RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet och resultaten av Periklesprogrammet 2020 för skydd av euron mot förfalskning 2019

1.Allmänt

Periklesprogrammet 2020 (nedan kallat programmet) är ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning. Det ersätter det Periklesprogram som inrättades 2001 och som löpte under perioden 2002–2013. Programmet inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014. Tillämpningsområdet utvidgades till icke deltagande medlemsstater genom rådets förordning (EU) 2015/768 av den 11 maj 2015. I förordning (EU) nr 331/2014 fastställs programmets löptid till den 31 december 2020. Enligt artikel 13.3 i förordningen ska kommissionen lämna årlig information om programmets resultat till Europaparlamentet och rådet. Denna årsrapport tillgodoser detta krav för år 2019.

2.Årligt arbetsprogram för 2019

a.Genomförandet av det årliga arbetsprogrammet för 2019

Den årliga budgeten för genomförandet av programmet för år 2019 fastställdes till 1 072 400 euro och finansierades genom budgetpost 01. 020400 i Europeiska unionens allmänna budget för 2019. Åtaganden för totalt 1 064 821 euro ingicks under 2019. Programmet genomförs via samfinansierade åtgärder (bidrag) från medlemsstaternas behöriga myndigheter och genom åtgärder som organiseras direkt av kommissionen (nedan kallade kommissionsåtgärder). Under 2019 överfördes 213 854 euro från kommissionsåtgärdsbudgeten till bidragsbudgeten för att ytterligare stödja genomförandet av medlemsstaternas åtgärder.

Programmets genomförande återspeglade medlemsstaternas och kommissionens åtagande att skydda euron mot förfalskning. Diskussionerna om den fleråriga strategin vid mötena i expertgruppen mot euroförfalskning (ECEG) innebar att man kunde ingå åtaganden motsvarande 99,29 % av den totala budgeten under 2019. Under 2019 finansierades totalt 13 projekt genom programmet. Av de ansökningar som inkom från medlemsstaternas behöriga myndigheter beviljades totalt tio bidrag, vilket är en ökning från åtta bidrag 2018. Två ansökningar som ingavs inom den andra tidsfristen beviljades inte på grund av budgetbegränsningar. Vidare finansierades tre kommissionsåtgärder, lika många som under föregående år. Sju åtgärder genomfördes under 2019 medan sex åtgärder genomförs eller kommer att genomföras under 2020 och framåt.

Diagram I och II: Typ av åtgärd som finansierats och antal åtgärder per medlemsstat (åtgärder för vilka åtaganden ingåtts under 2019, se bilaga I)

Värt att notera är att Frankrike, Italien och Spanien, som är de medlemsstater som är mest drabbade av euroförfalskning, ansökte om bidrag igen detta år. Portugal, och Bulgarien och Kroatien i egenskap av icke deltagande medlemsstater, deltog dessutom också som stödmottagare i programmet 2019. Särskilt värt att notera är den bulgariska åklagarmyndigheten, som för första gången ansökte om medel från programmet, vilket visar på att fler behöriga nationella myndigheter deltar som stödmottagare i programmet. Alla deras insatser stärker skyddet av euron, vilket gynnar alla andra medlemsstater.

De åtgärder för vilka åtaganden ingicks under 2019 består av sju seminarier/konferenser, fyra tekniska utbildningar och två personalutbyten. Dessa åtgärder genomförs både inom och utanför EU, beroende på de specifika behov som finns när det gäller att skydda euron mot förfalskning. Sedan programmet inleddes har det regionala samarbetet stärkts ytterligare genom åtgärder som innefattar särskilt känsliga regioner i världen. Särskilda fokusområden är Latinamerika (det seminarium som Spanien anordnat i Chile och det som Portugal anordnat med brasilianska företrädare), sydöstra Europa (åtgärder som organiserats av Bulgarien, Kroatien, Italien och kommissionen) och Kina (ett särskilt seminarium som anordnats av italienska Ufficio Centrale Nazionale del Falso Monetario (UCIFM) i Rom, Italien).

Diagrammen III och IV visar en uppdelning av ursprung och yrkesbakgrund hos deltagarna i programmet:

Diagrammen III och IV: Deltagarnas ursprung och yrkesbakgrund (åtgärder för vilka åtaganden ingåtts under 2019, se bilaga I)

Uppskattningsvis deltog 637 experter i de åtgärder för vilka åtaganden ingicks under 2019.

När det gäller ursprung kommer deltagarna från 64 länder. De flesta av praktikanterna (75 %) är europeiska deltagare: 39 % kommer från de medlemsstater som ingår i euroområdet, medan deltagarna från europeiska länder som inte ingår i EU utgör 18 % och deltagarna från medlemsstater som inte ingår i euroområdet har ökat till 18 %. 11 % av praktikanterna kommer från Latinamerika, vilket är en betydande minskning jämfört med föregående år. Slutligen kommer 4 % från Afrika och Mellanöstern och 4 % från Asien.