om finansieringsinstrument som stöds av den allmänna budgeteten i enlighet med artikel 140.8 i budgetförordnngen per den 31 december 2016

Den ekonomiska situation som rådde 2016, då finansieringsinstrumenten genomfördes, präglades fortfarande av låg tillväxt bland medlemsstaterna. Europa strävar efter en långsam men stabil återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen. Strukturella och krisrelaterade svagheter begränsar dock fortfarande den allmänna återhämtningstakten. Investeringarna har inte ökat märkbart, och ingen betydande ökning förväntas under de kommande åren på grund av den politiska osäkerheten och en låg förväntad efterfrågan på medellång till lång sikt. I synnerhet begränsas bankernas utlåningskapacitet fortfarande av de höga skuldnivåerna i den privata sektorn och av en stor andel nödlidande lån, vilket därmed hindrar den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten. Dessa utmaningar kräver fortsatta åtgärder för att ytterligare minska den europeiska ekonomins beroende av banksektorns utlåning. Tillgången till eget kapital som en alternativ finansieringskälla är fortsatt begränsad, särskilt för små företag.

Unionens totala bidrag till instrumenten från perioden 2007–2013 uppgick till nästan 5,7 miljarder euro. Under perioden 2014–2020 uppgick det totala budgetanslaget för finansieringsinstrument till nästan 9 miljarder euro, varav mer än 4,9 miljarder euro, eller nästan hälften, hade avsatts fram till slutet av 2016.

Diagram 1: Finansieringsinstrument från 2007–2013 och 2014–2020 per den 31 december 2016 (miljarder euro)

Finansieringsinstrument är ”unionsåtgärder i form av kompletterande ekonomiskt stöd från budgeten för att uppnå ett eller flera specifika politiska mål för unionen”. Dessa instrument ”får utformas som kapitalinvesteringar, lån eller garantier eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller andra riskbärande instrument, och kan vid behov kombineras med bidrag.” För närvarande finns 35 finansieringsinstrument som förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen. I figur 1 nedan visas hur dessa 35 instrument, uppdelade efter typ (egetkapitalinstrument, garantiinstrument och blandade instrument), inriktar sig på tre huvudsakliga strategiska mål: små och medelstora företag (SMF) (”Strategiska målgrupper”), infrastruktur − som i en vidare mening omfattar både materiell och immateriell infrastruktur såsom forskning och innovation − (”Strategiska målsektorer”), samt utvidgnings- och grannskapsländer eller länder som omfattas av utvecklingssamarbete (”Strategiska målregioner utanför EU”). I figur 1 görs även en uppdelning mellan instrument som inrättades under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 (de inre cirklarna) och instrument som inrättades under den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (de yttre cirklarna). Figuren visar även instrumentens relativa storlek i fråga om budgetanslag.

Ett annat exempel är kombinationen av medel från finansieringsinstrument på EU-nivå, Efsi och bidrag för finansiellt stöd på transportområdet inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), med syftet att göra utbetalningen av bidrag från FSE avhängigt villkoret att finansieringen ska ha godkänts inom ramen för Efsi eller att ett finansieringsavtal ska ha undertecknats med en privat finansiär eller en nationell investeringsbank inom 12 månader efter undertecknandet av bidragsöverenskommelsen.

Blickar man framåt utgör finansiering av projekt via så kallade investeringsplattformar inom ramen för Efsi en annan möjlighet som skulle kunna rekommenderas på grund av en större katalysatoreffekt genom en kombination av olika finansieringskällor, dvs. EU-medel, Europeiska investeringsbanksgruppens egna medel, nationella investeringsbanker, privat finansiering, institutionella investerare, nationella placeringsfonder osv., med målet att öka det tillgängliga kapitalet för stöd till projekt.

Förordningen om gemensamma bestämmelser ger dessutom medlemsstater möjlighet att kombinera Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) med medel från Horisont 2020 och Cosme inom ramen för gemensamma finansieringsinstrument. Kommissionen rekommenderar i sitt förslag till översyn av budgetförordningen att möjligheten att kombinera instrument underlättas ytterligare.

4.ANALYS AV DE RAPPORTERADE UPPGIFTERNA

Syftet med de uppgifter som rapporteras till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 140.8 i budgetförordningen är att säkerställa insyn i och ansvarsskyldighet för hur skattebetalarnas pengar används. Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar innehåller en mängd uppgifter om de enskilda instrumenten, med fokus på budgetmyndighetens rätt till full insyn i hur EU-budgeten genomförs via finansieringsinstrument. På grundval av dessa uppgifter är det också möjligt att dra vissa övergripande slutsatser om i vilken grad målen för finansieringsinstrumenten har uppnåtts, särskilt vad gäller den främsta grunden för dem, den finansiella hävstångseffekten (”göra mer med mindre”).

Vad som framgår tydligast av uppgifterna om genomförandet hittills är att finansieringsinstrumenten har kanaliserat betydande medel till en rad olika slutmottagare i realekonomin. Uppgifterna tyder därför på att finansieringsinstrument är ett effektivt sätt att hantera finansieringen av realekonomins behov. Instrumenten, som genomförs i partnerskap med offentliga och privata institutioner, hanterar marknadsmisslyckanden vid tillhandahållandet av extern finansiering.

Diagram 1–8 i de följande avsnitten åskådliggör genomförandet av finansieringsinstrument vad gäller budgetmedel, hävstångseffekt, finansiering och investeringar i realekonomin under de fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 per den 31 december 2016, både totalt och per budgetkategori (skuld, eget kapital och blandade instrument).

Finansiell hävstångseffekt för instrumenten från 2007–2013

Per den 31 december 2106 uppgick unionens totala bidrag till instrumenten från perioden 2007–2013 till nästan 5,7 miljarder euro och stödde en finansieringsvolym på ca 81,7 miljarder euro samt en investeringsvolym på mer än 134 miljarder euro, vilket gynnar strategiska målgrupper och målsektorer inom ramen för EU:s interna och externa politikområden. Den sammanlagda uppnådda hävstångseffekten ligger på 14,4 (se diagram 1).

Instrument: SMEG07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, Edif GF 1, Efse, RSL Turkiet, GIF (CIP), Marguerite, Enef inom Edif, Enif inom Edif, stöd till Femip, Geeref, EEEF, GGF, NIF, Ifca & AIF, Laif.

Diagram 2–4 nedan visar en uppdelning per typ av instrument för perioden 2007–2013.

Instrument: SMEG07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, Edif GF 1, Efse, RSL Turkiet.