Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92"

(KOM(2002) 729 slutlig - 2002/0297 (CNS))

(2003/C 208/08)

Den 7 februari 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 1 april 2003. Föredragande var John Donnelly.

Vid sin 399:e plenarsession den 14 och 15 maj 2003 (sammanträdet den 14 maj) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 119 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Det har länge varit känt att transporter av djur och animaliska produkter kan överföra sjukdomar från en region till en annan. Målsättningen för säker handel med djur har följaktligen alltid varit central när fri rörlighet för djur diskuteras. Om sjukdomar har överförts är det avgörande att djuren kan spåras för att man skall kunna göra epidemiologiska studier.

1.2. Innan rådets inremarknadsdirektiv 90/425/EEG färdigställdes den 26 juni 1990 gällde kravet att djur som transporterades inom gemenskapen skulle identifieras och registreras så att det gick att spåra ursprunglig eller tillfällig uppehållsort, centrum eller organisation. I rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 ställdes likartade krav på djur som infördes i gemenskapen.

1.3. Rådets direktiv 90/425/EEG föreskrev att dessa krav skulle utsträckas till transporter av djur inom varje medlemsstats territorium före den 1 januari 1993. I rådets direktiv 92/102/EEG från november 1992 ökade kraven på medlemsstaterna med avseende på identifiering och registrering av djur. Detta var ett betydelsefullt steg med tanke på att veterinärkontrollerna vid gränserna avskaffades när inre marknaden fullbordades.

1.4. I rådets direktiv 92/102/EEG angavs minimikrav för identifiering och registrering av djur, bland annat följande:

- Att medlemsstaterna skall hålla register över anläggningarna.

- Att ägare av boskap, svin, får och getter håller ett register med uppgift om antal djur på anläggningen.

- Att medlemsstaterna kontrollerar att följande allmänna principer respekteras:

a) att identitetsmärkning måste göras innan djur lämnar den anläggning där de fötts och

b) att ingen märkning får avlägsnas utan tillstånd från behörig myndighet.

1.5. I artikel 10 i rådets direktiv 92/102/EEG föreskrivs det att kommissionen senast den 31 december 1996 skulle avge en rapport med definition av ett harmoniserat gemenskapssystem för identifiering och märkning och fatta beslut om möjligheten att införa arrangemang för elektronisk identitetsmärkning. Kommittén konstaterar att den nämnda tidsgränsen inte hölls. Den 17 april 1998 offentliggjorde kommissionen också en rapport om identifiering och registrering av djur(1), och ett storskaligt projekt för elektronisk identitetsmärkning av boskap (IDEA) inleddes 1998.

1.6. I artikel 5 i rådets direktiv 92/102/EEG fastställs specifika regler för krav på öronmärkning och specifika krav avseende registrering av nötboskap, men det ställs inga motsvarande krav i fråga om får och getter. Inrättandet av en nationell databas för, och registrering av förflyttningar av nötboskap är redan reglerat genom ändringen till rådets direktiv 64/432/EEG, som ett inslag i ett system för övervakningsnätverk.

1.7. Problemet att det saknas ett gemenskapssystem för identifiering, registrering och effektiv spårning av får som transporteras måste åtgärdas i ljuset av erfarenheterna på senare år.

2. Kärnan i förslaget

2.1. Förslaget innebär en skärpning av bestämmelserna i rådets direktiv 92/102/EEG, särskilt genom att samtliga medlemsstater inför ett system för identifiering som säkerställer att djuren bär ett identifieringsmärke och att alla förflyttningar registreras. Syftet är att spåra djur av veterinärhälsoskäl. Föreskrifterna i rådets direktiv 92/102/EEG som specifikt avser får och getter kommer inte längre att gälla.

2.2. Rapporten om IDEA-projektet visade att man kan uppnå avsevärda förbättringar i fråga om spårning av får och getter genom elektronisk identifiering, men i avvaktan på att genomförandeåtgärder för den egentliga starten skall utvecklas har man ställt upp 2006 som införandedatum.

2.3. Systemet för identifiering och registrering av djur skall omfatta

- identifieringsmärken för identifiering av varje enskilt djur,

- aktuella register som förs på alla anläggningar,

- transportdokument,

- ett centralt register,

- en elektronisk databas.

2.4. Enligt förslaget föreskrivs identifiering av alla djur som föds på anläggningar inom EU eller som skall bli föremål för handel inom gemenskapen. När det gäller djur från tredje land behöver dessa bara identitetsmärkas om man planerar att de skall stanna inom gemenskapens territorium. Det är inte heller nödvändigt att identitetsmärka sådana djur om de transporteras direkt från veterinärkontrollstationen vid gränsen till slakthus i samma medlemsstat och slaktas inom 14 dagar efter kontrollen.

2.5. Djur födda efter juli 2003 eller avsedda för handel inom gemenskapen måste identitetsmärkas i enlighet med bilagans del A. Här föreskrivs två öronmärken på varje djur, med ett unikt individnummer. Det ena öronmärket ersätts av en elektronisk identitetsmärkning från år 2006. Medlemsstaterna får emellertid godkänna att det ersätts från och med 1 juli 2003, i enlighet med särskilda förfaranden, så att avläsning av det elektroniska identitetsmärket är möjlig över hela EU. Undantag görs med avseende på kravet på ett unikt individnummer för slaktdjur under sex månaders ålder. Dessa djur måste emellertid ha märkning i båda öronen, och öronmärkena skall minst innehålla landskodens två bokstäver, födelseanläggningens identitetskod samt födelsemånaden.

2.6. Djuren måste identitetsmärkas inom en period som fastställs av medlemsstaten, räknad från djurets födelse. Detta måste ske inom en månad efter födseln, men perioden kan förlängas till sex månader när det gäller djur som föds upp extensivt eller är frigående.

2.7. Från och med den 1 juli 2003 skall ett djur, så snart det förflyttas, åtföljas av ett transportdokument som utfärdats av den behöriga myndigheten och som fyllts i av djurhållaren avseende djur och transport.

2.8. Från den 1 juli 2004 måste medlemsstaterna inrätta en databas med uppgifter om alla anläggningar, inklusive antalet djur, som aktualiseras med jämna mellanrum.

2.9. Från den 1 juli 2005 kommer alla transporter att föras in i en databas som stöd för elektronisk spårning av djuren. Detta kommer att skötas i samma kollektiva format som tillämpas för svin i dag.

2.10. Det är viktigt att betona att varje medlemsstat enligt förslaget kan välja modell för identitetsmärkning i enlighet med specifikationerna, modellen för transportdokumentet och modellen för det anläggningsregister som skall användas inom det egna territoriet. Medlemsstaterna skall lämna uppgift om modellerna till kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

3. Allmänna kommentarer

3.1. EESK anser att det finns ett överhängande behov att utveckla en verksam och effektiv metod att snabbt spåra och identifiera djur i EU. Systemet skulle få avgörande betydelse om en smittsam sjukdom bryter ut.

3.2. Kommittén ger därför sitt fulla stöd åt kommissionens förslag.

3.3. Vi stöder utarbetandet av en förordning som säkerställer konsekvent tillämpning i alla medlemsstater och underlättar eventuella ändringar i framtiden, vilket kan behövas med hänsyn till erfarenheterna ute på fältet.

3.4. Kommittén konstaterar att det i samband med utvidgningen kan uppstå problem rörande inrättandet av ett effektivt system för identifiering och registrering av djur.

3.5. Enligt kommissionens planer skall förslaget träda i kraft i juli 2003, men EESK rekommenderar att tidsfristen för detta genomförande förlängs.

4. Särskilda kommentarer

4.1. EESK noterar att slutrapporten från IDEA-projektet 2002 (som inleddes 1998) rekommenderar införande av ett elektroniskt identifieringssystem, och man stödde tanken på att det måste etableras ett klart och otvetydigt lagstiftnings- och registreringssystem för djur. Vi konstaterar med tillfredsställelse att IDEA-projektet innehåller rekommendationer som syftar till att tillämpa ett harmoniserat system på EU-nivå på basis av följande principer: att tillämpningsanvisningar ställs till förfogande på EU-nivå, att en databas inrättas på EU-nivå för gemensam nomenklatur, att gemensamma förtecknings- och kommunikationsstandarder införs för datahantering av uppgifter med boskapsanknytning på gemenskapsnivå. Databasen skulle fungera som informations- och registreringsmedium i fråga om djuren, anläggningarna, identitetsmärkningen, förflyttningarna och eventuell slakt.

4.2. EESK vill gärna trycka på att förslaget inte innefattar någon tillämpning av ett harmoniserat och centraliserat system för registrering och identitetsmärkning av djur. Det står medlemsstaterna fritt att inrätta egna nationella system med skyldighet att informera övriga medlemsstater och kommissionen. Inför den förestående utvidgningen menar kommittén att detta är en försummad chans. Med hänsyn till att handeln med djur är en fråga inom gemenskapen skulle det vara värdefullt för marknadsaktörer och lokala myndigheter att få tillgång till ett centralt europeiskt system för identitetsmärkning och registrering. Detta skulle utgöra ett effektivt spårningssystem på Europanivå.

4.3. Vi ser fram mot tillämpningsförfarandena för det egentliga införandet av det föreslagna systemet för elektronisk identifiering på gemenskapsnivå. Man måste också driva fram förbättringar i tredje land för att förstärka skyddet och reducera riskerna att sjukdomar förs in i EU.

4.4. Kommittén noterar att identifierings- och spårbarhetssystemet inte skall tillämpas på djur från tredje land som inte avses bli kvar på gemenskapens territorium. Det är ett undantag som inger farhågor. Det kan leda till att det saknas uppgift om vissa djurtransporter, att bedrägeri underlättas och att ett totalt spårbarhetssystem inom EU får begränsad effekt. EESK föreslår att man utvecklar och genomför ett spårbarhetssystem även för den nämnda djurkategorin, så att de faller inom förslagets ram.

4.5. Kommittén vill ta upp läget med får och getter som går fria i naturen och eventuellt ansluter sig till en grupp djur som identitetsmärkts och registrerats enligt förslaget. Eftersom detta scenario inte regleras i förslaget efterlyser kommittén att man tar ställning till det och reglerar det, för att undvika eventuella negativa konsekvenser för lantbrukare vid myndighetskontroll.

4.6. Kommittén är medveten om att marknadsvärdet på får sjunker och att detta läge kan förvärras till följd av de föreslagna GJP-reformerna. Vi vill därför be kommissionen att avge rapport före den föreslagna tidsgränsen, 1 juli 2006, om kostnaderna för elektronisk identitetsmärkning och avläsningsutrustning.

4.7. Det är vår uppfattning att införandet av elektronisk identitetsmärkning inte får undergräva de ekonomiska förutsättningarna för producenter och livsmedelsföretag, och vi föreslår därför att anslag ställs till förfogande om kostnaderna hotar företagens fortbestånd.

4.8. EESK föreslår en genomförbarhetsstudie i kommissionens regi om möjligheterna att länka samman nationella databaser med Animo-systemet, för att säkerställa snabbast möjliga spårning ifall en smittsam sjukdom bryter ut.

Bryssel den 14 maj 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) KOM(98) 207 slutlig.