EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.04.1998 
KOM( 1098) 252 slullig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1997 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA 
BUDGETEN 

2-
I denna rapport redogörs för situationen vid datum för rapporten vad gäller garantier 
som berör den allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen 
om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att 
"halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör 
budgeten och därmed förbundna risker". 
Den läggs fram i enlighet med bestämmelserna i artikel 134 i budgetförordningen för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Kommissionen har tidigare lagt fram tretton sådana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av två delar och en bilaga: 
1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för 
utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 
2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna 
ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna. 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
DEL 1 : OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997, 
UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM 
BELASTAR BUDGETEN 5 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 5 
I.A TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL 5 
I.B TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL 5 
II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997...... 5 
II.A GEORGIEN, ARMÉNIEN, TADZJIKISTAN 5 
II.B UKRAINA 6 
II.C LÅN FRÅN EUROPEISKA INVHSTHRINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I FÖRE 
DETTA JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN 6 
III. RISKSITUATIONEN 6 
III.A UTESTÅENDE BELOPP VII) DATUM FÖR RAPPORTEN 7 
III.B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR: BELOPP 
SOM HAR UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN 8 
III.C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, 
REDOVISAD ÅR FÖR ÅR 9 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 13 
IV.A ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN 13 
IV.B INTERVENTION FRÅN GARANTIFONDEN 13 
IV.C FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR 13 
IV.D SITUATION DEN 31 DECEMBER 1997 VAD GÄLLER ÄNNU EJ GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR 14 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL 
TREDJE LAND 14 
VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 15 
DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT 
LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE 
LÅNETRANSAKTIONERNA 17 
I. INLEDNING 17 
n. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 17 
m. DE NYA OBEROENDE STATERNA 23 
IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 26 
BILAGA 28 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 29 
I.A FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 29 
I. A. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell l) 29 
l.A.2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell l) 29 
I.A.3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 30 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 31 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN 36 
I.D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 37 
I.D. I In- och utlåningstransaktioner 37 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 37 
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 38 
ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND 38 
II.B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN 38 
II.C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 39 
II.D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN 39 
II.E RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER 40 
II.F ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET , 40 
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 41 
DELI: 
OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
30 JUNI 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV 
DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker som täcks av garantier ur gemenskapens budget avser låne- och 
garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och 
transaktioner med mikroekonomiska mål. 
I.A Transaktioner med makroekonomiska mål 
Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. 
Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. 
Till kategorin hör även det lån på 1.250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import 
av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom 
riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i 
mottagarländerna. 
I.B Transaktioner med mikroekonomiska mål 
Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbctalningstiden vanligen är lång 
och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I 
allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, 
och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. 
Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen 
(Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer -
utvecklingsländer i Asien och Latinamerika samt Sydafrika). 
II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997 
De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det andra halvåret 1997 är 
följande: 
I I.A Georgien, Arménien, Tadzjikistan 
Georgien, Arménien och Tadzjikistan har drabbats hårt av den ekonomiska kollapsen till 
följd av planekonomins sammanbrott och Sovjetunionens upplösning. 
Med beaktande av den mycket svåra situation Georgien, Arménien och Tadzjikistan 
befinner sig i, anser kommissionen att ett extraordinärt stöd krävs för att man skall 
-6 
kunna upprätthålla de program för stabilisering och strukturella reformer som fastställts 
i samarbete med Internationella valutafonden. 
På grund av detta lade kommissionen den 3 februari 1997 fram ett förslag till rådets 
beslut om exceptionellt finansiellt stöd till Georgien, Arménien och eventuellt 
Tadzjikistan, i form av ett lånebelopp på 170 miljoner ecu under maximalt 15 år och ett 
gåvobclopp på 50 miljoner ecu. 
Den 17 november 1997 antog rådet ett beslut om exceptionellt finansiellt stöd till 
Arménien och Georgien i form av ett lånebelopp på 170 miljoner ecu och ett 
gåvobelopp på 95 miljoner ecu. 
II.B Ukraina 
Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina lade kommissionen den 
12 november 1997 fram ett förslag till rådets beslut om kompletterande makrofinansiellt 
bistånd till Ukraina på 150 miljoner ecu i form av lån under maximalt 10 år. Rådet hade 
vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. 
II.C Lån från Europeiska investeringsbanken till förmån för 
investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien 
Den 13 januari 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en 
gemenskapsgaranti som skall täcka 70 % av lånen till investeringsprojekt i före detta 
jugoslaviska republiken Makedonien. Denna garanti har ett generellt tak på 150 
miljoner ecu för perioden från och med 1998 till och med den 31 december 2000. Rådet 
hade vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. 
III. RISKSITUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapemas budget kan genomföras med två 
olika metoder, nämligen 
- den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående 
lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
- den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summa som 
gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen : 
- genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till datum för 
rapporten, vilket ger det minsta riskbeloppet för gemenskapen om inga tidiga 
återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och 
- genom att man även blickat framåt och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet 
beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida 
budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga 
godtas, det största riskbeloppet för gemenskapen (se tabell 3 nedan). 
Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade 
med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller 
utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser1 och växelkurser2. Närmare 
uppgifter om detta återfinns i bilagan. 
Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder 
inom respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller 
det lån till en enda stat, medan det t.ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens 
verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till 
medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. 
III.A Utestående belopp vid datum för rapporten 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Den totala risken belöpte sig till 12.171 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört 
med 11.941 miljoner ecu föregående halvår, alltså en ökning på 2 %3. 
1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10 % för EIB-lånen. För in- och 
utlåningstransaktioner är den genomsnittliga räntesatsen 4,4 %. 
2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 31 december 1997. 
3 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i 
växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. 
8-
De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten 
återfinns i nedanstående tabell. 
i miljoner ecu 
Utestaende belopp den 30 juni 1997 11.941,00 
Aterbetalningar av Ian 
Euratom -1,30 
Nya gemenskapsinstrument (NGI) -110,70 
Ekonomiskt bistand - 825,00 
F.d. Sovjetunionen -115,33 
EIB -150,00 
Forandring av vaxelkurser for andra valutor I forhallande till ecu + 6,33 
Utbetalningar av Ian 
Ekonomiskt bistand +195,00 
EIB +1.231,00 
Utestaende belopp den 31 december 1997 12.171,00 
Det utestående beloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum 
för rapporten 4.497 miljoner ecu, vilket är 3,2 % lägre än motsvarande belopp den 
30 juni 1997. 
Denna minskning beror främst på återbetalningen av Euratom- och NGl-lån på 
112 miljoner ecu. 
För övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som 
tidigare. 
Vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående 
beloppet konstateras: 7.674 miljoner ecu, vilket är en ökning med 5,2 % jämfört med 
beloppet föregående halvår. 
III.B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: 
belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Den totala risken, redovisad år för år, uppgår till 3.289 miljoner ecu år 1998 och 
kommer att öka till 3.682 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att 
råda under 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras 
det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt 
lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförts under 1998. 
- Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår år 1998 till 
1967 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när 
amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslånen till Grekland och Italien. Risken 
kommer år 2000 att uppgå till 2.734 miljoner ecu med sista återbetalningen av lånet 
till Italien. 
- Risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1.323 miljoner 
ecu år 1998, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: 
- Ungern: 100 miljoner ecu. 
Tjeckien: 123 miljoner ecu. 
- Slovakien: 62 miljoner ecu. 
- Bulgarien: 150 miljoner ecu. 
- Rumänien: 185 miljoner ecu. 
- EIB-lån: 288 miljoner ecu. 
Från och med 1999 kommer man att erfara en minskning av de belopp som förfaller 
till amortering. Risken i fråga om tredje land kommer under perioden 1999-2005 att 
uppgå till i genomsnitt 880 miljoner ecu. 
III.C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad 
år för år 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Denna risk uppgår år 1998 till 3.400 miljoner ecu och kommer att öka till 
4.266 miljoner ecu år 2000, för att sedan stabiliseras vid i genomsnitt 2.550 miljoner ecu 
under perioden 2001-2005 (år 1999 kommer risken att uppgå till 1.544 miljoner ecu). 
- Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska 
riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som 
framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 2.734 miljoner ecu. 
- Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1.433 miljoner 
ecu år 1998 till 1.263 miljoner ecu år 1999. Man konstaterar en ökad risk från och 
med år 2000 till och med år 2005 på i genomsnitt 20 % per år. 
-10-
IABELU 
UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • GODKÄNDA TRANSAKTIONER 
(I mlljonei ecu) 
1 Id flH III 
Ironsaktlonoi 
MEDLEMSSTATERNA 
Betalningsbalanslan 
1. Grekland 
2. Italien 
B.Ovriga 
3. Euratom 
4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) 
och NGI-jordbavn. stod 
5. EIB Medelhavsomradet 
Spanlen, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A. Ekonomlskt slod 
1. Ungern 
2. Tjecklen 
3. Slovaklen 
4. Bulgarian 
5. Rumflnlon 
6. Algertet 
7. Israel (*) 
8. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
9. Baltlkum 
10. Moldova 
H.Ukraina 
12. Vitryssland 
A3. Georgien, Armenien 
14. F.d. Sovjetunionen (**) 
B.Ovriga 
15. EIB Medelhavsomradet 
16. EIB Central- och Osteuropa 
17. EIB Utvecklingslflnder i Asien 
och Latinamerika 
18. ElBSydafrika 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT HOgtla 
godklnda 
belopp 
14000 
4000 
6830 
1500 
26330 
180 
250 
125 
650 
580 
600 
160 
40 
220 
60 
285 
55 
170 
1250 
8672 
8220 
1925 
675 
24117 
50447 IJInnlAfinilp 
lönebelopp den 
30.6.97 
500 
3455 
120 
327 
246 
4648 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
0 
135 
60 
185 
30 
0 
331 
2541 
1531 
301 
56 
7294 
11941 UtnilnondU 
lånebelopp den 
31.12.97 
500 
3448 
118 
219 
212 
4497 
100 
123 
62 
260 
580 
250 
0 
25 
130 
60 
285 
30 
0 
216 
3150 
1919 
385 
100 
7674 
12171 Alertlod nil] 
batata ill den 
31.12.97 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
250 
0 
100 
0 
15 
85 
0 
0 
25 
170 
0 
2513 
4052 
653 
199 
8062 
8062 
C) Län som återbetalats till (ullo 31.12.97 
(") Det utestående beloppet pä 216 miljoner ecu motsvarar de utestående belopp som ej 
betalats In 31 12 97. 
BILAGA TILL TABELL 1 
EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATIONEN DEN 31.12.1997 
Transaktioner 
Medelhavsomradet medlemsstatema 
Tredje land gamla mandat: 
Medelhavsprotokoll 
Central- och Osteuropa I 
Central- och Osteuropa II 
Asien och Latinamerika I 
Asien och Latinamerika II 
Sydafrika 
Tredje land nya mandat('): 
Medelhavsomradet 
Central- och Osteuropa 
Asien och Latinamerika 
Sydafrika 
Totalt TakfOr 
godkända lån 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
275 
300 
2310 
3520 
900 
375 
20992 Tillgangliga 
anslag minus 
annulleringar 
1465 
5736 
1628 
3000 
657 
153 
300 
934 
1466 
215 
0 
15553 Ursprungligt 
utbetalat belopp 
1590 
4251 
1255 
762 
324 
78 
100 
114 
30 
0 
0 
8503 Utestaende 
den 31.12.97 
212 
3036 
1128 
761 
307 
78 
100 
114 
30 
0 
0 
5765 
(*) Rådets boslut av don 14 4 07 
M.1fk Dol faklurn all dol iirBpriin(jll(ja utbatalado buloppol Ibland nvantlkjor beloppot lor do lån «om godkänts 
bornr pä variationer I ecuns vAxolkurs mollan dagon lör undortocknando av kontraktet och datum lor rapporten 
IABELL2 
MAXIMAL RISK AR FÖR AR I GEMENSKAPENS BUOGET 
(Uppiikultnlmiar I miljoner ecu med utgångspunkt (riWi tramuktlonef soin skett (ram Ml den 31 12 97) 
MEDLEMSSTATER 
LANEBELOPP 
A Betalnlngsbalanslan 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella Ian 
3. Euratom 
4. NGI. NGI jordbavn.sttd 
5. EIB; Medelh., gamla protok. 
Spa., Gre., Por. 
Lanebetopp totatt 
RANTOR 
A. Betalnlngsbalanslan 
1. Grekland 
2 Italien 
B. Strukturella Ian 
3. Euratom 
4. NGI.NGIJordbavnslod 
S. EIB; Medelhavsomradet, gamla pre 
Spanlen, Grekland, Portugal 
Rantor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LANEBELOPP 
A. Ekonomlskt stod 
6. Ungern 
7. TJecklen 
8. Slovaklen 
9. Bukjarien 
10. Rumanlen 
n.Algerlet 
12. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
13. De baltlska staterna 
14. Moldavlen 
15. Ukralna 
16 Vltryssland 
B. Garantler 
17. EIB, Medelhavsomradet 
18. EIB, Central- och Osteuropa 
19. EIB, Latinamerika och Asien 
20 EIB, Sydafrika 
Lanebetopp totalt 
RANTOR 
A Ekonomlskt stod 
6. Ungern 
7. TJecklen 
8. Slovaklen 
9. Butgarten 
10. Rumanlen 
n.Algerlet 
12. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
13. De baltlska staterna 
14. Moldavlen 
15. Ukralna 
16. Vltryssland 
B. Garantler 
17. EIB. Medelhavsomradet 
18. EIB, Central- och Osteuropa 
19. EIB, Latinamerika och Asien 
20. EIB, Sydafrika 
Rantor totalt 
TREDJE LANDER TOTALT 
TOTALT 
(Osteuropa) 
(ovriga) tUlIB 
500 
981 
91 
50 
45 
1667 
48 
209 
10 
16 
tok 
18 
300 
1ÖH7 
100 
123 
62 
150 
185 
5 
174 
92 
22 
912 
2 
3 
1 
8 
22 
18 
1 
7 
3 
13 
2 
185 
115 
18 
15 
410 
1323 
3289 
892 
430 1000 
15 
40 
40 
96 
155 
3 
13 
14 
184 
280 
190 
5 
200 
134 
27 
556 
5 
14 
16 
1 
7 
3 
13 
2 
178 
109 
15 
15 
378 
933 
1213 
482 
451 2000 
2467 
12 
40 
38 
2557 
155 
1 
10 
11 
177 
2734 
80 
95 
5 
215 
172 
34 
601 
5 
8 
16 
1 
6 
3 
13 
2 
164 
101 
15 
15 
347 
948 
3682 
490 
459 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
15 
107 
70 
150 
9 
17 
8 
233 
183 
40 
34 
742 
5 
6 
16 
1 
1 
3 
13 
2 
149 
90 
14 
15 
315 
1056 
1163 
405 
651 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
243 
182 
43 
19 
721 
2 
6 
5 
1 
I 
2 
12 
1 
135 
79 
12 
9 
265 
986 
1016 
419 
566 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
40 
12 
57 
6 
250 
175 
50 
590 
2 
3 
1 
2 
11 
1 
119 
88 
11 
7 
225 
815 
842 
377 
438 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
38 
70 
12 
57 
6 
236 
172 
22 
575 
3 
1 
1 
8 
1 
104 
57 
10 
7 
192 
767 
803 
388 
380 2005 
8 
8 
1 
1 
8 
7 
57 
6 
226 
164 
23 
483 
1 
1 
5 
1 
90 
47 
9 
7 
160 
643 
652 
288 
356 TOTAL 
500 
3448 
118 
219 
211 
4496 
48 
519 
13 
51 
62 
693 
5189 
100 
123 
62 
260 
580 
250 
0 
130 
57 
225 
30 
1777 
1274 
260 
53 
5180 
2 
3 
1 
27 
62 
67 
9 
21 
18 
88 
13 
1124 
866 
104 
88 
2292 
7472 
12661 
3741 
3731 
TABELL 3 
MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR 
(Berflknlng i miljoner ecu baserad på kommissionens ullflrda, beslutade och föreslagna Iransaktioner) 
MI.DLIMSS1AIER 
LANEBELOPP 
A. Betalnlngsbalanslan 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella Ian 
3. Euratom och NGI 
4. EIB Sp.Gre.Port 
Lanebelopp totalt 
RANTOR 
A. Betalningsbalans 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella Ian 
3. Euratom och NGI 
4 EIB Sp.Gre.Port 
Rantor totalt 
Ml UU MSSTATF.RNA TOTALT 
IMFUJELAND 
1ANEBLLOPP 
A. Ekonomlskt stOd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. RumSnien 
10. Algeriet 
11. F.d.jugoslav.rep.Makedonien 
12. Baltikum 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. Vltryssland 
16. Georgien 
17. Armenien 
18. Euratom Central- och Osteuropa 
B. Garantier 
19. EIB Medelhavsomradet 
20. EIB Central- och Osteuropa 
21. EIB Latinamerika och Asien 
22. EIB Sydafrika 
Lanebelopp lolalt 
RANTOR 
A. Ekonomlskt slOd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8 Bulgarien 
9. Rumflnien 
10. Algeriet 
11. F.d.jugoslav.rep.Makedonien 
12. Ballikum 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. Vltryssland 
16. Georgien 
17. Armenien 
18. Euratom Central- och Osteurop 
B. Garantier 
19. EIB Medelhavsomradet 
20. EIB Central- och Osteuropa 
21. EIB Latinamerika och Asien 
22. EIB Sydafrika 
R3ntor totalt 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT 
(varav Osteuropa) 
(varav ovriga tredje lander) 1098 
500 
981 
141 
45 
1667 
48 
209 
26 
18 
300 
196/ 
100 
123 
62 
150 
185 
5 
174 
92 
22 
913 
2 
3 
1 
13 
22 
21 
2 
11 
3 
16 
3 
5 
3 
1 
205 
166 
26 
16 
520 
1433 
3400 
965 
468 1999 
55 
40 
96 
155 
15 
14 
184 
280 
190 
5 
200 
134 
27 
556 
15 
14 
21 
2 
11 
3 
19 
3 
5 
3 
5 
272 
267 
43 
25 
707 
1263 
1544 
673 
590 2000 
2467 
52 
38 
2557 
155 
11 
11 
177 
2734 
80 
95 
5 
215 
172 
34 
601 
15 
8 
21 
2 
10 
3 
19 
3 
5 
3 
14 
341 
385 
68 
35 
931 
1532 
4266 
816 
716 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
15 
10/ 
70 
150 
9 
17 
6 
283 
267 
53 
40 
895 
15 
6 
21 
2 
5 
3 
19 
3 
5 
3 
30 
419 
513 
99 
44 
1186 
2081 
2188 
970 
1111 200? 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
352 
360 
74 
31 
1052 
12 
6 
14 
2 
5 
2 
18 
2 
5 
3 
49 
469 
587 
123 
47 
1343 
2395 
2426 
1183 
1212 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
12 
37 
6 
1 
436 
470 
107 
23 
1092 
12 
3 
9 
2 
5 
2 
17 
2 
5 
3 
69 
476 
593 
135 
48 
1380 
2472 
2500 
1236 
1236 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
70 
12 
72 
11 
5 
509 
596 
110 
35 
1420 
12 
3 
9 
2 
5 
1 
14 
2 
5 
3 
86 
457 
569 
136 
47 
1350 
2771 
2807 
1466 
1305 2005 
8 
8 
1 
1 
8 
31 
100 
17 
7 
87 
11 
14 
537 
631 
127 
42 
1604 
11 
4 
2 
5 
1 
11 
2 
5 
3 
98 
362 
519 
128 
42 
1192 
2796 
2805 
1452 
1344 TOTAL 
500 
3448 
337 
211 
4496 
48 
519 
65 
62 
693 
5189 
100 
123 
62 
251 
580 
350 
0 
147 
57 
250 
40 
0 
0 
20 
2706 
2722 
554 
171 
8133 
2 
3 
1 
105 
62 
120 
16 
57 
18 
133 
20 
39 
21 
352 
3001 
3599 
758 
306 
8613 
16746 
21935 
8764 
7982 
-13 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
IV.A Användning av de likvida medlen 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets 
förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, 
Euratom om systemet för gemenskapemas egna medel. Genom detta förfarande har man 
undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från 
låntagaren är försenad. 
IV.B Intervention från garantifonden 
Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av 
gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre 
månader cfler för fal lodagen. 
Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för 
fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. 
Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande 
låntagare: 
Tredje land Datum Belopp (lanebelopp + rantor) I 
F.d. Jugoslavien 16.10.97 6.134.806,85 J 
IV.C Försenade återbetalningar 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje länder, efter 
för fal lodagen, återbetalat belopp för vilka garanti fonden tidigare intervenerat. Dessa 
belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets 
förordning (BG, Kuratorn) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en 
garanti fond för åtgärder avseende tredje land. 
Före detta jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) har återbetalat totalt 
19,7 miljoner ecu, vilket motsvarar det totala beloppet av landets försenade 
återbetalningar. 
Tredje land Aterbetalningsdag Belopp (lanebelopp + rantor + drdjsmSlsrantor) 
Armenien 28.11.97 8.000.000,00 
FYROM 3.11.97 16.509.236,82 
FYROM 23.12.97 3.195.400,83 
Totalt 27.704.637,65 
14-
IV.I) Situation den 31 december 1997 vad gäller ännu ej genomförda 
återbetalningar 
De belopp som ännu inte hade återbetalats vid periodens slut är följande: 
Tredje land Belopp (lanebelopp + rantor + drojsmSlsrantor) 
Tadzjikistan 72.130.543,72 
Georgien 127.912.418,30 
Armenien 48.510.587,09 
F.d. Jugoslavien 67.207.757,63 
Totalt 315.761.306,74 | 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL 
TREDJE LAND 
Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av 
unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för 
de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig 
delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas 
till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen4. 
Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till 
förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala 
storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. 
Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land 
under perioden 1997-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare 
beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till 
rättsakter, i bilagan till denna rapport. 
Mot bakgrund av de beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under 
förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 259 miljoner 
ecu år 1998. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 79 miljoner ecu vid 
1998 års utgång. 
Det utestående beloppet för lån och lånegarantier till förmån för tredje länder, 
omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, uppgick den 
31 december 1997 till 7.961 miljoner ecu. 
Enligt förordningens definition uppgår förhållandet mellan fondens tillgångar och de 
utestående beloppen till 10,83 %, vilket är högre än de 10% som i fondens 
inrättandeförordning fastställts som målbelopp. Enligt föreskrifterna skall «överskottet 
Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. 
-15 
föras upp på en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas 
allmänna budget». Vid utgången av räkenskapsåret 1997 uppgick det överskjutande 
beloppet till 66 miljoner ecu. 
I garanti fonden skulle i så fall ett belopp på 1 100 miljoner ecu finnas tillgängligt vid 
utgången av räkenskapsåret 1998, förutsatt: 
- att 259 miljoner ecu överförs från reserven år 1998. 
- att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas. 
- att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med 
betalningar. 
- att avkastningen på fondens tillgångar uppgår till omkring 40 miljoner ecu. 
Beroende av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i 
samband med lån om vilka beslut fattats, föreslagits eller är under förberedelse för 
perioden 1998-1999, kommer utlåningskapaciteten att variera: 
- mellan 516 miljoner ecu och 568 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och 
hållet genom gemenskapens budget, och 
- mellan 688 miljoner ecu och 757 miljoner ecu för lån som garanteras till 70 % (enligt 
garantiavtalet mellan EG och EIB som undertecknades den 25 juli 1997 och den 29 
juli 1997). 
VI. GARANTI FONDENS RELATIVA SOLIDITET 
Förhållandet mellan beloppet i garantifonden den 31 december 1997 (862 miljoner ecu) 
och den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1998 enligt tabell 3 
(definierat som det totala belopp som förfaller till betalning under året, 1 433 miljoner 
ecu) är 60 %. 
16 
1ÉBELLA 
GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLANINGSKAPACITET OCH KAPACITET 
ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMAN FÖR TREDJE LAND 
UNDER PERIODEN 1997-1999 
med avseende pé garantifondssystemet(*) 
I miljoner ecu 
Reserv for garantler avseende Ian till tredje land 
BerBknfngsunderlag for avsflttningar till garantlfonden 
- ElB-lan 
- Medelhavsomradet (a) 
- Lander I Central- och Osteuropa (b) 
- Latinamerika och Asien (c) 
- Sydafrlka (d) 
- ElB-lan totalt 
- Euratom-lan 
- Makroekonomiskt stdd 
AvsSttningar till garantlfonden 
Resterande utrymme i reserven fftr garantier 
Aterstaende utlanlngskapacitet (betalningsbalanslan, 
ElB-lan och Euratom-lan) 
- Hogsta belopp vid fultt utnyttjande (100 %) av garantln (t.ex. BB-lan) 
- Hogsta belopp vid fullt utnyttjande (vid t.ex. ElB-lan) av garanti till 70 % Situation Prognos 
3i.ii.M7 
329 
553 
850,5 
60 
125 
1588,5 
0 
305 
286 
43 
286 
409 im 
338 
931,6 
665,7 
190,55 
17,5 
1805,35 
0 
50 
250 
79 
568 
811 Prognos 
4999 
346 
693,25 
710,5 
322 
105 
1830,75 
0 
125 
274 
72 
516 
737 
(*). Den tillämpliga inbetalningssatsen för 1998 och 1999 är 14 %, eftersom fondens målbelopp uppnåddes i slutet av 1997. 
