MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN RESULTAT AV VÄRLDSKONFERENSEN OM RADIOKOMMUNIKATIONER 2000 (WRC-2000) MED RELEVANS FÖR RADIOSPEKTRUMPOLITIKEN I EUROPEISKA GEMENSKAPEN

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Bedömning av WRC-2000

2.1 Gemenskapens intressen vid WRC-2000

2.2 Resultat från WRC-2000 i frågor av gemenskapens intresse

2.3 Resultat från WRC-2000 i vissa andra frågor

3. Betydelsen av WRC-2000-besluten och överväganden i fråga om gemenskapens framtida åtgärder

3.1 IMT2000/UMTS

3.2 Galileo

3.3 Satellitbaserat bredband

3.4 Fast trådlös kommunikation

3.5 Satellitsändning

3.6 Övriga frågor

4. Praktiska Aspekter av WRC-2000

4.1 Konferensens organisation

4.2 Samordningen inom CEPT

5. Utsikter inför WRC-03

5.1 Utvecklingen av ITU:s roll

5.2 Förslag till ett gemenskapsbeslut om radiospektrumpolitik

5.3 Utrymme för förbättring

6. Slutsatser

ORDLISTA

1. Inledning

Radiospektrumet är en resurs som blir allt mer begränsad och därmed också värdefull [1], vilket kräver samordning mellan olika användare för att säkerställa att alla behov beaktas. Spektrumberoende näringsgrenar (till exempel mobiltelefoni och radio- och tv-sändning) är på stark frammarsch i Europa och utgör redan en viktig del av den europeiska ekonomin [2]. De icke-kommersiella aspekterna av spektrumanvändningen ökar också i betydelse; det kan handla om tjänster för säkerheten för människoliv till sjöss eller i luften, forskning eller försvar. Radiosystemen för dessa olika tillämpningar kan bara utvecklas om tillräckligt med avsatt spektrum planeras och harmoniseras i god tid innan systemen börjar användas.

[1] Som det visat sig i samband med fördelningen av tillstånd för nya tjänster för mobil kommunikation av tredje generationen (3G) i Europa, vilket gett tillskott till de nationella statskassorna på över 100 miljarder euro fram till dags dato.

[2] Marknaden för mobiltjänster i EU värderas till 58 miljarder euro och växer i värde med i genomsnitt 20 % per år (Källa: Europeiska kommissionens sjätte rapport om genomförandet av lagstiftningen på telekommunikationsområdet, november 2000, utkast).

Användningen av radiospektrum måste, av naturliga skäl, samordnas över gränserna. Beslut om vilka frekvenser olika radiotjänster får använda under vissa förutsättningar tas under Världskonferenserna om radiokommunikationer (WRC [3]). Dessa konferenser hålls vartannat eller vart tredje år och organiseras av Internationella teleunionen (ITU), som är ett särskilt FN-organ. Ungefär 190 länder, däribland de 15 medlemsstaterna i EU, får delta.

[3] En lista med förklaringar av alla förkortningar som används i detta meddelande finns i bilaga I.

WRC:s uppgift är att se över och eventuellt revidera radioreglementet, som är det internationella fördrag som styr internationell användning av radiospektrum och satellitbanor. Den senaste konferensen (WRC-2000) hölls i Istanbul från den 8 maj till den 2 juni 2000.

Gemenskapen är beroende av att ha tillgång till radiospektrum för att kunna bedriva en politik inom områdena telekommunikationer, transport, radio- och tv-sändning och FoTU. Därför deltog Europeiska kommissionen vid WRC-2000, fast inte direkt i själva förhandlingarna. [4] Före konferensen offentliggjorde kommissionen ett meddelande om de europeiska ståndpunkterna inför WRC-2000 [5] för att säkerställa att de europeiska förhandlingsståndpunkter som utvecklats av Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) för WRC-2000 överensstämde med målen i gemenskapspolitiken och för att öka den politiska medvetenheten om de gemenskapsfrågor som stod på spel vid WRC-2000.

[4] Kommissionens ställning inom ITU/WRC är "regional eller annan internationell organisation" vilket innebär att kommissionens formellt deltog som observatör utan rösträtt under WRC-2000.

[5] KOM(2000) 86, 8.3.2000.

Ministerrådet gav ett brett politiskt stöd till målen med gemenskapens politik och för Europas förhandlingsståndpunkter när det antog sina slutsatser [6] som, även om de inte var så omfattande som kommissionen skulle ha önskat, stärkte budskapen i det förra meddelandet vid en läglig tidpunkt.

[6] Rådets slutsatser om kommissionens meddelande om WRC-2000, 2.5.2000.

I enlighet med rådets uppmaning till kommissionen att så snabbt som möjligt rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av WRC-2000, har detta meddelande följande syften:

*Bedöma huruvida resultaten av WRC-2000 når upp till målsättningarna med gemenskapens politik med avseende på radiospektrum inom områdena telekommunikationer, transport, radio- och tv-sändning och FoTU (kapitel 2).

*Bedöma hur betydelsefulla resultaten är och vilka konsekvenser de får för eventuella åtgärder från gemenskapens sida inom vissa sektorer där radiospektrum används (kapitel 3).

*Utvärdera förhandlingsprocessen för WRC-2000 (kapitel 4) och föreslå möjliga förbättringar före nästa världskonferens om radiokommunikationer (kapitel 5).

2. Bedömning av WRC-2000

2.1 Gemenskapens intressen vid WRC-2000

Kommissionens huvudmål vid WRC-2000 var att säkerställa att de förslag som framfördes från europeisk sida under förhandlingarna stod i samklang med gemenskapens politik och att gemenskapens intressen försvarades vid förhandlingarna under konferensen på områdena för kommunikationer, transport, radio- och tv-sändning och forskning. Gemenskapens intressen på dessa områden är följande:

Kommunikationer

Politiken på området för IKT (informations- och kommunikationsteknik) blir allt viktigare för gemenskapen, både för att kunna möta ett bestämmt användar behov och för att utveckla informationssamhället i allmänhet. Vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Feira nyligen bekräftades den politiska viljan att till fullo utnyttja den potential som denna nya teknik har för gemenskapen. Nya applikationer i informationssamhället kommer i framtiden att vara starkt beroende av trådlös kommunikation (i synnerhet av tredje generationens mobilkommunikation, IMT2000), där tillgången till radiospektrum kommer att vara en nyckelfaktor för att dessa skall kunna användas.

Transport

Ett av de viktigaste målen för gemenskapens politik på transportområdet är att utveckla nät i Europa, att förbinda dessa med varandra och se till att de fungerar på ett effektivt sätt. Ett sätt att hantera trafikstockningar på vägarna och i luftrummet i Europa är att förbättra trafikledningen. Utvecklingen av det intelligenta transport- och navigeringssystemet Galileo är en reaktion från Europa på den utmaningen och kommer att underlätta för företag i Europa att bearbeta den snabbt växande sektorn för positioneringstjänster.

Det initiativ som kommissionen nyligen tog till skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum [7] är en reaktion på oron över förseningar på grund av flygledningstjänsten i Europa. En viktig lösning för att öka säkerheten och effektiviteten i lufttransportsektorn är att säkra tillräcklig tillgång till radiospektrum med störningsfria frekvenser för flygledningstjänsten.

[7] Se kommissionens meddelande Skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, KOM (1999) 614.

Radio- och tv-sändning

Frågan om radio- och tv-sändning har på gemenskapsplanet hittills framför allt handlat om innehållet [8], att människor skall ha tillgång till program över nationsgränserna som kännetecknas av kulturell mångfald och hög kvalitet. Det finns ännu inte någon särskild gemenskapspolitik för att samordna tillgången till spektrum för radio- och tv-sändningssystem. Utvecklingen av en stark och konkurrenskraftig marknad med en tydlig efterfrågan på satellitsändningar kommer emellertid att göra det lättare att erbjuda Europatäckande radio- och tv-tjänster. I ett läge där det i Europa pågår en intensiv debatt om framtiden för digital-tv kan en förändring som påverkar villkoren för satellitsändning ändra fördelningen mellan olika sändningstekniker (kabel, markbunden digital-tv). Dessutom är frekvenstilldelning en nyckelfråga för sektorn för markbundna sändningar när verksamheten övergår från analoga till digitala tjänster.

[8] T.ex. direktivet om TV utan gränser (89/552/EEG, ändrat genom 97/36/EG).

FoTU

EU ger ekonomiskt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet av många olika slag i gemenskapen inom ramen för Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002). Målsättningen med det är att bidra till den europeiska industrins konkurrenskraft och att göra EU:s politik på områden som miljö, jordbruk, fiske, hälsa, energi och regional utveckling mer effektiv. Stödet ges till exempel för finansiering av teknik för jordobservation, bland annat satellitbaserad teknik för meteorologi, förvaltning av ekosystem och miljöövervakning.

Kommissionen och Europeiska rymdorganisationen håller på att utveckla en gemensam rymdpolitik [9] som, utöver allmän rymdforskning och rymdteknik, täcker rymdapplikationer för kommunikationer, positionsbestämning via radio och observation med satellit.

[9] Se kommissionens meddelande "Europa och rymden: Ett nytt kapitel inleds", KOM(2000) 597, grundat på ett gemensamt ESA/EG-dokument.

2.2 Resultat från WRC-2000 i frågor av gemenskapsintresse

Eftersom ledtiderna för systemimplementering är långa kommer effekterna för användarna av radiotjänster av avtal som man enats om under WRC-2000 inte att vara helt uppenbara på ett tag. Mot bakgrund av befintlig kunskap är kommissionens uppfattning ändå att resultaten från WRC-2000 i hög grad överensstämmer med de fem mål för gemenskapens politik som beskrivs i meddelandet om de europeiska ståndpunkterna inför WRC-2000, vilka avser system för tredje generationens mobilkommunikation, satellitnavigering, satellitbaserat bredband, fast trådlös kommunikation och satellitsändning.

2.2.1. Tredje generationens mobilkommunikation (IMT2000/UMTS):

Det var angeläget för gemenskapen att stödja en framgångsrik utveckling av av tredje generationens mobilkommunikation i Europa genom att säkra ytterligare tillgång till radiospektrum på global nivå, utöver de radiofrekvensband som redan är tillgängliga.

Under WRC-2000 kom man fram till tre valfria frekvensband [10] som kan rymma så mycket ytterligare spektrum för IMT2000-applikationer som bedöms nödvändigt för att framtida industriell expansion skall kunna främjas. Medlemmarna i ITU får själva bestämma om, när och i vilken utsträckning IMT2000-applikationer skall fördelas mellan banden.

[10] Frekvensband 806-960 MHz, 1710-1885 MHz och 2500-2690 MHz för den markbundna delen av IMT2000.

2.2.2. Satellitbaserade navigationssystem (Galileo):

Det var angeläget för gemenskapen att säkra tillgången till radiospektrum för satellitbaserade radionavigationssystem vilket skulle ge gemenskapen en framstående och självständig roll inom detta område av stor strategisk och industriell betydelse.

I princip alla gemenskapens mål med avseende på spektrumtillgång för Galileo har uppnåtts tack vare en effektiv insats från CEPT:s förhandlare i kombination med en stark politisk uppbackning från EU och ett stort intresse från vissa länder utanför EU. Dessutom bidrog debatten under WRC-2000 om spektrum för radionavigationssystem till att öka synligheten för Galileo som, trots att det är ett gemenskapsprogram, inte var så välkänt inom ITU före WRC-2000.

2.2.3. Satellitbaserat bredband

Det var angeläget för gemenskapen att underlätta det konkurrenskraftiga tillhandahållandet av satellitbaserade bredbandstjänster samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de krav på radiospektrum som finns för befintliga mark- och rymdbaserade tjänster.

Vid konferensen antogs tekniska villkor för delning av spektrum inom vissa band [11] som används eller skall användas av ett antal olika befintliga eller planerade satellitsystem (GSO, NGSO, FSS, BSS). Dessa regler för delad användning, som redan preliminärt antogs vid WRC-97 med förbehåll för vidare tekniska undersökningar, kommer att möjliggöra samexistens och delad användning av spektrum mellan alla de olika satellitsystem som använder dessa band. Dessa system kommer i framtiden att få tillstånd utan att några ytterligare samordningsåtgärder krävs, under förutsättning att de uppfyller vissa tröskelvärden för störning och andra parametrar.

[11] De som kallas "Ku-band" (10-18 GHz) och "Ka-band" (18-30 GHz).

2.2.4. Fast trådlös kommunikation

Det var angeläget för gemenskapen att säkra tillräckligt spektrum för att rimligt prissatta och flexibla fasta trådlösa system skall kunna tas i bruk i rätt tid och tjäna som ett alternativ till kabelbaserad infrastruktur för tillhandahållande av multimediaapplikationer till medborgarna i Europa.

Resultaten från WRC-2000 beträffande HDFS var att fyra nya internationellt harmoniserade band för fasta marktjänster över 30 GHz fastställdes, vilket i stort överensstämde med de europeiska kraven. Dessa band kan användas i Europa för att tillhandahålla tillgång till Internet via bredband i hemmet eller på offentliga platser (flygplatser, järnvägsstationer, etc.) och även för att förbereda basstationer för IMT2000/UMTS-tjänster. Den ursprungliga europeiska ståndpunkten beträffande 39,5-42 GHz-bandet fick emellertid ändras med hänsyn till andra regioners yrkande på att tillåta fasta satellitbaserade tjänster inom det bandet. Resultatet är att de två tjänsterna från och med nu måste samexistera inom den största delen av bandet (med undantag för ett sub-band på 40-40,5 GHz som uteslutande tilldelats fasta satellitbaserade tjänster), vilket, med tanke på de höga antalet förväntade markstationer i Europa, kommer att göra samordningen mellan dessa två tjänster mer komplicerad.

2.2.5. Satellitsändning

Det var angeläget för gemenskapen att garantera en rättvis men effektiv spridning av de resurser (banpositioner, kanaler) som behövs för befintliga och nya system för satellitsändning enligt efterfrågan på marknaden för att underlätta tillhandahållandet av transnationella europeiska tjänster och utvecklingen av en konkurrenskraftig marknad för satellitsändning i Europa.

Frågan om en översyn av den internationella planen för delad användning av spektrum och omloppsbanor för satelliter som används vid sändning har varit en tvistefråga mellan Europa och framför allt arabländerna under flera år. Från europeisk sida var man emot alla planer på en ökad tilldelning av BSS-spektrumbandet på nationell nivå utan att se över principerna och villkoren för användning. Att finna en lösning på den frågan var av yttersta vikt eftersom hela konferensen kunde ha äventyrats om man inte skulle ha lyckats komma överens. En kompromisslösning som båda sidor var nöjda med hittades emellertid strax innan WRC-2000 öppnades: genom att lätta på kraven för delad användning mellan BSS och FSS kunde tilldelningen för BSS ökas från 5 till 10 kanaler per land.

Den reviderade planen kan i princip bara omfatta nationella system. Med den lösning man kommit överens om går det emellertid också att skydda befintliga system, särskilt de med multinationell täckning av betydelse för Europa. Under konferensen behandlades också de BSS-system som ännu inte är förenliga med planen. System under utarbetande eller system som täcker flera länder kommer att tas upp i en "Lista över ytterligare användningsområden".

2.3. Resultat från WRC-2000 i vissa andra frågor

2.3.1. Höghöjdsplattformar (HAPS)

Med dessa "ballonger på himlen" kan bredbandstjänster tillhandahållas i storstadsområden till överkomliga priser. Om utvecklingen av sådana system blir lyckad skulle de även kunna tillföra välbehövlig flexibilitet och mer konkurrens i bredbandssektorn. Trots bristen på befintliga system i funktion beslutade WRC-2000 att behålla den nuvarande tilldelningen för HAPS kring 48 GHz fram till översynen vid nästa konferens så att konceptet har möjlighet att få kommersiell betydelse.

Dessutom kan varje HAPS-station ersätta ett betydande antal basstationer för mobiltelefoni och relästationer i stadsmiljöer med hög täthet. WRC-2000 uteslöt därför inte möjligheten att använda HAPS som plattformar för IMT2000 inom de viktigaste frekvensbanden (mellan 1,9 GHz och 2,2 GHz).

2.3.2. Luftfartstjänster

Gemenskapen är mycket angelägen om att se till att förbättingar av kapacitet och säkerhet hos flygledningstjänsten inte hindras av otillräckligt spektrum eller störning. Vid WRC-2000 var man positivt inställd till gemenskapens målsättningar för luftfarten både med avseende på villkor för delning med nya tjänster [12] (inrättade så att de inte stör befintlig luftfartsinfrastruktur) och garantier [13] för att frekvenser kommer att finnas tillgängliga för flygtjänster via satellitkommunikation.

[12] Tilldelning till satellittjänster för radionavigation inom området 1-6 GHz under förutsättning att befintlig infrastruktur för navigering och radar skyddas. Bandet 2,7-2,9 GHz skall inte vara föremål för IMT2000-utökning eftersom det inte gjorts några genomförbarhetsstudier av delning med 10-centimetersradar.

[13] Allmän tilldelning av bandet 1,5-1,6 GHz: I resolution KOM 5/22 uppmanas förvaltningarna att se till att satellitoperatörerna avsätter en del av kapaciteten till luftfartstjänster genom ett förfarande för frekvenssamordning eller genom en teknisk mekanism för prioritering och förtursbestämning i realtid. ITU-R måste göra en genomförbarhetsstudie av denna tekniska mekanism. Tillgången på frekvenser för luftfartstjänster kommer att ses över vid WRC 2006.

2.3.3. Mobila satellittjänster (MSS)

Förslaget från CEPT att tilldela MSS (rymd till jord) frekvensbandet 1518-1525 MHz godkändes inte vid konferensen. Konferensen uppmanade emellertid ITU att arbeta vidare med frågan till WRC-2003 där man kommer att diskutera ytterligare MSS-tilldelning i 1-3 GHz-bandet. Även frågan om små LEO-satelliter ("little LEOs" - MSS-system som fungerar under 1 GHz) kommer att tas upp till behandling igen vid nästa konferens. Fram till dess kommer MSS-sektorn att ha möjlighet att visa att det spektrum som tilldelats sektorn hittills också kunnat användas på ett effektivt sätt.

Det faktum att MSS-sektorn inte lyckades uppnå några konkreta framsteg vid WRC-2000 beror möjligtvis på de uppenbara kommersiella misslyckanden som drabbat sektorn nyligen. Vad som var mera positivt var att man vid konferensen kom fram till utökningsband för satellitdelen av IMT2000, vilket förbättrar satellitsektorns möjligheter att tillhandahålla kommersiellt hållbara 3G-tjänster.

2.3.4. Förfaranden för registrering av satelliter

Vid WRC-2000 var det meningen att man skulle försöka tackla de svårigheter som orsakats av de administrativa förfaranden som ITU upprättat för registrering av framtida satellitsystem. Det är allmänt känt att förfarandena för satellitregistrering enligt principen "först till kvarn" som nu tillämpas har uppmuntrat till "hamstring" av frekvenser och utrymme i omloppsbanor för nya satelliter. Registreringen hos ITU av spekulativa ansökningar (så kallade "papperssatelliter") har lett till att konkreta planer för nya satellitsystem har stora svårigheter att uppfylla alla administrativa krav (som granskas grundligt) utan att försenas avsevärt. Mot bakgrund av att ITU:s administration nu har en eftersläpning på tre år för satellitansökningar (över 1350 registreringsansökningar som skall behandlas) föreslogs vissa åtgärder för att rätta till detta vid WRC-2000, nämligen att använda finansiella förfaranden med noggrann granskning och förfaranden för ersättning till de sökande av kostnader för avgifter.

Huvudförslagen på bordet antogs inte - den enda ändringen av det nuvarande förfarandet som man kom överens om är ett nytt krav att alla registreringsansökningar skall sändas elektroniskt, vilket i sig inte kommer att minska eftersläpningen, men underlätta spridningen av information om de system som registrerats, och på så sätt eventuellt minska antalet registreringar som görs flera gånger om.

3. Betydelsen av WRC-2000-besluten och överväganden i fråga om gemenskapens framtida åtgärder

3.1 IMT2000/UMTS

Resultaten från WRC-2000 ger ökad säkerhet om regler och bestämmelser i samband med investeringar i och tillståndsgivning för tredje generationens mobilkommunikation. Det WRC-2000-beslut som är i kraft, och som är en bekräftelse på tidigare ITU-beslut om de frekvensband som ursprungligen tilldelades IMT2000, banar vägen för en utvidgning på medellång sikt av det spektrum som dessa tjänster tar i anspråk, utöver de frekvensband som finns tillgängliga i dagsläget. Detta kan nog påstås i sig vara det viktigaste resultatet från WRC-2000 eftersom utsikter till ytterligare spektrum kommer att starkt gynna den industriella och kommersiella utvecklingen av IMT2000/UMTS-tjänster i Europa, som förväntas komma igång om 12 till 18 månader.

Med tanke på de olika förhandlingspositioner som presenterades i början av WRC-2000 var det man enades om vid konferensen antagligen så mycket som var realistiskt möjligt. [14] De fattade besluten innebär inte någon tilldelning av spektrum i sig utan är snarare att ses som en avsiktsförklaring för ytterligare spektrum för IMT2000. Det är nu viktigt att gemenskapen förbereder den faktiska tilldelningen av det spektrumet. Kommissionen har för avsikt att ge sitt stöd till denna process och kommer också att ta hänsyn till att många nätoperatörer nu ser på tredje generationens mobilkommunikationstjänster ur en klart europatäckande (och i allt större grad global) och affärsmässig synvinkel.

[14] Faktum är att WRC-2000 var bidragande till att påvisa den styrka som byggs upp med denna teknik för förvaltningar som ligger efter i utvecklingen av IMT2000-tjänster, och det direkta behovet av tillräckligt med spektrum för 3G. Efter WRC-2000 avslutades har USA:s president uppmanat berörda federala organ att utarbeta en plan för att kunna fastställa och analysera möjliga spektrumband för 3G-tjänster till den 20 oktober 2000 och att fördela tillstånden för det valda spektrumet genom budgivning före den 30 september 2002 (promemoria från presidenten av den 13 oktober 2000). Brasilien och andra sydamerikanska länder lutar nu dessutom öppet åt att använda de ursprungliga banden för IMT2000-tjänster.

En nyckelfråga kvarstår från konferensen, nämligen i vilken utsträckning besluten från WRC-2000 kan innebära ett stöd för en världsomfattande harmonisering av tredje generationens system så att kostnadseffektiv global roaming blir möjlig, med tanke på att tre olika utökningsband fastslagits, av vilka ITU:s medlemmar kan välja att använda de lämpligaste frekvenserna. Målet att harmonisera frekvensbanden för IMT2000 på global nivå har egentligen inte uppnåtts eftersom de olika förvaltningarna har ett stort urval av frekvensband att välja bland för tilldelningen för IMT2000-tjänster eller till och med för tjänster som använder annan teknik, med utgångspunkt i nationella krav. Detta kan förhindra verklig och effektiv global harmonisering såvida inte de regionala och internationella tillsynsmyndigheterna agerar på ett aktivt sätt. Tekniska framsteg på området för terminaler med multi-band/multi-mode kan emellertid bidra till att kompensera problemen med fragmentering av spektrumen, vilket leder till att världsomspännande roaming blir möjlig för IMT2000-tjänster.

I början av WRC-2000 meddelades från europeisk sida att man föredrog ett specifikt band (kring 2,6 GHz). Om Europas önskemål om spektrumlösning kommer att efterkommas beror nu på hur trovärdigt Europa kommer att gå till väga för att på ett samordnat sätt åstadkomma en effektiv tilldelning av det frekvensbandet i Europa. Detta kan påverka och uppmuntra andra regioner i världen att göra likadant med samma band.

Valet av tidpunkt för tillhandahållande av ytterligare spektrum för IMT2000-tjänster i Europa beror naturligtvis i mångt och mycket på hur snabbt utbyggnaden och introduktionen av de nya 3G-näten kan ske. [15] Gemenskapen kommer att vara tvungen att följa upp den frågan eftersom harmoniseringsåtgärder kommer att behöva vidtas i god tid innan kraven införs, i enlighet med förfarandena i UMTS-beslutet, så att inte nya tjänster begränsas av brist på spektrum. [16]

[15] Enligt rapporten från mars 1999 om möjliga utökningsband för den markbundna komponenten för UMTS/IMT2000 från UMTS Forum bör utökningsband göras tillgängliga från 2005 eller senare beroende på efterfrågan på marknaden.

[16] Europaparlamentets och rådets beslut nr 128/1999/EG av den 14 december 1998 om samordnat införande av ett system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) av tredje generationen inom gemenskapen (EGT L 17, 22.1.1999, s. 1).

Förvaltningarna i medlemsstaterna står nu inför utmaningen att förbereda beslut om och tillståndsvillkor för tilldelning och avsättning av utökningsbanden (och, vid behov, att inleda förfaranden för omlokalisering). Under denna process kommer erfarenheterna från utfärdandet av de första tredjegenerationstillstånden att behöva tas i beaktande. Även om besluten som togs vid WRC-2000 borde leda till att ytterligare spektrum blir tillgängligt på lite längre sikt är det oklart om möjligheten att öka konkurrensen i Europa kommer att utnyttjas till fullo genom utfärdande av ytterligare 3G-licenser, för att på så sätt släppa in nya aktörer på marknaden. Kommissionen har för avsikt att följa den frågan mycket noggrant.

Vissa av de band som WRC-2000 fastställde för framtida IMT2000-system används i stor utsträckning i Europa av andragenerationssystem. Andra regioner i världen kan komma att besluta att använda de frekvenserna som utökningsband för IMT2000, medan nuvarande och framtida eventuella mobiloperatörer i Europa kan komma att plädera för en direkt vidareutveckling/övergång från GSM1800 till IMT2000. Detta kommer att snabba upp diskussionen om hur övergången från mobil kommunikation av andra generationen till tredje generationen skall hanteras, även när det gäller det spektrum som för närvarande används av GSM. Under diskussionen måste emellertid olika möjliga scenarier övervägas eftersom mycket kommer att bero på hur marknaden för tredje generationens mobilkommunikation utvecklas.

När beslut fattas om de bästa alternativen för att använda de fastställda utökningsbanden måste hänsyn tas till utvecklingen av IMT2000, förutom till de aspekter som rör spektrum. Förslag till anpassning av radiogränssnitten för IMT2000 håller redan på att utformas inom ITU. Därför är det viktigt att se till att planeringen av användningen av utökningsbanden omfattar nya tekniska lösningar som den nuvarande uppsättningen standarder kommer att ge upphov till, eftersom detta kan få konsekvenser för spektrumtilldelningen.

3.2. GALILEO

Om inte gemenskapen hade lyckats få tillgång till det spektrum man önskat skulle Galileo-projektets överlevnad ha äventyrats. Till följd av besluten som togs vid WRC att ge tillräckligt med spektrum för satellitbaserade navigationssystem kan Galileo nu få stor betydelse på global nivå. Nu måste man se på hur förslaget om Galileo skall kunna befästas och sedan genomföras. Vissa särskilda spektrumrelaterade uppgifter måste dock fortfarande följas upp i detta sammanhang.

På kort sikt är det nödvändigt att göra en anmälan om Galileo hos ITU, dvs. en ansökan om att använda det nyligen tilldelade spektrumet för just detta system. Enligt ITU:s förfaranden måste det göras genom en nationell förvaltning. För att påvisa den gemenskapsdimension som denna registreringsansökan har är det nu viktigt att alla medlemsstater ger denna anmälan tillbörlig politisk uppbackning, precis som vid den franska förvaltningens registreringsansökan nyligen om frekvenser för Galileo till ITU.

Samordningsprocessen och den slutgiltiga tilldelningen av frekvenser till Galileo-systemet är frågor att behandla både inom gemenskapen och CEPT under de kommande åren (före WRC-03) eftersom delningen av band, med system inom till exempel luftfarten, kommer att behöva studeras ytterligare inom ITU.

Fortsatt samordning med Ryska federationen och USA kommer även i fortsättningen att vara nödvändig för att systemet skall vara kompatibelt med de amerikanska (GPS) och ryska (GLONASS) systemen för satellitbaserad radionavigation. Europas ställning i dessa förhandlingar har nu stärkts eftersom Galileo kommer att kunna använda nytt tillgängligt spektrum med avsevärd bandbredd. Frågan om delning av band som redan före WRC-2000 hade tilldelats RNSS och avsatts för GPS och GLONASS diskuteras emellertid fortfarande med USA och Ryssland.

3.3. Satellitbaserat bredband

Via satellitbaserade bredbandssystem kan områden dit det inte är fysiskt eller ekonomiskt möjligt att bygga ut marknätet få tillgång till snabb Internetuppkoppling och andra datatjänster. Resultatet som uppnåddes vid WRC-2000 ligger helt i linje med EU:s kommersiella intressen inom denna sektor, och kommer att gynna utvecklingen av olika tekniker inom samma frekvensband, utan att en teknik skall behöva prioriteras framför en annan. Man kan nog hävda att det kommer att leda till att frekvensbanden i de olika spektrumen kommer att användas på ett effektivare sätt, och bidra till att optimera användningen av en begränsad resurs. Resultaten från WRC-2000 kommer att ge utrymme för flexiblare förutsättningar för frekvenstilldelning för satellitradio, vilket kommer att göra det möjligt för operatörer att dela på samma spektrum där så är lämpligt och öka tjänsternas spridning.

Lösningen av denna mycket komplicerade och tekniska fråga markerar en ny trend i fråga om spektrumförvaltning. Genom att använda programvara för dynamisk kontroll av användningen och nivån på sändningsstyrkan kan villkor för teknik och regler utvecklas som bestämmer hur frekvensområden kan delas mellan olika applikationer och operatörer, utan att man behöver kompromissa om prestanda och tillförlitlighet. Med denna nya metod återanvänds spektrumkapacitet som annars skulle ha varit outnyttjad och frångår hela radiosektorn synsättet att alltid tilldela spektrum för särskild användning. Metoderna för delning och återanvändning kan därför utgöra en garanti för att framtida system inte kommer att hämmas på grund av spektrumbegränsningar, då de betydande investeringar som gjorts i befintliga tjänster kan skyddas. Man måste dock se till att metoden kan leda till en rättvis fördelning av bördorna mellan respektive användargrupper. Denna balansering av intressen sker inte nödvändigtvis inom ITU utan ofta på nationell eller regional nivå.

Eftersom ett antal satellitbaserade bredbandssystem håller på att förberedas för utbyggnad inom de kommande tre till fem åren kommer det att bli nödvändigt att på gemenskapsnivå noggrant följa marknadsutvecklingen för att kunna bestämma om det krävs politiska initiativ för att främja ett harmoniserat införande av sådana satellitsystem, och i synnerhet om en harmonisering av spektrumplanering och en diskussion om villkor för tillståndsgivning måste påbörjas.

3.4. Fast trådlös kommunikation

En av målsättningarna med initiativet e-Europa [17] är att få bort flaskhalsarna för Internetanvändningen i Europa genom att bland annat gynna tilldelningen av harmoniserade frekvenser till trådlösa multimediesystem. Vid WRC-2000 tilldelades HDFS mer spektrum i de höga frekvensbanden över 30 GHz. Detta ytterligare spektrum kommer att gynna utvecklingen av nya snabbt utbyggda och kostnadseffektiva lokala trådlösa system i Europa.

[17] Se http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_sv.htm

En fråga som behöver övervägas ytterligare är huruvida utvecklingen av marknaden för trådlöst accessnät skulle underlättas genom initiativ till harmonisering av dessa system på gemenskapsnivå. Det kan vara värt att reflektera över frågan ur ett politiskt perspektiv inom gemenskapen, vilket man redan börjat med.

Med tanke på att de parametrar för delning som medger parallell tilldelning av spektrum till HDFSS i 40,5-42,5 GHz-bandet för tillfället är provisoriska och kommer att behandlas ytterligare vid WRC-03, kommer de spektrumansvariga i Europa också att behöva beakta resultaten från WRC-2000 i arbetet med HDFS/HDFSS. Just det bandet kan också göra det möjligt att i Europa anta ett gemensamt synsätt med avseende på åtgärder för spektrumharmonisering för HDFS, vilket kan medföra stordriftsfördelar och fördelar för en gemensam marknad för tillhandahållande av infrastruktur för dessa tjänster.

3.5. Satellitsändning

Eftersom tillgången till spektrum är avgörande för satellitsändning kommer besluten från WRC-2000 om tilldelning av banpositioner och spektrum för BSS troligen att få konsekvenser för utvecklingen av radio- och tv-sändning i Europa. [18]

[18] Observera att markbunden sändning inte var någon större fråga under WRC-2000. Frekvensaspekterna av övergången från analoga till digitala sändningar i Europa skall enligt planerna behandlas under en regional ITU-konferens som hålls av EBA (European Broadcasting Area), som har till uppgift att se över den befintliga frekvenstilldelningsplanen (det s.k. "Stockholm '61" European Broadcasting Agreement) för banden 174-230 MHz och 470-862 MHz. Delningskriterier för jordstationer för marksändning med BSS skall behandlas under WRC-03 (dagordningspunkt 1.27).

Under WRC-2000 försökte man generellt göra BSS-planen mer flexibel. Utnyttjandet av spektrum som tilldelats på nationell nivå blockeras inte längre av komplicerade villkor som tidigare, eftersom villkoren för utnyttjandet nu förenklats. Dessutom kommer ökningen av antalet digitala kanaler i planen att förbättra överlevnadsmöjligheterna för affärsmodellen för sektorn. Genom att införa en "listmetod" finns nu alternativa förfaranden som också skyddar system som inte helt och hållet följer planen. Detta medför ökad flexibilitet, utöver tillräcklig rättssäkerhet för att befintliga system skall kunna fungera utan nya eller strängare krav för spektrumanvändning.

Besluten från WRC-2000 kan därför komma att leda till ökad konkurrens i sektorn för satellitsändning och ligger i linje med de politiska mål som eftersträvas i gemenskapen. Samtidigt är de nya reglerna fortfarande komplicerade och de exakta villkoren för att skydda system mot andra system har inte varit föremål för beslut vid WRC-2000 utan kommer att studeras ytterligare.

Det bör nämnas att den nya planen inte tillfredsställer alla, och att de problem som detta kan leda till måste lösas innan alla länder kan acceptera resultatet från WRC-2000. Vissa länder kan också få svårt att godkänna vissa regler som begränsar deras rätt att vägra att utfärda tillstånd för system för vilka samordningen inte helt avslutats och där störningsrisken bara misstänks föreligga och inte har påvisats. Det kommer därför att vara viktigt att man i Europa enas om de olösta frågor som kvarstår.

3.6. Övriga frågor

Det är angeläget för gemenskapen att frågan om registrering av satellitsystem kan lösas eftersom detta kan bli ett stort hinder för regionala eller globala satellitsystem som skulle kunna tillhandahålla tjänster för hela gemenskapen. Man skulle kunna börja fundera över hur man skall hitta praktiska lösningar inom ramen för ITU:s förfaranden, för att spegla gemenskapens stöd för framtida registrering där gemenskapsdimensionen beaktas.

Gemenskapen har ett allmänt intresse av att se till att grundläggande och tillämpad forskning och utveckling samt radioastronomi inte hindras i onödan genom spektrumbegränsning eller störning. Det kan komma att bli nödvändigt att i framtiden anta ett gemensamt sammanhängande synsätt i gemenskapen för att erhålla tillräckligt med frekvenser och banpositioner för tillämpningar för jordobservation via satellit, forskning och miljöövervakning, då gemenskapen samarbetar med europeiska och nationella rymdorgan och andra intressenter. Detta skulle kunna bidra till en gemensam europeisk forskningsinfrastruktur inom ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

Beträffande luftfartstjänster kan de åtgärder som vidtas under initiativet om ett gemensamt luftrum för att förbättra flygtrafikledningen i Europa kräva en samordnad gemenskapsstrategi för att säkra frekvenser inför införandet av ny teknik inom flygtrafikledningen.

4. Praktiska Aspekter av WRC-2000

4.1. Konferensens organisation

Trots att WRC-2000 var ett välorganiserat evenemang som återigen gav resultat med avseende på global frekvenstilldelning, acceptabla för merparten av intressenterna, så orsakar själva storleken på evenemanget allt större problem i fråga om logistik och förhandlingar. [19] Även om konferensen leddes skickligt av en hårt arbetande styrkommitté är det uppenbart att det inte gick att få någon bra översikt över det pågående arbetet under sådana förhållanden. Alla enskilda frågor löstes i tid så att ett positivt slutresultat kunde nås, men det fanns hela tiden en risk för att de som ledde konferensen skulle tappa kontrollen över förloppet. Med tanke på den ständigt ökande komplexiteten i WRC-processen och de kontinuerligt ändrade förutsättningarna för förvaltningen av globala spektrum (se kapitel 5.1) bör strukturen och organisationen av konferensen fortgående ses över.

[19] En antydan om omfattningen av denna månadslånga konferens: 2370 delegater deltog från 836 organisationer och 150 länder; 544 dokument utarbetades under WRC-2000, med en produktion av mer än 20 miljoner sidor för distribution till delegaterna; antalet officiella föhandlingsmöten uppgick till flera hundra.

Konferensen föregicks av två års kontinuerliga förberedelser på nationell och regional nivå. Det omfattande förberedelsearbetet där både spektrumanvändare och tillsynsmyndigheter, i synnerhet företrädare för spektrumförvaltare och industrin deltog, var nödvändigt för att konferensen skulle bli givande. Under WRC-2000 visade det sig också att olika regioner ansträngde sig hårdare för att närma sig varandra redan innan konferensen startat, och således följde uppmaningen från ITU:s medlemmar vid WRC-97. Detta var emellertid något som bekymrade regioner som inte deltog i vissa av de regionala diskussionerna. [20] Denna inställning visar att internationella förhandlingar om spektrumtilldelning vanligtvis setts som ett "nollsummespel", en inställning som måste ändras om man skall kunna nå fram till tillfredsställande kompromisser på global nivå.

[20] I synnerhet beträffande avtalet mellan CEPT och Arabförbundet vid konferensens början, som var bidragande till att man lyckades avvärja en allvarlig konflikt kring frågan om omplaneringen av BSS (se kap. 2.2.5.), och som gjorde det möjligt för de två regionala grupperna att nå fram till gemensamma ståndpunkter om andra viktiga frågor.

Generellt var arbetsbördan under WRC-2000 tung för de närvarande delegaterna. Under processen brottades man också med förhandlingar om kopplingen mellan olika frågor. Omarbetningen av satellitsändningsplanen, som i slutänden ändå inte fick några konsekvenser för slutsatserna från WRC-2000, var tvungen att göras parallellt med de övriga förhandlingarna. Detta gjorde arbetet mer komplicerat och tyngde arbetsbördan ytterligare, eftersom det enligt planerna inte var en fråga att ta upp till förhandling på denna konferens.

Under omständigheterna gick förhandlingarna under WRC-2000 ändå bra, och politiska meningsskiljaktigheter satte inte några käppar i hjulen på samma sätt som under tidigare konferenser. Man hade större förståelse för de övergripande ekonomiska konsekvenserna av spektrumtilldelning, som också beaktades vid den här konferensen, fast fortfarande inte i så stor utsträckning som vissa kommersiella intressenter med önskemål om radiofrekvenser hade önskat.

4.2. Samordningen inom CEPT

På Europas vägnar fördes förhandlingarna av CEPT, den Europeiska post- och telesammanslutningen, där medlemsstaterna ingår. [21] Ur praktisk synvinkel fungerade samordningen inom CEPT tillfredsställande och gjorde att man klarade av att hantera svårigheterna med att föra flera detaljerade förhandlingar samtidigt, vilka var formellt åtskilda men i praktiken ofta sammankopplade. De positiva aspekterna av CEPT:s tillvägagångssätt var bland annat följande:

[21] Beträffande uppläggningen av arbetet för WRC, se rådets slutsatser om WARC-92 (2.2.1992), rådets slutsatser om kommissionens meddelande om WRC-97 (7.9.1997), rådets slutsatser om kommissionens meddelande om WRC-2000 (2.5.2000).

*De flesta av de europeiska förslagen angående vissa särskilda frågor godkändes under WRC-2000.

*Alla medlemsstater i EU och de flesta av övriga CEPT-länder anslöt sig generellt till CEPT:s [22] riktlinjer för samordning, som fastslagits före konferensen för att förbättra den regionala organisationens effektivitet under WRC-2000.

[22] CPG 2000-7, (2000) 66, Bilaga VI.

*CEPT ansträngde sig ihärdigt för att närma regionala förslag med de från motparterna, till exempel CITEL (Amerika), APT (Asien och stillahavsområdet) och arabländerna, före och under konferensen. Det bidrog till att godtagbara kompromisser kunde förberedas och ledde till att resultatet av konferensen i slutänden blev positivt. Avgörande för att konferensen blev framgångsrik var att CEPT systematiskt lät alla intressegrupper och observatörer från tredje land ta del av dess förberedelser inför WRC-2000, vilket var en metod som inte tillämpades av andra regionala organisationer i lika stor utsträckning.

*Den europeiska industrin var mer engagerad i förhandlingarna än under tidigare konferenser genom ett brett deltagande i nationella delegationer och en effektiv och målinriktad lobbyverksamhet. Industrin var uppenbart konstruktiv under förhandlingarna och visade ett klart stöd för CEPT:s ståndpunkter generellt. [23]

[23] Sedan konferensen avslutades har ett antal industri- och handelsorganisationer öppet uttrycket sin tillfredsställelse med resultaten från WRC-2000.

Slutresultatet blev överlag positivt, men under förhandlingarnas gång ställdes CEPT inför en rad svårigheter i samband med samordningen, vilka framför allt berodde på att de olika nationella intressen som de europeiska delegationerna gör gällande i vissa frågor inte alltid kan få fullt stöd i CEPT:s ståndpunkter för förhandlingarna, vilka i sig är kompromisser från interna diskussioner. Dessutom var vissa europeiska delegationer inte tillräckligt bemannade för att kunna delta i alla förhandlingar under konferensen och var därför tvungna att förlita sig på de större CEPT-delegationerna för information om vad som sagts och för att kunna föra fram sina åsikter. Det var under konferensen också nödvändigt att förhandla med andra regionala organ, vilket innebar att CEPT fick inrätta styrgrupper för just detta ändamål. Detta gjorde att en del små delegationer och organisationer med observatörsstatus hade svårigheter att förstå om andra CEPT-delegaters ändrade ståndpunkter under de formella WRC-rundorna återspeglade en ny ståndpunkt man enats om inom CEPT, eller bara den enskilda delegationens synpunkter.

På det hela taget är praktiska svårigheter som dessa ofrånkomliga i en grupp med 43 delegationer under fyra veckors förhandlingar, och de positiva resultat man lyckades uppnå från europeisk sida under WRC-2000 är ett tecken på att dessa svårigheter i slutänden var möjliga att hantera inom ramen för CEPT.

5. Utsikter inför WRC-03

En av uppgifterna under WRC-2000 var att upprätta en dagordning för nästa världskonferens om radiokommunikationer som skall äga rum 2003. Man enades om en lång rad frågor att behandla på WRC-03 - ungefär 35 specifika frågor och sju administrativa åtgärder - och vidarebefordrade dessa för godkännande av ITU-rådet.

En analys av olika förhandlingspunkters relevans för gemenskapens intressen eller politiska initiativ, som till exempel radionavigation, IMT2000 och dess följder, HIPERLAN, system för skydd för allmänheten, rymdtjänster och delningen mellan BSS och markbundna jordstationer kommer, liksom under tidigare världskonferenser om radiokommunikation, att göra det lättare för de europeiska deltagarna att fokusera insatsen före och under WRC-03. Kommissionen har därför för avsikt att förbereda ett meddelande om de gemenskapsfrågor som står på spel under WRC-03.

Det tillfredsställande slutresultatet från WRC-2000 är en bra utgångspunkt för att gemenskapen skall kunna koncentrera sig på framtida internationell radiospektrumtilldelning. Förberedelserna för WRC-03 har redan börjat. Flera faktorer kommer att påverka hur gemenskapen närmar sig WRC-03. Tre av dem (teknikutveckling, utveckling av synen på global spektrumförvaltning samt förslag till spektrumbestämmelser i gemenskapen) presenteras i följande avsnitt tillsammans med några olika sätt att öka gemenskapens möjligheter att uppfylla sina mål vid nästa konferens.

5.1 Utvecklingen av ITU:s roll

Det sammanhang i vilket WRC verkar har ändrats avsevärt under den senaste tioårsperioden. Från att ha varit en beslutsprocess på framför allt teknisk nivå, handlar det nu om en nivå där ekonomiska och politiska krafter har blivit ett påtagligt inslag, pådrivna av liberalisering, konkurrens, globalisering och teknisk innovation. Samtidigt är ITU:s förfaranden för internationell spektrumtilldelning under omvälvning. Två av de faktorer som är mest betydelsefulla för förändringar är:

*Konvergens: Det faktum att trådlöst överförd information i allt högre grad hanteras med allt mer lika metoder med hjälp av paketförmedlingsnät, och utsikterna för spektrumeffektiv teknik (till exempel "smart radio" och UWB) ger upphov till frågor om de faktiska skillnaderna mellan de olika trådlösa tjänster som definieras av ITU och diskuteras vid WRC. Framtidens trådlösa nät kommer att kunna överföra information i både röst-, ljud- och videoformat utan åtskillnad. Kommersiella trådlösa applikationer kommer också att bli allt mer integrerade, dubbelriktade, interaktiva och fullt funktionella. Att tilldela spektrum till olika tjänster enligt nuvarande definitioner kommer därför att bli mindre meningsfullt och mindre relevant för användarnas faktiska behov.

*Spektrumvärdering: För närvarande görs inga särskilda försök vid WRC att bedöma fördelningen av nettokostnader och vinster till följd av beslut om tilldelning. Värdefullt spektrum tilldelas ofta utifrån hur detta gjorts tidigare eller tanken om en jämn resursfördelning. Under senare år har emellertid spektrumets kommersiella värde bedömts i allt större utsträckning genom budgivning, administrativ prissättning och andrahandshandel i många länder. Värderingen av spektrum för icke-kommersiella system, till exempel applikationer för vetenskapliga ändamål, säkerheten för människoliv eller samhällslivet, skiljer sig i grunden från värderingen av kommersiella applikationer, och är också en fråga som behandlas aktivt just nu.

Även om denna nya betoning på spektrumens värde kan göra avsättningen för särskilda band mer effektiv så löser den inte den grundläggande frågan om ineffektiv tilldelning på global nivå eftersom värdet på spektrumet (ekonomiskt, socialt eller kulturellt) för olika användare inte är något särskilt kriterium vid tilldelningsförfarandet. Därför kommer applikationer som är önskvärda ur ett kommersiellt eller socialt perspektiv, och därför betydande med avseende på spektrumanvändning, ibland att drabbas av "frekvensransonering", vilket kommer att driva upp värdet på frekvenserna som tilldelats för dessa applikationer, medan närliggande spektrum kan förbli underutnyttjat.

Inom ITU genomförs omfattande reformer med målsättningen att förnya förfaranden och arbetsmetoder. [24] De tendenser som nämnts ovan måste också tas i beaktande under denna reformprocess så att spektrumtilldelningen under WRC sker så effektivt som möjligt. Gemenskapen skall sträva efter att stödja de reformer som syftar till att förbättra spektrumanvändningen.

[24] Se http://www.itu.int./newsroom/reform/index.html.

5.2 Förslag till ett gemenskapsbeslut om radiospektrumpolitik

Inom gemenskapen föreslås framtida förbättringar av samordningen av spektrumpolitiken. Till följd av utfrågningen om Grönboken om radiospektrumpolitiken med anknytning till Europeiska gemenskapens politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU [25] från 1998 har kommissionen antagit ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen [26].

[25] KOM(98) 596.

[26] KOM(2000) 407.

I förslaget till beslut föreslår kommissionen att komplettera, snarare än att ersätta, det nuvarande arbetet med spektrumförvaltning på gemenskapsnivå, genom att fastställa en politisk och rättslig ram som kan användas för att förse CEPT och ITU med information och upplysningar om gemenskapens hållning.

Olika nationella politiska mål som drivs träder ofta i förgrunden under WRC. Därför är det viktigt att de politiska diskussionerna i gemenskapen förs före WRC så att det blir lättare att komma överens om de tekniska detaljerna i CEPT och ITU/WRC. Förslaget till beslut om radiospektrumpolitik i gemenskapen bör bidra till en förbättring av förberedelserna inför WRC. Den föreslagna politiska ramen bör underlätta funderingarna kring de politiska krav som skall stödjas under förberedelserna av förhandlingsståndpunkterna (de gemensamma europeiska förslagen) som görs före konferensen. Den politiska och rättsliga ram som skall fastställas kommer att användas för att slå fast allmänna mål för gemenskapens politik före varje konferens, underlätta utformningen av de gemensamma europeiska förslagen för att uppnå dessa mål, och att säkerställa att specifika frågor av gemenskapsintresse beaktas på lämpligt sätt.

Mot bakgrund av det som nämnts ovan är det därför brådskande att komma vidare med förslaget till spektrumbeslut. Detta synsätt förväntas göra det lättare att skapa en bra sammanhållning mellan medlemsstaternas delegationer under konferensen, och att uppnå resultat som ligger i linje med gemenskapens behov.

5.3. Utrymme för förbättring

Det står redan klart att WRC-03 kommer att bli ännu större och mer sammansatt än tidigare konferenser, och av än större betydelse för radiospektrumanvändarna. De applikationer för Europas medborgare som nämnts ovan är av stor betydelse för gemenskapen och ger anledning till att överväga olika åtgärder före och under WRC-03, för att förbättra möjligheterna till framgångsrika förhandlingar på dessa områden. Dessa skulle kunna omfatta följande:

Förberedelser och resurser - CEPT

Med hänsyn till WRC-processens allt större betydelse och den ökade arbetsbörda som förväntas för WRC-03 har CEPT, inom CPG (CEPT:s konferensförberedande grupp), inlett förberedelsearbetet på ett tidigt stadium till följd av WRC-2000, och kommer att hålla fast vid sin konstruktiva strävan mot insyn och en öppen diskussion, både internt och med andra organisationer före konferensen. [27] Alla medlemsstater och CEPT kommer att behöva överväga att förse sina delegationer med tillräckliga resurser före och under WRC-03.

[27] Beräffande insyn har CEPT visat vägen även för andra delegationer. Se till exempel USA:s delegationschefs, ambassadör Schoettlers, analys av starka och svaga sidor hos USA:s delegation (Recommendations to Improve United States Participation in World Radiocommunication Conferences, http://www.ntia.doc.gov/osmhome/wrc/wrcrecommendations.htm)

Engagemang från industrins sida

I och med att globaliseringen av marknaderna för telekommunikation, IT och radio- och tv-sändning tar fart är det av avgörande betydelse att upprätthålla kontinuiteten i partnerskapet mellan den europeiska industrin och spektrumförvaltarna i Europa inom WRC-processen. Som ett exempel kan nämnas att den omfattande utvecklingen av marknaderna för trådlös kommunikation i EU återspeglas i en stark industrisektor som behöver tillgång till spektrum på global nivå, och som på ett effektivt sätt kan bistå lagstiftarna i Europa att erhålla detta spektrum.

Även om mycket har gjorts för att ta hänsyn till industrins synpunkter så verkar vissa sektorer vara mer aktiva i spektrumdiskussionerna än andra. Det är därför viktigt att alla industrisektorer som är beroende av tillgång till spektrum, inte bara kommunikationssektorn, uttrycker sina åsikter.

Industrins ståndpunkter måste också vägas mot bidrag och impulser från andra grupper. Slutanvändarna av spektrumberoende tjänster är i allmänhet inte tillräckligt representerade i WRC för att socio-ekonomiska aspekter skall återspeglas tillräckligt. Allmänhetens intressen måste alltid beaktas och försvaras av de nationella förvaltningarna, eftersom dessa ofta står i konflikt med industrins uppfattning. En lagom avvägning mellan alla olika synpunkter är ett mål, och för att uppfylla det bör en politisk diskussion föras om de spektrumrelaterade frågor som står på spel i WRC-sammanhang.

Stärka sammanhållningen i Europa och förbindelserna med omvärlden

Ytterligare ansträngningar måste övervägas för att andra regioner (Afrika, Arabförbundet, APT, CITEL...) och internationella organisationer (Nato, ICAO, IMO, IATA, ESA, etc.) blir på det klara över och stöder ståndpunkter som man enats om inom CEPT. Med ett eller två undantag uppvisade gemenskapen en imponerande solidaritet och intressegemenskap under WRC-2000, vilket inte kan sägas om vissa av länderna i Oberoende staters samvälde (OSS) och, fast i något mindre grad, kandidatländerna för anslutning till EU. Vissa av dessa länders delegationer uppvisade förhandlingsståndpunkter under WRC-2000 som skilde sig avsevärt från ståndpunkter man enats om inom CEPT. Denna inställning är inte förvånande i sig eftersom många av dessa länder länge haft en annan inställning till spektrumanvändning än gemenskapens medlemsländer. Det faktum att vissa före detta Sovjetrepubliker är medlemmar i CEPT och andra inte komplicerar samordningen inom övriga delar av CEPT.

Det står nu klart för alla huvudaktörer att samordning snarare än konfrontation är nyckeln till framgång för WRC. Tredje länder förväntas vidta större ansträngningar för att påverka de delar av CEPT som är känsliga för sådan påverkan, och det kommer att utgöra ett hot mot CEPT:s gemensamma hållning vid framtida konferenser. Det är också tänkbart att CEPT:s och andra delegationers gemensamma plattform blir mindre i motsvarande omfattning, i synnerhet med avseende på utvecklingsländer som uppvaktas ihärdigt av Europas handelspartner genom kontakter på hög nivå och olika typer av stöd, till exempel hjälp för att inrätta tillsynsorgan, utbilda chefer inom telekomsektorn, etc.

Gemenskapen skulle kunna bidra till att anpassa de olika ståndpunkterna inom CEPT genom att införa en spektrumdimension i anslutningsförhandlingarna med eventuella kandidater för medlemskap i EU. Gemenskapen skulle också kunna befästa stödet för de europeiska ståndpunkterna vid WRC genom att överväga vilka initiativ som skulle kunna vidtas för att hjälpa utvecklingsländerna att övervinna den "digitala klyftan" på telekommunikationsområdet. Samtidigt skapar gemenskapen nya relationer med många av de internationella organisationer som nämnts ovan. Att stärka samarbetet med vissa av de organisationerna på spektrumområdet är en möjlighet.

Bredda och fördjupa spektrumdiskussionen

De ekonomiska och handelsmässiga dimensionerna av spektrumtilldelningen skulle också kunna föras fram mer i gemenskapen, liksom en politisk översikt av processen. CEPT har turen att bistås av en fast grupp personer med erkänt fulländade kunskaper om de tekniska och förfarandemässiga aspekterna av internationell spektrumförvaltning. Å andra sidan är de ekonomiska och handelsrelaterade inslagen i WRC-processen inte så betydelsefulla som de skulle kunna vara. Kommissionens förslag till ett spektrumbeslut kommer att möjliggöra en bättre belysning av denna dimension i ett gemenskapssammanhang.

Teknisk och förfarandemässig sakkunskap måste vara hörnstenarna i en framgångsrik WRC-förhandling, men politiskt ledarskap och synlighet kan också ha en viktig funktion. Andra delegationer har insett det och tillsatt politiska tjänstemän för att leda deras grupper och vara närvarande under hela konferensen. Europeiska kommissionens direkta deltagande på Galileos vägnar bidrog till att åstadkomma ett tillfredsställande resultat i just den förhandlingsfrågan, och kan ses som ett exempel på den typ av ytterligare politiskt stöd som skulle kunna komplettera CEPT:s tekniska och förhandlingsmässiga skicklighet.

Gemenskapens mål

Kommissionen kommer, å sin sida, att förbereda ett särskilt meddelande om WRC-03, när tidpunkten för den konferensen närmar sig, för att åter igen slå fast målsättningarna på områden av gemenskapsintresse. Kommissionen kommer aktivt att söka hjälp från den framtida gruppen för spektrumpolitik och från andra intressenter för att ange dessa mål och för alla tidigare nämnda förslag till att förbättra processen i Europa.

6. Slutsatser

Resultaten från WRC-2000 överensstämmer i stort med gemenskapens politiska målsättningar för områdena telekommunikationer, radio- och tv-sändning, transport och FoTU. Framtidsutsikterna för de europeiska marknaderna för multimediekommunikation och radionavigation har i motsvarande mån förbättrats som ett resultat av konferensen.

Medlemsstaterna, tillsammans inom CEPT, kommissionen och ordförandeskapet hade ett konstruktivt samarbete under WRC-2000. På grund av de strategiska och ekonomiska frågor som stod på spel beträffande radiospektrum behövs emellertid ytterligare insatser för att säkerställa att gemenskapen är med fullt ut där beslut tas om tillgången på radiospektrum.

Det kommande förslaget till ett beslut om radiospektrumpolitik i gemenskapen är tänkt att gälla för alla politiska områden i gemenskapen som berörs av radiospektrumfrågan och skall säkra att gemenskapsintressena beaktas i de sammanhang där radiospektrumpolitiken behandlas, också inom ITU.

Resultaten av WRC-2000 kommer att beaktas vid genomförande och vidare utveckling av gemenskapens politik på områdena för telekommunikationer, radio- och tv-sändning, transport och FoTU.

Nästa världskonferens om radiokommunikationer (WRC-03) kommer att bli en lika stor utmaning och lika viktig för europeiska intressen som den konferens som just avslutats. Med utgångspunkt i de viktiga resultat som Europa uppnådde vid WRC-2000 behövs en tidig start för de europeiska förberedelserna för WRC-03.

BILAGA

ORDLISTA

3G Third Generation mobile, following 1G (analogue) and 2G (GSM)

Tredje generationens mobilkommunikation, efter 1G (analog) och 2G (GSM)

APT Asia-Pacific Telecommunity

Telesammanslutningen i Asien och stillahavsområdet

ATM Air Traffic Management

Flygtrafikledning

BSS Broadcast Satellite Service

Satellitsändningstjänst

CEPT European Conference of Postal and Telecommunications Administrations

Europeiska post- och telesammanslutningen

CITEL Commission of Inter-American Telecommunications Administrations

Kommissionen för amerikanska teleförvaltningar

CPG Conference Preparatory Group of CEPT

CEPT:s konferensförberedande grupp

CPM Conference Preparatory Meeting

Konferensförberedande mötet

ECP European Common Proposal, to be adopted by CEPT/CPG

Gemensamt europeiskt förslag som skall antas av CEPT/CPG

ERC European Radiocommunications Committee

Europeiska radiokommunikationskommittén

ERO European Radiocommunications Office of CEPT

CEPT:s radiokommunikationskontor

ESA European Space Agency

Europeiska rymdorganisationen

EU European Union

Europeiska unionen

FS Terrestrial fixed systems

Markbundna fasta system

FSS Fixed Satellite Service

Fast satellittjänst

Galileo European satellite-based navigation and positioning system

Europeiskt satellitbaserat system för navigering och positionsbestämning

GLONASS Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian Federation Ryska federationens globala satellitnavigationssystem

GNSS Global Navigation Satellite System

Globalt system för satellitnavigation

GPS Global Positioning System

Förenta staternas globala positionsbestämningssystem

GSM Global System for Mobile Communications

Den digitala mobiltelefonistandard som används i Europa och delar av Asien idag

GSO Geostationary Orbit

Geostationär bana

HAPS High Altitude Platform System

Höghöjdsplattformar

HDFS High-Density Fixed Service

Fast tjänst för förtätad användning av radiolänk

HDFSS High-Density Fixed Satellite Service

Fast tjänst för förtätad användning av radiolänk

IATA International Air Travel Association

Internationellt samarbetsorgan för omkring 150 av världens ledande flygbolag

ICAO International Civil Aviation Organisation

Internationella civila luftfartsorganisationen

IMO International Maritime Organisation

Internationella sjöfartsorganisationen

IMT2000 International Mobile Telecommunications for the year 2000

Internationell mobilkommunikation för år 2000

ITU International Telecommunications Union

Internationella teleunionen

LEO Low Earth Orbit

Satellit med låg bana

MSS Mobile Satellite Service

Mobilsatellittjänst

NGSO Non-Geostationary Orbit

Icke geostationär bana

RAS Radio Astronomy service

Radioastronomitjänst

RNSS Radio Navigation Satellite System

Satellitbaserat radionavigationssystem

RR Radio Regulations of the ITU

ITU:s radioreglement

RTD Research & Technological Development

Forskning och teknisk utveckling, FoTU

S-PCS Satellite Personal Communications Services

Satellittjänster för personkommunikation

S-UMTS Satellite UMTS

UMTS via satellit

UWB Ultra-Wide Band

Sätt att kommunicera på som bygger på pulser och arbetar med låga amplituder under det termiska bruset

UMTS Universal Mobile Telecommunications System

Tredje generationens system för mobil kommunikation - det europeiska namnet

WRC World Radiocommunications Conference

Världskonferensen om radiokommunikationer