SV EN EN EN EN Europeiska unionens officiella tidning C 66/1

Rapport från kommissionen i enlighet med artikel 28.3 i rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet

(2008/C 66/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. INLEDNING

1.1. Allmän översikt

1.2. Metod och terminologi

2. ANALYS AV FÖRMÅNSIMPORTENS UTVECKLING

2.1. Den allmänna ordningen

2.1.1 Detta omfattas av den allmänna ordningen

2.1.2. Utnyttjandegraden för den allmänna ordningen

2.1.3. Gradering från den allmänna ordningen

2.2. Den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

2.2.1. Detta omfattas av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

2.2.2. Utnyttjandegraden för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

2.2.3. Gradering från den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

2.3. Allt utom vapen-initiativet ( EBA, Everything But Arms )

2.3.1. Detta omfattas av ordningen för de minst utvecklade länderna.

2.3.2. Utnyttjandegraden för EBA-ordningen

2.3.3. Gradering från EBA-ordningen

3. FÖRMÅNSMARGINALER INOM RAMEN FÖR ALLMÄNNA PREFERENSSYSTEMET

4. INVERKAN PÅ GEMENSKAPENS BUDGET

5. SLUTSATS

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. INLEDNING

1.1. Allmän översikt

Europeiska unionens allmänna preferenssystem är det tidigaste och mest generösa systemet av de preferenssystem som har införts av utvecklade länder, och det underlättar handeln för 178 utvecklingsländer. Dess mål är att stödja utvecklingsländer för att minska fattigdomen samt främja hållbar utveckling och gott styre genom hjälp att skapa inkomster via integrering i den internationella handeln genom att öka tillträdet till EU.

Avsikten är att dessa mål skall stödjas genom antingen helt tullfritt tillträde för produkter eller sänkta tullar för export till inre marknaden.

För perioden från den 1 januari 2006 till den 31 december 2008 innehåller det förnyade systemet tre olika ordningar för förmånsländerna: för det första en allmän ordning, för det andra den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre och för det tredje den särskilda ordningen för de minst utvecklade länderna, det så kallade Allt utom vapen-initiativet (EBA, Everything But Arms).

EU:s allmänna preferenssystem (1) genomförs i form av cykler på tio år för att öka kontinuiteten och uppnå ett stabilare system. De senaste riktlinjerna för perioden 2006–2015 antogs 2004 (2).

Inom ramen för den allmänna ordningen, som omfattar omkring 6 400 produkter och omkring 10 000 av EU:s tullpositioner, är icke känsliga produkter (något fler än 3 200 vilket är drygt hälften av de produkter som omfattas) befriade från tull, medan känsliga produkter (något färre än 3 200 tullpositioner, fördelade mellan jordbruksprodukter, textilier, beklädnadsprodukter, konfektion, mattor och skodon) får stöd i form av en sänkning med 3,5 procentenheter av värdetullarna jämfört med tullsatsen för de mest gynnade nationerna och en minskning på 30 % av specifika tullar (med ett fåtal undantag) (3). För textil och beklädnadsprodukter är minskningen 20 % av värdetullen för de mest gynnade nationerna (4).

Med ordningen för hållbar utveckling och gott styre ges tullfritt inträde på EU-marknaden för alla varor som omfattas av Allmänna preferenssystemet (5). För närvarande ingår 15 länder i Allmänna preferenssystemet; fyra av länderna i Andinska gemenskapen (Bolivia, Colombia, Ecuador och Peru), sex länder i Centralamerika (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama och Venezuela), två i Östeuropa (Moldavien och Georgien) och två i Asien (Sri Lanka and Mongoliet).

I den föregående förordningen om Allmänna preferenssystemet ingick en särskild ordning för de minst utvecklade länderna där dessa hade så gott som samma förmåner som i Loméavtalet med länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS-länderna). I februari 2001 (6) infördes EBA-initiativet och den särskilda ordningen breddades till nya produkter genom att 926 nya tullpositioner togs med (7). I dagsläget ger EBA-initiativet 50 av De minst utvecklade länderna tullfritt tillträde till EU för alla produkter, med undantag för vapen och ammunition och 41 tullpositioner för jordbruksprodukter, främst ris och socker, som kommer att liberaliseras 2009.

Målet att koncentrera Allmänna preferenssystemet på de länder där behoven är som störst förvaltas genom ”gradering” av de mest konkurrenskraftiga produktsektorerna från vissa förmånsländer. Eftersom dessa produktsektorer är så konkurrenskraftiga är det inte längre motiverat att de åtnjuter förmånstullar – därför tillämpas Världshandelsorganisationens tullar för mest gynnad nation. Graderingen från Allmänna preferenssystemet är ett tecken på att systemet på ett framgångsrikt sätt har stöttat integrationen av ett visst land och en viss produktsektor i den internationella handeln genom att ökad konkurrenskraft har uppnåtts.

Enligt artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 980/2005 ska kommittén för allmänna tullförmåner undersöka följande:

”… på grundval av en rapport från kommissionen som omfattar perioden från och med den 1 januari 2006 undersöka verkningarna av systemet. Rapporten skall omfatta alla de i artikel 1.2 nämnda förmånsordningarna och läggas fram i god tid före diskussionen om nästa förordning.”

I denna rapport undersöks alla tre ordningarna inom Allmänna preferenssystemet. Rapporten omfattar en treårsperiod från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2006. Dock ägnas särskild uppmärksamhet åt åren 2005 och 2006 då det nya Allmänna preferenssystemet trädde i kraft.

1.2. Metod och terminologi

Vissa förmånsländer inom Allmänna preferenssystemet kan även komma i åtnjutande av andra förmånsordningar såsom Cotonouavtalet eller ett bilateralt frihandelsavtal. Eftersom importstatistiken inte alltid ger tydlig information om vilken typ av förmånsbehandling som verkligen utnyttjades för viss import är det viktigt att analysera den övergripande utnyttjandegraden för förmånsbehandlingarna. Genom att förmånsbehandling inom ramen för Cotonouavtalet eller bilaterala frihandelsavtal är bredare och djupare än inom ramen för Allmänna preferenssystemet har det blivit så att länder som är vana vid dessa avtal, det vill säga länder som omfattas av Cotonou, inte gått över till Allmänna preferenssystemet. Utnyttjandegraden för Allmänna preferenssystemet kan härigenom ha kommit att påverkas negativt.

I rapporten undersöks förmånsimport från 107 förmånsländer (8), varav

— 42 länder som omfattas av den allmänna ordningen,

— 50 minst utvecklade länder,

— 15 länder som omfattas av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre.

Totalt omfattas 90 % av importen från dessa länder.

Vid analysen av vad dessa tre ordningar omfattade togs i rapporten endast hänsyn till år 2005 och 2006, eftersom uppgifterna från år 2004 skulle ha varit överflödiga.

Beräkningen av den genomsnittliga förmånsmarginalen har gjorts på ett teoretiskt underlag genom att lägga samman den förmånsmarginal som varje tullpost åtnjuter inom ramen för var och en av ordningarna och dividera den totala förmånsmarginal som erhålls med det totala antalet tullposter som omfattas av respektive ordning. Genom att använda denna metod har vi försökt eliminera alla tänkbara snedvridningar som kan uppstå om handelsvolymen ingår i beräkningen. Handelsvolymen skulle kunna påverka resultatet i riktning mot den ordning som har antingen det högsta antalet tullposter och/eller den högsta handelsvolymen inom ramen för varje tullpost.

Vid beräkningen av den genomsnittliga förmånsmarginalen används vidare enbart de tillämpade tullarna; särskilda avgifter på produkter har inte räknats om till motsvarande tullar.

Stödberättigande import: import av produkter för vilka ursprungslandet är berättigat till förmånsbehandling enligt Allmänna preferenssystemet.