(se rådets rekommendationer från 2.12.96 och 27.01.97) 
Län som skall återbetalas till fonden under perloden 1997-1999: 
- EIB 
a. Medelhavsområdet: 
- heslutade lån: 1994-1996: 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien (en heltäckande garanti på 75 %). 
31.01.97-31.01.2000: 2 310 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande 
garanti på 70 %. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998-2002: 750 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med 
Turkiet. 1998-2001: 230 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1998-2000:150 miljoner ecu i samband 
det ekonomiska samarbetet med den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
b. Länder i Central- och Östeuropa: 
- beslutade lån: 31.01.97-31.01.2000: 3 520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en 
heltäckande garanti på 70 %. 
c. Latinamerika och Asien: 
- heslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu. Inställda lån på 54,6 miljoner ecu. 
1996: 275 miljoner ecu (garanti på 100 %). Ett belopp på 122 miljoner ecu återstod att utanordna när beslutet av den 14.04.97 antogs 
och överfördes till systemet med en heltäckande garanti på 70 %. 
31.01.97-31.01.2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande 
garanti på 70 %. 
d. Sydafrika: 
- beslutade lån: 1.07.97-1.07.2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en 
heltäckande garanti på 70 %. 
• Euratom 
Inga lån föreslagna. 
' Makroekonomiskt stöd 
- beslutade lån: 1997: 25 miljoner ecu till Vitryssland kommer att frigöras och överföras 1999; inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovaki 
1998: 100 miljoner ecu till Algeriet kommer att frigöras 1998 och överföras 1999. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998: 150 miljoner ecu till Ukraina. 
17 
Del 2: 
Bedömning av potentiella risker - ekonomiskt och finansiellt 
läge i de tredje länder som är föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna 
I. INLEDNING 
De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspektema på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter 
behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspektema, d.v.s. 
som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de 
händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de 
aktuella länderna. 
Den riskbedömning per land som redovisas i detta kapitel bygger på en rad 
riskbedömningsindikatorer som tillämpas på de länder i Central- och Östeuropa, nya 
oberoende stater samt länder i Medelhavsområdet som mottagit makroekonomiskt stöd. 
Indikatorerna redovisas i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till detta 
bifogas en ytterligare analys i textform gällande de länder där viktig ny information som 
inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig sedan den senaste rapporten, som 
omfattade första halvåret 1997. En kortfattad analys i textform ges också för de länder som 
fortfarande är återbetalningsskyldiga för utestående lån som tecknades i samband med att 
1 250 miljoner ecu i handelskrediter gjordes tillgängliga för dåvarande Sovjetunionen år 
1991. 
Bedömningen i detta avsnitt omfattar inte EU:s riskexponering i andra regioner än de som 
omnämns, i huvudsak därför att denna riskexponering (väsentligen genom garantier för 
EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) 
och dessutom är spridd över många länder. Från och med nästa rapport kommer Israel inte 
längre att omfattas, eftersom landet i december 1997 återbetalade det lån på 160 miljoner 
ecu som beviljades av gemenskapen år 1991. 
II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 
BULGARIEN 
Bulgariens läge fortsätter att förbättras. Det standby-avtal med Internationella 
valutafonden (IMF) som slöts på våren 1997 fungerar fortfarande enligt plan. 
Valutareserven räcker mer än väl till att täcka centralbankens skulder enligt det nya system 
som infördes den 1 juli (valutarådssystemet). 
Budgetunderskottet uppgick till ca 4 % av BNP, dvs. 2 procentenheter lägre än det mål 
som fastställdes i samråd med IMF. Detta beror bland annat på att räntorna legat lägre än 
18-
väntat, vilket speglar en lyckad stabilisering av ekonomin och en minskad efterfrågan på 
kapital. 
Vidare har strukturreformerna påskyndats. Prissättningen har avreglerats med undantag för 
ett fåtal baslivsmedel. En omfattande privatisering av stora företag har inletts, och torde 
fortsätta i ökande takt under 1998. En bank har privatiserats, och flera andra banker lär 
komma att säljas inom en snar framtid. Inflödet av utländska direktinvesteringar under 
första halvåret 1997 var större än under hela 1995 och 1996 tillsammans. 
Trots dessa framsteg torde Bulgariens externa finanser förbli instabila under en tid: 
betalningarna på utlandslån är fortfarande omfattande, med ca 1 miljard amerikanska 
dollar (nedan benämnda: "dollar") per år. I detta sammanhang bör nämnas att Bulgarien i 
december 1997 återbetalade 140 av de 400 miljoner ecu som hittills utbetalats av 
gemenskapen såsom makrockonomiskt stöd, samt att rådet beviljat ett ytterligare 
makroekonomiskt stöd på upp till 250 miljoner ecu genom ett beslut från juli 1997. Det 
kommer att krävas fortsatta reforminsatser för att Bulgarien skall kunna försäkra sig om 
fortsatt stöd från IMF och andra internationella institutioner, och åstadkomma en 
ytterligare ökning av de utländska direktinvesteringarna. 
TJECKISKA REPUBLIKEN (TJECKIEN) 
Läget i Tjeckien visar fortfarande vissa tecken på instabilitet. Under andra halvåret 1996 
minskade tillväxten ytterligare, till 0,8 % räknat på tolvmånadersbasis. Under första 
halvåret 1997 var produktionssiffrorna relativt låga, och den återhämtning man hoppats på 
under tredje kvartalet hämmades av de svåra översvämningarna under sommaren. Även 
om flera stora industriföretag blev tvungna att stoppa produktionen under flera veckor blev 
emellertid den totala produktionen under tredje kvartalet något större än motsvarande 
period 1996. Denna tendens till ökad industriproduktion fortsatte under det sista kvartalet, 
då vissa tecken på återhämtning kunde skönjas, särskilt inom tillverkningsindustrin. 
Däremot visade byggsektorn fortsatt ogynnsamma siffror, vilket bland annat berodde på 
de nedskärningar i de offentliga utgifterna som följt av de finanspolitiska 
åtstramningspaketen tidigare under året. 
Vad gäller utrikeshandeln ledde den fortsatt svaga tillväxten i kombination med 
devalveringen av valutan i maj till en klar förbättring i handelsbalansen under andra 
halvåret 1997. Trots förbättrad handels- och bytesbalans förblev valutan emellertid 
instabil, främst på grund av den politiska osäkerheten, som kulminerade i och med 
regeringens avgång i slutet av november, och som förväntas fortsätta tills landet håller nya 
val. Detta förväntas ske tidigast i mitten av 1998. 
I december 1997 återbetalade Tjeckien ca 127 av de totalt 250 miljoner ecu som beviljats 
av gemenskapen i makroekonomiskt stöd. 
19-
ESTLAND 
Trots omvälvningarna i Estlands finanssektor bedöms kreditriskerna vara bland de lägsta i 
regionen. Den estniska ekonomin växer mycket snabbt, liksom exporten (den reala 
BNP-tillväxten låg på 11,7 % under första halvåret 1997 jämfört med samma period 
föregående år, och värdet i dollar på exporten under de första tio månaderna 1997 var 38 
% större än samma period 1996). Landet visade dessutom ett överskott i den offentliga 
budgeten. Utlandsskulden är fortfarande liten i förhållande till BNP, och landets goda 
ekonomiska utveckling ledde i september till att två oberoende kreditvärderingsinstitut 
gett Estland goda betyg: Moody's har tilldelat Estland en s.k. rating vad gäller 
investeringar och en långsiktig valutarating på nivån Baal, och ICBA på nivån BBB 
både vad gäller investeringsrating och långsiktig valutarating. Moodys rating är den 
bästa som tilldelats ett land i före detta Sovjetunionen, och Estland ligger här på samma 
nivå som Tjeckien. 
De mänga tecknen på överhettning av ekonomin, i synnerhet det växande 
bytcsbalansundcrskottct och den mycket starka expansionen i bankernas utlåning, 
föranledde en rad åtstramningar från regeringens sida under sista kvartalet 1997. Inom 
finanspolitiken skedde detta särskilt genom att medlen från en rad inkomstkällor andra 
än skatter deponerades utomlands (500 miljoner estniska kronor under 1997) och genom 
att det förutsedda överskottet för 1998 ökades. Vidare höjdes kravet vad gäller 
kapitaltäckningsgraden från 8 % till 10 % den 1 oktober, och kraven på bankernas 
reserver har skärpts. Dessa åtgärder kommer visserligen att dämpa tillväxten under 
1998, men motverkar å andra sidan vissa obalanser i landets ekonomi. 
Till följd av problemen på den internationella finansmarknaden och regeringens åtgärder 
för att kyla ner ekonomin fick Estland svåra likviditetsproblem under sista kvartalet 
1997. Detta ledde i sin tur till en kraftig uppgång i interbankräntan och en massiv 
försäljnings våg på aktiemarknaden, där kurserna föll med mer än 50 % mellan slutet av 
augusti och slutet av november. Dessa svårigheter inom finanssektorn har försämrat 
bankernas utsikter, men har inte hindrat dem från att fortsätta söka finansiering på den 
internationella finansmarknaden. 1 november 1997 enades Estland med IMF om ett nytt 
avtal ("memorandum") för den ekonomiska politiken, men meddelade också att man 
inte hade för avsikt att göra några uppköp inom ramen för det standby-avtal som ligger 
till grund för memorandumet. 
F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN 
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har sedan självständigheten gjort betydande 
framsteg när det gäller att avreglera och stabilisera ekonomin, och man har vidtagit en rad 
strukturåtgärder för att reformera ekonomin, vilka medverkat till en (låg) ensiffrig 
inflation, en stabil växelkurs (så när som på en devalvering i juli 1997) och ett slut på den 
nedåtgående trenden. Landet har därmed fått ett gott rykte både vad gäller stabilitet och 
vilja till reformer. Även om BNP åter har börjat växa 1996 (med ca 1 %) och öka med 2 % 
1997, ligger produktionsnivån fortfarande kvar på 60 % av 1991 års produktion, och F.d. 
jugoslaviska republiken Makedonien är fortfarande ett av Europas fattigaste länder. 
20-
Undcr 1997 fortsatte landet sin ekonomiska omvandling inom ramen för ett ESAF-
program ("Extended Structural Adjustment Facility") som IMF beviljat i april 1997. Efter 
en justering av programmet i juli (i samband med devalveringen på 14 %) har det 
genomförts på ett tillfredsställande sätt och fortgår nu enligt plan. Ett viktigt mål för detta 
program var att landets eftersläpande betalningar gentemot gemenskapen och EIB skulle 
regleras, vilket också skedde den 10 september. Som ett komplement till IMF-programmet 
har rådet också beslutat om ett lån från gemenskapen på 40 miljoner ecu, varav den första 
delutbetalningen på 25 miljoner ecu skedde den 30 september, och den andra förväntas ske 
i början av 1998. 
Den goda ekonomiska stabiliteten och det faktum att landet reglerat sina sista 
eftersläpande betalningar till utlandet är definitivt positiva aspekter vid riskbedömningen. 
Under 1995 och 1996 träffade landet överenskommelser med Paris- och Londonklubbarna 
om omläggning av lån, och de sista av de bilaterala avtalen med Parisklubben håller på att 
fullgöras. Landets skulder har stigit till 38 % av BNP, medan amorteringar och 
räntebetalningarna har minskat till måttliga 8,7 % av exporten av varor och tjänster. Trots 
detta bedöms riskerna generellt sett vara relativt stora. Detta beror bland annat på den 
politiska instabiliteten i regionen som helhet, och det särskilda minoritetsproblemet inom 
landet. Dessutom återstår mycket att göra när det gäller omstrukturering av företagen och 
förstärkning av banksektorn. 
LETTLAND 
Lettlands ekonomiska läge är fortsatt gynnsamt. Tillväxten ökade till 4,6 % under första 
halvåret 1997, medan inflationen föll, räntorna minskade betydligt under året och 
budgetläget fortsatte att förbättras, till den grad att Lettland kunde uppvisa ett överskott i 
statsbudgeten 1997. Däremot ökade obalanserna i utrikeshandeln, men valutan bedöms 
trots detta inte vara under någon allvarlig press för närvarande. 
LITAUEN 
Den litauiska ekonomin gjorde fortsatta framsteg under 1997. BNP växte med 2,5 % under 
det första halvåret, främst till följd av ökade investeringar och konsumtion. Arbetslösheten 
och inflationen minskar inte längre, men ligger dock kvar på en relativt låg nivå (5,9 % 
respektive 9 % i oktober, jämfört med samma tid föregående år). Skatteintäkterna har 
blivit större än väntat, och budgetunderskottet kunde därmed hållas inom de 1,9 % som 
satts som mål. 
Handelsbalansen har försämrats betydligt till följd av att den inhemska efterfrågan kommit 
importen att stiga mer än exporten. Handelsbalansunderskottet för de första nio månaderna 
1997 var därmed nästan lika stort som underskottet för hela 1996. Denna ogynnsamma 
situation i utrikeshandeln kunde dock lätt finansieras. Man har kunnat låna till allt mer 
förmånliga räntor på den internationella kapitalmarknaden, och såväl 
portföljinvesteringarna som de utländska direktinvesteringarna har ökat kraftigt. De 
officiella valutareserverna växte under första halvåret 1997, och motsvarar drygt två 
månaders import. Utlandsskulden steg kraftigt under de första nio månaderna, men är 
21-
utgör fortfarande en liten andel av BNP. Enligt nya bestämmelser som införts för 
upplåningen utomlands får denna aldrig överstiga 20 % av BNP. 
Banksektorn fortsätter att återhämta sig efter 1995 års bankkris. Myndigheterna har skärpt 
lagstiftningen och tagit i med hårdare tag mot de svagaste bankerna. Detta har bland annat 
lett till konkurs för en av de banker till vilka den litauiska regeringen på egen risk 
vidarebefordrat gemenskapens makroekonomiska stöd. Som ett led i en ytterligare 
omstrukturering av finanssektorn slutför regeringen för närvarande planerna på 
privatisering av två av de tre statliga bankerna. 
RUMÄNIEN 
Även om Rumänien fortfarande är ett av de länder i Europa där kreditrisken är störst 
fortsatte dock risken att minska under första halvåret 1997. Ett år efter det att den 
rumänska regeringen lanserade sitt omfattade och radikala ekonomiska program har stora 
framsteg kunnat konstateras när det gäller omvandlingen av ekonomin och övergången till 
en fungerande marknadsekonomi. Genomförandet av det ekonomiska programmet har 
dock medfört en nedgång i den ekonomiska aktiviteten. BNP föll med totalt ca 6 % under 
1997, och de makroekonomiska ramarna är fortsatt bräckliga. Efter en period under 
sommaren då räntorna sjönk till den lägsta nivån sedan början av året inträffade en plötslig 
inflationstopp, med hela 6,5 % inflation på månadsbasis i oktober. Omstruktureringen av 
stora offentliga företag har också drabbats av förseningar, och det har rått en viss osäkerhet 
vad gäller de rättsliga villkoren för privatisering och för utländska investeringar. 
På några viktiga områden har det emellertid gjorts viktiga framsteg. Finanspolitiken har 
stramats åt ordentligt, och staten håller noggrann kontroll över sina utgifter. Antalet 
offentliganställda hade i november till exempel sjunkit med ca 10 %. Den externa 
balansen förbättrades också under 1997. Ett relativt stort kapitalinflöde kompenserade mer 
än väl underskottet i bytesbalansen, och den rumänska centralbanken har kunnat öka på 
sina valutareserver från 700 miljoner dollar i februari till 2,6 miljarder dollar i november, 
vilket motsvarar mer än tre månaders import. Bytesbalansunderskottet för 1997 uppgick 
till 2 miljarder dollar, dvs. nästan 25 % mindre än 1996. De utländska investeringarna, 
särskilt direktinvesteringar, ökade också kraftigt under 1997. Detta speglar det ökade 
förtroende som investerare har fått för Rumänien. Enligt Romanian Development Agency 
uppgick de utländska direktinvesteringarna till 1,3 miljarder dollar under de första nio 
månaderna 1997, vilket motsvarar ca två tredjedelar av det belopp som flöt in under hela 
perioden 1989—1996. 
Rumänien fick också godkänt vid IMF.s första översyn inom ramen för standby-avtalet. 
Tre delutbetalningar har redan skett inom detta avtal. Rumänien har också skött sina 
förpliktelser gentemot Världsbanken vad gäller de olika lån som beviljades i juli. Av de 
totalt 125 miljoner ecu i makroekonomiskt stöd som beviljades av rådet 1994 utbetalade 
gemenskapen det återstående beloppet på 70 miljoner ecu under andra halvåret 1997. 
Dessutom är den ommöblering i regeringen som blev officiell i december och det faktum 
att reformvänliga och oberoende personer tillsatts vid flera ministerier av central betydelse 
för ekonomin tecken på myndighetemas bestämda föresats att fortsätta och påskynda 
reformarbetet. 
-22 
SLOVAKIEN 
Vad gäller Slovakien är risknivån fortsatt relativt måttlig, även om utrikesbalanserna 
försämras och utlandsskulden ökar snabbt. Efter en kraftig försämring av bytesbalansen 
under 1996 stabiliserades den externa situationen något under 1997, dock fortfarande med 
stora underskott. Åtta månader in på året var bytesbalansunderskottet nere på 8,5 % av 
BNP, jämfört med 10 % 1996. Utlandsskulden fortsatte dock att växa snabbt för att 
finansiera de externa underskotten. 
Den snabba ekonomiska tillväxten under 1995 och 1996 avtog endast obetydligt under 
första halvåret 1997, och en överhettning av ekonomin har blivit följden. Preliminära 
siffror för de första två kvartalen 1997 visar att ekonomin växte med 6 %, jämfört med 
knappt 7 % under 1995 och 1996. Inflationen har nu börjat stiga efter tre år av konstant 
avtagande inflation. 
Allteftersom finanspolitiken blev mer expansiv fick penningpolitiken successivt stramas 
åt, i syfte att förhindra makroekonomisk instabilitet. Penningpolitiken blev särskilt 
restriktiv efter det starka trycket mot valutan i maj och juni 1997, med höga räntor och 
starka begränsningar av penningmängden. Om underskottet i den offentliga budgeten inte 
kan minskas ordentligt kan man knappast förvänta sig någon större förbättring av 
bytesbalansen, och det finns i stället risk för att valutan utsätts för ökat tryck. 
I december 1997 återbetalade Slovakien 63 miljoner av de totalt 125 miljoner ecu som 
beviljats av gemenskapen i makroekonomiskt stöd. 
23 
III. DE NYA OBEROENDE STATERNA 
ARMENIEN 
Arméniens ekonomi fortsatte för fjärde året i följd sin återhämtning, om än i en lägre takt 
än väntat (BNP växte med 3 % i stället för de 6 % man satt som mål). Den genomsnittliga 
inflationen föll ytterligare under 1997, och slutade på nivån 14 %, vilket dock fortfarande 
ligger väsentligt över regeringens mål på 9,5 %. Dessutom ökade bytesbalansunderskottet 
ytterligare under 1997, bland annat till följd av den blockad som riktats mot landet 
(underskottet exklusive offentliga transfereringar ökade till 450 miljoner dollar, eller 28 % 
av BNP). Utlandsskulden ökade också till ca 50 % av BNP vid årets slut, och nivån på de 
utländska direktinvesteringarna är fortfarande låg — ca 25 miljoner dollar under 1997. 
Däremot har stora framsteg gjorts när det gäller privatiseringar och avreglering av priser 
och handel. Det krävs emellertid ytterligare omstrukturering inom storföretagen och inom 
banksektorn, som fortfarande är svag (med en stor andel dåliga lån och otillräcklig 
kapitalstruktur). I juni beviljade IMF en andra årsetapp inom ramen för ett ESAF-program 
(47 miljoner dollar). Den armeniske presidentens plötsliga avgång har vidare medfört 
vissa frågetecken på vägen mot en fredlig lösning av Nagomo-Karabach-konflikten. 
Dessutom har Arméniens skuld gentemot gemenskapen ännu inte reglerats så som man 
förutsett. Av dessa orsaker bör Arménien även fortsättningsvis räknas till de länder som 
representerar en hög risk. 
VITRYSSLAND 
Bedömningen av Vitryssland har inte förändrats nämnvärt sedan den förra rapporten. Den 
ekonomiska och politiska utvecklingen i Vitryssland är fortfarande allvarligt oroande. Det 
är framför allt bristen på grundläggande ekonomisk och politisk frihet som hämmar 
utvecklingen mot marknadsekonomi. 
Censur och manipulerade uppgifter försvårar vidare en rättvis bedömning av det 
ekonomiska läget. BNP anges i reala termer ha ökat med 2,6 % 1996 och med över 10 % 
under första halvåret 1997. Den officiella siffran för tillväxten i industriproduktionen är 
särskilt överväldigande med drygt 18 % under första halvåret 1997 jämfört med samma 
period föregående år. Denna plötsliga tillväxtökning kan dock inte bedömas som varaktig, 
eftersom den främst grundat sig på en expansiv kreditpolitik samt en återbetalning av 
utestående skulder till Gazprom genom byteshandel. Den makroekonomiska stabiliteten är 
också i fara, och den expansiva penningpolitiken har haft inflationsdrivande effekter. Trots 
omfattande politiska ingrepp i prissättningen uppmättes inflationen till 75 % i oktober mätt 
på tolvmånadersbasis. 
Strukturreformerna har genomförts långsamt. Insatserna har varit otillräckliga på många 
områden, t.ex. när det gäller att avreglera priser och handel inom landet, öka konkurrensen 
genom att släppa in utländska företag på marknaden, förbättra metoderna för 
företagsledning, påskynda privatiseringen av statliga företag och av förvaltningen av 
bostadsbeståndet eller inleda en privatisering av markägandet. Vitryssland är även 
fortsättningsvis starkt beroende av importerad energi, och exportens sammansättning är i 
24-
princip oförändrad sedan Sovjettiden. Den offentliga utlandsskulden är dock fortfarande 
låg, med 900 miljoner dollar eller 6,9 % av BNP. 
Den totala risknivån är fortfarande hög. För att risken skall minska på ett påtagligt sätt 
krävs kraftfulla insatser för att angripa de allvarliga obalanser som kännetecknar landets 
ekonomi. Detta bör genomföras efter en övergripande plan som omfattar såväl makro- och 
mikroekonomiska aspekter som strukturella och institutionella reformer. 
GEORGIEN 
Den tillväxt på ca 12 % som noterades för 1997 kan ses som en bekräftelse på den positiva 
utveckling som skett inom Georgiens ekonomi sedan 1995. En stram penningpolitik har 
lett till att underskottet i statens budget minskat till ca 3,5 % av BNP (räknat i gjorda 
åtaganden), och inflationstakten sjönk mot slutet av året till 8 % på årsbasis. Nivån på 
statens inkomster är dock otillfredsställande låg, och de utländska direktinvesteringama 
förväntades uppgå till blygsamma 70 miljoner dollar för 1997. 
Ett positivt faktum är att strukturreformerna genomförs i en takt som uppfyller IMF:s och 
Världsbankens förväntningar. Vidare har såväl omstrukturering som privatisering i 
banksektorn utvecklats mycket gynnsamt. Energisektorn är emellertid fortfarande en källa 
till viss oro på grund av problemen med att driva in fordringar — detta trots att vissa 
förbättringar skett, särskilt genom att en förnuftig ramlagstiftning antagits. Regeringen 
fortsätter att anta nya, mer marknadsorienterade lagar, och faster nu främst vikten vid att 
stärka rättssystemets förmåga att kontrollera att lagstiftningen följs. I oktober 1997 
godkände IMF formellt avslutandet av den andra halvtidsöversynen inom ett ESAF-
program. Georgien förväntas också inom kort kunna reglera alla sina försenade 
återbetalningar till gemenskapen, vilket borde kunna återskapa balansen i det finansiella 
samarbetet mellan Georgien och gemenskapen. Vissa politiska problem är dock 
fortfarande olösta, bland annat problemen i Abchazien och Sydossetien. Risknivån 
bedöms därför fortfarande vara hög. 
MOLDOVA 
Moldova har gjort stora framsteg på vägen mot makroekonomisk stabilitet. Framstegen i 
strävan mot en stram och stabil makroekonomisk politik behöver emellertid konsolideras. 
Eftersom det finansiella läget fortfarande kännetecknas av viss osäkerhet kan det inte tas 
för givet att den ekonomiska stabiliteten kommer att bli varaktig. Inflationen ha dock 
kunnat pressas ner en hel del, och den trendmässiga inflationen bedöms för närvarande 
ligga på ca 10 %. Växelkursen för landets valuta leu har varit anmärkningsvärt stabil sedan 
i maj 1995. Däremot har ett ökande budgetunderskott satt viss press på penningpolitiken 
och bytesbalansen, och skatteuppbörden är fortfarande alltför ineffektiv. Dessutom kan 
konstateras en stor eftersläpning vad gäller utbetalningen av löner och, framför allt, 
pensioner. Dessutom går reformerna långsamt såväl inom jordbruket som när det gäller 
privatisering och strukturomvandling. Det är också en försvårande omständighet att dessa 
problem fortgått i en situation av konstant sjunkande produktion. 
På det hela taget tyder siffrorna från andra halvåret 1997 på att risknivån är på väg att 
stiga, vilket bekräftar slutsatserna från den senaste bedömningen. Framför allt har ett ökat 
-25-
beroende av utländsk finansiering lett till en stadigt ökande utlandsskuld, som nu ligger 
klart över 50 % av BNP. Det är visserligen ingen exceptionellt hög siffra, men skulden har 
ökat mycket snabbt (fördubblats varje år sedan 1993) och ungefar en tredjedel utgörs av 
kortfristiga lån. Detta kan visa sig vara en känslig faktor på den del av den internationella 
finansmarknaden som ägnar sig åt utlåning till de nya ekonomierna. För att landets 
ekonomiska sårbarhet skall minska krävs grundläggande förändringar i ekonomin, inte 
minst vad gäller betalningsbalansen och det finanspolitiska läget. Det är också viktigt att 
försöka gjuta liv i jordbrukssektorn genom privatisering, omstrukturering av 
jordbruksföretag samt genom att försöka skapa en marknad för köp och försäljning av 
mark. 
TADZJIKISTAN 
Produktionen ökade med 4 % under 1997 efter en kraftig nedgång under 1996 (-20,1 %). 
Den årliga inflationen, som föll kraftigt under 1996 (till 40 %) tack vare en stram 
penningpolitik ökade åter till 80 % för de första sju månaderna 1997, på grund av riktade 
krediter från centralbanken samt ett stort budgetunderskott, som låg på 13 % av BNP 
under första halvåret 1997. Myndigheterna stramade emellertid åt penning- och 
finanspolitiken under den senare delen av året. Underskottet i bytesbalansen har förbättrats 
och ligger på ca 5 % av BNP under 1997, samtidigt som valutareserverna ökat till 
motsvarande två veckors import. Tadzjikistans utlandsskuld motsvarar 100 % av BNP, 
men några av landets viktigaste långivare har gått med på en omläggning av de lån som 
ursprungligen förföll till betalning under 1996 och 1997. Trots att vissa 
"minimiåterbetalningar" skett på försenade lån från gemenskapen ligger landet fortfarande 
efter med betydande belopp. 
Regeringen har försökt utöva direkt kontroll över växelkursen och Över utrikeshandeln, 
men valutahandeln har sedan i juli åter inletts, och växelkursen är således i huvudsak 
marknadsbestämd. Exportskatter har avskaffats, och det finns planer på att införa en låg 
enhetlig importtull och harmonisera punktskatterna. Privatiseringen av företagen och inom 
jordbruket förlöper väl, och ett reformarbete har inletts inom banksektorn. IMF beviljade i 
december 1997 ett särskilt program till följd av de konflikter som landet drabbats av 
("post-conflict facility"). Trots en del bakslag under senare tid fortsätter landets politiska 
situation att förbättras. Risknivån är fortfarande mycket hög i absoluta termer men 
utvecklingen under de senaste månaderna har varit positiv. 
UKRAINA 
Den ekonomiska tillbakagången i Ukraina har planat ut, med en produktionsminskning på 
3,4 % under 1997 jämfört med en minskning på 10 % under 1996. Processen mot 
makroekonomisk stabilitet har emellertid samtidigt försvagats under de senaste 
månaderna, i samband med att en lång valrörelse inletts. Valen till parlamentet planeras 
äga rum i mars 1998, och presidentvalet i mitten av 1999. De offentliga utgifterna har ökat 
kraftigt och det ackumulerade budgetunderskottet ökade till 7,3 % för de första nio 
månaderna 1997, jämfört med 4,6 % totalt under 1996. De ökade utgifterna har lett till att 
man överskridit det mål för budgetunderskottet som fastställts i standby-avtalet med IMF, 
men programmet går åter enligt planerna efter en översyn i slutet av november. 
26 
Gemenskapen har genom beslut av rådet 1995 beviljat 200 miljoner ecu i 
makroekonomiskt stöd, varav de 100 miljoner ecu som återstod betalades ut under andra 
halvåret 1997.1 november såg sig centralbanken tvungen att höja vissa viktiga räntor och 
göra långtgående ingrepp i såväl valutahandeln som i handeln med statsskuldväxlar, till 
följd av att kursen för landets valuta (hryvnia) vid upprepade tillfallen fallit utanför det 
intervall som fastställts gentemot dollarn. De externa balanserna utvecklas i en ogynnsam 
riktning. Handels- och tjänstebalanserna uppvisade tillsammans ett underskott på 1,23 
miljarder dollar för det första halvåret 1997, jämfört med 1,1 miljard för hela 1996. 
Strukturomvandlingen, och särskilt privatiseringen, har närmast stagnerat de senaste 
månaderna. Sammanfattningsvis bör risknivån bedömas vara hög. 
IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 
ALGERIET 
Även om den makroekonomiska stabiliteten fortsatte att förbättras under 1997, förblir 
risknivån hög till följd av det upptrappade politiska våldet och osäkerheten kring den 
ekonomiska utvecklingen på medellång sikt. Grundförutsättningen för mera optimistiska 
framtidsutsikter är att en varaktig fred kan uppnås inom landet. Trots att parlamentsval och 
lokala val hölls i juni respektive oktober, och trots att den olagliga islamiska 
organisationen Front Islamique du Salut förklarat att den avser upphöra med sin väpnade 
opposition, har säkerhetsläget i landet ytterligare kraftigt försämrats de senaste månaderna. 
Under 1997 gjorde man däremot fortsatta framsteg när det gäller ekonomisk stabilisering 
och strukturreformer, med stöd av ett treårigt IMF-program. Från slutet av juni till slutet 
av september uppfyllde Algeriet alla IMF:s ekonomiska kriterier. Beräkningen av den 
reala BNP-ti 11 växten för 1997 måste justeras nedåt till ca 2,3 % till följd av den allvarliga 
torkans negativa effekter på jordbruket. Industriproduktionen fortsatte att sjunka under 
1997, medan sektorn för fossila bränslen uppvisade en tillväxt på mer än 8 %. Vidare 
ledde en stram penningpolitik till att utvecklingen av konsumentpriserna beräknad på 
tolvmånadcrsbasis föll frän 16 % i december 1996 till 3 % i oktober 1997. Inflationen låg 
på ca 6 % för året som helhet. 1 september 1997 beslutade Algeriets regering att göra 
dinaren konvertibel för bytesbalanstransaktioner och godtog villkoren i artikel VIII i 
avtalet med IMF. Bytesbalansen och och statens budget visade stora överskott 
motsvarande 6,7 % respektive 2,3 % av BNP. Bruttoreserverna i utländsk valuta, som 
redan fördubblades till 4,2 miljarder dollar under 1996, ökade ytterligare under 1997, och 
uppgick vid slutet av året till hela 7,5 miljarder dollar, eller 9 månaders import. Algeriets 
utestående utlandsskuld minskade från 73,2 % av BNP under 1996 till under 70 % under 
1997, och landet återbetalade i december 250 miljoner ecu av de totala 500 miljoner som 
totalt har betalats ut inom ramen för gemenskapens makroekonomiska stöd. 
Trots fortlöpande strukturomvandling inom utrikeshandeln och finanssektorn, 
omstrukturering av statliga företag och en fortlöpande privatiseringsprocess är ekonomin 
fortfarande föga diversifierad, och man är fortsatt känslig för såväl variationer i 
energipriser som for väderförhållanden. Även om de algeriska myndigheterna uppgett att 
man inte kommer att sträva efter ett nytt avtal med IMF när det nuvarande löper ut i juni 
27-
1998, går det inte att bortse ifrån att landet betalningsbalans kommer att förbli sårbar på 
grund på exportens sammansättning (brist på diversifiering), de begränsade utländska 
direktinvesteringarna och det faktum att landet saknar möjligheter till finansiering via den 
internationella kapitalmarknaden. Om oljepriserna ligger kvar på nuvarande, relativt låga 
nivå under de kommande åren torde landets utrikesbalanser komma att försämras 
betydligt. Det kommer att krävas såväl social sammanhållning som folkligt stöd för att 
Algeriet skall kunna fortsätta den reformprocess som inletts och få igång en dynamisk 
privat sektor. Problem som växande arbetslöshet (ca 28,3 % 1996), tilltagande sociala 
problem och brist på bostäder har emellertid redan nu kommit dessa reformer att tappa en 
del kraft. 
-28-
BlLAGA 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 29 
I.A FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 29 
I.A.I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 29 
1.A.2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 29 
I.A.3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 30 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 31 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÂN 36 
I.D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 37 
I.D.I In- och utlåningstransaktioner 37 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 37 
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 38 
ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND 38 
II.B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN 38 
II.C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 39 
II.D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN 39 
II.E RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER 40 
II.F ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET 40 
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 41 
29 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 
LA Förklaringar till tabell 1-3 
Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utestående garanterade lånebeloppen och de 
årliga amorteringar och räntor på in- och utlåningsoperationer som innebär risker för 
gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa 
transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så som att 
budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det 
inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. 
LA. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 
Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som 
fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. 
För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man 
även beakta följande faktorer, som påverkar risken: 
En faktor som höjer riskbeloppet: de räntor som är kopplade till lånen måste läggas till det 
högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). 
Riskbeloppet minskar : 
• 
• genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till länder i 
Medelhavsområdet till 75 %, 
genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till 70 % inom ramen för de 
lånetransaktioner gällande vissa tredje land som beviljats genom rådets beslut av 
den 14 april 1997, och genom att risken delas mellan gemenskapen och EIB, 
eftersom garantin i vissa fall endast täcker politiska risker, 
genom att det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller 
betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, 
och inte om beviljade utestående belopp, 
på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i 
sin helhet. 
LA. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 
Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett 
givet datum ännu inte har återbetalats. 
Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det 
utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan 
betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som är "i arbete" vid en viss tidpunkt. 
30 
LA.3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 
Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning 
under ett visst budgetår. 
Beloppet kan räknas fram på grundval av : 
a) de lån som betalats ut (tabell 2); 
det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt 
ovan, eller 
b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte 
betalats ut, plus de län som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu 
inget beslut fattats (tabell 3). 
I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak 
som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen 
föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. 
-31 
LB Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten 
TABELL 5a 
Lån till medlemsstaterna 
Utveckling under halvåret av fordringarna i länen tifl medlemsstaterna 
Tyfoner ecu 
LAND 
GREKLAND 
IT ALIEN 
Euratom 
Nya gemenskaps-
instument 
Totalt Besluts-
referens 
91/136/EEG 
93/67/EEG 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
90/212/Euratom 
78/B70/EEG 
81/19/EEG(1) 
81/1013/EEG<2) 
82/169/EEG 
83/20Q7EEG 
87/182/EEG Datum 
för beslut 
4.3.1991 
18.1.1993 
29.3.1977 
20.12.1979 
15.3.1982 
5.12.1985 
23.4.1990 
16.10.1978 
20.1.1981 
14.12.1981 
15.3.1982 
19.4.1983 
9.3.1987 Langd 
på 
länen 
(*r) 
6 
6 
6 
(3) 
(3) Lanes ituation 
- avslutade (a) 
• deMs utbetatda (b) 
• hett utbeUWa (c) 
- annu inte utbetaMa (d) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(bX4) 
(dX4) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Beslutade 
belopp 
2.200,00 
1.000,00 
600,00 
600,00 
8.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
4.000,00 
500,00 
500,00 
1.000,00 
1.000,00 
1.000,00 
6.830,00 
1.000.00 
1.000,00 
60,00 
1.000,00 
3.000,00 
750,00 
21.030,00 Fordringar 
per den 
1.07.97 
500.00 
3.454,50 
119.60 
327,30 
4.401,40 Operationer utfBrda 
under ha rvaret 
UtbetaMa 
belopp 
0,00 AtartwUtta 
betopp 
1,30 
110,70 
112,00 Fordringar 
per den 
31.12.97 
500,00 
3.447.80 
118,40 
218.60 
4.284,80 
(1) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Italien 1980. 
(2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1981. 
(3) Långfristiga lån vars förfallodatum beror på datum för utbetalning. 
(4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-lårten 
till finansiering av projekt i vissa tredje lander. Inget lån har vid datum för rapporten beviljats i tredje lander. 
(5) Avvikelse p.g.a variation i växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. (5) 
TABELL 5b (1) 
Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher 
i miljoner : 
LAND 
UNGERN 
1:atranchen 
2:a tranchen 
TJECKIEN 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
SLOVAKIEN 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BULGARIEN I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BULGARIEN II 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMANIEN I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMANIEN II 
RUMANIEN III 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BALTIKUM 
ESTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
LETTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen Besluts-
referens 
91/310/EEG 
91/106/EEG 
91/106/EEG 
91/311/EEG 
92/511/EEG 
91/384/EEG 
92/551 /EEG 
94/369/EG 
92/542/EEG Datum 
för beslut 
24.6.1991 
25.2.1991 
25.2.1991 
24.6.1991 
19.10.1992 
22.7.1991 
27.11.1992 
20.6.1994 
23.11.1992 Lanens 
längd 
(år) 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
7 
7 
6 
7 
7 
-
7 
-
7 
-amor-
teringar 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
7.12.2001 
29.8.2003 
1.2.1999 
18.3.1998 
26.2.2000 
20.11.2002 
-
31.3.2000 
-
31.3.2000 
-Lanes ituation 
- avslutade (a) 
- delvis utbetalda (b) 
- heft utbetalda (c) 
- annu inte utbetalda (d) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) Beslutade 
belopp 
180,00 
100,00 
80,00 
250,00 
123,30 
126,70 
125,00 
61,70 
63,30 
290,00 
750,00 
140,00 
110,00 
70,00 
40,00 
375,00 
190,00 
185,00 
80,00 
125,00 
55,00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 
80,00 
40,00 
40,00 Fordringar 
per den 
1.07.97 
100,00 
80.00 
123.30 
126,70 
61,70 
63,30 
150,00 
140,00 
70.00 
40,00 
190,00 
185,00 
80,00 
55.00 
0,00 
20,00 
0,00 
40.00 
0,00 Operationer utforda 
under halvaret 
Utbetalda 
belopp 
70,00 AterbetaMa 
belopp 
80.00 
126.70 
63.30 
140.00 
5,00 Fordringar 
per den 
31.12.97 
100,00 
0,00 
123,30 
0,00 
61,70 
0,00 
150,00 
0,00 
70,00 
40,00 
190,00 
185.00 
80,00 
55,00 
70.00 
15,00 
0,00 
40,00 
0,00 
TABELL 5h (21 
Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher 
/' miljoner ecu 
LAND 
LITAUEN 
1 :a tranchen 
2:a tranchen 
MOLDAVAI 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
MOLDAVA II 
UKRAINAI 
UKRAINA II 
1/2 tranche 
1/2 tranche 
2:a tranchen 
VITRYSSLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
Fdre detta jugoslaviska 
republiken Makedonien 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ALGERIET I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ALGERIET II 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ISRAEL 
FD. SOVJETUNIONENO 
TOTALT Besluts-
referens 
94/346/EG 
96/242/EG 
94/940/EG 
95/442/EG 
95/132/EG 
97/471/EG 
91/510/EEG 
94/938/EG 
91/408/EEG 
91/6567EEG Besluts-
datum 
13.6.1994 
25.3.1996 
22.12.1994 
23.10.1995 
10.4.1995 
22.07.97 
23.9.1991 
22.12.1994 
22.7.1991 
16.12.1991 Lanens 
längd 
(år) 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
-
15 
-
5 
7 
7 
-
5 
3 Amor-
teringar 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28.12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
-
27.09.2012 
-
15.12.1997 
17.8.2001 
27.11.2002 
-
15.12.1997 
28.9.1997 Lanes ftuation 
- avslutade (a) 
- delvis utbetalda (b) 
- helt utbetalda (c) 
- Snnu inte utbetalda (d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(a) 
(c) 
(c) 
(d) 
(a) Beslutade 
belopp 
100,00 
50,00 
50,00 
45,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
30,00 
25,00 
40,00 
25,00 
15,00 
400,00 
250,00 
150,00 
200,00 
100,00 
100,00 
160,00 
1.250,00 
4.205,00 Fordringar 
per den 
1.07.97 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
0,00 
30,00 
0,00 
0,00 
0,00 
250.00 
150,00 
100,00 
0,00 
160,00 
331,30 
2.866,30 Operationer utfdrda 
under halvaret 
Utbetalda 
belopp 
100,00 
25,00 
195,00 Aterbetalda 
belopp 
250,00 
160,00 
115,30 
940,30 Fordringar 
per den 
31.12.97 
50.00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85.00 
50.00 
50,00 
100.00 
30,00 
0.00 
25,00 
0.00 
0,00 
150,00 
100,00 
0,00 
0,00 
216,00 
2.121.00 
TABEL 6 
LENINGSGARANTIES VOOR DE EIB 
GEOGRAFISCHE ZONE 
MED. financier protocotten.(l) 
MED. nonzontale f amenwerking 
TOTAAL MED. 
LMOEI 
LMOE II 
ALAI 
ALA II 
ALA II 
ZUID-AFRIKA 
NIEUWE MANOATEN 
TOTAAL Referentie van 
besluit 
V/1762/92/EEG 
90/62/EEG(4) 
91/252/EEG(5) 
93/696/EG(6) 
93/115/EEG 
96/723/EG 
96/723/EG 
95/207/EG 
97/256/EG (7) Datum van 
besluit 
8.03.77 
29.06.92 
12.02.90 
14.05.91 
13.12.93 
15.02.93 
12.12.96 
12.12.96 
01.06.95 
14.04.97 Garantie-
percentage 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
70% Looptijd 
(in jaren) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Datum van 
waarborg-
contract 
30.10.78/10.11.78 
09.11.92/18.11.92 
24.04.90/14.05.90 
19.01.93/04.02.93 
22.07.94/12.08.94 
04.11.93/17.11.93 
18.03.97/26.03.97 
21.10.97 
04.10.95/16.10.95 
25.07.97/29.07.97 Goedgekeurd 
bedrag 
6062 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
153 
122 
300 
7105 
20992 Ondertekende leningen 
per 1.07.97 
5385 
1800 
7185 
(3) 
928 
700 
3000 
647 
50 
0 
176 
75 
12761 tijdens 
halfjaar 
15 
0 
15 
(3) 
0 
-
-
10 
103 
52 
124 
2488 
2792 Uitstaand bedrag 
per 1.07.97 
2321 
466 
2787 
664 
380 
486 
250 
51 
0 
56 
0 
4674 per 31.12.97 
2469 
779 
3248 
691 
437 
761 
307 
78 
0 
100 
144 
5765 
(1 ) Waarvan 1.500 miljoen ecu ten behoeve van Spanje, Griekenland en Portugal. 
(2) Algemene garantie van 75 % van atte veretrekte teringen in het kader van leningsoperaiies waarvoor tussen de Gemeenschap en de EIB een waarborgcontract werd gesloten op 30.10.78 en 10.11.78. 
Etij wijze van uitzondering bedraagt de garantie 100 % van de leningen in het kader van de spoedhulp aan Portugal overeenkomstig het besluit van de Raad van 7 oktober 1975. 
(3) Het door de Gemeenschap gegrandeerde gedeelte bedraagt 5.435,9 miljoen ecu, waarvan 141,5 miljoen met een garantie van 100 % (Portugal). 
(4) Begunsbgde derde tanden : Polen, Hongarije. 
(5) Begunstigde derde landen : Tsjechie, Slowakije, Bulgarije, Roemeniô. 
(6) Begunstigde derde landen : Polen, Hongarije. Tsjechie, Slowakije, Bulgarije, Roemeniô, Battische Staten en Albania. 
(7) Begunstigde derde landen : LMOE. mediterrane landen, ALA en Zuid-Afrika. UJ 
36 
I.C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-lån 
De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-lån till tredje 
länder ur EIB:s egna medel). 
Förväntade utanordnanden 
Vid datum för rapporten återstår 4 838 miljoner ecu att utanordna. Beloppet fördelar sig 
som följer: 
Medelhavsomradet: foregaende mandat 
(protokollen med Syrien) 225 miljoner ecu 
Medelhavsomradet: 1.376 miljoner ecu 
Central- och Osteuropa: 2.054 miljoner ecu 
Latinamerika och Asien: beslut i december 70 miljoner ecu 
1996 
Latinamerika och Asien: 738 miljoner ecu 
Sydafrika: 375 miljoner ecu 
Förväntade utbetalningar 
Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året 
för utanordnandet: 0 %, andra året: 10 %, tredje till femte året: 25 % per år, sjätte året: 
15%. 
Vid datum för rapporten återstod 7.417 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats 
fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande5: 
Medelhavsomradet: 2.513 miljoner ecu 
Central- och Osteuropa: 4.052 miljoner ecu 
Latinamerika och Asien: 653 miljoner ecu 
Sydafrika: 199 miljoner ecu 
-—,—statCBEEsBEEECSOBBeanonB>BBs•Ba^Bs^Diaa^E^saB^Kna^nHBas^HmBs^^naaHai^BBaBa^HMnmiMn^HaiMn^H^BH^HaB^HM 
5 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25 % per år) och en genomsnittlig beräknad 
löptid på 15 år, av vilka tre är amorteringsfria. 
37-
I.D Förfarande vid utbetalning av garantier 
I.D. 1 In- och utlåningstransaktioner 
Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på 
samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder 
(ekonomiskt stöd pä medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). 
Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har 
tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det 
fastställda datumet med egna medel. 
De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från 
gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: 
a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning 
nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om 
systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att 
gemenskapen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån 
om låntagaren inte betalar i tid. 
b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall 
kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. 
Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. 
c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den 
konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt 
utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall 
tillämpas när garanti fondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få 
tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. 
d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i 
återbetalning och för vilka gemenskapsgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör 
det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna 
medel finns disponibla. 
L.D.2 Garantier avseende tredje land 
Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella 
företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en 
låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär 
banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas 
senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall 
förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de 
medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. 
Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land 
trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB 
om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB:s begäran om aktivering 
-38-
av garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre 
månader tar ut de medel som fattas från garanti fondens konto. 
Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för 
inlånings- och utlåningstransaktioner. 
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 
ILA Reserv för garantier avseende lån till tredje land 
I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades institutionerna 
om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om 
budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en 
reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta 
garanti fondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger 
fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. 
Reservens garantibclopp är del belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 
1992 års penningvärde. Del reserverade beloppet uppgår till 338 miljoner ecu år 1998 . 
Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven 
fastställs genom följande beslut: 
• Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. 
• Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om 
ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget. 
• Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas 
egna medel. 
II.B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden 
Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande 
garantiniväer (70 %, 75 % eller 100 %): 
på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller 
är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för 
utanordnande av lån i finansieringsöversiktema (EIB-lån, Euratom-lån), 
- på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits 
och är under förberedelse av kommissionen. 
I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om 
upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning 
till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till 
finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell 
-39 
inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas 
på grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas 
kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. 
Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån 
till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden 
beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. 
I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker 
sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som 
föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för 
den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. 
Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. 
I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå 
igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar, och i de fall de tidsfrister som 
ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av 
den första betalning inom ramen för påbörjade låneoperationer, som skall göras vid början 
av det påföljande räkenskapsåret. 
Den budgetansvariga myndigheten antog under det andra halvåret 1997 överföring 58/97, 
som syftade till inbetalning till garanti fonderna för låneoperationerna till tredje länder 
(lån till Bulgarien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Georgien och 
Arménien). 
II.C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier 
Vad avser EIB-lån som garanteras till 75 % baseras inbetalningen till fonden på 75 % av 
det totala beloppet för de beviljade operationerna. 
De EIB-lån som beviljades av rådet den 14 april 1997 omfattas av en garanti som begränsas 
till 70 % av de totala öppnade krediterna. Inbetalningen baseras på 70 % av de 
utanordnanden som förutses för året. 
II.D Inbetalning till garantifonden 
De belopp som inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av den tillämpliga 
inbetalningssatsen (14 %), enligt det underlag som definierats ovan. 
I förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras 
medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av 
transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. Eftersom 
målbeloppet hade uppnåtts den 31 december 1997 skall kommissionen enligt 
förordningen lägga fram förslag om omprövning av inbetalningssatsen. Förslagen 
kommer att ingå i den sammanfattande rapporten för fondens verksamhet som 
kommissionen skall utarbeta i enlighet med artikel 3 i förordningen om fondens 
inrättande. 
40 
ILE Resterande utrymme i reserven för garantier 
Det resterande utrymmet i garantireserven utgörs av skillnaden mellan reserven och 
rubriken inbetalning till garantifonden. 
II.F Återstående utlåningskapacitet 
Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande 
utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garanti nivåerna. 
41 
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 
-42 
Landriskindikatorer 
Land: Bulgarien 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell fftrandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentllga sektorns flnanslella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rdntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rSntebetalningar/export av varor och tjanster (%) 
Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i mdr USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringslndlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvdrdighetsindlkatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
2,1 
8,6 
11,6 
32.8 
71 
-5,7 
7,0 
-0,5 
90 
1,5 
2,8 
10,2 
0,9 
0,3 
0,6 
79 
151 
14 
none 
none 
7,3 
5,7 
7,7 
-
none 
none 
03/95 09/95 
90 90 
(187) (181) 
03/95 09/95 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
-10,9 
-8,3 
12,5 
310,8 
487 
-11,0 
6,3 
0.9 
115 
0,8 
1,6 
9,6 
1.0 
0.4 
0,6 
99 
159 
17 
none 
none 
8,1 
6,5 
10,0 
SBA 
(7/96-2/98) 
no (4) 
none 
none 
03/96 09/96 
99 92 
(178) (178) 
03/96 09/96 
92 93 
(135) (135) 
23.1 23.5 1997 
-7,4 
-11,5 
13,7 
580 
1792 
-3.1 
3,0 
n.a. 
328 
2,3 
4,6 
9,7 
0,5 
0,3 
0,2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
5,7 
4,8 
15,5 
SBA 
(6/97-5/98) 
yes 
B3 
none 
03/97 09/97 
111 96 
(179) (180) 
03/97 09/97 
97 99 
(135) (135) 
22.5 22.2 (5) 
(6) 
(5) 
(01/97-06/97) 
(01/97-09/97) 
(06/97) 
(06/97) 
(08/97) 
(06/97) 
(01/97-06/97) 
(01/97-06/97) 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Standby-avtal som avbröts i september 1996. 
(5) Preliminära siffror. 
(6) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
43-
Landriskindikatorer 
Land: Tjeckiska republiken 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell Wrandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finanslella sparande (I % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr. USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, 1 slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
Forfallna skulder (bade pa rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU.s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoron uppfylls 
Kreditvcirdlghetsindlkatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P.s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(D 
(2) 
(2) 
(3) llMtfi 
4,8 
8,7 
2,9 
7,9 
26,6 
0,3 
28,2 
-2,9 
2526 
14,0 
5,6 
16.5 
2,6 
2,0 
0.6 
35,1 
58,6 
9,2 
none 
none 
5,8 
2,6 
2,5 
. 
Baa1 (09/95) 
A 
03/95 09/95 
35 41 
(187) (181) 
03/95 09/95 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 100(1 
4,4 
6,8 
3,5 
8,6 
27,1 
-0,4 
29,7 
-8,6 
1388 
12,4 
4,4 
20.4 
3,8 
3,0 
0,8 
39,2 
68,8 
12,8 
none 
none 
7,3 
2.8 
1,9 
-
Baa1 
A 
03/96 09/96 
36 35 
(178) (178) 
03/96 09/96 
30 29 
(135) (135) 
60.1 62.0 \rntr 
1,1 
2,3 
5,2 
10,0 
34,4 
-1,7 
21,5 
-7,4 
845 
11,0 
4,6 
21,2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
41,3 
73,8 
n.a. 
none 
none 
5,9 
2,3 
2,2 
-
Baal 
A 
03/97 09/97 
37 37 
(179) (180) 
03/97 09/97 
28 28 
(135) (135) 
62.8 63.1 (4) 
(5) 
(09/97) 
(01/97-09/97) 
(01/97-06/97) 
(01/97-09/97) 
(10/97) 
(10/07) 
(06/07) 
(06/97) 
(06/97) 
(06/97) 
(06/97) 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
(5) Gäller de första elva månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
44 
Landrlsklndlkatorer 
Land: Estland 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Valutakurs (kroon pr. USD)(i slutet av perioden) 
Hela offentllga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga overforingar) 
Nettoinflode av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal manaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (inkl. IMF) 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor + avgifter till IMF 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor (%) 
Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU.s rlskexponerlngslndlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kredltvardighetslndlkatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&Ps langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(4) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1095 
4.3 
1,4 
4.1 
28.9 
11,5 
-1.2 
1838 
-7,4 
199 
583 
2,7 
268,6 
21,0 
6,0 
15,0 
7,5 
14,6 
1,1 
none 
none 
0,5 
16,5 
2,2 
SBA 
(4/95-6/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
68 76 
(187) (181) 
03/95 09/95 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 1990 
4,0 
1.1 
4,3 
14,8 
12,0 
-1,5 
2074 
-11,7 
111 
640 
2,4 
295,2 
51.2 
27,5 
23,7 
6.8 
14,2 
2,5 
none 
none 
0,5 
13,8 
2,0 
SBA 
(7/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
73 71 
(178) (178) 
03/96 09/96 
76 71 
(135) (135) 
28.9 31.1 1097 
11,7 (5) 
13,4 
3,6 
12,5 
13,9 
0,4 est 
2892 
-12.0 | (01/97-06/97) 
152 (01/97-09/97) 
830 (12/97) 
1.8 
246,2 
51,7 
40,1 
11.6 
5,3 
8.3 
1,8 
none 
none est. 
est. 
0,6 
19,9 
1,7 
SBA 
(11/97-12/98) 
yes 
Baal 
BBB+ 
03/97 09/97 
69 63 
(179) (180) 
03/97 09/97 
65 63 
(135) (135) 
33.6 36.9 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Angivelser i Estlands valuta kroon har omräknats enligt den genomsnittliga växelkursen gentemot dollarn under året. 
Under 1996 och 1997 återbetalade Estland utlandslån i förskott. 
(5) Första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år. 
-45 
Landrtskindikatorer 
Land: F6re detta jugoslaviska republiken Makedonien 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (fOrinter pr. USD)(i slutet av perioden) 
Konsollderat statllgt budgetsaldo (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver inklusive guld (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning (milj. USD) 
EU:s riskexponeringsindlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(4) 
(5) 
(6) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
1,6 
10,0 
23,7 
8,6 
38,0 
-1,3 
1.2 
-6,2 
13,0 
270,0 
1,9 
1,1 
141,0 
84,0 
57,0 
28.5 
78.0 
10,4 
n.a. 
326,0 
SBA 
(05/95-04/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
none 
none 1996 
0,9 
3,0 • 
24,9 
0,7 
41,3 
-0,4 
1,1 
-7,4 
12,0 
267,0 
2,0 
1,1 
124,0 
70,0 
54,0 
30,8 
86,1 
9,5 
34,0 
37,0 
SBA 
(05/95-04/96) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
none 
none 1997 
(8) 
2,0 
2,7 
27,0 
5,0 
55,2 
-0,6 
1,2 
-8,4 
16,0 
279,0 
2,0 
1,2 
117,0 
47,0 
69,0 
38,2 
88.6 
8,7 
none 
87,0 
0,3 
2,4 
2,4 
ESAF 
(04/97) 
yes (7) 
none 
none 
03/97 09/97 
107 151 
(179) (180) 
none 
none 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Det finns luckor i handelsstatistiken till följd av varierande tillgång till uppgifter, särskilt under 1996. 
(5) Siffrorna för bytesbalansunderskottet kan vara för höga till följd av bristande uppgifter om vissa överföringar. 
(6) Återbetalningarna av skulder inkluderar inte skulder till IMF. Siffrorna avser en uppskattning av betalningarna 1 
(7) Haivtidsöversynen fullbordades den 31 oktober 1997, efter vissa justeringar av programmet. 
(8) Extrapoleringar. I kommersiella långivare. 
46 
Landriskindikatorer 
Land: Ungern 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktlon (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (forinter pr. USD)(i slutet av perioden) 
Konsollderat statllgt budgetsaldo (1 % av BNP) 
Betalnlngsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal manaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar, inkluslve tidigarelagda aterbetalningar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU.s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kredltvardlghetslndikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(4) 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
1,5 
4,6 
10.4 
28.5 
139,5 
-6,8 
12,8 
-5,8 
4453 
12,0 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
72,3 
185,9 
43,8 
none 
none 
13,0 
3,1 
6,6 
. 
Ba1 
BB+ 
03/95 09/95 
50 44 
(187) (181) 
03/95 09/95 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
1.3 
3,4 
10,5 
19,8 
164,0 
-3,3 
14,2 
-3,9 
1987 
9,7 
6,9 
27,6 
7,4 
5,1 
2,3 
63,6 
144,1 
44,7 
none 
none 
9,6 
2,7 
5,2 
SBA 
(3/96-2/98) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
44 44 
(178) (178) 
03/96 09/96 
50 50 
(135) (135) 
43.6 44.7 1997 
4.0 
11,2 
10.4 
18,4 
195,4 
-4,6 
22,2 
n.a. 
1835 
8,7 
5,0 
.22,8 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
8,6 
3,1 
3,2 
SBA 
(3/96-2/98) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
46 41 
(179) (180) 
03/97 09/97 
48 46 
(135) (135) 
47.6 49.7 (6) 
(6) 
(08/97) 
(5) 
(01/97-11/97) 
(01/97-11/97) 
(11/97) 
(11/97) 
(11/97) 
(11/97) 
(11/97) 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Avser endast varor 1995 och 1996. 
(5) Preliminära angivelser. 
47 
Landrlsklndlkatoror 
Land: Lettland 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finanslella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesterlngar (i milj. USD) 
Officiella valutaroserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i anlal manadors import av varor och tjanster (tjanster exkl. Detaining 
fOr produktionsfaktorer) 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringsindlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-0,8 
-6,3 
6,1 
23,1 
0,54 
-3,4 
2088,0 
-0,4 
180 
527 
2,9 
403 
39,0 
n.a. 
n.a. 
9,2 
19,3 
3,0 
none 
none 
0,7 
12,3 
4,0 
SBA 
(4/95-4/96) 
no 
none 
none 
03/95 09/95 
106 116 
(187) (181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
2,8 
1,4 
7,2 
13,0 
0,56 
•1,9 
2628,0 
-8,3 
288 
652 
2,9 
409 
71,0 
n.a. 
n.a. 
8,2 
15,6 
4,9 
none 
none 
0,7 
12,4 
1,9 
SBA 
(5/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
89 75 
(178) (178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 1997 
5,6 (4) 
6,1 
6,7 
7,0 
0,59 
n.a. 
1304,0 (01/97-06/97) 
-8.0 (01/97-06/97) 
165 (01/97-06/97) 
n.a. 
n.a. 
394 (10/97) 
n.a. 
n.a 
n.a 
7.5 (10/97) 
15,1 (10/97) 
n.a. 
none 
none 
0,7 
14,8 (10/97) 
4,5 (06/97) 
SBA 
(9/97-2/99) 
yes 
none 
BBB 
03/97 09/97 
63 59 
(179) (180) 
03/97 09/97 
79 74 
(135) (135) 
29.1 32.6 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
-48 
Landrlsklndlkatorer 
Land: Litauen 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentllga tektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Finansiell balans (financial balance) 
Kapitalbalans (fiscal balance) 
Betalnlngsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) exkl. offentliga OverfOringar 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utiandska bruttotlllgangar) 
i milj. USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (I milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, 1 milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattnlng och skuldomlaggnlng 
EU:s riskexponerlngsindlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindikatorer 
Moody's Idngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvarderlng fotnoter 
(4) 
(4) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3,0 
5,3 
7,3 
35,7 
4,0 
-1.8 
-3,3 
3,2 
-3,2 
71 
819 
3,9 
757 
69 
na. 
na. 
13,9 
34,3 
3.1 
none 
none 
1,4 
13,9 
4,8 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
03/95 09/95 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 1996 
4,2 
3,7 
6,2 
13,1 
4,0 
-1,9 
-3,6 
4,2 
-2,7 
153 
834' 
2,4 
1076 
120 
n.a. 
n.a. 
15,3 
32,7 
3,6 
none 
none 
1.4 
10,2 
2,6 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba2 
none 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
03/96 09/96 
89 90 
(135) (135) 
23.8 25.3 1997 
6,4 
0,7 
6,7 
8,6 
4.0 
n.a. 
n.a. 
3.7 
n.a. 
256 
1063 
2,1 
1407,0 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
15,4 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
1,6 
9,4 
3,6 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba1 
BBB-
03/97 09/97 
72 62 
(179) (180) 
03/97 09/97 
85 80 
(135) (135) 
27.4 31.1 (5) 
(11/97) 
(01/97-09/97) 
(01/97-09/97) 
(6) 
(10/97) 
(06/97) 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) I den finansiella balansen räknas inte statens nettoutlåning med, till skillnad från i kapitalbalansen. 
(5) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående är. 
(6) Preliminära angivelser. 
49 
Landrlsklndlkatorer 
Land:Rumänien 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell fOrandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (inkl. kortfristiga) 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade i rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindlkatorer 
Moody's ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P.s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
7,1 
9,4 
8,0 
27,8 
2760 
-2,6 
7,9 
-5 
417 
334 
0,4 
6,5 
1366 
1073 
293 
18,1 
68,7 
14,5 
none 
none 
10,2 
11.5 
10,1 
SBA 
(5/94-12/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
68 64 
(187) (181) 
03/95 09/95 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 1996 
4,1 
9,9 
6,3 
56,9 
4035 
-3,9 
8,1 
-7,2 
263 
551 
0,6 
8,2 
2000 
1632 
368 
23,1 
85,1 
20,7 
none 
none 
10,2 
9,2 
12,5 
SBA 
(4) 
no (5) 
Ba3 
BB-
03/96 09/96 
67 61 
(178) (178) 
03/96 09/96 
68 72 
(135) (135) 
30.9 31.0 1997 
-6,5 
-8,2 
8,8 
151,4 
8023 
-4,5 
7,1 
-5,4 
806 
2555 
2,8 
8,8 
2600 
1900 
700 
27,2 
89,0 
23,8 
none 
none 
11,0 
10,2 
12,6 
SBA 
(4/97-5/98) 
yes 
Ba3 
BB-
03/97 09/97 
75 75 
(179) (180) 
03/97 09/97 
64 67 
(135) (135) 
32.7 34.1 (6) 
(11/96-11/97) 
est. 
(01/97-10/97) 
est. 
(01/97-09/97) 
(12/07) 
(10/07) 
(08/97) 
est. 
est. 
est. 
est. 
est. 
est. 
(08/97) 
(10/07) 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Standby-avtalet beviljades i maj 1994 och utvidgades och gavs förlängd löptid under hela 1997. 
(5) Avtalet avbröts i mars 1996. Ett nytt avtal beviljades dock av IMF den 22 april 1997. 
(6) Första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år. 
-50-
Landriskindikatorer 
Land: Slovakien 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentllga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringsindlkatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
6,8 
8,3 
13,1 
7,2 
29.6 
0,1 
11,0 
2,3 
134 
3418 
4,1 
5,7 
1390 
1130 
260 
32,9 
52,0 
12,7 
none 
none 
4,1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7/94-3/96) 
no (4) 
Baa3 
BB+ 
03/95 09/95 
53 51 
(187) (181) 
03/95 09/95 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
6,9 
2,5 
12,8 
5.4 
31,9 
-1,3 
10,9 
-10,1 
106 
3473 
3,4 
7,7 
1444 
1186 
258 
40,6 
70,6 
13,3 
none 
none 
4,5 
4,5 
3,2 
-
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
48 49 
(178) (178) 
03/96 09/96 
57 53 
(135) (135) 
38.6 41.2 1997 
6,0 
2,0 
12,5 
6,4 
34,8 (5) 
n.a. 
9,2 
8,4 
61 
3299 
3,2 
9,6 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
50,6 
87,4 
n.a. 
none 
none 
4.3 
3.6 
3,8 
-
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
53 54 
(179) (180) 
03/97 09/97 
52 52 
(135) (135) 
43.9 44.8 (01/97-10/97) 
(01/97-10/97) 
(01/97-10/97) 
(01/97-09/97) 
(01/97-09/97) 
(01/97-09/97) 
(09/97) 
(09/97) 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Den halvtidsöversyn av programmet som hade planerats för februari 1995 slutfördes inte. 
(5) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
51 
Landrlsklndlkatorer 
Land: Moldova 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell fOrandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (arsgenomsnitt) 
Valutakurs (leu pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal manadors import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponerlngsindlkatorer 
EU.s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
KreditvMrdlghetslndikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(D 
(2) 1995 
-1,9 
-6,0 
1,4 
23,8 
4,50 
-5,9 
739,0 
-8,1 
63,7 
257 
3.2 
696,3 
91,0 
n.a. 
n.a. 
38,0 
91,1 
11,0 
none 
none 
0,8 
8,7 
7,9 
v 
SBA 
(3/95-3/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
157 141 
(187) (181) 
none 
none 1996 
-8,0 
-5,1 
1.8 
15,1 
4,59 
-10,0 
801,0 
-18,8 
40,0 
315 
4,1 
818,2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
57,6 
102,1 
n.a. 
none 
none 
1,0 
9,3 
9,5 
EFF 
(5/96-5/99) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
134 125 
(178) (178) 
none 
none 1997 
(3) 
-0,5 
n.a. 
1,6 
11,2 
4,68 
-4,5 est. 
573,2 (01/97-09/97) 
n.a. 
15,7 (01/97-06/97) 
358 
n.a. 
935,0 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
0,8 
n.a. 
n.a. 
EFF 
(5/96-5/99) 
no 
Ba2 
none 
03/97 09/97 
113 104 
(179) (180) 
none 
none 
(1 ) (2) Se de förklarande anmärkningarna. 
(3) Preliminära uppgifter om inget annat anges 
52 
Landriskindikatorer 
Land: Vitryssland 
fotnoter 1995 1996 1997 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt på årsbasis (genomsnitt) 
Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) -10,4 
-11,5 
2,7 
244 
11500 2,6 9,8 
3,3 17,6 
3,9 2,3 
39,3 63,8 
15500 31000 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I */• av BNP) -2,3 -1,8 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nolloinflödo av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiolla valutiirosorver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 4,7 
-4,7 
7 
377,0 
0,7 5,4 
-9.1 
10,0 
0,0 6,4 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. (01/97-11/97)1 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i miljoner USD) 
Skuldomläggningsavtal 1.513 
178 
n.a. 
n.a. 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
none 0,95 
163.2 
n.a. 
n.a. 
8,1 
17,6 
3 
n.a. 
none 0,9 
170.4 
n.a. 
n.a. 
7,9 
n.a 
n.a 
n.a 
none 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 0,5 
2,6 
0,8 0,5 
4,0 
0,7 0,4 
3,8 
n.a. 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) 
Kredltvärdlghetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering (2) 
(2) 
(3) none 
none 
03/95 09/95 
135 134 
(187) (181) 
03/95 09/95 
112 112 
(135) (135) 
15.2 15.5 none 
none 
03/96 09/96 
128 142 
(178) (178) 
03/96 09/96 
116 118 
(135) (135) 
14.5 14.6 none 
none 
03/97 09/97 
154 131 
(179) (180) 
03/97 09/97 
118 121 
(135) (135) 
14.5 14.2 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Den översyn efter första fjärdedelen av programmet som ursprungligen planerats för december 1995 har inte genomförts. 
53 
Landrlsklndlkatorer 
Land: Ukralna 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell fOrandring) 
Arbetsloshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (karb. pr. USD) (Hrv. per USD 1996) 
auktion/interbank (i slutet av perioden) 
kontant (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 */• av BNP) 
Betalnlngsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (exkl. OverfOringar) (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i mrd USD) 
Officiella valutareserver, brutto 
i milj. USD 
i antal veckors import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avlal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponeringslndikatorer 
EU;s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU.s riskoxponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvaidighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utidndsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kroditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-11,8 
-11,7 
0,6 
182,0 
179400 
186000 
-5.0 
16,4 
-5,0 
0,27 
1134,0 
3,7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 
9,3 
236 
(4) 
1,5 
1,4 
0,7 
SBA 
(04/95-04/96) 
no (5) 
none 
none 
03/95 09/95 
145 138 
(187) (181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1996 
-10,0 
-5,1 
1.3 
39,7 
1,9 
1.9 
-3,2 
20,3 
-3,9 
0,52 
1994,0 
5,3 
9,2 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
6.0 
na. 
(4) 
3,0 
2,6 
1,2 
SBA 
(05/96-02/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
136 135 
(178) (178) 
03/96 09/96 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 1997 
(6) 
-3 
-1,9 (7) 
2.6 (08/97) 
15,0 
1.7-1,9 
1,7-1.9 
-4.6 
20.9 
-3.6 
0.41 
2406 
6.0 
10.3 
1500 
944 
556 
19,4 
49,2 
7,1 
n.a 
(4) 
4.0 
3,1 
1.5 
SBA 
(07/97-06/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
136 129 
(179) (180) 
03/97 09/97 
109 105 
(135) (135) 
17.6 10 8 
(1) (2) (3) So de förklarande anmärkningarna. 
(4) Omläggning av skulder till Ryssland och Turkmenistan. 
(5) Avbrutet i november 1995. 
(6) Extrapoleringar gjorda av IMF, om inget annat anges. 
(7) Andra kvartalet 1997 jämfört med samma period föregående år. 
54-
Landriskindikatorer 
Land: Algeriet 
Real BNP-tillv3xt (i %) 
Gas- och oljeproduktion (procentuell forandring) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalnlngsbalans 
Export av varor och tjanster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver 
i mdr USD 
i antal manaders import av varor och tjanster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
rantor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning (mdr USD) 
EU:s riskexponeringslndikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvardighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditvardering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3,9 
4,4 
21,9 
52.2 
-1,4 
10,3 
-5,4 
0,0 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
7,1 
2,3 
78,6 
297,1 
42,5 
none 
4,9 
12,2 
2,8 
8,9 
SBA/EFF 
(5/94 - 5/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
102 107 
(187) (181) 
03/95 09/95 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
3,8 
6,3 
15,1 
56,2 
3,0 
13,2 
2,7 
0,3 
4,2 
4,5 
33,5 
7,4 
5,2 
2,2 
73,2 
240,1 
29,2 
none 
3,5 
11,6 
2,7 
6,8 
EFF/CCFF 
(5/95 - 5/98) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
109 97 
(178) (178) 
03/96 09/96 
95 95 
(135) (135) 
21.5 22.8 1997 
(4) 
2,3 
8,3 
6,1 
58,0 
2.3 
13.9 
6,7 
0,4 
7,6 
9,0 
32,6 
6,4 
4,2 
2,2 
69,5 
238,0 
33,1 
none 
2,2 
7,7 
1,9 
4,5 
EFF 
(5/95-5/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
102 97 
(179) (180) 
03/97 09/97 
96 96 
(135) (135) 
23.2 24.5 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Extrapoleringar. 
55-
Landriskindikatorer 
Land: Israel 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell forandring) 
Arbetsloshet (arsgenomsnitt) 
Konsumentprisindex (arsgenomsnitt) 
Valutakurs (shekeler pr. USD) (i slutet av perioden) 
Statens finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Varuhandel (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflode av utiandska direktinvesterlngar (i mdr USD) 
Officiella valutareserver, brutto 
i mdr USD 
i antal manaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
rantor (brutto) 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjanster(%) 
Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) 
FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 
EU:s riskexponerlngslndlkatorer 
EU:s riskexponering/EU.s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
KreditvMrdighetsindikatorer 
Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
Kreditv3rdering fotnoter 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
7,1 
8,4 
6,9 
8,1 
3,12 
-3,1 
29,2 
-4,4 
1,2 
8,7 
2,6 
45,2 
5,6 
2,5 
3.1 
51.2 
155,9 
19,2 
none 
none 
4,4 
0,7 
1,7 
-
A3 
A-
03/95 09/95 
31 31 
(187) (181) 
03/95 09/95 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 1996 
4,5 
5,4 
6,7 
10,6 
3,24 
-4,2 
31,0 
-5,6 
1,7 
11,8 
3,6 
48,1 
5,5 
2,2 
3.3 
49.3 
155,2 
17,7 
none 
none 
3.9 
0,6 
1,6 
. 
A3 
A-
03/96 09/96 
33 32 
(178) (178) 
03/96 09/96 
41 40 
(135) (135) 
50.8 52.2 1997 
(6) 
2,0 
3,2 (4) 
8,1 (5) 
6,8 
3,53 
-3,2 
32,9 
-3,6 
2,4 
20,3 
6,3 
50,8 (9/97) 
6,8 
3,4 
3,4 
50,7 
154,4 
20,7 
none 
none 
1,5 
0,2 (9/97) 
0,4 
-
A3 
A-
03/97 09/97 
35 33 
(179) (180) 
03/97 09/97 
39 40 
(135) (135) 
52.2 52.9 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Avser de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
(5) Uppgifterna för tredje kvartalet är justerade för säsongseffekter. 
(6) Extrapoleringar, om inget annat anges. 
56-
Fftrklarinp till landriskindikatorer 
Standardfotnoter 
(1 ) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Modolhavslflndor 
(2) Ju högre värduringslal, desto sämre kroditvärdlghot 
(3) Länderna värdoras på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta riskon för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, 
men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
Förkortningar och engelska ord som anvSnds I tabellerna 
S&P Standard and Poor's 
CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility 
EFF= Extended Financing Facility 
SBA = Stand-By Arrangement 
STF= Systemic Transformation Facility ekonomiskt stöd för kompensation och oförutsedda händelser 
förstärkt ekonomiskt stöd 
"stand-by"-avtal 
systemskiftesfaciliteten 
est.= Estimates 
na. = not available 
prelim. = Preliminary uppskattat värde 
ingen uppgift 
preliminär 
no 
none 
yes nej 
inga/inget 
ja 
r —, 
ISSN 1024-4506 
K()M(98) 252 skilli* 
DOKUMENT 
SV 01 09 17 
Katalognummer : CB-CO-98-271-SV-C 
ISBN 92-78-35347-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg