MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN - Gemenskapens strategier för att stödja sysselsättning

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Gemenskapens strategier för att stödja sysselsättning

1. Inledning

Ett av de centrala målen för Europeiska unionen är att främja en hög sysselsättningsnivå. Sysselsättningen är av största betydelse för att den genom snittliga levnadsstandarden successivt skall kunna höjas och bidrar både till sammanhållning och till social integration. Sysselsättningen är ett viktigt mått på hur väl och hur effektivt man i Europa tar vara på de ekonomiska och mänskliga resurserna.

Den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europa är på väg in i en ny fas. Med starkare tillväxt och ett förbättrat ekonomiskt klimat är utsikterna goda till att ytterligare öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Hela sysselsättningspotentialen i Europeiska unionen - i fråga om arbetstillfällenas kvalitet och kvantitet, om lika möjligheter att få dessa arbetstillfällen och i fråga om minimiarbetslöshetsnivåer - kommer inte att kunna realiseras om inte Europeiska unionen hanterar förändringarna på ett effektivare sätt. Varorna, tjänsterna, kapitalmarknaden och arbetsmarknaden i Europa måste fortsätta att moderniseras och anpassas, och företagarandan måste bli starkare.

Produktion, tillägnande och tillvaratagande av kunskap blir i allt högre grad centrala faktorer när det gäller att förbättra de ekonomiska resultaten och öka den sociala välfärden. Kunskap och innovation ger nytt innehåll åt och ökar den ekonomiska konkurrenskraften och ändrar även arbetets innehåll och sättet att arbeta. Till målen för det särskilda toppmötet i Lissabon hör att hitta nya möjligheter att främja ekonomisk tillväxt och social integration och därmed stärka både konkurrenskraft och sammanhållning.

Alla resurser i Europa måste tas i anspråk för att skapa en modern och kunskapsbaserad ekonomi för alla, och för att på ett samlat sätt lösa inte bara långvariga utmaningar som regionala skillnader och skillnader mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden, utan även de nya utmaningar som mer omfattande ekonomiska, sociala och tekniska förändringar för med sig.

Detta meddelande utgör en del av kommissionens bidrag till toppmötet i Lissabon om sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning. Syftet med det är dubbelt.

För det första belyses hur strukturella reformer och ekonomisk tillväxt ömsesidigt stöder varandra och de huvudsakliga utmaningarna som Europeiska unionen står inför när det gäller sysselsättning betonas: könsrelaterade skillnader, kompetensbrist, regional obalans, demografiska tendenser samt globala konkurrenskrav. Dessa synas mot bakgrund av övergången till en kunskapsbaserad ekonomi. För det andra, i enlighet med artikel 127 i fördraget som föreskriver att "målet för en hög sysselsättningsnivå skall beaktas när gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs", beskrivs sedan fyra områden inom gemenskapspolitiken som är särskilt relevanta med tanke på dagordning för toppmötet i Lissabon:

- Den kunskapsbaserade ekonomins utveckling skall främjas av de initiativ som gäller informationssamhället, forskning och utveckling.

- Inre marknadens funktion samt främjande av företag och innovation skall förbättras.

- En integrerad strategi för att främja integration och deltagande i den produktiva ekonomin skall antas.

- Slutligen skall skapandet av arbetstillfällen på regional och lokal nivå aktivt stödjas.

2. Utmaningar och möjligheter i Europa

2.1. Den allmänna sysselsättningspotentialen i Europa

Det är allmänt känt att sysselsättningen i Europeiska unionen inte är tillfredsställande. Sysselsättningsnivån är låg - andelen sysselsatta i förhållande till den del av befolkningen som är i arbetsför ålder är endast 61 procent jämfört med cirka 75 procent i Japan och USA. Arbetslösheten har sällan sjunkit under 8 procent under nästan 20 år. Potentialen för full sysselsättning i unionen, dvs den nivå som skulle uppnås om sysselsättningsläget i alla medlemsstater var lika bra som i den bästa medlemsstaten eller som i USA, uppskattas till cirka 30 miljoner personer. Denna siffra är två gånger större än antalet registrerade arbetslösa.

I denna punkt kommer vi att i korta drag behandla ett antal problem som har samband med varandra, nämligen könsrelaterade skillnader, bristen på arbetstillfällen inom tjänstesektorn, de regionala skillnaderna, långtidsarbetslösheten, skillnaderna mellan kompetens och behov samt befolkningens åldrande. I det följande relateras de till den omvälvande förändringen mot en kunskapsbaserad ekonomi i Europa.

Jämställdhetsperspektivet

Ytterligare ökning av sysselsättningen kommer att innebära att antalet förvärvsarbetande kvinnor ökar betydligt. För närvarande är endast hälften av kvinnorna i arbetsför ålder yrkesverksamma i Europa, jämfört med över två tredjedelar i USA (se diagram 1). I motsats till detta är skillnaderna mellan EU och USA vad gäller sysselsättning bland män i den aktivaste åldern mycket mindre - 85 procent mot 89 procent. Arbetslösheten bland kvinnor i Europeiska unionen är fortfarande cirka 3 procentenheter högre än bland män.

>Hänvisning till >

[Översättning:

EU - EU

US - USA

Eurostat, EU labour force survey - Eurostat, EU:s arbetskraftsundersökning

US Current population survey - USA: aktuell befolkningsundersökning]

Låg sysselsättning inom tjänstesektorn

Bristen på arbetstillfällen syns också i arbetstillfällenas struktur inom olika sektorer. Inom EU är sysselsättningen i genomsnitt låg inom tjänstesektorn jämfört med USA. Sysselsättningen inom jordbruket och industrin är däremot lika stor i Europa och i USA, men tjänstesektorn ger arbetstillfällen åt nästan 55 procent av befolkningen i arbetsför ålder i USA, jämfört med endast 40 procent i Europa (se diagram 2). Skillnaderna är inte begränsade till vissa områden, utan sysselsättningen är lägre inom samtliga tjänstegrenar - företagstjänster, hälsovård, utbildning osv. (se rapporten om sysselsättningen i Europa 1999).

>Hänvisning till >

Regional obalans

Det finns stora och ihållande geografiska skillnader vad gäller fördelningen mellan sysselsättning och arbetslöshet inom Europeiska unionen. I många sydliga regioner, många perifera regioner och i många äldre industriområden i medlemsstaterna är det vanligt med en sysselsättning på under 55 eller 50 procent och en arbetslöshet som ofta är dubbelt så hög som genomsnittet i Europeiska unionen (se rapporten om sysselsättningen i Europa 1998).

Den regionala obalansen vad gäller sysselsättningen i Europeiska unionen har på det stora hela inte förändrats mycket på lång sikt. Tvärtom har skillnaderna mellan olika regioner blivit allt större under de senaste 15-20 åren. Under de senaste två årtiondena har arbetslösheten i regioner med hög sysselsättning varierat mellan 4 och 7 procent, medan arbetslösheten i regioner med låg sysselsättning försämrats markant från 15 procent till 25 procent under denna period.

Också i de medlemsstater där skillnaderna har minskat under 1990-talet beror detta snarare på att sysselsättningen i regioner med hög sysselsättning har minskat än på en ökning i områden med låg sysselsättning. Detta innebär att de regioner där sysselsättningen är låg brottas med allvarliga strukturella problem, som måste angripas med mångsidiga åtgärder om hela potentialen för ökad sysselsättning i Europeiska unionen skall realiseras.

Långtidsarbetslöshet

Ekonomisk kraftslöshet samt svaga arbetsmarknader har i en stor del av Europa lett både till en hög arbetslöshet allmänt sett och till en uppenbar oförmåga att återintegrera många av de personer som förlorar sitt arbete, vare sig detta beror på ekonomisk nedgång eller på strukturomvandlingar. Följaktligen är en stor andel av de arbetslösa fortfarande utan arbete efter ett år eller mer, vilket minskar deras anställbarhet och hämmar deras möjligheter att komma in i arbetslivet igen.

I genomsnitt har ungefär hälften av de registrerade arbetslösa i Europeiska unionen varit utan arbete i ett år. De största framgångarna när det gäller att sänka den allmänna arbetslösheten har vanligen gjorts i de medlemsstater som ägnat särskild uppmärksamhet åt att minska antalet arbetslösa som går in i långtidsarbetslöshet genom att inte vänta, utan sätta in arbetsmarknadsåtgärder på ett tidigt stadium.

Skillnaderna mellan kompetens och behov

Ett vanligt problem i tider av ekonomisk återhämtning är att det uppstår skillnader mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Detta tar sig uttryck i att löneskillnaderna pressas uppåt i och med att företagen konkurrerar om arbetstagare med efterfrågad kompetens eller om vissa grupper av kvantitativt sett få arbetstagare. Problemet blir mer akut i och med den strukturella omvandlingen till en kunskapsbaserad ekonomi, vilket orsakar en klyfta mellan den kompetens som arbetstagarna har och den kompetens som behövs på grund av tekniska framsteg och organisationers utveckling.

Det finns bevis för att personer som endast har grundutbildning i praktiken förvärvsarbetar betydligt färre år och upplever mycket längre perioder av overksamhet eller arbetslöshet än personer med högskoleutbildning. Av diagram 3 framgår att den faktiska yrkesverksamma tiden för lågutbildade män kan vara så kort som 25 år, jämfört med 35 år för högutbildade män, något som ytterligare bidrar till skillnader i livsinkomst. Man måste därför ägna särskild uppmärksamhet åt att utveckla sådana utbildningsstrukturer som främjar alla medborgares möjlighet till livslångt lärande, så att de kan anpassa sig till förändringar i arbetsmiljön.

>Hänvisning till >

[Översättning:

Inactive - Overksamhet

Low education - Utbildning på låg nivå

Medium education - Utbildning på mellannivå

High education - Utbildning på hög nivå

En låg utbildningsnivå är förknippad med hög arbetslöshet, särskilt bland unga arbetstagare. Arbetslösheten bland 20-24-åriga ungdomar som inte har annat än grundutbildning till exempel, är upp till 10 procentenheter högre än bland högskoleutbildade ungdomar. För arbetskraften som helhet är arbetslösheten bland personer med hög utbildningsnivå under hälften - 6 procent mot över 12 procent - jämfört med personer som bara har grundutbildning. Detta visar hur viktigt det är att höja ungdomars kvalifikationer genom att kämpa mot avbruten skolgång, förbättra den utbildning som är tillgänglig efter den obligatoriska skolan och genom att erbjuda sådana personer som lämnat skolan utan tillräckliga kvalifikationer en "andra chans".

Demografiska aspekter

I Europeiska unionen pågår redan demografiska förändringar som kommer att påverka såväl ålderstrukturen hos befolkningen i arbetsför ålder som balansen mellan dem som försörjer, dvs. personer i arbetsför ålder, och dem som blir försörjda, dvs. personer som inte förvärvsarbetar, t.ex. pensionstagare. Detta betyder att den låga sysselsättningen bland arbetstagare över 55 år (se diagram 1) är ohållbar och att man resolut måste stärka sysselsättningspolitiken i detta hänseende (se de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 1999 och sysselsättningsriktlinjerna 2000).

Den förändrade åldersstrukturen hos befolkningen i arbetsför ålder är ännu mer markant sett ur ett längre perspektiv. Under nästa årtionde kommer antalet potentiella arbetstagare under 40 år att minska med 12 miljoner medan antalet personer över 40 år kommer att öka med 13 miljoner. En förändring av detta slag kommer att påverka rekrytering och anställningspraxis särskilt i företag som traditionellt har anställt en yngre arbetskraft. Å andra sidan sker förändringen gradvis och arbetskraften åldras i genomsnitt endast (3-4) månader per år, vilket betyder att effekterna kommer att vara mindre dramatiska ju snabbare sysselsättningen ökar.

2.2. Framtida möjligheter och begränsningar

Dessa mångåriga utmaningar understryks av övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i kombination med en allt mer globaliserad produktion inom många industrisektorer och tjänstesektorer.

Övergången till en "kunskapsbaserad ekonomi" håller på att bli ett typiskt drag för dagens ekonomier. Kunskapen i dag är i allt högre grad dokumenterad och sprids med hjälp av informationstekniken. Dessutom bygger fler produkter och tjänster än någonsin tidigare på användning av kunskap och information. Informations- och kommunikationstekniken samt bearbetningen av kunskap har också betydande följder för arbetsorganisationen och arbetets karaktär. Nätverken av företag, av företag och kunder eller av enskilda individer förändrar såväl verksamhetsmodellerna inom många näringsgrenar som enskilda individers arbetssätt. Genom att många av tidsbegränsningarna i produktionsprocessen avskiljs, gynnas decentraliserade organisationsformer. Med hjälp av lämpliga politiska åtgärder kan den kunskaps baserade ekonomin medföra en betydande ökning av antalet arbetstillfällen inom tjänstesektorn, vilket skulle bidra till ett bättre sysselsättningsläge inom denna sektor.

Om man vidare bemödar sig tillräckligt om att ge alla personer och alla regioner lika möjligheter att tillgå den nya informationstekniken kan mindre utvecklade samhällen både på landsbygden och i städer kanske skapa nya verksamhetsformer och lösa seglivade problem, som långa avstånd till stora ekonomiska centra. Detta kan ge ny drivkraft åt motarbetandet av de djupt rotade regionala skillnaderna vad gäller sysselsättningen i Europa.

Dessa förändringar betyder att både yngre och äldre arbetstagare måste kunna hantera kunskapen i dess nya former, dvs. digitalisering, nätverkssamarbete och realtidsbearbetning, för att kunna anpassa sig under hela det yrkesverksamma livet. Det verkar som om den kunskapsbaserade ekonomin ger en komparativ fördel åt arbetstagare med mångsidiga och kommunikativa färdigheter inom tjänstemannayrken, jämfört med arbetstagare inom traditionella arbetaryrken. Detta har närmast samband med den högre utbildningsnivån.

>Hänvisning till >

Detta är fallet särskilt inom de snabbt växande sektorerna av ekonomin, där det skapas flest arbetstillfällen inom tjänstemannayrkena. Största delen av de förlorade arbetstillfällena inom arbetaryrkena finns inom långsamt växande eller tillbakagående sektorer (se diagram 4). Därför behövs det större investeringar i livslångt lärande, både i fråga om grundläggande utbildning och kompetens utveckling och särskilt för äldre arbetstagare. Detta är särskilt viktigt med tanke på att arbetskraften i Europa blir allt äldre. Genom en aktiv utbildningspolitik kan man också minska könsrelaterade skillnader i fråga om tillgången till informations- och kommunikationsteknik. Med kunskapsinvesteringar avses inte endast investering i IT-relaterade produkter och tjänster eller utbildning utan också i forskning och utveckling. Uppgifter från 1995 pekar på jämförbara kunskapsinvesteringar i EU och USA. I fråga om forskning och utveckling satsar Europeiska unionen däremot proportionellt sett mindre än USA och Japan - under 2 procent av BNP 1997 jämfört med närmare 3 procent. Om man dessutom anlägger ett längre perspektiv och endast betraktar de absoluta utgifterna, verkar det som om skillnaderna håller på att öka, särskilt under 1990-talet. Den nuvarande trenden vad gäller forskningsutgifter kan därför ha en negativ verkan på hur sysselsättningen i Europa utvecklas under de kommande åren.

Den fortsatt ökande globala handeln har inneburit betydande fördelar för Europeiska unionen. Sjunkande transportkostnader och bättre information tack vare Internet kan innebära en möjlighet till ytterligare stora förändringar i tillverknings- och distributionsstrukturerna i världen under kommande år och ytterligare öka inkomster och sysselsättning i Europeiska unionen.

Å andra sidan åtföljs dessa förändringar av en kontinuerlig, omfattande strukturell anpassning i Europa. En anpassningsprocess är sällan oproblematisk. Vissa ekonomiska sektorer och vissa yrkesgrupper och regioner kommer att gynnas av att ny verksamhet växer fram (se diagram 6) men som motvikt till detta kommer det att ske en del förluster. Detta innebär utmaningar, inte bara vad gäller integrations- och sammanhållningsmålen utan också i fråga om effektivt utnyttjande av ekonomiska resurser. Det växer fram en allt starkare medvetenhet om samspelet mellan globalisering, inhemsk sysselsättning och relativinkomster och om behovet av starka, stödjande politiska riktlinjer i form av skyddsnät och omskolnings möjlig heter.

De nya trenderna kan innebära större utmaningar för sysselsättning/arbetslöshet, men de kan också ge ny drivkraft åt ändamålsenligt utformade åtgärder för att motverka arbetslöshet, särskilt långtidsarbetslöshet, och för att effektivt minska klyftan mellan åldersgrupper, könsrelaterade skillnader och kompetensbrister på arbetsmarknaden samt minska de enorma skillnaderna mellan de regionala arbetsmarknaderna.

3. Sysselsättningsaspekten inom gemenskapens politik

Efter att ha beskrivit utmaningarna vad gäller sysselsättningen ser vi i detta avsnitt på sysselsättningseffekterna av gemenskapens politik på de områden som är centrala för den kunskapsbaserade ekonomins utveckling.

För att svara på dessa utmaningar måste alla ekonomiska och struktur politiska möjligheter utnyttjas och användas så att de ömsesidigt stöder varandra. Sysselsättningspolitiken måste ingå i en omfattande strategi som består av makroekonomiska åtgärder för att skapa tillväxt, stabilitetet och sysselsättning, ekonomiska reformer för att främja konkurrens och fungerande marknader och sysselsättningsriktlinjer för att öka anställbarheten, anpassningsförmågan, jämställdheten och för att främja företagarandan så att nya arbetstillfällen skapas i befintliga och nya företag. Sysselsättningsriktlinjerna och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken utgör referensramen när de övergripande politiska målen och inriktningarna fastställs. Båda följs upp i genomföranderapporter och medlemsstaterna har huvudansvaret för att de genomförs.

Enligt artikel 127.1 i EG-fördraget skall gemenskapen bidra till en hög sysselsättningsnivå genom att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna samt genom att stödja, och om det behövs, komplettera deras åtgärder. Europeiska rådet bad vid det särskilda mötet i Luxemburg om detta stöd och uppmanade till att all gemenskapspolitik, både rampolitik och stödpolitik, skulle utnyttjas till att stödja sysselsättningen. Denna uppmaning följer artikel 127.2 i EG-fördraget, enligt vilken målet att uppnå en hög sysselsättningsnivå skall beaktas när gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs.

Även om detta meddelande handlar om hur sysselsättningen kan integreras i gemenskapens nuvarande politik är det viktigt att man inser att en utvidgad union kommer att få avsevärda följder för sysselsättningspolitiken. Integreringen av länder som befinner sig på andra stadier av utveckling, tillväxt och konkurrenskraft än medlemsstaterna är en utmaning som måste angripas genast. En kartläggning av sysselsättningen utförs för närvarande i kandidatländerna i syfte att öka vår kännedom om situationen i dessa länder och att anpassa deras sysselsättningspolitik till politiken i gemenskapen.

I följande avsnitt behandlas fyra områden:

- Utveckling av den kunskapsbaserade ekonomin.

- Främjande av en dynamisk inre marknad.

- Integration och deltagande i en produktiv ekonomi.

- Stöd från Europeiska unionen till regional och lokal utveckling av sysselsättningen.

3.1. På väg mot en kunskapsbaserad ekonomi

Stöd från Europeiska unionen till ett europeiskt informationssamhälle

Informations- och kommunikationstekniken ger nya möjligheter till tillväxt och till att skapa arbetstillfällen i Europa. Tekniken kommer att påverka sysselsättningen inom de flesta ekonomiska sektorer på olika sätt. Nya organisationsformer och innovation i företagens processer kommer att öka produktiviteten och leda till lägre priser, produkter av bättre kvalitet och så småningom ökad efterfrågan. Innovation vad gäller produkter och tjänster kommer att ge upphov till nya arbetstillfällen och ny efterfrågan.

Styrka och svagheter i Europa

Den nya tekniken har fått fotfäste snabbare i det amerikanska näringslivet än i det europeiska och man har i USA också varit snabbare att utnyttja den infrastruktur som "informationsmotorvägarna" erbjuder. Till följd av detta har USA kunnat lansera framgångsrika globala tillämpningar som bygger på denna teknik och har därmed fått en dominerande ställning inom många delar av IT-marknaderna. De flesta Internetleverantörer måste till exempel fortfarande använda amerikanska stamnät (infrastruktur för bredband) för Internettrafiken. Positivt är att Europa är den marknad som växer snabbast vad gäller utvecklingen av Internet. I slutet av 1999 använde ungefär 50 miljoner européer Internet och antalet förväntas mångdubblas före 2004. Antalet Internetanvändare i Europa utgör dock idag endast en tredjedel av antalet användare i USA och detta betyder att man i Europa borde främja en mycket snabbare ökning av antalet Internetanvändare än i dag.

Vidare är kompetensklyftan ett stort hinder för skapandet av arbetstillfällen i Europa, både vad gäller grundläggande IT-kompetens och specialistkompetens. År 2002 kommer det att finnas hela 1,6 miljoner otillsatta tjänster för IT-specialister.

I fråga om mobilkommunikation och digital-TV har Europeiska unionen emellertid en ledande ställning. I december 1999 fanns det 136 miljoner mobil telefonabonnenter och antalet ökar nu i många medlemsstater med 1 procent per månad. Enligt vissa prognoser kommer användargraden att närma sig 100 procent inom fem år. GSM, som ursprungligen var en europeisk standard, har blivit en global standard. Tredje generationens mobiltelefoni som ger möjlighet till elektronisk handel och trådlös uppkoppling till Internet kommer att bygga på dessa framgångar och ge europeiska företag ett stort försprång eftersom det kommer att finnas fler än 600 miljoner mobiltelefoner med dessa egenskaper före 2004.

Europeiska unionens initiativ

- Initiativet "eEurope - Ett informationssamhälle för alla", som kommissionen offentliggjorde den 8 november, skall ge alla européer möjlighet att dra nytta av fördelarna med informationssamhället. I meddelandet anges nödvändiga grundläggande förut sättningar som till exempel tillgång till Internet i skolor, billigare uppkoppling till Internet, främjande av elektronisk handel, snabb Internetuppkoppling för forskare och studenter, riskkapital för högteknologiska små och medelstora företag och e-deltagande för personer med funktionshinder samt lättillgänglig offentlig information. Genom att ge politisk prioritet åt de tio områden som behandlas inom ramen för initiativet skulle man i Europa kunna skapa ett betydande antal nya högkvalificerade arbetstillfällen på områden där efterfrågan ökar. Initiativet är också inriktat på att ge människorna billiga och lättillgängliga verktyg för att höja sin kompetens och därigenom kunna ta vara på nya möjligheter.

- Meddelandet "Strategier för arbetstillfällen i informationssamhället" antogs den 4 februari och i det ges rekommen dationer för hur medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och näringslivet kan åtgärda de befintliga bristerna på fyra områden, nämligen lärande, arbete, samhällstjänster och företag i informationssamhället. De ambitiösa målsättningarna samt de konkreta indikatorerna och tidsplanerna utgör en grund för bedömning av hur kunskapssamhället beaktas inom den europeiska sysselsättningsstrategin. Kommissionen skall uppmuntra medlemsstaterna att främja informationssamhället och ny kompetens genom att koncentrera strukturfondsinvesteringar på mänskliga resurser och på en relevant infrastruktur.

Stöd från Europeiska unionen till ett gemensamt europeiskt område för forskningsverksamhet: att skapa en grund för tillväxt och kunskap

Att genom forskning skapa och sprida ny kunskap stöder sysselsättning genom att forskningen lägger grunden för framtidens tillväxtindustrier och ger människorna möjlighet att utöka sina kunskaper och sin kompetens. I de stora ekonomierna i världen har det faktiskt skett en ökning av antalet arbetstillfällen i industrier och regioner där det bedrivs mycket forskning och utveckling och där teknologin befinner sig på en hög nivå.

Styrka och svagheter i Europa

När det gäller sysselsättning utgör forskarna endast 0,25 procent av arbetskraften i Europa, jämfört med 0,67 procent i USA och 0,6 procent i Japan. Mellan 1988 och 1997 höll bruttonationalutgifterna för forskning och utveckling i Europeiska unionen inte jämna steg med bruttonationalprodukten. Forskningen i Europeiska unionen utgör för närvarande i genomsnitt endast 1,8 procent av BNP i Europa, jämfört med 2,8 procent i USA och 2,9 procent i Japan. Skillnaden har ökat sedan 1995, särskilt i fråga om forskningsinvesteringar gjorda av den privata sektorn, små och medelstora företag.

>Hänvisning till >

[Översättning

Million PPS (euros) at 1990 prices - Köpkraftsstandard i miljoner (euro) till 1990 års priser]

Forskningen i Europa missgynnas dessutom av fragmenterering och fackindelning. Lagstiftningen och förvaltningen samt referenssystemen för forskning varierar stort och den finns egentligen ingen "inre marknad" för vetenskaplig kunskap och teknik idag.

Trots detta är potentialen för forskning stor i Europa. Här produceras en tredjedel av hela den vetenskapliga kunskapen i världen. Europa är föregångare till exempel i fråga om medicinsk forskning och kemi och har haft betydande framgångar på det tekniska området, till exempel inom sektorer som flygteknik och mobilkommunikation. Denna potential måste bevaras, ökas och tas vara på.

Europeiska unionens initiativ

I meddelandet "Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet" lade kommissionen fram förslag om en övergripande strategi för att främja den vetenskapliga och tekniska verksamheten i Europa och för att ta vara på all den potential på hög nivå som redan finns i medlemsstaterna. Bättre integration av den vetenskapliga och tekniska verksamheten i Europa och ett beslutsamt steg mot en europeisk forskningspolitik är oumbärliga förutsättningar för att forskningen i Europa skall stimuleras.

I meddelandet påpekas särskilt behovet av att kartlägga och bygga nätverk mellan expertcentra, öka rörligheten bland forskare och att skapa bättre grundförutsättningar för privata investeringar i forskning. Det bör göras utvärderingar (benchmarking) som utmynnar i regelbundna rapporter om forskningssituationen i Europa. Utvärderingen och rapporten borde grundas på vissa viktiga indikatorer som är mest relevanta för att bedöma hur forskning och utveckling påverkar konkurrenskraft och sysselsättning i den kunskapsbaserade ekonomin.

Medlemsstaterna och Europeiska unionen kommer att vara tvungna att vidta åtgärder. Hela det tillgängliga maskineriet av praktiska, rättsliga och politiska verktyg bör tas i bruk och alla de möjligheter som fördraget bjuder bör utforskas.

Stöd från Europeiska unionen till att utveckla ett europeiskt område för livslångt lärande: att minska utbildningsklyftan

Framstegen inom informations- och kommunikationstekniken förändrar sättet att samla kunskap och stöder övergången till en kunskapsbaserad ekonomi. Denna nya modell ger emellertid upphov till många utmaningar. Hur skall man stimulera innovation, inte bara när det gäller processer utan också produkter och tjänster, för att öka etablering av företag och skapande av arbetstillfällen- Hur skall man ge arbetskraften beredskap att hantera mycket snabbare förändringar i yrkesverksamheten- Hur skall man hantera risken med ny social verksamhet-

Utbildningssystemen i Europeiska unionen måste vara lyhörda för alla medborgares behov av att ha beredskap att hantera snabba förändringar i den kunskapsbaserade ekonomin. Utbildningspolitiken måste också stå i samklang med förändrade sociala trender vad gäller befolkningens åldrande, hushållens och familjernas strukturer samt de förändringar i beteende som följer av detta och som hör samman med köns- och generationsfrågor.

Styrka och svagheter i Europa

Dagens låga sysselsättningsnivå beror delvis på dålig matchning mellan den kompetens som behövs på arbetsmarknaden och den kompetens som arbetskraften har. Den höga ungdoms arbetslösheten understryker behovet av att rikta in sig på en smidigare övergång från skola till arbete genom att öka utbildningens kvalitet, bland annat genom att utveckla de grundläggande färdigheterna och stärka sambandet mellan arbetsmarknaden och utbildningsinstitutionerna. Äldre arbetstagare behöver bättre och mer lättillgänglig kvalitativ fortbildning som stöder anpassningen till kraven på den nya arbetsmarknaden.

Den politiska viljan till förändring är stark. Sysselsättningsstrategin och gemenskapens program för utbildning, yrkesutbildning och ungdom bidrar till att skapa ett gemensamt europeiskt område för utbildning och yrkesutbildning, med samarbete och rörlighet. En av hörnstenarna i sysselsättningsriktlinjerna är att ge alla möjlighet att delta i den kunskapsbaserade ekonomin med hjälp av ett partnerskap för livslångt lärande, i vilket medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företagen deltar.

Europeiska unionens initiativ

- Kommissionen utarbetar ett memorandum om livslångt lärande och aktivt medborgarskap i kunskapens Europa. Detta skall innehålla idéer om en mångsidig strategi för livslångt lärande och nya indikatorer som skall underlätta bedömningen av medlemsstaternas politik och system samt om gemenskapens program och initiativ. Kommissionen håller också på att utarbeta en europeisk rapport om utbildningens kvalitet. Denna bygger på resultaten av arbetet i en arbetsgrupp som skall ta fram indikatorer för kvalitet inom utbildningssystemen. Kommissionen kommer också att analysera hur läroplanerna och definitionerna av kvalifikationer utvecklas och övervaka om de motsvarar behoven på arbetsmarknaden och främjar övergången till ett kunskapssamhället.

- Som en reaktion på kompetensbristen betonar kommissionen i meddelandet Strategier för arbetstillfällen i informationssamhället särskilt en ny, integrerad strategi för livslångt lärande. Enligt meddelandet skall varje studerande och arbetstagare ges möjlighet att skaffa sig IT-färdigheter, och utbildningen av IT-specialister skall främjas både på universitetsnivå och yrkesutbildningsnivå. Särskilt skall man fästa uppmärksamheten vid att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all utbildning som gäller informationssamhället. Kommissionen skall inleda en undersökning om de ekonomiska kostnader som kompetensklyftan föranleder.

- Därutöver kommer kommissionen detta år att lägga fram ett initiativ om utformningen av framtidens utbildning och främjande av innovation med den nya tekniken. Detta är förenligt med dess initiativ om e-Europe och med sysselsättningsstrategin.

Stöd från Europeiska unionen till att utnyttja kunskap för att främja sysselsättning som är förenlig med en hållbar utveckling

Det borde vara lättare att uppnå en hållbar utveckling, dvs. en tillväxt som är anpassad till miljön, i en kunskapsbaserad ekonomi. Nya kunskapsbaserade industrier orsakar mindre förorening än den traditionella tillverkningsindustrin och en mer välutbildad arbetskraft innebär mer miljömedvetna konsumenter. Forskningen och innovationerna kommer att göra det möjligt att tillfredsställa efterfrågan på miljövänliga produkter.

Styrka och svagheter i Europa

Tekniska framsteg och förbättrad reglering har minskat den mängd föroreningar som många industriprocesser ger upphov till, men verksamhetens växande omfattning har haft motsatt effekt. I den rapport om den aktuella miljösituationen som Europeiska miljöbyrån nyligen sammanställt förutspås att en del miljöproblem skulle kunna lösas om den nuvarande politiken drevs till sin spets. Inom flera viktiga sektorer (klimatförändringar, avfall, mark och vatten) betyder "strutspolitiken" dock att miljön kommer att försämras ytterligare före 2010.

Marknadsekonomiska styrmedel, som skatter, används i varierande utsträckning. Trots upprepade uttalanden har framstegen varit få när det gäller mångsidigare användning av skattemässiga styrmedel, som beskattning av förorenande produktion och konsumtion av energi eller förskjutning av skattebördan från arbete till användningen av resurser. Att man tar hänsyn till miljöfrågor inom politiken för olika sektorer (transport, energi, jordbruk) är något helt nytt.

Att Europeiska unionen vill främja hållbar utveckling och höga standarder är en potentiell drivkraft för innovation, teknik, ny företagsverksamhet och kvalitativa arbetstillfällen. Europeiska unionen är världsledande inom miljöteknik, som skapar arbetstillfällen och ger inkomster i medlemsstaterna.

Europeiska unionens initiativ

- Europeiska rådet i Helsingfors enades om strategier för integrering av miljöaspekten inom jordbruk, transporter och energisektorn. Liknande strategier har börjat utvecklas på områdena inre marknaden, utveckling och industri. Rådet har fått i uppdrag att inför Europeiska rådet i juni 2001 lägga fram mångsidiga strategier med möjlighet att inbegripa en tidsplan för ytterligare åtgärder och en rad indikatorer för dessa sektorer. Europeiska rådet bad också kommissionen utarbeta en långsiktig strategi för hållbar utveckling. Miljöaspekten skall också ingå i sysselsättningsriktlinjerna 2000.

- I meddelandet om miljö och sysselsättning underströks vikten av en integrerad politik som engagerar samtliga berörda parter och särskilt de offentliga myndigheterna. Kommissionen har inlett en dialog mellan ministerierna för sysselsättning och sociala frågor, miljö och industri om hur konkurrenskraft, miljöpolitik och sysselsättningspolitik kan integreras med varandra.

- Det behövs en blandning av ekonomiska stimulansåtgärder och hindrande åtgärder för att främja investeringar i ny, renare kapitalstock. Tillsammans med investeringar i mänskliga resurser kommer både konkurrenskraften och (arbets)livets kvalitet att förbättras. På grundval av meddelandet om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa) kommer kommissionen att ge mer stöd till utveckling av långsiktiga nationella strategier och hjälpa till med utveckling av indikatorer som är tillämpliga i alla branscher.

- Kommissionen kommer att fortsätta utreda åtgärder som verkar gynna miljön, den ekonomiska konkurrenskraften och sysselsättningen. Som exempel kan nämnas miljöskatter och pris sättningspolitik. Kommissionen kommer också att undersöka konsekvenserna av stöd som ger skadliga effekter på miljön. Kommissionen kommer att ta hänsyn till miljöfrågor och till tryggad försörjning vid bedömning av sådant stöd inom ramen för reglerna för statligt stöd. Den kommer att lägga fram förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram inom loppet av detta år.

3.2. Främjande av en dynamisk inre marknad i Europeiska unionen

Europeiska unionens stöd till utveckling av den inre marknaden

Den växande handeln med immateriella varor gör marknadsintegrationen allt nödvändigare. Innovation, kreativitet och ekonomisk och finansiell integration är avgörande när det gäller att öka effektiviteten och konkurrenskraften genom att de främjar konkurrens och minskar kostnader.

Styrka och svagheter i Europa

Avlägsnandet av handelshinder och liberaliseringen av marknaden påskyndar integrationen av medlemsstaternas marknader och skapar nya möjligheter. Genom en utvidgad kundkrets och stordriftsfördelar kan företagen expandera sin verksamhet och skapa nya arbetstillfällen.

Vissa problem återstår dock, t.ex. skyddet av immateriella rättigheter är fortfarande bristfälligt, och dessa kan hindra innovation och investering i teknik, forskning och andra former av immateriellt kapital. Inom vissa näringsgrenar finns det dessutom hinder för integration, särskilt inom tjänstesektorn som sysselsätter dubbelt fler personer än industrin och jordbruket tillsammans. Den europeiska marknaden för finansiella tjänster är fortfarande fragmenterad. Bristen på lämplig reglering inom vissa centrala sektorer, som elektronisk handel, undergräver fortfarande konsumenternas förtroende. Omfattande ojämlikhet och bristande skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster hindrar Europeiska unionen från att fullt ut dra fördel av potentialen att skapa kvalitativa arbetstillfällen.

Europeiska unionens initiativ

- Gemenskapen bör fortsätta att förbättra samordningen av budgetpolitiken och undvika skadlig skattekonkurrens, som kan störa en effektiv resursfördelning på den inre marknaden.

- Förslagen om att skydda industriella och immateriella äganderätter bör syfta till att främja innovation, investeringar och kvalitativ sysselsättning. Ett snabbt antagande av förslaget till direktiv om vissa rättsliga aspekter på den elektroniska handeln på den inre marknaden kommer att bidra till att skapa en lämplig lagstiftningsmiljö för denna viktiga potentiella källa till nya arbetstillfällen. Ökad konkurrens inom IT- och telekommunikationssektorerna kommer att få avsevärda följder för den elektroniska handelns tillväxt. Kommissionen kommer därför att ägna större uppmärksamhet åt att se till att konkurrensreglerna följs och åt särskilda problem, som t.ex. prissättning av nätverksanvändning inom telekommunikationssektorn.

- De framsteg som gjorts med de ekonomiska reformerna kommer att tjäna som grund för utvärderingsarbetet (benchmarking). Uppföljningen sker genom Cardiffrapporten och de nationella handlingsplanerna för sysselsättningen och, mer ingående, i genomföranderapporten om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

- Europeiska unionen måste kraftfullt genomföra de målinriktade åtgärder som man enats om inom den nya strategin för den inre marknaden. Kommissionens initativ kommer huvudsakligen att riktas till sektorn för finansiella tjänster och genomförandet kommer att följas upp. Den första granskningen kommer att göras av rådet (inre marknad) våren 2000.

- Kommissionen kommer även i fortsättningen att utforska de gynnsamma effekterna på arbetsmarknaderna av att man avlägsnar sådant som hindrar arbetstagarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet, t.ex. skillnader mellan socialförsäkringssystem och i synnerhet pensioner. Situationer där migrerande arbetstagare eller pensionstagare som hör till ett socialt trygghetssystem i ett land samtidigt som de betalar inkomstskatt i ett annat land skall undersökas i de fall där detta får till följd att personerna i fråga missgynnas jämfört med om de skulle omfattas av skattesystemet i det land där de betalar sociala avgifter eller om de skulle omfattas av det sociala trygghetssystemet i det land där de betalar skatt. På ett mer allmänt plan borde samordningen av de nationella politiska riktlinjerna syfta till större förenlighet mellan systemen för skatter och sociala avgifter i hela Europeiska unionen, för att orättvis behandling skall undvikas. Medlemsstaterna kommer att uppmuntras att vidta åtgärder genom den europeiska sysselsättningsstrategin och samarbetet kring social trygghet.

Stöd från Europeiska unionen till företag och till en företagarkultur

För att de ekonomiska reformer som syftar till konkurrenskraft och skapande av arbetstillfällen skall vara så gynnsamma som möjligt måste man i Europa bygga upp en kultur av dynamisk företagaranda, särskilt inom de sektorer som hör samman med ny kunskap och informations- och kommunikationsteknik.

Styrka och svagheter i Europa

Det anses att man i Europa har en dominerande arbetstagarkultur. Andelen personer som startar eget i Italien och i Förenade kungariket är hälften av andelen i USA. I Europa vill man efter att ha gått ut skolan eller avslutat sin studier mycket hellre hitta ett arbete än skapa ett arbetstillfälle. I många medlemsstater har man uppmärksammat vikten av denna brist på företagare och redan vidtagit åtgärder för att inbegripa företagskunskap i läroplanen ända från lågstadiet.

I många medlemsstater är lagstiftningen och de administrativa förfarandena så omfattande och invecklade att det är både dyrt och besvärligt att starta nya företag. Forskning från 1997 har visat att de länder där man har minst och snabbast förfaranden för registrering av företag också ofta är de länder där den totala sysselsättningen är högst.

De små och medelstora företagen i Europa är i regel underkapitaliserade och deras skuldnivå är i genomsnitt dubbelt så stora som de egna tillgångarna. Förklaringen till detta kan vara kulturella hinder (en del av dessa företagare är motvilliga att låta utomstående förvärva eget kapital i deras företag) och antalet hinder som de små och medelstora företagen möter när det gäller möjligheter till kapitalfinansiering (t.ex. underutvecklade europeiska riskkapitalmarknader och aktiemarknader som är specialiserade på mindre företag). Tillgången till riskkapital är särskilt viktig när det gäller utveckling av företag som är innovativa och har en snabb tillväxt.

För att minska klyftan mellan EU och USA måste alla sektorer delta: hotell och restauranger, distributionssektorn, finansiella tjänster och företagstjänster, kommunala tjänster (utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster). Detta borde vara ett av de främsta målen i Europa under de närmaste tio åren.

Europeiska unionens initiativ

- Kommissionen lade i meddelandet Att främja företagaranda och konkurrenskraft [1] fram förslaget om handlingsplanen BEST som godkändes av rådet den 19 april 1999. Handlingsplanen bygger på slutsatserna av de rapporter som utarbetats av arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST), vars uppgift bestod i att se över den befintliga lagstiftningsmiljön för företag och att lämna förslag till förbättringar. Konkreta åtgärder föreslås på flera områden, särskilt om undervisning i företagskunskap, utbildning, möjligheter till finansiering, forskning, innovation och förbättrad offentlig förvaltning. Handlingsplanen utgör en referensram för de åtgärder som vidtas av gemenskapen, nationellt eller regionalt, och utgör ett komplement till initiativet SLIM ( Förenkling av lagstiftningen om den inre marknaden) vars syfte är att förenkla och förbättra bestämmelserna om den inre marknaden. Enligt handlingsplanen skall kommissionen före slutet av 2000 avlägga rapport om genomförandet.

[1] KOM (1998) 550 slutlig, 30.9.1998.

- I Cardiffrapporten, som utarbetas varje år, gör kommissionen en kvantitativ bedömning av de resultat som uppnåtts på de europeiska varu- och kapitalmarknaderna. Därefter föreslås ett visst antal rekommendationer om politiska åtgärder som skall främja den ekonomiska reformen eller avlägsna hinder som gör att marknaderna inte kan fungera effektivt. Rekommendationerna kan också utnyttjas vid utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och utgöra grunden för kommissionens förslag till uppdatering av målinriktade åtgärder som ingår i strategin för den inre marknaden.

- I meddelandet Riskkapital: Genomförande av åtgärdsplanen. Förslag till ytterligare steg framåt [2], som offentliggjordes i oktober 1999, har kommissionen bedömt de framsteg som gjorts vad gäller genomförandet av åtgärdsplanen [3] för att främja utvecklingen av riskkapitalmarknaderna i Europa. Denna åtgärdsplan ingår i meddelandet Riskkapital: En nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen som kommissionen antog 1998 och som godkänts av rådet. I detta meddelande analyseras betydelsen av alleuropeiska riskkapitalmarknader för Europeiska unionen. Hindren för utveckling av dessa marknader belyses och förslag till hur dessa hinder kan avlägsnas förs fram. I slutsatserna i meddelandet från oktober 1999 konstaterades att det fortfarande finns många svagheter i Europeiska unionen, trots de framsteg som gjorts, och det gavs förslag till hur arbetet kunde föras framåt. Kommissionen kommer regelbundet att göra en bedömning av framstegen.

[2] KOM (1999) 493 slutlig, 20.10.1999 och "Riskkapital: En nyckel till sysselsättning. Genomförande av åtgärderna", SEK (1999) 1725.

[3] Meddelande från kommissionen "Riskkapital: En nyckel till sysselsättningen i Europeiska unionen". SEK (1998) 552. Utgiven av Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Bryssel/Luxemburg, april 1998.

- Enligt handlingsplanen för innovation i Europa bör tre huvudområden prioriteras: främjandet av en innovationsrik kultur, skapandet av gynnsamma förutsättningar för innovation samt upprättandet av bättre förbindelser mellan forskare och företagare. I det femte ramprogrammet ingår ett övergripande program som skall främja små och medelstora företags medverkan samt innovation. Budgeten för detta program är 362 miljoner euro under åren 1998-2002.

- Kommissionen fortsätter pågående verksamhet, som till exempel programmet Crea, genom vilket man stödjer startkapitalsfonder för innovativa småföretag, och nätverket av "företagsänglar", genom vilket personer som vill starta företag och potentiella investerare förs samman.

- I samband med halvtidsutvärderingen av sysselsättningsriktlinjerna kommer man att granska effekten av undervisning i företagskunskap och allmän ekonomikunskap.

- I enlighet med slutsatserna från toppmötet om sysselsättning i Luxemburg kommer nya sysselsättningssiffror att ingå i nästa rapport om sysselsättningen i Europa.

- För att öka företagarandan bland ungdomar måste fler insatser göras inom utbildningsväsendet. Genomförandet av gemenskapens program och verksamhet, till exempel Leonardo II-programmet, skall uppmuntra medlemsstaterna att ta med företagskunskap i alla läroplaner och kommer att innebära praktiskt stöd.

- Ett fjärde flerårigt program för företag och små och medelstora företag kommer att genomföras 2001-2006.

- Kommissionen kommer att genomföra den strategi för att förbättra turismens sysselsättningspotential som godkänts av rådet [4].

[4] KOM (1999) 205, 28.4.1999.

3.3. Stöd från Europeiska unionen till integration och deltagande i en produktiv ekonomi

Ansvaret för att bekämpa social utslagning, både vad gäller de gamla formerna av utslagning och de nya som hör samman med informationssamhället, ligger i första hand hos nationella myndigheter, arbetsmarknadsparter och icke-statliga organisationer. I enlighet med de nya bestämmelserna i artikel 137 i fördraget skall Europeiska unionen emellertid ha till uppgift att stödja och komplettera de initiativ som genomförs i medlemsstaterna.

För att förebygga och bekämpa social utslagning på alla plan behövs det mångsidiga och integrerade strategier. Här har Europeiska unionen en särskilt viktig uppgift med att främja skapandet av arbetstillfällen, som är en grundläggande förutsättning för välfärd, att verka för förändringar på arbetsplatsen och nya sätt att organisera arbetet och att hjälpa människor att anpassa sig till detta. Europeiska unionen kan också stödja moderniseringen av de sociala trygghetssystemen så att de klarar av de nya utmaningarna (åldrande, förändringarna i arbetslivet) och bidra till att det blir en ny balans mellan flexibilitet och trygghet.

>Hänvisning till >

[Översättning Proportion of Internet users by income group 1998 - Andel Internetanvändare efter inkomstkategori 1998 High income - Höginkomsttagare Medium income - Medelinkomsttagare Low income - Låginkomsttagare % Internet users - % Internetanvändare Source: IDC - Källa: IDC]

Styrka och svagheter i Europa

Enligt gällande uppgifter från Eurostat har cirka 18 procent av Europeiska unionens befolkning en inkomst under 60 procent av de nationella medianinkomsterna, vilket motsvarar den inkomstnivå som används för att mäta relativ fattigdom [5]. Denna siffra för Europeiska unionen är ett genomsnitt av de nationella fattigdomssiffrorna som varierar mellan 11 och 24 procent, och har i stort sett varit stabil under de senaste tio åren. Andelen skulle vara 26 procent istället för 18 procent om det inte fanns andra sociala transfereringar än pensioner. Om de sociala förmånerna beaktas sjunker andelen till 18 procent, vilket pekar på både framgångarna och begränsningarna med inkomstutjämningspolitiken [6]. Eurostats uppgifter bekräftar också att de som lever under fattigdomsgränsen är missgynnade och har allvarliga svårigheter att till fullo delta i samhällslivet [7]. En helt marknadsstyrd inkomstfördelning utan den utjämningseffekt som de europeiska välfärdssystemen har skulle betyda att en ansenlig del av befolkningen lever under fattigdomsgränsen.

[5] Eurostat, Statistics in Focus, 1/2000 Social exclusion in the EU Member States och 13/1999. Siffrorna är tagna ur andra omgången av Europeiska gemenskapens hushållsundesökning och gäller inkomst förhållandena 1994 i 13 medlemsstater (EU förutom Sverige och Finland). Tillämpat på de 15 medlemsstaterna skulle andelen 18 procent utgöra mer än 65 miljoner personer.

[6] Eurostat, Statistics in Focus, 8/1999. De europeiska välfärdssystemen är fortfarande viktiga när det gäller att minska fattigdomen, dock med beaktande av att ett omfattande välfärdssystem påverkar människors beteende samt hushållens struktur, eftersom det till exempel gör det möjligt för folk att bo i eget hushåll med hjälp av sociala förmåner.

[7] Eurostat Statistics in Focus 1/2000. Se även kommissionens meddelande Sociala utvecklingstendenser: Möjligheter och utmaningar.

De förändringar som sker vad gäller ekonomin, arbetsmarknaden, den demografiska profilen i samhället och familjemönstret tenderar att försvaga den sociala sammanhållningen genom att ojämlikheten och utsattheten ökar vad gäller inkomster. Problemet med bestående fattigdom förvärras av en mer omfattande otrygghet, dvs. att en stor andel av befolkningen vid något tillfälle i livet erfar eller hotas av fattigdom. Ett annat problem är segmenteringen av arbetsmarknaden, som gör att ett antal personer växlar mellan lågbetalda, otrygga arbeten och perioder av arbetslöshet, vilket gör det mycket svårt för dem att komma ut ur fattigdomen [8]. Gemenskapens styrka ligger i det politiska engagemanget för en EU-omfattande strategi för att motverka arbetslöshet, främja aktivering och anpassningsförmåga hos arbetskraften, utveckla utbildningspolitiken och modernisera de sociala trygghetssystemen. Att alla utan diskriminering har möjlighet att komma in på arbetsmarknaden skall stimuleras genom att de förslag som kommissionen nyligen lagt fram [9] antas och genom att de pågående satsningarna på jämställdhet ytterligare förstärks.

[8] Se bilagan med statistiska uppgifter i det kommande meddelandet "Att bygga ett Europa för alla".

[9] KOM (1999) 565 till 567.

Europeiska unionens initiativ

Följande initiativ ingår i en enhetlig strategi och visar att Europeiska unionen anstränger sig för att kombinera modernisering, tillväxt och sysselsättning med sociala värderingar i Europa.

- Strukturfonderna, bland annat initiativet Equal, skall användas för stödja de nationella handlingsplanerna för sysselsättning i kampen mot utslagning. Gemenskapens program, särskilt Sokrates II, skall finansiera åtgärder riktade till personer som avbrutit skolgången och därför inte har några kvalifikationer. I enlighet med sysselsättningsriktlinjerna kommer kraftfulla åtgärder att uppmuntras för att minska antalet personer som avbryter skolgången.

- Den europeiska strategin för främjande av sysselsättning och arbetsmarknadsreformer kommer även i fortsättningen att inriktas på att förebygga långtidsarbetslöshet. Medlemsstaterna kommer att fästa särskild vikt vid lika möjligheter för kvinnor och män, personer med funktionshinder, etniska minoriteter och andra missgynnade grupper eller personer.

- Genom att människor får hjälp att anpassa sig till förändringarna i arbetslivet förstärks den sociala sammanhållningen och utslagning förhindras. Europeiska rådet i Wien uppmanade kommissionen och rådet att följa upp rekommendationerna från högnivågruppen om de ekonomiska och sociala konsekvenserna av industriella förändringar. Bland annat ingår ett förslag till ett forum för industriella förändringar. Kommissionen håller på och utreder hur man bäst skall kunna besvara dessa önskemål. Kommissionen kommer också att uppmuntra företag till att utarbeta rapporter om hur de hanterar förändringar. Sådana rapporter kan vara ett viktigt led i utvecklingen till en lärande organisation som hjälper sina arbetstagare att anpassa sig till ekonomiska förändringar.

- I enlighet med meddelandet En samordnad strategi för att modernisera social trygghet har kommissionen och medlemsstaterna inlett en dialog om social trygghet. Denna dialog torde övergå i ett samarbete kring fyra mål: att erbjuda människor en tryggad inkomst genom arbete, att göra pensionssystemen trygga och hållbara, att främja social integration och att garantera kvalitativ och hållbar hälsovård. Samarbetet skall knytas till den europeiska sysselsättningsstrategin.

- Social integration skall beaktas i gemenskapens övriga politikområden. Kommissionen har för avsikt att föreslå ytterligare verksamhet på detta område, bland annat utveckling av samarbete mellan sakkunniga i de olika länderna, utbyte av fungerande metoder, dialog om gemensamma indikatorer och en gemensam politik vad gäller social integration, utan att för den skull förbise subsidiaritetsprincipen. Kommissionens kommande rapport om den sociala situationen och om arbets- och levnadsförhållandena i Europeiska unionen 2000 kommer att innehålla information och analyser om bakomliggande trender och kommande behov.

Vid genomförandet av denna strategi kommer kommissionen att fortsätta samarbeta med medlemsstaterna och med alla aktörer, bland annat arbetsmarknadens parter. Detta kommer att hjälpa dem att investera i en balanserad ekonomisk utveckling och kommer att ge konkurrensfördelar i den globala ekonomin.

Europeiska unionens stöd till regional och lokal utveckling av sysselsättning

Det behövs lokala initiativ och lokal utveckling för att främja innovation och företagaranda, motverka arbetslöshet och stödja integration.

- Potentiella företagare och företag gynnas av stöd från lokala forskningsnät, företagstjänster, offentliga förvaltningar och finansinstitutioner som kan slå samman sina kunskaper om den lokala marknaden.

- De offentliga arbetsförmedlingarna kan sätta in aktiva åtgärder som är skräddarsydda med tanke på vissa särskilda arbetslöshetsmönster och arbetsmarknadsbehov.

- Alla aktörer, även icke-statliga organisationer, kan medverka i lokala åtgärder för att bekämpa social utslagning, särskilt i eftersatta stadsområden.

Styrka och svagheter i Europa

Det finns ett äkta engagemang hos de personer som verkar lokalt för sysselsättning och social sammanhållning, både inom den offentliga och den privata sektorn. Den sociala eller tredje sektorn ger stort stöd till skapandet av arbetstillfällen lokalt. Om synergieffekterna mellan dessa tre parter utnyttjas till fullo kan de få en betydande effekt på sysselsättningen.

Vid utarbetandet av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning har man inte i tillräcklig grad tagit hänsyn till den lokala aspekten av regional utveckling. Samordningen av den verksamhet som riktas till lokal nivå har varit dålig, oberoende av om den sker på initiativ av nationella myndigheter eller Europeiska unionen. Lokala organ som sorterar under lokala eller regionala myndigheter (t.ex. lokala arbetsförmedlingskontor, socialministeriets lokalorgan osv.) har inte alltid uppmuntrats tillräckligt att samarbeta med lokala myndigheter.

Europeiska unionens initiativ

- Gemenskapen kommer med sysselsättningsstrategin och strukturfonderna att stödja sysselsättning på lokal och regional nivå. Inom båda finns en stark inriktning på att hjälpa lokala aktörer att inleda nya sysselsättningsfrämjande initiativ, främja deltagande och motverka utslagning. De territoriella sysselsättningspakterna, i vilka företrädare för lokala intressen deltar, kommer att bedömas för att man skall kunna se vilka förändringar som skulle kunna göras för att maximera pakternas effekt på lokal utveckling och skapande av nya arbetstillfällen. Pakterna har visat sig vara framgångsrika och kommer därför att integreras i strukturfondernas huvudprogram. [10]

[10] Se "Guide to Territorial Employment Pacts 2000-2006", SEK(1999)1933.

- I sysselsättningsriktlinjerna för 2000 uppmanas medlemsstaterna att främja åtgärder som utnyttjar alla de möjligheter som erbjuds vid skapandet av arbetstillfällen på lokal nivå och att stödja parterna på regional och lokal nivå i deras särskilda uppgift. Vid översynen av de nationella handlingsplanerna under 2000 kommer större vikt att läggas vid synpunkter och erfarenheter hos personer med ansvar för lokala insatser för att bekämpa arbetslöshet.

- En ny kampanj för lokala insatser till förmån för sysselsättningen (Act Locally for Employment) planeras i samarbete med Regionkommittén. Kampanjen kommer att stödja de samordnade lokala insatsernas betydelse inom den europeiska sysselsättningsstrategin. För att underbygga kampanjen kommer det att anslås medel för att informera om den lokala dimensionen i strategin, främja samarbete och utbyte av goda lösningar, utveckla lokala företag, särskilt inom den sociala ekonomin, och utvärdera effekterna av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning på regional och lokal nivå.

- Förordningarna om strukturfonderna under 2000-2006 har ändrats så att stödet till ny verksamhet och nya partnerskap på regional och lokal nivå har ökats. Hela budgeten, som utgör 195 miljarder euro om man räknar med medlen för en gradvis avveckling av strukturfondsstödet, samt gemenskapsinitiativen och de innovativa åtgärderna i kombination med nationella utgifter borde få märkbara effekter för utvecklingen och den ekonomiska tillväxten på det regionala och lokala planet.

- Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden kommer att ha en viktig uppgift när det gäller att öka konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen och härigenom skapa goda förutsättningar för bestående arbetstillfällen. Inriktningen på integration, koncentrationen till vissa tematiska och geografiska områden och partnerskapen i den nya förordningen om regionala utvecklingsfonden bör ge strukturåtgärderna större genomslagskraft. Sysselsättningsfrågor kommer att ägnas särskild uppmärksamhet i de program som strävar efter ekonomisk och social omställning i mål 2-områdena. Inom ramen för ERUF kommer skapandet av arbetstillfällen också att stödjas av de två gemenskapsinitiativen Interreg, som stöder samarbete över gränserna, mellan länder och regioner, och Urban, som gäller omstrukturering i eftersatta stadsområden.

- Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) stöder en hållbar utveckling av landsbygden, vilket håller på att bli den andra grundstenen inom Europeiska unionens gemensamma jordbrukspolitik, bland annat genom att diversifiera verksamheten och skapa arbetstillfällen med målet att utnyttja den befintliga potentialen på ett effektivare sätt. I anknytning till detta finns initiativet Leader, som kommer att stödja den integrerade politiken för landsbygdens utveckling och stimulera till respons på det nya behovet av arbetsintensiva tjänster inom ett antal olika sektorer.

- Att utveckla sysselsättningen lokalt är ett övergripande prioriteringsområde inom Europeiska socialfonden (ESF), som är det främsta finansieringsmedlet inom sysselsättnings strategin. Enligt ESF-förordningen skall de program som genomförs i medlemsstaterna främja de prioriteringar som har fastställts i sysselsättningsriktlinjerna och i de nationella handlingsplanerna för sysselsättning. De insatser som samfinansieras av ESF kommer bland annat att bestå av aktiva och förebyggande arbetsmarknadsåtgärder, stöd till program för livslångt lärande och aktivt främjande av en kompetent, välutbildad och anpassningsbar arbetskraft. Gemenskapsinitiativet Equal, som inrättats av ESF, kommer att stödja nya sätt att motverka alla former av diskriminering och ojämlikhet på arbetsmarknaden.

- Kommissionen står i begrepp att anta ett meddelande om lokala insatser för att främja sysselsättning (Acting Locally for Employment). I meddelandet kommer de ovannämnda initiativen att kopplas till andra europeiska åtgärder och en samrådsprocess kommer att inledas. På detta sätt hoppas kommissionen nå samförstånd om de åtgärder som skall vidtas på lämpliga nivåer för att man i Europa skall kunna dra full nytta av de outnyttjade lokala möjligheterna.

4. Slutsatser

4.1. Förutsättningar för framgång

I detta meddelande har vi ur olika aspekter granskat de faktorer som är mest kännetecknande för sysselsättningen i Europeiska unionen och beaktat vilka utmaningar övergången till en kunskapsbaserad ekonomi för alla medför för sysselsättningens del. I avsnitt 3 analyserades olika gemenskapspolitiska riktlinjer som tillsammans utgör en viktig del av den mångsidiga politiska strategi som behövs för att bygga en dynamisk kunskapsbaserad ekonomi för alla.

Genom att det positiva samaspelet mellan tillväxt och strukturomvandlingar intensifieras, med stöd av de strukturpolitiska lösningar som behandlas i detta meddelande, kommer denna politiska strategi att gynnas. En mångsidig politik kan främja tillväxten och skapa förut sättningar för att så småningom nå full sysselsättning igen. Om den genomsnittliga ekonomiska tillväxten skulle vara cirka 3 procent under fem år skulle sysselsättningen i Europeiska unionen kunna höjas med cirka 4-5 procent till mer än 65 procent. Denna nivå nådde Europeiska unionen senast för trettio år sedan. Om tillväxten bibehölls under tio år skulle sysselsättningen öka till närmare 70 procent. Effekterna på arbetslösheten är mycket svårare att förutse, eftersom den är beroende av antalet nya inträdande på arbetsmarknaden. Arbetslösheten kunde dock sjunka till 6-7 procent efter fem år och till cirka 4 procent efter tio år.

I centrum för många av de sysselsättningsutmaningar som behandlas i detta meddelande och för de gemenskapsåtgärder som diskuteras finns frågan om mänskliga resurser och färdigheter. Att se till att så många som möjligt har en hög nivå av kompetens och kunskap är avgörande för att en dynamisk kunskapsbaserad ekonomi för alla skall utvecklas och kan på ett betydande sätt bidra till en lösning på de olika aspekterna av sysselsättningsutmaningen, till exempel regional obalans, sysselsättning för äldre arbetstagare, könsrelaterade skillnader, kompetensbrister och långtidsarbetslöshet.

Den politik som gäller mänskliga resurser omspänner många olika aspekter, från livslångt lärande, forskarutbildning och företagskunskap till den minimikompetens som är nödvändig för att man skall kunna deltaga i arbetslivet och överhuvudtaget i samhället i den kunskapsbaserade ekonomin. Denna ekonomi är ett exempel på att samhället hela tiden förändras och det betyder att den politik som gäller mänskliga resurser måste anpassas till de förändrade förutsättningar som enskilda individer, företag och regeringar ställs inför. Politiken måste tiilfredsställa de behov som finns hos olika grupper och i olika områden och till de olika behov som en individ har under sitt liv.

Politiken för mänskliga resurser måste kompletteras av effektiv politik för att främja de konkurrenskraftiga infrastrukturer och investeringar som krävs för en framgångsrik kunskapsbaserad ekonomi. Diskussionen om den inre marknaden och om företagaranda visar vidare att politik för att främja konkurrenskraft och öppenhet på produktmarknaderna är mycket viktiga för att man skall kunna klara utmaningarna i den kunskapsbaserade ekonomin, som till exempel obalansen inom tjänstesektorn.

För att de politiska strategier som beskrivs i detta meddelande skall kunna utvecklas och föras fram måste gemenskapen och medlemsstaterna samarbeta nära. De nationella, regionala och lokala myndigheterna måste också sträva efter större synergieffekter och bättre samarbete.

För att frigöra resurser för främjande av en kunskapsbaserade ekonomi måste medlemsstaterna med beslutsamhet omsätta slutsatserna från Europeisa rådet i Florens i praktisk handling och inrikta de offentliga utgifterna på investering i ny verksamhet, utbildning, forskning och utveckling och infrastruktur, särskilt på kunskapsområdet.

De flesta medlemsstater har mycket att vinna på en omstrukturering av de offentliga utgifterna, både i fråga om budgetbesparingar och bättre resultat av de politiska åtgärderna. Att försöka skära ner socialbidragen i avsikt att få de berörda personerna att arbeta utan att kompensera detta med positiva åtgärder som förbättrar deras möjligheter att få och behålla regelbunden anställning kan få allvarliga negativa konsekvenser. Levnadsstandarden kan sjunka och både ambitioner och motivation minska.

De positiva effekterna av den mångsidiga strategi som skisseras i detta meddelande riskerar att minska om skattesystemet fortsätter att missgynna sysselsättningen. En av riktlinjerna i den europeiska sysselsättningsstrategin är att vända trenden att öka den effektiva beskattningen av arbete. För att nå detta mål kan det hända att man i många medlemsstater skulle bli tvungen att ändra formerna för finansiering av social trygghet, minska de offentliga utgifterna eller öka inkomsterna från andra skattebaser (om man bortser från en ökning av det offentliga underskottet).

För att med framgång främja denna politiska hållning måste de offentliga myndigheterna och andra berörda parter föra en dialog och samarbete. Den pågående makroekonomiska dialogen och diskussionerna med arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen är ett viktigt bidrag till detta.

Slutligen måste fördelarna av tillväxten och strukturomvandlingen fördelas på ett sätt som säkerställer integration, såsom påpekas i avsnitt 3. En återgång till full sysselsättning kommer att vara ett väsentligt steg mot detta. Detta innebär att de hinder som gör det svårt för många grupper och individer att komma ut på arbetsmarknaden måste avlägsnas. Åtgärderna för att skapa fler och bättre arbetstillfällen är en av de viktigaste aspekterna av en mångsidig strategi för att främja integration, men de måste kompletteras med en politik som motverkar diskriminering och utslagning på flera olika plan. Om man lyckas gynna integration kommer man att uppnå såväl ekonomiska som sociala fördelar och bidra till en positiv växelverkan mellan konkurrenskraft och sammanhållning i den kunskapsbaserade ekonomin.

4.2. Europeiska rådet i Lissabon och utvecklingen efter det

Rådets ordförandeskap hoppas att Europeiska rådet vid sitt särskilda möte i Lissabon skall fastställa kortsiktiga och långsiktiga mål för sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning i Europeiska unionen och härvid ägna särskild uppmärksamhet åt behovet av att utveckla den allmänna beredskap som är nödvändig för att reagera på nya utmaningar inom politiken, dvs. den kunskapsbaserade ekonomins potential. Målen bör eftersträvas på ett enhetligt sätt. Gemensamma mål bör fastställas, dessa bör omvandlas till referensvärden och framgångar och misslyckanden måste följas noga. Kommissionen kommer att följa upp de politiska strategier och initiativ som fastställs vid toppmötet i Lissabon inom ramen för sina förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken för 2000 och till sysselsättningsriktlinjerna 2001. För att följa upp toppmötet i Lissabon och fortsätta med integreringen av jämställdhetsperspektivet i gemenskapens politik i enlighet med avdelningen om syselsättning, särskilt artikel 127 i fördraget, kommer kommissionen att göra följande:

- Förstärka och fördjupa den översikt av händelseutvecklingen på arbetsmarknaderna i Europeiska unionen och i den internationella omgivningen som görs varje år i rapporten om sysselsättningen i Europa. Rapporten kommer att innehålla en mer omfattande analys av sambanden mellan sysselsättning och de större strukturomvandlingar som diskuteras i detta meddelande.

- Utveckla den systematiska fleråriga bedömningen av hur gemenskapens politiska riktlinjer inverkar på sysselsättningen. Denna kommer att grundas på en mer djupgående granskning av hur gemenskapens politik påverkar sysselsättningen och arbetsmarknaderna. Kommissionen kommer att följa upp om de överenskomna målen uppnås och se över hur Europeiska unionens ekonomiska stödåtgärder gynnar sysselsättningens utveckling och den strukturella dimensionen.

- Se till att gemenskapens stimulansåtgärder i högre grad inriktas på att stödja innovativa insatser på sysselsättningsområdet i medlemsstaterna.

- Ytterligare förstärka dialogen mellan gemenskapens institutioner, arbetsmarknadens parter, och andra aktörer med målet att öka deras ansvar och engagemang för främjandet av Europeiska unionens mål för sysselsättningen.

BILAGA

>Hänvisning till >

[Översättning Employment in advanced services 1998 - Sysselsättning inom avancerade tjänster 1998 % working age population (15-64) - % av befolkning i arbetsför ålder (15-64 år)