Utvärderingen av det straffrättsliga samarbetet var begränsad, med tanke på att de flesta Schengenbestämmelserna på detta område i förbindelserna mellan medlemsstaterna har ersatts av rättsliga instrument som inte ingår i Schengenregelverket. Därför genomfördes under juli till oktober 2018 en enkätbaserad utvärdering av Kroatiens införlivande och tillämpning av de bestämmelser i Schengenregelverket som inte har ersatts. Den allmänna bedömningen var att Kroatiens rättsliga ram om straffrättsligt samarbete, i synnerhet ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och principen ne bis in idem, uppfyller de nödvändiga villkoren för tillämpning av Schengenregelverket på detta område. Det gavs inga rekommendationer till förbättringar. I stället bedömdes det att Kroatien fullt ut skulle följa Schengenregelverket då landet tillträder konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater av den 20 maj 2000 och tilläggsprotokollet till denna. Detta blir fallet när rådet har fattat ett enhälligt beslut om vilket datum konventionen och dess protokoll ska träda i kraft.

Schengenutvärderingen av Kroatien genomfördes i enlighet med artikel 1.1 b i förordning (EU) nr 1053/2013. Sedan juni 2016 fram till maj 2019 har grupper bestående av experter från kommissionen och medlemsstaterna kontrollerat Kroatiens tillämpning av Schengenregelverket i fråga om dataskydd, polissamarbete, den gemensamma viseringspolitiken, förvaltning av de yttre gränserna, återvändande, Schengens informationssystem, skjutvapen och straffrättsligt samarbete. Under dessa utvärderingar ägnades särskild uppmärksamhet åt respekten för de grundläggande rättigheterna och hur de myndigheter som tillämpar de relevanta delarna av Schengenregelverket fungerar. Denna process resulterade i en rad utvärderingsrapporter med iakttagelser och bedömningar som kommissionen antog under perioden 2016–2019, samt i rådets rekommendationer för att avhjälpa de konstaterade bristerna. Efter rådets rekommendationer och i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1053/2013 tillställde Kroatien kommissionen och rådet handlingsplaner för hur de brister som konstaterats i de relevanta utvärderingsrapporterna skulle avhjälpas. På grundval av de uppföljningsrapporter som mottogs bedömde kommissionen det fullständiga genomförandet av handlingsplanerna och informerade regelbundet rådets arbetsgrupp för Schengenfrågor om detta.

Fortsätta att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna

Vad gäller åtagandet att fortsätta att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna har Kroatien vidtagit ett antal åtgärder under rapporteringsperioden. Enligt Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har domstolens domar lett till olika reformer i Kroatien, såsom genomförande av en nationell strategi för att förbättra kvaliteten på och effektiviteten i utbildningen för romska barn . Under de senaste åren har de kroatiska domstolarna tillämpat EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna . Ombudsmannen tilldelades 2008 en ”A-status” i enlighet med FN:s Parisprinciper, och ackrediterades igen 2019 . Ombudsmannens årliga budget har ökat från 1,2 miljoner euro 2013 till 1,6 miljoner euro 2018 . Dess mandat utvidgades 2012 och under 2014 och 2015 öppnades nya regionkontor för att hantera det ökande antalet nationella klagomål . Under de senaste åren har de behöriga organens genomförande av ombudsmannens rekommendationer ökat . Specialiserade organ för mänskliga rättigheter, såsom ombudsmän för barn, jämställdhet och personer med funktionsnedsättning, har redan inrättats .

Skyddet av asylsökandes och andra migranters mänskliga rättigheter, och anklagelserna om nekad tillgång till asylförfarandet och våld från brottsbekämpande tjänstemän vid gränsen är fortfarande en utmaning. Alla åtgärder som Kroatien vidtar för att kontrollera sina yttre gränser måste vara förenliga med stadgan samt med EU-rättsliga och internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter (inklusive principen om ”non-refoulement” och effektiv tillgång till asylförfarandet). Kroatien har åtagit sig att utreda anklagelserna om misshandel av migranter och flyktingar vid landets yttre gränser, övervaka denna situation noga och hålla kommissionen underrättad om framstegen.

Kommissionen har aktivt stött Kroatiens ansträngningar för att säkerställa full respekt för de grundläggande rättigheterna vid gränsen. I detta sammanhang har en del av de 6,8 miljoner euro i nödfinansiering som beviljades Kroatien i december 2018 för att stärka gränsförvaltningen avsatts för en ny övervakningsmekanism. Detta skulle bidra till att säkerställa att de kroatiska gränsbevakningstjänstemännens gränskontrollverksamhet förblir förenlig med EU-rätten, internationella skyldigheter och med respekten för de grundläggande rättigheterna och de rättigheter som följer av EU:s regelverk, även principen om ”non-refoulement”. Detta möjliggör en oberoende övervakning av den kroatiska gränspolisens verksamhet, bland annat genom granskning av förfaranden, operativa arrangemang och handböcker, utbildning och stöd av berörd personal och hjälp med rapporterade klagomål och incidenter. I slutet av projektet kommer resultaten från övervakningsmekanismen att diskuteras med Europeiska kommissionen, den kroatiska ombudsmannens kontor och det civila samhällets organisationer.

Med tanke på de åtgärder som Kroatien har vidtagit för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna, inklusive landets åtagande att utreda anklagelser om misshandel av migranter och flyktingar vid de yttre gränserna, fortsätter Kroatien att fullgöra sitt åtagande vad gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna.

IV.Slutsats

Detta meddelande är resultatet av en lång utvärderings- och samarbetsprocess för att nå målet att Kroatien ska uppfylla de standarder som krävs för att Schengenregelverket ska kunna genomföras fullt ut. Kommissionens och medlemsstaternas övervakning, och reaktionen i form av handlingsplaner, har gjort det möjligt att stegvis förbättra Kroatiens förmåga att uppfylla de nödvändiga villkoren för tillämpning av alla relevanta delar av Schengenregelverket. Kommissionen har också fortsatt att övervaka de åtaganden Kroatien gjorde vid anslutningen på området rättsväsendet och grundläggande rättigheter.

Kommissionen anser att Kroatien har vidtagit de åtgärder som behövs för att säkerställa att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av alla relevanta delar av Schengenregelverket uppfylls. Kroatien kommer att behöva fortsätta att arbeta konsekvent med genomförandet av alla pågående åtgärder, i synnerhet på området förvaltning av de yttre gränserna, för att säkerställa att villkoren uppfylls även fortsättningsvis. Kommissionen bekräftar också att Kroatien fortsätter att uppfylla de åtaganden som rör Schengenregelverket och som gjordes under anslutningsförhandlingarna. Kommissionen uppmanar rådet att diskutera detta meddelande i syfte att integrera Kroatien i Schengenområdet i enlighet med anslutningsakten.