[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.1.2009

KOM(2009) 16 slutlig

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

om minskning av de administrativa bördorna i EU Bilaga till den tredje strategiska översynen av bättre lagstiftning

{ KOM(2009) 15 slutlig}{KOM(2009) 17 slutlig}

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

om minskning av de administrativa bördorna i EU Bilaga till den tredje strategiska översynen av bättre lagstiftning

1. INLEDNING

Att avskaffa onödiga administrativa bördor är viktigare än någonsin i svåra ekonomiska tider, när EU:s företag har mindre resurser och måste investera för att bevara sin konkurrenskraft[1].

I januari 2007 införde kommissionen en mer systematisk metod och lade fram ett omfattande åtgärdsprogram för att minska företagens administrativa bördor i EU med 25 % fram till 2012[2]. Åtgärdsprogrammet fick stöd av Europeiska rådet i mars 2007[3], som särskilt uttalade att ”administrativa bördor som orsakas av EU-lagstiftning” (dvs. även nationella åtgärder om genomförande eller införlivande av EU-lagstiftningen) borde minskas med 25 % och uppmanade medlemsstaterna att ”fastställa egna nationella mål på jämförbar ambitionsnivå”. Europaparlamentet stödde också åtgärdsprogrammets mål[4] och ställde anslag till förfogande som stöd för verksamheten.

Åtgärdsprogrammets mål är att mäta de kostnader som informationskrav innebär för företagen, och avskaffa onödiga krav. Detta torde göra lagstiftningen effektivare utan att motverka dess ändamål.

Det här arbetsdokumentet åtföljer den tredje strategiska översynen av bättre lagstiftning[5]. Här redovisas framstegen under 2008 och utsikterna för 2009 och senare.

2. KARTLÄGGNING OCH MÄTNING AV ADMINISTRATIVA KOSTNADER MED UPPHOV I EU – VIKTIGA RESULTAT

En viktig del av åtgärdsprogrammet är en bred utgångsmätning av företagens administrativa kostnader för att följa lagfästa krav att lämna information till myndigheter eller andra (rapportering, inspektioner, statistik m.m.). Mätningen omfattar krav med upphov i EU-rätten och i nationella åtgärder om genomförande av EU-rätten. Metoderna är de som används i EU:s standardkostnadsmodell (SCM[6]) med nationella varianter som för närvarande används i 20 medlemsstater[7].

Inget tidigare program har haft liknande bredd och djup[8]. Utgångsmätningen ska ge en uppfattning om de administrativa kostnaderna och bördorna på grund av 42 rättsakter[9] på 13 prioriterade områden i EU:s 27 medlemsstater.

2.1. Kartläggningens resultat

Totalt identifierades under genomgången av de 42 EU-rättsakterna i programmet 356 EU-informationskrav[10]. De konsulter som getts i uppdrag att utföra utgångsmätningen fann att genomförandet av dessa EU-krav resulterat i mer än 9 500 nationella informationskrav i de 27 medlemsstaterna. Genomgången visade att mer än 700 av kraven gick längre än vad EU-lagstiftningen krävde[11].

2.2. Mätningens resultat

Mätningen bygger på tillgänglig statistik (främst om antalet företag som påverkas av ett visst informationskrav), omkring 3 000 individuella intervjuer med företag, mer än 50 seminarier med lokala företagarföreningar och nationella ministerier samt justeringar av uppgifterna utförda av hundratals branschexperter[12].

Utgångsmätningen för EU består av uppgifter från fältundersökningar, hämtning av uppgifter från nationella utgångsmätningar samt extrapolerade uppgifter. Egna uppgifter inhämtades samtidigt i sex olika medlemsstater för varje prioriterat område, för att avgöra hur mycket tid och pengar företagen lägger ut för att följa informationskrav. I fem ytterligare medlemsstater kunde ungefär 40 % av uppgifterna hämtas från de nationella utgångsmätningarna[13]. Resultaten från länderna i EU-mätningen och de nationella mätningarna ger en förbättrad utgångspunkt för bedömningen av de administrativa kostnaderna. Uppgifter för återstående 16 medlemsstater bygger på en extrapolation enligt modeller som tagits fram särskilt för varje prioriterat område. Det är inte standardkostnadsmodellens syfte att frambringa statistiskt giltiga resultat, utan expertbaserade skattningar som bidrar till förståelsen av problemet och gör det möjligt att bedöma minskningarna av bördorna i relativa tal. Andra modeller skulle inte vara kostnadseffektiva med tanke på detaljnivån och antalet parametrar.

Mätningarna håller på att bli färdiga. De preliminära resultaten visar att de 42 EU-rättsakterna totalt innebär administrativa kostnader på omkring 115 miljarder–130 miljarder euro. Av de 13 prioriterade områdena i programmet förefaller skatter och tullar samt bolagsrätt ha den största potentialen till minskningar, eftersom de står för omkring 60 % respektive 20 % av de totala administrativa kostnaderna. Livsmedelssäkerhet, arbetsmiljö, jordbruk och jordbruksstöd samt transporter kommer sedan; var och en av dem orsakar administrativa kostnader på 3–5,7 miljarder euro[14].

2.3. Preliminär analys

Centrala resultat från kartläggningen är bl.a. följande:

- Andelen EU-bestämmelser som genomför internationella krav är betydligt högre inom bolagsrätt och arbetsmiljö[15] än på andra områden. Tidplanen för minskningar på de områdena måste därför anpassas när ändringar inom EU förutsätter att internationella partner samtycker.

- En mycket stor del av de administrativa bördorna förefaller bero på ineffektiva rutiner hos företag och myndigheter (30–40 %).

Mätresultaten tyder preliminärt på följande:

- Nivån på de möjliga minskningarna av administrativa bördor hänger inte direkt samman med kostnadernas storlek: på flera områden skulle företagen ändå utföra en del av den verksamhet som informationskraven innebär även om det inte funnes något lagfäst krav på det[16].

- På flertalet av de prioriterade områdena är ”samarbete med myndigheternas revisioner och inspektioner” den dyraste verksamheten för företagen. Sådant samarbete tar ofta högkvalificerad personal i anspråk under lång tid. Revisioner och inspektion är naturligtvis nödvändiga för att nå mål av allmänt intresse, men de administrativa bördorna kan lindras högst avsevärt bl.a. genom bättre riskbedömningar som grund för tillsynen.

- Den irritation som EU-rätten orsakar varierar stort mellan medlemsstaterna men även mellan de lagfästa kraven.

3. MINSKNINGAR I ENSKILDA SEKTORER

Nästa steg är att kartlägga ytterligare minskningar[17] för var och en av de 42 EU-rättsakterna. Slutresultaten av utgångsmätningen för EU kommer att bidra till prioriteringarna och förslagen på minskningar.

Bedömningen av de administrativa bördorna säger inte direkt vad som är nödvändigt och onödigt, men en utförlig utgångsmätning visar dock vad som är dyrast eller mest irriterande för företagen[18]. Den visar också vem som påför de administrativa bördorna och alltså kan lindra dem. Till skillnad från minskningsprogram som inrättas som svar på allmänna klagomål kan detta göra det möjligt att snabbt avgöra var minskningarna kan inledas för att leda till de största lättnaderna.

Att ha ett underlag som omfattar så många informationskrav och länder är också givande för jämförelser. Stora skillnader i den börda som samma typ av krav medför i sektorer med liknande egenskaper kan bero på skillnader i tekniska alternativ[19]. På samma sätt kan man anta att om företag lyckas följa ett informationskrav snabbare i ett land kan det bero på att de är effektivare eller på att EU-rätten genomförs bättre i det landet. Kartläggningen av de nationella åtgärderna ger en preliminär men viktig indikation på detta.

Kartläggningen av åtgärder för minskade administrativa bördor på de två största prioriterade områdena har blivit färdig eller framskridit så långt att det går att uttrycka minskningar inom enskilda sektorer i pengar: omkring 18 miljarder euro för beskattning[20] och 8 miljarder euro för bolagsrätt. Belopp för de andra prioriterade områdena kommer senare tillsammans med närmare sektorsplaner[21] med minskningsåtgärder som redan antagits, är under beredning eller håller på att utarbetas. Ingen möda kommer att sparas för att lägga fram dessa förslag innan den nuvarande kommissionens mandat löper ut.

4. UPPNÅDDA RESULTAT

Som tillkännagavs i åtgärdsprogrammet väntade inte kommissionen på mätningens resultat för att lägga fram de första konkreta förslagen på att lindra företagens onödiga administrativa bördor. Några av förslagen ingick i ett paket med omedelbara åtgärder medan andra lades fram enskilt. Rådet och parlamentet uppmanas att antal alla kvarvarande förslag så snart som möjligt[22].

4.1. Omedelbara åtgärder för minskade administrativa bördor

Med omedelbara åtgärder menas åtgärder som snabbt kan ge avsevärda fördelar eller minska irritationen genom enkla ändringar av befintliga regler. Totalt erbjuder de 21 omedelbara åtgärder som lades fram 2007 och 2008[23] uppskattade besparingar på mer än 2,3 miljarder euro för företagen i EU.

På grund av ändringarnas karaktär borde det gå att anta åtgärderna förhållandevis snabbt. Så är vanligen fallet för genomförandeåtgärder: det tog i genomsnitt fem månader med kommittéförfarandet att anta sex av de sju omedelbara åtgärderna i denna kategori under 2007 och 2008.

Däremot har fyra av de sex lagförslag som lades fram i mars 2007 antagits hittills och bara ett av sju från 2008 års paket. Åtgärden om märkning av batterier (direktiv 2006/66/EG) som lades fram 2008 visar dock att politisk enighet kan nås i medbeslutandeförfarandet inom fem månader (parlamentets semesteruppehåll inte medräknat).

4.2. Enskilda åtgärder

Förutom de omedelbara åtgärderna har kommissionen redan lagt fram förslag om ändring av 26 av de 42 rättsakter som f.n. ingår i åtgärdsprogrammet. Av de förslagen hade 16 antagits i december 2008.

Åtgärderna inbegriper EU-omfattande hantering av tullförfaranden och en papperslös miljö som kan spara näringsidkarna uppskattningsvis 2,5 miljarder euro per år. När det gäller statistik kommer minskningsförslagen om Intrastat (statistik över varuhandeln inom EU) som antagits sedan 2004 eller bereds av rådet och parlamentet att undanta omkring 370 000 företag (särskilt små och medelstora) från rapporteringsskyldigheten, förutsatt att medlemsstaterna sätter sina gränser för rapportering där EU-lagstiftningen tillåter. Detta innebär en möjlig minskning av den undersökta företagspopulationen med omkring 52 % på sex år (2004–2010) eller besparingar på mer än 100 miljoner euro per år fram till 2010 och mer än 200 miljoner euro per år från och med 2010. Framsteg har också gjorts inom bolagsrätten. Flera förslag har antagits sedan 2005 medan andra fortfarande bereds av rådet och parlamentet. Enbart förslaget om företagens skyldighet att offentliggöra och översätta uppgifter kan spara administrativa bördor på mer än 600 miljoner euro[24].

Kartläggningen av möjliga minskningar framöver har framskridit långt på två prioriterade områden. På det bolagsrättsliga området planerar kommissionen att låta medlemsstaterna undanta mikroföretag från EU:s bokföringsdirektiv. Principen ”tänk småskaligt först” tillämpas över hela linjen på dessa direktiv för att anpassa systemet till de små och medelstora företagens behov[25]. De totala besparningarna tack vare de här två ändringarna kan uppgå till omkring 8 miljarder euro. Kommissionen kommer att föreslå en omfattande översyn av momsdirektivet för att avlägsna hindren för elektronisk fakturering och modernisera fakturareglerna. Om alla momsrelaterade hinder för elektronisk fakturering avskaffas och om alla fakturor sänds elektroniskt kan företagen spara upp till 18 miljarder euro på medellång sikt.

Det sista exemplet visar att elektronisk kommunikation är ett viktigt sätt att minska företagens administrativa bördor, förutsatt att kommunikationen är anpassad till både företagens och myndigheternas behov. Kommissionen kommer därför att fortsätta att minska de administrativa bördorna genom att främja informations- och kommunikationsteknik i enlighet med sin strategi för e-kommissionen 2006–2010[26] och strategin i-2010[27] för e-förvaltning i Europa.

Hittills innebär framlagda och planerade minskningar besparingar på över 30 miljarder euro[28].

5. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

Att minska bördor är inget som EU kan göra på egen hand, eftersom EU-rätten ju mestadels genomförs av medlemsstaterna. Åtgärdsprogrammet behöver därför extern experthjälp så att de berörda parternas konkreta erfarenheter beaktas. De berörda parternas deltagande sker på tre sätt: brett upplagda samråd genom olika kanaler, lokala evenemang samt högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor.

5.1. Samråd med och utan Internet

Företagen i EU kan göra sina stämmor hörda och lägga fram konkreta förslag direkt till kommissionen via ett samråd på Internet på 22 officiella EU-språk[29]. Under 2008 fick kommissionen in 148 inlägg på sin särskilda webbplats. Mer än hälften av dem kom från privata företag, bl.a. mikroföretag[30].

Dessutom inkom 237 idéer på minskningar i rapporter och brev, bl.a. från de brittiska, danska, nederländska och svenska myndigheterna samt från näringslivsorganisationer på nationell och europeisk nivå, särskilt Business Europe och UEAPME[31].

Totalt har man gått vidare med 27 idéer medan 250 övervägs aktivt[32]. En stor del av inläggen handlar om frågor kring gränsöverskridande handel, moms, den inre marknaden, miljö och livsmedelssäkerhet. Kommissionen ser gärna fler förslag, helst så precisa och genomförbara som möjligt.

5.2. Kommunikation

Kommissionen satsade 2008 särskilt på att informera om de administrativa bördornas betydelse, bl.a. genom en serie offentliga evenemang i samarbete med medlemsstaterna, e-postkampanjer och andra elektroniska kanaler[33] samt vid den stora konferensen på temat minskat krångel i EU i Bryssel den 20 juni, där hundratals företrädare för näringslivet och nationella experter deltog[34].

5.3. Högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor

Högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor inrättades 2007 på Europaparlamentets inrådan[35]. Den ger kommissionen råd om åtgärdsprogrammet, särskilt om åtgärder för att minska administrativa bördor. Gruppens ordförande är Edmund Stoiber och den består av 14 andra högt uppsatta experter med olika bakgrund, bl.a. näringsliv, organisationer samt nationell och regional politik. Den sammanträdde åtta gånger 2008[36]. Den dryftade kommissionens paket med omedelbara åtgärder från mars 2008, yttrade sig om olika politiska alternativ och gav sitt stöd åt pågående och nya förenklingsinitiativ. Gruppen stödde särskilt idéer om bolagsrätt och årsredovisning, e-fakturor (momslagstiftning) och offentlig upphandling samt en rad förslag från de berörda parterna. Vidare tog gruppen initiativ till EU:s tävling om den bästa idén mot krånglet[37]. Under 2009 kommer gruppen att driva på processen på alla återstående prioriterade områden och fortsätta att granska förslag från företag och andra berörda parter.

6. UTVIDGNING AV ÅTGÄRDSPROGRAMMET

Enligt meddelandet från januari 2007[38] där åtgärdsprogrammet presenterades kan ”programmets räckvidd [...] komma att utökas om det framkommer ytterligare informationskrav som kan minskas”.

För att ta hänsyn till de berörda parternas idéer, få en bättre bild av minskningarnas omfattning och öka nyttan för företagen utökas åtgärdsprogrammet till de 30 rättsakterna i bilaga 9. Kommissionen har redan lagt fram förslag om några av de här rättsakterna.

Ett exempel på ett område dit programmet ska utvidgas är formkrav för rederier som fraktar varor till sjöss inom EU. Kommissionen kommer under 2009 att lägga fram ett förslag om sjöfrakt inom EU utan barriärer för att minimera formkraven på varor som fraktas till sjöss mellan hamnar i EU, bl.a. med hjälp av ny teknik.

7. NATIONELLA PROGRAM FÖR MINSKNING AV ADMINISTRATIVA BÖRDOR

7.1. Nationella mål

Europeiska rådets uppmaning i mars 2007 och åtgärdsprogrammet har bidragit till att driva på utvecklingen: antalet medlemsstater med nationella minskningsmål har ökat från sju i slutet av 2006 till fjorton i slutet av 2007 och tjugoen i slutet av 2008[39]. Det stora flertalet har anpassat sina mål till målet med 25 % minskning som gäller på EU-nivån. Flera medlemsstater som satt upp nationella mål tidigt har redan gjort omfattande ändringar av åtgärderna om genomförande av EU-rätt i sina länder och av sin rent nationella lagstiftning[40]. Alla medlemsstater bör nu aktivt förbereda och utföra minskningar.

7.2. Samordnade insatser på EU-nivå och nationell nivå

Flera exempel visar att samordning mellan insatserna på EU-nivå och nationell nivå krävs för att minska bördor och leverera resultat. Det innebär att framstegen med minskningar i EU och medlemsstaterna behöver övervakas parallellt. Medlemsstaterna uppmanas också att inom sina nationella program fortsätta att ange vilka ändringar som kan behövas på EU-nivå för att de ska kunna ta bort onödiga administrativa bördor.

Kommissionen har också tagit fram ett ”startkit”[41] som ska hjälpa medlemsstaterna att mäta och minska administrativa bördor. Kitet utgår från de bästa lösningarna och omfattar dokument färdiga att använda (mallar för intervjuer, planeringsblad, rapportmallar, färdplaner för förenkling m.m.), en generisk databas för lagring av nationella uppgifter om administrativa bördor och en ”miniräknare” för administrativa bördor. De här IT-verktygen är konstruerade för att vara lätta att anpassa till olika nationella förhållanden. Startkitet kommer att finnas tillgängligt i början av 2009 med tekniksupport. Medlemsstaterna uppmanas att utnyttja det för att göra uppgifterna enhetliga och jämförbara.

7.3. Spridning av bra lösningar

Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med de nationella myndigheter som ansvarar för genomförande av EU-lagstiftningen för att sprida bra lösningar som snabbt kan minska de administrativa bördorna, även inom enskilda sektorer. Kommissionen arbetar redan med medlemsstaterna för att underlätta genomförandet av EU-lagstiftningen, t.ex. i genomförandegrupper där medlemsstaterna kan jämföra och diskutera olika varianter. Under 2009 kommer samma metod att användas inom varje prioriterat område med utgångspunkt i utförliga rekommendationer för minskningar.

8. NÄSTA STEG

Kommissionen kommer att

- kartlägga de specifika minskningar som ska göras på vart och ett av de 13 prioriterade områdena, bl.a. på grundval av utgångsmätningen för EU, och göra allt för att lägga fram förslag inom det nuvarande åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor till följd av EU-lagstiftning innan dess mandat löper ut,

- systematiskt leta efter ytterligare minskningar av administrativa bördor när EU-lagstiftningen ses över, t.ex. för att den löper ut,

- förstärka den del av riktlinjerna för konsekvensbedömningar som rör administrativa bördor genom att tidigt under 2009 ta fram nya IT-verktyg för beräkning av bördorna,

- öka satsningarna på att sprida bra lösningar som snabbt kan minska de administrativa bördorna genom att samarbeta närmare med de nationella myndigheter som svarar för genomförandet av EU-lagstiftningen,

- tillhandahålla ett startkit för mätning och minskning av administrativa bördor i medlemsstaterna tidigt under 2009.

Europaparlamentet och rådet uppmanas att

- anta aktuella minskningsförslag så snart som möjligt,

- ta hänsyn till vad deras ändringar har för inverkan i form av administrativa bördor,

- införa rutiner för snabbare antagande av förenklingsåtgärder enligt 2003 års interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning.

Medlemsstaterna uppmanas att

- i förekommande fall lämna sina nationella minskningsmål före Europeiska rådets möte våren 2009,

- ta hänsyn till åtgärdsprogrammets resultat och rekommendationer när de minskar bördor med upphov i genomförande av EU-lagstiftning,

- ange vilka ändringar som behövs på EU-nivå för att de ska kunna avskaffa onödiga administrativa bördor,

- vidta konkreta minskningsåtgärder på hemmaplan och rapportera om dessa i samband med sina årliga nationella lägesrapporter i Lissabonstrategin,

- utnyttja det startkit som kommissionen tagit fram för mätningar och minskningar framöver för att göra uppgifter enhetligare och mer jämförbara,

- slutföra sina nationella utgångsmätningar senast i slutet av 2010,

- enas om gemensamma principer för övervakning av framstegen med minskningar i EU och medlemsstaterna.

[1] Även om lagstiftningen innebär olika slags kostnader för företagen, betraktar de små och medelstora företagen administrativa bördor som ”den största enskilda begränsningen för verksamheten” efter brist på efterfrågan på marknaden. En stor andel av de små och medelstora företagen upplever också ”en försämring överlag när det gäller administrativa bestämmelser”. Se undersökningen 2007 från Observatory of European SMEs (det finns 23 miljoner små och medelstora företag i EU, dvs. 99,7 % av alla företag):http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory_en.htm.

[2] KOM(2007) 23.

[3] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 7–8 mars 2007, s. 10: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/93156.pdf

[4] Jfr Europaparlamentets resolution T6-0493-2008 av den 21 oktober 2008 om ”Bättre lagstiftning 2006” i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

[5] KOM(2009) 15.

[6] Se bilaga 10 till riktlinjerna för konsekvensbedömningar:http://ec.europa.eu/governance/impact/docs/key_docs/sec_2005_0791_anx_en.pdf, samt bilaga 6.

[7] Se webbplatsen för nätverket för standardkostnadsmodellen: http://www.administrative-burdens.com/

[8] Den tidigare största jämförande studien utfördes 2006 av OECD. Den mätte åkeriernas informationskrav för att anställa en person respektive köra ett fordon under ett år i elva länder (OECD, Cutting Red Tape – Comparing Administrative Burdens across Countries , 2007).

[9] Listan i KOM(2007) 23 innehåller 41 grundrättsakter och en genomförandeåtgärd (enligt kommittéförfarandet), som antas stå för mer än 80 % av de administrativa bördorna med EU som ursprung. Se bilaga 1.

[10] EU:s rättsakter kan innehålla olika slags bestämmelser som innebär informationskrav i medlemsstaterna: några innebär ett åliggande på företagen (314), medan andra ger medlemsstaterna möjlighet att ålägga företagen en skyldighet (42).

[11] Se bilaga 2.

[12] Varje medlemsstat har utsett en kontaktpunkt som samordnar den nationella återkopplingen till åtgärdsprogrammet. Detta nätverk av offentliga experter bidrog avsevärt till att förbättra bedömningen av de nationella informationskraven. Högnivågruppen av nationella lagstiftningsexperter, som ger kommissionen råd om bättre lagstiftning, hjälpte också till med bl.a. övergripande frågor (metodfrågor).

[13] Länderna är Österrike, Tyskland, Danmark, Nederländerna och Storbritannien. Bland annat p.g.a. skillnaderna i kartläggningen av informationskraven måste några uppgifter justeras.

[14] Se bilaga 3. Då de olika prioriterade områdena inte omfattar samma antal och typ av EU-rättsakter bör denna jämförelse betraktas med försiktighet.

[15] T.ex. standarden International Financial Reporting Standards som tagits fram av International Accounting Standards Board och ingår i EU:s regelverk.

[16] Dessa kostnader för normal affärsverksamhet står för 30–50 % inom finanstjänster och bolagsrätt, jämfört med det totala medelvärdet på 18 %.

[17] Ett antal minskningsförslag har redan lagts fram eller antagits (se avsnitt 4).

[18] Antal minuter, typ av utrustning och eller vilken mängd externa tjänster som krävs för att följa vissa typer av informationskrav och utföra vissa uppgifter.

[19] Exempelvis har spårbarhetssystem införts i EU för olika sektorer vid olika tidpunkter. Några kräver dokumentation på papper, medan andra bygger på den vanligtvis billigare streckkodstekniken.

[20] Mer om detta i avsnitt 4.2.

[21] KOM(2007) 23 och KOM(2008) 35.

[22] Europaparlamentet och rådet har uttalat sitt stöd till minskningarna av onödiga administrativa bördor vid flera tillfällen (se bl.a. parlamentets resolution av den 21 oktober 2008 om ”Bättre lagstiftning 2006” (2008/2045(INI)) och slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 2 december 2008).

[23] Se bilagorna 5 och 6.

[24] Kommissionen lägger fram mer information om förenkling inom jordbruk och fiske under våren 2009 i form av en lägesrapport och ett meddelande.

[25] Särskilt bör bördan på små och medelstora företag som inte bedriver gränsöverskridande verksamhet förbli rimlig.

[26] http://ec.europa.eu/dgs/informatics/ecomm/index_en.htm

[27] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[28] Kommissionen håller på att kvantifiera de ytterligare minskningar som uppnåtts, vilket torde bli färdigt i slutet av 2009.

[29] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/online_consulation_en.htm

[30] Se bilaga 7 och kvartalsrapporterna på http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/reports_en.htm

[31] Europeiska sammanslutningen för hantverksföretag och små och medelstora företag.

[32] Efter moget övervägande befanns de andra inläggen innehålla idéer som redan övervägdes, vara för allmänt hållna för att kunna behandlas eller falla utanför tillämpningsområdet. De sistnämnda överlämnades till de nationella myndigheterna.

[33] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/news_en.htm

[34] Protokoll på http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/redtape_conference_en.htm

[35] Se Europaparlamentets resolution A6-0275/2007 av den 10 juli 2007 om minskning av administrativa kostnader orsakade av lagstiftning.

[36] Se bilaga 8. http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/highlevelgroup_en.htm

[37] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/competition_en.htm eller www.best-idea-award.eu

[38] KOM(2007) 23.

[39] Se bilaga 10.

[40] Se bilaga 12.

[41] Se bilaga 13.