Förmånsimport: import av produkter för vilka behandling enligt Allmänna preferenssystemet verkligen har begärts.

Utnyttjandegrad: förhållandet mellan förmånsimport och stödberättigande import. Den visar den andel av importen för vilken förmånsbehandling faktiskt har begärts i förhållande till den totala mängden import för vilken sådan behandling är tillgänglig.

”Inkomstbortfall”: EU:s potentiella förlust av tullinkomster till följd av att förmåner tillämpas och under förutsättning att handeln vore oförändrad i en situation utan förmåner.

Förmånsmarginal: skillnaden mellan tullen för mest gynnad nation och förmånstull uttryckt i procentenheter. Exempel: en tullförmån på 30 % i förhållande till en tull för mest gynnad nation på 10 % ger en förmånsmarginal på 3 procentenheter och en förmånstull på 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Alla statistiska uppgifter har hämtats från Eurostat.

2. ANALYS AV FÖRMÅNSIMPORTENS UTVECKLING

Eftersom det nya systemet endast tillämpas sedan den 1 januari 2006 (9)och förmånsländerna kanske inte har utnyttjat de nya instrumenten fullt ut går det ännu inte att dra några definitiva slutsatser.

När det nya Allmänna preferenssystemet trädde i kraft den 1 januari 2006 infördes omkring 250 nya produkter av intresse för utvecklingsländerna i Allmänna preferenssystemets produktförteckning, däribland främst fisk, tillredd frukt och grönsaker. Vidare behölls förmånsmarginalerna (för närvarande 3,5 procentenheter för känsliga produkter och 100 % för icke känsliga produkter).

Importen av dessa nytillkomna produkter inom ramen för Allmänna preferenssystemet ökade 2006 med 19 % (3,9 miljarder euro) jämfört med 2005 (3,3 miljarder euro). Mer iögonenfallande är ökningen av förmånsimporten som nästan tredubblades, vilket visar att de nya produkter som tagits med i Allmänna preferenssystemet är av stor betydelse för utvecklingsländernas export. Denna utgjordes till största delen av fiskprodukter.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Små och medelstora länder i Asien och Latinamerika kunde utnyttja de nya förmånerna (till exempel: Vietnam, Filippinerna, Sri Lanka, Maldiverna, Ecuador, Colombia och El Salvador).

Om man räknar bort importen till EU från de största exportörerna inom Allmänna preferenssystemet (10) under 2005 och 2006 från den totala importen inom ramen för Allmänna preferenssystemet ökade värdet av importen från de återstående 164 mindre exportörerna inom Allmänna preferenssystemet med 6 % till 10,6 miljarder euro.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Under det första år det nya systemet genomfördes var vidare importen från små ekonomier och De minst utvecklade länderna den import som ökade mest. Av de 50 länderna med bäst resultat är endast fyra så kallade större ekonomier. Tjugosex länder med små ekonomier inom denna grupp ökade sin EU-export inom ramen för Allmänna preferenssystemet med över 100 %. EU:s förmånsimport från de återstående större ekonomierna antingen ökade med mindre än 30 % (Indien 14 %, Brasilien 26 %) eller till och med minskade (Kina –67 %, Sydafrika –36 %, Ryssland –35 %) (11).

Särskilt när det gäller textil- och beklädnadssektorn (avdelning XI i Kombinerade nomenklaturen) – en sektor där den största aktören inom Allmänna preferenssystemet på EU-marknaden är graderad (Kina) – ökade importen från små ekonomier mest, såsom Fiji, Haiti, Tunisien, Niger, Afghanistan och Sri Lanka (i relativa tal, inte absoluta) (12).

2.1. Den allmänna ordningen

2.1.1. Detta omfattas av den allmänna ordningen

För 2006 ingår 6 379 tullposter i den allmänna ordningen, varav 3 206 har en förmån på 100 % och 3 173 har fått sänkt tull i förhållande till tullarna för de mest gynnade länderna. Jämfört med den tidigare ordningen 2006 infördes ytterligare 217 tullposter, varav 16 har en förmån på 100 % (11 industriprodukter och 5 jordbruksprodukter) och 201 fick sänkta tullar jämfört med tullarna för de mest gynnade länderna.

De tullposter som räknas upp under ”Ej i Allmänna preferenssystemet” i tabell 3 är lika med differensen mellan det totala antalet tullposter som åtnjuter en förmån enligt den allmänna ordningen inom Allmänna preferenssystemet (6 379 tullposter under 2006) och det antal tullposter inom systemet för mest gynnad nation som är tullpliktiga (7 280 tullposter). Jordbrukssektorn är fortfarande den sektor som har det största antalet tullposter som ännu inte har liberaliserats.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Den första slutsatsen som kan dras av denna analys är att den allmänna ordningen har förbättrats eftersom den inte endast innehåller fler tullposter utan också inför fler förmånsbehandlingar.

2.1.2. Utnyttjandegraden för den allmänna ordningen

Den genomsnittliga utnyttjandegraden för den allmänna ordningen har legat relativt stabilt runt 50 % med en ökning när det gäller industriprodukter och textilier och en minskning när det gäller jordbruksprodukter för de tre år som undersöktes. Det är dock jordbrukssektorn som har de högsta utnyttjandegraderna och också den högsta ökningen av förmånsimporten (76 %).

Om man jämför utnyttjandegraden för den allmänna ordningen med den genomsnittliga utnyttjandegraden för de tre ordningarna är dess årliga utnyttjandegrader varje år lägre än genomsnittet för de tre ordningarna.

Denna jämförelse visar dock inte resultatet per sektor. Utnyttjandegraderna för jordbruks- respektive industrisektorn har alla legat över den genomsnittliga utnyttjandegraden för de tre ordningarna. Det är textilsektorns sämre resultat som drar ner genomsnittet trots de två andra sektorernas bättre resultat.

Utnyttjandegraderna för varje land redovisas i bilaga IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Gradering från den allmänna ordningen

De nyligen införda bestämmelserna om gradering uppfyllde helt klart målet för Allmänna preferenssystemets graderingsmekanism (15). Nio förmånsländer inom Allmänna preferenssystemet (av 178) har graderats från (dvs. fått lämna) systemet för en specifik produktavdelning eller specifika produktavdelningar (16). De länder som har graderats är större ekonomier (17) vars förmånsimport till EU enligt Allmänna preferenssystemet uppgick till mellan 1,3 miljarder euro och mer än 9,6 miljarder euro 2006. Trots graderingen har EU:s importnivå när det gäller de graderade produkterna med ursprung i ovan nämnda förmånsländer inom Allmänna preferenssystemet inte påverkats negativt. I flertalet fall ökade den totala importen av dessa produkter med ursprung i de graderade länderna jämfört med 2005 (ökningarna uppgick till mellan 3 % och 51 %) (se bilaga III). De enda undantagen var avdelningarna för transportutrustning från Kina och för beredda livsmedel från Brasilien där importen minskade med 5 % respektive 8 % (tabellerna 5 och 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Vidare har fem av de graderade länderna redan diversifierat det som EU importerar från dem inom ramen för Allmänna preferenssystemet vilket framgår av att deras förmånsimport inom ramen för Allmänna preferenssystemet ökade mellan 2005 och 2006 (ökningarna uppgick till mellan 14 % och 45 %) (se bilaga II).

Därför blir slutsatsen när det gäller gradering att för 2006, det första år systemet tillämpades, ger handelsstatistiken belägg för att de viktigaste målen med gradering uppnåddes. Exporten från graderade länder har dessutom fortsatt att öka för de sektorer där länderna graderades, och över hälften av de graderade länderna har lyckats diversifiera det som EU importerar från dem inom ramen för Allmänna preferenssystemet.

2.2. Den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

2.2.1. Detta omfattas av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

För 2006 ingår 6 454 tullposter i den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre varav alla utom 21 åtnjuter 100 % förmån. Det är 75 fler än de tullpositioner som åtnjuter tullfrihet inom den allmänna ordningen. De tullposter som har lagts till i den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre tillämpades förut inom ramen för den tidigare narkotikaordningen. Vidare infördes med den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre 22 nya tullposter i systemet och ytterligare 188 tullposter fick 100 % tullförmån (171 från jordbrukssektorn, 20 från industrisektorn och 3 tullposter togs bort från textilsektorn).

Tullposterna under ”Ej i den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre” återspeglar differensen mellan det totala antalet tullposter som åtnjuter en förmån enligt den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre (6 454 tullposter under 2006) och det antal tullposter inom systemet för mest gynnad nation som är tullpliktiga (7 280 tullposter). Jordbrukssektorn är också här den sektor som har det största antalet tullposter som ännu inte har liberaliserats, men dessa är färre än i den allmänna ordningen (700 tullposter).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Sammantaget innebär den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre en förbättring inte endast när det gäller antalet tullposter (jämfört med narkotikaordningen) utan framförallt när det gäller antalet tullposter med 100 % förmån.

2.2.2. Utnyttjandegraden för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

Utnyttjandegraderna för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre är betydligt högre (över 70 %) än för den allmänna ordningen (något över 50 %). Detta beror troligen på de fördelaktigare förmånsmarginalerna inom den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre. Denna stora skillnad mellan de båda ordningarnas utnyttjandegrader kan också förklaras av att länderna inom denna ordning inte kan utnyttja någon annan förmånsordning för sin handel med EU.

En jämförelse mellan utnyttjandegraderna för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre med den genomsnittliga utnyttjandegraden för hela ordningen visar att resultatet från den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre ligger långt över genomsnittet, i synnerhet när det gäller jordbrukssektorn, och att det i själva verket är den ordning som har lett till det bästa resultatet.

Den totala utnyttjandegraden ökade med 8 % under de tre år som undersöktes, vilket är 1 % mindre än genomsnittet för de tre ordningarna. Den största ökningen skedde inom textilsektorn, vilket mer än väl uppvägde att utnyttjandegraden minskade något när det gäller industri- och jordbruksprodukter.

Den statistiska analysen av importsiffrorna för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre bekräftar att förmånsimporten ökade med 15 % mellan 2005 och 2006. Vidare ökade förmånsimporten till EU inom ramen för den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre från 12 av dess 15 förmånsländer med i genomsnitt 28,5 %, så att 9 av de 15 länderna inom den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre klättrade på listan över systemets största exportörer till EU (i första hand Moldavien 36 %, Nicaragua 30 % och Bolivia 47 %) (se bilaga II).

Utnyttjandegraderna för förmånsländerna i den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre redovisas i bilaga IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Den viktigaste slutsatsen är att förmånsimporten från alla sektorer förutom industrisektorn ökade, och att de under 2006 faktiskt ökade snabbare än den totala förmånsberättigande importen vilket höjde de redan höga utnyttjandegraderna.

2.2.3. Gradering från den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre

Inget land graderades under de år ordningen genomfördes.

2.3. Allt utom vapen-initiativet (EBA, Everything But Arms)

2.3.1. Detta omfattas av ordningen för de minst utvecklade länderna

För 2006 omfattar EBA-ordningen 7 216 tullpositioner som alla har 100 % förmån. Det är 762 fler än de tullpositioner som åtnjuter tullfrihet inom den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre. Ordningen har endast genomgått små förändringar vilka beror på att tullpositioner tagits bort från Kombinerade nomenklaturen.

Tullposterna under ”Ej i EBA” återspeglar differensen mellan det totala antalet tullposter som åtnjuter en förmån enligt EBA-ordningen (7 216 tullposter under 2006) och det antal tullposter inom systemet för mest gynnad nation som är tullpliktiga (7 280 tullposter). Undantagen som inte omfattas av denna ordning är ”vapen” och ammunition (23 tullposter inom industrisektorn) och 41 tullposter inom jordbrukssektorn, främst socker och ris.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

EBA-ordningen är därför den förmånligaste av de tre ordningarna inom Allmänna preferenssystemet både i fråga om antalet tullpositioner med förmånsbehandling och när det gäller det ”förmånsbelopp” som tillämpas eftersom alla produkter inom ramen för denna ordning har tullfritt och kvotfritt tillträde till EU-marknaden.

2.3.2. Utnyttjandegraden för EBA-ordningen

Utnyttjandegraderna för EBA-ordningen är de lägsta bland Allmänna preferenssystemets förmånsordningar (i genomsnitt 44 %), vilket visar att det finns utrymme för förbättringar. En jämförelse mellan utnyttjandegraden för EBA-ordningen med den genomsnittliga utnyttjandegraden för hela systemet leder till slutsatsen att resultatet för EBA-ordningen låg under genomsnittet de tre år som undersöktes. De årliga utnyttjandegraderna för textilsektorn låg dock långt över genomsnittet vilket visar på ett gott resultat för denna sektor inom ordningen.

Den nya ordningen tycks dock ha bidragit till positiva resultat eftersom utnyttjandegraderna för 2006 har ökat mest (9 %) i jämförelse med de två andra ordningarna (se tabellerna 4 och 8).

Hur har de minst utvecklade länderna utnyttjat EU-förmånerna generellt sett? De minst utvecklade länderna kan utnyttja två förmånsordningar för tillträde till EU-marknaden. En är EBA-ordningen inom ramen för Allmänna preferenssystemet och den andra är Cotonouavtalet. EBA-ordningen är förmånligare men för många av de produkter som dessa länder exporterar till EU är förmånerna desamma. Eftersom de minst utvecklade länderna beviljades stora förmåner under föregångarna till Cotonouavtalet – Lomékonventionerna – som går tillbaka till mitten av 1970-talet och EBA-ordningen infördes först 2001, fortsätter de länder som är berättigade till bägge systemen i många fall att utnyttja förmånerna inom Cotonouavtalet. Detta skulle kunna förklara varför de minst utvecklade ländernas generella utnyttjande av EU-förmåner är 70 %, en siffra som är väsentligt högre än när man tittar på utnyttjandegraden för enbart EBA-ordningen (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Den viktigaste slutsatsen är att trots att utnyttjandegraderna fortfarande är låga ökar utnyttjandegraden snabbast inom EBA-ordningen. Förmånsimporten under 2006 ökade snabbare än under föregående år vilket ledde till högre utnyttjandegrader. Detta gäller särskilt jordbrukssektorn.

2.3.3. Gradering från EBA-ordningen

Eftersom bestämmelserna om gradering inte gäller för de minst utvecklade länderna blev inget land i denna förmånsordning graderat inom någon sektor.

3. FÖRMÅNSMARGINALER INOM RAMEN FÖR ALLMÄNNA PREFERENSSYSTEMET

Så som har framkommit i rapporten är EBA-ordningen den fördelaktigaste när det gäller de förmåner som beviljas dess förmånsländer. På motsvarande sätt är den genomsnittliga förmånsmarginalen för denna ordning den högsta (8,37 %), tätt följd av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre (8,36 %) och med förmånsmarginalen för den allmänna ordningen som den lägsta (3,21 %).

De största skillnaderna mellan åren 2005 och 2006 har logiskt nog skett i jordbrukssektorn som har påverkats mest av den nya ordningen: 222 nya tullpositioner i den allmänna ordningen (5 tullfria och 217 med sänkt tull genom tullen för mest gynnad nation), endast 5 nya tullpositioner i den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre men en ökning av antalet tullpositioner med tullfritt tillträde till EU (171 tullpositioner).

I tabellen nedan visas den genomsnittliga förmånsmarginalen för var och en av ordningarna under åren 2005 och 2006 för jordbruks-, textil- och industrisektorerna. Givetvis har EBA-ordningen den högsta förmånsmarginalen, tätt följd av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre och slutligen den allmänna ordningen som har den lägsta förmånsmarginalen.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. INVERKAN PÅ GEMENSKAPENS BUDGET

Inverkan på gemenskapens budget är svår att bedöma. Det står klart att utan förmåner skulle en del av denna förmånsexport aldrig äga rum. Även om en del export fortfarande skulle gå till EU-marknaden skulle handelsvolymen vara lägre till följd av prisökningar som beror på tullarna. Man kan därför inte multiplicera handelns viktade förmånsmarginal (18) med handelsvolymen för att komma fram till en beräkning av hur stor ”förlusten” av tullinkomster är till följd av handelsförmånerna. Längre fram i processen är det svårt att beräkna de indirekta kostnaderna för konsumenter och importörer eller för handeln mellan företag i EU.

Mot denna bakgrund, och för att ge en bild av vilka belopp det handlar om, visas i tabell 12 volymen av förmånsimport inom ramen för den allmänna ordningen, den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre samt EBA-ordningen med de tillhörande viktade förmånsmarginalerna för handeln. När man multiplicerar dessa två siffror får man ett belopp som skulle kunna motsvara det potentiella bortfall av tullinkomster som skulle uppstå om all import vore belagd med samma tullar som de mest gynnade nationerna. Detta belopp uppgår till omkring 2 miljarder euro som ska ses i relation till EU:s totala tullinkomster på omkring 14 miljarder euro under 2006 (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Båda parametrarna – förmånsimporten och förmånsmarginalerna – har bidragit till att inkomstbortfallet i gemenskapens budget har ökat allt snabbare.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Både volymen av förmånsimport och förmånsmarginalen ökade under de tre undersökta åren, vilket bidrog till det ökande inkomstbortfallet. Trots att den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre är minst i absoluta tal ökar dess inverkan på EU-budgeten klart snabbare än inverkan av de andra ordningarna inom Allmänna preferenssystemet.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Att inkomstbortfallet i gemenskapens budget ökar beror främst på ökningen av förmånsimport.

5. SLUTSATS

Syftet med denna rapport är att bedöma hur de tre ordningarna inom ramen för Allmänna referenssystemet för utvecklingsländer har fungerat.

I enlighet med kravet i artikel 28.3 i förordning (EG) nr 980/2005 ska kommissionen, på grundval av en rapport, undersöka verkningarna av systemet när det gäller alla förmånsordningarna och perioden från och med den 1 januari 2006.

Det viktigaste resultatet av denna bedömning är att den nya förordningen har inneburit att ett förbättrat system har införts när det gäller antalet produkter som åtnjuter en förmån och som förmånsländerna har tillgång till, och storleken på den förmån som kan utnyttjas.

Aktuell statistik visar att den utformning av Allmänna preferenssystemet som infördes 2006 fungerar väl i praktiken eftersom värdet av förmånsimporten inom ramen för den allmänna ordningen ökade med 8 % under förra året trots att utvecklingsländerna behövde anpassa sig till systemets nya krav.

Vidare har det visat sig att Allmänna preferenssystemet på ett effektivt sätt har påverkat exporten till EU från de länder som mest behöver den genom att importen från de minst utvecklade länderna inom ramen för Allmänna preferenssystemet och från förmånsländerna inom den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre under 2006 ökade med 35 % respektive 15 %. Därtill kommer att utnyttjandegraden för dessa ordningar har ökat.

De nyligen införda bestämmelserna om gradering har också på ett tydligt sätt uppfyllt målet för Allmänna preferenssystemets graderingsmekanism eftersom nivån på importen till EU av graderade varor från graderade länder inte har påverkats negativt.

Detta kan dock förbättras ytterligare eftersom utnyttjandegraderna, i synnerhet för De minst utvecklade länderna, fortfarande är låga trots att resultaten är goda vad gäller tillväxten. När det gäller den allmänna ordningen sjönk utnyttjandegraden för alla sektorer under 2005–2006 men ökade ändå med 3 % under 2004–2006. Denna utveckling måste noga bevakas under kommande år.

Den samlade analysen av Allmänna preferenssystemet under de tre senaste åren, och i synnerhet under 2006, ger därför blandade resultat. Med tanke på att det nya systemet endast har tillämpats sedan den 1 januari 2006 och att förmånsländerna kanske inte till fullo har utnyttjat de nya instrumenten kan det ännu inte dras några definitiva slutsatser, och det kan komma att krävas ytterligare analys under de närmaste åren.

(1) Rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169, 30.6.2005).

(2) Kommissionens meddelande av den 7 juli 2004 [KOM(2004) 461, EUT C 242, 29.9.2004].

(3) Tullarna upphävs om förmånsbehandlingen resulterar i (värde)tullar på 1 % eller lägre, eller i specifika tullar på 2 euro eller lägre.

(4) Detta gäller främst produkter i kapitel 50–63 i Kombinerade nomenklaturen.

(5) För att vara berättigade måste förmånsländerna uppfylla ett antal kriterier. De måste i synnerhet vara sårbara länder (se nedan) och ratificera och i praktiken tillämpa centrala internationella konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter samt principer för miljön och för goda styrelseformer. Sårbarhet definieras i förordningen om Allmänna preferenssystemet som att de fem största avdelningarna av förmånslandets export till gemenskapen som omfattas av Allmänna preferenssystemet måste utgöra mer än 75 % av dess totala export som omfattas av Allmänna preferenssystemet. Den export från landet som omfattas av Allmänna preferenssystemet måste också utgöra mindre än 1 % av gemenskapens totala import som omfattas av Allmänna preferenssystemet [ta också med Världsbankens kriterium – se artikel 9.3 i Allmänna preferenssystemet].

(6) Rådets förordning (EG) nr 416/2001 av den 28 februari 2001.

(7) Med EBA-ordningen liberaliserades dock inte omedelbart importen av socker, ris och bananer. Detta berörde totalt 43 tullpositioner som genom EBA-ordningen fick tullfria kvoter. Dessa tullpositioner är inte inräknade i siffran 926.

(8) Dessa länder räknas upp i bilaga I.

(9) Undantagsvis påskyndades införandet av den särskilda ordningen för hållbar utveckling och gott styre så att den provisoriskt kunde träda i kraft den 1 juli 2005.

(10) De länder vars export till EU inom ramen för Allmänna preferenssystemet överstiger 1 miljard euro och som är större ekonomier: Indien, Brasilien, Bangladesh, Thailand, Vietnam, Indonesien, Pakistan, Malaysia, Saudiarabien, Ukraina, Kina, Argentina, Ryssland och Sydafrika.

(11) Se bilaga II.

(12) Se bilaga III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) I enlighet med kommissionens meddelande av den 7 juli 2004 [KOM(2004) 461, EUT C 242, 29.9.2004].

(16) Kriterier för gradering i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 980/2005.

(17) Brasilien, Kina, Algeriet, Indonesien, Indien, Malaysia, Ryssland, Thailand och Sydafrika.

(18) Handelns viktade genomsnittliga förmånsmarginal: genomsnittet av förmånsmarginalerna för en lista med produkter som viktats med importvolymen för varje produkt.

(19) Man bör ha i åtanke att medlemsstaterna behåller 25 % av det insamlade beloppet för uppbördskostnader och att den finansiella inverkan på gemenskapens budget alltså endast är 75 % av det insamlade beloppet. Det totala inkomstbortfallet i budgeten skulle följaktligen bli omkring 1,5 miljard euro.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %