Yttrande från Regionkommittén om:

- "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)", och

- "Förslag till rådets beslut om ett stödprogram avseende gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)"

(2001/C 144/14)

BAKGRUND

"Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)" och "Förslag till rådets beslut om ett stödprogram avseende gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)" (KOM(2000) 335 slutlig).

Kommissionens rapport om genomförandet av rådets rekommendation (96/694/EG) om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (KOM(2000) 120 slutlig).

Rapport från rådets ordförandeskap 11829/1/99 av den 8 november 1999: Granskning av medlemsstaternas och de europeiska institutionernas genomförande av handlingsplanen från Peking.

Rådets beslut av den 24 juli 2000 att höra Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget.

Presidiets beslut av den 13 juni 2000 att ge utskott 5 - socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning, turism - i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan i samarbete med utskott 7 - utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter.

Kompletteringsyttrandet (DI CdR 315/2000) från utskott 7 (föredragande: Christine May (UK-PSE)).

Det utkast till yttrande (CdR 233/2000 rév. 2) som antogs av utskott 5 den 23 oktober 2000 [föredragande: Diane Bunyan (UK-PSE)].

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 36:e plenarsession den 13-14 december 2000 (sammanträdet den 13 december) enhälligt följande yttrande.

1. Regionkommittén stöder Europeiska unionens långvariga engagemang för jämställdhet och välkomnar de utökade befogenheterna rörande lika möjligheter i Amsterdamfördraget.

2. Kommittén instämmer i Europeiska kommissionens påstående att "stora framsteg" har gjorts när det gäller att främja lika möjligheter men att jämställdhet i vardagslivet fortfarande undergrävs av det faktum att kvinnor och män inte åtnjuter samma rättigheter i praktiken.

3. Regionkommittén ser positivt på den breda ramstrategi som lagts fram, men anser att meddelandet inte innehåller tillräckligt mycket detaljerad information om det sätt på vilket den skall genomföras.

4. ReK uppskattar de åtgärder som hittills vidtagits inom ramen för tidigare gemenskapsprogram, lagstiftning och samarbetspolitik. Dessa åtgärder har inneburit ett betydelsefullt bidrag i arbetet för mänskliga rättigheter för kvinnor, och kommittén anser att ytterligare åtgärder bör vidtas.

5. Det är positivt att integrering av jämställdhetsperspektivet föreskrivs i meddelandet. ReK betonar hur viktigt det är att en jämställdhetsdimension genomsyrar all gemenskapspolitik, men understryker att all slags gemenskapspolitik behöver kontrolleras och utvärderas med avseende på jämställdhet.

6. Jämställdhetsperspektivet skulle lättare kunna integreras inom kommissionen om kommissionens jämställdhetsenhet flyttades till en mer strategisk plats inom kommissionens generalsekretariat.

7. ReK accepterar bedömningen att det finns behov av ytterligare strategiska insatser inom följande områden: näringslivet, deltagande och representation, sociala rättigheter, det civila samhället samt könsroller och könsstereotyper.

8. ReK anser att åtgärderna i och budgeten för programmet är otillräckliga för att angripa jämställdhetsproblemen och vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll, eftersom de utgör grunden i ett demokratiskt samhälle samt har avgörande betydelse för beslutsprocesserna och för jämställdhetsåtgärdernas genomförande.

9. Kommittén anser att det är mycket oroväckande att kommissionens strategi innehåller så få hänvisningar till lokala och regionala myndigheter och deras verksamhet. Det bör framgå att de regionala och lokala myndigheterna tillsammans är den största arbetsgivaren och att de i den egenskapen har en stor representativ roll i hela EU, i alla medlemsstater. Dessa myndigheter har en viktig roll genom att de fattar beslut som påverkar det dagliga livet för miljoner kvinnor och män. De spelar en avgörande roll genom att tillhandahålla utbildning av olika slag och driva på den ekonomiska utvecklingen inom EU. Deras gemensamma agerande kan få stora konsekvenser.

10. ReK beklagar att man inte har tagit upp betydelsen av att engagera fackföreningar och icke-statliga organisationer i jämställdhetsarbetet. Fackföreningar och icke-statliga organisationer arbetar i nära kontakt med myndigheter på alla nivåer. Många har egna forskare och samordnare och kan bidra med sin sakkunskap i jämställdhetsarbetet. Sociala partnerskap bör övervägas för att främja och utveckla strategin.

11. Kommittén instämmer i att större möjligheter för kvinnor skall betonas, men framhåller att män och pojkar också måste beaktas i strategin. Jämställdhet handlar om relationen mellan könen som grupper i samhället, och det är därför viktigt att synliggöra denna relation och villkoren för båda könen på livets alla områden. Det är exempelvis viktigt att beakta situationen för unga män ur samhällsgrupper med låga förväntningar när det gäller att få arbete och bli delaktiga i samhället, samt problemet att pojkar i allmänhet lyckas sämre i skolan än flickor. Dessa frågor måste tas upp på nytt. Det är viktigt att verka för förändrade värderingar och attityder i utbildningssystemen, i syfte att minska skillnaderna mellan könen.

12. Kommittén betonar den betydelse utbildning och vidareutbildning har för främjandet av lika möjligheter, och välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller kvinnors utbildning genom strukturfonderna och programmen Leonardo och Sokrates samt programmen för kvinnor och forskning. ReK anser att anslagen måste ökas och fördelas på fler mottagare om programmens effektivitet skall kunna säkerställas.

13. Regionkommittén är övertygad om att många kvinnor utsätts för olika former av diskriminering av andra skäl, exempelvis sådana som anges i fördragets artikel 13. Kommittén är besviken över att de nya antidiskrimineringsprogrammen inte har integrerats i EU:s nya jämställdhetsstrategi, och anser att en sådan anknytning måste ske om kommissionen skall utveckla integreringen av jämställdhetsperspektivet.

Utkastet till stadga om de grundläggande mänskliga rättigheterna

14. ReK anser att jämställdhet är en grundläggande rättighet och att denna rättighet skall ingå i utkastet till stadga om de grundläggande mänskliga rättigheterna. ReK stöder helt kommissionens förslag om att verka för kvinnors rättigheter som mänskliga rättigheter i den del av strategin som skall främja jämställdhet i det civila samhället.

Integrering av jämställdhetsperspektivet

15. ReK ser positivt på att kommissionen ställer sig bakom integreringen av jämställdhetsperspektivet och överger sin tidigare praxis med strikt uppdelning av verksamheten. ReK vill dock erinra om att en integrering ger bäst resultat om den samtidigt åtföljs av konkreta åtgärder. Integrationspolitiken kräver ett starkt ledarskap och beslutsamhet. Det krävs också att man erkänner behovet av att ta itu med jämställdhetsfrågorna. Alla insatser behöver åtföljas av omfattande utbildning, så att personal som inte har erfarenhet av att arbeta med lika möjligheter kan införliva jämställdhetsperspektivet i sitt arbetssätt.

16. ReK anser att man måste identifiera framgångsrika metoder, och myndigheter på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå måste vinnlägga sig om att integrera jämställdhetsperspektivet i sin politik. Dessutom uppmanas kommissionen att utveckla integreringen av jämställdhetsperspektivet inom alla områden, inte enbart genom sin politik.

17. Kommittén anser att goda metoder kan utvecklas genom att man ställer upp delmål som går att uppnå och som så småningom, och i den takt som bäst passar de olika medlemsstaterna, kommer att leda till slutmålet att både kvinnor och män deltar fullt ut.

18. ReK anser att vissa generaldirektorat har införlivat jämställdhetsperspektivet på ett utmärkt sätt. GD Forsknings initiativ på temat "Kvinnor och forskning" är ett bra exempel på detta, men nu krävs det att samtliga generaldirektorat verkligen engagerar sig.

Arbetsmarknadsfrågor

19. Regionkommittén välkomnar att riktlinjerna för den europeiska sysselsättningsstrategin och de nationella handlingsplanerna för sysselsättning har utformats så att de omfattar åtgärder för lika möjligheter. ReK ser också positivt på erkännandet av de regionala och lokala myndigheternas arbete för att främja lokal företagsamhet och lokala företag. Kommissionen har dock identifierat stora skillnader i behandlingen av kvinnor och män i medlemsstaternas sysselsättningspolitik och sysselsättningsstrategier, vilket visar att många medlemsstater har mycket kvar att göra när det gäller att främja lika möjligheter på de nationella arbetsmarknaderna.

20. ReK konstaterar att framsteg har gjorts i fråga om att låta lika möjligheter genomsyra strukturfonderna, samtidigt som kommittén vill framhålla hur viktiga medlemsstaternas årliga genomföranderapporter är för bedömningen av framsteg på området för lika möjligheter.

ReK anser att det trots de lagstiftningsmässiga framstegen fortfarande finns behov av insatser för att främja kvinnors situation på arbetsmarknaden, i synnerhet för att

- främja kvinnors rätt till varaktig anställning,

- uppnå jämställdhet vad gäller tillgång till fortbildning och befordringsmöjligheter,

- både män och kvinnor skall kunna kombinera förvärvsarbete och familjeliv,

- uppnå en balanserad könsfördelning inom olika yrken och på olika ansvarsnivåer,

- uppmuntra kvinnor att starta eget,

- uppnå jämställdhet vad gäller arbetsvillkor, speciellt lika lön för likvärdigt arbete,

- arbetsplatsmiljön, arbetets organisation och arbetsvillkoren skall anpassas till såväl kvinnors som mäns behov.

- ReK vill betona att ett jämställdhetsperspektiv måste integreras på samtliga beslutsnivåer, dvs. på såväl europeisk och nationell som regional och lokal/kommunal nivå, i synnerhet i samband med sysselsättnings- och yrkesutbildningsåtgärder. Användning av medel från strukturfonderna, och framför allt från Europeiska socialfonden via programmet Equal, innebär stärkt stöd till lokala initiativ för att främja jämställdheten på dessa områden.

Social integration

21. Regionkommittén anser att den sociala marginaliseringen är stor inom många grupper av kvinnor som inte kan vara verksamma på arbetsmarknaden eller är ensamstående mödrar utan tillgång till stödfunktioner i tillräcklig omfattning. EU håller på att utveckla en politik för att bekämpa social utslagning, och många medlemsstater finjusterar den nationella politiken. ReK anser att främjandet av jämställdhet i det civila samhället och lika tillgång till och fullständigt åtnjutande av medborgerliga rättigheter är viktiga aspekter när man skall garantera att kvinnor känner sig socialt integrerade.

22. ReK menar att det är viktigt att de som utformar politiken inser vilken social marginalisering som drabbar många grupper av kvinnor, däribland sådana grupper som anges i artikel 13 i EG-fördraget, och att man verkar för jämställdhet i den politik som skall främja social integration. Dessa mål har en central funktion i strategin och ReK stöder åtgärder för att uppnå målen. Framför allt vill ReK betona vikten av programmen STOP och Daphne.

23. Regionkommittén uppmanar Europeiska unionen att låta lika möjligheter genomsyra de ändrade förordningarna om offentlig upphandling. Det skulle vara ett sätt att främja kvinnors sysselsättning. Kommittén erkänner den betydelse som kvinnor i lokala myndigheter har i denna process.

Myndighetsutövning

24. ReK välkomnar rådets rekommendation (96/694/EG) om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen. Kommissionen hävdar i sin rapport om genomförandet av denna rekommendation att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i beslutsfattande organ och att en förändring kräver långsiktiga åtaganden och mångfacetterade strategier. Åtagandet att finansiera den europeiska kvinnolobbyn genom åtgärdsprogrammet är välkommet, men Regionkommittén anser att ramstrategin måste omfatta fler åtgärder för att garantera att balansen mellan könen i beslutsprocessen främjas, även bland regionala och lokala myndigheter.

25. Kommittén är medveten om de hinder som finns för kvinnor att nå beslutsfattande positioner på alla nivåer och inom alla politiska områden, och anser att man behöver ta itu med dessa hinder (t.ex. brist på stöd, brist på information, olämpliga sammanträdestider) som en del i strategin. ReK betonar vidare att det inte är godtagbart att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i det politiska livet på alla myndighetsnivåer trots att de utgör mer än hälften av befolkningen.

26. ReK erkänner de regionala och lokala myndigheternas roll när det gäller att ge kvinnor tillträde till beslutprocessen och kommittén uppmanar kommissionen att inleda en kvalitativ undersökning av kvinnligt och manligt beslutsfattande på alla myndighetsnivåer (EU-nivå, nationell, lokal och regional nivå) för att se vilket inflytande kvinnor respektive män har på beslutsprocessen, och för att utarbeta en strategi för att hantera eventuell obalans. ReK rekommenderar att detta arbetssätt också används av alla som ingår i sociala partnerskap, dvs. fackföreningar, icke-statliga organisationer och företag.

27. Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att helt och fullt följa Europeiska rådets rekommendation av den 2 december 1996 om balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen på alla myndighetsnivåer.

28. ReK vill betona hur viktigt det är att företrädare för lokala och regionala myndigheter utbyter erfarenheter och bästa praxis i samband med jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå.

29. ReK åtar sig att utarbeta eller låta utarbeta en jämförande studie över den könsmässiga balansen när det gäller beslutsfattande på lokal och regional myndighetsnivå i kandidatländerna och i de befintliga medlemsländerna, i syfte att identifiera god praxis och stimulera erfarenhetsutbyte. Studien skall offentliggöras före halvårsskiftet 2001 som ett bidrag till utvidgningsprocessen.

Indikatorer, övervakning och utvärdering

30. Regionkommittén välkomnar förslaget att låta resultatinriktad förvaltning vara utgångspunkt för ramstrategin. Den resultatinriktade förvaltningen bör präglas av klara och tydliga bedömningskriterier, övervakningsinstrument, referenspunkter, kontroll av att jämställdhetsperspektivet beaktas samt utvärdering. ReK anser att dessa metoder måste tillämpas konsekvent om integrering av jämställdhetsperspektivet skall bli en realitet och inte endast en politisk ambition.

Mål

31. Regionkommittén delar åsikten att gemensamma indikatorer och referenspunkter måste utvecklas för att den könsmässiga balansen när det gäller beslutsfattande på alla nivåer skall förbättras. För att ändamålsenlig och effektiv övervakning skall säkerställas måste dessa indikatorer och referenspunkter fastställas för olika nivåer så att största möjliga deltagande och uppmuntran uppnås.

Åtgärdsprogrammet

32. Kommittén anser att det är oroväckande att åtgärdsprogrammet har så stora begränsningar både när det gäller den verksamhet som kan komma i fråga för programmet och budgetens omfattning. Regionkommittén är särskilt oroad av att största delen av budgeten anslås till åtgärder för att öka medvetenheten och beklagar att verksamheten ännu efter fyra EU-program för lika möjligheter skall koncentreras på sådana aktiviteter, till exempel finansiering av evenemang anordnade av ordförandeskapet, en årlig europeisk vecka och sammanträden för sakkunniga.

33. Det är oroväckande att många åtgärder i programmen främst tycks röra behandlingen av en elit i stället för att underlätta utvecklingen av jämställdhet på gräsrotsnivå. Kommittén anmodar kommissionen att förstärka strategin genom att aktualisera konsekvensanalyserna för de politiska åtgärderna i syfte att omvandla dessa från att bara vara kommentarer till ett oförändrat läge till att bli strategiska åtgärder.

34. ReK anser att programmet bör koncentreras på utveckling av kapacitet, partnerskap, erfarenhetsutbyte och stöd till innovativa projekt vars resultat kan användas i andra EU-medlemsstater.

35. Regionkommittén uppmanar kommissionen att utvärdera kvinnors utbildningsnivå, deras utbildningsval och möjligheter att delta på samma villkor som män i arbetslivet och i den politiska beslutsprocessen.

36. ReK uppmanar kommissionen och i synnerhet medlemsstaterna att granska hur nya sektorer, t.ex. informations- och kommunikationssektorn, kan skapa nya arbetstillfällen för kvinnor. Kommittén menar dock att möjligheterna till utbildning också måste granskas, och att man bör överväga en informationskampanj för att uppmuntra fler kvinnor att söka sig till denna sektor.

37. Kommittén är medveten om att män har en viktig roll i arbetet med att skapa lika möjligheter på många nivåer. Detta arbete börjar med ansvarsfördelningen i hemmet, till exempel genom delat ansvar för barnen, och främjande och utnyttjande av de möjligheter som erbjuds genom olika strategier för jämställdhet i arbetslivet. ReK uppmanar medlemsstaterna att förordna om en mer rättvis fördelning av rätten till betald föräldraledighet, så att fäder tillåts ta större del av ansvaret för barnen. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att lagstiftningsåtgärder inte får negativa konsekvenser för kvinnors tillträde till arbetsmarknaden.

38. ReK anser att de åtgärder som beskrivs i delarna 1 och 2 är ytterst ambitiösa i förhållande till den tillgängliga budgeten. Budgeten för den europeiska vecka som skall hållas varje år är exempelvis endast 1 miljon euro. Dessutom kommer del 1 bara att finansiera initiativ över nationsgränserna som kostar högst 250000 euro i det femåriga programmet. Jämställdhetspolitiken täcker ett stort område och Regionkommittén beklagar att åtgärdsprogrammet inte innehåller en mer detaljerad beskrivning av de områden där man vill skapa ökad medvetenhet.

39. Kommittén ger sitt fulla stöd till åtgärderna i del 2 för att förbättra insamlingen av statistiska uppgifter och utvecklingen av referenspunkter, så att politiken för lika möjligheter kan jämföras över hela EU. Regionkommittén är dock oroad över att den budget som avsatts för denna programdel kanske inte räcker till för genomförandet av de viktiga åtgärder den omfattar. ReK skulle vilja samarbeta närmare med kommissionen när referenspunkter och prestationsindikatorer tas fram.

40. Kommittén anser att det är mycket oroväckande att kommissionen har ändrat attityd när det gäller att finansiera jämställdhetsprojekt. Lokala och regionala samarbetspartner fick stöd till ett antal projekt inom fjärde ramprogrammet som på ett lyckat sätt förde fram jämställdhetsfrågan och resulterade i ytterst praktiska metoder för att förbättra jämställdheten på lokal och regional nivå. Det nya åtgärdsprogrammet innebär dock att tyngdpunkten flyttas från små innovativa projekt till betydligt större projekt. När kommissionen stöder medlemsstaternas åtgärder måste den se till att projekten i det nya programmet omfattar aktörer på regional och lokal nivå.

Genomförande

41. Regionkommittén uppmanar kommissionen att bjuda in en representant för de regionala och lokala myndigheterna att delta i en eventuell expertgrupp eller rådgivande grupp i samband med utformning, genomförande och utvärdering av åtgärder inom ramen för programmet.

Regionkommittén

42. Regionkommittén bekräftar sina tidigare resolutioner om könsmässig balans när det gäller de nationella delegationernas sammansättning i ReK, lika möjligheter inom ReK:s sekretariat och integrering av jämställdhetsfrågorna i utskottens arbete.

Bryssel den 13 december 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert