SV Europeiska unionens officiella tidning C 345/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sektorn för förfalskade och piratkopierade produkter

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 345/04)

Föredragande: Antonello PEZZINI Medföredragande: Hannes LEO

Beslut av EESK:s plenarförsamling 26.1.2017 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarigt organ Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) Antagande av CCMI 22.6.2017 Antagande vid plenarsessionen 5.7.2017 Plenarsession nr 527 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 119/0/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Den europeiska ekonomin bygger i allt högre grad på kreativitet och innovation. De immaterialrättsintensiva sektorerna i Europa bidrar med 39 % av EU:s BNP och med 26 % av arbetstillfällena (1). EESK anser att företagen bör dra fördel av en rad villkor som främjar innovation, investeringar och sysselsättning.

1.2 Enligt uppskattningar från FN (2) och OECD utgör förfalskade produkter 5–7 % (FN) eller upp till 2,5 % (OECD) av världshandeln. Merparten av de förfalskade produkterna i Europa tillverkas utanför EU, men produktionen ökar även i medlemsstaterna. Internet har avsevärt underlättat och kraftigt ökat möjligheterna till försäljning av förfalskade produkter över nätet, samtidigt som risken för påföljder alltjämt är mycket låg.

1.3 Sektorn för förfalskade och piratkopierade produkter drar nytta av såväl skillnader i tull-kontrollernas effektivitet vid viktiga platser för införsel till den inre marknaden som den fragmenterade och varierande tillämpningen av EU:s regler och normer på nationell nivå, vilket underlättar införseln till EU av produkter som utgör ett hot mot konsumenternas hälsa, den allmänna säkerheten och företagens konkurrenskraft.

1.4 Följaktligen måste en fullt fungerande och interoperativ tullunion säkerställa att det nya system som infördes genom tullkodexen fungerar effektivt och skyddar företagen mot illojal konkurrens, särskilt från den globala industrin för förfalskade och piratkopierade produkter. Detta ligger inte bara i företagens intresse utan får direkta följder för hälsan och säkerheten liksom den ekonomiska tillväxten i världen.

1.5 EESK anser med tanke på att två typer av varumärkesförfalskning kan urskiljas – ”varumärkesförfalskning” som en överträdelse av immateriella rättigheter, dvs. ren och skär illojal konkurrens som inte hotar säkerheten och folkhälsan, och varumärkesförfalskning som en brottslig företeelse som omfattas av konventionen om förfalskade läkemedel (3) – att bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering bör vara en högt prioriterad fråga för EU, inte bara för att säkerställa en sund tillväxt inom en fri världshandel utan protektionism, utan också med tanke på professionaliseringen av den organiserade brottsligheten i handeln med förfalskade och piratkopierade produkter och de risker detta innebär för konsumenterna. Detta skulle kunna inbegripa lämpliga straffrättsliga påföljder för att avskräcka från sådan brottslig förfalskningsverksamhet.

1.6 För att minska den negativa inverkan av de växande volymerna av förfalskade och piratkopierade varor på marknaden bör åtgärder vidtas på sektorsnivå, nationell nivå och europeisk nivå för att motverka följande: — Utebliven produktion och uteblivna investeringar. — Skador på anseende och kvalitet, inbegripet produkter som inte uppfyller eller följer tekniska bestämmelser, falska intyg om överensstämmelse och falsk märkning om överensstämmelse samt missbruk av sådana intyg och sådan märkning. — Hälso-, säkerhets- och miljörisker. — Avsaknaden av intyg, normer och kvalitetskontroller för förfalskade varor. — Förlust av arbetstillfällen och av möjligheter att skapa nya företag. — Förlust av skatteintäkter och skatteliknande statsinkomster. — Växande problem som berör säkerhet och organiserad brottslighet, inklusive terrorismfinansiering.

1.7 Kommittén är övertygad om att alla offentliga och privata aktörer gemensamt måste göra en insats för att fastställa och genomföra en gemensam strategi med samordnade åtgärder i syfte att förhindra, upptäcka och bekämpa detta fenomen, med stöd av en lämplig gemensam teknisk ram och lagstiftningsram.

1.8 EESK anser dock att initiativet primärt är en fråga för den privata sektorn i EU som består av de branscher och tjänsteleverantörer som berörs mest, – såsom hela värdekedjan, inbegripet rättsinnehavare och små och medelstora företag – medan kommissionen måste uppdatera regelverket för immateriella rättigheter i syfte att modernisera de nuvarande reglerna och anpassa de straffrättsliga åtgärder som EU och medlemsstaterna har i dag. Tillsammans bör de bygga upp en stark gemensam insats, från källan och genom hela distributionskedjan, och identifiera interoperativa mekanismer för internationellt samarbete och övervakning av leverantörer/kunder, i syfte att minimera risken för varumärkesförfalskning i distributionskedjan.

1.9 Enligt EESK:s uppfattning behövs det mer beslutsamma gemensamma åtgärder från den privata sektorns sida för att sörja för effektiva partnerskap med webbplatsleverantörer, skapare av innehåll, varumärkesinnehavare, e-betalningsoperatörer, annonsörer/reklamnätverk och internetdomänregister, liksom frivilliga samförståndsavtal som snabbt kan anpassas till plötsliga marknadsförändringar.

1.10 Robust främjande av den privata sektorn bör kompletteras av offentliga åtgärder, bl.a. följande: — Utveckling av nya metoder vid sidan av de rättsliga för att begränsa den växande handeln med förfalskade produkter, öppna för möjligheter till samarbete mellan privata och offentliga aktörer för att optimera tullens ingripande genom märkning och spårbarhet. — Driftskompatibla detekteringssystem som kommunicerar med automatiska riskhanteringssystem på grundval av lämplig teknik, och som hjälper e-handelsföretag och rättsinnehavare att identifiera och förebygga överträdelser. — Införande av en ny strategisk plan för 2018–2021 med en förnyad och bättre samordnad ram för åtgärder, som förlitar sig på lämpliga finansiella resurser och med större insyn och kapacitet att blicka framåt, mer finjusterade underrättelsetekniker, en ”EU-förteckning över ökända länder”, införande av förstärkta kontor på plats för immateriella rättigheter, inklusive insatser för att bekämpa brottslig varumärkesförfalskning, och mer avancerade marknadsövervakningsinstrument (en interaktiv databas) med effektiv gemensam tullförvaltning, i linje med förslaget till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (4). — Initiativ för att tillhandahålla bättre statistik och analys i fråga om varumärkesförfalskningens omfattning och konsekvenser.

1.11 EESK anser att en europeisk kampanj mot varumärkesförfalskning bör finansieras, inbegripet en europeisk dag mot varumärkesförfalskning och en särskild telefonlinje, och betonar — de allvarliga förluster det medför, om förfalskade och piratkopierade produkter släpps ut på marknaden och köps, för hela sektorer av ekonomin, för hälsan, miljön, europeisk innovation och kreativitet, och för sysselsättningen, den offentliga sektorns inkomster och den ekonomiska tillväxten som helhet. — att det behövs kraftfulla åtgärder för att förbättra databasen om förfalskade varor och bedömningen av relaterade produktions- och jobbförluster i syfte att utforma lämpliga strategier; dagens statistiska underlag och ekonometriska uppskattningar måste bli mer exakta, tillförlitliga och jämförbara.

1.12 EESK anser att närmare samordning av kommissionens olika avdelningar med de EU-byråer som arbetar med frågan med dessas motparter i medlemsstaterna är av yttersta vikt. Detta kan uppnås genom att man tillhandahåller tillräckliga resurser för samarbete i hela Europa och genom insatser för att upprätta en genuin samarbetskultur. Att upprätta en central arbetsgrupp för förfalskningar för en lämplig tidsperiod skulle bidra till att effektivt uppnå detta mål.

1.13 EESK uppmanar med kraft rådet och Europaparlamentet att brådskande förmå kommissionen att — snabbt gå vidare med de tekniska och strukturella åtgärderna och den nya handlingsplanen för 2018–2021 mot förfalskade och piratkopierade produkter, — stödja mer robusta gemensamma åtgärder från den privata sektorns sida, med bestämmelser och strukturer som säkerställer att den fria internationella handeln utvecklas på en rättvis och proaktiv basis.

2. Introduktion: fenomenets karaktär och kvantitativa och kvalitativa egenskaper

2.1 För att avgränsa ämnet för föreliggande yttrande hänvisar vi till de definitioner för varumärkesförfalskning som fastställs i förordning (EU) nr 608/2013. Elektronisk och digital piratverksamhet, handel med och spridning av it-programvara eller olagliga filer, i strid med relevant immaterialrättslig lagstiftning, faller inte inom ramen för detta yttrande eftersom de hänger nära samman med den digitala agendan, för vilken EESK har inrättat en särskild permanent studiegrupp.

2.2 Att kvantifiera fenomenet med varumärkesförfalskning är en svår uppgift, eftersom de tillgängliga uppgifterna, precis som inom alla områden av olaglig verksamhet, baseras alltför mycket på uppskattningar och approximationer, i och med att kanalerna för varumärkesförfalskning mestadels kontrolleras av kriminella organisationer som insett den enorma potentialen i denna slags olagliga verksamhet och den minimala risken att åka fast.

2.3 De senaste åren har de typer av varor som förfalskas mångdubblats i en sådan utsträckning att det inte längre finns produkter som inte kan imiteras och säljas: allting kopieras, från tillbehör till kläder till mekaniska reservdelar och verktyg, byggmaterial och byggutrustning, smycken, skor, designföremål, leksaker, kosmetika och läkemedel. Förfalskade varor kan nu anses utgöra en parallell sektor i sig, en verklig konkurrent som företag måste mäta sig mot och gentemot vilken de måste försvara sin marknadsandel.

2.4 Att det är så enkelt att handla gör ofta att konsumenterna väljer förfalskade varor, vilket får allvarliga återverkningar på företagen, särskilt de små och medelstora företagen. E-handel och internetauktioner är bristfälligt reglerade och svårkontrollerade och ett effektivt och säkert sätt att bygga upp en bred kundbas och handla med billiga förfalskade varor.

2.5 Förfalskning har blivit en av de viktigaste understödjande verksamheterna och finansieringskällorna till den organiserade brottsligheten. De kriminella organisationernas inblandning har gjort att förfalskningsindustrin snabbt har blivit betydligt mer professionell: organiserade brottslingar har utvecklat de nätverk de behöver för att optimera sina resultat på det globala planet.

2.6 Tillverkningen av förfalskade varor anses i allmänhet vara ett externt fenomen: tullstatistiken visar tydligt att de förfalskade produkterna till övervägande delen kommer från länder som inte är medlemmar i EU. Kina fortsätter att vara en av sektorns nyckelspelare, trots att landet gjort mycket stora åtaganden när det gäller att bekämpa varumärkesförfalskning.

2.7 Internets ökade betydelse har skapat nya distributionskanaler för förfalskade produkter som innebär låga risker för försäljarna på grund av svårigheterna att åtala mellanhänder i värdekedjan. Det behövs ökat samarbete längs hela värdekedjan om man ska kunna ta itu med handeln med förfalskade varor på nätet effektivt.

2.8 De immaterialrättsintensiva sektorerna bidrar med 39 % av EU:s BNP och med 26 % av arbetstillfällena (5) i Europa. Enligt färska studier (6) utgör förfalskade varor mellan 5–7 % av världshandeln, vilket i grova drag motsvarar 600 miljarder euro per år, medan OECD (7) anger värdet av importerade förfalskade varor till 2,5 % av den internationella handeln 2013, motsvarande 338 miljarder euro, och uppskattar att uppemot 5 %, eller 85 miljarder euro, av varor som importeras till EU är förfalskade eller piratkopierade, och här ingår inte de som tillverkas och säljs inom en enskild medlemsstat, och de som köps på internet och via indirekt ekonomisk verksamhet.

2.9 Enligt annan internationell statistik från 2017 (8) beräknas den globala handeln med varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor generera mellan 923 miljarder och 1,13 biljoner US-dollar årligen.

2.10 Tillverkningen av förfalskade varor, även den storskaliga, ökar i medlemsstaterna eftersom förfalskare försöker kringgå tullkontrollen vid EU:s yttre gränser.

2.11 Förfalskade och piratkopierade produkter som släpps ut på marknaden orsakar enorm skada för ekonomin och underlättar utvecklingen av en ”svart ekonomi” som berövar myndigheterna de intäkter (9) de behöver för att tillhandhålla grundläggande offentliga tjänster och ökar också bördan för skattebetalarna, vilket leder till att lagliga arbetstillfällen försvinner.

2.12 Inom EU står varumärkesförfalskning för grovt räknat 800 000 förlorade arbetstillfällen per år och i grova drag 14,3 miljarder euro i förlorade årliga skatteintäkter, inklusive mervärdesskatt och punktskatter (10).

2.13 Europaparlamentet har antagit en rad resolutioner i frågan, i synnerhet resolutionen av den 9 juni 2015 (11), där man rekommenderar en strategi som sammanför alla aktörer i kampen mot varumärkesförfalskning, att man höjer medvetenheten hos konsumenterna och ger dem mer information, utvecklar nya handelsmodeller, förbättrar de små och medelstora företagens försvarsmekanismer, främjar ett närmande mellan medlemsstaters och tredjeländers intressen, och i högre grad använder sig av de uppgifter som samlats in av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO).

2.14 Rådet antog den 19 mars 2013 en resolution om EU:s handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter för perioden 2013–2017, där man fastställde tydliga målsättningar, öronmärkte lämpliga resurser och definierade resultat- och genomförandeindikatorer i enlighet med en tydligt angiven färdplan om — genomförande och övervakning av ny lagstiftning för att verkställa immateriella rättigheter, — åtgärder för att hantera intrång i immateriella rättigheter i handeln med varor och tjänster, — samarbete med de viktigaste ursprungs-, transit- och destinationsländerna, för att bekämpa olaglig handel längs hela den internationella distributionskedjan, — ökat samarbete med EUIPO och brottsbekämpande myndigheter.

2.15 Den 18 maj 2017 antog rådet slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad och grov internationell brottslighet 2018–2021, där man underströk att ”de kriminella marknaderna i allt högre utsträckning är komplexa och dynamiska […]. […] särskild uppmärksamhet bör därför riktas mot näthandeln med olagliga varor och tjänster, inbegripet varumärkesförfalskade varor[…]”.

3. Internationell överblick

3.1 Tullstatistiken visar tydligt att de förfalskade produkterna till övervägande delen kommer från länder som inte är medlemmar i EU. Till de viktigaste aktörerna i förfalskningsindustrin hör inte bara Kina och Hongkong utan även andra asiatiska länder som är specialiserade inom vissa sektorer: Indien inom läkemedel, Egypten inom livsmedelsprodukter och Turkiet inom parfymer, kosmetiska och skor, tillsammans med Malaysia, Vitryssland, Förenade Arabemiraten, Indonesien, Thailand och Filippinerna.

3.2 2014 visade EU:s tullmyndigheters statistik att mer än 66 % av de varumärkesförfalskade textil- och konfektionsvarorna kom från länder utanför EU.

3.3 Transitknutpunkterna för transporten av varor från Asien till Europa spelar en särskilt viktig roll, eftersom de fungerar som centrala zoner för transporten av varucontainrar i ett nätverk med 3 000 frizoner i 135 olika länder. Dessa områden används som platser för utbyte, dokumentering och ommärkning av innehåll i containrar.

3.4 En annan faktor att beakta är den betydande ökningen av inhemsk tillverkning av förfalskade och piratkopierade varor i EU, en verksamhet som enligt Europol blir mer och mer lönsam för organiserade brottslingar och som innebär mycket lägre risker och är kopplad till andra typer av brottslighet, såsom bedrägeri, dokumentförfalskning, skatteundandragande och människohandel.

3.5 I och med omlokaliseringen av anläggningar för tillverkning av förfalskade och piratkopierade varor till EU, de lägre transportkostnader och den minskade risken för ingripanden detta medför, samt utvecklingen av välorganiserade kriminella nätverk med goda resurser, verkar en ny modell växa fram: den förväntade utvidgningen av frizonen Tanger Med i Marocko, enbart 15 km från EU, skulle kunna erbjuda kriminella nätverk ytterligare möjligheter att släppa ut större mängder förfalskade varor på den europeiska marknaden.

3.6 De länder vilkas företag påverkades mest av förfalskningsverksamhet mellan 2011 och 2013 är Förenta staterna med 20 %, Italien med 15 %, Frankrike och Schweiz med 12 %, Japan och Tyskland med 8 %, Förenade kungariket och Luxemburg. De indirekta förlusterna och extra kostnaderna för nya/innovativa lösningar på grund av förfalskningsverksamhet bör heller inte underskattas.

4. Bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering på den inre marknaden

4.1 EESK uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa åtgärder i syfte att — stärka de nationella åtgärderna och bestämmelserna mot varumärkesförfalskning, främja en harmonisering av lagstiftningen på EU-nivå, utveckla effektiva ramar för den administrativa kontrollen av förfalskade varor och anpassa de straffrättsliga åtgärder som finns i medlemsstaterna, — säkerställa hög grad av genomförande av EU-lagstiftningen på nationell nivå genom utbyte av bästa praxis, — ge de behöriga myndigheterna i uppdrag att samla in jämförbara statistiska uppgifter, bland annat om kopplingar mellan förfalskade produkter och dödsfall eller olyckor, t.ex. utifrån produktgrupper, — utarbeta strategier för att mer effektivt övervaka, kontrollera och förebygga de risker som förfalskade produkter medför för folkhälsan, — • stärka konsumenternas förmåga att genom teknik för smarta telefoner göra sin egen bedömning av varornas äkthet och att kunna kontrollera och undersöka egenskaperna och säkerheten hos samt värdet på de produkter de köper, — förbättra kommunikationen med konsumenterna, varna dem för riskerna med förfalskade produkter och visa dem hur de kan använda nya metoder för att enkelt känna igen förfalskade varor: konsumenternas medvetenhet bör ökas och nationella informations- och upplysningskampanjer bör genomföras, — mer aktivt engagera lokala aktörer, sektorsövergripande grupper och konsumentorganisationer i kampen mot varumärkesförfalskning på nationell nivå, särskilt med hjälp av informationskampanjer, — ge tulltjänstemän tillräckliga resurser och lämplig utbildning om metoder och åtgärder för att upptäcka förfalskade produkter. — underlätta registreringen av varumärken, modeller och andra immateriella rättigheter för små och medelstora företag, samtidigt som en hög nivå av tekniska standarder och immateriella rättigheter upprätthålls i EU.

4.2 EESK efterlyser en ny EU-ram för 2018–2021, inbegripet en helt finansierad och samordnad handlingsplan för att stärka lagstiftningen mot varumärkesförfalskning och initiativen på EU-nivå, genom följande åtgärder: — Påskynda inrättandet av ett gemensamt europeiskt tullsystem genom gemensamma förfaranden, instrument och enhetliga databaser som är omedelbart åtkomliga. — Anta gemensamma kriterier för insamling av statistik, samtidigt som tonvikt läggs vid sektorsvisa initiativ eftersom det inte finns någon allmän lösning som passar alla. — Främja innovativa tillämpningar för spårning och övervakning. — Öka den europeiska samordningen för att se till att standarderna för kampen mot förfalskningar är på samma nivå i alla medlemsstater. — Intensifiera underrättelseverksamheten och de bilaterala avtalen om brottsbekämpning i hela distributionskedjan, inbegripet med hjälp av ett utökat EU-kontor för immateriella rättigheter på plats. — Vidta omedelbara åtgärder för att främja den förenklade EU-ramen för stöd och hjälp till europeiska små och medelstora företag. — Införa klausuler mot varumärkesförfalskning i frihandelsavtal. — Genomföra och samordna förebyggande åtgärder på internationell nivå för att övervaka de 3 000 frizonerna och hela distributionskedjan. — Uppmana de behöriga EU-myndigheterna att samla in fullt jämförbara statistiska uppgifter om kopplingarna mellan förfalskade produkter och dödsfall eller olyckor. — Ta fram gemensamma EU-åtgärder för att mer effektivt kontrollera och förebygga de risker som förfalskade produkter medför för folkhälsan. — Förbättra kommunikationen med konsumenterna, gör dem uppmärksamma på och lär dem att identifiera dessa produkter (se JRC:s modell). — Uppmuntra EU:s näringsliv att mer effektivt sammanställa information om problem med anknytning till varumärkesförfalskning och att intensifiera åtgärderna för att bekämpa varumärkesförfalskning, t.ex. särskilda stödtelefonlinjer för konsumenter och förbättrade datahanteringssystem. — Vidta samordnade åtgärder med avseende på e-handel (betalningsmetoder och reklam) och anta särskilda regler för att övervaka försäljningen av läkemedel och andra känsliga produkter över nätet genom att involvera operatörer, branschövergripande grupper och konsumentorganisationer. — Utveckla strategin gentemot kriminella organisationers brottsliga varumärkesförfalskning och dess inverkan på säkerheten och folkhälsan, genom att utnyttja vedertagna rättsliga principer i enlighet med konventionen om förfalskade läkemedel och utvidga dem till att omfatta industriellt förfalskade produkter som medför risker för säkerheten och folkhälsan. — Utarbeta särskilda regler tillsammans med EMA, Europol, Efsa och Enisa för att övervaka försäljning av läkemedel, livsmedel och andra känsliga produkter på internet. — Bedöma vilken roll förmedlare kan spela för att skydda immateriella rättigheter, även i fråga om varumärkesförfalskade varor, och överväga att ändra den rättsliga ramen för verkställighet (12). — Utveckla och stödja en stark europeisk kampanj mot varumärkesförfalskning på och utanför inre marknaden parallellt med de nationella kampanjerna. — Främja ett gemensamt teknikinitiativ om varumärkesförfalskning inom ramen för Horisont 2020. — Tilldela tillräckliga medel till de åtgärder som antagits i denna nya handlingsplan för 2018–2021.

5. Säkerställande av optimal styrning

5.1 EESK anser det är av yttersta vikt att säkerställa närmare samordning av kommissionens olika avdelningar och de EU-byråer som är involverade i frågan. Detta kan uppnås genom att man inrättar en arbetsgrupp som rapporterar direkt till kommissionens ordförande och som samverkar med de relevanta segmenten inom den privata sektorn, internationella organ och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

5.2 Denna arbetsgrupp för förfalskningar bör lägga fram en heltäckande årsrapport om de framsteg som gjorts på de tekniska och strukturella områdena samt inom regelverket, särskilt på internationell nivå.

5.3 Kommissionen och EU-byråerna, särskilt EUIPO, Europol och Olaf, samt icke-statliga organisationer som bekämpar varumärkesförfalskning, bör intensifiera sin internationella samordning genom att anordna årliga internationella konferenser.

Bryssel den 5 juli 2017. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Gemensam EPO-OHIM-rapport om sektorer som präglas av en hög koncentration av immateriella rättigheter i EU, september 2013.

(2) http://www.springer.com/978-1-4614-5567-7 – FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC).

(3) http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/211

(4) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.487.01.0066.01.SWE&toc=OJ:C:2016:487:TOC

(5) Gemensam EPO-OHIM-rapport om sektorer som präglas av en hög koncentration av immateriella rättigheter i EU, september 2013.

(6) FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) The Globalisation of Crime. A Transnational Crime Threat Assessment.

(7) OECD/Euipo (2016), Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact.

(8) Global Financial Integrity, Transnational Crime in the Developing World, mars 2017 (statistiken har bekräftats av WAITO – april 2017).

(9) År 2013 uppskattningsvis 90–120 miljarder euro i förlorade skatteintäkter – Frontier Economics –2016.

(10) Sektorsundersökningar av nio sektorer som påverkas av varumärkesförfalskning: kosmetika och kroppsvård, kläder, skor och accessoarer, sportprodukter, leksaker och spel, smycken och klockor, väskor, musikinspelningar, vin och alkohol, läkemedel.

(11) Europarl P8_TA(2015)0219–09/06/2015 – http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2015-0219&language=SV&ring=A8-2015-0161

(12) Se COM(2016) 288 final.