[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.6.2005

KOM(2005) 260 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärdering av genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet (1998-2002) för att stimulera informationssamhällets etablering i Europa (PROMISE)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärdering av genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet (1998-2002) för att stimulera informationssamhällets etablering i Europa (PROMISE)

INLEDNING

Detta meddelande har utarbetats i enlighet med artikel 8.4 i rådets beslut om Promise. Där anges följande: ”vid programmets slut skall kommissionen för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lägga fram en utvärderingsrapport /…/ om de bästa resultat som har uppnåtts vid genomförande av de åtgärder som avses i artikel 2”[1].

EIM Business Policy and Research fick i uppdrag att utarbeta en extern utvärderingsrapport under ledning av en styrkommitté som utsetts av kommissionen. Slutrapporten från utvärderingen offentliggjordes i februari 2004 och lämnades i juli 2004 till förvaltningskommittén för Promiseprogrammets efterföljare.[2]

Den slutliga utvärderingen hade följande allmänna syfte:

1. Att granska hur väl målen för Promiseprogrammet uppnåtts.

2. Att bedöma programmets effekter på informationssamhället i Europa.

3. Att utarbeta rekommendationer till Promiseprogrammets efterföljare.

BAKGRUND

Det ”fleråriga gemenskapsprogrammet för att stimulera informationssamhällets etablering i Europa” (Promise) antogs av rådet den 30 mars 1998. Programmet löpte över en femårsperiod från januari 1998 till december 2002 och hade en total budget på 25 miljoner euro. Det inrättades för att främja en enhetlig strategi för informationssamhället som kunde bidra till exempelvis: a) effektivare, öppnare och flexiblare offentliga tjänster, b) effektivare förvaltning och mer konkurrenskraftiga företag med bättre tillgång till tjänster, kunder och leverantörer, c) förbättrade möjligheter för Europas teleföretag, d) nya möjligheter för regioner att uttrycka sin identitet och samtidigt minska eventuella geografiska handikapp.

I juni 2000 antog Europeiska rådet en ny strategi för informationssamhället i form av handlingsplanen eEurope 2002. Promiseprogrammet omorienterades mot att stödja den nya strategin och anpassades samtidigt till resultaten av halvtidsutvärderingen av programmet, som hade lämnats till kommissionen i januari 2000.[3] Promise anpassades framför allt till den öppna samordningsmetod som föreslagits i handlingsplanen, med en starkare betoning av benchmarking.

MÅL OCH GENOMFÖRANDE

Programmets mål genomfördes i följande faser:

Fas ett (1998/1999)

I fas ett var programverksamheten anpassad till de mål som angetts i den rättsliga grunden:

- Att öka allmänhetens medvetenhet och kunskaper om informationssamhällets möjligheter. Några exempel på åtgärder var informationssamhällets dag i Europa, stöd till Forumet för informationssamhället och främjande av informationssamhället genom media. Projektkontoret för informationssamhället (ISPO) tillhandahöll en webbtjänst och användarstöd samt broschyrer, nyhetsbrev och informationsblad. Dessutom gavs bidrag för utmärkelser, seminarier och konferenser.

- Att optimera informationssamhällets socioekonomiska fördelar i Europa. Detta arbete inriktades på undersökningar för att analysera pågående verksamhet i medlemsstaterna samt spridning av goda rutiner via workshopar. Undersökningar genomfördes för ESIS räkning, opinionsundersökningar genomfördes av Eurobarometer och initiativ togs till undersökningar för att stödja Forumet för informationssamhället

- Att förstärka Europas roll och synlighet inom informationssamhällets globala dimension. Verksamheten inriktades på att främja en dialog i syfte att stimulera till ett utbyte av åsikter och erfarenheter, huvudsakligen med anslutningsländerna och Medelhavsländerna (dvs. EUMEDIS-initiativet inom MEDA-programmet).

Övergång (2000)

År 2000 antogs handlingsplanen eEurope 2002 med följande tre huvudmål:

- Billigare, snabbare och säkrare Internet.

- Investeringar i människor och kompetens.

- Främjande av Internetanvändning.

Man kom fram till att Promise kunde utnyttjas för att stödja handlingsplanen eEurope, och 2000 justerades inriktningen på verksamheten och en del åtgärder skars ned. Verksamheten för att öka allmänhetens medvetenhet inriktades därefter framför allt på att främja informationssamhället via webbplatsen. Verksamheten för att optimera de socioekonomiska fördelarna inriktades på undersökningar och stöd till Forumet för informationssamhället. Med andra ord fortsatte ESIS-åtgärden, men den fokuserades på det som senare blev handlingsplanen eEurope+ 2003 och EUMEDIS.[4] Eurobarometerundersökningarna inriktades på insamling av jämförbar statistik som stöd till genomförandet av handlingsplanen. Verksamheten inriktad på globala dimensionen fortsatte med en separat budget, men endast för att slutföra arbetet.

Fas två (2001-2002)

I fas två antogs nya mål som anpassade verksamheten till handlingsplanen eEurope:

- Benchmarking innefattade undersökningar av 23 indikatorer som godkänts av rådet för övervakning av handlingsplanen eEurope 2002 samt kvalitativa studier för att övervaka ny utveckling inom informationssamhällets område. Resultaten av benchmarkingen offentliggjordes regelbundet på nätet så att man snabbt fick fram jämförbara uppgifter om framstegen inom centrala områden, som t.ex. graden av Internetanslutning hos allmänheten, arbetskraft och utbildning, nätsäkerhet, hälso- och sjukvård samt offentlig verksamhet.

- När det gäller identifiering och spridning av goda rutiner inriktades verksamheten på ett begränsat antal åtgärder med hög profil. Programmet medfinansierade konferenser som anordnades av olika EU-ordförandeskap för att främja en offentlig dialog om goda rutiner inom informationssamhällets område.

- Portalen e Europe – projektkontoret för informationssamhället hade redan stöpts om till en webbaserad tjänst och nu konsoliderades den till webbportalen eEurope.

- Forumet för informationssamhället fortsatte sin verksamhet, men som ett virtuellt forum med det nya mandatet att stödja optimeringen av eEurope.

Utvärdering av resultaten i förhållande till programmålen[5]

Halvtidsutvärderingen av Promise, som omfattade den första fasen fram till 2000, visade att det fanns ”tydliga exempel på programmets effektivitet”, men man kom ändå fram till att den ursprungliga räckvidden varit för stor och att programmet på ett tydligt sätt måste knytas till kommissionens strategi för informationssamhället.[6] En rationaliserad förvaltningsmetod och tydliga kvantitativa mål rekommenderades.

Ändringarna av Promise år 2000 för att anpassa programmet till handlingsplanen eEurope gjordes med anledning av utvärderingen. Framför allt ledde rekommendationen om kvantitativa mål till en betoning av stödet till benchmarking för att få fram information om konkreta framsteg.

Dessa ändringar bedömdes som positiva. Genom benchmarkingen fick man för första gången fram heltäckande och aktuella kvantitativa indikatorer för Europas utveckling mot ett informationssamhälle. Av de 23 indikatorer som antogs av medlemsstaterna mättes 19 minst en gång och 13 två gånger eller fler. Denna benchmarking ansågs helt klart ha haft en positiv inverkan på eEurope.

Arbetet med att identifiera och sprida goda arbetsmetoder utformades som en form av kvalitativ benchmarking. Beslutsfattarna jämförde och utbytte erfarenheter och byggde på så vis upp kunskap om hur de politiska strategierna skulle förbättras. Verksamheten kopplad till detta mål omfattade strategiska undersökningar, workshopar med berörda parter i medlemsstaterna och medfinansiering av konferenser om e-förvaltning och e-hälsovård under de belgiska, italienska och grekiska ordförandeskapen.

Det mål som rörde informationstjänster uppnåddes genom att man inriktade det bredare ISPO-konceptet på huvudsakligen webbaserad information och döpte om det i portalen eEurope. Denna portal var en av de mest använda på informationssamhällets webbsidor under perioden 2000 till 2002. Forumet för informationssamhället fortsatte sedan sitt arbete i betydligt mindre skala utan att i praktiken bidra till handlingsplanen eEurope. Detta berodde på att det var svårt att förvalta och hålla i gång ett organ med 128 medlemmar och sex arbetsgrupper.

När det gäller budgetutgifterna gjordes stora framsteg efter 2000, trots problem under de första två åren av verksamheten (1998 och 1999). De konsulter som ansvarade för den slutliga utvärderingen ansåg dock att man med hjälp av ”en flerårsplanering” skulle kunna förbättra förvaltningen av programmet.

Inom Promiseprogrammet har programkommittén endast i begränsad utsträckning ägnat sig åt förvaltningen. Olika åtgärder kopplade till genomförandet av programmet (fastställande av indikatorer för benchmarking och prioriteringar inom verksamhetsområdena) diskuterades med olika experter, som statistiker och rådets arbetsgrupper, och programkommittén informerades om resultaten. Utvärderingen efterlyste en tydlig roll för förvaltningskommittén.

Rent allmänt fann den externa utvärderingen att de flesta formella målen för Promiseprogrammet hade uppnåtts vilket skapat ett mervärde på EU-nivå åt andra initiativ. Detta gällde både mätningen av behov och övervakningen av medvetenheten, främjandet av ett utbyte av goda rutiner samt undanröjandet av hinder för deltagandet av utsatta grupper randområden, små och medelstora företag och länder utanför EU. Såsom redan angetts var programmålen ambitiösa, och inom vissa områden uppnåddes inte lika mycket (t.ex. när det gällde att öka genomslagskraften för verkliga projekt, förbereda demonstrationsexemplar, stimulera industrins intresse och kartlägga internationella initiativ).

PROMISEPROGRAMMETS PÅVERKAN PÅ DET EUROPEISKA INFORMATIONSSAMHÄLLET

Benchmarkingen inom eEurope, som gett en uppsättning helt nya indikatorer, anses ha gett ett verkligt mervärde. Dessutom har den gett vägledning för de mätningar av informationssamhället som görs av statistiska institutioner i medlemsstaterna och inom OECD. När det gäller påverkan på politiken anses benchmarkning ha synliggjort informationssamhället på ett tydligare sätt och fått beslutsfattarna att fundera över vilka resultat som åstadkommits. Dessutom har benchmarkingen riktat uppmärksamheten mot områden som e-förvaltning och e-hälsovård. Somliga har dock kritiserat resultaten och påpekat att en del data inte var särskilt tillförlitliga och att indikatorerna inte ensamma kan förklara varför utbyggnaden av informationssamhället inte gått snabbare eller varit effektivare.

Arbetet med att främja goda rutiner ansågs effektivt då det bidrog till evenemang med hög profil, som ordförandeskapets konferenser. Dessa evenemang påverkade de politiska dagordningarna genom deltagande på hög nivå och direkta erkännanden i form av utmärkelser till framgångsrika initiativ. Workshopar bidrog till att arbetsgrupper bildades kring vissa frågor och främjade fortsatt debatt mellan berörda parter. Utvärderingen pekade på att mer systematiska relationer måste upprättas till befintliga nätverk och att gräsrotsaktörer på regional nivå måste engageras.

När ISPO ersattes med portalen eEurope drog man ner på Promisemedlen till denna verksamhet. Portalen eEurope är välbesökt. I utvärderingen påpekades dock att portalen huvudsakligen används av tjänstemän (på EU-nivå, i medlemsstaterna och på regional nivå), journalister och forskare. En mer användarvänlig portal rekommenderades för att göra informationen mer lättåtkomlig för mindre företag och en bredare allmänhet.

Forumet för informationssamhället ansågs ha gett värdefulla bidrag under sin tidiga fas. Efter halva tiden var dock relevansen mindre uppenbar och kreativiteten hade minskat. Nedgången berodde delvis på det otydligt definierade förhållandet till kommissionen. Arbetsgrupper inrättades utan att tilldelas några specifika uppgifter och tidsplaner, och det fastställdes aldrig på vilket sätt som Forumet för informationssamhället förväntades bidra till beslutsprocessen. Utvärderingen pekade på att Forumet för informationssamhället borde läggas ner formellt och att framtida organ, som den rådgivande gruppen för eEurope, måste ges en tydligt definierad roll i den politiska processen.

L ÄRDOMARNA FRÅN PROMISE TILLÄMPAS PÅ MODINIS

Promiseprogrammets efterföljare antogs den 17 november 2003. Detta program för ”övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis)” kommer att löpa från 2003 till 2005.

Modinisprogrammets filosofi ligger nära den som följdes under andra delen av Promiseprogrammet. Programmet stöder handlingsplanen eEurope 2005, som lanserades av Europeiska rådet i Sevilla i juni 2002. Modinisprogrammet fokuseras på fyra mål, som kan sammanfattas som följer:

4. Övervaka de resultat som uppnås i och av medlemsstaterna och jämföra dessa resultat med de bästa i världen genom att använda offentlig statistik.

5. Stödja medlemsstaternas insatser inom ramen för eEurope på nationell, regional eller lokal nivå genom analys av goda rutiner och utveckling av mekanismer som kan användas för utbyte av erfarenheter.

6. Förse styrgruppen för eEurope med den information som krävs för att den skall kunna bedöma vilken strategisk inriktning som handlingsplanen eEurope 2005 bör ha.

7. Förbereda inrättandet av den framtida strukturen på europeisk nivå för nät- och informationssäkerhetsfrågor.

Det första målet handlar om en fortsättning på den benchmarking som inleddes enligt handlingsplanen eEurope 2002. Rådet antog en ny resolution för att täcka den här aspekten av handlingsplanen.[7] I denna resolution definierades 15 politiska indikatorer och 22 kompletterande benchmarkingindikatorer samt den metod som skall användas för insamling av uppgifter. Man tog hänsyn till medlemsstaternas synpunkter och problem som togs upp i utvärderingen av benchmarkinguppgifternas kvalitet. Följden blev att en stor del av statistiken nu samlas in av medlemsstaternas statistiska institut under överinseende av Eurostat. Man kommer också att utnyttja Modinisprogrammet för att komplettera de offentliga uppgifterna, genom att vid behov ta initiativ till undersökningar om särskilda frågor.

Dessutom kommer Modinismedel att användas för att behandla frågan om indikatorernas värde som riktlinjer för politiken. Man försöker finna en jämvikt mellan enkla indikatorer på tillgångssidan, som har gett de konkreta måtten på Europas utveckling mot ett informationssamhälle, och mer kvalitativ information som ger insikter i användarmönster och informations- och kommunikationsteknikens effekter.

Det andra målet innebär att det utbyte av goda rutiner som inleddes inom Promiseprogrammet kommer att fortsätta. Den viktigaste lärdomen från utvärderingen av Promise var att det måste finnas en tydlig strategisk koppling mellan eEuropes mål och de åtgärder som stöddes av Modinis. Man avser därför att fortsätta att ge bidrag till konferenser med hög profil när sådana är av strategiskt värde. Modinis används också för upphandling av undersökningar kopplade till fastställda politiska mål (huvudsakligen e-förvaltning, e-hälsovård och säkerhet). Möten med högnivågrupper och workshopar stöds också i samband med specifika politiska mål. Dessutom tas initiativ till särskilda åtgärder för att ta fram ”ramar för goda rutiner” inom områdena e-företag, e-förvaltning och e-hälsovård.

Modinisprogrammets tredje mål går ut på att en styrgrupp skall inrättas (den har nu inrättats som den rådgivande gruppen för eEurope). På grundval av Europaparlamentets och rådets beslut om Modinisprogrammet har kommissionen kunnat inrätta en rådgivande grupp för eEurope. Den leds av kommissionen och alla berörda aktörer har rätt att delta (t.ex. medlemsstater, anslutningsländer, konsumentgrupper och privata sektorn). Enligt beslutet skall denna grupp bistå kommissionen genom att

- göra en strategisk översyn av pågående e-initiativ inom olika sektorer och utbyta information om framsteg och hinder,

- erbjuda ett forum för strategiska diskussioner och utbyte av erfarenheter,

- övervaka hur genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005 fortskrider och ge synpunkter och råd om tänkbara förbättringar,

- möjliggöra ett tidigt deltagande från kandidatländernas sida, och

- sprida information om eEurope.

Den rådgivande gruppen för eEurope har två olika sektioner. Den första består av företrädare på hög nivå från varje deltagarland, och den andra består av 40 experter med olika bakgrund (industri, konsumentgrupper, arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper). Gruppens verksamhet bedrivs i form av tidsbegränsade arbetsgrupper med specifika mandat. Plenarsammanträdena leds av generaldirektören för GD Informationssamhället. Genom dessa mekanismer integreras lärdomarna från Forumet för informationssamhället med arbetsmetoderna inom eEurope.

Ytterligare en aspekt av det tredje målet är att webbportalen eEurope skall förbättras och göras mer lättillgänglig för en bredare allmänhet som vill få tillgång till uppgifter och kommunikation om eEurope. Därför kommer man att låta en extern konsult omarbeta webbplatsen helt. Detta arbete kommer att inledas under 2004 och avslutas under andra kvartalet 2005.

Slutligen innefattar det fjärde målet förberedande arbete till stöd för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet, som formellt inrättades den 15 mars 2004.[8] Dessa åtgärder syftar till att förbättra nät- och informationssäkerheten enligt definitionen i kommissionens meddelande ”Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi”[9].

Utvärderingen av Promise tog upp förvaltningsproblem kopplade till användningen av budgetmedel och förhållandet till förvaltningskommittén. Problemen med budgetutgifterna kvarstår för Modinisprogrammet. Det antogs i slutet av 2003 men verksamheten inleddes först i april 2004, vilket innebär att man hann komma halvvägs in i programmet innan de första åtgärderna kunde inledas. Kommissionen gör kontinuerliga insatser för att ta igen denna tidsförlust, men den korta programperioden innebär ändå att förseningen kommer att påverka möjligheterna att uppnå det viktigaste programmålet, som är att stödja genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005. När det gäller förvaltningskommittén har förhållandet mellan handlingsplanen och Modinis förtydligats avsevärt. Den rådgivande gruppen för eEurope fungerar som ett forum för debatt om den övergripande strategin, medan förvaltningskommittén ger kommissionen vägledning när det gäller genomförandet av specifika stöd- och samordningsåtgärder, vilket även innefattar den rådgivande gruppens verksamhet. Genom denna koppling ges förvaltningskommittén den tydligt definierad roll som tidigare saknades.

I tidigare utvärderingar har man rekommenderat att kommunikationen med förvaltningskommittén skall förenklas. Därför kommer man i Modinisprogrammet att använda elektronisk kommunikation i sina kontakter med förvaltningskommitténs medlemmar och i möjligaste mån även med medlemmarna i den rådgivande gruppen. En Circa-databas har skapats för att underlätta dialogen mellan förvaltningsgruppens medlemmar och kommissionen.

SLUTSATS

Rent allmänt stöder utvärderingen kommissionens anpassning av programmet till handlingsplanen eEurope 2002.

Det noterades att programmet helt klart hade starka sidor och att omfokuseringen gav det ett unikt mervärde. Trots viss kritik mot den metod som använts ansågs benchmarkingen särskilt fruktbar (problemen håller nu på att åtgärdas genom att man i betydligt högre grad använder sig av medlemsstaternas statistiska institut).

Utvärderingen konstaterar också att medfinansieringen av konferenser om e-förvaltning och e-hälsovård varit en framgång som gett stora effekter i form av uppföljningsåtgärder från nationella beslutsfattares sida. Intensivare insatser rekommenderas dock för att på ett mer integrerat sätt stödja ett utbyte av goda rutiner och spridning. Denna rekommendation håller nu på att genomföras genom att man i högre grad betonar de strategiska målen för de finansierade undersökningarna, och särskild uppmärksamhet riktas mot utvecklingen av ramar för goda rutiner inom e-förvaltning, e-företag och e-hälsovård.

I utvärderingen erkänns Forumet för informationssamhället som ”ett framgångsrikt initiativ under de första åren” av genomförandet av programmet. Det gav viktiga bidrag när det gäller sociala aspekter och efterfrågeledet av IKT för konsumenter och medborgare. Det arbete som den rådgivande gruppen för eEurope bedriver inom ramen för Modinisprogrammet kan ses som en förbättrad fortsättning på forumets funktioner.

Sammanfattningsvis har man genomfört de rekommendationer för Modinisprogrammets förvaltning som gjordes utifrån erfarenheterna från Promise så att förvaltningskommittén tilldelats en tydligt definierad roll i samband med genomförandet av eEurope-strategin.

Tabell 1: Förteckning över rekommendationer från utvärderingen och kommissionens svar på dessa

Rekommendation | Kommissionens svar |

Större insatser bör göras för att stödja utbytet av goda rutiner på regional nivå. | Modinisprogrammets budget är fortfarande relativt liten så på regional nivå kan programmet endast ge demonstrationseffekter. |

Balansen bör förskjutas mot spridning och utbyte av goda rutiner i Modinis arbetsprogram. | Modinisbeslutet innehåller en preliminär budgetfördelning. Den innebär att bidragen till konferenser med hög profil fortsätter. Högnivågrupper och workshopar stöds i förhållande till specifika politiska mål. ”Ramar för goda rutiner” stöds inom områdena e-företag, e-förvaltning och e-hälsovård. |

För att stödja utbytet av goda rutiner på regional nivå bör samordningen och samarbetet med GD Regio förbättras. | Samordningen med GD Regio säkras genom ett organiserat samarbete mellan generaldirektoraten, när så är lämpligt för genomförandet av handlingsplanen eEurope, framför allt när det gäller e-förvaltning och den digitala klyftan. |

Sättet att sprida information till allmänheten via webbplatser bör anpassas bättre till de små och medelstora företagens behov. | Webbplatsen kommer att omarbetats helt så att användarvänligheten ökar. |

Forumet för informationssamhället bör formellt läggas ned. Medlemmarna bör avtackas och informeras om de nya formerna för arbetet inom Modinisprogrammet. | Kommissionen anser det inte är lämpligt att formellt lägga ner forumet för informationssamhället efter en sådan lång period utan verksamhet. Det kommer att vara svårt att få kontakt med många medlemmar som har bytt arbetsuppgifter. Att genomföra detta på ett riktigt sätt skulle vara ett ineffektivt sätt att använda offentliga medel. |

Styrgruppen för eEurope bör ha ett tydligt mandat att hantera vissa frågor under viss tid. Detta mandat bör regelbundet ses över och förnyas. | Styrgruppen för eEurope involverar medlemsstaternas förvaltningar och är målinriktat. Gruppen erbjuder tekniskt stöd och strategiska råd åt kommissionen i samband med genomförandet av handlingsplanen. Dess verksamhet bedrivs i form av tidsbegränsade arbetsgrupper med specifika uppgifter. |

Kommissionen bör se till att förvaltningskommittén engageras helt och fullt i utarbetandet och antagandet av Modinis arbetsprogram. | Förvaltningskommittén konsulteras i ett tidigt stadium när de årliga arbetsprogrammen skall utarbetas, och ett positivt yttrande från den är en förutsättning för att arbetsprogrammet skall antas. |

Budgetanvändningen bör förbättras ytterligare genom flerårig planering och offentlig upphandling som snabbt inleds vid behov. | Frågan om budgetutgifter är fortfarande problematisk. Modinisprogrammet antogs först i slutet av 2003 och verksamheten inleddes i april 2004. På grund av den korta programperioden kommer denna försening även framöver att påverka möjligheterna att uppnå de viktigaste målen. |

Kommissionen bör se till att kunskap om programmets genomförande överförs på ett effektivt sätt när personal ersätts samt att det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan enheter med programansvar och enheter med budgetansvar. | Ett aktivt formellt och informellt förfarande för samråd inom kommissionen genomförs i samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet. All fördelning av budgetmedel delegeras i enlighet med budgetförordningen. Kontinuiteten säkras genom att flera olika tjänstemän delar på ansvaret för programmet. |

Modinis arbetsprogram bör innefatta en tydlig strategisk plan, men även en flexibilitet som möjliggör anpassning till de politiska, tekniska och ekonomiska möjligheter som kan uppstå. Kommissionen bör utveckla tydliga resultatindikatorer så att man kan mäta hur programverksamheten bidrar till programmets mål. | Beslutet om att koppla handlingsplanen eEurope till den rådgivande gruppen för eEurope och Modinis garanterar att programmet behåller sin politiska relevans. Det årliga arbetsprogrammet för Modinis har nyligen reviderats mot bakgrund av halvtidsöversynen och uppdateringen av handlingsprogrammet eEurope 2005, för att det skall behålla sin relevans. Benchmarking, som utgör en viktig del av Modinisprogrammet, ger ett kvantitativt mått på resultaten medan kvalitativa indikatorer kommer att vara ett krav i den slutliga utvärderingen. |

[1] 98/253/EG: Rådets beslut av den 30 mars 1998 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera informationssamhällets etablering i Europa (Informationssamhället), EGT L 107, 7.4.1998, s. 10.

[2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf

[3] KOM(2001) 350 slutlig.

[4] Euro-Mediterranean Information Society Initiative. http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html

[5] En uttömmande förteckning över rekommendationerna i den slutliga utvärderingen samt kommissionens svar på dessa finns i tabell 1.

[6] KOM(2001) 350 slutlig: ”Preliminär utvärdering av genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet för att stimulera informationssamhällets etablering i Europa (PROMISE)”.

[7] EUT C 48, 28.2.2003.

[8] http://www.enisa.eu.int

[9] KOM(2001) 298.