MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Bedömning av de åtgärder som Grekland vidtagit för att efterleva rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland, ändrat genom rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012, i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott - (maj 2013) /* COM/2013/0285 final */





1. Inledning I detta meddelande bedöms de åtgärder som Grekland vidtagit för att efterleva rådets beslut 2011/734/EU, senast ändrat genom rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012[1]. Meddelandet bidrar, tillsammans med kommissionens rapport om att fastställda regler ska efterlevas, vilken har utarbetats i samarbete med ECB[2], också till bedömningen av hur väl Grekland följer samförståndsavtalet[3] inom ramen för euroområdets finansiella stöd till Grekland genom Europeiska finansiella stabliseringsfaciliteten (EFSF). Denna bedömning grundas på kommissionens vårprognos 2013 och den detaljerade bedömning som görs i den översyn av det ekonomiska anpassningprogrammet som utförts av kommissionen i samarbete med IMF och ECB. 2. Rådets beslut av den 4 december 2012 Den 4 december 2012 antog rådet ett beslut, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast 2016. Genom det beslutet ändrades beslutet från juli 2011[4], som i sin tur hade omarbetats i syfte att konsolidera flera successiva ändringar av beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010. I beslutet ställs kravet att Grekland ska förbättra sitt resultat med minst 10 procentenheter av BNP under perioden 2009–2014. Enligt den ändring som gjordes av rådets beslut i december 2012 ska Grekland så snabbt som möjligt, och senast 2016, sätta stopp för det alltför stora offentliga underskottet. Grekland rekommenderades att uppnå ett primärt offentligt underskott på högst 1,5 % 2012 och primära offentliga överskott på minst 0 % av BNP 2013, 1,5 % av BNP 2014, 3,0 % av BNP 2015 och 4,5 % av BNP under 2016. Dessa mål skulle innebära ett totalt underskott i de offentliga finanserna på 6,9 % av BNP 2012, 5,4 % av BNP 2013, 4,5 % av BNP 2014, 3,4 % av BNP 2015 och 2,0 % av BNP under 2016. I konjunkturrensade termer beräknades målen för de primära saldona omvandlas till en förbättring av det konjunkturrensade primärsaldot som andel av BNP från 4,1 % 2012 till 6,2 % 2013 och till minst 6,4 % av BNP under åren 2014, 2015 och 2016. Det konjunkturrensade offentliga finanserna som andel av BNP beräknades till -1,3 % 2012, + 0,7 % 2013 och + 0,4 % 2014. Vid beräkningen av dessa mål och den därtill hörande finanspolitiska anpassning som krävs, utesluts i beslutet från definitioner i det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet alla inkomster från privatiseringen av finansiella och icke-finansiella tillgångar, transaktioner som avser bankrekapitalisering, alla transaktioner i samband med Eurogruppens uttalande av den 21 februari 2012 med avseende på de nationella centralbankernas inkomster i euroområdet, inklusive den grekiska centralbanken, som härrör från deras investeringsportföljsinnehav i grekiska statsobligationer, och alla utbetalningar från banker som går med förlust utöver de betalningar som kommer från den garantiavgiftsstruktur för likviditetsstöd i krislägen som fanns på plats den 30 september 2012. Samma definition används också i samband med Greklands ekonomiska anpassningsprogram. Med hänsyn tagen till effekterna av de skuldminskande åtgärder som genomfördes i december 2012, ansågs målen vara förenliga med en konsoliderad skuldkvot för den offentliga sektorn på under 160 % år 2016. 3. Bedömning av de faktiska åtgärder som vidtagits Denna bedömning grundas på kommissionens vårprognos 2103 och den detaljerade bedömning som görs i den översyn av det ekonomiska anpassningprogram som genomförts av kommissionen i samarbete med IMF och ECB (se tabell 1). I tabellen beaktas de ekonomiska och finanspolitiska villkoren sedan den 4 december 2012, när det sista rådsbeslutet fattades. Tabell 1: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar [5] (nuvarande beräkningar jämfört med rådets beslut 2013/6/EU) || || || || || % av BNP, om inte annat angivits || || || 2012 || 2013 || 2014 || || || || || Real BNP-tillväxt (förändring i %) || Rådets beslut || || -6,0 || -4,2 || 0,6 Nuvarande beräkning || || -6,4 || -4,2 || 0,6 Saldot i de offentliga finanserna || Rådets beslut || || -6,6 || -4,6 || -3,5 Nuvarande beräkning || || -6,3 || -4,1 || -3,3 Primärsaldo || Rådets beslut || || -1,5 || 0,0 || 1,5 Nuvarande beräkning || || -1,3 || 0,0 || 1,5 Konjunkturrensat primärsaldo || Rådets beslut || || 4,1 || 6,2 || 6,4 Nuvarande beräkning || || 4,5 || 6,2 || 6,3 Konjunkturrensat saldo || Rådets beslut || || -1,3 || 0.7 || 0.4 Nuvarande beräkning || || -0,5 || 2,1 || 1,6 || || || || || Källa: Kommissionen, vårprognos 2013. För första gången sedan anpassningsprogrammet för Grekland inleddes är de ekonomiska utsikterna i stort sett oförändrade jämfört med dem som det hänvisades till i rådets beslut från december 2012. Prognosen upprätthåller en gradvis återgång till BNP-tillväxt under 2014. Uppgifterna om BNP för det sista kvartalet 2012 var sämre än väntat, vilket ledde till en årlig minskning av BNP på 6,4 % under 2012 jämfört med 6,0 % vid tidpunkten för rådets beslut, vilket innebär en något större negativ överföring till 2013. Ledande konjunktur- och finansmarknadsindikatorer har dock visat en förbättring vad gäller förtroendet för Greklands utsikter till återhämtning. I slutet av april hade Europeiska kommissionens indikator för tilltron till ekonomin i fråga om Grekland ökat till en nivå som tydde på ljusare tillväxtutsikter. Bankinlåningen har också återvänt till det grekiska banksystemet efter den andra utbetalningen genom programmet i december 2012. Snabba insatser gjordes för att undanta cypriotiska bankers dotterbolag från omstruktureringen av det cypriotiska banksystemet. Trots detta ger nuvarande hårda indikatorer fortsatt negativa signaler, där industriproduktion, detaljhandelsförsäljning och byggnadsproduktion fortsätter att minska. Med tanke på den kraftiga negativa överföringen från 2012 och en inhemsk efterfrågan som fortfarande sjunker, väntas BNP fortfarande minska med 4,2 % under 2013. En måttlig återhämtning som drivs av investeringar och export väntas under början av 2014, vilket leder till en årlig BNP-tillväxt på 0,6 % under 2014. Trots en något djupare recession under 2012 än väntat vid tidpunkten för rådsbeslutet, överstegs det mål för det primära underskottet som fastställts inom förfarandet vid alltför stora underskott med en liten marginal under 2012. Det nominella primära underskottet uppgick till 5,0 % av BNP. De beräknade nettokostnaderna i samband med rekapitaliseringen och den ordnade rekonstruktionen och avvecklingen av banker under 2012 uppgick till 4,0 % av BNP. Genom att dessa kostnader och andra faktorer som anges i programmets specifikationer utesluts låg primärsaldot för ändamålet med förfarandet vid alltför stora underskott således på - 1,3 % av BNP, vilket var något bättre än målet i rådets beslut på 1,5 % av BNP. Liknande anpassningar av det nominella underskottet på 10,0 % av BNP, ger ett totalt underskott i de offentliga finanserna på 6,3 % av BNP, vilket är förenligt med rådets beslut. Detta är betydligt bättre än de 6,9 % av BNP som infördes i rådets beslut, vilket delvis beror på lägre räntebetalningar till följd av de skuldminskningsåtgärder som genomfördes i december 2012. När det gäller uppgifterna om utfallet på inkomstsidan stod sig uppgifterna om direkta skatter ganska bra, vilket delvis uppväger en svag indirekt skatteuppbörd, särskilt mervärdesskatt och socialförsäkringsavgifter. När det gäller utgifterna skar myndigheterna ned på de diskretionära utgifterna, särskilt driftsutgifter och offentliga investeringar med tanke på regeringens ansträngda likviditetsläge till följd av försenade programutbetalningar. Räntebetalningarna var lägre till följd av den privata sektorns initiativ att delta och de återköp av skulder och skuldminskningsåtgärder som genomfördes i december. Totalt sett blev 2012 års utfall för de offentliga finanserna bättre än målen i rådets beslut. Detta bekräftas genom en bedömning av de offentliga finansernas konjunkturrensade saldon. Det konjunkturrensade primärsaldot enligt definitionen i rådets beslut var 4,5 % av BNP 2012, vilket var cirka 0,4 procentenheter bättre än det strukturella överskottet på 4,1 % i rådets beslut. Det konjunkturrensade underskottet var - 0,5 % av BNP 2012, vilket var betydligt bättre än underskottet på - 1,3 % av BNP i rådets beslut. Jämfört med 2011 förbättrades det konjunkturrensade primärsaldot med 2,3 procentenheter av BNP 2012, medan det konjunkturrensade saldot förbättrades med 4,5 procentenheter. Den sistnämnda uppgiften speglar effekten av den privata sektorns initiativ om skuldräntebetalningar. Effektiva åtgärder har vidtagits för att nå målen för det primära underskottet under 2013 och 2014. Den grekiska budget som antogs den 11 november 2012 inkluderade ett paket med ytterligare inkomst- och utgiftsåtgärder på 9,2 miljarder euro, cirka 5 % av BNP, i syfte att minska det primära underskottet under 2013. Detta avsåg ett konsolideringsprogram för 2013 och 2014 på 13,5 miljarder euro, vilket anges i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt för perioden 2013–2016. Detta mycket omfattande paket av finanspolitiska konsolideringsåtgärder för 2013 och 2014 (sammanlagt över 6,5 % av BNP), där tyngdpunkten för genomförandet ligger i början av perioden, har till stor del redan genomförts. Medan det makroekonomiska scenariot under den senaste översynen i stort sett förväntades vara oförändrat, har några inkomstbortfall inträffat och ett fåtal åtgärder har inte vidtagits. Inkomstbortfallet uppstod främst i samband med uppbörden av socialförsäkringsavgifter och lägre inkomster än väntat från utjämningen av skattesatser på dieselbränsle. Den minskade uppbörden av socialförsäkringsavgifter beror i stor utsträckning på förväntan om framtida skuldavbetalningar och ett ansträngt likviditetsläge. De minskade inkomsterna från bränsleskatten förklaras till stor del av en lägre bränsleförbrukning än väntat. Dessutom bidrog också justeringen uppåt av skatteåterbäringen mot bakgrund av det nyligen upptäckta beståndet av ansökningar om skatteåterbäring som inte granskats under 2012 till inkomsbortfallet netto. Brister av teknisk natur har konstaterats vid genomförandet av de progressiva pensionssänkningarna. Den nya löneskalan har inte införts för personal i parlamentet och i vissa statligt ägda företag och avgiften för skeppsägare nådde inte upp till det planerade beloppet. Dessa genomförandebrister skulle, om de inte hade åtgärdats, ha lett till ett offentligt underskott på 137 miljoner euro under 2013 och 166 miljoner euro under 2014. Regeringen uttryckte därefter sin avsikt att fortsätta arbetet mot ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder. Vidare genomfördes inte vissa åtgärder som enligt planen skulle träda i kraft 2013 och 2014 och som man enats om i samband med tidigare strategier för de offentliga finanserna på medellång sikt för 2011–2014. Dessa inbegriper ökningen i socialförsäkringsavgifter från egenföretagare och en ökning av biljettpriserna för allmänna kommunikationer. Mot bakgrund av de väsentliga effekterna av dessa åtgärder skulle ett betydande finanspolitiskt gap ha skapats om de inte hade genomförts – cirka 270 miljoner euro 2013 och mer än 700 miljoner euro 2014. Slutligen planerade myndigheterna en betydande sänkning av skattesatserna på de fastighetsskatter som hade betalats genom elräkningarna. De grekiska myndigheterna har dock åtagit sig att införa kompenserande åtgärder för att undvika framväxten av ett finanspolitiskt gap under 2013 och 2014. Regeringen beslutade att uppväga det bristande genomförandet av de tidigare överenskomna åtgärderna med de nya åtgärder som ska antas inom samma sektorer för att minimera de operativa riskerna. Den solidariska avgiften för egenföretagare som var planerad under 2013 har ersatts med en åtstramning av pensionskraven för oförsäkrade individer och granskning av pensionsrättigheter. De besparingar som krävs på grund av att man inte genomfört höjningen av biljettpriserna för allmänna kommunikationer kommer att ersättas av minskade överföringar till enheter utanför den offentliga sektorn och genom en rationalisering av de offentliga tjänsterna. Vad gäller fastighetsskatter kommer regeringen att säkra den beräknade inkomsten på 1,9 miljarder euro som väntas från den fastighetsskatt som uppburits genom elräkningen, och uppväger därigenom den planerade sänkningen av räntesatsen med 15 % genom att bredda skatteunderlaget. För 2014 har regeringen åtagit sig att fullt ut genomföra den solidariska avgiften för egenföretagare. Vidare antas den nya fastighetsskatten, vilken förväntas efterträda avgiften för elräkningen, vara budgetneutral för att att säkerställa de årliga intäkter som redan förutses i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Flera engångsfaktorer spelar också en roll för att åtgärda det offentliga underskottet. För det första väntas överföringen av inkomster från Greklands centralbank till staten bli mycket stor på grund av extrordinära intäkter. För det andra väntas de nya avräkningsmetoderna underlätta återbetalningen av nyligen ackumulerade skulder och återvinna en viss andel av de förlorade inkomsterna till staten. Slutligen har besparingar också gjorts på subventioner på eldningsolja, där budgetanslagen visade sig vara alltför höga. På det hela taget väntas målen i rådets beslut kunna nås under både 2013 och 2014. Prognoserna för primärsaldot är 0,0 % av BNP 2013 och + 1,5 % av BNP 2014 i linje med målen i rådets beslut. Det nominella primära underskottet väntas öka under 2013 till följd av den ytterligare rekapitaliseringen och avvecklingen av banker. Deras exakta registrering i de offentliga finanserna beror på tidpunkten för transaktionerna och på typen av transaktioner. Det offentliga underskottet väntas bli 4,1 % av BNP 2013 och 3,3 % av BNP 2014, vilket under båda åren är något bättre än de belopp som anges i rådets beslut. I konjunkturrensade termer väntas primärsaldot öka till 6,2 % av BNP under 2013 och till 6,3 % av BNP 2014[6]. De konjunkturrensade beloppen ligger nästan exakt i linje med rådets beslut, medan det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna väntas bli något högre än i rådets beslut. De finanspolitiska utsikterna efter 2014 är av naturliga skäl fortsatt osäkra. De finanspolitiska utsikterna beror till stor del på den ekonomiska återhämtningen och framstegen vad gäller en förbättrad förvaltning av skatte- och socialförsäkringsinkomster. Inom nuvarande makroekonomiska ramar skulle ytterligare åtgärder på 1,8 % av BNP 2015 och 2,2 % av BNP 2016 krävas för att uppfylla målen för primärsaldot i rådets beslut. Att uppfylla målen för det primära underskottet skulle nedbringa det beräknade offentliga underskottet till mindre än 3 % av BNP. Diskussioner om offentliga underskott och åtgärder för att fylla dem under 2015–2016 kommer att tas upp i samband med budgetförhandlingarna under hösten 2014. Vid den tidpunkten kommer nya makroekonomiska uppgifter att ge mer fullständig information om den exakta storleken på resterande underskott. Utsikterna för statsskuldernas hållbarhet förblir i stort sett oförändrade jämfört med december 2012. Det har inte skett några större förändringar i det makroekonomiska scenariot, medan de offentliga finanserna nu är på väg att nå målen. När det gäller inkomster från privatiseringar har bara marginella ändringar av tidpunkten ansetts vara nödvändiga. Skuldkvoten beräknas därför att fortsätta att sjunka med början under 2014 och hamna under 160 % år 2016, under antagandet att det ekonomiska anpassningsprogrammet fortsätter att genomföras. De särskilda finanspolitiska och strukturella finanspolitiska kraven för december 2012 och mars 2013 i rådets beslut har alla uppfyllts med några smärre undantag (se tabellen i bilagan). En större skattereform har genomförts som breddar skatteunderlaget och som kommer att fördela skattebördan mer rättvist. En generalsekreterare för den offentliga sektorns inkomster har utnämnts och skatteförvaltningen har getts ökat självstyre. Efter viss försening har myndigheterna börjat genomföra viktiga steg i en omfattande reform av den offentliga förvaltningen, också vad gäller att färdigställa bemanningsplaner för samtliga fackministerier. Pågående reformer är på god väg att uppfylla de andra utestående åtagandena, t.ex. om att öka andelen generiska läkemedel som säljs av apotek och förbättra den interna kontrollen på alla sjukhus. Dessa kommer att övervakas noggrant av kommissionen. 4. Slutsats Grekland har vidtagit effektiva åtgärder för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott i enlighet med rådets beslut 2011/734/EU, senast ändrat genom rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012. Grekland har under 2010–2012 åstadkommit en förbättring av det strukturella saldot som redan är större än de minst 10 procentenheter av BNP för perioden 2009–2014 som rådet rekommenderat. Grekland uppskattas ha minskat sitt strukturella underskott med 13,5 procentenheter av BNP från ett underskott på 14,8 % 2009 till ett uppskattat underskott på 1,3 % 2012. Underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas ha minskat från 15,6 % 2009 till 6,3 % av BNP under 2012. Grekland har vidtagit åtgärder för att hålla tillbaka underskottet under 2012 och utfallet för det primära underskottet har överträffat målet i rådets beslut. För att så snart som möjligt komma till rätta med det alltför stora underskottet i enlighet med rådets beslut har de grekiska myndigheterna också beslutsamt vidtagit ytterligare åtgärder för att konsolidera sina offentliga finanser under 2013 och 2014. Den grekiska budget som antogs den 11 november 2012 inkluderade ett paket med ytterligare inkomst- och utgiftsåtgärder på 9,2 miljarder euro, cirka 5 % av BNP, i syfte att minska det primära underskottet under 2013. Detta avsåg ett konsolideringsprogram för 2013 och 2014 om 13,5 miljarder euro, vilket anges i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt för perioden 2013–2016. Detta mycket omfattande paket av finanspolitiska konsolideringsåtgärder för 2013 och 2014 (sammanlagt över 6,5 % av BNP), där tyngdpunkten för genomförandet ligger i början av perioden, har till stor del redan genomförts. Mot bakgrund av ovanstående överväganden föreslår inte kommissionen någon ändring av rådets beslut från december 2012. Målen för de offentliga primära överskotten bör kvarstå på minst 0 % av BNP 2013, 1,5 % av BNP 2014, 3,0 % av BNP 2015 och 4,5 % av BNP under 2016. Den nya finanspolitiska strategin förutsätter en förbättring av det konjunktturrensade primärsaldot som andel av BNP från 4,1 % 2012 till 6,2 % 2013 och minst 6,4 % av BNP under 2014, 2015 och 2016. Nuvarande prognoser för de offentliga finanserna visar att dessa mål innebär underskott på 4,1 % av BNP 2013 och 3,3 % av BNP 2014 och konjunkturrensade överskott på 2,1 % av BNP 2013 och 1,6 % av BNP 2014. Trots de framsteg som gjorts vad gäller de offentliga finanserna och reformerna inom andra viktiga sektorer av ekonomin, kvarstår betydande risker som kan påverka utfallet för de offentliga finanserna. Återhämtningen av ekonomin hämmas fortfarande av effekterna av den markanta finanspolitiska konsolideringen under 2013 och euroområdets svaga ekonomiska tillväxt. Dessutom kan reformer inom centrala områden, som skatteförvaltningen och den offentliga förvaltningen stöta på motstånd från särintressen. För att nå den beräknade återhämtningen i BNP-tillväxten och de intäkter som genereras från denna tillväxt under 2014, krävs ytterligare framsteg också när det gäller reformerna på produkt- och tjänstemarknaderna. Å andra sidan finns också möjligheter att prognoser överträffas, särskilt om ett kraftfullt och varaktigt politiskt genomförande leder till minskad osäkerhet och ger stöd till förtroendeuppbyggnad samt bidrar till att begränsa recessionens effekter på samhälle och arbetslöshet. Investeringsvillkoren skulle också kunna förbättras, efter rekapitaliseringen av bankerna, genom ett inflöde av utländskt kapital och ett ökat utnyttjande av EU-medel. BILAGA: Åtgärder som krävs i rådets beslut 2011/734/EU, ändrat genom rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012 2) I artikel 2 ska följande punkt införas: Artikel 10a Grekland ska ha vidtagit följande åtgärder senast den 4 december 2012: a) Antagit budgeten för 2013 och strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt som täcker perioden fram till 2016, liksom de åtgärder som beskrivs i bilaga IA till detta beslut och motsvarande genomförandelagstiftning. Denna strategi ska utgå från de varaktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder som ska säkerställa att underskottstaken för 2012–2016, som fastställs i detta beslut, inte överskrids och att skuldkvoten nedbringas successivt. || UPPFYLLD. Antagen, omnibuslag 4093 (officiell tidning 222/A/12.11.2012. b) Lagt fram en uppdaterad privatiseringsplan för det grekiska parlamentet och varje halvår offentliggjort en uppdaterad tillgångsutvecklingsplan. || UPPFYLLD. Materialet ska laddas upp på ministeriets webbplats c) Överfört till HRADF:s portfölj av privatiseringsbara tillgångar den fulla och direkta äganderätten (aktier eller koncessionsrättigheter) till motorvägen Egnatia och de regionala hamnarna i Elefsina, Larvio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Korfu, Patras, Heraklion och Rafina. || UPPFYLLD. Genomförd för Egnatia (ref: B2316/10-8-2012). Hamnar (beslut 222/5.11.2012./FEK 2996, 12 november. d) Säkerställt att fackministerier och andra berörda enheter ger generalsekretariatet för allmän egendom fullständig tillgång till förteckningen över alla av staten ägda fastighetstillgångar. || UPPFYLLD. Därför avsedda skrivelser har skickats till fackministerierna. Fackministerierna har lämnat begärda uppgifter. e) Ändrat och/eller återkallat rättsliga bestämmelser om statsägda företag (hamnmyndigheterna PPC, OLP och OLTH, hamnarna HELPE, EYATH och EYDAP, osv.) som skiljer sig från privaträttsliga företag när det gäller eventuella begränsningar av privata aktieägares rösträtter. || UPPFYLLD. Ändrad i den nya privatiseringslagen. (Artikel 2). f) Antagit lagstiftning för att definiera skatteförvaltningens generalsekreterares roll och kvalifikationer och för att finansministern ska kunna delegera befogenheter att fatta beslut till skatteförvaltningens generalsekreterare. || UPPFYLLD. Omnibuslag 4093 (officiell tidning 222/A/12.11.2012, avsnitt E, artikel 6. g) Fördelat erfarna skatterevisorer till att arbeta med verksamhet som tjänar de omedelbara skatteintäktsbehoven genom att stärka och göra nyckelindrivningsområden, som exempelvis enheten för stora skattebetalare, fullt operationella genom att ha överfört 100 revisorer från andra uppgifter till dessa enheter, ha upprättat en funktionell enhet för skattskyldiga personer med stora förmögenheter och egenföretagare med höga inkomster och ha bemannat enheten med 50 erfarna skatterevisorer som rapporterar direkt till skatteförvaltningens generalsekreterare. || UPPFYLLD. Fyra ministerbeslut har genomförts: - Ministerbeslut 31/10/2012 om att överföra 100 revisorer till enheten för stora skattebetalare. - Ministerbeslut 31/10/2012 om att ge DEK Aten befogenheter för personer med stora förmögenheter (med kriterier i ministerbeslutet). - Ministerbeslut om att överföra 50 revisorer till DEK Aten, som undertecknades den 8 november 2012 av ställföreträdande minister. - För att därefter säkerställa att det finns tillräckligt med personal utfärdades ett annat ministerbeslut D2A 1157921 16/11/2012 för att flytta fler revisorer för att uppfylla behoven. Samtliga revisorer har rapporterat till sina nya kontor. h) Antagit en ministerrådslag (som ersätter den ministerrådslag som antogs den 29 oktober 2012) som syftar till att stärka budgetgenomförandet och främja en sund finansförvaltning och som utöver bestämmelserna i den ursprungliga ministerrådslagen innehåller bestämmelser om följande: i) Att samarbetsavtal ska undertecknas i slutet av december varje år mellan finansministeriet och de övriga ministerierna eller mellan ministerierna och cheferna för de enheter ministerierna utövar tillsyn över (vilket ska täcka in hela den offentliga sektorn). ii) Förstärkning av de nuvarande budgetbalansbestämmelserna för lokala myndigheter för att de ska bli mer effektiva, inklusive korrigerings- och sanktionsmekanismer. iii) Förstärkning av det nuvarande övervakningssystemet för statsägda företag som inför en kontrollmekanism vid avvikelser från specifika mål som satts upp för varje statsägt företag. iv) Fastställande av ramen för att definiera särskilda mål för tillämpningsområdet för operativa åtaganderegister för lokala myndigheter och statsägda företag som ska upprättas senast i december varje år. I denna ministerrådslag ska också ingå mekanismer för att korrigera överföringar från staten för att åtgärda avvikelser från målen inom året och möjligen under de följande åren, samtidigt som det ska säkerställas att betalningseftersläpningarna inte ökar. Däri ska tydligt anges att inkomster från privatiseringen av statliga tillgångar ska betalas direkt till ett separat konto för att möjliggöra övervakning av kassaflöden, undvika att offentliga medel kommer på avvägar och för att se till att skuldbetalningar görs i rätt tid. Lagen ska även innehålla bestämmelser om automatiska utgiftsnedskärningar som ska tillämpas regelmässigt när målen inte uppnås samtidigt som man säkerställer att betalningseftersläpningarna inte ökar. || UPPFYLLD. FEK A nr 228, datum 18/11/2012 i) Vidtagit en rad åtgärder för att förbättra den nuvarande finansiella situationen i den nationella sjukkasseorganisationen (nedan kallad EOPYY) och säkerställa att budgetgenomförandet går mot en budget i balans under 2012 och 2013, inbegripet följande åtgärder: i) en rationalisering av förmånspaketet, ii) ökad kostnadsfördelning för sjukvård som tillhandahålls av privata vårdgivare, iii) framförhandling av pris-volym-avtal och översyn av avtal om s. k. case-mix med privata vårdgivare, iv) översyn av avgifterna för och antalet diagnostik- och fysioterapitjänster som läggs ut av EOPYY på privata vårdgivare med målet att minska sådana kostnader med minst 80 miljoner euro under 2013, v) införande av ett referensprissystem för ersättning för medicintekniska produkter, samt vi) att gradvis öka de egenavgifter som medlemmarna i jordbrukarnas sjukkassa betalar upp till genomsnittet för de som betalas av andra medlemmar i EOPYY. || UPPFYLLD. FEK nr.3054/B΄/18-11-2012 j) Följande åtgärder ska ha vidtagits som rör ersättning för läkemedel: i) Lagstiftning om kontroll av läkemedelsutgifter som aktiverar beredskapsåtgärder (t.ex. generella prissänkningar), om av ett eller annat skäl den befintliga automatiska mekanismen för de nya egenavgifterna för läkemedel inte är tillräcklig för att nå målet. Sådana åtgärder ska leda till motsvarande besparingar ii) ett ministerdekret som anger nya tröskelvärden för egenavgifterna för läkemedel (2,44 miljarder euro för patienter i öppenvården), iii) en uppdatering av prislistan och förteckningen över läkemedel som berättigar till ersättning genom att endast ge ersättning för kostnadseffektiva paket vid kroniska sjukdomar, genom att överföra läkemedel från förteckningar över ersättningsberättigade läkemedel till förteckningen över läkemedel som inte ersätts och förteckningen över receptfria läkemedel samt genom att införa det referensprissystem som utvecklats av den nationella läkemedelsorganisationen (EOF). Dessa förteckningar måste uppdateras minst två gånger om året i linje med rådets direktiv 89/105/EEG, samt iv) utbyte av förskrivna läkemedel mot det billigaste läkemedlet med samma aktiva substans i apotekens referenskategori (obligatorisk generisk substitution). || UPPFYLLD. En patientavgift har införts. Ref. minibuslag FEK 229A/19.11.2012 artikel 11.1 (patientavgift) FEK 3035/B/15.11.2012 FEK 3047/B/16.11.2012 och FEK 3046/B/16.11.2012 FEK 3057/B/18-11.2012 3) Artikel 2.11 ska ersättas med följande: "11. Grekland ska anta följande åtgärder före utgången av december 2012: a) En skattereform av den personliga inkomstskatten och bolagsskatten som syftar till att förenkla skattesystemet, bredda skatteunderlaget och slopa undantag och förmånsordningar. || UPPFYLLD. 25/1/2013 lag 4110 GG 17/A/23-1-2012. b) Den nödvändiga primär- och sekundärlagstiftningen för att säkerställa ett snabbt genomförande av privatiseringsplanen. || UNDER UPPFYLLANDE. c) Ett regelverk för vattendistributionsföretag. || UPPFYLLD. Den relevanta lagstiftningen antogs av parlamentet den 24/1/2013 (FEK A29/5-2-2013). Ett ministerbeslut för inrättande av regelverket undertecknades och offentliggjordes (FEK 679/22-3-2013). d) Förbättra skatteförvaltningen, införa resultatbedömningar, använda riskbedömningstekniker på ett bättre sätt, samt inrätta och förstärka specialiserade skuldförvaltningsenheter. || UPPFYLLD. 11/4/2013 lag 4141 (GG 81/A/5-4-2013) fastställer regelverket. e) Utarbeta och offentliggöra en plan för att reglera offentliga enheters eftersläpande betalningar till leverantörer och av eftersläpande skatteåterbäringar. || UPPFYLLD. f) Slutföra genomförandet av reformen av hur de offentliga tilläggspensionsfonderna/kompletterande pensionsfonderna ska fungera. och sammanslagning av alla befintliga fonder i den offentliga sektorn. || UPPFYLLD. ETEA:s mål har genomförts för de kompletterande pensionsfonderna. g) Använda lagstiftning för att förlänga tillämpningen av den 5-procentiga rabatten (som finns för sjukhusprissatta läkemedel) som läkemedelsföretag måste ge på alla produkter som säljs i apotek som tillhör EOPYY. || UPPFYLLD. Lag.4093/FEK 222/12-11-12(IB2/5,6,8) & PNP/FEK 229/19-11-2012 (artikel 11.10). h) Öka andelen generiska läkemedel till 35 % av den totala volym läkemedel som säljs på apoteken. || EJ UPPFYLLD. Processen fortsätter. i) Utse interna revisorer på alla sjukhus och införa åtaganderegister på alla sjukhus. || EJ UPPFYLLD. Processen pågår även om den inte har slutförts, men en handlingsplan och tidsplan har lagts fram. 4) I artikel 2 ska följande punkter läggas till: "12. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av mars 2013: a) Utfärda ett ministerdekret för justering av slutpriser till kund för lågspänningskunder. || UPPFYLLD. b) Uppdatera strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt, inklusive genom att införa bindande treåriga utgiftstak för undersektorer av den offentliga sektorn. || UPPFYLLD. c) Anta bemanningsplaner för fackministerier. || UPPFYLLD. d) Införa en betydligt mer självständig skatteförvaltning samt specificera graden av självstyre, förvaltningsramen, ansvarsutkrävande, skatteförvaltningschefens rättsliga befogenheter och organisationens inledande bemanning. || UNDER UPPFYLLANDE. e) Offentliggöra en ny fullständig plan för bekämpande av korruption för den offentliga förvaltningen, inklusive särskilda bestämmelser för skatte- och tullförvaltningen. || UPPFYLLD. Den nationella planen har utarbetats. Bedömningen är positiv. f) Göra ett standardförfarande för granskning av fastighetstaxeringsvärden helt operationellt för att bättre anpassa dessa värden till marknadspriser under överinseende av kapitalskattedirektoratet. || EJ UPPFYLLD. På grund av den komplicerade processen krävs en omformulering av åtgärden. g) Överföra 40 nya fastighetstillgångar (identifierade som fastighetstillgångar lotterna 2 och 3 i privatiseringsplanen) till HRADF. || EJ UPPFYLLD. Det första ministerbeslutet för överföring till HRADF av en del av de 40 tillgångarna har undertecknats och offentliggjorts (FEK 754/2-4-2013). Ett ministerbeslut har utarbetats för de övriga och förväntas undertecknas inom kort. [1] EUT L 4, 9.1.2013, s. 40. [2] ”The Economic Adjustment Programme for Greece – May 2013”, European Economy–Occasional Paper (forthcoming). Läsaren hänvisas till detta dokument för en mer detaljerad bedömning av hur de makroekonomiska, finansiella, finanspolitiska och strukturella reformerna fortskrider. [3] Samförståndsavtal om ekonomisk och finansiell politik, samt samförståndsavtal om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet från december 2012. [4] Rådets beslut 2011/734/EU (omarbetning) (EUT L 296, 15.11.2011, s. 38). [5] Saldot för de offentliga finanserna baseras på definitioner i rådets beslut (inte definitioner i ENS-95). [6] I rådets beslut justeras kostnaderna för rekonstruktion och avveckling av banker. Övriga engångsutgifter och engångsinkomster minskar det nominella underskottet (kumulativt) med 1,5 miljarder euro 2012 (cirka 0,7 % av BNP), 1 miljard euro 2013 (0,5 % av BNP) och cirka 400 miljoner euro 2014 (0,2 % av BNP).