[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.7.2008

KOM(2008) 484 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Halvtidsutvärdering av genomförandet av folkhälsoprogrammet (2003–2008)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Halvtidsutvärdering av genomförandet av folkhälsoprogrammet (2003–2008)

(Text av betydelse för EES)

INLEDNING

Genom Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008)[1], nedan kallat programbeslutet , inrättades ett sexårigt program på folkhälsoområdet som ska genomföras mellan den 1 januari 2003 och den 31 december 2008.

Syftet med detta meddelande är att lägga fram slutsatserna från utvärderingen av de tre första årens genomförande av folkhälsoprogrammet (2003–2008), nedan kallat programmet .

Denna utvärdering föreskrivs i artikel 12.3 i ovannämnda beslut, där det även föreskrivs att kommissionen ska meddela resultatet från utvärderingen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Utvärderingen utfördes av oberoende experter från konsultföretaget RAND Europe, som valdes ut genom ett anbudsförfarande.

Den fullständiga utvärderingsrapporten finns tillgänglig online på Europa-webbplatsen för GD Hälso- och konsumentfrågor på följande adress: http://ec.europa.eu/health/ph_programme/eval2003_2008_en.htm.

2. Bakgrund

Enligt artikel 152 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen ska en hög hälsoskyddsnivå säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder.

Detta program, som kompletterar de nationella politiska åtgärderna, är utformat för att bidra till att målet i fördraget uppnås.

Programmets allmänna mål är att

- förbättra informationen och kunskaperna om hälsa i syfte att främja folkhälsan,

- förbättra möjligheterna att snabbt och samordnat vidta åtgärder för att hantera hälsorisker,

- främja hälsa och förebygga sjukdomar genom insatser rörande faktorer som påverkar hälsan i samband med all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder.

Programmet syftar således till att

- säkerställa en hög hälsoskyddsnivå i all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, genom en integrerad och sektorsövergripande hälsostrategi,

- motverka ojämlikhet i hälsa,

- främja samarbetet mellan medlemsstaterna inom de områden som omfattas av artikel 152 i fördraget.

3. Metod

Utvärderingen byggde på flera metoder för uppgiftsinsamling, närmare bestämt dokumentationsundersökningar, en undersökning bland projektledarna, intervjuer med olika berörda parter, en analys av dataarkiv och en analys av projektdatabasen.

Den koncentrerades huvudsakligen på projekt som samfinansierades under perioden 2003–2005 inom ramen för de årliga inbjudningarna att lämna förslag, som var programmets huvudverksamhet. Budgeten för inbjudningarna att lämna förslag utgjorde den största delen av driftsbudgeten.

Eftersom detta var en halvtidsutvärdering befann sig de flesta projekten på ett tidigt utvecklingsstadium när den utfördes. Det innebar att utvärderarna inte kunde mäta exakt i vilken omfattning de projekt som samfinansierades inom ramen för inbjudningarna att lämna förslag 2003–2005 uppfyllde programmets mål.

Med hänsyn till dessa begränsningar behandlades följande aspekter rörande folkhälsoprogrammet (2003–2008) i utvärderingen.

4. Aspekter och frågor som togs upp i utvärderingen

Vid utvärderingen bedömdes följande specifika aspekter:

Relevans : programmålens relevans för de berörda parternas behov.

Ändamålsenlighet : i vilken omfattning målen i programbeslutet och de årliga arbetsplanerna uppnåtts; i vilken omfattning prioriteringarna i de årliga arbetsplanerna och programbeslutet faktiskt genomförts inom ramen för programmet; i vilken omfattning programmet kompletterar de nationella politiska åtgärderna (genom europeiskt mervärde) för att skydda människors hälsa och förbättra folkhälsan till en rimlig kostnad.

Effektivitet : resurstilldelning i rätt tid, lämplig kvantitet, kvalitet och kostnadseffektivitet; analys av programmets organisatoriska uppbyggnad och struktur, motsvarande ansvarsområden och allmän förvaltningsförmåga i förhållande till de uppnådda resultaten; metoder som använts för att genomföra programmet.

Samstämmighet och komplementaritet : i vilken omfattning samstämmighet och komplementaritet säkras mellan åtgärder som genomförs inom ramen för programmet och annan EU-politik och andra EU-åtgärder (t.ex. regionalpolitik, forskning, statistiska program och arbetsmarknadspolitik).

Acceptans : i vilken omfattning de berörda parterna accepterar folkhälsopolitiken i allmänhet och det sätt på vilket politiken genomförs genom programmet.

Övervakning : hur lämpligt det nuvarande övervakningssystemet för programverksamheten är.

Hållbarhet : i vilken omfattning programmets resultat är hållbara på medellång och lång sikt, dvs. efter det att EU:s finansiering har upphört.

5. Resultat

Nedan presenteras de viktigaste resultaten från utvärderingen.

5.1. Relevans

Enligt en undersökning bland projektledarna och intervjuer med olika grupper av berörda parter är den klara uppfattningen hos de berörda parterna att programmet ger fördelar för såväl de berörda parterna som EU-medborgarna. Betydande fördelar som nämndes var t.ex. skapande av nätverk, utbyte av kunskaper och bra metoder, samarbete över hela Europa och kapacitetsuppbyggnad.

5.2. Ändamålsenlighet

Undersökningen visade att projekten anses bidra till att målen i programbeslutet och arbetsplanerna uppnås. I rapporten står det att uppfattningen är att projekturvalet har gjorts med hjälp av tydliga och öppna bedömningsförfaranden som offentliggjorts i EUT:s elektroniska del, vilket förstärker intrycket att endast relevanta projekt har finansierats. I denna process tycks bedömarna ha tillämpat lämpliga kriterier på ett öppet sätt, och detta intryck stöds av undersökningarna och intervjuerna[2].

5.3. Effektivitet

Ett betydande antal projektledare tyckte att projektadministrationen var komplicerad och byråkratisk, och förfarandet för inlämnande av projekt ansågs tidsödande och betungande.

5.4. Samstämmighet och komplementaritet

I vilken omfattning folkhälsoprogrammet (2003–2008) samverkar med andra gemenskapåtgärder beror på området; samverkan tycks vara särskilt stor inom områdena för bioterrorism, hälsosystem och läkemedel.

5.5. Acceptans

Acceptansen och stödet för EU-insatser på folkhälsoområdet var stort bland de intervjuade och de berörda parterna. Programmets mervärde består i att det kan vara en effektiv förbindelseled mellan de nationella regeringarnas och gemenskapens hälsopolitik, och därigenom bidra till att stödja och samordna deras respektive åtgärder.

5.6. Övervakning

Utvärderingen koncentrerades särskilt på övervakningen av projekt som samfinansierats inom ramen för inbjudningarna att lämna förslag. Enligt undersökningen och intervjuerna är övervakningen av projekten tillräcklig.

5.7. Hållbarhet

Nära hälften (47 %) av de uppgiftslämnande projektledarna ansåg att projektet och resultaten skulle vara hållbara efter det att det ekonomiska stödet till programmet upphör. Uppgiftslämnarna menade att man kan uppnå hållbarhet genom användning av projektresultaten, informationsspridning (t.ex. rapportering om folkhälsa), fortsatt samarbete och nätverksarbete med partner och andra organisationer, utbildning och ytterligare finansiering. Slutsatsen från utvärderingen var att det är tydligt att åtminstone vissa delar av programmet kan förväntas få hållbara följder.

6. Rekommendationer

Bedömningen av folkhälsoprogrammet (2003–2008) är i allmänhet positiv. Det lades dock fram arton rekommendationer på tre områden: program, förvaltning och projekt.

6.1. Program

I utvärderingen beskrevs programprioriteringarna som komplicerade. Även om prioriteringarna är helt berättigade, kanske de inte återspeglar de berörda parternas och/eller EU-medborgarnas faktiska behov. Man bör ägna mer uppmärksamhet åt att utveckla tydligare prioriteringar genom en mer behovsbaserad prioriteringsprocess.

Det rekommenderades att man koncentrerar sig på områden som har stor genomslagskraft och som är mycket angelägna.

6.2. Förvaltning

Det bör göras insatser för att utveckla nya finansieringsmetoder i syfte att uppmuntra mer innovativa förslag.

Det finns en ”inre krets” av berörda parter som känner till programmets arbete väl, men man kanske missar en bredare publik. I utvärderingen föreslogs det att fördelarna från de samfinansierade projekten sprids till intressegrupper genom skräddarsydda meddelanden.

Med tanke på att ett framgångsrikt genomförande av programmet är beroende av bl.a. samarbete med internationella organisationer, rekommenderades det att man upprätthåller och stärker de befintliga förbindelserna med internationella organ.

6.3. Projekt

Det rekommenderades att förenkla ansökningsförfarandet för att lämna in projekt enligt inbjudan att lämna förslag.

I utvärderingen föreslogs att man bör överväga indirekta, slutna och informella förfaranden för att styra och begränsa antalet förslag som ska bedömas.

Slutsatsen från utvärdering var att projektens framsteg bör kontrolleras i förhållande till programprioriteringarna.

7. Kommissionens synpunkter på slutsatserna från utvärderingen

7.1. Program

I utvärderingen beskrivs programprioriteringarna som komplicerade. Även om prioriteringarna är helt berättigade, kanske de inte återspeglar de berörda parternas och/eller EU-medborgarnas faktiska behov.

Man har tagit flera initiativ för att rationalisera och prioritera inom folkhälsoprogrammets verksamhet, t.ex. en kartläggning av folkhälsoprogrammet (2003–2008) och flerårig planering. Initiativen ska bidra till att fastlägga prioriteringar för varje år inom det nya hälsoprogrammet, dvs. det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013)[3], fastställa de berörda parternas behov och bestämma särskilda mål. Detta kommer att ge det nya hälsoprogrammet en tydligare profil genom att antalet insatser minskas och prioriteringarna blir tydligare.

Dessutom kommer man att använda en bredare och innovativ samrådsprocess för att fastställa prioriteringarna i de årliga arbetsplanerna, tillgodose EU-medborgarnas verkliga behov och öka de berörda parternas medvetenhet om programmet. Man kommer att höra flera grupper av berörda parter för att ta reda på vilka verksamhetsområden som är relevanta för dem.

7.2. Förvaltning

När det gäller möjligheten att införa nya finansieringsmetoder, bör det noteras att man erbjuder ett större antal finansieringsmekanismer i det andra hälsoprogrammet (2008–2013). Dessa omfattar

- samfinansiering av en åtgärd som är avsedd att bidra till att uppnå ett programmål (upp till 60 % av projektkostnaderna),

- samfinansiering av driftskostnaderna för ett icke-statligt organ eller specialiserat nätverk (upp till 60 % av de stödberättigande kostnaderna),

- gemensam finansiering från gemenskapen och en eller flera medlemsstater av ett offentligt organ eller ett icke-statligt organ (upp till 50 % av kostnaderna),

- gemensamma åtgärder med andra gemenskapsprogram.

När det gäller projektresultaten kommer dessa att spridas genom lämpliga kanaler som är anpassade till de olika målgrupperna.

Hållbarheten kommer att uppmärksammas mer. Resultatindikatorer kan användas för att säkra en närmare uppföljning av projekten. Efter genomförandet av projektet bör stödmottagarens faktiska resultat bedömas. Syftet är att kontrollera i vilken omfattning slutrapporterna återspeglar förväntningarna i början av projektet.

Information om programverksamheten kommer att spridas vidare än tidigare. För detta har man utarbetat en omfattande strategi. Nya initiativ har främjats och andra, befintliga initiativ har utvidgats, t.ex. användning av e-nyhetsbrev och Internet (webbplatsen för GD Hälso- och konsumentfrågor, EU:s folkhälsoportal och Hälso-EU:s e-nyhetsbrev samt webbplatsen för genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet), informationsdagar (i Luxemburg och nationella informationsdagar), vidareutveckling av nätverket av nationella kontaktpunkter och nya hälsorelaterade publikationer.

Kommissionen kommer att intensifiera samarbetet med internationella organisationer, t.ex. WHO och OECD, genom direkta bidragsavtal.

7.3. Projekt

Ansökningsförfarandet för att lämna in projekt enligt inbjudan att lämna förslag bör förenklas. Detta har redan gjorts för inbjudan att lämna förslag 2007 och arbetet kommer att fortsätta under det andra hälsoprogrammet (2008–2013).

Vidare ändrades 2007 de bedömningskriterier som används för inbjudan att lämna förslag. Efter den utvärdering som gjordes av genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet 2006 antogs den 12 februari 2007 kommissionens beslut om fastställande av allmänna principer och kriterier för urval och finansiering av åtgärder i folkhälsoprogrammet[4].

Tilldelningskriterierna ändrades i syfte att göra bedömningsprocessen öppnare och ge sökandena mer vägledning om vad som förväntas av projekten. Tilldelningskriterierna fastställdes i detalj och vissa aspekter preciserades närmare än tidigare, t.ex. vad som avses med geografisk täckning, partnerskapens kvalitet och roll i samband med inbjudningarna att lämna förslag, europeiskt mervärde, budgeten och den ekonomiska förvaltningen.

När det gäller att begränsa antalet förslag i inbjudningarna att lämna förslag på de sätt som föreslås i utvärderingen, måste kommissionen påpeka att budgetförordningen föreskriver direkt konkurrens. Att använda slutna förfaranden på folkhälsoområdet skulle inte vara en fördel, och informella förfaranden tycks inte garantera opartiskhet och lika behandling.

Stödmottagarna kommer att uppmanas att beskriva hur deras förslag kommer att förbättra EU-medborgarnas hälsa, där så är möjligt genom mätning med lämpliga indikatorer, bl.a. indikatorn för friska levnadsår[5], och hur de kommer att minska ojämlikheten i hälsa i och mellan EU:s medlemsstater och regioner.

8. SLUTSATSER

Slutsatserna från halvtidsutvärderingen var i stort positiva, men där framhölls även vissa områden som borde beaktas vid det fortsatta genomförandet av folkhälsoprogrammet (2003–2008) och utarbetandet av det andra hälsoprogrammet (2008–2013).

Utvärderingen var omfattande och täckte en lång tidsperiod, från planeringsstadiet till slutförandet av rapporten. Den avslutades för sent i den politiska cykeln för att man skulle kunna besluta om några väsentliga ändringar av folkhälsoprogrammet (2003–2008), som upphävdes den 1 januari 2008 när det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) trädde i kraft.

Resultaten från utvärderingen användes dock omedelbart, där så var möjligt, för att förbättra återstoden av programmet (2003–2008). Kommissionen kommer att ta noga hänsyn till rekommendationerna från denna utvärdering vid genomförandet av det andra hälsoprogrammet (2008–2013).

[1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

[2] RAND:s Interim Evaluation of the Public Health Programme (2003-2008), Final Report , s. 100–101.

[3] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (EUT L 301, 20.11.2007, s. 3).

[4] EUT L 46, 16.2.2007, s. 45.

[5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm