EUROPEISKA KOMMISSIONENS PRELIMINÄRA FÖRSLAG TILL ALLMÄN BUDGET BUDGETÅRET 2005

POLITISK ÖVERSIKT

1. Inledning

Budgetförfarandet för 2004 präglades i hög grad av anslutningen av tio nya medlemsstater den 1 maj och av det faktum att metoden med verksamhetsbaserad budgetering användes fullt ut för första gången. Detta budgetförfarande, som gäller 2005 års budget, kommer att påverkas av en rad andra viktiga händelser, bland annat att Europaparlamentet kommer att få en rad nya ledamöter efter valet i juni, att de nya medlemsstaterna kommer att rösta i rådet och att ledamöter från samma länder kommer att delta i parlamentets omröstningar, samt att en ny kommission kommer att utses den 1 november. Två andra faktorer som kommer att påverka budgetförfarandet är den debatt om de nya ekonomiska ramarna för perioden efter 2006 som inleddes genom kommissionens meddelande från februari 2004 [1], samt det faktum att stats- och regeringscheferna vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars föresatte sig att nå en överenskommelse om den nya konstitutionen senast i juni.

[1] KOM(2004) 101 slutlig.

1.1. Budget för en utvidgad union

2004 års budget för 15 medlemsstater (nedan: EU-15) antogs av budgetmyndigheten i december 2003. Den kompletterades med en politisk överenskommelse om en ändringsbudget som helt skulle inriktas på att anpassa anslagen till behoven för de 10 nya medlemsstaterna (EU-10), vilken antogs vid ett medlingsmöte i den 24 november 2003. Genom denna ändringsbudget, som trädde i kraft den 1 maj 2004 och innehåller alla anslag som är kopplade till anslutningen av nya medlemsstater, kommer den utvidgade unionen med 25 medlemsstater (EU-25) att vara fullt funktionsduglig redan från första dagen.

För 2005 har kommissionen redan från början kunnat sammanställa en budget för 25 medlemsstater, och fördelningen av medlen grundar sig på den årliga politiska strategin (APS, Annual Policy Strategy).

1.2. Verksamhetsbaserad budgetering

2005 kommer vidare att vara det andra budgetåret då verksamhetsbaserad budgetering tillämpas fullt ut, i enlighet med kraven i den budgetförordning som trädde i kraft den 1 januari 2003. [2] Under de föregående tre budgetåren har metoden med verksamhetsbaserad budgetering införts gradvis, och dess integration med övriga beståndsdelar i den nya verksamhetsbaserade förvaltningen (ABM, Activity-based management) har befästs, inklusive kopplingen till den strategiska planerings- och programplaneringsperioden. Budgetförfarandet för 2005 är emellertid det första då kommissionens förslag och budgetmyndighetens beslut grundas helt och hållet på den nya kontoplan som följer av den verksamhetsbaserade budgeteringen. Som ett led i denna övergång fortsätter kommissionen också att förbättra de verksamhetsförklaringar som fogas till det preliminära budgetförslaget. Alla officiella dokument som ingår i detta budgetförslag för 2005 är för övrigt upprättade enligt den verksamhetsbaserade kontoplanen.

[2] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1)

1.3. Kommissionens politiska prioriteringar för 2005.

Kommissionens fjärde årliga politiska strategi, som avser 2005, antogs den 25 februari 2004.

Syftet med beslutet om årlig politisk strategi är att fastställa de politiska prioriteringarna för följande år, kartlägga de viktigaste insatserna för att genomföra fastställda prioriteringar, besluta om huvuddragen i budgeten för det berörda året och ge riktlinjer för den fleråriga vägledande ekonomiska planeringen. Detta blir sedan vägledande både för det preliminära budgetförslaget och den operativa programplanering som utarbetas inom generaldirektoraten och avdelningarna.

Det budgetförfarande som nu inleds kommer dock att ha en del särdrag, bland annat eftersom 2005 kommer att vara den nya kommissionens första år. Det är också huvudsakligen under 2005 som förberedelsearbetet för den kommande budgetplanen måste ske, bland annat att lägga fram lagförslagen för nästa programperiod för strukturfonderna, eftersom den nya lagstiftningen måste vara antagen senast i slutet av året. Arbetet inom den utvidgade unionen går också in i en avgörande fas, då man måste kunna garantera såväl ett smidigt funktionssätt som tillräckliga resurser.

Kommissionen har utformat sitt beslut om den årliga politiska strategin på ett sätt som gör det lättare att lämna över ansvaret till nästa kommission, och med full hänsyn till de prioriteringar som stakats ut för den kommande budgetplanen för perioden efter 2006, på så sätt att kontinuitet garanteras och kommissionens förpliktelser på det institutionella planet uppfylls.

Vid sin debatt om politiska prioriteringar för 2005 fastslog därför kommissionen att en absolut prioritet på det operativa planet skall vara att se till att utvidgningen genomförs framgångsrikt och arbetet med att forma Europas framtid fortsätter utvecklas i positiv riktning. I beslutet om den årliga politiska strategin betonas därför vikten av att det utvidgade EU fungerar smidigt och att unionens politik och bestämmelser genomförs fullt ut i alla medlemsstater. Utöver dessa operativa aspekter har kommissionen också fastställt en rad politiska prioriteringar för den utvidgade unionen under 2005, som skall ses i samband med de mål som satts under de föregående åren.

I detta hänseende kommer kommissionens viktigaste mål att vara att bidra till ny dynamik i den ekonomiska tillväxten, genom att bidra till en förbättrad konkurrenskraft och sammanhållning. Målet att upprätthålla stabilitet och säkerhet kommer också att bibehållas, bland annat genom åtgärder som förenar säkerhetsfrågor med EU- medborgarskapet. Unionen kommer också att ta ett ökat ansvar i utrikespolitiken, med särskild tonvikt vid de angränsande regionerna, inte minst genom att stärka sin legitimitet såsom en kontinentomspännande union.

1.3.1. Konkurrenskraft och sammanhållning

Under den senaste tioårsperioden har den ekonomiska tillväxten inom unionen fallit till en nivå strax över 2 % per år. Samtidigt kommer EU att ta emot tio nya medlemsstater vars befolkning utgör ca 10 % av den totala befolkningen i unionen, medan deras samlade BNP endast utgör 6 %. Med tanke den relativt svaga ekonomiska utvecklingen och de otillfredsställande produktivitets- och sysselsättningssiffrorna för unionen under de senaste åren har kommissionen - inte minst med tanke på vikten av en framgångsrik integration av de nya medlemsstaterna - gjort en stärkt tillväxt till ett centralt mål för sin politik. I praktiken innebär detta att sträva mot en stadig förbättring av den europeiska modellens konkurrenskraft, med nödvändig hänsyn tagen till välfärd, sysselsättning, ekonomisk sammanhållning och miljöskydd, vilka alla är viktiga punkter på dagordningen för en hållbar utveckling. Det kommer därför att vara av yttersta vikt att bibehålla stabila makroekonomiska ramar, omsätta tillväxtinitiativet i konkreta åtgärder och fortsätta de strukturreformer som utgör en del av den s.k. Lissabonagendan. Det är därför av hög prioritet att se till att den utvidgade inre marknaden fungerar som avsett och att gemenskapens befintliga lagstiftning införs på korrekt sätt.

Kommissionen vill därför framför allt bidra till följande:

-- Befrämja industri- och tjänstesektorerna. Tjänstesektorn svarar idag för ca två tredjedelar av unionens BNP och merparten av de nya arbetstillfällen som skapas. Det är också inom denna sektor som utrymmet för förbättrad produktivitet och ytterligare ökad sysselsättning är som störst, samtidigt som tjänster tjänar till att bibehålla en solid bas för industriell verksamhet.

-- Minska gapet mellan Europa och dess främsta handelspartners när det gäller satsningen på forskning och på att vidareutveckla tekniska och personalresurser (informations- och kommunikationsteknik, informationssamhället, livslångt lärande och Erasmus Mundus).

-- Stärka konsumenternas förtroende i samband med gränsöverskridande betalningar och elektronisk handel.

-- Minska klyftorna inom den utvidgade unionen. En verkningsfull sammanhållningspolitik kommer att bidra både till detta mål och till att stärka tillväxtpotentialen.

Konkurrenskraft och sammanhållning: nyckelåtgärder under 2005

Följande initiativ har valts ut såsom de viktigaste under 2005:

-- Befrämja en bättre ekonomisk styrning och öka kapaciteten att löpande bevaka den makroekonomiska situationen och läget i de offentliga finanserna.

-- Utveckla och genomföra färdigplanerade projekt som anges i tillväxtinitiativet genom att utvidga de transeuropeiska näten samt insatser för forskningen och utvecklingen av personalresurser och tekniskt kapital.

-- Utarbeta en ny socialpolitisk dagordning för perioden efter 2006.

-- Lägga en särskild tonvikt vid kontrollen av statligt stöd i den utvidgade unionen.

-- Lägga fram ett lagförslag för att driva igenom principen om ömsesidigt erkännande inom varuområdet.

-- Lägga fram ett förslag om rättslig prövning av offentliga upphandlingar.

-- Prioritera ett snabbt antagande av det direktiv om tjänster som föreslagits av de medbeslutande lagstiftarna, och intensifiera de bilaterala förhandlingarna för att främja europeiska tjänsteföretags inträde på marknader i tredje land.

-- Lägga fram tre lagförslag om ekonomiska tjänster: avräkning och betalning, försäkringsbolagens solvens och aktieägarnas rättigheter i börsnoterade företag.

-- Lägga fram lagförslag om företagsbeskattning på den inre marknaden efter utvidgningen i syfte att eliminera skattemässiga hinder för verksamhet över nationsgränserna och förenkla momsbestämmelserna.

-- Lägga fram lagförslag om förfaranden för överföring inom EU inom försvarsområdet och anbud vid offentlig upphandling.

-- Börja utveckla och införa nya system för flygledningstjänst som stöd för moderniseringen av denna sektor inom initiativet om ett gemensamt luftrum.

-- Föreslå förstärkt finansiering av de transeuropeiska näten för energi och transport och utveckla ett europeiskt garantiinstrument i syfte att stimulera offentliga och privata investeringar i konkreta projekt.

-- Lägga fram förslag om samverkan mellan industripolitik och annan gemenskapspolitik, och hur dessa politikområden kan bidra till ökad konkurrenskraft. Genom att på djupet analysera informations- och kommunikationsteknik, försvarssektorn och råvarusektorn, och därefter lägga fram konkreta förslag på åtgärder kan man förbättra dessa sektorers konkurrenskraft.

-- Lägga fram förslag om att förbättra och förenkla lagstiftningen inom viktiga branscher (exempelvis bil-, byggprodukts- och kosmetikaindustrin), samt förslag för att ytterligare tillämpa och granska politiken för informationssamhället (rättslig ram för elektronisk kommunikation, eEurope-initiativet).

-- Fortsätta förberedelsearbetet för en gemensam referensram inom europeisk avtalsrätt.

-- Anta förslag till det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

-- Stödja det europeiska rymdprogrammet.

-- Föreslå en övergripande temaindelad strategi inom miljöområdet (luftkvalitet, hållbar resursanvändning och förvaltning, marina miljöer, stadsmiljöer) samt integrerade lösningar inom detta område, bland annat genom lagförslag.

1.3.2. Säkerhet och europeiskt medborgarskap

EU har 6 000 kilometer landgräns och 85 000 kilometer sjögräns. Totalt bor fler än 14 miljoner medborgare från tredjeland inom EU, och varje år anländer närmare 1,5 miljoner människor. Dessutom betonas i och med utvidgningen de skillnader som finns mellan kulturer och folk, och europeiskt medborgarskap blir en ny utmaning för EU.

I och med utvidgningen av EU:s territorium och befolkningens ökning kommer det att krävas ytterligare insatser för att samordna och hantera de nya gemensamma gränserna, befolkningens ökade rörlighet inom detta område samt behovet av att garantera deras säkerhet. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att skapa ett europeiskt område med säkerhet, frihet och rättvisa enligt instruktionerna från Europeiska rådet i Tammerfors i oktober 1999. Denna strategi går in i en andra fas år 2005.

Efter 11 september 2001 och de förödande tågbombningarna i Madrid har oron för terrorism ökat inom EU, och skyddet av allmänhetens säkerhet har hamnat än mer i fokus. Detta bekräftades också vid toppmötet den 25-26 mars 2004, där man bland annat beslutade att för första gången utse en europeisk samordnare för kampen mot terrorismen, och samtidigt förbättra utbytet av underrättelser.

För att skydda EU-medborgarna mot risker i samband med naturkatastrofer, miljökriser och epidemier krävs det också allt oftare att EU hjälper medlemsstaterna eller övertar deras roll när frågorna berör hela unionen. För att genomföra detta driver kommissionen en mängd program för skydd, säkerhet, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, förebyggande arbete och tillsyn samt en solidaritets- och en krishanteringsfond.

För år 2005 föreslås följande:

-- Befästa det europeiska område av frihet, säkerhet och rättvisa, som inleddes under Tammerforsprogrammet, och som medför krav på att ytterligare rättsliga instrument antas. Bland de viktigaste frågorna finns asyl och immigration liksom kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen.

-- Befästa alla medborgares rätt till skydd (mot natur- eller miljökatastrofer, genom att bygga ut kapaciteten för skydd av civila i den utvidgade unionen, samt mot kriser som har att göra med hälsa eller kärnenergi) och tillgång till grundläggande offentliga tjänster (hälsa, livsmedelsäkerhet, utbildning, transport, konsumentskydd samt en ren och hälsosam miljö).

-- Främja initiativ som för EU närmare medborgarna.

Säkerhet och europeiskt medborgarskap: viktiga initiativ under 2005

Följande initiativ har valts ut såsom de viktigaste under 2005:

-- Utarbeta den andra fasen av det gemensamma asylsystemet (inklusive genomförande av Europeiska flyktingfonden II).

-- Stärka den gemensamma visumpolitiken och säkerheten hos resehandlingar (inklusive biometri). Inrätta VIS (informationssystem för viseringar) efter att rådet antagit rättsakten, och samordna utformningen och utvecklingen av SIS II (Schengens informationssystem).

-- Bredda Europeiska polisakademins (Cepol) arbetsuppgifter och kapacitet inom utbildningen av högt uppsatta polistjänstemän i medlemsstaterna, särskilt genom att omvandla Cepol till ett EU-organ.

-- Skapa ett europeiskt område med civilrättslig rättvisa, inklusive ytterligare utveckling av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område.

-- Skapa ett europeiskt område med straffrättslig rättvisa, inklusive antagande av gemensamma definitioner av brott, påföljder för allvarliga brott samt utveckling av projektet Erasmus för domare.

-- Inleda den nya handlingsplanen mot narkotika.

-- Inleda nya initiativ om hanteringen av medborgarnas elektroniska identitet, i syfte att åtgärda informationssamhällets möjligheter till intrång i privatliv och personlig integritet.

-- Föreslå en ändring av rådets förordning om kontroll av handeln med produkter med dubbla användningsområden, så att den ska fungera effektivt i hela den utvidgade gemenskapen.

-- Effektivisera kontrollen och övervakningen vid den utvidgade unionens yttre gränser.

-- Främja undersökningar av säkerheten (i syfte att skapa ett program för att förbättra säkerheten i EU genom undersökningar och teknik).

-- Förbättra sjösäkerheten genom att se till att förbudet mot att tömma tankar till sjöss efterlevs.

-- Föreslå EU-lagstiftning om konsumentsäkerheten när det gäller tjänster.

-- Bygga ut hälsoinformationssystemen, samordningen av beredskapen mot sjukdomshot och tillämpningen av standardrutinerna för system med tidig varning.

-- Garantera livsmedelssäkerhet och fytosanitära kontroller samt harmoniserad kontroll av importerade djurs hälsa och säkerheten hos importerade livsmedel och foder.

-- Se till att EU:s referenslaboratorier tillämpar harmoniserade tester och kontroller av kemiska och biologiska smittämnen.

-- Upprätta ett nytt system för märkning av foder och utvidga det befintliga systemet för snabb varning för livsmedel och foder till länder utanför EU.

-- Ändra direktivet om television utan gränser.

-- Förhandla om en internationell konvention om kulturell mångfald inom ramen för UNESCO.

1.3.3. Yttre förbindelser: grannländer och partnerskap

Den nya unionen och de nya yttre gränser som följer av utvidgningen gör det nödvändigt att inrätta en stabil och heltäckande politisk ram för grannsamvaron med länderna i söder och öster. När utvidgningen blir verklighet, blir den första externa prioriteringen att upprätthålla välstånd och stabilitet i detta område.

Därför ska kommissionen genomföra en ny grannlandspolitik för EU och främja samarbetet i regionen. Denna nya politik gäller de grannstater som (med undantag av länderna på västra Balkan) inte ansökt om EU-medlemskap. Denna metod stöder sig på de förslag som kommissionen skall presentera före sommaruppehållet, och som bland annat kommer att gälla det nya s.k. grannskapsinstrumentet.

När det gäller länderna på västra Balkan förblir stabiliserings- och associeringsprocessen politikens hörnstenar.

År 2005 har kommissionens insatser utanför EU följande mål:

-- Bidra till genomförandet av den pågående utvidgningen och samtidigt förbereda Rumäniens och Bulgariens anslutning. Dessutom kommer kommissionen, i ljuset av beslut som fattats år 2004, att fortsätta genomföra anslutningsstrategin för Turkiet, och förhandlingarna med Kroatien kan komma att gå in i en aktiv fas.

-- Den utvidgade unionen kan och måste ta på sig ett större globalt ansvar. Det kommer att krävas att kommissionen spelar en viktigare roll när det gäller att främja hållbar utveckling i linje med EU:s internationella engagemang, inklusive utvecklingsmålen i millenniedeklarationen, som ska ses över år 2005. EU:s integrerade handelspolitik och dess viktiga roll för utvecklingen kommer att leda till att kommissionen tar ett större ansvar för multilateral styrning.

-- Slutligen ska utvidgningen förenas med ett ökat internationellt ansvar, och allt mer samordning av de externa åtgärderna kommer att krävas, med hjälp av alla tillgängliga instrument. Tack vare denna ökade sammanhållning kommer unionen att bättre kunna ta sig an de utmaningar och hot som den möter, vilka bland annat redogörs för i den europeiska säkerhetsstrategin [3]. Detta kommer även att kräva att en lämplig kapacitet för krishantering som kombinerar civila och militära medel upprättas. Detta måste vidare ske utan att insatserna för humanitärt bistånd får hämmas av politiska överväganden.

[3] Godkänd av Europeiska rådet i december 2003.

Yttre förbindelser: grannländer och partnerskap - viktiga initiativ under 2005

Följande initiativ har valts ut såsom de viktigaste under 2005:

-- Stor vikt läggs vid stabiliserings- och associeringsprocessen i länderna på västra Balkan och vid att öka kapaciteten för ekonomisk översyn och rådgivning för länderna i regionen.

-- Inleda en aktiv grannlandspolitik med stöd av riktlinjer som kommer att antas under våren 2004, framför allt genom handlingsplaner som berör flera av länderna, och som grundas på gemensamma värderingar, särskilt demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen samt respekt för minoriteter. Skapa ett produktivt system för handel och investeringar på regional nivå, inklusive ursprungsregler. Öka den ekonomiska övervakningen i regionen. Förbättra dialogen om regelverket och främja utvecklingen av avtal om ackreditering och överensstämmelse (ACAA), samt att utvidga europeiska stadgan för småföretag till dessa länder.

-- Utvidga den interna energi- och transportmarknaden till Balkan och Medelhavsländerna.

-- Samarbeta med Ryssland på fyra områden (ekonomi; frihet, säkerhet och rättvisa; samarbete inom yttre säkerhet; forskning och utbildning, inklusive kultur) genom att ta fram en gemensam handlingsplan, särskilt energifrågan. Detta arbete kommer att grunda sig på pågående positivt samarbete inom särskilda områden (exempelvis tillnärmning av lagstiftning inom tullområdet).

-- Slutföra handelsförhandlingarna med Mercosur.

-- Förbättra EU:s relationer med Gulfstaterna, särskilt Iran, och sträva efter att slutföra förhandlingarna med Gulfstaternas samarbetsråd.

-- Se till att EU bidrar till återuppbyggnaden av Irak.

-- Utöka och tillämpa internationella fiskeavtal.

-- Se över och öka EU:s bidrag till utvecklingsmålen i millenniedeklarationen.

-- Stödja afrikanska insatser för fred och stabilitet på den afrikanska kontinenten och inrätta en fredsbevarande resurs för Afrika.

-- Inrätta en EU-mekanism för vatteninvesteringar för att genomföra EU:s vatteninitiativ som lades fram vid toppmötet i Johannesburg 2002.

-- Säkerställa unionens roll som viktig bidragsgivare i FN:s andra världstoppmöte om informationssamhället som ska hållas i Tunis i november 2005.

-- Presentera för rådet en översyn av förordningen om mekanismen för snabba insatser i syfte att optimera dess användning i kristider, samt öka Europas försvar mot massförstörelsevapen och påskynda destruktionen av lager av konventionella vapen efter konflikter.

-- Främja utvecklingen av en dialog om regelverket för finansmarknaden, uppgiftsskydd och yrkesmässiga kvalifikationer, i syfte att förbättra den internationella styrningen.

2. Ekonomiska ramar

2.1. Budgetplanens ramar för 2005 års budget

Den budgetplan för 2000-2006 som bifogas det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [4] utgör fortfarande det viktigaste styrmedlet för det årliga budgetförfarandet, tillsammans med de referensbelopp som skrivits in i grundrättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarande. De olika rubrikerna i budgetplanen motsvarar var och en ett större utgiftsområde, och de utgiftstak som fastställts för varje rubrik måste respekteras. De marginaler som återstår under utgiftstaken utgör således det främsta manöverutrymmet för att täcka kostnader för oförutsedda händelser under budgetårets gång. I detta avsnitt redovisas och analyseras de aktuella siffrorna.

[4] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

Utgiftstaken i budgetplanen är uttryckta i 1999 års priser och måste således räknas om till löpande priser med hjälp av deflatorer, i enlighet med punkt 15 i det interinstitutionella avtalet [5]. Denna tekniska justering utförs varje år av kommissionen innan budgetförfarandet inleds, med utgångspunkt från senaste tillgängliga ekonomiska prognoser. Vad gäller budgetförfarandet för 2005 skedde detta i december 2003 [6], och fick bland annat till resultat att den dittills använda deflatorn skrevs ned. Detta förde med sig att utgiftstaken uttryckta i löpande priser har fått reduceras, i synnerhet under rubrikerna 3, 4 och 5 i budgetplanen (med 134 miljoner, 76 miljoner respektive 94 miljoner euro).

[5] Interinstitutionellt avtal av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Vad gäller taket för rubrik 1 samt beloppet för strukturfonderna under rubrik 2 tillämpas en standarddeflator på 2 % per år. Deflatorn för övriga rubriker baseras på bruttonationalinkomstens utveckling.

[6] KOM(2003) 785.

Tabeller över belopp per rubrik i budgetplanen (anslag för åtaganden och anslag för betalningar) återges i statistikbilagan.

Vad gäller rubrik 1 - jordbruk uppgår taket för underrubrik 1 a till 44 598 miljoner euro (+ 4,3 % jämfört med 2004) och för underrubrik 1 b till 6 841 miljoner euro (+ 4,7 % jämfört med 2004).

Under rubrik 2 - strukturåtgärder underutnyttjades anslagen 2000, vilket lett till att 6 153 miljoner euro åter förts in i budgeten fördelade över åren 2002-2006. Därför har beloppet i budgetplanen för 2005 genom ett beslut av budgetmyndigheten i maj 2001 ökats med 1 395 miljoner euro jämfört med den utgiftsprofil som fastställdes i Berlin.

Det samlade taket för åtaganden under rubriken uppgår nu därför till 42 441 miljoner euro för 2005. Därav avser 5 194 miljoner euro (eller 12 %) Sammanhållningsfonden. 7 749 miljoner euro har avdelats för de länder som blir medlemmar i unionen den 1 maj 2004, varav 2 394 miljoner euro under Sammanhållningsfonden. Procentuellt sett går alltså en något större andel av medlen till Sammanhållningsfonden för de nya medlemsstaterna än vad som är fallet för EU-15.

Efter den tekniska justeringen av budgetplanen för 2005 stiger utgiftstaket för rubrik 3 - inre politik med 290 miljoner euro i nominella termer (+ 3,3 %). Denna ökning blir något mindre om man jämför med prognoserna under det senaste budgetförfarandet, vilka tjänade som grund för anpassningen inför utvidgningen av de totala anslagen till program som antas genom medbeslutande. Kommissionen har således anpassat sin ekonomiska planering för att ta hänsyn till besluten om utvidgning av befintliga program till de nya medlemsstaterna samt till effekterna av de tre nya program som antogs i Köpenhamn: programmet för nedläggning av kärnkraftsanläggningar i de nya medlemsstaterna i syfte att öka kärnsäkerheten, mekanismen till förmån för uppbyggnad av institutioner, samt den s.k. Schengenfaciliteten, vars syfte är att bistå de nya medlemsstaterna i arbetet med att uppnå Schengenavtalens krav på gränskontroller.

För externa åtgärder (rubrik 4) uppgår taket till 5 119 miljoner euro, vilket innebär en ökning med 1 % jämfört med 2004.

Taket för administrativa utgifter (rubrik 5) hamnar på 6 185 miljoner euro (6 360 miljoner euro om man räknar med personalens bidrag till pensionssystemet), vilket utgör en ökning med 3,4 % jämfört med 2004, delvis på grund av att taket höjts i reala termer som en följd av utvidgningen.

Under rubrik 6 (reserver) föreslås samma tak för reserven för katastrofhjälp och reserven för lånegarantier, nämligen 223 miljoner euro.

För strategin inför anslutningen (rubrik 7) uppgår taket till 3 472 miljoner euro, vilket är en ökning med 7,1%.

Taket för rubrik 8 - kompensationer, slutligen, hamnar på 1 305 miljoner euro, jämfört med 1 410 miljoner euro för 2004.

Det samlade taket för betalningsbemyndiganden för 2005 är 114 235 miljoner euro, vilket motsvarar 1,08 % av unionens BNI.

2.2. Total ökning av åtaganden och tillgängliga marginaler

Som framgår av tabellen uppgår anslagen för åtaganden till totalt 117 198,5 miljoner euro, vilket är 5,2 % mer än i 2004 års budget. Ökningen i obligatoriska utgifter blir 8,2 %, medan de icke-obligatoriska utgifterna ökar med 3,3 %.

Under rubrik 1 - jordbruk, föreslår kommissionen en total budget på 50 675 miljoner euro, vilket är en ökning med 8,3 % jämfört med 2004. Detta beror särskilt på en kraftig ökning av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (till 43 834 miljoner euro, + 8,9 %), medan utgifterna för landsbygdens utveckling ökar med 4,7 %, i samma takt som utgiftstaket för den motsvarande rubriken i budgetplanen (rubrik 1 b). Den totala marginalen som återstår under rubrik 1 blir därmed 764 miljoner euro

Taket för utgifterna för strukturfonderna för 2005 ligger 3,3 % högre än 2004. En väsentlig del av ökningen består av åtagandebemyndiganden som gjorts tillgängliga för de nya medlemsstaterna inom strukturfondsprogrammen. Dessa anslag ökade med ca 40 % jämfört med 2004. Ökningen för de befintliga medlemsstaterna uppgår till 1,1 %.

När det gäller Sammanhållningsfonden minskar anslagen såväl för de befintliga som för de nya medlemsstaterna jämfört med 2004. I de nya medlemsstaternas fall följer detta av överenskommelserna i Köpenhamn. För de befintliga medlemsstaterna konstateras också en viss nedgång jämfört med den utgiftsprofil som fastställdes i Berlin, beroende på att man vid den halvtidsgranskning som genomförts enligt artikel 2 i förordning nr 1164/1994 (förordningen om inrättandet av Sammanhållningsfonden) kom till slutsatsen att Irland inte längre är berättigat till stöd från fonden (KOM (2004) 191 av den 24 mars 2004).

Eftersom Irland inte längre är berättigat till stöd från Sammanhållningsfonden har anslagen till fonden sjunkit med 55 miljoner euro (i 1999 års priser) (se KOM(2004) 191). I 2005 års priser motsvarar detta en minskning med ca 62 miljoner euro, vilket således också blir marginalen mellan det föreslagna anslaget för 2005 och utgiftstaket.

I det preliminära budgetförslaget för 2005 har kommissionen anslagit samma belopp för de nya medlemsstaterna som avtalades vid anslutningsförhandlingarna (7 748 991 718 euro i 2005 års priser). Eftersom beloppen i budgetplanen enligt överenskommelse alltid uttrycks i hela miljoner medför en budgetering av detta belopp att en liten marginal av rent teknisk karaktär uppstår jämfört med utgiftstaket i budgetplanen.

För rubrik 3 - inre politik ökar åtagandebemyndigandena enligt förslaget med 254 miljoner euro (från 8 705 miljoner euro 2004 till det belopp på 8 959 miljoner euro som föreslagits för 2005), dvs. med 2,9 %. Tyngdpunkten ligger vid de huvudåtgärder som stakades ut i Lissabonstrategin, bland annat att gynna små och medelstora företag. Den återstående marginalen blir 53,4 miljoner euro. Mot bakgrund av att taket för rubrik 3 sjönk med 134 miljoner euro jämfört med prognoserna såsom en följd av den tekniska justeringen för 2004, har kommissionen fått göra omfattande ansträngningar för att pressa ned utgifterna (- 113 miljoner euro jämfört med den ekonomiska planeringen). Detta är nödvändigt för att ge budgetmyndigheten tillräcklig marginal för att föra in ökningar eller nya anslag, särskilt till pilotprojekt och förberedande åtgärder.

Under rubrik 4 - externa åtgärder innebär de föreslagna åtagandebemyndigandena på 5 234 miljoner euro en ökning med 1,1 % (eller 57,5 miljoner euro i absoluta tal) jämfört med 2004. Detta belopp överstiger taket i budgetplanen med 115 miljoner euro. Kommissionen förslår därför att flexibilitetsmekanismen används för de behov i samband med processen för stabilisering och demokratisering i Irak som inte ingick i den ursprungliga planeringen.

Sammanlagt för alla institutionerna ökar anslagen till rubrik 5 - administrativa utgifter med 3,9 %. På grundval av de olika institutionernas beräkningar förväntas denna ökning hållas inom taket i budgetplanen. Detta har blivit möjligt genom att alla generalsekretariat reviderat sina planer för resursfördelningen, varav resultaten redovisats i en rapport i mars 2004. Under förberedelserna för det preliminära budgetförslaget har ytterligare möjligheter till besparingar kunnat identifieras.

Under rubrik 6 (reserver) har båda de aktuella reserverna tilldelats belopp som tar i anspråk hela utrymmet upp till taket i budgetplanen.

Under rubrik 7 (stöd inför anslutningen) har totalt 1 856 miljoner euro avdelats för att stödja Bulgarien, Rumänien och Turkiet på vägen mot medlemskap. Dessa anslag ligger 7,1 % högre än i 2004 års budget.

2.3. Betalningsbemyndiganden och utestående åtaganden från tidigare budgetår

I det preliminära budgetförslaget för 2005 tas totalt 109 539 miljoner euro upp i betalningsbemyndiganden, vilket innebär en ökning med 9,8% jämfört med 2004 års budget (se vidare tabellen i bilagan). Beloppet motsvarar 1,03 % av BNI, och lämnar således en marginal på 4,7 miljarder euro under utgiftstaket i den gällande budgetplanen (1,08 %). Behovet i betalningsbemyndiganden har räknats fram efter en noggrann analys av två faktorer: dels de åtagandebemyndiganden i 2005 års budget som kommer att betalas under 2005, dels hur stora belopp i utestående åtaganden från tidigare budgetår som kommer att betalas under året.

Ökningen av betalningsbemyndiganden beror detta år i något högre grad på ökade behov i form av icke-obligatoriska utgifter (+ 11 %) än på obligatoriska utgifter (+ 8,2 %).

Anslagen ökar generellt särskilt kraftigt under det här budgetåret på grund av utvidgningen, särskilt inom rubrikerna 1 (+ 2 131 miljoner euro) och 2 (+ EUR 1 914 miljoner euro). Utvidgningen orsakar således en ökning av betalningsbemyndigandena med 4,4 miljarder euro, vilket motsvarar ca hälften av den totala ökningen.

Inom utgiftsområdet jordbruk är det anslagen för landsbygdens utveckling som ökar mest (+ 15,3 %), men även anslagen till de gängse jordbruksutgifterna ökar med 8,9 %. Detta kan dock inte enbart förklaras genom utvidgningen, utan även av växelkursen mellan euron och US-dollarn. Växelkursfaktorn förklaras av att det preliminära budgetförslaget för 2005 upprättas på grundval av den euro/dollarkurs som konstaterades under de tre första månaderna 2004 (1 euro = 1,25 US-dollar), i enlighet med artikel 8.1 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin. Jämfört med den kurs som 2004 års budget baserades på (1 euro = 1,12 US-dollar) har alltså euron apprecierats med 0,13 dollar, vilket medför ett ytterligare anslagsbehov på ca 240 miljoner euro, vilket framför allt härrör från sektorerna för spannmål, socker och bomull. Vad gäller utvidgningens effekter kan det dock konstateras att av en total ökning på 4,42 miljarder euro (+ 9,7 %) jämfört med 2004 kan nästan hälften (2,1 miljarder euro) hänföras till kostnader för utvidgningen, vilket framgår av följande tabell. Dessutom kommer reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken att kosta 1,3 miljarder euro netto under 2005. Den övriga ökningen för EU-15 kan hänföras till en återgång till mer normala förhållanden på jordbruksmarknaderna.

(belopp i miljoner euro)

>Plats för tabell>

För rubrik 2 föreslås 35 396 miljoner euro i betalningsbemyndiganden för 2005. Detta täcker anslag för strukturfonderna och för Sammanhållningsfonden för såväl de gamla medlemsstaterna (EU-15) som de nya (EU-10). En uppdelning av anslagen i dessa båda grupper visar hur snabbt den senare gruppen länder tilltagit i betydelse inom detta utgiftsområde. För de gamla medlemsstaterna ökar betalningsbemyndigandena till 31 662 miljoner euro, jämfört med 28 962 miljoner euro 2004 (+ 9,2%), medan beloppen för de nya medlemsstaterna ökat från 1 859,9 miljoner euro 2004 till 3 774 miljoner 2005, vilket är en ökning med 102,9 %.

I följande tabell visas effekten av utvidgningen i fråga om betalningsbemyndiganden under rubrik 2 i budgetplanen

(belopp i euro)

>Plats för tabell>

Under rubrik 3 (inre politik) ökar betalningsbemyndigandena med 2,9 % jämfört med 2004 års budget (+ 218 miljoner euro). Denna blygsamma ökning bör dock ses som en stabilisering efter den kraftiga ökning som noterades mellan 2003 och 2004 års budgetar till följd av utvidgningen (+ 20,9 %) (Schengenfaciliteten, stödet för nedläggning av kärnkraftsanläggningar och för avfallshantering, samt övergångsordningen för uppbyggnad av institutioner; ökningen här begränsas dock till ca 63 miljoner euro.

Inom rubriken för stöd inför anslutningen bedöms behoven i betalningsbemyndiganden uppgå till 3 179,9 miljoner euro, vilket utgör en ökning med 11,3 % jämfört med 2004. Detta orsakas främst av att tidigare åtaganden nu behöver täckas genom betalningar, främst inom Sapard, ISPA och stödet till Turkiet. 1 532 miljoner euro har också avdelats för den successiva avvecklingen av föranslutningsstödet till de nya medlemsstaterna (varav Sapard: 290 miljoner, ISPA: 500 miljoner och Phare: 742 miljoner euro). Därtill skall läggas 21 miljoner euro avsedda för Cypern och Malta.

Den s.k. kompensationen till de nya medlemsstaterna sjunker däremot med 105 miljoner euro jämfört med 2004.

Mer än 5,9 miljarder euro av ökningen kan förklaras genom att man summerar utgifterna för unionens åtaganden till de nya medlemsstaterna (+ 3,9 miljarder), till kandidatländerna (+ 0,5 miljarder), effekten av euro/dollarkursens utveckling (+ 0,24 miljarder) samt nettokostnaden för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (+ 1,3 miljarder). Efter att hänsyn tagits till de nödvändiga ökningarna av betalningsbemyndiganden för EU-15 (+ 2,7 miljarder) och den ökning inom rubrik 1 för EU-15 (+ 0,4 miljarder) som är nödvändig på grund av återgången till mer normala marknadsförhållanden, uppgår nettoökningarna inom de övriga rubrikerna i budgetplanen till endast 0,7 miljarder euro.

Kommissionen understryker att de anslag som föreslås i det preliminära budgetförslaget motsvarar faktiska behov, inte minst med tanke på att de utestående åtagandena inte kan lösas endast genom att åtaganden dras tillbaka, utan att särskilda insatser inom förvaltningen kommer att leda till att många belopp kan slutbetalas. Kommissionen är medveten om att särskilt rådet uttryckt viss oro för nivån på betalningsbemyndiganden, bland annat i Ekofinrådets resolution av den 16 mars 2004. Rådet betonar vikten av att bibehålla en god budgetdisciplin över hela linjen, och att detta i synnerhet gäller betalningsbemyndiganden. I anslutning till detta uppmanar rådet kommissionen att undvika att föreslå för stora belopp i betalningsbemyndiganden i 2005 års preliminära budgetförslag, då det under de senaste budgetförfarandena anslagits större belopp i betalningsbemyndiganden än vad som kunnat utnyttjas, med kraftiga överskott vid årets slut som följd.

Tendensen till överbudgetering av betalningsbemyndiganden kan dock komma att vända 2005. Om arbetet med att ta igen förseningar i genomförandet av strukturfondsprogram för perioden 2000-2006 visar sig gå snabbare än vad som varit fallet under senare tid, och detta leder till ökade behov i betalningsbemyndiganden, kommer kommissionen - efter att ha gått igenom alla möjligheter att omfördela medel, inklusive anslagsöverföringar - att lägga fram antingen en ändringsskrivelse till detta preliminära budgetförslag eller en ändringsbudget under loppet av budgetåret 2005.

Samtidigt bevakar kommissionen noggrant situationen vad gäller utestående åtaganden. Som kommissionen tidigare påpekat innebär det faktum att utestående åtaganden ökat över tiden inte att det i någon större utsträckning rör sig om s.k. onormala utestående åtaganden. I de flesta fall är fördröjningen mellan åtagande och betalning helt enkelt en naturlig följd av de fleråriga programmens särart. Sådana normala utestående åtaganden kommer alltid att registreras så länge som ett åtagande inte slutbetalas eller dras tillbaka. I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena till sammanlagt 104,5 miljarder euro. När det gäller strukturfonderna kommer situationen att präglas av det faktum att merparten av åtgärderna från före 2000 kommer att avvecklas i slutet av 2004.

Bland dessa utestående åtaganden har en viss del identifierats "potentiellt onormala", dels vilande åtaganden för vilka ingen betalning verkställts under de senaste två budgetåren, dels s.k. gamla åtaganden, dvs. åtaganden som tagits upp i budgeten i fem år eller mera. Samtidigt som budgetmyndigheten bett kommissionen att gå igenom de fall som är knutna till budgetrubriker som tas upp i de gemensamma förklaringarna från 2001 och 2002 bör det dock understrykas att kommissionen regelbundet granskar åtaganden som uppfyller dessa villkor. I början av 2003 hade kommissionen identifierat ca 14 500 potentiellt onormala åtaganden, till ett sammanlagt värde av ca 17,3 miljarder euro. I slutet av 2003 hade praktiskt taget alla dessa åtaganden behandlats av kommissionens avdelningar och antingen avslutats, slutbetalats, dragits tillbaka eller lämnats kvar i bokföringen av vederbörligen motiverade skäl. Detta arbete kommer att fortsätta under 2004.

Liksom 2002 och 2003 kommer kommissionen under året att förelägga budgetmyndigheten en rapport om resultatet av föregående års (2003) genomgång av potentiellt onormala utestående åtaganden. Rapporten läggs fram tillsammans med det preliminära budgetförslaget.

Kommissionen kommer samtidigt att översända sin plan för budgetgenomförandet 2004. Kommissionen kommer också regelbundet att rapportera om aktuella genomförandedata och ställa dessa siffror i relation till prognoserna. Kraftiga avvikelser mellan prognos och utfall kommer att motiveras. Denna rutin kommer att fungera som ett nyttigt förvaltningsredskap och "varningssystem" för avdelningarna, och samtidigt bidra till budgetmyndighetens möjlighet att följa genomförandet under budgetårets gång.

2.4. Budgetposter för administrativt och tekniskt stöd

För många program har det inrättats s.k. BA-poster i budgeten, vilka numera ligger samlade i XX 01 04-artiklarna. Genom dessa poster finansieras tekniskt och administrativt stöd till den åtgärd eller verksamhet eller det program som posten avser, förutsatt att detta gynnar både kommissionen och stödmottagaren. Sedan ändringsskrivelse 1/2001 antogs täcker dessa även tills vidare kostnaderna för att successivt avveckla de byråer för tekniskt bistånd som använts för angränsande ändamål. Det kommer även fortsättningsvis att anges i särskilda budgetanmärkningar för vilka ändamål extern personal anlitas.

I 2005 års preliminära budgetförslag uppgår de totala anslagen under BA-poster och s.k.. minibudgetar inom strukturfonderna till 357 miljoner euro. Detta belopp ligger väsentligt högre än de 335 miljoner euro som beviljades i 2004 års budget (+ 6,6 %). Det totala antalet BA-poster stiger också från 111 i 2004 års budget till 121 i 2005 års preliminära budgetförslag.Ca 58 % av de begärda anslagen av denna typ gäller externa åtgärder eller stöd inför anslutning. 29 % avser inre politik och återstående 13 % avser jordbruk och strukturåtgärder. När det gäller stöd inför anslutning av nya medlemsstater, inklusive ansvar som överlåtits till delegationerna, ligger de föreslagna anslagen 30 % lägre än under fjolåret, vilket främst följer av att utvidgningen fullbordas. Ca 5 miljoner euro avsätts för Exekutiva byrån för intelligent energi, medan ytterligare budgetrubriker (tills vidare utan anslag) inrättats för de genomförandeorgan som planeras för programmen för utbildning och kultur respektive hälsa och konsumentskydd.

2.5. Den nya budgetförordningen och frågan om budgetposter som inte omfattas av någon rättslig grund

I den nya budgetförordning [7] som antogs 2002 ingår de bestämmelser om rättslig grund och genomförandet av budgeten som tidigare överenskommits i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999. I artikel 49 i förordningen anges följande: "För att anslag som förts upp i budgeten för gemenskapsåtgärder skall få användas krävs det att en grundläggande rättsakt antas i förväg." Den grundläggande rättsakten definieras som en "sekundärrättsakt som ger en rättslig grund för gemenskapens eller unionens verksamhet och verkställandet av motsvarande utgift i budgeten." Detta exkluderar således meddelanden, resolutioner, slutsatser, uttalanden och andra handlingar som saknar rättslig verkan. I budgetförordningen anges dock också tre undantag mot denna grundregel: pilotprojekt och förberedande åtgärder upp till 32 miljoner euro respektive 75 miljoner euro, åtgärder som kommissionen genomför i enlighet med de uppgifter som följer av dess befogenheter på det institutionella planet eller som har att göra med dess administrativa självständighet. När det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder får kommissionen i kraft av sin initiativrätt föreslå nya budgetrubriker eller åtgärder.

[7] RÅDETS FÖRORDNING (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, p.1)

Det anges också i det interinstitutionella avtalet att kommissionen i samband med det preliminära budgetförslaget skall lägga fram en rapport om de åtgärder som hänvisas till såsom pilotprojekt eller förberedande åtgärder, med uppgift om målet för åtgärden, en utvärdering av resultaten samt en redogörelse för vilken fortsättning som planeras. Budgetmyndigheten får således detaljerad information om avtalets tillämpning i detta avseende, i form av ett arbetsdokument som bifogas det preliminära budgetförslaget.

I artikel 33 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen [8] förtecknas de artiklar i EG- och Euratomfördraget där kommissionen tilldelas särskilda befogenheter. I detta preliminära budgetförslag kompletteras denna förteckning med följande uppgift, på grundval av den möjlighet till komplettering som ges i artikel 33.3 i samma genomförandebestämmelser:

[8] KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 367, 31.12.2002, s. 1)

-- EG-fördraget, artikel 131-134 (handelspolitik - artiklarna 20 02 01 och 20 01 04), till ett totalt belopp på 10,7 miljoner euro 2005.

Det interinstitutionella avtalet kräver också att kommissionen vid förberedandet av sitt preliminära budgetförslag skall ta hänsyn till möjligheten att inleda nya åtgärder av denna typ, genom att lämna en tillräcklig marginal för finansieringen av dem, eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundrättsakt (punkt 28 i det interinstitutionella avtalet). De berörda förslagen i årets preliminära budgetförslag, främst pilotprojekt, har lagts fram med hänsyn tagen till bestämmelserna i budgetförordningen och taken i budgetplanen, med tillräckliga marginaler (under rubrik 3 uppgår marginalen till 28 miljoner euro). Vad gäller förberedande åtgärder återstår en marginal på 11,885 miljoner euro, bland annat på grund av betydligt ökade anslag under artiklarna 18 03 08, som gäller ett finansiellt instrument för förvaltning av återvändande på migrationsområdet (höjt till 15 miljoner euro) och 08 14 01, som gäller Pilotprojekt om förbättring av den europeiska säkerhetsforskningen (höjt till 24 miljoner euro).

HUVUDDRAG I DET PRELIMINÄRA BUDGETFÖRSLAGET FÖR 2004 REDOVISAT PER RUBRIK I BUDGETPLANEN

Varje rubrik i budgetplanen presenteras i form av en sammanfattande tabell, en redogörelse för särskilt viktiga aspekter samt en allmän presentation.

3. Jordbruk: rubrik 1

3.1. Sammanfattande tabell

(Belopp i miljoner euro, i löpande priser)

>Plats för tabell>

3.2. Rubrik 1 - viktiga aspekter

Budgetåret 2005 blir det första då de tio nya medlemsstaterna är med som medlemmar från första början. När det gäller rubrik 1 i budgetplanen föreslår kommissionen att totalt 50 676 miljoner euro anslås, varav 43 835 miljoner euro till de gemensamma organisationerna av jordbruksmarknader samt utgifter inom veterinärområdet (underrubrik 1 a), och 6 841 miljoner euro för landsbygdsutveckling (underrubrik 1 b). Därmed återstår en marginal på 764 miljoner euro under taket i budgetplanen för EU-25, enligt justering i december 2003. [9] De föreslagna anslagen för 2005 utgör totalt en ökning med 8,3 % (+ 3 894 miljoner euro) jämfört med 2004 års budget. Av denna ökning avser 3 589 miljoner euro underrubrik 1 a och 305 miljoner euro underrubrik 1 b.

[9] Utgiftstaken i budgetplanen fastställdes ursprungligen i 1999 års priser och justeras varje år av kommissionen på grundval av de senaste tillgängliga ekonomiska prognoserna. I dokumentet KOM(2003) 785 redogörs för den justering som ligger till grund för utgiftstaken för 2005.

Drygt 1,4 miljarder euro kommer att användas för direktstöd till jordbrukare i de nya medlemsstaterna.

2005 års budget är den första där 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken ger tydliga ekonomiska effekter. Nya eller förändrade direktstöd, särskilt inom sektorerna för mjölk, ris och jordbruksgrödor, belastar budgeten med en extrakostnad på över 1,9 miljarder euro. Med tanke på de besparingar som också följer av samma reform beräknas nettokostnaden 2005 att uppgå till ca 1,3 miljarder euro.

Även om man bortser från direktstöden till de nya medlemsstaterna och nettoeffekten av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är ökningen av anslagen under rubrik 1 a ändå betydande vid en jämförelse med 2004 års budget. Detta kan dock till stor del tillskrivas återgången till mer normala marknadsvillkor. 2004 års anslag reducerades också genom det faktum att 404 miljoner euro i bidrag för nötboskap, fårkött och getkött till regioner som drabbats av torka eller skogsbränder - belopp som normalt skulle betalats ut 2004 - istället betalades ut som förskott 2003. Ökningen beror vidare på att produktions- och exportnivån för vissa jordbruksgrödor också återgått till en normal nivå.

Mot bakgrund av ändringsskrivelsen i oktober 2004 kommer kommissionen att använda sig av den möjlighet att ompröva behoven som medges enligt det interinstitutionella avtalet. På så sätt kan kommissionen grunda sina budgetförslag inom jordbruksområdet på senaste möjliga ekonomiska data och marknadsuppgifter.

3.3. Allmän presentation av rubrik 1

3.3.1. Organisation av jordbruksmarknader samt veterinärutgifter - underrubrik 1 a

Under budgetåret 2005 kommer kommissionen för första gången att betala ut direktstöd till de tio nya medlemsstaterna. Utgifterna för den enhetliga arealersättningen förväntas för de nya medlemsstaterna uppgå till 1 394 miljoner euro. Sammantaget svarar utgifter för utvidgningen för mer än en tredjedel av den totala ökningen inom underrubrik 1 a 2005.

Liksom tidigare år har det preliminära budgetförslaget upprättats med hänsyn tagen till de förslag till lagstiftning som kommissionen lagt fram. de förslag till reformer inom sektorerna för tobak, olivolja, bomull och humle som kommissionen antog 2003 kommer dock inte att ha någon inverkan under 2005.

Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som formellt antogs av rådet (jordbruk) den 29 september 2003 kommer att ha tydliga effekter för 2005 års budget. Detta är särskilt tydligt inom sektorerna för mjölk, ris, spannmål, durumvete och nötter. Det nyligen införda mjölkbidraget och tilläggsbidraget till mjölkproducenter kommer således att medföra en extra kostnad för 2005 års budget på totalt 959 miljoner euro respektive 431 miljoner euro. Den särskilda utbetalningen för genetiskt modifierade grödor inom rissektorn kommer vidare att innebära ytterligare utgifter på 321 miljoner euro jämfört med 2004. Inom sektorn för jordbruksgrödor kommer nya eller ökade utgifter för det särskilda kvalitetsbidraget för durumvete, det särskilda stödet för torkning, bidraget för proteingrödor samt stödet för energigrödor sammanlagt att öka utgifterna i 2005 års budget med 226 miljoner euro. Det nya arealstödet för nötter tilldelas 97 miljoner euro. Samtidigt har besparingar gjorts inom andra områden: tilläggsstödet för durumvete minskar med 104 miljoner euro, och reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken medför besparingar på sammanlagt 630 miljoner euro vad avser marknadsinterventioner inom sektorerna för mjölk, spannmål, ris och torkat foder. Allt som allt innebär reformen dock i detta skede en nettoökning av utgifterna med ca 1 300 miljoner euro.

Behoven av medel ökar också betydligt på grund av det faktum att direktstöden "återgår till normal nivå" och att man förväntar en normal skörd 2005. Det faktum att vissa bidrag betalades ut i förskott 2003 i stället för som planerat 2004 på grund av torkan innebär att utgifterna för innevarande budgetår blir mindre, men detta är en tidsbegränsad effekt. Återgången till mer normal produktion innebär också ökade anslagsbehov för exportbidrag inom spannmålssektorn. Den kombinerade effekten av en större produktion av korn för export, det lägre världsmarknadspriset på korn samt eurons ökade värde gentemot dollarn leder till att behoven för exportbidrag för denna marknad ökar med 102 miljoner euro jämfört med budgetåret 2004, trots att 2003 års reform innebär att den månatliga ökningen av interventionspriset halverats. De kvantiteter som omfattas av marknadsinterventioner har också ökat, vilket medför ytterligare kostnader.

Orsaken till de ökade utgifterna inom sektorerna för frukt och grönsaker är, förutom de direktstöd för nötter som tidigare nämnts, att ytterligare 138 miljoner euro kommer att ställas till förfogande för driftsfonder för producentorganisationer under 2005.

Anslagen för veterinära åtgärder ökar något jämfört med 2004 års budget (+ 24 miljoner euro), vilket främst förklaras av följande tre faktorer: 1) En ny förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll som förväntas träda i kraft före sommaren 2004 och börja tillämpas från den 1 januari 2005 kommer att innebära ökade behov med närmare 6 miljoner euro, 2) de utgifter för obligatorisk nödslakt till följd av BSE-krisen som tidigare finansierats genom punkt 05 03 02 10 [som förvaltas av GD Jordbruk], kommer från och med 2005 för tydlighetens skull att överföras till artikel 17 04 01 [förvaltad av GD Hälsa och konsumentskydd] (+ 20 miljoner euro), samtidigt som 3) dessa effekter motverkas i viss mån av vissa besparingar inom växtskyddsområdet.

Med den genomsnittliga euro/dollarkurs på 1 euro = 1,25 US-dollar som används för 2005 års budget är euron 11,6 % starkare än med den kurs som låg till grund för 2004 års budget, dvs. 1 euro = 1,12 US-dollar. Deprecieringen av dollarn förväntas orsaka en ökning av behoven med ca 240 miljoner euro.

3.3.2. Landsbygdens utveckling - underrubrik 1 b

Totalt 6,8 miljarder euro har avdelats för den för den gemensamma jordbrukspolitikens "andra pelare".

För landsbygdens utveckling för EU-15 föreslår kommissionen anslag på en nivå som är lika med utgiftstaket (4 910 miljoner euro). Det framgångsrika genomförandet av 2003 års budget inom detta området tyder på att 2005 års anslag också bör kunna utnyttjas fullt ut.

Den föreslagna fördelningen av anslag mellan olika åtgärder för landsbygdens utveckling har baserats på de planer som lagts fram av medlemsstaterna och skall antas av kommissionen, och det bör noteras att fördelningen i detta skede skall ses som vägledande. Medlemsstaterna har i enlighet med subsidiaritetsprincipen rätt att inom vissa gränser omfördela anslag mellan olika åtgärder.

Vad gäller utgifter för de nya medlemsstaterna (EU-10) motsvarar det belopp i åtagandebemyndiganden som föreslås det belopp som man enades om i Köpenhamn, nämligen 1 931 miljoner euro. Dessa medel för landsbygdens utveckling kommer att vara differentierade anslag. Såsom betalningsbemyndiganden för samma ändamål förs 1 369 miljoner euro in i denna budget.

Budgettaken och behoven för rubrik 1, indelade enligt verksamhetsbaserad budgetering, redovisas i följande tabell.

(belopp i miljoner euro)

>Plats för tabell>

4. Strukturåtgärder: Rubrik 2

4.1. Sammanfattande tabell

(Belopp i miljoner euro, i löpande priser)

>Plats för tabell>

4.2. Viktiga aspekter på rubrik 2

-- Det som främst bör uppmärksammas är att betalningsbemyndigandena ligger kraftigt över 2004 års nivå (+ 14,8 %). Denna ökning beror till betydande del på att betalningsbemyndigandena för de nya medlemsstaterna fördubblats som en följd av Köpenhamnsöverenskommelsen. Det kan dock samtidigt noteras att anslagen för 2004 var relativt små (7 % under 2003 års nivå).

-- De betalningsbemyndiganden som avdelas för programmen för EU-15 under 2000-2006 täcker 95 % av åtagandena för "traditionella program" och 80 % av den genomsnittliga årliga delutbetalningen för gemenskapsinitiativen. Dessa procentsatser är högre än motsvarande för föregående år, men denna ökning kan sägas vara i linje med de trender som konstaterats vad gäller utnyttjandegrad.

-- De utestående åtagandena för programperioden 2000-2006 förväntas öka en aning under 2005, då de avdelade betalningsbemyndigandena satts till 95 % av åtagandebemyndigandena för de flesta av programmen.

-- De åtagandebemyndiganden som föreslagits för strukturåtgärder för EU-25 som helhet ligger helt i linje med den budgetplan som bifogas det interinstitutionella avtalet, samt med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Köpenhamn.

-- När det gäller Sammanhållningsfonden ligger åtagandebemyndigandena 9,7 % lägre än i 2004 års budget. Den största delen av denna förändring beror på de resurser som tilldelas de nya medlemsstaterna enligt Köpenhamnsöverenskommelsen. För EU-15 sjunker anslagen med ca 61 miljoner euro (2005 års priser) på grund av att Irland inte längre är berättigat till stöd från Sammanhållningsfonden.

4.3. Allmän presentation av rubrik 2

För hela perioden 2000-2006 har 195 010 miljoner euro avsatts för strukturfonderna till förmån för EU-15, och motsvarande belopp för Sammanhållningsfonden är 18 000 miljoner euro (båda beloppen angivna i 1999 års priser). Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn tilldelades de nya medlemsstaterna 14 156 miljoner euro från strukturfonderna och 7 591 miljoner euro från Sammanhållningsfonden under resten av perioden 2004-2006, båda beloppen i 1999 års priser.

Enligt grundförordningen för strukturfonderna räknas de årliga anslagen i löpande priser fram genom att 1999 års priser används som grund för en standardindexering med 2 % per år. Även anslagen till Sammanhållningsfonden indexeras varje år, med hjälp av samma deflator som används för den tekniska justeringen av budgetplanen. Det är alltså relativt okomplicerat att räkna fram den årliga budgeten för dessa fonder.

Rubrik 2 i budgetplanen täcker dels de fyra strukturfonderna, dvs. Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, utvecklingssektionen (EUGFJ) och Fonden för fiskets utveckling (FFU), dels Sammanhållningsfonden.

Anslagen kan hänföras till följande fyra politikområden (indelade enligt principen om verksamhetsbaserad budgetering):

-- Regionalpolitik för ERUF och Sammanhållningsfonden.

-- Sysselsättning och socialpolitik för ESF.

-- Jordbruk och landsbygdsutveckling för EUGFJ:s utvecklingssektion.

-- Fiske för FFU.

4.3.1. Strukturfonderna

Under perioden 2000-2006 avdelas ca 94 % av strukturfondsanslagen för EU-25 för de huvudsakliga programmen (samlade programdokument och operativa program), och 5,35 % för gemenskapsinitiativen. Övriga 0,65 % avser nyskapande åtgärder (högst 0,4 %) och tekniskt stöd (0,25 %).

För 2005 uppgår åtagandebemyndigandena för EU-25 till 37 246 miljoner euro i 2005 års priser, vilket inkluderar de 1 395 miljoner euro i outnyttjade anslag från år 2000 som åter förts in i budgeten.

(Belopp i miljoner euro, i löpande priser)

// Preliminärt budgetförslag 2005

Huvudprogram // 34 868

Gemenskapsinitiativ // 2 259

Tekniskt bistånd/Innovativa åtgärder // 120

Totalt // 37 247

4.3.1.1. Huvudprogram

De viktigaste målen för strukturfonderna är följande:

-- Mål 1: Att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som släpar efter i utvecklingen

-- Mål 2: Att stödja den ekonomiska och sociala omställningen i regioner med strukturella problem.

-- Mål 3: Att stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

-- Strukturåtgärder i fiskesektorn utanför de regioner som omfattas av mål 1.

I linje med Europeiska rådets slutsatser från Köpenhamn samt villkoren i anslutningsfördragen skall följande belopp i 2005 års priser avsättas för de huvudsakliga målen i de nya medlemsstaterna under budgetåret 2005:

-- Mål 1, med finansiering från samtliga fyra strukturfonder: 5 014,9 miljoner euro.

-- Mål 2, finansierat genom ERUF och ESF: 45,5 miljoner euro.

-- Mål 3, finansierat genom ESF: 41,9 miljoner euro.

-- Vidare har ett belopp på 1,1 miljon euro avdelats för FFU i regioner som inte omfattas av mål 1.

Hur medlen fördelas mellan mål 1 och 2 beror på beror på resultatet av de nya medlemsstaternas programplanering, som dessutom skall godkännas av kommissionen.

När det gäller EU-15 medger den allmänna strukturfondsförordningen följande fördelning mellan de huvudsakliga målen

-- Mål 1 (inklusive övergångsstöd), med finansiering från alla fyra fonderna: 22 218,1 miljoner euro.

-- Mål 2 (inklusive övergångsstöd), med finansiering från ERUF och ESF: 3 498,8 miljoner euro.

-- Mål 3, finansiering genom ESF: 3 869,1 miljoner euro.

-- FFU (utanför mål 1-regioner): 178,9 miljoner euro.

Inom mål 1 kommer stöd också att ges till det särskilda programmet för fredsprocessen i Nordirland (Peace) samt till ett särskilt extraprogram för vissa svenska regioner.

De regioner som omfattades av mål 1 under den förra programperioden 1994-1999 men som inte längre uppfyller stödkriterierna för 2000-2006 tilldelas ett övergångsstöd enligt mål 1 från samtliga strukturfonder, vilket är tillämpligt åtminstone fram till 2005. På samma sätt har de regioner som omfattades av de gamla mål 2 eller 5b fram till 1999, men som inte omfattas av det nya mål 2, ett övergångsstöd från ERUF, som också gäller till 2005.

Fördelningen av medel mellan fonderna avgörs vad gäller mål 1 och 2 genom de program som upprättas i samarbete med medlemsstaterna.

I början av 2004 kommer medlemsstaterna att fördela och inrätta program för utnyttjande av medlen i den resultatreserv som inrättades genom grundförordningen för strukturfonderna. Denna reserv omfattar 4 % av de totala ramanslagen för perioden 2000-2006, som man beslutat att reservera för de bäst fungerande programmen efter att ha tagit del av halvtidsutvärderingen 2003. Exakt hur de totala anslagen kommer att fördelas kan alltså fastställas först när denna resultatreserv har knutits till konkreta program.

I nedanstående tabeller redovisas den förväntade fördelningen i åtagandebemyndiganden. I tabellerna för EU-25 antas en fördelning för de nya medlemstaterna som är identisk med hur fördelningen ser ut i dagsläget för EU-15. Detta antagande kommer sedan att få revideras när det blir klart hur de nya medlemsstaternas programplanering kommer att vara fördelad mellan olika politikområden, samt mot bakgrund av programplaneringen av medlen i resultatreserven för EU-15.

Åtagandebemyndiganden 2005 (inklusive anslag från 2000 som åter tas upp)

(Belopp i miljoner euro, i löpande priser)

>Plats för tabell>

Varje politikområde inrymmer särskilda budgetrubriker avsedda för avslutandet av tidigare program. Under åtagandebemyndiganden förses dessa rubriker med ett symboliskt anslag "p.m.", eftersom det endast är betalningar som återstår att reglera. Omfattningen av dessa betalningar blir dock marginell under 2005 eftersom merparten av de utestående åtaganden under dessa rubriker förväntas kunna avslutas under 2004.

4.3.1.2. Gemenskapsinitiativen

Det finns f.n. fyra gemenskapsinitiativ, vart och ett med finansiering endast från en fond:

1) Interreg, för att befrämja gränsöverskridande och interregionalt samarbete, finansierat av ERUF.

2) Initiativet Leader för landsbygdens utveckling finansieras genom EUGFJ:s utvecklingssektion.

3) Initiativet Equal för kompetensutveckling med lika möjligheter finansieras genom ESF.

4) Initiativet Urban för ekonomisk och social förnyelse, för främjande av en hållbar utveckling av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång finansieras genom ERUF.

Vad gäller de nya medlemsstaterna beslöt Europeiska rådet i Köpenhamn att endast stödja Interreg och Equal.

Åtagandebemyndigandena för de fyra gemenskapsinitiativen för EU-25 uppgår för 2005 till sammanlagt 2 259 miljoner euro i 2005 års priser, varav 2 022 miljoner euro är avdelade för EU-15. I enlighet med strukturfondsförordningen, kommissionens riktliner för varje initiativ samt slutsatserna från Köpenamn fördelas anslagen för 2005 på följande sätt:

(Belopp i miljoner euro, i löpande priser)

// Preliminärt budgetförslag 2005

Interreg // 1 110

Leader // 402

Equal // 615

Urban // 132

Total // 2 259

Det finns också en särskild budgetrubrik för betalningar som gäller tidigare programperioder för samtliga gemenskapsinitiativ.

4.3.1.3. Innovativa åtgärder och tekniskt stöd

Dessa anslag (se tabellen under punkt 2.3.1) täcker nyskapande åtgärder såsom, studier, pilotprojekt och utbyta av erfarenhet, liksom olika former av förvaltningstekniskt stöd, bl.a. förberedelser, övervakning, utvärdering och kontroll. Allt förvaltningstekniskt stöd inom strukturfondsområdet tas nu upp i kapitel 1, med undantag för utestående åtaganden som avser tidigare differentierade anslag (kapitel 49).

För de nya medlemsstaterna avsätts 14,4 miljoner euro i åtagandebemyndiganden för tekniskt stöd i enlighet med slutsatserna från Köpenhamn (angivet i 2005 års priser). Åtagandebemyndigandena för EU-15 uppgår till 105,1 miljoner euro 2005 års priser. De totala anslagen för ändamålet blir därmed 119,5 miljoner euro.

4.3.1.4. Betalningsbemyndiganden

Nya program 2000-2006

EU-15

När det gäller de nya programmen kommer 2005 års betalningar nästan helt att avse återbetalningar. Ett belopp på 28 544 miljoner euro avdelas för genomförande av de nya programmen, vilket innebär en ökning med 13,2 %.

Betalningarna under 2005 förväntas motsvara ca 95 % av de genomsnittliga årliga åtagandena. Motsvarande antagande för 2004 års budget var 80 %. Denna utveckling mot ett mer optimistiskt antagande om betalningar 2005 jämfört med 2004 ligger dock i linje med den allmänna trenden för betalningarnas andel av de årliga åtagandena. Betalningarna ökade t.ex. från 66 % av åtagandena 2002 till 78 % 2003.

När det gäller gemenskapsinitiativen, där utnyttjandet av budgetmedlen släpat efter något mera, förväntas betalningarna för de huvudsakliga programmen uppgå till 85 % av årets andel av de totala åtagandena. Detta motsvarar mer eller mindre utfallet 2003 för dessa program. När det gäller tekniskt stöd och nyskapande åtgärder bygger kommissionens uppskattning av behovet i form av betalningsbemyndiganden på de beräkningar som de närmast ansvariga avdelningarna rapporterat.

För Peace II-programmet föreslås betalningsbemyndiganden på 101 miljoner euro.

Behoven av betalningsbemyndiganden 2005 kommer delvis att bero på anslagsutyttjandet 2004. Kommissionen kommer därför att ta fäste på utnyttjandegraden i juli 2004 och utföra eventuella justeringar på grundval därav.

EU-25

De betalningar som förutses för de nya programmen (2000-2006) uppgår till 31 637 miljoner euro av totalt 32 391 för strukturfonderna som helhet. Fördelningen av dessa betalningar mellan de olika programmen ser ut på följande sätt:

(miljoner euro, löpande priser)

>Plats för tabell>

"Av dessa totalbelopp motsvarar andelen för EU-10 helt och hållet slutsatserna från toppmötet i Köpenhamn. Betalningarna till de nya medlemsstaterna motsvarar 6 % av de totala åtagandena för perioden 2004-2006, medan de genomsnittliga årliga åtagandena uppgår till 40 % av de totala för samma period."

Tidigare program före 2000

Dessa program torde avslutas under 2004 och endast ett mindre restbelopp förväntas behöva avdelas för 2005 för eftersläpande betalningar. 754 miljoner euro anslås för detta ändamål, vilket som jämförelse motsvarar ca 10 % av de utestående åtagandena i slutet av 2003.

4.3.2. Sammanhållningsfonden

Åtagandebemyndigandena uppgår till 5 132 miljoner euro för EU-25, varav 2 738 miljoner avser EU-15 och 2 394 miljoner EU-10. För de nya medlemsstaterna är dessa siffror en följd av slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn. Vad gäller EU-15 bör det framhållas att inga nya åtaganden kommer att ingås för Irland, eftersom landet sedan 2004 inte längre är berättigat till stöd från Sammanhållningsfonden. Det belopp som förts in i budgeten för Sammanhållningsfonden ligger därmed 61 miljoner euro under taket i budgetplanen.

Betalningsbemyndigandena uppgår här till 3 006 miljoner euro för EU-25 och 2 335 miljoner euro för EU-15. Beloppet för de nya medlemsstaterna följer av slutsatserna i Köpenhamn och motsvarar 3 % av 2005 års andel av åtagandena plus 21 % av 2004 års åtaganden. Beloppet för EU-15 ligger ca 17 % lägre än beloppet för samma medlemsstater i 2004 års budget.

5. Internal policies: heading 3

5.1. Sammanfattande tabell

(belopp i milj. euro, i löpande priser)

>Plats för tabell>

5.2. Viktiga aspekter på rubrik 3

Budgetmedlen för rubrik 3 är särskilt avsedda att täcka två av de tre politiska prioriteringar som kommissionen föreslagit för 2005, med utgångspunkt från den utvidgade unionen med 25 medlemsstater, nämligen "konkurrens och sammanhållning" samt "säkerhet och europeiskt medborgarskap".

Vad gäller "konkurrens och sammanhållning" syftar de åtgärder som finansieras under rubrik 3 i budgetplanen till att stärka insatserna inom forskning, utveckling av mänskliga och tekniska resurser bland annat genom att slå vakt om miljön och om den sociala dimensionen.

När det gäller "Säkerhet och europeiskt medborgarskap" kommer åtgärderna under rubrik 3 att inriktas på en fortsatt konsolidering av det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa med utgångspunkt från Tammerforsprogrammet. Viktiga punkter är också medborgarnas rätt till skydd mot natur- och miljökatastrofer samt att få grundläggande behov tillgodosedda (sjukvård, konsumentskydd, säkra livsmedel, transporter och informations- och kommunikationsnät).

Totalt sett uppgår kommissionens förslag till anslag till rubrik 3 i budgetplanen till 8 958,6 miljoner euro åtagandebemyndiganden och7 728,6 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, vilket i båda fallen innebär en ökning med 2,9 % jämfört med 2004. Den marginal som återstår blir således 53,4 miljoner euro.

Det faktum att de föreslagna anslagen sammantaget utgör en nettoökning med 254 miljoner euro i förhållande till 2004 års budget förklaras främst av följande faktorer:

-- Vid den förnyade programplaneringen av det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ökades anslagen med 33 miljoner euro 2003, vilket gjort det möjligt att minska dem med samma belopp 2005, enligt finansieringsplanen från maj 2003. Detta belopp kan därför avdelas till andra åtgärder 2005.

-- Ungefär 144 miljoner euro kan enligt den ekonomiska planeringen avsättas för andra politikområden. Dessa anslag kommer framför allt ifrån politikområdena Ekonomi och finans, Jordbruk och landsbygdens utveckling, Fiske samt Energi och transport.

Genom dessa besparingar blir det möjligt att öka anslagen jämfört med 2004 inom följande politikområden och åtgärder:

-- Forskning och teknisk utveckling (+ 232 miljoner euro)

-- Nedläggning av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering (+ 51 miljoner euro).

-- Rättsliga och inrikes frågor (+ 44 miljoner)

-- Utbildning och kultur (+37 miljoner)

-- Transport och energi (+ 35 miljoner)

-- Hälsa och konsumentskydd (13 miljoner)

-- Informationssamhället (+ 9 miljoner)

-- Beskattning och tullunion (+ 8 miljoner)

5.3. Allmän presentation av rubrik 3

Forskning och teknisk utveckling: det sjätte ramprogrammet antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut 2002/1513/EG samt rådets beslut 2002/668/Euratom (egentligen uppdelat i EG:s respektive Euratoms ramprogram). Båda dessa beslut har ändrats enligt överenskommelsen vid medlingsmötet den 24 november 2003. Ramprogrammet antogs i syfte att bidra till målen i artikel 163.1 i fördraget, nämligen att "stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i detta fördrag."

Ramprogrammet för forskning är fortfarande den viktigaste utgiftsposten under denna rubrik, med totala anslag på 5 047 miljoner euro, vilket utgör en ökning med 232 miljoner euro. Programmet är ett centralt inslag i utvecklingen av den kunskapsbaserade ekonomin och samhället inom unionen med avgörande betydelse för innovation, konkurrenskraft och sysselsättning, hållbar ekonomisk tillväxt och social sammanhållning.

I nedanstående tabell redovisas anslagen till sjätte ramprogrammet fördelade på politikområde:

(miljoner euro, löpande priser)

>Plats för tabell>

Gemensamma forskningscentrets insatser för unionens politik kommer främst att ta formen av vetenskapligt och tekniskt stöd inom områdena miljöskydd, allmänhetens säkerhet samt i arbetet för en hållbar utveckling. Detta omfattar bland annat riskbedömning, provning, godkännande och förbättring av metoder, materiel och tekniker. Detta syftar i sin tur till att underlätta och förbättra gemenskapsåtgärder inom en rad olika områden, bl.a. säkra livsmedel, förebyggande av bedrägerier, åtgärder som rör kemiska ämnen, miljö och hållbar utveckling samt kärnsäkerhet. Gemensamma forskningscentrets insatser inom dessa områden kommer att ske i nära samarbete med forskningscenter i medlemsstaterna och i tredje land.

I samband med utvidgningen kommer Gemensamma forskningscentrets särskilda åtgärder att inriktas på att förbättra integrationen av de berörda forskningsorganisationerna och personalen i de nya medlemsstaterna i centrets olika nätverk och projekt. Detta gäller särskilt inom områden som miljö, säkra livsmedel och kärnsäkerhet, där de nya medlemsstaterna fortfarande behöver arbeta för att motsvara de vetenskapliga och tekniska kraven i gemenskapslagstiftningen. Gemensamma forskningscentret kommer också att fortsätta informera om sin verksamhet i de tre återstående kandidatländerna, och kommer också att successivt att öppna sin verksamhet mot länderna i västra Balkan. Centret kommer också att bidra med tekniskt och vetenskapligt stöd till gemenskapens nya grannskapspolitik.

Som ett led i den verksamhet som brukar benämnas "kärnkraftsbördan från Gemensamma forskningscentrets tidigare verksamheter inom ramen för Euratomfördraget"genomför kommissionen sedan 1999 en handlingsplan för att montera ned de kärnanläggningar som återstår från tidigare verksamhet, alternativt klassa dem i en lägre säkerhetsklass.

I handlingsplanen ingår bland annat att installera ett system för hantering av avfall i (Ispra I) samt en lagringsanläggning, också belägen vid Ispra, eftersom Italien hittills saknat en sådan. Planen kommer under tiden att fullföljas med befintliga anläggningar för avfallshantering, samt nedmontering av samtliga kärnanläggningar, vilket även det innefattar hantering och lagring av avfall.

Genomförandet av denna handlingsplan gäller till största delen Gemensamma forskningscentrets anläggningar i Ispra, där arbetet inom kärnforskningsområdet är i det närmaste fullbordat. Forskningscentrumen i Petten (Nederländerna), Geel (Belgien) samt Karlsruhe (Tyskland) har fortfarande sin verksamhet i gång, och kommer således att börja genomföra liknande handlingsplaner efter att de stängt sina kärnanläggningar, vilket i Petten kan förväntas ske ca 2015 och i Geel och Karlsruhe kring 2025.

Kommissionens program för 2002 och 2003 genomfördes av ett konsortium av externa uppdragstagare och har utvärderats i efterhand. I denna utvärdering bekräftades de riktlinjer som Gemensamma forskningscentret tidigare föreslagit, samtidigt som en ny kostnadsredovisning lades fram. I rapporten rekommenderades också att arbetet med programmet borde påskyndas. Varje utvidgning eller förlängning av programmet kommer att föra med sig ökade kostnader. Sammantaget kommer behoven av budgetmedel 2005 att bli större än tidigare, eftersom målet är att bestrålat bränsle av amerikanskt ursprung skall transporteras från Petten till USA (före 2006, då denna möjlighet inte längre finns), samtidigt som den nya lagringsanläggningen i Ispra skall uppföras. Detta senare steg ses som ett villkor för att arbetet med upparbetning av avfall och nedmontering av anläggningarna skall kunna inledas.

För nedläggning av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering föreslås för 2005 anslag på 66,9 miljoner euro. Detta skall framför allt finansiera de insatser som redovisas nedan.

-- 27,5 miljoner euro har redan avdelats för följande åtgärder:

-- Färdigställande av anläggningen för avfallshantering i Ispra (nybyggnad samt förbättringar)

-- Koncentration och upparbetning av äldre avfall i Ispra (i enlighet med gemensamma forskningscentrets åtagande gentemot de myndigheter som ansvarar för kärnsäkerhet).

-- Nedmontering av föråldrade handskbox-installationer samt bortskaffning av radioaktivt material från anläggningen i Karlsruhe i syfte att begränsa kärnämnesmängden enligt givna specifikationer, så att annan verksamhet kan bedrivas.

-- 10 miljoner euro avsätts för tidigarelagd återtransport av radioaktivt bränsle från Petten till USA, eftersom denna möjlighet kommer att upphöra 2006.

-- 20 miljoner euro avdelas för ett kontrakt om uppförande av en nyckelfärdig anläggning för tillfällig förvaring. Ett sådant heltäckande kontrakt är att föredra framför en uppdelning av arbetet på flera kontrakt, även om utgifterna kommer att delas upp över en treårsperiod för att garantera bästa möjliga säkerhet och ansvarsskyldighet.

-- Vidare förväntas anslag på 9,4 miljoner euro behövas för komprimering av avfall, antingen genom att en komprimeringsanläggning installeras vid Ispra, eller genom någon extern lösning om det skulle visa sig mera ekonomiskt.

Ökningen beror i huvudsak på engångsinvesteringen i anläggningen för tillfällig förvaring, transporten av bränsle till USA samt kostnaden för komprimering av avfall.

Det bör understrykas att den grupp av oberoende experter som bistår Gemensamma forskningscentret i avvecklingsfrågor rekommenderat att programmet genomförs så fort som möjligt, så att kostnaderna för säker förvaring, övriga säkerhetsaspekter samt underhåll kan hållas nere. Totalt beräknas dessa kostnader för närvarande till 6 miljoner euro per år.

Övriga åtgärder:

-- Sedan EKSG-fördraget löpte ut finansieras Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram genomavkastningen på investering av EKSG:s återstående tillgångar.

-- Att stärka den europeiska industrins potential inom säkerhetsforskning: Detta är en förberedande åtgärd som är inne på sitt andra år. Den är ett komplement till de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna och av andra europeiska institutioner inom samma område, och syftar framför allt till att utveckla ett program för avancerad säkerhetsforskning. Målet är främst att studera under vilka omständigheter och med vilka medel man kan stärka Europas konkurrenskraft vad gäller säkerhetsapplikationer, såväl från vetenskaplig som teknisk och industriell synvinkel.

Energi och transport: även om anslagen exklusive forskning ökar med 35 miljoner euro i förhållande till 2004 års budget - och därmed uppgår till sammanlagt 1 047 miljoner euro - ligger anslagen för detta område generellt sett 52 miljoner euro under det belopp som överenskommits i den ekonomiska planeringen. Detta beror i första hand på att förslaget till ändring av förordningen om transeuropeiska nät i gränsregioner har dragits tillbaka.

De anslag som avdelats för området skall särskilt täcka följande:

-- Utveckling och genomförande av färdigplanerade projekt som anges i tillväxtinitiativet genom att utvidga de transeuropeiska näten. I samband med Vitboken om den gemensamma transportpolitiken (2003) uppdaterades gemenskapsriktlinjerna för utvecklingen av transeuropeiska transportnät, i syfte att komplettera 2001 års förteckning över prioriterade projekt med de nya initiativen för utveckling av s.k. gränsöverskridande motorvägar till sjöss (det totala antalet prioriterade projekt blir därmed 29). Uppdateringen syftar också till att ge projekten en tydligare europeisk dimension och att införa en mekanism som underlättar operativ och finansiell samordning medlemsstaterna emellan. Man håller också fast vid år 2020 som mål för när det transeuropeiska nätet skall vara färdigbyggt. Riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten har också setts över, bland annat för att lyfta fram nya prioriteter och förbättra flexibiliteten när det gäller att godkänna projekt.

-- Utveckling av en politik för säkerhet och civilskydd inom områdena energi och transport, bland annat genom att en ny verksamhet definierats i budgetens kontoplan (säkerhet och användarskydd inom energi- och transportjänster).Detta omfattar transportsäkerhet, kärnsäkerhet och strålskydd.

-- Kostnaderna för att inrätta Europeiska järnvägsbyrån för säkerhet och driftskompatibilitet och för att få igång verksamheten inom Europeiska byrån för luftfartssäkerhet och Europeiska byrån för sjösäkerhet, i det senare fallet särskilt med tanke på möjligheten att ställa förhyrda specialfartyg för bekämpning av föroreningar till medlemsstaternas förfogande. Syftet med dessa fartyg skulle framför allt vara att ingripa vid tillfällig eller långvarig förorening av havet, såsom ett led i utvidgningen av byråns verksamhet.

Gemenskapens ökade anslag till dessa tre byråer skall också underlätta för dem att snabbt och effektivt komma på plats och inleda sin verksamhet på de orter som beslutades av Europeiska rådet i december 2003.

-- Införande av ett system för satellitövervakning av fartyg till sjöss, i syfte att kunna spåra fartyg som förorenar medlemsstaternas vatten, och därmed kontrollera efterlevnaden av den nya förordning som förbjuder att fartygstankar töms till sjöss. Som ett komplement till detta föreslås en genomförbarhetsstudie [10]om samordning av de europeiska kustbevakningarnas arbete.

[10] Efter Europaparlamentets förslag den 13 januari 2004.

-- Fortsatt genomförande av Marco Polo-programmet, som syftar till att främja nyskapande åtgärder inom logistik och intermodala transporter.

-- Genomförande av programmet "Intelligent energi för Europa", som syftar till energibesparing, särskilt inom transportområdet, och utveckling av förnybara energikällor.

-- Modernisering av infrastrukturen för ledning av lufttrafik (Deploy- projektet).

-- Finansiering (139 miljoner euro) av åtgärder inom kärnsäkerhetsområdet, avseende nedläggning av kärnkraftverken Ignalina (Litauen) och Bohunice (Slovakien).

Ett belopp på 242,3 miljoner euro avdelas för åtgärder inom områdena energi och transport som finansieras genom sjätte ramprogrammet för forskning, i enlighet med den ekonomiska planeringen av programmet. De prioriterade målen är att befästa den europeiska industrins ställning inom områdena luftfart (teknik som har samband med införandet av ett gemensamt luftrum) och rymdteknologi (Galileo), samt att stärka dessa sektorers potential att bidra till ökad säkerhet och bättre miljöskydd. Inom energisektorn är prioriteterna framför allt att hantera efterfrågan på energi, att använda förnybara energikällor i stor skala samt att stödja renare kollektivtrafik och användning av ersättningsbränslen. Vad gäller transportområdet är gemenskapens initiativ inriktade på att utveckla innovativa, miljövänliga och konkurrenskraftiga system för alla former av marktransport (järnväg, vägtransport samt inre vattenvägar). Detta syftar också till att involvera alla transportsätten och bidra till en bättre balans dem emellan samt att stärka säkerheten.

Ekonomi och finans: för detta område föreslås anslag på 49,7 miljoner euro, dvs. 50 miljoner euro mindre än i 2004 års budget.

Detta beror framför allt på följande faktorer:

-- Åtagandebemyndigandena i 2004 års budget för rubriken "Program för företag: att förbättra de små och medelstora företagens ekonomiska förutsättningar (fleråriga program)". Enligt uppgifter från Europeiska investeringsfonden, som förvaltar medlen, förväntas 2004 års anslag för programmet att kunna utnyttjas helt. För 2005 föreslås emellertid ändå avsevärt mindre åtagandebemyndiganden än för2004, efter att hänsyn tagits till behoven för de projekt som förväntas återstå att finansiera under programmets sista genomförandeår (dess löptid är 2001-2005).

Det bör noteras att de finansiella instrument som ingår i programmet påverkas av marknadsförhållanden. När det t.ex. gäller ETF-Start har nedgången på aktiemarknaderna, den sjunkande tilltron till innovativa tillväxtföretag och de stora förluster som följt för investerare kraftigt bidragit till att mindre sådana investeringar förväntas under 2005, vilket också reducerar antalet "projekt i kö" för finansiering från programmet hos EIF. Värdet på dessa projekt beräknas för närvarande till 44,5 miljoner euro. Detta belopp baseras på de senaste uppgifterna som EIF redovisat för de fleråriga programmen tillsammans, och bör därför ses som en mer realistisk beräkning än vad som förutsågs i den ekonomiska planeringen från maj 2003 (63,5 miljoner euro). Detta avser alltså projekt för vilka åtaganden förväntas kunna ingås före programperiodens slut, liksom stödberättigande kostnader inom ramen för själva programmet (administrationsavgifter hos EIF, kostnader för marknadsföring och juridisk rådgivning). För 2005 anslås endast de åtagandebemyndiganden som på rimliga grunder förväntas kunna utnyttjas.

-- Utgifterna under budgetrubriken "kärnsäkerhet", som också faller inom detta politikområde, påverkas av i vilken utsträckning Euratomlån beviljas inom ramen för utlåningstaken och kriterierna för stödberättigande. Enligt gängse budgetpraxis och för att kunna bemöta rimliga förväntningar om att få ansökningar beviljade under denna budgetpost har inget exakt belopp föreslagits i det preliminära budgetförslaget, utan i stället ett s.k. symboliskt anslag ("p.m.").

Informationssamhället: anslagen till detta politikområde ökar med 8,9 miljoner euro jämfört med 2004 (exklusive forskningsanslag), i enlighet med den ekonomiska planeringen.

Politikområdet indelas i tre operativa verksamheter: politik på området för elektronisk kommunikation, eEurope samt forskning och teknisk utveckling - informationssamhället.

Politiken på området för elektronisk kommunikation skall ge ett betydande bidrag till de mål som stats- och regeringscheferna satte upp vid toppmötet i Lissabon 2000, dvs. att göra Europa till den världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomi år 2010.

Detta består framför allt i att främja en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för kommunikationsnät och -tjänster, och på så sätt stimulera tillväxt innovation och effektivitet.

Politiken för elektronisk kommunikation bidrar inte bara till att stärka konkurrensen på marknaden, utan också till att underlätta för medborgarna att dra fördel av informationssamhället.

Den verksamhet som går under benämningen eEurope innehåller flera program, som alla syftar till att omsätta handlingsplanen för eEurope i praktiken. Det övergripande målet med handlingsplanen för eEurope 2005 är att påskynda övergången till informationssamhället och se till att informationssamhällets fördelar är tillgängliga för alla. Verksamheten omfattar således följande åtgärder:

-- MODINIS (engelsk förkortning för Monitoring of the eEurope 2005 action plan, Dissemination of good practices and the improvement of network and information Security, dvs. "övervakning av handlingsplanens genomförande, spridning av god praxis och förbättring av nät- och informationssäkerhet").

-- e-Ten, som omfattar stöd till offentliga elektroniska tjänster, genom att göra sådana tjänster av allmänt intresse som baseras på elektroniska data operativa via elektroniska nät för dataöverföring.

-- eContent och eContentplus syftar till att befrämja utvecklingen av europeiskt digitalt innehåll på de globala näten, och således också ta upp kraven på en ökad utbyggnad av bredband.

-- Handlingsplanen för Internet samt handlingsplanen för säkrare användning av Internet/Plus syftar till att skapa en säkrare infrastruktur och därmed säkrare användning, bland annat genom bekämpning av olagligt och skadligt material på nätet.

-- Vidare kommer Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet att vara fullt funktionsduglig under 2005, och kommer på så sätt att bidra till samordnade europeiska insatser i säkerhetsfrågor.

Inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har vissa prioriteringar valts ut när det gäller teknik kopplad till informationssamhället: därtill hör framför allt den nya generation teknologi som gör det möjligt att integrera datorer på ett smidigare sätt i det dagliga livet. Enligt denna målsättning sätts användarna - såväl företag som privatpersoner - i centrum för produktutvecklingen, med ett allomfattande kunskapssamhälle som slutmål. 1 119,5 miljoner euro har avdelats för denna verksamhet, vilket ligger i linje med den ekonomiska planeringen av sjätte ramprogrammet.

Utbildning och kultur: För detta politikområde föreslås 884,6 miljoner euro. Målet är bland annat att lyfta fram den mänskliga dimensionen av den europeiska integrationen, samtidigt som man befrämjar kunskapssamhällets utveckling i Europa, bidrar till att skapa en europeisk kultursfär och till att bättre involvera medborgarna i integrationsprocessen.

Detta belopp skall framför allt täcka följande åtgärder:

-- För insatser som faller under verksamheten utbildning i kontoplanen avdelas 428,6 miljoner euro vilket innebär en ökning med 43,8 miljoner euro jämfört med 2004.

Denna uppgång förklaras bland annat av de ökade anslagen till Sokrates-programmet (361,2 miljoner euro för 2005), vilket följer den planerade profilen för programmet, som omfattar 2000-2006. En del av ökningen beror också på att anslagen till Erasmus Mundus stiger från 8 miljoner euro 2004 till 27 miljoner euro 2005.

Däremot ligger de föreslagna anslagen till programmet eLearning 2 miljoner euro lägre än 2004 (14 miljoner euro jämfört med 16 miljoner), vilket är en anpassning till totalanslagen för detta program under dess löptid 2004-2006.

För övriga budgetrubriker som hör till denna verksamhet, och som faller under programmet för stöd till organisationer som arbetar inom utbildningsområdet, noteras inga betydande skillnader i anslag jämfört med 2004.

-- Den viktigaste enskilda åtgärd som faller inom verksamheten yrkesinriktad utbildning är den andra etappen av Leonardo da Vinci- programmet. 208,2 miljoner euro föreslås för 2005.

I detta kapitel upptas också anslagen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (16,1 miljoner euro föreslås 2005) samt Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (18,5 miljoner föreslå, varav 2,5 miljoner inom ramen för Phare-programmet).

-- Anslagen inom kapitlet för kultur och språk avser först och främst ramprogrammet för kultur som tilldelas 34,9 miljoner euro. Detta ligger i linje med planeringen för hela ramanslaget för programperioden (ursprungligen 2000-2004, men en förlängning till och med 2006 är under behandling för närvarande).

För övriga rubriker inom kapitlet, som täcks av programmet för stöd till organisationer som är aktiva inom kulturområdet, föreslås anslag i linje med det fleråriga ramanslaget för programmet.

-- Inom kapitlet audiovisuell politik och idrott går anslagen framför allt till det fortsatta genomförandet av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning. För 2005 föreslås totalt 93,3 miljoner euro, vilket stämmer överens med ramanslagen för dessa program (ursprungligen planerade för 2001-2005; en förlängning till och med 2006 är under behandling för närvarande).

Det faktum att anslagen för hela detta kapitel minskar beror framför allt på att 2004 års anslag innefattade 8,6 miljoner euro för åtgärder under Europeiska året för utbildning genom idrott.

-- Inom kapitlet ungdom, tilldelas programmet med samma namn 111,5 miljoner euro för 2005. Detta förklarar således de ökade anslagen till verksamheten totalt.

-- Slutligen planeras det också bildandet av ett genomförandeorgan med ett övergripande ansvar för den dagliga förvaltningen av budgetmedlen inom politikområdet utbildning och kultur. Detta genomförandeorgan skall således bistå kommissionen i den löpande programförvaltningen, i de fall som det anges i de grundläggande rättsakterna att externt stöd får användas. Även om motivet för att inrätta ett sådant organ ursprungligen var behovet av att ersätta de s.k. byråerna för tekniskt stöd, ger det också en möjlighet att effektivisera programförvaltningen och ge bättre service till stödmottagarna, samtidigt som kommissionens egna avdelningar kan koncentrera sina ansträngningar på politiska och andra prioriterade frågor inom området.

Åtgärderna inom information och kommunikation är i praktiken spridda på flera olika politikområden: Press och kommunikation, Utbildning och kultur, Ekonomi och finans, Utvidgning, Rättsliga och inrikes frågor, Yttre förbindelser samt Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning. Totalt avdelas 89,7 miljoner euro för dessa ändamål, varav den största delen (63,8 miljoner) inom politikområdet Press och kommunikation. Detta belopp skall finansiera

-- information till medierna och medborgarna om kommissionens verksamhet och målsättningar,

-- information till kommissionen om den allmänna opinionen i medlemsstaterna.

Beskattning och tullunion: ett sammanlagt belopp på 58,2 miljoner euro avdelas för detta politikområde, vilket innebär en ökning med 8 miljoner euro jämfört med 2004. Detta anslag ligger i linje med den ekonomiska planeringen, och beräknas täcka behoven för att involvera de nya medlemsstaterna i de befintliga programmen, i synnerhet följande:

-- Tull 2007 (35,1 miljoner euro): De åtgärder som planeras för 2005 syftar framför allt till att slå vakt om en fullgod tillämpning av gemenskapens bestämmelser i den utvidgade unionen, så att den inre marknaden fungerar väl även efter utvidgningen. Till programmets mer konkreta mål hör att få de befintliga datasystemen att fungera smidigt och där så krävs vidareutvecklas, att skärpa insatserna mot bedrägerier, att minska kostnaden för göra system och rutiner förenliga med bestämmelserna samt att uppmuntra till ett väl fungerande konkurrensklimat i näringslivet. De planerade insatserna rör bland annat kommunikationssystem, utbyte av information, förvaltnings- och projektgrupper, komparativ analys, utbyte av tjänstemän, seminarier och workshopar samt utbildning och uppföljning.

Med tanke på att tullunionen kommer att utvidgas med 10 nya medlemsstater och en stor del av EU:s yttre gräns kommer att flyttas österut, kommer åtgärder att vidtas för att hjälpa de nya medlemsstaterna att införa och upprätthålla kontrollmekanismer som skyddar den inre marknaden vid handel med tredje land.

-- Fiscalis 2007 (14,6 miljoner euro): Detta program syftar till att få skattesystemen inom den inre marknaden att fungera smidigt genom att stärka samarbetet mellan de deltagande länderna och deras förvaltningar och tjänstemän. Det går också ut på att identifiera och söka lösningar på de problem som kan försvåra detta samarbete, oavsett om det gäller bestämmelser eller administrativa rutiner. Framför allt planeras en rad åtgärder för att upprätta eller förbättra system för kommunikation och informationsutbyte, utbyte av tjänstemän, arbetsgrupper, seminarier och kontrollinsatser av multilateral art samt gemensamma utbildningsinitiativ.

120,6 miljoner euro anslås för politikområdet Hälsa och konsumentskydd. Detta innebär en ökning med 12,6 miljoner euro jämfört med 2004 års budget.

Inom detta politikområde ryms de viktigaste åtgärderna på medellång sikt inom strategin för konsumentpolitik för 2002-2006, åtgärdsprogrammet för folkhälsoområdet (2003-2008) samt fullgörandet av de mål som stakades ut i vitboken om livsmedelssäkerhet. Dessutom avdelas anslag för den övergripande verksamheten att anpassa politiken till det utvidgade EU med 25 medlemsstater, samt på sikt till framtida utvidgningar.

De mer specifika mål som skall finansieras under 2005 genom anslag inom rubrik 3 i budgetplanen är följande:

-- Att genomföra ett handlingsprogram inom ramen för strategin för konsumentpolitik2002-2006. De politiska målsättningarna med strategin tar sig uttryck i tre specifika mål på medellång sikt: en hög gemensam nivå på konsumentskyddet i hela EU, ett effektivt genomförande av konsumentskyddsbestämmelserna samt konsumentorganisationernas deltagande i EU:s politik. För 2005 planeras ett fortsatt arbete för ökat konsumentförtroende, större urval och gynnsammare priser på den gränslösa inre marknaden. Dessa ansträngningar kommer att bidra till EU:s allmänna strävan att stärka Europas konkurrenskraft, inte minst genom att verka för en fullständig och effektiv konkurrens i detaljistledet. Totalt avdelas 20,2 miljoner euro för detta program.

-- Att fortsätta genomföra åtgärdsprogrammet för folkhälsoområdet för 2003-2008 (58,9 miljoner euro 2005), med ökat stöd från ett genomförandeorgan för ändamålet.

-- Att utveckla verksamheten vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som kommer att inrättas i Parma i enlighet med Europeiska rådets beslut i december 2003. Anslagen skall garantera att myndigheten kan fortsätta utvecklas och leva upp till de olika krav som ställs på den. Finansieringsbehovet bedöms bli något större än vad som tidigare beräknades för 2005, och kommissionen har således beslutat att föreslå en ytterligare finansiering med 2,5 miljoner euro, vilket gör att de totala anslag som begärs uppgår till 36,7 miljoner.

-- Att inleda arbetet i det nya Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (4,8 miljoner euro).

Näringsliv: Insatserna inom detta politikområde syftar framför allt till att

-- uppmuntra till företagsamhet och förbättra den miljö som företagen verkar i,

-- garantera god tillgång till varor och tjänster på marknaden samtidigt som säkerhet och miljöskydd hålls på en hög nivå,

-- bidra till att skapa gynnsamma villkor för innovation och nytänkande,

-- stärka de europeiska företagens konkurrenskraft, befrämja hållbar produktion, se till att de miljömässiga och sociala EU-bestämmelser som rör näringslivet kan efterlevas med bibehållen lönsamhet, inte minst genom miljökonsekvensbedömningar.

136,4 miljoner euro har avsatts för detta politikområde (exklusive forskningsanslag) och syftet med anslagen är framför allt följande:

-- Att befrämja tillväxt och konkurrenskraft i näringslivet och förbättra företagens villkor i administrativt, juridiskt och finansiellt hänseende, i synnerhet via programmet för företag och företagaranda. Här kan särskilt nämnas anslagen till små och medelstora företag (26 miljoner euro) och Ida-nätverket (29,3 miljoner euro).

-- Att fortsätta utveckla den inre marknaden (EUR 19,7 miljoner euro) i syfte att underlätta utbytet mellan EU och dess nya grannländer, särskilt genom tillnämning av sektorer samt anmälnings- och certifieringsförfaranden: Vidare ingår målet att standardisera eller tillnärma bestämmelser (18,8 miljoner euro). Därav skall 5,8 miljoner euro enligt planerna avdelas för att finansiera förberedelserna för att genomföra EU:s nya rättsliga ramar för kemikalier, bland annat inrättandet av den nya kemikaliemyndighet som kommer att förläggas till Helsingfors enligt Europeiska rådets beslut från december 2003. Denna myndighet kommer bland annat att ha en central roll för utvecklingen av REACH-systemet (som utgör en ny strategi för behandling av kemikalier, vilket utgör en prioritet inom detta politikområde.

-- Bidraget till myndighetens arbete med utvärdering av läkemedel uppgår till 29,1 miljoner euro, vilket är en ökning med 0,6 miljoner jämfört med 2004. Detta belopp, innefattar ett bidrag på 3,7 miljoner euro för avgiftsbefrielse avseende särläkemedel.

Verksamheten Forskning - att främja innovation och förnyelse inom det sjätte ramprogrammet skall stimulera teknisk innovation, utnyttjande av forskningsresultat, överföring av kunskaper och teknologi samt skapande av teknikintensiva företag i alla gemenskapens regioner. Det belopp på 75,6 miljoner euro som avdelats ligger i linje med den ekonomiska planeringen för det sjätte ramprogrammet.

Det allmänna målet är att konkret bidra till innovation i Europa på såväl kort som på lång sikt. Framför allt kommer man att arbeta för en starkare integration mellan forskning och innovation och för att de rättsliga villkor och politiska åtgärder som påverkar förutsättningarna för innovativt arbete skall bli mera samstämmiga inom unionen. När det gäller forskning och innovation kan ytterligare positiva effekter endast skapas genom att de insatser som görs på nationell nivå kompletteras genom samordning och andra åtgärder på EU-nivå. Vidare kan väsentliga stordriftsfördelar uppnås om man kan samordna insatser som tidigare skett mer utspritt och i mindre skala, samt undvika att samma eller mycket likartat arbete upprepas. Genom att på detta sätt rikta in EU:s insatser på samordning och utbyte av god praxis respekteras samtidigt principerna om subsidiaritet och proportionalitet.

Miljö: Ett anslag på 234,5 miljoner föreslås för politikområdet, inklusive 142,5 miljoner för förlängningen av L