Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Regeringskonferensen 2000 - EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll"

(2000/C 117/06)

Den 24 november 1999 beslutade kommitténs presidium att uppdra åt en tillfällig arbetsgrupp bestående av Anne-Marie Sigmund, John Little och Josly Piette att utföra förarbetena till kommitténs yttrande om "Regeringskonferensen 2000 - EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll".

Vid sin 370:e plenarsession den 1-2 mars 2000 (sammanträdet den 1 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 137 röster för, 10 emot och 25 nedlagda röster.

1. Inledning

Inför en omfattande utvidgning har Europeiska unionen ställts inför en utmaning utan tidigare motstycke, som EU-institutionerna måste bemöta på ett ändamålsenligt sätt.

Europeiska unionen har att ta itu med en institutionell reform före utvidgningen för att kunna fortsätta att sköta sina uppgifter effektivt, konsekvent och öppet. Samtidigt skall man upprätthålla principerna - som är gemensamma för medlemsstaterna - om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

Samtliga institutioner och organ inom Europeiska unionen bör därför överväga hur de kan genomföra reformer och lägga fram förslag i anslutning till detta.

ESK är medveten om sitt ansvar som skärningspunkt och mötesplats för det civila samhällets organisationsliv.

I denna anda lägger ESK fram sitt bidrag till regeringskonferensen 2000, för att förbereda utvidgningen och föra den europeiska integrationen framåt på ett verksamt sätt.

2. Kommitténs roll i dag

I och med att ESK tillkom inrättade Romfördraget det enda rådgivande organ på europeisk nivå som samlar "olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet". Dess företrädare återspeglar som kollektiv mångfalden i det civila samhällets organisationsliv, och ESK står till dess förfogande som forum för diskussion och tankeutbyte.

Kommittén består i dag av 222 ledamöter som hämtats från sammanslutningar för arbetsgivare, arbetstagare, jordbrukare, transportföretag, småföretag, hantverkare, fria yrken, kooperativa företag, konsumenter och miljöintressen samt från frivilligorganisationer, familjepolitiska rörelser och ungdomsorganisationer. Den proportionella representationen skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat. Kommittén är därmed en opolitisk församling med erfarenheter från ett brett fält och med djupa och erkända sakkunskaper.

Dess beslutsprocess vilar på samförståndslösningar och är en direkt återspegling av den samrådsmodell som är en integrerad aspekt av det organiserade civila samhället. ESK är platsen där företrädarna för det civila samhällets organisationsliv kan ta del av direktinformation, uttrycka sina uppfattningar och försvara sina intressen. Tack vare sina nära kontakter med medborgarna kan ESK ge ett direkt och verksamt bidrag till att göra den europeiska integrationen lättare att begripa och mer demokratisk. Kommittén fungerar inte bara som institutionell ram för rådfrågning av det ekonomiska och sociala livets olika aktörer; den är en brygga mellan Europa och det civila samhällets mångskiftande och sammansatta organisationsliv.

3. Behovet av förändring

ESK har alltid betonat att den europeiska integrationen inte får ses som ett statiskt tillstånd utan som ett förlopp under ständig förändring. Det är anledningen till att kommittén konsekvent har rekommenderat de senaste regeringskonferenserna att genomföra reformer som kan främja detta förlopp.

I dag är utvidgningen inte bara en utmaning, den ger också Europeiska unionen en chans till institutionella reformer. Kommittén önskar få resurser som tillåter den att i ännu högre grad bidra till den europeiska integrationen och en framgångsrik utvidgning; det gäller också att anpassa sig till förändringarna och motsvara förväntningarna från det organiserade civila samhällets sida.

4. Riktlinjer

4.1. Sammansättningen

Kommittén består av företrädare för olika grupper inom det ekonomiska och sociala organisationslivet.

Dess sammansättning skall säkerställa en tillräcklig representation för olika grupper inom det ekonomiska och sociala livet samt allmänna samhällsintressen.

Med avseende på den interna organisationen är det kommitténs entydiga ståndpunkt att man vill bibehålla uppläggningen med tre grupper. Grupperna I och II omfattar företrädarna för arbetsmarknadens parter, medan grupp III ger utrymme åt de övriga representativa europeiska organisationerna i det civila samhället och därmed kompletterar ESK:s mångfacetterade sammansättning.

4.2. Nomineringssätt

Gällande modell för nominering av ledamöterna bör bibehållas av subsidiaritets- och insynsskäl och för att bevara den nödvändiga länken för direkt kommunikation mellan det civila samhällets organisationer i medlemsstaterna och ESK.

ESK utesluter emellertid inte möjligheten att på sikt tillåta en direkt och begränsad tilläggsnominering av de representativa europeiska organisationer som erkänns av EU-institutionerna, i förekommande fall med utgångspunkt i eventuella liknande förändringar vid andra institutioner. Man bör se över reglerna för dessa nomineringar.

4.3. Antalet ledamöter

Kommittén är fullständigt införstådd med att ledamotsantalets ökning måste begränsas inför den förestående utvidgningen.

Speciellt i detta perspektiv måste man tillämpa den generella principen om likabehandling av Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Den geografiska jämvikten måste bevaras, särskilt med avseende på rimlig representation för de mindre medlemsstaterna.

4.4. Mandatperioden

Det vore önskvärt om kommittéledamöternas mandatperiod förlängdes till fem år, så att kommittén kommer i takt med kommissionens och parlamentets cykler.

Mandatet bör även fortsättningsvis kunna förnyas.

4.5. Kommitténs uppdrag

Flera typer av förbättringar är tänkbara.

Principen med obligatoriska remisser bör bibehållas. Man kan till och med tänka sig att utsträcka den till områden som kultur, migrationspolitik eller frågor om icke-diskriminering.

Kommittén kan emellertid själv få bedöma om det är lämpligt att avge ett yttrande över kommissionens förslag. Kommittén skulle då informera kommissionen om skälen till detta beslut.

Kommittén fäster särskilt stort avseende vid att utöva sin rådgivande roll i inledande och undersökande skeden när ny lagstiftning skall utarbetas. För att ge eftertryck åt detta och samla krafterna till områden av avgörande betydelse vill kommittén än en gång understryka avsikten att välja arbetsuppgifter mer selektivt.

För att beslutsprocessen skall kunna bli öppnare och mer överskådlig bör man införa ett uppföljningsförfarande i fråga om de ESK-yttranden som avges på begäran av en EU-institution. De institutioner som biträds av ESK bör således informera kommittén om hur remissyttrandena följts upp.

För att i ännu högre grad göra kommittén till ett reellt "mervärde" i relation till de övriga institutionerna, och sätta den i stånd att fungera som förbindelselänk med det civila samhällets organisationsliv, måste den rådgivande funktionen utvecklas. Detta skulle kunna ske

- genom att man inför möjligheten att kommissionen remitterar "undersökande" ärenden till kommittén före den egentliga lagstiftningsprocessen,

- genom att kommittén får ansvar för att organisera eller samordna vissa samrådsförfaranden i komplicerade frågor,

- genom att kommittén etableras som fullvärdigt forum för den civila dialog som måste utvecklas mellan det civila samhällets organisationer,

- genom att ESK:s roll förstärks som ram för samråd mellan de sociala och ekonomiska aktörerna.

ESK bör även på eget initiativ ägna mer uppmärksamhet åt att övervaka och främja uppföljning av sina yttranden.

4.6. Kommitténs etablering som självständig institution

(Texten tillkommer senare.)

5. Kommentarer till de fördragsartiklar som berör ekonomiska och sociala kommittén

>Plats för tabell>

Bryssel den 1 mars 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli

BILAGA

till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av rösterna, men avslogs under diskussionen.

Ändringsförslaget hade lagts fram av Malosse, Pari, Rodríguez García Caro och Vever.

Punkt 2.2

Lägg till text i andra stycket enligt följande:

"Kommittén består i dag av 222 ledamöter som hämtats från sammanslutningar för arbetsgivare, arbetstagare, jordbrukare, transportföretag, småföretag, hantverkare, fria yrken, kooperativa företag, konsumenter och miljöintressen samt från frivilligorganisationer, familjepolitiska rörelser och ungdomsorganisationer. Den proportionella representationen skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat. Många av ledamöterna är samtidigt verksamma i de representativa europeiska organisationer som erkänns av EU-institutionerna, där de ofta har olika förtroendeuppdrag. Kommittén är därmed en opolitisk församling med erfarenheter från ett brett fält och med djupa och erkända sakkunskaper."

Resultat av omröstningen

För: 47, emot: 100, nedlagda: 12.