner 
finns kvar för direktinvesteringar i utlandet. Europeiska företag har en god startposition 
när det gäller att utnyttja investeringsmöjligheter. För att bygga vidare på denna position 
skulle europeiska företag kunna dra stor nytta av ett effektivt världsomfattande regelverk 
för direktinvesteringar i utlandet, inom vilket rätten att investera och en rättvis behandling 
från värdlandet sida är fast förankrade. Detta finns inte för närvarande. 
Mot denna bakgrund finns det ett behov av överskådliga, sammanhängande och liberala 
multilaterala regler om direktinvesteringar i utlandet. Det arbete som idag bedrivs inom 
OECD för att utarbeta ett multilateralt avtal om investeringar, och vilket kanske kommer 
att fortsätta inom Världshandelsorganisationen, är ett värdefullt bidrag till att stärka det 
multilaterala systemet och att hjälpa europeiska små och medelstora företag. 
c. Att underlätta internationellt samarbete med företag i länder utanför semenskapen 
För att utveckla en mer sammanhängande politik och ge tillgång till en mer 
sammanhängande service till företag inom området för företagssamarbete, kommer de 
14 
befintliga nätverken ochpartnerskapsprogrammeninomföretagspolitiken(Euroinfocenter, 
BC-Net, BRE, Europartenariat och Interprise) att förbättras, vilket särskilt inbegriper att 
man letar efter möjligheter till samverkan med andra områden inom gemenskapens 
politik. Ett begränsat antal pilotverksamheter kommer att bedrivas i syfte att förbättra de 
små och medelstora företagens medvetenhet om de små och medelstora företagens 
strategiska fördelar i länder utan gemenskapen samt att stärka de europeiska små och 
medelstora företagens tillträde till länder utanför gemenskapen.52 
Programmen för internationalisering kommer att fortsätta att säkerställa en närvaro i alla 
Central- och Östeuropeiska länder, i Medelhavsområdet, Latinamerika, Asien och 
Sydafrika. En lämplig plats för de nationella informationskontoren för samarbetsnätverken 
kommer att beslutas på grundval av det ömsesidiga behovet. 
Direkta kontakter mellan företagare kommer att stärkas genom metoderna för Partenariat 
och Interprise inom prioriterade områden med finansiellt stöd från programmen för yttre 
förbindelser för att på så sätt främja utvecklingen av företag i tredje land. 
Dessutom kommer särskild vikt att läggas vid de små och medelstora företagen när man 
utvecklar en strategi för tiden före inträdet för de länder i Central- och Östeuropa som 
ansökt om medlemskap samt för Malta och Cypern. 
Slutligen, inom ramen för USA:s och EU:s gemensamma åtgärdsplan är flera av planens 
mål av särskild betydelse för små och medelstora företag. Gemensamma initiativ och 
föreslagna åtgärder som rör tillgång till marknaden, standarder och certifiering, 
informationsteknik och telekommunikation samt andra lagstiftningsområden förväntas ha 
en positiv inverkan på de europeiska små och medelstora företagen. Dessa initiativ skulle 
kunna omfatta inriktade partnerskapsåtgärder med USA, framför allt för samarbete som 
inriktas på strategiska sektorer och som har samband med underleverantörskontrakt. 
Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag, KOM(96) 98 slutlig av den 
20.3.1996, avsnitt U.C. 
15 
IV. STÄRKA DE SMA OCH MEDELSTOKA FÖRETAGENS 
KONKURRENSKRAFT OCH FÖRBÄTTRA TILLGÅNGEN TILL 
FORSKNING, INNOVATION, INFORMATIONSTEKNIK OCH 
UTBILDNING 
I Madridrapporten om små och medelstora företag fastställdes ett antal faktorer som 
försvagar de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft. 
Hinder for de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft 
Företagsmiljön i Europa (nämligen bristen på riskkapital, betydande 
hinder i form av lagstiftning och en mindre benägenhet att ta risker) är 
inte så gynnsam för utvecklingen av företag baserade på ny teknik som i 
USA. 
Teknikintensiva små och medelstora företag behöver mycket bättre 
tillgång till gemenskapsfinansierade program för forskning och teknisk 
utveckling. De behöver också i större utsträckning bilda nätverk med 
varandra och med större företag för att utnyttja kompletterande resurser. 
Den stora majoriteten av de små och medelstora företagen, vilka inte är 
teknikintensiva, måste tillgodogöra sig lätt tillgängliga forskningsresultat 
för att förbli konkurrenskraftiga, men de saknar kunskaper och resurser 
för detta. En nyckelfaktor i lösningen till detta problem måste bli 
framväxten av det nya informationssamhället och att de små och 
medelstora företagen tillvaratar dessa nya möjligheter. 
Stelheter på arbetsmarknaden (Se avsnitt I ovan). 
Otillräcklig inriktning på utbildning i små och medelstora företag. 
A. SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
Det finns ett behov av att utbyta de bästa tillvägagångssätten inom innovationsområdet53, 
särskilt vad gäller att uppmuntra forskare och ingenjörer som arbetar på forskningscentrer 
eller universitet att skapa nya företag. Bland de incitament som skall undersökas finns 
socialförsäkringssystemen.54 Tillsammans med de forum för innovationspolitik som 
anordnas inom Innovationsprogrammet kommer en arbetsgrupp att bildas inom ramen för 
den gemensamma åtgärden för att utarbeta stödåtgärder för företag. 
De små och medelstora företagens tillgång till informationssamhället är av särskild 
betydelse. Forumet för informationssamhället utgör en ram för utbyte av de bästa 
tillvägagångssätten med möjlighet att få feedback från pilotprojekten för G7-gruppen, 
vilka är av särskild betydelse för de små och medelstora företagen. I detta sammanhang 
är elektronisk handel av strategisk betydelse med tanke på de världsomspännande 
möjligheter som denna handel ger de små och medelstora företagen och den snabba 
tillväxttakten för denna typ av kommersiell verksamhet (20 % under fem år). Viktiga 
53 
54 Kommissionens grönbok om innovationer, KOM(95) 688 slutlig av den 20.12.1995. 
En annan idé som föreslogs i en rapport från 1996 från Kommittén för företagsskapande som 
upprättats av det danska industriministeriet är att inrätta särskilda stipendier för doktorander som 
vill utföra sitt forskningsarbete genom att starta ett företag (s. 231 i rapporten). Kommittén har 
även föreslagit att det bildas en grupp av "innovationsscouter" som letar efter forskningsresultat 
som har möjlighet att utvecklas till produkter och tjänster för marknaden (s. 226 i rapporten). 
16 
frågor är i synnerhet användarvänliga, billiga, säkra och flerspråkiga informationstjänster 
(innehålls- och informationssektorn) och resurser för elektroniskt informationsutbyte, att 
mellanhänder engagerar sig för att sprida de bästa tillvägagångssätten och för att 
tillhandahålla utbildning och rådgivning samt rättsliga och ekonomiska frågor. 
Det är betydelsefullt att anpassa utbildningsprogrammen till de små och medelstora 
företagens behov och att införa incitament så att de små och medelstora företagen 
investerar i utbildning. Detta betonades i rådets och kommissionens enhetsrapport om 
sysselsättningen och det kommer att utgöra en del av uppföljningsproceduren som rör 
de fem prioriteringar som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Essen. De små och 
medelstora företagens organisationer kommer att involveras i denna process. 
B. GEMENSKAPENS BIDRAG 
Ett flertal gemenskapsåtgärder har redan vidtagits för att stärka de små och medelstora 
företagens konkurrenskraft, särskilt genom att förbättra deras tillgång till forskning, 
innovation, informationsteknik och utbildning. Bland dessa åtgärder skall särskilt 
framhållas nätverket för Euroinfocentrerna (EIC), Europeiska företags- och 
innovationscentrer (EBIC), Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERDF), Europeiska 
socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden 
för jordbruket, Leonardo-programmet och det fjärde ramprogrammet för forskning och 
teknisk utveckling. Nya åtgärder kommer framför allt att omfatta en rekommendation 
från kommissionen till medlemsstaterna om möjligheter att öka de små och medelstora 
företagens andel i gemenskapens åtgärder och program.55 
L Konkurrenskraften inom industrin - sektoriella strategier 
I ett meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet från mars 1995 
föreslogs ett åtgärdprogram och tidsplan för genomförandet av åtgärderna om en politik 
för den europeiska industrins konkurrensförmåga. Meddelandet åtföljdes av ett förslag till 
rådets beslut.56 
Åtgärdsprogrammet beaktar subsidaritetsprincipenoch inbegriper kommissionens åtgärder 
som skall genomföras i nära samordning eller i samarbete med medlemsstaterna och/eller 
företagsorganisationer. Dessa åtgärder rör följande: 
Behovet att modernisera de offentliga myndigheternas roll och att fortsätta 
arbetet med att effektivisera och att göra förfaranden mera klara och 
begripliga. 
Främja immateriella investeringar (yrkesutbildning, arbetsorganisation, ny 
teknik och kvalitet). 
Utveckla samarbete inom industrin. 
Säkerställa en sund konkurrens på marknader både inom och utanför 
gemenskapen. 
55 
56 Se kommissionens förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora 
företag. Avsnitt II.A.l i motiveringen. 
KOM(95) 87 slutlig av den 30.3.1995. 
17 
Kommissionen har nyligen sänt ett meddelande till rådet och Europaparlamentet om "En 
industripolitik för den europeiska kemiska industrins konkurrensförmåga - en modell". 
I detta meddelande försöker man fastställa industrins största utmaningar och behov och 
definiera en rad åtgärder för att stärka konkurrenskraften. Bland de åtgärder som skall 
utarbetas av kommissionen, industrin och medlemsstaterna och som härrör ur de fyra 
prioriterade områdena i det övergripande meddelandet om industrins konkurrensförmåga 
finns åtgärder för att förbättra och förenkla det rättsliga ramverket. Dessa åtgärder 
kommer att inriktas på att konsolidera, uppdatera och förenkla det rättsliga ramverket för 
kemiska ämnen och produkter. Detta kommer att omfatta kodifieringen av direktiven om 
gödningsmedel, om begränsning av utsläppande på marknaden och om tvätt- och 
rengöringsmedel, omarbetning av direktivet om kemiska produkter och förenkling av 
förfaranden för anmälan av nya kemikalier, särskilt för små och medelstora företag. 
2. Innovation och forskning och teknisk utveckling 
Förutom särskilda pilotåtgärder som är baserade på det tredje fleråriga programmet för 
små och medelstora företag och utan att ändra huvudplanen för det fjärde ramprogrammet 
för forskning och teknisk utveckling kommer åtgärder att utarbetas för att hjälpa de små 
och medelstora företagen att finna nya vägar. Dessa åtgärder innebär särskilt att 
företagens tillträde till gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling 
underlättas och marknadsorienterad teknisk utveckling över gränserna främjas. 
Om de små och medelstora företagen skall få bättre tillgång till gemenskapens program 
för forskning och teknisk utveckling kräver detta bättre information och marknadsföring 
av dessa program. För att nå detta mål kommer kommissionen att säkerställa att 
marknadsföringen av gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling riktas 
direkt mot vissa grupper av små och medelstora företag. Detta kommer att innebära att 
det anordnas strategiska teknikrevisioner, vilka skall vara decentraliserade men 
samordnade på gemenskapsnivå, för att uppmuntra små och medelstora företag att 
utarbeta forskningsförslag. De sakkunniga som samlats inom pilotprojekten för 
Euromanagement inom det fleråriga programmet för små och medelstora företag kommer 
att utnyttjas på permanent basis av Craft-nätverket och nätverket för 
teknikförmedlingscentrer inom gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling. 
Dessa pilotprojekt kan även tjäna som modell för medlemsstaterna och därigenom 
kommer det att bli möjligt att arbeta för bättre samordning av gemenskapens och 
medlemsstaternas arbete inom området för informations- och rådgivningstjänster. 
Samtidigt uppmanas medlemsstaterna att lägga till en "gränsöverskridande dimension" till 
de åtgärder de antar på nationell eller regional nivå för att hjälpa små och medelstora 
företag. Förutom att uppmuntra dessa teknikrevisioner kommer kommissionen att förena 
de existerande hjälpmedlen för att leta efter partner inom forskning och teknisk utveckling 
genom att samordna de olika nätverkens verksamhet (Innovation, Craft, BC-NET, och 
Euroinfocentren i deras egenskap av s.k. first-stop-shops) och användningen av on-line-
verktyg såsom Cordis och Arcade. 
För att säkerställa bättre tillgång för de små och medelstora företagen till gemenskapens 
program för forskning och teknisk utveckling är det även nödvändigt att ytterligare 
förbättra förfarandena för urval och styrning inom dessa program. Viktiga åtgärder 
kommer att omfatta att insynen i urvalsprocessen förbättras57, att medlemsskap i 
utvärderingskommittéerna görs mera tillgängligt för de små och medelstora företagens 
S7 
Sedan det fjärde ramprogrammets början finns det till exempel uppgifter i informationsmaterialet 
om hur den "innovativa karaktären" skall definieras och vilka urvalskriterier som används vid be­
dömningen av förslag etc. 
18 
kommer att omfatta att insynen i urvalsprocessen förbättras57, att medlemsskap i 
utvärderingskommittéerna görs mera tillgängligt för de små och medelstora företagens 
experter,58 att samordnarna för de utvalda projekten systematiskt informeras om 
resultaten från utvärderingarna,59 att effekten av långa förseningar i beslutsfattandet 
minskas,60 att problemen med sena betalningar minskas, att säkerställa att de små och 
medelstora företagen verkligen blir en målgrupp 61 samt att främja att de små och 
medelstora företagen engageras som underleverantörer till expertgrupper för forskning 
och industri.62 
Utvecklingen av nya instrument som stöder marknadsorienterad teknikutveckling över 
gränserna kommer att få särskild uppmärksamhet. Detta bör åtgärda det faktum att 
majoriteten av de europeiska små och medelstora företagen inte utför några långsiktiga 
forskningsprojekt. De har tvärtom en tendens att kombinera befintliga tekniker för att 
utveckla nya tillämpningar på kort eller medellång sikt. Genom teknikstimulerande 
åtgärder för små och medelstora företag har framsteg gjorts när det gäller att underlätta 
de små och medelstora företagens tillträde till gemenskapens program för forskning och 
teknisk utveckling. Förslagen till forskningsprojekt måste dock fortfarande gälla stadiet 
innan produkten är marknadsföringsbar63, även om det finns ett behov av att främja 
kortsiktigt utvecklingsarbete inom de små och medelstora företagen, nära det stadium då 
produkter och tjänster är färdiga för marknaden. Följaktligen bör incitament ges genom 
gemenskapens innovationsprogram eller genom nationella eller regionala forskningsorgan 
i syfte att stödja gränsöverskridande projekt av detta slag, inklusive den icke-nationella 
delen av arbetet. Med tanke på att detta slags projekt är mycket konkurrensinriktat tycks 
anslag inte alltid vara det rätta finansieringssättet. För att testa om ett särskilt initiativ 
för teknikutveckling är genomförbart för en större grupp små och medelstora företag, 
vilket senare skulle kunna införlivas i gemenskapens femte ramprogram för forskning och 
teknisk utveckling (innovation), tänker kommissionen starta en experimentell pilotverk­
samhet om olika sätt och vägar att tillhandahålla alternativa och nya finansieringssätt för 
denna satsning inom forskning och teknisk utveckling. Mot bakgrund av att denna typ 
av forskning präglas av mycket hård konkurrens har kommissionen för avsikt att pröva 
om det är möjligt att genomföra en stödmekanism för initiativ som genomförs gemensamt 
av små och medelstora företag från olika medlemsstater, vilket skulle ta formen av 
återbetalningsbara förskott, eller riskspridningsmekanismer i samarbete med nationella 
organ, vilka kombinerar ekonomisk och teknisk sakkunskap.64 Åtgärder inom detta 
område kommer att föreslås inom gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och 
57 
58 
59 
60 
61 
62 
63 
64 Sedan det fjärde ramprogrammets början finns det till exempel uppgifter i informationsmaterialet 
om hur den "innovativa karaktären" skall definieras och vilka urvalskriterier som används vid be­
dömningen av förslag etc. 
Särskilt experter från teknikcentrer som samarbetar med små och medelstora företag. 
För att små och medelstora företag vars förslag inte godtagits skall förstå hur de kan förbättra sina 
förslag i framtiden. 
Exempelvis låta de små och medelstora företagen börja med forskningsarbetet från det att de 
lämnat in projektet, på egen ekonomisk risk, men med möjlighet att införliva dessa utgifter i den 
totala fordran om och när deras projekt väljs (detta skulle delvis kompensera för de långa 
förseningar som de nu står inför idag). 
Detta har gjorts sedan det fjärde ramprogrammet inleddes genom att säkerställa en konsekvent 
tillämpning av oberoendekriteriet i den statistiska definitionen på små och medelstora företag i 
gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling. 
Särskilt under senare delen av projekten (skapande av prototyper, marknadsundersökningar, 
demonstrationer etc.) så att de kan dra nytta av kunskapsöverföring och öka sitt tekniska know-
how. 
Dvs. att kräva ytterligare utvecklingsarbete efter projektets slut. 
Grönboken om innovationer, KOM(95) 688 slutlig. 
19 
teknisk utveckling och måste vara i enlighet eller samklang med principerna i artikel 
92 94 i EG-fördraget samt all tillämplig sekundärrätt. 
3, Tillgång till informationssamhället 
En betydelsefull faktor för konkurrenskraften kommer att vara att de små och medelstora 
företagen även fortsättningsvis använder sig av informationsteknik. Gemenskapens 
program för informationssamhället lägger därför stor tonvikt vid att stödja de små och 
medelstora företagen när det gäller att få tillgång till och använda dessa nya 
tillämpningar. Inom ramen för åtgärdsplanen för informationssamhället kommer 
kommissionen att utarbeta vissa åtgärder. 
Med tanke på svårigheterna att fastställa de små och medelstora företagens skiftande 
behov och för att undvika att det utarbetas initiativ som grundas på teknik snarare än 
behov, planerar kommissionen att starta en pilotverksamhet för ta reda på vad de små och 
medelstora företagen prioriterar och vilka hinder som finns för deras användning av 
informationsteknik. Detta pilotprogram kommer att utarbetas så att det samordnas med 
kommissionens insatser att samla de olika grupper som använder informations- och 
kommunikationsteknik (IKT). Dessutom kommer kommissionen att inleda studier för att 
utvärdera de tekniska, ekonomiska och sociala frågor som de små och medelstora 
företagen har inför övergången till informationssamhället. 
En av informations- och kommunikationsteknikens tänkbara fördelar ligger i möjligheten 
att bilda nätverk eller grupperingar av initiativ som tas av små och medelstora företag, 
oberoende av deras geografiska närhet. En pilotverksamhet skulle göra det möjligt för 
kommissionen att utvärdera de ekonomiska fördelarna av att de små och medelstora 
företagen bildar nätverk på distans (t.ex. genom utbytesavtal, gemensamma 
specifikationer för varor och tjänster och genom att dela på resurser). Företag med 
erfarenhet av informations- och kommunikationsteknik (från exempelvis teknikparker) 
skulle kunna tjäna som exempel. Detta pilotprogram kommer att genomföras i nära 
samordning med kommissionens kompletterande åtgärder inom detta område, särskilt 
genom att bygga på erfarenheten från olika pågående G-7-projekt om 
informationssamhället. 
Kommissionen kommer också att uppmuntra marknadsföringen av resultaten från 
framgångsrika pilotverksamheter och spridning av de bästa tillvägagångssätten inom detta 
område, framför allt med hjälp av mellanhänder inom näringslivet (t.ex. Euroinfocenter, 
handelskammare, de små och medelstora företagens organisationer, 
teknikförmedlingscenter) och genom att anordna och följa upp särskilda forum. Närmare 
samordning med relevant verksamhet utanför Europeiska unionen kommer också att 
eftersträvas. 
Förutom att genomföra åtgärdsprogrammet för informationssamhället kommer 
kommissionen även att uppmuntra medlemsstaterna, under 1997 års utvärdering av 
strukturfondernas verksamhet, att i de olika åtgärdsprogrammen prioritera att de små och 
medelstora företagens tillgång till informationssamhället förbättras. Inom ramen för det 
nya programmet för mål 2-stöd (1997-1999) kommer särskilt tonvikt att läggas på 
praktiska tillämpningar och tjänster för informationsteknik som visat sig vara effektiva 
för sysselsättningsskapande, företagsetablering samt utveckling. Lämpliga insatser 
omfattar bl.a. upplysnings- och utbildningsåtgärder för små och medelstora företag, 
spridning av de bästa tillvägagångssätten, telematikbaserade nätverk för samarbete mellan 
företag samt förbättrade informationstjänster. Kommissionen har också beslutat att 
20 
reserverna för gemenskapsinitiativ kommer att förstärka Adapt65 med 162 miljoner ecu 
genom kompletterande åtgärder som rör informationssamhället (Adapt-BIS). 
Det transeuropeiska nätet för telekommunikationer kommer också att utgöra ett särskilt 
hjälpmedel, framför allt för små och medelstora företag, genom att stimulera 
utvecklingen av gränsöverskridande generiska tjänster66 som är lättillgängliga, prisvärda 
och kompatibla. Konsortier av telekommunikationsoperatörer som arbetar över gränserna 
och mellanhänder (t.ex. Euroinfocentrer och BC-NET) kommer att bidra till utvecklingen 
av informationssamhället genom att erbjuda hjälp och elektroniska tjänster till små och 
medelstora företag samt till att uppmuntra nya arbetsformer som t.ex. distansarbete. 
4. Yrkes- och ledarskapsutbildning för små och medelstora företag 
De små och medelstora företagens bidrag till sysselsättning och tillväxt måste maximeras 
genom att deras investeringar i utbildning uppmuntras.67 Inom detta område har de 
europeiska organisationerna för små och medelstora företag riktat uppmärksamheten på 
det faktum att de europeiska små och medelstora företagens (och deras anställdas) andel 
i program för yrkes- och ledarskapsutbildning tenderar att vara relativt låg. 
I kommissionens vitbok om utbildning föreslås en rad stödåtgärder på europeisk nivå, 
särskilt i syfte att föra skolor och företag närmare varandra och för att uppnå lika 
behandling mellan kapitalinvesteringar och investeringar i utbildning.68 
Kommissionen kommer att säkerställa att gemenskapens stöd till yrkes- och 
ledarskapsutbildning når ut bättre till de små och medelstora företagen och hantverks­
sektorn, i synnerhet när det gäller nystartade företag, och att utbildningen anpassas till 
deras behov. Gemenskapens stöd till små och medelstora företag fördelas idag genom 
Europeiska socialfonden, gemenskapsinitiativet Adapt, Leonardo-programmet och pro­
grammet för utbildning och fri rörlighet för forskare69. Det tredje fleråriga programmet 
för små och medelstora företag föreslår kompletterande pilotprojekt för att fastställa nya 
grepp inom detta område. 
Det bör finnas en stark inriktning på utbildningsåtgärder för små och medelstora företag 
som syftar till att ge stöd under nyetableringstiden, eftersom företagen under denna 
kritiska period behöver mycket rådgivning. Även utbildningen av kvinnor som företagare 
kräver särskild uppmärksamhet. Detta kan uppnås både inom befintliga åtgärder för redan 
antagna program och genom nya verksamheter inom de förstärkta Adapt- (Adapt-BIS) 
och Employment-Now-initiativen. Sammanslutningen av de små och medelstora 
företagens organisationer i övervakningskommittéerna för dessa program kommer att se 
till att detta prioriteras. Till detta kommer att de små och medelstora företagen och deras 
organisationer kommer att uppmuntras att lämna in projekt i form av uppmaningar till 
65 
66 
67 
68 
69 Adapt är ett gemenskapsinitiativ över gränserna som är särskilt utarbetat för att hjälpa arbetstagarna 
att anpassa sig till arbetsmarknadens ändrade krav. 
Dvs. nätverk för interaktiva multimedietjänster som bl.a. omfattar tillgång till databaser, e-post, 
filöverföring och videokonferenser. 
Rådets och kommissionens enhetsrapport om sysselsättning, SI(95) 1000 av den 16.12.1995, del 
B, bilaga 2, s. 15. 
Vitbok om utbildning, KOM(95) 590 slutlig av den 29.11.1995. 
Rådets beslut av den 15 december 1994 om ett särskilt program för forskning och teknisk 
utveckling, inklusive demonstration, inom området för utbildning och fri rörlighet för forskare 
(1994-1998). 
21 
förslagsgivning inom Leonardo-programmet, som syftar till att främja utbildning under 
etableringsfasen samt även att främja kvinnor som företagare. 
5. Anpassning till miljö- och energisparkrav 
I en översyn av det femte åtgärdsprogrammet för miljön pekar man på behovet av att 
de små och medelstora företagens situation tas i beaktande i förhållande till de åtgärder 
som säkerställer att miljöaspekten införlivas i andra delar av politiken, och i processen 
mot hållbar utveckling. Studier har visat att små och medelstora företag är mindre 
medvetna om miljölagar än större företag och har mindre tillgång till information om 
tillgängligheten till och kostnaderna för miljöteknik och -tjänster. Kommissionen kommer 
därför att uppmuntra och ge stöd åt initiativ inom följande områden: 
• Att integrera förebyggande åtgärder, utsläpps- och avfallsbearbetning och 
avfallshantering i produktionsprocessen. 
• Att revidera gemenskapens miljöstyrnings- och miljöredovisningssystem 
(EMAS) och vidareutveckla miljöstyrningssystem för små och medelstora 
företag. 
• Att införa renare teknik samtidigt som man tar hänsyn till de små och 
medelstora företagens specifika problem, särskilt med avseende på ekonomiska 
och tekniska hinder.70 
• Att underlätta att företag i miljöbranschen utvecklas och tillvarata möjligheterna 
till sysselsättningsskapande. 
4 
• Att i större utsträckning informera de små och medelstora företagen om 
miljöfrågor och miljömedvetande samt utbildning och tekniskt stöd.71 
Det nya Thermie-programmet (1995-1998) med en budget på 500 miljoner ecu täcker 
det ekonomiska stödet till projekt som inför nyskapande energiteknik och kompletterande 
åtgärder, inklusive att energiteknik sprids på marknaden och att de små och medelstora 
företagens teknikanvändning främjas. De små och medelstora företagen kommer särskilt 
att uppmuntras att delta och deras deltagande i programmet kommer att underlättas. 
Programmet kommer att ge hjälp att fastställa de små och medelstora företagens behov, 
bl.a. att hitta samarbetspartner och att utbilda personal om ny energiteknik. Thermie-
programmet kommer att kompletteras med ett nytt Save Il-program (1996-2000) om 
främjandet av en effektiv energianvändning i gemenskapen.72 Det senare programmet 
omfattar ekonomiskt stöd till pilotprojekt som inte är teknikinriktade, men som syftar till 
att främja effektiv energianvändning i industri och handel och detta kommer särskilt att 
vara till nytta för små och medelstora företag. 
Dessutom är gemenskapens pilotprojekt "Tillväxt och miljö" inriktat mot företag som 
investerar i miljöanpassade förbättringar och relaterad verksamhet såsom 
energibesparing. Inom detta program kommer Europeiska investeringsfonden att bevilja 
70 
71 
72 Kommissionens meddelande av den 24 januari 1996 om ett åtgärdsprogram som följer på 
översynen av det femte åtgärdsprogammet. 
Förslag till ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag, KOM(96) 98 slutlig av den 
20.3.1996. 
KOM(95) 225 slutlig av den 31.5.1995. 
22 
lånegarantier till lägre räntor till små och medelstora företag som genomför lämpliga 
investeringar. 
6. Lokala utvecklings- och svsselsättningsinitiativ 
I ett meddelande från kommissionen inför Europeiska rådet i Cannes underströks det att 
lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ har positiv effekt på sysselsättningen, och 
behovet av kompletterande insatser från gemenskapen sida betonades. De små och 
medelstora företagen spelar en central roll i genomförandet av sådana initiativ. Som en 
uppföljning fastställs i kommissionens meddelande från oktober 1995 strategin samt även 
metoderna för att genomföra gemenskapens insatser. Dessa är inriktade på de små och 
medelstora företagens särskilda behov.73 
Dessutom bidrar gemenskapens initiativ Leader och Urban, vilka syftar till att uppmuntra 
lokal utveckling i glesbygds- och tätortsområden, till att bevara och etablera små och 
medelstora företag i dessa områden. De små och medelstora företagen, särskilt inom 
handels-och hantverkssektorn, är ofta de huvudsakliga förmånstagarna i dessa 
gemenskapsinitiativ. 
V. FRÄMJA ENTREPRENÖRSKAP OCH STÖDJA SÄRSKILDA 
MÅLGRUPPER 
I Madridrapporten om små och medelstora företag efterlystes ett fullständigt erkännande 
av betydelsen av att beslutsfattare i hela unionen uppmuntrar entreprenörskap på alla 
nivåer. Det främsta målet måste vara att återskapa och stimulera en verklig 
företagarkultur som grundas på värderingar såsom självtillit, risktagande och personligt 
engagemang. Detta kräver insatser för att förändra attityder, där man startar med 
utbildnings- och fortbildningssystemet och som även omfattar förhållandet mellan 
företagare och offentliga myndigheter, finansiella institutioner och stora företag. Det 
krävs dessutom åtgärder för att ge stöd åt särskilda målgrupper, särskilt med tanke på 
deras möjligheter att skapa arbetstillfällen. 
A. SAMORDNADE ÅTGÄRDER 
I Madridrapporten om små och medelstora företag betonades behovet av att främja 
företagskultur och entreprenörskap på alla nivåer. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas 
åt att uppmuntra en företagarkultur inom medlemsstaternas utbildnings- och fortbildnings­
system och till att uppmuntra unga företagare.74 Diskussionen efter kommissionens vitbok 
om utbildning75 kommer att utgöra utgångspunkten för ett utbyte av de bästa tillväga­
gångssätten inom detta område. 
En särskild målgrupp omfattar hantverks- och småföretag som har en särskild roll i att 
skapa och upprätthålla sysselsättningen och detta gäller för hela unionen. De är direkt 
ansvariga för 60 till 80 % av de arbeten som skapats under de senaste fem åren. Med 
hänsyn till behoven hos denna företagskategori har medlemsstaterna utarbetat särskilda 
stödformer, som varierar mycket från ett land till ett annat. I linje med slutsatserna från 
den andra europeiska konferensen för hantverks- och småföretag i Berlin kommer 
73 
74 
75 EGT nr C 265, 12.10.1995. 
Se exempelvis "The Prince's Youth Business Trust" som bildats i Storbritannien. 
Kommissionens vitbok om utbildning, KOM(95) 590 slutlig av den 29.11.1995. 
23 
kommissionen att anordna ett särskilt forum för att utbyta de bästa tillvägagångssätten 
om stödmekanismer, inklusive deras institutionella miljö. 
En annan central målgrupp är företagen inom handel och distribution. I enlighet med 
slutsatserna från diskussionerna kring grönboken om handel och distribution som 
kommissionen planerar att publicera under 1996, kommer kommissionen att anordna ett 
utbyte av de bästa tillvägagångssätten om frågor som är av speciell betydelse för 
utvecklingen av handel och distribution. Detta kommer framför allt att omfatta 
informationssamhället och handelns specifika problem i glesbygds- respektive 
tätortsområden. 
B. Gemenskapens bidrag 
Kommissionen kommer att ta initiativ till kompletterande åtgärder inom det tredje 
fleråriga programmet för små och medelstora företag för att stimulera företagande och 
för att uppmuntra utvecklingen av hantverks- och småföretag, företag inom handel och 
distribution samt kvinnor och unga som företagare. 
Kommissionen kommer dessutom att främja företagande genom insatser som följer upp 
vitboken om utbildning. 
Kommissionen har också nyligen sänt ett förslag till rådet och Europaparlamentet om 
införande av en ordning för erkännande av examensbevis.76 Syftet med förslaget är att 
införa en ordning för att erkänna examensbevis i samband med yrkesverksamhet som inte 
omfattas av gällande direktiv. Detta bör framför allt vara till nytta för hantverks- och 
småföretag genom att underlätta deras tillträde till den inre marknaden. 
Åtgärder för kvinnor som företagare inom det tredje fleråriga programmet för små och 
medelstora företag kommer att komplettera gemenskapens åtgärder inom lokala 
sysselsättningsinitiativ för kvinnor inom Europeiska socialfonden. Detta har senare 
förstärkts av gemenskapsinitiativet Employment-Now, vilket stödjer åtgärder inom 
området utbildning för kvinnliga företagsledare i små och medelstora företag, imättandet 
av lokala tjänster för att ge stöd åt nyetableringar och samarbete och bildande av nätverk 
för lokala sysselsättningsinitiativ för kvinnor samt utarbetande av oberoende initiativ. 
Kommissionen kommer att uppmuntra att liknande typer av projekt inordnas i 
strukturfondernas åtgärdsprogram. 
SLUTSATSER 
Detta meddelande om ett integrerat program för små och medelstora företag ger ett 
omfattande ramverk som bör underlätta sammanhållning och göra de totala insatserna för 
små och medelstora företag mer synliga. Det visar bredden på de åtgärder som vidtas 
med gemenskapsstöd, vilka, tillsammans med medlemsstaternas samordnade åtgärder, 
kommer att underlätta mobiliseringen och vidareutvecklingen av små och medelstora 
företag, som utgör en betydelsefull källa till att skapa sysselsättning. 
76 KOM(96) 22 slutlig av den 8.2.1996. 
24 
Behovet av effektiv samordning är grundläggande. Uppgiften att synliggöra strategin och 
att uppnå större erkännande bland allmänheten för de betydande insatser som nu vidtas 
för små och medelstora företag är nära beroende av graden av verklig integrering av de 
individuella åtgärderna. Att sammanföra de olika insatserna för små och medelstora 
företag och de olika åtgärderna som genomförs direkt av kommissionens avdelningar, 
medlemsstaterna och de små och medelstora företagens organisationer medför att värdet 
för de individuella åtgärderna ökar. 
Det integrerade programmet för små och medelstora företag är en uppföljning av 
kommissionens Europeiska förtroendepakt för sysselsättning, som syftar till att 
samla alla aktörer till en omfattande strategi i kampen mot arbetslösheten77. I linje med 
slutsatserna från Europeiska rådet i Florens78 uppmanar programmet till ett integrerat 
tillvägagångssätt där nationella, regionala och lokala myndigheter, parterna på 
arbetsmarknaden och gemenskapens institutioner var och en vidtar praktiska åtgärder för 
att främja tillväxt och sysselsättning. 
77 CSE(96) 1 av den 5.6.1996. 
78 Slutsatser från Europeiska rådet i Florens, SI 96/500 av den 22.6.1996, s. 2. 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 329 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 
Katalognummer : CB-C0-96-354-SV-C 
ISBN 92-78-06913-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg