SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer  
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
”Global övervakning för milj ö och säkerhet (GMES)  
Utmaningar och nästa eta pp för rymdkomponenten” 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
 
{KOM(2009) 589 slutlig} 
{SEK(2009) 1439} 
{SEK(2009) 1440}  
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING  AV KONSEKVENSANALYSEN 
1. I NLEDNING  
Denna konsekvensbedömning åtföljer e tt meddelande från kommissionen om 
rymdkomponenten i GMES (global övervakning för miljö och säkerhet). Den har utarbetats i samråd med en kommissionsintern styrgrupp efte r ett omfattande samråd med berörda parter 
genomfört av GMES-byrån. Föreliggande rapport har granskats av Europeiska 
kommissionens konsekvensbedömningsnämnd och ändrats i enlighet med deras synpunkter. 
GMES är en kapacitet för jordobservation som möjliggör effektivare förvaltning av 
naturresurserna, övervakning av den biologiska mångfalden och tillståndet i världshaven och 
atmosfärens kemiska sammansättning (viktiga faktorer för klimatförändringar), bättre 
hjälpinsatser vid katastrofer samt bättre gränsövervakning.  
GMES består av en tjänstekomponent och en infrastrukturkomponent, som i sin tur omfattar 
rymdbaserad och markbaserad in frastruktur. Tjänstekomponenten genererar nytta och är i sin 
tur beroende av observationsdata från infrastrukt uren. GMES bör därför betraktas som ett helt 
system. Till skillnad från kommissionens meddelande från 2008, Global övervakning för 
miljö och säkerhet (GMES) – för en säkrare planet
1, handlar föreliggande meddelande inte 
om GMES som helhet utan enbart om rym dkomponenten. Syftet är  i) att underlätta 
medbeslutandeförfarandet om kommissionens  förslag till ett GMES-program och dess 
inledande driftsfas 2011–20132 och ii) att förbereda beslut som gäller nästa budgetram (efter 
2013). 
Rymddata är ett viktigt bidrag  till GMES tjänstekomponent. Om  flödet av rymddata avbryts 
eller upphör kan vissa tjänster inte tillhandahå llas. Temaområdena i GMES tjänstekomponent 
är beroende av data från befintliga jordobservationssatelliter som tillhör tredje part3 och 
rymdinfrastruktur som utvecklats särs kilt för GMES. Eftersom EU vill undvika 
överlappningar med befintlig kapacitet i Europa  har man undersökt i vilken utsträckning de 
användarkrav som kartlagts av EU inte kan tillgodoses genom befin tlig eller planerad 
infrastruktur. 
Denna gapanalys har bidragit till innehåll et i ESA:s GMES-rymdko mponentprogram, som får 
ekonomiskt stöd från EU och som utvecklar satellituppdrag (GMES- satellitsystem). ESA 
håller på att utveckla de första satellitkonstell ationerna, som omfattar sj u satelliter (de första 
två enheterna i satellit system 1–3, de första tv å enheterna i satellitsys tem 4 och prototypen i 
satellitsystem 5) samt två instrument avsedda för Eumetsat-satelliter. 
                                                 
1 KOM(2008) 748 slutlig, 11.12.2008. 
2 KOM(2009) 223 slutlig, 20.5.2009. 
3 EU:s medlemsstater, mellanstatliga organisationer som ESA och Eumetsat, länder utanför EU och 
privata organ. 
 
SV 3   SV 2. P ROBLEMBESKRIVNING  
När rymdinfrastrukturen väl har utvecklats måste den användas och i sinom tid förnyas för att 
samla in miljödata till GMES tjänstekomponent. Den fråga som di skuteras här är således hur 
följande kan förvaltas och finansieras: 
• Användningen av de första konstellationerna av  GMES-satellitsystem som ESA utvecklat, 
när utvecklingsfasen är över. 
• Förnyelsen av satelliterna, av vilka många har en unge färlig livstid på sj u år, parallellt med 
användningen ovan, för en kontinuerlig  datainsamling på lång sikt. 
I förslaget till förordning om GMES-progr ammet och dess inledande driftsfas 2011–20134 
föreslår kommissionen en total finansieringsra m för GMES-programmets inledande driftsfas 
på 107 miljoner euro, varav 40 miljoner för att utnyttja rymdkomponenten. 
Finansieringen och förvaltninge n av satellitsystemen har diskuterats i ett antal dokument, bl.a. 
i kommissionens meddelande Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) – för en 
säkrare planet5. Ett framtida EU-program förväntas bi dra till att hålla den rymdbaserade 
infrastrukturen tillgänglig på lång sikt, särskilt  till att hålla materiel i omloppsbana och till 
driften, men man har inte kunnat fatta något bi ndande beslut om EU-finansiering eftersom 
perioden i fråga sträcker sig längre än den aktu ella budgetramen. Ett beslut om finansiering av 
rymdkomponenten måste därför förberedas in om kort, som en del av arbetet med nästa 
fleråriga budgetram. 
ESA:s medlemsstater har klargjort att satelliti nfrastrukturen är deras bidrag till GMES 
rymdkomponent och att deras ekonomiska åtag ande bygger på att EU övertar ansvaret för 
fortsatt användning och förnyelse av en likvä rdig infrastruktur, som finansieras av EU6. Flera 
medlemsstater har intagit samma hållning i de t rådgivande GMES-rådet, en expertgrupp som 
bistår kommissionen med utvecklingen av GMES. De t är alltså osannolikt att en annan aktör 
än EU skulle ta ansvar för rymdkompone nten efter 2013. Följaktligen skulle GMES 
tjänstekomponent inte gå att genom föra i dess nuvarande utformning7. 
3. S UBSIDIARITETSANALYS  
EU-bidraget till användningen och senare förnyels en av den rymdinfrastruktur som utvecklats 
i Europa är helt i linje med subsidiaritetspr incipen av följande skäl. Av kostnadsskäl kan 
medlemsstaterna inte i tillräck lig utsträckning ta ansvaret  för användning och eventuell 
förnyelse av den rymdinfrastruktur som ut vecklats med finansiering från EU och 
mellanstatliga organisationer. Det är också anle dningen till att de europeiska staterna när det 
gäller rymdbaserad observation för operationell me teorologi har förenat sina resurser för att 
utveckla och utnyttja meteorologiska satelliter under ledning av Europeiska organisationen för 
utnyttjande av meteorologiska satelliter (Eumetsat). De eu ropeiska staterna har också 
                                                 
4 KOM(2009) 223, 20.5.2009. 
5 KOM(2008) 748 slutlig, 12.11.2008. 
6 Se t.ex. protokollet från ESA-rådets 198:e möte de n 15 februari 2008, s. 4, och protokollet från ESA-
rådets 203:e möte den 15–16 oktober 2008, s. 6. 
7 Se också skäl 12 i förslaget till GMES-förordning. Även om vissa tjänster skulle kunna tillhandahållas 
enbart på grundval av markbaserade data, eller data från andra uppdrag än GMES-satellituppdragen, 
skulle sådana tjänster inte längre vara jämf örbara med temaområdena i GMES tjänstekomponent. 
 
SV 4   SV utvecklat demonstratorer (miljösatelliter) antingen genom ESA eller nationella 
rymdorganisationer. De har dock inte kom mit fram till hur de ska samarbeta om 
finansieringen av varaktiga operativa miljöövervakningsprogram liknande de meteorologiska. 
Behovet av sådana observationer är dock mycket stort, eftersom myndighe terna har allt större 
press på sig att fatta välgrundade beslut om miljö, säkerhet och klimatförändringar. 
4. EU: S MÅL  
EU:s särskilda mål när det gäller GMES ry mdkomponent (dvs. satellitsystemen) är de 
följande: 
• Säkerställa fortlöpande tillgång till miljödata som samlats in genom rymdbaserade 
sensorer, som bidrag till temaområ dena i GMES tjänstekomponent, genom 
– kontinuerlig användning av satellitsyste men och kompletterande forskning genom 
adekvat styrning och finansiering, 
– identifiering, utveckling och upphandli ng i god tid för att vid behov förnya 
satellitsystemen. 
• Genom sänkta kostnader för ti llgång till jordobservationsdat a stimulera tillväxten av 
jordobservationstjänster i senare led unde r perioden 2011–2013, med ökad sysselsättning, 
innovation och internationell konkurrenskraft som följd. 
5. Å TGÄRDSALTERNATIV  
Alternativen är de följande: 
• Alternativ 1 : Alternativ 1 är identiskt med grundscen ariot. EU skulle inte ta ansvar 
för användningen av satellits ystemen efter GMES inle dande drift (2011–2013). Det 
innebär att EU inte skulle använda ry mdkomponenten över huvud taget efter 2013. 
Eftersom ingen annan är beredd att betala de totala kostnaderna för användningen av 
satellitsystemen skulle GMES tjänstekomponent inte få tillgå ng till några data som samlats 
in med hjälp av de systemen. 
• Alternativ 2 : EU skulle finansiera och sköta enbart användningen av den första 
konstellationen av satellitsystem och inte förnye lsen av dem. Efter de n första konstellation 
blir inga data från systemen tillgängliga. 
• Alternativ 3 : EU skulle finansiera och sköt a i) användningen av de första 
konstellationerna av GMES-satellitsystem och ii)  förnyelse av rymdinfrastrukturen för att 
trygga fortsatta observationer, eftersom de flesta befintliga sate lliter har en nominell 
livslängd på sju år och temaområdena i GMES tjänstekomponent är beroende av 
kontinuerlig tillgång till data. Beslut om förnyelse måste fattas medan de första konstellationerna är i drift. 
Alternativet bygger på en rad antaganden. Fö r det första att användningen kommer att 
kompletteras med forskning. För det andra att man behöver data från befintliga 
jordobservationssatelliter som tillhör tredje pa rt. För det tredje att man kommer att ha 
fullständig och öppen tillgång till data från sa tellitsystemen. För det fjärde görs ingen 
 
SV 5   SV bedömning av samfinansiering för ry mdkomponenten. Liksom med Galileo8 och andra EU-
program för infrastruktur skulle EU kunna gå in  som ägare av satellitsystemen utan kostnader, 
vilket skulle ge EU möjlighet att föreskriva  fullständig och öppen tillgång till data och 
information från satellitsystemen. Kommissionen kommer dock att fortsätta att undersöka om 
utveckling av marknadsmöjligheter och kostnad sbaserade användaravg ifter så småningom 
kan göra det möjligt att minska andelen offentlig a investeringar på längre sikt. Man vet ännu 
inte i vilken mån EU-budgeten kan bidra med fi nansiering, eftersom fördelningen av medel ur 
den nya fleråriga budgetramen (eft er 2013) är en senare fråga. 
6. K ONSEKVENSANALYS  
I överensstämmelse med meddelandet bygger alla  alternativ enbart på ändringar av 
rymdkomponenten, eftersom man utgår från att övriga komponenter förblir oförändrade. 
Det har gjorts både en kvalitativ och kvantitativ an alys av alternativen. Kvantitativt gjordes en 
kostnads-nyttoanalys på grundval av tillgä ngliga data. Fördelarna med GMES har 
kvantifierats i undersökningen Socio-economic benefits  analysis of GMES  (nedan kallad 
PWC-undersökningen ) som gjorts av PriceWaterhouseCoopers9. Där anges de beräknade 
vinsterna (för samhället, miljön och ekonomin i övrigt), i termer av ekonomiskt värde och 
nuvärde, jämfört med ett grunds cenario utan GMES. Fördelarna med GMES har grupperats i 
tre övergripande kategorier i PWC-undersökningen: 
• Kategori 1:  Effektivitetsvinster kopplade till användningen av GMES-relaterad 
information när man genomför lagstiftning eller politik eller ser till att den efterlevs. För 
att uppnå detta krävs endast kontinuerlig ti llgång till GMES-tjänste rna (och därigenom 
rymdkomponenten).  
• Kategori 2:  Vinster kopplade till tillgången på mer och bättre information vid 
utformningen av politiken. Resultatet skulle bli bättre beslutsfattande på europeisk, 
nationell och regional nivå, enkl are och effektivare genomförande och slutligen att de 
politiska målen nås i högre grad. Det finns  dock ett glapp, kopplat till den politiska 
processen, mellan när man får tillgång till informationen och när man ser vinsterna.  
• Kategori 3 : Samma som för kategori 2, men på global nivå, dvs. kopplat till 
undertecknande och genomförande av internationella fördrag om t.ex. klimatförändring, 
ökenspridning och avskogning. Följaktligen dröj er det mycket längre innan man ser 
vinsterna, men samtidigt är vinsterna mycket  större än i de övriga kategorierna. Ett 
exempel i denna kategori är GMES bidrag till åtgärder mot klimatförändringar genom 
långsiktiga dataserier om havsytans temperat ur, höjningen av havs nivån och fördelningen 
av koldioxid.  
Det har tagits hänsyn till kostnaderna för så väl tjänstekomponenten som rymdkomponenten. 
Kostnaderna för rymdkomponenten bygger på ESA:s långtidsprognos, som är en 
                                                 
8 Se artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det 
fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) 
(EUT L 196, 24.7.2008, s. 1). 
9 Finns på http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
SV 6   SV kostnadsbedömning gjord av ESA:s verkst ällande organ och godkänd som grund för 
kostnadsberäkningar av sjätte rymdrådet10.  
                                                 
10 Rådets resolution Rymdens bidrag till innovation och konku rrenskraft i samband med den ekonomiska 
återhämtningsplanen för Europa samt ytterligare åtgärder , dok. 10500/09, 29.5.2009. 
 
SV 7   SV Kvantitativt kan alternativen enklast jämföras ef ter vilket nettonuvärde de genererar under den 
aktuella perioden, se diagrammet nedan11. 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Alternativ 1 grundscenarioAlternativ 2Alternativ 3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
Miljoner euro
ÅrJämförelse av alternativen på grundval av nettonuvärdet, 
2009 års priser
Alternativ 1 grundscenario Alternativ 2 Alternativ 3
Om man dessutom tar hänsyn till de konsekve nser som inte tas upp i PWC-undersökningen 
och därför inte syns i diagrammet, kan man gör a följande jämförelse (men man måste hålla i 
minnet att kostnaderna gäller rymdkomponenten, medan vinsterna är de som genereras från 
hela GMES-systemet):  
                                                 
11 Diagrammet visar för varje altern ativ det samlade nettonuvärdet (2009) av betalnings- och vinstflödet 
fr.o.m. 2014 t.o.m. år X, där X kan vara när som helst mellan 2014 och 2030. 
 
SV 8   SV  
 Effekt  Kostnadseffektivitet  Överensstämmelse  
Alternativ 
1 
(grundscen
ario) Inga mål uppnås. 
Ingen påverkan på 
EU-budgeten, vilket innebär att 
medel kan 
användas för andra initiativ och 
program.
 Vissa (låga) kostnader trots avsaknad av vinster (för förvaring av utvecklade 
satelliter).
 Varken för- eller nackdelar. Strider 
i hög grad mot tidigare EU-insatser 
för att utveckla rymdkomponenten och mot EU:s hållning de senaste 
tio åren i fråga om global 
jordobservation.
 
Skulle vara förenligt med EU:s mål 
endast vid en kraftig förändring av 
de politiska prioriteringarna i EU, dvs. om klimatförändring och 
medborgarsäkerhet hamnar längre 
ner på den politiska dagordningen.
 
Alternativ 
2 Målen om tillhandahållande 
av 
informationstjänster genom hållbar 
infrastruktur 
uppnås endast 
under begränsad tid 
(fram till 2020). Målet om hållbar 
tillväxt i senare led 
uppnås inte.
 Ett bidrag från EU-budgeten till rymdkomponenten på i genomsnitt ca 
200 miljoner euro/år i nästa budgetram 
skulle generera vinster på mellan 400 och 900 miljoner euro/år t.o.m. 2022. 
Efter 2020 skulle vinsten sjunka till ca 
130 miljoner euro/år, vilket ungefär 
motsvarar kostnaderna under nästa 
period.
 
Detta alternativ har dålig 
kostnadseffektivitet p.g.a. ”stop-and-
go”-upplägget. EU skulle inte dra nytta av stordriftsfördelar i produktionen av 
återkommande satellitenheter, som är 
viktiga i rymdsektorn. 
 Påverkan på EU-budgeten är större än i grundscenariot, men det 
kompenseras sannolikt av 
begränsade miljövinster och ekonomiska vinster. 
 
Huruvida det är förenligt med politiken beror på EU:s och övriga 
europeiska jordobservationsaktörers 
förmåga att garantera kontinuiteten efter den första generationen. 
 
Strider mot EU:s uttalade avsikt att inta en tätposition när det gäller klimatförändring 
(klimatförändringen kräver i vilket 
fall som helst långsiktig övervakning). 
 
Alternativ 
3 Alla politiska mål uppnås.
 Ett bidrag från EU-budgeten till rymdkomponenten på i genomsnitt ca 
430 miljoner euro/år i nästa budgetram skulle generera vinster på drygt 
1 miljard euro/år t.o.m. 2022. Vinsten 
skulle bli högst 2027, över 5 miljarder euro/år. 
 Den mer långsiktiga investeringen, 
som är större än i grundscenariot, 
skulle ge positiva resultat på prioriterade politikområden som 
klimatförändringen. Förenligt med 
den politiska dagordningen och EU:s mål.
 
Eventuella strategiska vinster för EU som global aktör. 
För de budgetmedel som krävs och 
övergången från forskning till drift 
skulle GMES behöva vara en av de 
prioriterade posterna i EU:s nästa 
budgetram, vilket skulle kunna leda till justeringar på andra 
politikområden.
 
 
 
SV 9   SV 7. Ö VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Meddelandet i sig kommer inte direkt att leda  till finansiering av ny verksamhet genom EU-
budgeten, utöver det som redan har fastställts eller föreslagits in om ramen för sjunde 
ramprogrammet, de förberedande åtgärderna  och GMES inledande drift fram till 2013. Om 
nästa kommission väljer något av de alternativ  som innebär användning av satellitsystemen 
efter 2014, kommer ett lagstiftni ngsförslag att utarbetas i öv erensstämmelse med tillämpliga 
bestämmelser, särskilt när det gäller utarbetandet av nä sta fleråriga budgetram och 
konsekvensanalyserna.  
I enlighet med kommissionens pr axis kommer utvärderingen at t genomföras i tre etapper 
(förhandsbedömning, delutvärderi ng och slutlig utvärdering). Vid delutvärderingen och den 
slutliga utvärderingen kommer man att ta ställning till om de  operativa målen uppfylls/har 
uppfyllts. Dessutom kommer kommissionen att ut värdera den fortsatta användningen innan 
något större beslut fattas, t.ex. ett beslut om förnyelse av satellitsystemen. Detta beslut måste 
kanske fattas innan en eller fler budgetramar bör jar gälla, p.g.a. de långa utvecklingscyklerna 
för satelliter. I varje politisk cykel måste besluten kompletteras med en uppdatering av 
kostnads-/nyttoutfallet för de olika alternativ en och med ett omfattande samråd med berörda 
parter om systemets e ffekter och användbarhet.