Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Sammanhållningsfondens årsredovisning 1996"

(98/C 73/07)

Den 25 juni 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Sammanhållningsfondens årsredovisning 1996".

Sektionen för regional utveckling, landsbygds- och stadsplanering, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 november 1997. Föredragande var José Bento Gonçalves.

Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för och tre nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Årsredovisningens innehåll

Årsredovisningen behandlar aktuell verksamhet som inleddes under tidigare år samt slutförda och planerade aktiviteter och erbjuder på så sätt en fullständigare och mångsidigare analys av fondens viktigaste åtgärder och den positiva effekt dessa haft på den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

1.2. Årsredovisningens disposition

Synpunkterna från Europaparlamentet och ESK under tidigare år har beaktats vid utformningen av årsredovisningen, särskilt beträffande en förklaring om hur konditionalitetsprincipen har tillämpats samt om åtgärder som vidtagits för att förbättra informations- och publicitetsåtgärderna.

1.2.1. Man har infört ett särskilt avsnitt om projekt som genomförts i unionens randområden och ett avsnitt om utvärdering av de olika fondprojektens effekter.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Förbättringar i årsredovisningen

Med hänsyn till den inställning kommittén antagit i sina tidigare yttranden om det finansiella instrumentet för sammanhållning samt, rätt nyligen, sammanhållningsfonden, noterar kommittén med tillfredsställelse de förbättringar man infört i denna årsredovisning. Dessa gäller särskilt organisationen, överskådligheten och omfattningen, som tillsammans ger en klarare bild om hur olika projekt har genomförts.

2.2. Samordning med övriga fonder

Förbättringar har noterats beträffande jämförelser om sammanhållningsfondens samordning och överensstämmelse med strukturfonderna (ERUF, ESF, EUGFJ, FFU), vilka ger en mångsidig helhetsbild av stödformerna och deras inverkan på sociala och ekonomiska aspekter samt miljöaspekter.

2.2.1. Då man på förhand bedömer investeringsprojekt fäster kommissionen särskild uppmärksamhet vid att säkerställa att effekterna motsvarar investeringen och att de inte överlappas av medel ur andra fonder.

Det förekommer en klar trend att föredra projekt som bygger på eller kompletterar verksamhet som stöds av andra fonder eller av Europeiska investeringsbanken (EIB). Det tekniska och finansiella innehållet i EIB:s yttranden har utgjort ett viktigt mervärde för kommissionen.

2.3. Analys av uppnådda resultat

Utvärderingen visar att betydelsefulla resultat har uppnåtts då man slutfört projekt beträffande transporter, minskning av utsläpp och då man höjt kvaliteten på dricksvatten och ökat antalet hushåll som har tillgång till denna nödvändiga vara. Fonden har även uppnått synliga resultat med åtgärder för att förbättra hanteringen av avloppsvatten och avfall, vilket klart uppskattats av den lokala befolkningen.

2.3.1. År 1996 var det första året då kommissionen granskade att medlemsstaterna följer sammanhållningsprogrammen med hänsyn till offentligt underskott och att konditionalitetsprincipen fullföljs i sammanhållningsstaterna.

2.3.2. Balansen vid fördelningen av tillgångar

Allmänt sett uppnåddes under 1996 en nästan perfekt balans mellan fondens två verksamhetsområden, miljön och transportinfrastrukturen: 49,89 % för miljön och 50,11 % för transportinfrastrukturen. Medlen utnyttjades till närapå 100 % och uppfyllde de mål rådet hade rekommenderat.

2.4. Prioriterade verksamhetsområden

Sammanhållningsfonden fäster särskild uppmärksamhet vid ett antal prioriterade verksamhetsområden vilka omfattar:

- transeuropeiska väg- och järnvägsnät;

- dricksvattenförsörjning;

- rening av avloppsvatten;

- hantering av hushållsavfall.

2.4.1. Andra viktiga aspekter

Man redogör även för andra miljöåtgärder, nämligen kustskydd, miljöanpassad återplantering av skog i syfte att förhindra ökenutbredning, habitatskydd och naturvård.

2.4.2. Information om sysselsättningseffekterna

I enlighet med Europaparlamentets och ESK:s rekommendationer innehåller årsredovisningen uppskattningar av de sysselsättningseffekter de finansierade projekten haft.

2.5. Övrig information

Övriga viktiga upplysningar som framgår ur årsredovisningen är följande:

- Vid de olika inspektioner medlemsstaterna och EU-delegationer har utfört har inga fall av bedrägerier upptäckts.

- Europaparlamentets synpunkter om information och publicitet för delfinansierade projekt har beaktats genom att använda flera olika medier.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Användningen av budgetmedel

Den totala budgeten för sammanhållningsfonden år 1996 justerades med hänsyn till inflationen och behovet att överföra 300 000 ecu till den budgetpost som förvaltas av UCLAF (Enheten för samordning av bedrägeribekämpning).

Efter indexjustering uppgick fondens disponibla medel för åtaganden och utbetalningar för 1996 till 2 443,7 miljoner ecu respektive 1 919 miljoner ecu.

3.1.1. Användningen av budgetmedel beträffande de åtaganden som ingåtts fram till den 31 december 1996 uppgick till 99,99 % av de disponibla anslagen, eller 2 443,64 miljoner ecu.

Användningen av budgetmedel beträffande utbetalningar uppgick till 1 871,982 miljoner ecu, eller 97,75 % av de disponibla anslagen.

Dessa siffror visar att medlemsstaterna har verkställt sammanhållningsfondens budget på ett mycket positivt sätt. Ekonomiska och sociala kommittén gläder sig åt att kommissionen och medlemsstaterna har kunnat verkställa budgeten i så hög grad samtidigt som man säkrat tillämpningen av konditionalitetsprincipen beträffande kriterierna för att införa den gemensamma valutan.

3.2. Fördelningen sektorvis

Ekonomiska och sociala kommittén noterar att artikel 10.2 i förordningen om sammanhållningsfonden i praktiken uppfylldes år 1996 till den del artikeln gäller upprättandet av en lämplig balans mellan bidrag till miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt.

Strävan att uppnå balans mellan de två verksamhetsområdena behandlades i kommitténs föregående yttrande () och i Europaparlamentets och Regionkommitténs yttranden om sammanhållningsfondens årsredovisning 1994 och 1995. Totalt sett fördelade sig det finansiella stödet för åtaganden och utbetalningar år 1996 procentuellt enligt följande:

Miljö: 49,89 %.

Transport: 50,11 %.

Per medlemsstat var fördelningen följande:

>Plats för tabell>

En klar utveckling mot en balans mellan utgifterna för miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt ägde rum i alla länder och åtminstone i en medlemsstat låg tyngdpunkten på miljöprojekt. Kommittén välkomnar denna utveckling som motsvarar en av kommitténs rekommendationer.

3.3. Fördelningen mellan medlemsstaterna

Kommittén noterar också att de budgeterade anslagen för åtaganden fortgående fördelas enligt medeltalet i de vägledande intervall som uppställts för varje medlemsstat.

>Plats för tabell>

Fördelningen av betalningsbemyndiganden justerades inom de utsatta ramarna för den vägledande fördelningen mellan medlemsstaterna i syfte att rätta till den situation man hade fäst uppmärksamt vid i årsredovisningen 1995.

>Plats för tabell>

3.3.1. Fördelningen inom transportsektorn

Kommittén vill, i enlighet med sina tidigare yttranden, peka på behovet att skapa en bättre balans mellan olika kommunikationsmedel och prioritera dem som är mest miljövänliga.

>Plats för tabell>

3.3.1.1. Även om man i årsredovisningen säger att man "... fortsatte ansträngningarna att använda en större andel av stödet till transportsektorn för järnvägstransport" i enlighet med Europaparlamentets, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs synpunkter i deras yttranden om årsredovisningarna för 1994 och 1995, förefaller det som om några större förändringar i fördelningen inte skulle ha skett.

År 1996 tilldelades totalt 1 224,121 miljoner ecu från sammanhållningsfonden till transportprojekt inklusive åtaganden för nya projekt eller nya etapper av befintliga projekt.

Sammanhållningsfondens och dess föregångares, det finansiella instrumentets, totala åtaganden sedan 1993 uppgår till 4 219 miljoner ecu. Detta är ett mycket omfattande bidrag till utvecklingen av transeuropeiska nät inom transportinfrastrukturen i de fyra sammanhållningsländerna, i vilka man satsat på kombinerade transporter i enlighet med vad ESK förespråkat.

3.3.1.2. Vägprojekten fortsatte att erhålla merparten av stödet år 1996: 78,4 % av det totala stödet. Järnvägsprojekten stod för endast 18,1 % av alla åtaganden. Hamninfrastrukturprojekt erhöll 1,9 % av åtagandena år 1996.

>Plats för tabell>

Kommittén noterar det minskade stödet till hamninfrastrukturprojekt och fäster kommissionens uppmärksamhet vid detta med hänsyn till att sammanhållningsländerna har långa kustlinjer och att sjötransporter många gånger är mer konkurrenskraftiga.

3.3.1.3. Fördelningen av transportmedel

En bättre fördelning av transportmedlen borde säkerställas i medlemsstaterna med stöd av EU.

Detta skulle ha fördelaktiga inverkningar på olika delar av sektorn: koncentrationen av utsläppen skulle minska, alternativ skulle föreligga i händelse av arbetsmarknadskonflikter och arbetstillfällen skulle fortsättningsvis finnas inom sjötransportsektorn.

Ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar kommissionen att uppmana sammanhållningsländerna att i högre grad stödja infrastruktur inom järnvägs- och sjötransporter.

3.3.2. Fördelningen inom miljösektorn

>Plats för tabell>

Kommittén noterar att den allmänna informationen om karaktären och fördelningen av investeringarna på detta område har förbättrats.

3.3.2.1. En bättre uppställd information skulle möjliggöra en jämförelse mellan medlemsstaternas verksamhet: Kommissionen uppmanas därför att i framtida årsredovisningar standardisera och utöka den information som ges.

3.3.2.2. Man har inom miljösektorn fortgående prioriterat projekt inom vattenförsörjning och kontroll av vattenkvalitet, hantering och rening av avloppsvatten i städer och, i vissa länder, hantering och disponering av hushållsavfall.

Samtidigt som kommittén inser den inverkan ovannämnda projekt har när det gäller att förbättra den lokala livskvaliteten, vill kommittén upprepa sin rekommendation till kommissionen och medlemsstaterna att de i högre grad bör koncentrera sig på investeringar för att skydda och bevara naturtillgångar, landskap av särskilt ekologiskt värde och livskvalitet. Dessa investeringar ligger på en mycket låg nivå med hänsyn till de risker för miljöförstöring som förekommer i vissa sammanhållningsländer.

I detta hänseende beklagar ESK att vissa medlemsstater i mycket liten grad utnyttjar miljöanpassad skogsplantering. Särskilt gäller detta regioner med omfattande områden som lämpar sig för skogsplantering men som har övergivits och lider av problem med erosion.

4. Slutsatser

4.1. Årsredovisningen är informativ, den redogör väl för hur investeringsprojekten i huvudsak har genomförts och den erbjuder fakta och beskrivande sammanfattningar om var man verkställer olika slags projekt. Kommittén uppmanar dock kommissionen att göra medlemsstaterna i högre grad medvetna om behovet att fördela resurserna regionalt sett bättre, genom att ta särskild hänsyn till de minst utvecklade landsbygds- och stadsområdena i inlandet.

4.2. Randområden

Som i sitt yttrande för år 1995 betonar kommittén behovet av att i högre grad stödja miljöprojekt och projekt inom transportinfrastruktur i randområden.

4.3. Fördelning av transportmedel

En bättre fördelning av transportmedlen rekommenderas, särskilt i riktning mot infrastruktur för sjötransporter, på grund av de miljömässiga fördelar och de arbetstillfällen denna kan erbjuda.

4.4. Undersökningar om inverkan på miljön

ESK välkomnar kommissionens inriktning på att utvärdera transportprojektens inverkan på miljön innan projekten godkänns enligt direktiv 85/337/EEG.

4.5. Principen om att förorenaren betalar i gränsöverskridande projekt

Inom miljösektorn bör principen att förorenaren betalar understödjas. Kommittén finner att denna princip också borde tillämpas vid gränsöverskridande projekt eller projekt som omfattar vattenvägar som går genom regioner i två eller flera medlemsstater.

För att säkerställa att denna princip antas borde man skapa mekanismer för rättsliga åtgärder som skulle tillämpas i medlemsstaterna.

4.6. Analys av fondens effekter

Kommittén godtar de åtgärder kommissionen vidtagit för att medverka vid undersökningar och tekniska stödåtgärder samt förhandsbedömningar och utvärderingar av projekt. Dessa skapar en grund som bör beaktas då beslut fattas om framtida investeringar och då inverkan av dessa undersöks.

4.6.1. Kommittén välkomnar de åtgärder kommissionen vidtagit för att analysera fondens allmänna socioekonomiska effekter i medlemsstaterna, fondens medverkan till sammanhållningen inom unionen och fondens betydelse för att bekämpa arbetslösheten.

4.6.2. ESK emotser publiceringen av "London School of Economics" undersökning samtidigt som man noterar värdet av den redan tillgängliga informationen om vissa projekts inverkan på sysselsättningen.

4.6.2.1. Kommittén rekommenderar att kommissionen i framtida årsredovisningar inte endast skall nämna undersökningar som utförts eller utförs, utan att man åtminstone i form av en sammanfattning skall redogöra för resultaten och de viktigaste slutsatserna.

4.7. EIB:s medverkan

Kommittén uttrycker åter sin tillfredsställelse beträffande EIB:s roll vid finansieringen, utvärderingen och stödet av de projekt inom sammanhållningsfonden som banken medverkar i.

4.8. Kontrolluppdrag

Kommittén värdesätter de insatser kommissionen gjort för att öka kontrollen och granskningen av sammanhållningsfondens projekt, som presenteras utförligt i årsredovisningen. Kommittén förespråkar dock att intresseorganisationer i näringsliv och samhälle skall kunna medverka mer i övervakningskommittéerna och att man skall använda gränsöverskridande kommittéer då verksamhet försiggår i fler än en medlemsstat.

4.9. Ledningsorgan

Med hänsyn till kostnaderna för och den starkt tekniska karaktären av teknologin och utrustningen samt med hänsyn till omfattningen av miljöprojekten för vattenförsörjning och hantering av hushållsavfall och avloppsvatten i syfte att förbättra levnadsförhållandena, anser kommittén att ett effektivt sätt att maximera nyttan av dylika projekt vore att skapa självständiga, privata och/eller interkommunala ledningsorgan som skulle inneha den speciella tekniska kunskap och den ledningsförmåga som förutsätts.

4.10. Sammanhållningsfondens fortsättning

Med hänvisning till tidigare framförda argument () är ESK övertygad om att sammanhållningsfonden bör fortsätta sin verksamhet även efter 1999. Med hänsyn till dess grundläggande strategiska syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i de fattigare medlemsstaterna och i de minst gynnade regionerna i dessa bör sammanhållningsfonden ses ur ett gemenskapsperspektiv ().

Kommissionen uttalar sig i denna riktning i sitt Agenda 2000-dokument, där man förslår att sammanhållningsfonden skall fortsätta sin verksamhet till fördel för sammanhållningsländerna.

Det blir också allt viktigare att betona att de olika strukturpolitiska åtgärder som hänför sig till olika fonder kompletterar varandra och är konsekventa, för att man på detta sätt skall kunna uppnå större överensstämmelse mellan dem i syfte att öka den samlade effekten och säkerställa en mera harmonisk ekonomisk och social utveckling.

Bryssel den 10 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Yttrande om "Sammanhållningsfondens årsredovisning 1995", EGT C 158, 26.5.1997.

() Yttrandet om "Sammanhållningsfondens årsredovisning 1995", EGT C 158, 26.5.1997. Yttrandet om "Den första sammanhållningsrapporten", EGT C 206, 7.7.1997. Yttrandet om "Sammanhållningens framtid och innebörden på lång sikt för strukturfonderna", EGT C 153, 28.5.1996.

() För att förbättra sammanhållningen inom sammanhållningsländerna och mellan EU:s medlemsstater bör sammanhållningsfondens åtgärder ha en räckvidd över nationsgränserna, något som förbättrar konkurrenskraften för hela unionens näringsliv.