MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

I rådets förordning (EU) 2020/672 (Sure-förordningen) fastställs den rättsliga ramen för att ge ekonomiskt stöd från unionen till medlemsstater som drabbas av, eller allvarligt hotas av, stora ekonomiska störningar till följd av covid-19-utbrottet. Stöd som ges enligt Sure-förordningen ska framför allt användas för att finansiera system för korttidsarbete eller liknande åtgärder som har till syfte att skydda anställda och egenföretagare och därmed minska arbetslöshet och inkomstförluster, samt, som en komplettering, för att finansiera vissa hälsorelaterade åtgärder, särskilt på arbetsplatser.

Den 4 februari 2021 ansökte Estland om ekonomiskt stöd enligt Sure-förordningen. Kommissionen har i enlighet med artikel 6.2 i Sure-förordningen samrått med de estniska myndigheterna för att kontrollera den plötsliga och kraftiga ökning av faktiska och planerade utgifter som har direkt anknytning till kortsiktiga arbetsmarknadsprogram och liknande åtgärder samt till hälsorelaterade åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Det handlar framför allt om följande:

a) Ett kortsiktigt arbetsmarknadsprogram för att bevara arbetstillfällen. Målet var att stödja anställda inom den privata sektorn vars löner eller arbetstid tillfälligt hade minskats på grund av den betydande inverkan som krissituationen har haft genom att ge de anställda upp till 70 % av deras genomsnittliga månadslön, med ett tak på 1 000 EUR per anställd och månad. Det rör sig om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden från mars till maj 2020. Med tanke på att krissituationen fortsätter att inverka på sysselsättningen förlängdes permitteringssystemet till juni 2020 och dess villkor justerades så att det statliga stödet till de anställda sänktes till högst 50 % av deras genomsnittliga månadslön, med ett tak på 800 EUR per anställd. För att få statligt stöd till anställda var företagen tvungna att betala minst 150 EUR (brutto) per anställd och månad, så att alla anställda fick en månadslön på minst 584 EUR, vilket motsvarar minimilönen.

b) Ett bidrag för att bibehålla inkomster för föräldrar som under krissituationen inte kunde arbeta därför att de var tvungna att ta hand om sina barn med särskilda utbildningsbehov. Det handlade om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden 12 mars–17 maj 2020. Bidraget beräknades på grundval av de socialavgifter som betalats in avseende respektive förälders lön år 2019. Stödet täckte 70 % av den genomsnittliga dagslönen för en förälder.

c) Ett kortfristigt arbetskraftsprogram för frilanskonstnärer, idrottstränare och ledare för körer och dansgrupper. Det handlade om ett tillfälligt program under krissituationsperioden 1 mars–31 maj 2020. Frilanskonstnärer fick ett stödbelopp som motsvarade minimilönen under en period på två månader. Ledare för körer och folkdansgrupper samt idrottstränare fick statligt stöd som utgjorde 70 % av genomsnittslönen under perioden oktober 2019–februari 2020, med ett tak på 1 000 EUR per anställd och månad. Idrottstränare fick stöd motsvarande 50 % av deras normala lön, medan det resterande 50 % betalades av idrottsorganisationen.

d) En hälsorelaterad åtgärd som består av offentliga utgifter för personlig skyddsutrustning och ytterligare allmänna förnödenheter och förbrukningsmaterial.

e) Ett system för kortfristigt stöd till sjukhus för att kompensera kostnaderna för att anställa tillfällig personal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar, och för att betala för läkares, sjuksköterskors och annan personals övertidsarbete. Det täckte kostnaderna för extrapersonal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar på sjukhus. Extrapersonalen anställdes med högre lön (koefficienten 2,0) för att hålla personalen motiverad under krissituationen.

f) Ersättning till anställda för de första tre sjukdagarna under krissituationsperioden 13 mars–17 maj 2020. Den ökade sjuk- och vårdledigheten på grund av covid-19 kompenserades för personer som var försäkrade genom den estniska sjukförsäkringskassan under de första tre sjukdagarna (som normalt betalas av den anställde).

Estland har lämnat relevant information till kommissionen.

På grundval av de uppgifter som är tillgängliga föreslår kommissionen att rådet ska anta ett genomförandebeslut om att bevilja ekonomiskt stöd till Estland enligt Sure-förordningen för att stödja ovannämnda åtgärder.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Förslaget är helt förenligt med rådets förordning (EU) 2020/672, på grundval av vilken det läggs fram.

Förslaget kompletterar en annan unionsrättsakt som möjliggör stöd till medlemsstater i krissituationer, nämligen rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (förordning (EG) nr 2012/2002). Den rättsakten ändras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/461, som antogs den 30 mars 2020, för att utvidga tillämpningsområdet till att även omfatta större hot mot folkhälsan och för att definiera särskilda insatser som ska kunna finansieras.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Förslaget är en av flera åtgärder som tagits fram för att hantera den pågående covid-19-pandemin – ett annat exempel är investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset – och det är ett komplement till andra sysselsättningsstödjande instrument som Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)/InvestEU. Genom att i den specifika situation som uppstått till följd av utbrottet av covid-19 stödja medlemsstaterna genom upp- och utlåning skapar detta förslag en andra försvarslinje för att finansiera system för korttidsarbete och liknande åtgärder som skyddar sysselsättningen och därmed anställda och egenföretagare mot risken för arbetslöshet.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN