RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - GFC årsrapport - 2003

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Förord från kommissionsledamoten med ansvar för forskning

2. Preliminära synpunkter från styrelsen

3. Meddelande från GFC:s generaldirektör

4. Stöd till gemenskapens politik

4.1. Kemikaliesäkerhet

4.2. Livsmedelssäkerhet

4.3. Snabb hantering av krissituationer

4.3.1. Skogsbränder

4.3.2. Prognoser av vilka effekter torka får på grödor i EU

4.4. Säkerhet hos vätgas som transportbränsle

4.5. Säkerhet hos kärnreaktorer i Central- och Östeuropa

4.6. Förberedande forskning

5. GFC:s utmärkelser

5.1. GFC:s pris till årets unga forskare - Dr. Dolores Ibarreta

5.2. GFC:s pris till unga forskare för vetenskaplig innovation -

Dr. Nicole Erdmann

5.3. GFC:s pris till unga forskare för stora vetenskapliga bidrag till livsmedelsforskningen - Dr. Hubert Chassaigne

5.4. GFC:s pris för vetenskaplig publikation - Dr. Yannis Drossinos

5.5. GFC:s pris för tekniskt bistånd - Heinz Stutz och Joachim Küst

6. Översikt över verksamheten vid GFC:s institut under 2003

6.1. Det fleråriga programmets struktur

6.2. Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM)

6.3. Institutet för transuraner (ITU)

6.4. Energiinstitutet (IE)

6.5. Institutet för allmänhetens skydd och säkerhet (IPSC)

6.6. Institutet för miljö och hållbar utveckling (IES)

6.7. Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP)

6.8. Institutet för framtidsstudier (IPTS)

7. Stöd till utvidgningen

8. Bidraget till det europeiska området för forskningsverksamhet

9. Förvaltning av kärnanläggningar

10. GFC i siffror

10.1. Personal

10.2. Gästpersonal

10.3. Budget

10.4. Konkurrensförknippade aktiviteter

10.5. Publikationer under 2003

11. Bilagor

11.1. Styrelse (i december 2003)

11.2. GFC:s direktörer

Gemensamma forskningscentret - uppdrag och struktur

GFC:s uppdrag

Gemensamma forskningscentrets uppdrag är att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformningen, genomförandet och övervakningen av Europeiska unionens politik. Som en enhet i Europeiska kommissionen fungerar GFC som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för unionen. Genom att stå nära den politiska beslutsprocessen tjänar det medlemsstaternas gemensamma intresse samtidigt som det är oberoende av särintressen, privata såväl som nationella.

1. Förord från kommissionsledamoten med ansvar för forskning

Gemensamma forskningscentret (GFC) gav många viktiga bidrag till stöd för EU:s politik under 2003, som var det första året för sjätte ramprogrammet. Gemenskapens lagstiftning grundar sig i allt högre grad på vetenskap, och kräver därför ett sunt vetenskapligt stöd. Bland de exempel som beskrivs i denna rapport kan nämnas EU:s nya kemikaliepolitik, särskilt vad gäller registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier.

Utnämningen av GFC till gemenskapens referenslaboratorium för lagstiftningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder (GMO) är ett konkret exempel på hur GFC bidrar till utformningen av vetenskapliga system och referenssystem som stöd för beslutsfattarna. Detta är en byggstenarna i det europeiska området för forskningsverksamhet och en nyckelkomponent i GFC:s handlingsplan för detta område. Detta stöd ges inte av GFC ensamt, utan snarare genom det europeiska nätverket av GMO-laboratorier, som leds av GFC.

Andra nyckelkomponenter i GFC:s handlingsplan för det europeiska området för forskningsverksamhet inbegriper nätverksskapande, utvidgningen, utbildning och rörlighet samt en ökad tillgång till specialiserade anläggningar. Undertecknandet av ett samarbetsavtal mellan GD Forskning och Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier (IPTS) samt inrättandet av en särskild enhet för det europeiska området för forskningsverksamhet välkomnas och understryker den vikt som jag fäster vid det europeiska området för forskningsverksamhet.

Att göra utvidgningen till en framgång utgör den största utmaningen under år 2004 och kommande år. En av de frågor som aktualiseras för de nya medlemsstaterna är behovet att följa EU:s lagstiftning - gemenskapens regelverk. Genom ett omfattande program med värdforskare som organiserar tekniska seminarier och kurser, där nationella laboratorier från de nya medlemsstaterna deltar aktivt i arbetsprogrammet, har GFC fortsatt att ge ett stort bidrag till att påskynda efterlevnaden av de vetenskapliga och tekniska aspekterna på regelverket.

Jag är övertygad om att GFC under år 2004 kommer att fortsätta att spela en unik och uppskattad roll som stödorganisation genom vilken kommissionen kan basera sin politik på intern forskning.

Philippe Busquin

Kommissionsledamot med ansvar för forskning

2. Preliminära synpunkter från styrelsen

Under 2003 var GFC:s nya arbetsprogram inriktat på ett ge vetenskapligt och tekniskt stöd till viktiga gemenskapspolitiska områden såsom kemikalier, livsmedelssäkerhet, hälsa, miljö, kärnsäkerhet och utvidgningen. Den politiska betydelsen av GFC:s arbete illustrerades för styrelsen genom dess samverkan med GFC:s användargrupp på hög nivå under året.

Styrelsen noterade att GFC uppfyllde kraven i kommissionens administrativa reform: den strategiska planeringen och programplaneringen och det verksamhetsbaserade förvaltningssystemet. Dessa system inrättades för att förbättra öppenheten, ansvarstagandet och effektiviteten genom en bättre planering, ett bättre genomförande och en bättre övervakning av mål och resultatindikatorer på varje nivå i organisationen.

En omstrukturering av direktoraten godkändes av styrelsen under hösten 2003. Denna omorganisation har den fördelen att den samlar förvaltningen av resurser och arbetsprogrammet i ett direktorat. Ett särskilt direktorat inrättades för att ta hand om institutionella och vetenskapliga förbindelser. Samtliga aspekter på förvaltning och logistik när det gäller anläggningen i Ispra samlades i ett särskilt direktorat för att på så sätt effektivisera denna verksamhet.

Huvudfrågor under 2003

Styrelsen har följt de särskilda program som GFC genomfört för att uppfylla sina skyldigheter i fråga om EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Ett av dessa krav består i en extern expertbedömning, där den femåriga bedömningen av GFC omfattar perioden 1999-2003. Styrelsen deltog aktivt i arbetet att utforma och godkänna referensvillkoren liksom i urvalet av expertpanelen. Panelens ordförande lämnade också en redogörelse till styrelsen under de sista stadierna av panelens besök, där styrelsen fick förstahandsinformation om de preliminära slutsatserna i bedömningen.

Styrelsen följer noga GFC:s framsteg i arbetet att bidra till målen för det europeiska området för forskningsverksamhet och de mål som fastställts i den åtföljande genomförandeplanen.

Styrelseledamöter och deltagare uttryckte sig i positiva ordalag om de insatser som GFC gjort inför utvidgningen. Tekniskt bistånd till uppfyllandet av EU:s lagstiftning, samarbete inom forskningsprojekt som ingår i ramprogrammet, utbildning och öppnande av GFC-ledda kompetensnät fick ett stort erkännande precis som GFC:s informationsdagar, särskilda seminarier, nätverket av GFC-kontaktpunkter samt särskilda riktade projekt.

Styrelsen noterade GFC:s bidrag i samband med olika kriser, till exempel när det gäller att förutsäga skogsbränder och ställa prognoser av vilka effekter torka får på olika grödor. Styrelsen välkomnade också utvecklingen av en krismekanism inom GFC för att säkra en samordnad och professionell reaktion på ansökningar om hjälp att hantera kriser.

Styrelsen uppskattar utvecklingen och beviljandet av utmärkelser för unga forskare vid GFC och välkomnade årets nya pris för tekniskt bistånd.

GFC:s strategi för en fortsatt förvaltning och ett fortsatt utnyttjande av gemenskapens immateriella rättigheter fick stöd av styrelsen, som fortsätter att följa upp framstegen och resultaten på detta område. Styrelsen underströk behovet att informera om forskning och dess resultat, och en översyn av GFC:s PR- och informationsstrategi gjordes som svar på denna begäran.

Styrelsen följde ingående avvecklingen av GFC:s kärnanläggningar och godkände överlåtelsen av driftstillståndet för högflödesreaktorn till den nederländska gruppen för forskning och rådgivning på kärnområdet (Nuclear Research and Consultancy Group).

3. Meddelande från GFC:s generaldirektör

Under 2003 gjorde GFC stora framsteg i arbetet att konsolidera sitt rykte som en forskningsbaserad politisk stödorganisation, vilken kan ge kommissionen stöd inom en rad olika politikområden samtidigt som den bevarar en stark vetenskaplig bas. GFC:s fleråriga arbetsprogram för sjätte ramprogrammet, som antogs i mars 2003, återspeglar denna användarinriktning samtidigt som det gör det möjligt att utveckla ny vetenskaplig kompetens i syfte att tillgodose nya behov.

Exempel på GFC:s stöd nämns i hela denna rapport, men jag vill särskilt framhäva GFC:s stöd till arbetet att utveckla den nya kemikaliepolitiken, som leddes gemensamt av kommissionens GD Miljö och GD Näringsliv. Utnämningen av GFC till gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierade organismer (GMO) utgjorde ett erkännande av våra insatser under ett antal år i syfte att inrätta och leda det europeiska nätverket av GMO-laboratorier. GFC har varit en katalysator för utvecklingen av ett nytt storskaligt samarbetsprojekt kring miljöfaktorer som påverkar det humana genomet, där man har undersökt sambanden mellan miljöeffekter och individuella anlag för astma hos barn.

Dessa utgör exempel på den långsiktiga inriktningen på GFC:s stöd. GFC har dock också visat att det kan reagera snabbt och professionellt på flera olika kriser. Exempel på detta är det stöd som Frankrike och Portugal fick i samband med skogsbränderna under sommaren 2003. En stor del av GFC:s arbete kommer i slutändan medlemsstaterna, rådet och Europaparlamentet till godo, och genomförs i nära samarbete med cirka 2 000 vetenskapliga samarbetsparter både i och utanför Europa.

Som ett erkännande av detta inrättades i slutet av 2003 ett nytt direktorat som skall rikta in sig på GFC:s externa intressenter. Det är viktigt att mäta hur relevant GFC:s arbete är för dess användare, och av denna anledning genomförde GFC under 2003 sin första användarundersökning. Denna undersökning riktade sig till interna användare (kommissionen) såväl som externa (ministerier, nationella myndigheter m.m.), och på det hela taget sade sig användarna vara mycket nöjda med GFC. En formell bedömning av GFC:s vetenskapliga och tekniska resultat - den femåriga bedömningen (1999-2003) - genomfördes också av en extern expertpanel och dess resultat kommer att bli tillgängliga under 2004.

I genomförandet av sitt arbetsprogram fortsatte GFC att bidra till det europeiska området för forskningsverksamhet, som är det största forskningspolitiska initiativet under senare år. Behovet av ytterligare stöd till denna politik underströks av undertecknandet av ett samarbetsavtal mellan GD Forskning och Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier (IPTS).

GFC är ett idealiskt forum för att genomföra forskning där forskare kan se vilken betydelse deras arbete har för EU-lagstiftningen. Inom GFC understryks forskarutbildningens betydelse, och många av våra forskare befinner sig i början av sin karriär. För att understryka detta handlar ett avsnitt i denna rapport om utmärkelser till unga forskare. GFC har också infört en utmärkelse för att uppmärksamma tekniska framgångar.

Jag vill erkänna de insatser som alla anställda inom GFC har gjort. Med stöd av GFC:s styrelse och kommissionsledamot Philippe Busquin har personalen bidragit till en stor del av våra framgångar under 2003, och jag ser fram emot nya utmaningar under 2004.

Barry Mc Sweeney

4. Stöd till gemenskapens politik

Exempel på stöd till EU:s lagstiftning

Som stöd till förordningarna (EG) nr 1829/2003 och (EG) nr 1830/2003 utsågs GFC till gemenskapens referenslaboratorium för lagstiftning om genetiskt modifierade livsmedel och foder med uppdrag att bedöma lämpligheten hos metoder för att kontrollera att lagstiftningen följs.

Kommissionens rekommendation 2003/556/EG om riktlinjer för genetiskt modifierade grödor och icke genetiskt modifierade grödor grundade sig till stor del på GFC:s arbete.

Som stöd för rådets beslut 2000/766/EG och förordning 1774/2002/EG om införande av ett totalförbud mot kött- och benmjöl som foderingredienser samordnade GFC en jämförande undersökning med cirka 50 laboratorier.

Vid ändringen av förordning (EEG) nr 3508/92 och som stöd för den nya förordningen om identifiering och registrering av får och getter samordnade GFC en storskalig fältundersökning.

Vid utformningen av kommissionens förslag KOM(2003)644 slutlig till förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) hade GFC en nyckelroll, se vidare på sidorna 6 och 30.

Som stöd för kommissionens direktiv 93/67/EEG om riskbedömning av nya anmälda ämnen, kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 om riskbedömning av befintliga ämnen samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden, slutförde och offentliggjorde GFC en teknisk vägledning för riskbedömning.

Översynen av direktiv 96/82/EG (Seveso II) om förebyggande och begränsning av följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår byggde till stor del på resultaten av expertseminarier som organiserats av GFC.

GFC stödde utarbetandet av direktiv 2003/42/EG om rapportering av händelser inom civil luftfart. Detta direktiv antogs formellt av Europaparlamentet och rådet den 13 juni 2003.

Som stöd för rådets beslut 1999/847/EG (ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten) gav GFC:s varningssystem för översvämningar adekvata varningar beträffande Ebro (Spanien), Iskar (Bulgarien), övre Oder och Vistula (Polen och Tjeckien), Siret (Rumänien) och Sicilien).

Som stöd för kommissionens förslag KOM(2002)404 till förordning om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) utsågs GFC till vetenskapligt samordningsorgan.

I kommissionen meddelande KOM(2003)354 slutlig - Vägen till hållbar produktion - Framstegen i genomförandet av rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar - omnämndes GFC:s arbete som en "en viktig drivkraft för bättre miljöprestanda".

I samband med utarbetandet av kommissionens meddelande KOM(2003)250, som offentliggjordes inför en eventuell översyn av ramdirektiv 75/442/EG om avfall, lämnade GFC uppgifter om energiutvinning ur avfall till GD Miljö.

Som stöd för förslaget till ramdirektiv om vatten, KOM(1997)49, ledde GFC den gemensamma strategiska arbetsgruppen för ekologisk status och interkalibrering.

Vid undertecknandet av den amerikanskledda internationella stadgan, K(2003)1911/1, om Carbon Sequestration Leadership Forum (CSLF) (forumet för kolbindning), stödde GFC formuleringen av kommissionens ståndpunkt.

GFC stödde utarbetandet av kommissionens meddelanden KOM(2002)179 och KOM(2002) 539 om temainriktade strategier för markskydd respektive skydd av den marina miljön genom att delta i de bägge arbetsgrupperna.

GFC stödde utarbetandet av kommissionens meddelande KOM(2003)17 om en europeisk rymdpolitik tack vare sina bidrag till GMES-initiativet (Global Monitoring for Environment and Security).

Som stöd för kommissionens meddelande KOM(2001)245 - Ren luft i Europa - organiserade och genomförde GFC en undersökning där den jämförde modeller och lämnade prognoser om ozon- och partikelkoncentrationerna i olika europeiska städer år 2010.

Vid utarbetandet av förslaget till direktiv, KOM(2003)453, om upprättandet av en ram för att fastställa krav på eko-design för energiförbrukande produkter, lämnade GFC uppgifter till bedömningen av de potentiella energi- och kolbesparingarna till följd av effektivitetskraven på olika typer av utrustning avsedd för slutanvändare.

Vid utarbetandet av förslaget till direktiv, KOM(2003)739, om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster, undersökte GFC den aktuella marknaden och politiska situationen för energiföretag och lämnade bidrag till andra åtgärder som föreslogs i direktivet såsom energieffektivitetscertifikat, efterfrågestyrning, avancerade elmätare och upplysande fakturering.

Som stöd för kommissionens meddelande KOM(2003)263 - eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla - En handlingsplan - lade GFC fram ett förslag till pilotprojekt kring en indikator för att mäta beredvilligheten att använda e-handel vid ett möte mellan Eurostat, GD Näringsliv och GD Informationssamhället.

Kommissionens meddelande KOM(2002)265 utgjorde den första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet, 95/46/EG, och i rapporten hänvisas till GFC:s rapport om framtida flaskhalsar i informationssamhället.

I kommissionens meddelande KOM(2003)301 - Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall - hänvisas särskilt till GFC:s projekt kring enhetsbaserad prissättning (Pay-As-You-Throw).

Som stöd för genomförandet av direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar har GFC lämnat uppgifter om avfallsförbränning och sett över utkastet. Definitionen av bästa tillgängliga teknik ombesörjs av GFC genom utarbetandet av referensdokument för bästa tillgängliga teknik.

4.1. Kemikaliesäkerhet

I oktober 2003 föreslog Europeiska kommissionen ny lagstiftning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) i syfte att förstärka skyddet av hälsa och miljö samtidigt som man främjar den europeiska kemiindustrins innovationsförmåga och konkurrenskraft. GFC har samordnat EU:s system för anmälning och riskbedömning av nya kemikalier och kommer med sina kunskaper om datainsamling, fastställande av prioriteringar och riskbedömning att hjälpa till att utarbeta vägledningar, dataprogram och infrastrukturer för Reach.

Europeiska kemikaliebyrån (ECB) är samlingspunkt för insamling av information om nya och existerande kemikalier. Under 2003 klassificerades 350 nya ämnen, samtidigt som det framställdes 30 riskbedömningsrapporter om befintliga ämnen och fem testmetoder togs fram. Under året inrättade ECB också det europeiska informationssystemet för kemiska ämnen, ESIS (European Chemical Substances Information System), som nu erbjuder ett fritt sökverktyg för kemikalier och kemikalielagstiftning.

Enligt Reach kommer cirka 20 000 ämnen att provas. Om man bara förlitade sig till traditionella riskbedömningsmetoder för att få fram uppgifter om dessa kemikalier skulle detta inbegripa försök på flera miljoner försöksdjur. Vid Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder (ECVAM) undersöks för närvarande metoder som syftar till att minska behovet av djurförsök och samtidigt effektivisera försöken i fråga om kapacitet och kostnader. På samma sätt innebär genomförandet av den sjunde ändringen av kosmetikadirektivet att man skall validera metoder som ersätter djurförsök för kosmetikaingredienser. För att uppfylla dessa behov har ECVAM riktat in sig på nyckelområden som avser de djurförsök som måste ersättas. I en rapport som GFC utarbetade under 2003 uppskattade man att de direkta provnings kostnaderna tack vare genomförandet av Reach kan sänkas med mer än 900 miljoner euro om man tillämpar kvantitativa strukturaktivitetssamband ((Q)SARS). Dessa utgör teoretiska modeller som kan förutsäga de fysikalkemiska och biologiska (t.ex. toxikologiska) egenskaperna hos molekyler tack vare kunskap om deras kemiska struktur. Mot denna bakgrund har ECVAM - tillsammans med OECD - börjat validera de mest lovande av ungefär 3 000 datamodeller och dataprogram.

Uppgifterna om människors exponering, som är väsentliga för genomförandet av Reach, är i dagsläget få. För att bedöma människors totala exponering för ämnen som kommer från produkter och artiklar har GFC genomfört en rad experiment där centret använt sin unika "Indoortron"-anläggning. Experiment utfördes för att identifiera tillsatser och bekämpningsmedel i tobaksprodukter, och ytterligare undersökningar tydde på att ändringar i ventilation vid tobaksrökning inte nämnvärt påverkade luftens koncentrationer av rökbeståndsdelar som koloxid, kväveoxider och aromatiska föreningar.

4.2. Livsmedelssäkerhet

GFC ger vetenskapligt och tekniskt stöd till utarbetandet och genomförandet av EU:s lagstiftning om livsmedel och foder. Detta stöd består i att utveckla, harmonisera och validera analysmetoder för att övervaka olika kemiska, fysiska och biologiska parametrar. Det inbegriper också att framställa och certifiera certifierade referensmaterial och effektprovningsmaterial som stöd för EU:s livsmedels- och foderlagstiftning, till exempel gränsvärden för föroreningar, indragning av tillstånd för olika tillsatser, livsmedelsmärkning (näringsegenskaper) och åtgärder för bedrägeribekämpning (äkthetsbevis för livsmedel). Bland de viktigaste aktiviteterna på området under 2003 kan följande nämnas:

Akrylamid

Förekomsten av akrylamid, som uppstår vid uppvärmning av kolhydratrika livsmedel (t.ex. pommes frites) och som klassificerats som "troligen cancerframkallande för människor", har lett till en global övervakning av detta ämne i olika livsmedelsprodukter. För att stödja standardiseringen av akrylamidmätningar validerar GFC metoder, framställer certifierade referensmaterial och driver en databas för övervakning av akrylamid. Ett första försök som inbegrep flera laboratorier, och som syftade till att fastställa akrylamidinnehållet i hårt bröd och smördegskakor, organiserades under 2003 för att kontrollera laboratoriernas prestanda och identifiera eventuella problem med de metoder som används.

Gemenskapens referenslaboratorium för livsmedelstillsatser

Enligt den nya förordningen ((EG) nr 1831/2003) om fodertillsatser skall alla sådana tillsatser godkännas genom ett nytt förfarande. Även om detta förfarande ombesörjs av Europeiska myndigheten för livsmedels säkerhet, kommer GFC från i egenskap av gemenskapens referens laboratorium november 2004 att ansvara för att lagra referensprover och arkivera analysmetoder som lämnas av sökande.

Transmissibel spongiform encefalopati (TSE)

För att hjälpa GD Hälsa och konsumentskydd att genomföra EU:s lagstiftning om TSE har utvärderingen av nyutvecklade post mortem-tester av TSE, kvalitetssäkringen av snabba TSE-test och prestandatesterna fortsatt under 2003. Eftersom förbudet mot kött- och benmjöl är viktigt för kampen mot TSE har GFC gjort ett prestandaprov som visade att förbudet bara kan tillämpas med hjälp av mikroskopi, eftersom alla andra metoder gav mycket dåliga resultat. Denna undersökning från GFC visade också att det finns ett stort behov av metoder som gör det möjligt att spåra enskilda djur om man skall kunna finjustera förbudet.

Kvicksilver i tonfisk

Under året utvecklades ett artspecifikt isotopreferensmaterial för metylkvicksilver

(CH3-Hg) (IRMM-670, med en isotopisk anrikning på cirka 98 procent 202Hg). Man utvecklade ett mätningsförfarande, utförde ett omfattande stabilitetstest och använde den nya spårisotopen för att verifiera innehållet av metylkvicksilver i ett tonfiskprov.

4.3. Snabb hantering av krissituationer

4.3.1. Skogsbränder

Sommaren 2003 var en av de varmaste som uppmätts i Europa. Temperaturer på över 40 grader bidrog till några av de värsta skogsbränderna som någonsin skådats. I Portugal utropade regeringen naturkatastroftillstånd efter att ett tjugotal personer omkommit och stora skogsområden förstörts av bränder.

Uppgifter som GFC har tagit fram från satellitobservationer visar att 355 976 hektar mark hade brunnit i Portugal fram till den 20 augusti 2003. Den 15 september 2003 hade denna siffra ökat till 379 038 hektar. Dessa siffror visar att nästan 6 procent av den totala skogsarealen i Portugal hade skadats, vilket motsvarar den totala areal som har brunnit årligen i EU:s fem Medelhavsländer under senare år.

Fram tills nyligen gjordes riskberäkningar på lokal nivå, men tack vare EFFIS (European Forest Fire Information System), som inrättats av GD Miljö och GFC, finns det nu ett gemensamt informationssystem om skogsbränder för Europa. Alla kartor med brandriskprognoser som tas fram av EFFIS förmedlas varje morgon via Internet till de myndigheter som ansvarar för räddningstjänst och skogsbrands bekämpning i medlemsstaterna liksom till GD Miljös avdelning för räddningstjänst.

GFC kommer att fortsätta att hjälpa GD Miljö, medlemsstaternas experter och de nationella myndigheterna att utveckla och tillämpa lämpliga mark- och satellitverktyg för att samla in och visualisera uppgifter liksom modeller för förebyggande, skadebedömning och efteranalyser.

4.3.2. Prognoser av vilka effekter torka får på grödor i EU

Utöver rekordtemperaturerna noterades under 2003 även den värsta torkan i Europa på mer än 25 år. GFC använde sitt avancerade skördeprognossystem för att förutsäga den ihållande torkans effekter på årets skörd i EU - vilket är en förutsättning för planering och beslutsfattande på jordbruksområdet. I sina skördeprognoser kombinerar GFC agro-meteorologiska modeller och satellitindikatorer till stöd för GD Jordbruks behov av detaljerade uppgifter om Europas odlingsarealer, avkastningsnivå och produktionsvolymer.

GFC tillhandahåller kvantitativa prognoser, produktionsmål samt objektiva och adekvata bedömningar av jordbrukets avkastning i rätt tid. Avkastningen beräknas var annan månad och offentliggörs för de viktigaste spannmålen (vete, korn och majs), oljeväxter (raps och solrosor), sockerbetor och potatis för hela Europa, Nordafrika och Turkiet.

Den förväntade minskningen av avkastningen på de viktigaste grödorna varierade inom EU från 6 procent för potatis till 25 procent för solrosor. Den förlorade veteproduktionen uppgick till cirka 10 miljoner ton jämfört med föregående produktionsår (Förenade kungarikets veteskörd beräknades minska med 10 procent), medan majsproduktionen beräknades minska med cirka 4 miljoner ton.

4.4. Säkerhet hos vätgas som transportbränsle

Minskade utsläpp av växthusgaser och en tryggare energiförsörjning ligger bakom det stora intresset för alternativa bränslen för vägtransporter inom EU. Kommissionens senaste initiativ för att främja vätgas som en framtida energikälla är den europeiska tekniska plattformen för vätgas, som syftar till att påskynda utvecklingen och användningen av vätgas och bränslecellteknik i Europa. Även om vätgas är ett av de mest lovande alternativa bränslena återstår ett betydande forsknings- och utvecklingsarbete innan vätgas kan utnyttjas på samma sätt som bensin, diesel eller kolväten i gasform. Vätgasens prestanda liksom dess effektivitet och säkerhet för slutanvändarna måste säkras innan den kan användas allmänt. GFC är involverat i denna plattform och en del av dess verksamhet på området är inriktad på säkerhet, riskbedömning och prestandabedömning när det gäller system för att lagra och transportera vätgas.

Under 2003 lade GFC fram en omfattande rapport om säkerhetsteknik för lagring av vätgas, och centret organiserade ett särskilt seminarium för de blivande medlemsstaterna om säkerhet, effektivitet och prestanda hos innovativ teknik för att lagra vätgas för vägtransport. Särskilda provningsanläggningar för lagring av vätgas håller för närvarande på att uppföras, inklusive en fullskalig anläggning för provning av fordonstankar i syfte att bedöma vätgasens genomträngningsegenskaper under högt tryck (för undersökningar som avser gaslagring) och en rad kompletterande provningsanläggningar för att bedöma lagringseffektiviteten hos hydrider och kolstrukturer (för undersökningar som avser lagring i fast tillstånd). På detta område deltar GFC i nätverken "Vätgasens säkerhet som energikälla" och "Vätgassystem för fordonstillämpningar". GFC samarbetar också med i Internationella energiorganet (IEA).

GFC:s insatser är inriktade på att harmonisera provningsmetoder och ge tekniskt och vetenskapligt stöd till utvecklingen av säkerhetsnormer liksom riktlinjer för bästa metoder för en branschomfattande standardisering. Experimentarbetet kompletteras med simuleringsteknik för att undersöka konsekvenserna av vätgasexplosioner efter en allvarlig olycka och utforma effektiva motåtgärder. I kommissionens meddelande om alternativa bränslen från november 2001 räknar man med att vätgas skall ha en andel på 2 procent av bränslemarknaden för vägtransporter år 2015 och 5 procent år 2020. GFC:s arbete bidrar till att göra det möjligt uppnå dessa politiska mål.

4.5. Säkerhet hos kärnreaktorer i Central- och Östeuropa

I Oberoende staters samvälde (OSS) och de central- och östeuropeiska länderna är för närvarande 61 kärnkraftreaktorer av sovjetisk konstruktion med en kapacitet på 47 GW i drift. År 2007 kommer dock 75 procent av de nuvarande sovjetkonstruerade kärnreaktorerna att vara mer än 20 år gamla. Därför kommer stöd till fortlöpande övervakning och forskning att vara av högsta vikt för att se till att säkerheten upprätthålls.

Med över 40 års erfarenheter på området ägnar sig GFC åt att undersöka förvaltningen av åldrande kärnanläggningar och förbättra metoder för att bedöma säkerheten hos mekanismer av kritisk betydelse. Undersökningarna omfattar både sovjetiska och västerländska reaktorkonstruktioner. Via GFC:s nätverk, som drivs inom ramen för GFC-projektet SAFELIFE, arbetar man inom områden som täcker allt från bedömning av reaktortryckkärl, studier av restspänningar på svetsfogar, riskbaserade inspektionsförfaranden och värmeutmattning till avancerade bestrålningsstudier och optimering av underhållsförfaranden.

Under 2003 fortsatte den omfattande analysen av alla tillgängliga övervakningsdata för tryckvattenreaktorkärl samtidigt som man forskade kring nya material (t.ex. modellstål). En referensmetall har beskrivits hos Internationella atomenergiorganet (IAEA), korrosionsstudier av bestrålade komponenter från reaktorhärden har inletts, och styrkommittén för nätverket för säkerheten hos östeuropeiska kärnanläggningar fick till stånd ett samarbetsavtal mellan nio organisationer, varav sju från de central- och östeuropeiska länderna samt OSS. GFC lanserade också ett nytt Tacis-projekt (Tekniskt bistånd till Oberoende staters samvälde) som syftar till att förse ryska och ukrainska kärnkraftsoperatörer med slutsatser om påvisade säkerhetsmarginaler och återstående förväntad livslängd. GFC analyserar de termiska och mekaniska egenskaperna hos sovjetkonstruerade bränslestavar för tryckvattenreaktorer. Genom GFC:s åtgärd för utvidgningen organiserades utbildningsseminarier om neutronförsprödning och kärnsäkerhet.

GFC tillhandahåller teknisk och vetenskaplig sakkunskap inom alla områden som täcks av de kärnsäkerhetsprogram inom ramen för Phare och Tacis som syftar till att förbättra kärnsäkerheten i de central- och östeuropeiska länderna samt OSS. Detta arbete bidrar till en av de främsta utmaningarna för ett utvidgat Europa, nämligen att finna en billig, tillräcklig och säker energiförsörjning för Europas medborgare.

4.6. Förberedande forskning

Förberedande forskning vid GFC bidrar till att förutsäga vetenskapliga och tekniska behov eller staka ut nya vägar för att genomföra projekt som utformats som stöd för komplexa politiska framtidsfrågor. Cirka sex procent av GFC:s budget ägnas åt förberedande forskning och exemplet nedan handlar om nanobioteknik.

Nanobioteknik

Nanobioteknik är ett framväxande område med vetenskapliga och tekniska möjligheter som integrerar nano- och mikrotillverkning och biosystem. Viktiga tillämpningar på hälsoområdet rör biosensorer, proteinchips, cell-on-a-chip och in vivo-övervakning. Exempelvis kan medicinsk utrustning såsom pacemaker, artificiella ledimplantat, ställningar för vävnadsteknik och stentar för att utvidga förträngda blodkärl orsaka en rad olika biologiska effekter, såsom irritation, inflammation, blodkoagulering och inkapsling. GFC arbetar för att lindra dessa problem genom att utveckla funktionella ytor på mikro- och nanonivå som samverkar med de biologiska systemen för att åstadkomma en ökad användarkomfort, läkning och säkerhet.

GFC utvecklar för närvarande gränssnitt mellan biologiska och ickebiologiska system med en specifik verkan som möjliggör kontrollerade biologiska reaktioner. Sådana exakt tillverkade ytor måste utformas och konstrueras på nano- eller molekylärnivå.

Förhoppningen är att denna forskning kommer att leda till att det utvecklas en ny generation biosensorer och biochips som bland annat kommer att användas inom hälso- och miljöövervakning, livsmedelsanalyser och/eller toxikologiska undersökningar. Framställningen av polymerytor med en kontrollerad nivå av kemiskt funktionella grupper (t.ex. aminer, karboxyler och tioler) med mikro- och nanomönster utvecklas för att undersöka effekter av morfologiska och kemiska mönster på proteinadsorption och proteinverkan. Samtidigt görs undersökningar av proteinadsorption på till exempel antikroppar, enzymer eller peptider med optisk och elektrisk slutpunktsavkänning i syfte att tillämpa dessa resultat på biosensorer.

Skapande av nätverk utgör en del av GFC:s forskningsarbete, och även om biotekniken fortfarande befinner sig i sin linda samarbetar GFC med över 80 parter i både EU och de blivande medlemsstaterna, och håller på så sätt jämn takt med utvecklingen, ny teknik och framtidsutsikterna på detta område.

5. GFC:s utmärkelser

GFC:s började dela ut utmärkelser under 2002 för att erkänna sina anställdas, och särskilt dess unga forskares, resultat och bidrag till forskningsarbetet. Utöver de tre unga forskare som beskrivs på följande sidor delade GFC också ut pris för bästa vetenskapliga publikation och tekniskt bistånd.

5.1. GFC:s pris till årets unga forskare - Dr. Dolores Ibarreta

Gentester används för att identifiera förändringar av DNA-sekvensen som motsvarar sjukdomar eller benägenhet att utveckla sjukdomar. Gentester kan därmed förutsäga den framtida uppkomsten av (allvarliga) störningar inte bara för patienten utan även för patientens släktingar. De uppgifter som fås fram vid gentester, nämligen DNA-sekvenser, är konstanta och resultaten av gentester kan därför få långtgående konsekvenser för en människas liv. Detta i sig gör kvalitetssäkring av gentester till en fråga av högsta betydelse.

Som en del av sin framåtblickande roll identifierade GFC redan 1999 gentester som en tjänst som måste kvalitetssäkras. Dolores och hennes kollegor började då arbeta på frågan, och har tillsammans med GD Forskning framställt en framtidsstudie av gentesttjänster i Europa. Denna GFC-studie, som syftar till att stödja europeisk enhetlighet i fråga om kvalitets-, säkerhets- och effektivitetsnormer för gentester av både vanliga och sällsynta sjukdomar, fullbordades 2003.

Studien påvisade - trots Europas ryktbara kunskaper på detta område - det dåliga tillståndet när det gäller kvalitetssäkringsmetoder i EU. Man identifierade brister och föreslog åtgärder för att säkra högsta möjliga kvalitet hos sådana tjänster och därmed skapa en bra utgångspunkt. I själva verket samordnade GFC en "avsiktsförklaring" i juni 2002 som samlade de viktigaste intressenterna på området. Detta välkomnades och införlivades som en prioritering i ett referenssystem för gentester i samband med den andra ansökningsomgången för sjätte ramprogrammet. Förslaget, som nu samordnas av ett av de främsta centren för främjande av gentester av god kvalitet i Europa, lades fram i november 2003 inför de främsta vetenskapliga experterna i EU.

Vid ett gemensamt symposium mellan EU och OECD med flera internationella organ (WHO, Europarådet m.m.) utgjorde Dolores studie det viktigaste diskussionsmaterialet när man försökte skapa en plattform för internationellt utbyte i syfte att bana väg för en gemensam ram för att säkra kvaliteten hos de allt mer använda gendiagnostjänsterna. Studien finns tillgänglig under referensen "Towards quality assurance and harmonisation of genetic testing services in EU. Ibarreta D, Bock A.K., Rodriguez-Cerezo, E. ESTO Report, Joint Research Centre, European Commission, EUR 20977 EN, 2003".

Dolores har studerat biologi vid University of Maryland, och genomförde sin forskarutbildning vid National Cancer Institute (NCI-NIH), USA. Hon doktorerade i genetik vid Universidad Complutense de Madrid, Spanien, och den experimentella forskningen gjordes vid Centro de Investigaciones Biologicas (CIB-CSIC), också i Madrid. Som docentstipendiat arbetat hon vid Georgetown University Medical Centre i USA, där hon riktade in sig på den molekylära patologin hos Alzheimers sjukdom. 1999 gick hon över från praktisk till teoretisk forskning, och vid GFC riktade hon in sig på analys av den nya bioteknikens effekter på sjukvårdssektorn.

5.2. GFC:s pris till unga forskare för vetenskaplig innovation - Dr. Nicole Erdmann

Internationella statliga organisationer för kontroll av kärnmaterial har genomfört nya och strängare säkerhetsprogram för att stärka och förbättra efterlevnadskontrollerna vid kärnanläggningar liksom kontrollerna för att upptäcka oredovisad nukleär verksamhet.

Ett utsläpp av radioaktivt material medför ofta att det bildas små partiklar som består av uranoxid med små spår av plutonium och americium. En analys av sådana enstaka partiklar kan göra det möjligt att spåra materialets ursprung, ålder och historia. Standardtekniken för att analysera sådana partiklar, SIMS (sekundärjon masspektrometri), lider dock av isobariska störningar (238U/238Pu, 241Am/241Pu). Exempelvis påverkas mätningar av 238Pu av förekomsten av 238U och vice versa. Av denna anledning har RIMS (resonansjonmasspektroskopi) i kombination med "jonblästring" föreslagits för att övervinna problemet.

En genomförbarhetsstudie för RIMS gjordes tillsammans med universiteten i Münster, Mainz (Tyskland) och Leuven (Belgien), och resultaten [1] visade att effektiviteten ökade med två storleksordningar för uranpartiklar samtidigt som selektiviteten och känsligheten ökade. Idag planerar man att förverkliga en RIMS-anläggning vid universitetet i Mainz, Tyskland, i samarbete med GFC.

[1] * N. Erdmann, M. Betti, F. Kollmer, A. Benninghoven, C. Grüning, V. Philipsen, P. Lievens, R.E. Silverans, E. Vandeweert. Resonant and non-resonant laser ionization of sputtered uranium atoms from thin films and single micro-particles: Evaluation of a combined system for trace and particle analysis. Anal. Chem. 75 (13), 3175 -3181 (2003).

Nicole tog sin examen i fysik vid universitetet i Mainz, Tyskland, 1994 och doktorerade vid universitets institut för kärnkemi 1998. Hon arbetade vid GFC både som stipendiat och forskare fram till 2003, och arbetar idag som forskare vid universitetet i Mainz.

5.3. GFC:s pris till unga forskare för stora vetenskapliga bidrag till livsmedelsforskningen - Dr. Hubert Chassaigne

Selen är ett viktigt men dock giftigt grundämne, och en människa behöver i genomsnitt ett intag på mellan 50 och 200 mikrogram per dag. Detta snäva intervall kräver en grundlig förståelse för detta grundämnes speciering.

Jäst med selentillsats används som livsmedelstillskott för att hjälpa till att reglera intaget av selen, och flera tillverkare säljer denna produkt på den euroepiska marknaden. Det lämnas dock lite eller ingen information om de kemiska formerna hos de mineraler som kan förväntas ingå i sådana tillskott.

GFC håller därför på att utveckla en metod för att göra en genomförbarhetsstudie för selenspeciering i ett jästmaterial. Under 2003 inrättades en sekventiell extraheringsprocess för att bedöma vilken löslighet selen har i jäst. Man valde en analysmetod för selen med låg molekylvikt, och en ny integrerad strategi föreslogs för analysen av intakta proteiner. Denna bestod av tre delar: (1) en tvådimensionell gelelektrofores för proteiner, (2) en laserablationsbaserad teknik för att spåra selen och (3) proteinkarakterisering genom masspektrometri.

Dessa resultat [2]kommer att bana väg för speciering av selen och proteiner med seleninnehåll i ett jäst som utgör ett potentiellt referensmaterial.

[2] H.Chassaigne, C.C.Chery, G.Bordin, A.R.Rodriguez. 2-Dimensional gel electrophoresis technique for yeast selenium-containing proteins-Sample preparation and MS approaches for processing 2-D gel protein spots Journal of Analytical Atomic Spectrometry, 2004, 19(1), 85-95.

Hubert tog sin examen i analytisk kemi vid universitetet i Bordeaux (Frankrike) 1996, doktorerade 1999 och arbetade som forskarstipendiat vid GFC under perioden 2001-2003.Sedan september 2003 arbetar Hubert som forskare vid GFC.

5.4. GFC:s pris för vetenskaplig publikation - Dr. Yannis Drossinos

Det aktuella intresset för aerosolpartiklar grundar sig delvis på de allt starkare bevisen för deras negativa effekter på människors hälsa och inverkan på jordens klimat. En process som kallas homogen kärnbildning styr bildningen av nanopartiklar i avgasutsläpp och bidrar därmed till den höga koncentrationen av ultrafina partiklar som släpps ut från moderna lätta motorer. Som jämförelse utgör iskärnbildning i underkylda vattendroppar den mekanism som kontrollerar bildningen av höga moln i den övre troposfären.

Klassisk kärnbildningsteori är den vanligaste teorin för att beräkna kärnbildningstakten. En begränsning hos denna är dock det underförstådda antagandet om en stationär kärnbildande droppe, ett antagande som leder till den så kallade "translations-rotationsparadoxen". I publikationen tar han upp denna inkonsekvens och föreslår en lösning på paradoxen genom att göra en konsekvent korrigering av den klassiska teorin. Korrigeringen visar sig vara en konsekvens av translationsinvarians hos den kärnbildande droppen, och den metod som antagits grundar sig på en tillämpning av kvantmekaniska teorier som utvecklats i studier av Bose-Einstein-kondensation.

Den modifierade klassiska kärnbildningsteori som detta leder fram till har tillämpningar i modeller för utsläpp av nanopartiklar från moderna bilmotorer, ett område som är viktigt på grund av dess möjliga effekter på miljö och hälsa, och i modeller för luftkvaliteten i städer. Miljötillämpningar inbegriper att beskriva bildningen av molnkondenskärnor i atmosfären - en viktig faktor när man skall bedöma de indirekta effekter som aeroloser har på klimatet.

Yannis tog sin examen vid Yale University, tog en magisterexamen i matematik vid Columbia University, doktorerade i kemisk fysik vid Harvard University och kom till GFC 1990.

5.5. GFC:s pris för tekniskt bistånd - Heinz Stutz och Joachim Küst

Genom att inrikta sig på säkerheten hos kärnbränslen bedriver GFC forskning på mikrostrukturell nivå kring mekanisk och kemisk växelverkan hos bränsle i olika stadier. Detta kräver att man karakteriserar bestrålat bränsle, och nyligen lanserades ett nytt program för att karakterisera gitterstrukturvariationer hos högutbränt bränsle.

För sådana analyser är det vanligaste verktyget röntgenstrålning och hittills har man använt en röntgenkoncentrator med blyglaskapillär. 2003 års tekniska pris tilldelades H.M. Stutz och J. Küst för deras bidrag till utvecklingen av en ny typ av röntgenkoncentrator som kallas "metallisk iriskapillär". Den nya utrustningen, som formgavs, framställdes och provades vid GFC, har betydande fördelar jämfört med konventionell blyglaskapillär. Den kan användas för högresolutionsröntgenteknik såsom mikrodiffraktion, spektroskopi, småvinkelröntgenspridning (SAXS) m.m.

Den metalliska iriskapillären, som för närvarande håller på att patenteras, kommer att få potentiella tillämpningar på områdena litografi, synkrotronstrålning, metallrening och rent av medicinska förfaranden. Man har redan utformat två prototyper som skall användas vid det belgiska kärnteknikcentret, och detta nya och innovativa system kommer också att möjliggöra strukturell karakterisering av olika nukleära och icke-nukleära tunna gränssnittsmaterial.

Heinz kom till GFC 1974, och har en solid bakgrund inom utvecklingen av utrustning och handskboxar för laboratorier och högaktiva celler. Han är också chef för en av GFC:s tekniska arbetsgrupper.

Joachim, som har en bakgrund inom hantverk och maskinteknik, kom till GFC i februari 2002 och är ställföreträdande chef för samma arbetsgrupp som Heinz.

6. Översikt över verksamheten vid GFC:s institut under 2003

GFC:s årliga arbetsprogram (2003-2006), som antogs den 20 mars 2003 (kommissionens beslut C(2003)819), består av följande fyra huvudområden:

1) Livsmedel, kemikalier och hälsa.

2) Miljö och hållbarhet.

3) Kärnsäkerhet.

4) Övergripande verksamhet: teknisk framsynthet, referensmaterial och mätning samt allmän säkerhet och bedrägeribekämpning.

Verksamheterna inom dessa huvudområden, som valts ut för att de utgör den bästa matchningen mellan politiska behov och GFC:s kompetensområden, klassificeras efter integrerade vetenskapliga områden, och på följande sida visas fördelningen av integrerade vetenskapliga områden per institut. Strukturen med integrerade vetenskapliga områden utvecklades för sjätte ramprogrammet, så att verksamheterna delas mellan instituten i syfte att förstärka samordningen och fokuseringen inom GFC.

Detta avsnitt i rapporten innehåller en kortfattad översikt över verksamheten vid vart och ett av GFC:s sju institut under 2003. Exempelvis kommer utdrag att påvisa genombrott som sträcker sig från mätning av naturliga toxiner (patulin) till transmutation av radioaktivt jod (129I). De senaste framstegen när det gäller att spåra fiskefartyg har dokumenterats och det ges en inblick i stödet till säkerheten hos kärnreaktorer. GFC:s roll, som sträcker sig från fordonsutsläpp och genetiskt modifierade organismer till framtidsstudier, kommer också att framgå på följande sidor.

6.1. Det fleråriga programmets struktur

Det fleråriga programmets struktur - integrerade vetenskapliga områden

1. Livsmedel, kemiska produkter och hälsa

Säkerhet och kvalitet hos livsmedel och foder

Livsmedelskedjan: från jordbruk till konsumentskydd

GMO i livsmedel, foder, utsäde och miljön

Bedömning av kemikalier samt exponering

Alternativa metoder till djurförsök

Teknik för biomedicinska tillämpningar

Hälsa och miljö: hur exponering för miljöfaktorer påverkar det humana genomet

2. Miljö och hållbarhet

Luftkvalitet och radioaktivitet i miljön

Vattenkvalitet och vattenekosystem

Mark och avfallshantering

Markresurser

Integrering av hållbarhet i övriga politikområden

Klimatförändring: Kyotoprotokollet och fortsättningen

Övervakning och bedömning av ekosystemens hållbarhet

Referens- och informationssystemet för hållbara energitekniker

Förnybar energi och avancerad energiomvandlingsteknik

3. Kärnsäkerhet (Euratomfördraget)

Hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall

Kärnsäkerhet (kontroller och icke-spridning)

Reaktor- och kärnbränslesäkerhet

Mätning av strålning

Grundläggande aktinidforskning

4. Övergripande verksamhet

Teknisk framsynthet i övriga GFC-prioriteringar

Sektorsövergripande teknisk-ekonomisk framsynthet

Statistiska metoder för analys av ekonomiska indikatorer

Referensmaterial och metoder i övriga GFC-prioriteringar

Gemenskapens referensbyrå (BCR) och industriella certifierade referensmaterial

Metrologi inom kemi och radionuklidmätteknik

Metrologi inom fysik: Mätning av neutrondata

Bedrägeribekämpning och övervakning av efterlevnaden av EU:s regelverk inom vissa politikområden

Stöd till cybersäkerhet

Tekniska och naturliga risker

Stöd till kommissionens mål för humanitärt bistånd och stöd

Främjande av innovation, tekniköverföring och förvaltning av immateriella rättigheter.

6.2. Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM)

Under senare år har GFC:s institut för referensmaterial och mätningar (IRMM) aktivt inriktat sin forskning på att stödja EU:s politik, där den senaste prioriteringen av verksamheten ledde till att verksamheten samlades i följande fem forskningsområden:

(1) Säkerhet och kvalitet hos livsmedel och foder.

(2) Referensmaterial, med särskild betoning på matriser och bioanalys.

(3) Kemiska referensmätningar.

(4) Radionuklidmetrologi.

(5) Neutronfysik.

Under 2003 utsågs IRMM till GFC:s centrum för forskning kring livsmedel och foder. För att fullgöra denna nya funktion samlades institutets kemister och livsmedelsforskare i en ny enhet. Man ökade också synergieffekterna på området referensmätningar genom att slå samman institutets metrologiverksamheter i en enda enhet som är inriktad på referensmätningar av högsta kvalitet av stabila såväl som radioaktiva isotoper.

Exemplen nedan ger ett tvärsnitt av IRMM:s verksamhet under 2003.

Mätning av naturliga toxiner

IRMM organiserade under året samarbetsförsök för att bevisa att patulin, ett toxin som ofta hittas i äppelprodukter, tillförlitligt kan fastställas vid koncentrationer under 10,0 ig/kg i klar äppeljuice och fruktpuré. Dessa resultat gör det nu möjligt att fastställa ett lägre gränsvärde än vad som tidigare var möjligt för patulin i produkter som är avsedda att konsumeras av småbarn (förslag till ändring av förordning (EG) nr 466/2001).

Tredje generationens referensmaterial för genetiskt modifierade organismer

För genomförande och kontroll av den nuvarande förordningen (förordning (EG) nr 49/2000) om märkning av livsmedel som innehåller genetiskt modifierade organismer (GMO) har genmodifierade majspulver som referensmaterial för spårning av Bt-11- och Bt-176-majs certifierats och släpps för distribution. Dessa referensmaterial framställdes genom en ny torrblandningsteknik som utvecklats vid IRMM, och som bidrar till att undvika att DNA försämras under produktionsprocessen.

Från Gemenskapens referensbyrå (BCR) till europeiska initiativet för referensmaterial (ERM®)

IRMM är en av världens ledande producenter av certifierade referensmaterial och ansvarar sedan 2003 för framställning och distribution av både BCR:s och IRMM:s referensmaterial. I oktober 2003 lanserades ERM-initiativet tillsammans med Bundesanstalt für Materialprüfung (BAM, Tyskland) och LGC Limited (Förenade kungariket), som samlar de största producenterna av referensmaterial i Europa. Det nya varumärket ERM® blir en garanti för hög kvalitet och kommer bara att ges till referensmaterial som har godkänts efter en expertbedömning och framställs enligt de principer som beskrivs i ISO 34 och 35.

Att fokusera metrologitillämpningar till stöd för EU:s politik

IRMM organiserade ett program för utvärdering av mätningar avsett för nationella referenslaboratorier inom EU som mäter innehåll av bly och kvicksilver i fisk (direktiv 2001/22/EG). Denna jämförelse mellan laboratorier gjorde det möjligt för laboratorierna att påvisa sin mätningskapacitet, särskilt när det gäller att uppfylla ISO/IEC 17025 - den standard som gäller för provnings- och kalibreringslaboratorier.

Mätningar av ultralåg radioaktivitetsnivå

I sitt underjordiska laboratorium vid det belgiska kärnteknikcentret i Mol mätte IRMM 60Co-aktiviteten i stålplåtar som tagits från tak till byggnader som varit direkt exponerade för neutroner från atombombsexplosionen i Hiroshima. Dagens kunskaper om effekterna av joniserande strålning på människor bygger till stor del på uppföljningen av offer från Hiroshima och Nagasaki. Det finns dock skillnader mellan modellberäkningar och mätningar av 60Co-aktivitet, och de data som IRMM tagit fram är de första som helt stöder den senaste modellen - Dosimetrisystem 2002.

Ny kunskap och data inom neutronfysik

Mätningar vid institutets Van de Graaff-laboratorium har förbättrat förståelsen för hur 60Co genereras av bestrålat nickel i rostfritt stål med högenergineutroner. Dessa uppgifter är av avgörande betydelse för beräkningar av strålningsskador på de strukturella delarna hos acceleratorbaserade system, fusionsreaktorer och spallationsneutron källor.

Dessutom mättes experimentella data om sönderfallsegenskaper ovanför det isomeriska grundtillståndet hos 239U genom 238U(n, l)-reaktionen för första gången någonsin, och dessa data fördes in i den internationella referensdatabasen.

6.3. Institutet för transuraner (ITU)

I oktober 2003 firade ITU sitt 40-årsjubileum med ett program som inbegrep många inbjudna talare, inräknat kommissionens ledamot Philippe Busquin. Detta utgjorde ett tillfälle för ITU att blicka tillbaka på mer än 40 års teknisk utveckling inom kärnsektorn, som är ITU:s specialitet. Detta perspektiv visade hur troget ITU har förblivit sitt ursprungliga uppdrag, men också hur institutet diversifierat sin verksamhet under 40 år. Vissa centrala program från ITU:s första tid finns kvar, såsom förmågan att framställa kärnbränsle och undersöka bestrålat bränsle i våra högaktiva celler, en förmåga som är mycket efterfrågad av kärnkraftsindustrin.

Institutets huvudteman inbegriper karakterisering av utbränt bränsle och försök att förstå de komplexa processer som skulle leda till att nuklider frigörs från långsiktiga förvaringsplatser. För att minska den långsiktiga radiotoxiciteten hos utbränt bränsle arbetar ITU samtidigt med både separering och möjliga transmutationsscenarier. Särskilt stora framsteg gjordes under året när det gäller separeringsteknik som bygger på saltsmälta-extraktion och på vätske-vätske-extraktion.

Säkerhetskontroller

När det gäller nyare verksamhet har man gjort betydande framsteg inom forskning och utveckling på området säkerhetskontroller i syfte att utveckla teknik och metoder för att förhindra missbruk eller spridning av kärnmaterial. I nära anslutning till detta har man gjort fortsatta framsteg på det relativt nya område som kallas "nukleär rättsteknik" (nuclear forensics), som syftar till att spåra ursprung och eventuell tänkt användning av kärnmaterial som smugglats ut ur anläggningar. Studien av radioaktivitet i miljön fortsatte, där man särskilt tittade på partiklar och analyserade deras innehåll och eventuella ursprung. För första gången separerade och spårade man partiklar som innehåller plutonium i sedimentprover genom deras karaktäristiska röntgenstrålar med hjälp av synkrotronkällan (ANKA) vid forskningscentret (FZK) i Karlsruhe.

Forskning kring aktinider och omvandling av avfall

Inom grundforskningen gjordes stora framsteg när det gäller förståelsen för supraledning hos americium och nya ternärer såsom PuCoGa5. I juni 2003 organiserade ITU sin andra skola med cirka 70 deltagare, varav 30 från de anslutande länderna. Aktinidlaboratoriet gick in på sitt andra verksamhetsår, och förutom att ta emot många besökare organiserade man fyra seminarier i ämnen av intresse för gemenskapen.

Studierna av lasertransmutation fortsatte under året med en lyckad demonstration av transmutation av den viktiga fissionsprodukten jod (129I) med en laserpuls med hög effekt. Denna demonstration ägde rum vid universitet i Jena (Tyskland) och Rutherford Appleton Laboratory (Förenade kungariket).

Medicinska tillämpningar

Ett annat exempel på ITU:s diversifiering är alfaimmunterapi-programmet, där man använder isotopen 213Bi. På detta område inleddes ett viktigt arbete i syfte att förstå de exakta processer genom vilka strålning - som till exempel alfapartiklar - förstör elakartade celler. Samarbetet mellan universitetssjukhuset i Düsseldorf, det tyska cancerforsknings centret och ITU gick över i steg I - kliniska försök med alfapartikel-behandling av blodcancer.

Arbete inför utvidgningen

Ett viktigt tema under 2003 var utvidgningen och tillhandahållandet av tjänster till forskningsorganisationer i de anslutande länderna och kandidatländerna. ITU tog sig an denna utmaning med entusiasm och visade detta genom att organisera ett stort antal seminarier. Exempelvis hölls två seminarier i temat "nuklidutbildning" och två i temat "radioaktivitet i miljön". Dessutom sammankallades ett möte för användare av TRANSURANUS. I kodsystemet TRANSURANUS beskrivs och kombineras växelverkande fenomen genom att man beaktar alla relevanta termiska, mekaniska och isotopiska egenskaper hos kärnbränsle, av vilka de flesta ändras under reaktordrift eller långsiktig lagring. Kodsystemet stöds av en omfattande kontrolldatabas. Slutligen illustrerades detta livliga arbete inför EU:s utvidgning av de många besök som ITU:s personal gjorde i de anslutande länderna och av de många besök som företrädare för dessa länder gjorde hos ITU.

6.4. Energiinstitutet (IE)

Under 2003 främjade Energiinstitutet en ökad samverkan med Europeiska kommissionen och fortsatte att inleda samarbete med världsledande aktörer på energiområdet. Genom sina erfarenheter av samordning och deltagande i nätverk visade IE att energiforskning röner framgång om den utvecklas i symbios mellan industriell effektivitet och hållbar utveckling.

Utöver de framsteg som dokumenteras i avsnitten "Säkerhet hos kärnreaktorer i Central- och Östeuropa" och "Säkerhet hos vätgas som transportbränsle", beskrivs några ytterligare huvudpunkter nedan.

Åldrande hos material som påverkas av effekterna av belastning liksom av bestrålningsbaserad sprickbildning till följd av spänningskorrosion

Man förstår fortfarande inte exakt mekanismerna för sprickbildning till följd av spänningskorrosion, som möjligen förstärks av neutronstrålningsmekanismer, hos härdkomponenter i lättvattenreaktorer, trots omfattande internationella program som i huvudsak grundar sig på provningar av efterbestrålning.

Under 2003 förvärvade IE en ny anordning bestående av en autoklav för att prova brottålighet liksom en vattenkemisk behandlingsslinga. Autoklaven är utrustad med en pneumatisk belastningsanordning för böjningsprovning av lägsta och normal tålighet hos prover. Dess begränsade storlek kan göra den lämplig även för framtida specialtillämpningar som kan inpassas i en bestrålningskapsel för en högflödesreaktor.

Om man lyckas kan anordningen bli den enda i världen som kan göra sådana provningar av brottålighet hos små prover, och komplettera de resultat som erhålls med andra anordningar som utformats för att utföra provningar av draghållfasthet, utmattningstålighet eller brottålighet hos större prover.

Säkerhet hos nya reaktorsystem

Med en tydlig inriktning på säkerhet stöder IE forskning och utveckling kring nya reaktorkoncept, och har börja konstruera två bränslebestrålningsanläggningar och därmed förknippade instrument på området högtemperaturreaktorer (HTR). Ytterligare en bestrålningsanläggning anpassades till de behov som är förknippade med reaktorsystem av generation IV. Experimenten kommer att inledas under 2004. Anläggningarna för materialprovning gjordes klara att tas i drift, och databasen för HTR-bränsle uppdaterades, underhölls och utrustades med ett användargränssnitt.

Den förberedande forskningen kring bränslebearbetning i högtemperaturreaktorer gav sina första resultat, som kommer att patenteras. IE deltog också i definieringen av projekt för nya system. Säkerheten hos Pb-Bi- och gaskylda acceleratorbaserade system (ADS) och gaskylda snabba reaktorer analyserades, och via nätverk gav IE stora bidrag till arbetet att organisera internationella konferenser.

Provning av prestanda och standardisering av system med bränsleceller

Huvudsyftet med åtgärden för provning av prestanda och standardisering av bränsleceller är att lägga grunden för kommissionens referenssystem på området genom att skapa en provningsanläggning vid institutet och få igång provningsnätverket. Åtgärden är inriktad på att samordna forskningen inom Europa. Dessutom arbetade man på matematiska modeller av de fysiska lagar som är relevanta för bränsleceller liksom på numeriska simuleringsverktyg som stöd för framtida provningsverksamhet.

Hållbar energiteknik

Inom ramen för IE:s program för ett referens- och informationssystem för hållbara energitekniker (SETRIS) utarbetades den teknisk-ekonomiska studien "Controlling Carbon Emissions: the option of Carbon Sequestration", som i hög grad bidrog till EU:s gemensamma ståndpunkt om kolbindning. Denna studie utgjorde en vetenskaplig och teknisk plattform som stöd för kommissionens arbete att definiera sin ståndpunkt inför Carbon Sequestration Leadership Forum (CSLF, forumet för kolbindning), ett initiativ som leds av USA.

6.5. Institutet för allmänhetens skydd och säkerhet (IPSC)

Utöver skördeprognoser och analysen av den israeliska murens effekter på palestinska bosättningar inbegriper IPSC:s framgångar under 2003 den snabbt ökande användningen av den europeiska medieövervakaren (Europe Media Monitor - EMM), bidrag till ändringen av Seveso II-direktivet, installationen av kontrollsystemet för formgivningsinformation vid upparbetningsanläggningen i Rokkasho i Japan och slutligen demonstrationen av spårande av fiskefartyg i Östersjön på näst intill realtid.

Europeiska medieövervakaren (Europe Media Monitor - EMM)

EMM:s främsta syfte är att ge kommissionen riktad information som gallrats från Internet och andra elektroniska källor. GD Press och kommunikation har grundat sin framtida strategi för medieövervakning för EU-25 på EMM. GD Hälsa och konsumentskydd har beställt ett medicinskt informationssystem som bygger på EMM. GD Yttre förbindelser och kontoret för humanitärt bistånd har båda begärt nyhetstjänster som täcker alla länder i världen. Flertalet avdelningar har inrättat varningssystem för specifika politiska områden och får SMS-meddelanden vid träffar i systemet. EMM är kopplat till GFC:s forskning kring ny semantisk bearbetning av webbsidor och nya analyser av statistiska tendenser. I varningssystemet utnyttjas en av GFC utvecklad parallell algoritm för att identifiera nyckelord i flerspråkiga texter. Den kan bearbeta hela texten i alla artiklar mot 8 000 nyckelord inom 350 ämnesområden på bara 100 ms. Det finns inget annat system som uppnår samma realtidsprestanda. I provningar har EMM utklassat Google, Yahoo och Lexis Nexis genom att upptäcka nyheter tre timmar före dem.

Översyn av Seveso II-direktivet

Den 10 september 2003 kom man överens om en förlikning kring den första översynen av direktiv 96/82/EG om kontroll av farliga ämnen. Täckningen av kemiska och termiska processer i gruvor och anläggningar för hantering av slaggprodukter, den hårdare täckningen av explosiva och pyrotekniska ämnen och ammoniumnitrat efter olyckorna i Enschede och Toulouse samt de förstärkta bestämmelserna om fysisk planering grundade sig i hög grad på resultaten av riktade expertseminarier som organiserades av IPSC:s byrå för allvarliga olycksrisker (MAHB). De ändrade bestämmelserna om fysisk planering inbegriper ett uppdrag för kommissionen att utveckla en europeisk databas som skall användas för att bedöma förenligheten mellan anläggningar som omfattas av direktivet och känsliga områden. Detta arbete leds av IPSC.

Kontrollsystem för formgivningsinformation

För arbetet på området icke-spridning och kontroll av kärnmaterial utvecklades ett kontrollsystem för formgivningsinformation för IAEA som installerats i upparbetnings anläggningen i Rokkasho i Japan. Systemet består av en laserbildavläsare med programvara från GFC för att läsa av, bearbeta och analysera tredimensionella data. Demonstration, utbildning och fältförsök fullbordades med framgång. Tio högaktiva celler vid Rokkasho-anläggningen söktes av innan de stängdes, och referensmodeller skapades för vidare användning.

Automatiskt tillhandahållande av resultat av fartygsspårning

Den 16 juni 2003 åstadkom man inom ramen för projektet för system för spårning av fiskefartyg det första helautomatiska tillhandahållandet av resultaten av fartygsspårning som grundade sig på en algoritm som utvecklats av IPSC, där man använde SAR-data (syntetisk radarbildframställning) i näst intill realtid. Resultaten e-postades till fiskeövervakningscentrer 39 minuter efter att radarbilderna erhållits från RADARSAT. En sådan effektiv bildöverföring och bildbearbetning gör det möjligt att kombinera rymdbaserade observationer och lokala interventioner av kustbevakningen till exempel för att stoppa olagliga fiskefartyg.

Andra huvudpunkter som inte rapporterats ovan var godkännandet av rådets förordning om elektronisk märkning av får och getter, vilken grundade sig på GFC:s arbete. Ett fullskaligt prov av ett vägbrodäck tillverkat av avancerade kompositmaterial utfördes vid Europeiska laboratoriet för strukturell utvärdering (ELSA) för det spanska industri- och infrastrukturministeriet. Andra framgångar inbegriper fullbordandet av CTOSE-projektet (Cyber Tools for Online search for Evidence) för insamling och säkring av elektroniska bevis som är tillförlitliga och godkända i internationella sammanhang. IPSC stödde Internationella atomenergiorganet (IAEA) i arbetet att förbättra tekniska åtgärder för att upptäcka och ta itu med olaglig handel med kärnmaterial och andra radioaktiva material. Avslutningsvis organiserade IPSC tillsammans med GD Ekonomi och finans, Europeiska centralbanken och OECD seminarier om konjunkturanalyser och ekonometriska verktyg för kortsiktiga analyser.

6.6. Institutet för miljö och hållbar utveckling (IES)

IES erbjuder en blandad sakkunskap och kompetens som sträcker sig från miljövetenskap till jordobservation. Institutet har en framskjuten position när det gäller att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till kommissionens direktorat och avdelningar (t.ex. GD Miljö och GD Energi och transporter) som berörs av miljöfrågor. I sin verksamhet kombinerar IES kortsiktiga tekniska projekt med mer långsiktig strategisk forskning i ett arbetsprogram som stöder EU i fråga om mer än 30 förordningar, strategier (inklusive EU:s tematiska strategier) och meddelanden på områden som globala förändringar, utsläpp, luftkvalitet och hälsa, mark- och naturresurser samt förnybara energikällor

IES ger vetenskapligt stöd genom att skapa nätverk med de bästa samarbetsparterna i Europa, inräknat från de anslutande länderna och kandidatländerna. IES har inrättat högt uppskattade experimentanläggningar och laboratorier (t.ex. Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (ERLAP) och Europeiskt centrum för solenergiforskning (ESTI)), och framställer europeiska och globala referensdata (t.ex. om global markanvändning och europeiska markdatabasen).

Stöd till EU:s strategi för haven

Världshaven har en väsentlig roll i vår planets ekologiska och klimatiska jämvikt, och det krävs politiska insatser för att hantera de motstridiga behoven att skydda den marina havsmiljön och utnyttja havets resurser. GFC:s arbete till stöd för EU:s strategi för haven inbegriper att tillämpa integrerade system för miljöobservation, både till havs och från rymden. De fjärranalystekniker som har utvecklats av GFC ger nyckelinformation om biogeokemiska processer i havet, till exempel om eutrofieringen av kustvatten,

Optiska rymdobservationer, som kalibrerats med hjälp av mätningar på jorden, används för att bedöma den marina biomassans utbredning och riklighet liksom den primära produktiviteten i Europas hav och världens oceaner. Detta bidrar till en bättre förståelse för ekologiska samband i oceanerna, eutrofieringen av kustvatten och inlandshav samt oceanernas roll när det gäller att absorbera koldioxid från atmosfären och på så sätt reglera jordens klimat.

Stöd till Kyoto-protokollet

Europeiska kommissionen ligger i täten för de internationella insatserna i syfte att minska klimatförändringarna och strävar hela tiden efter att förbättra övervakningen och rapporteringen av utsläppen av växthusgaser i Europa. Under 2003 fullbordades en pilotundersökning med sex medlemsstater om hur man skall harmonisera metoder för att bedöma kolsänkor, och investeringar gjordes i nya metoder för att mäta kolbindning.

Mot bakgrund av den globala uppvärmningen upptäckte man hur en kolsänka kan bli en ovälkommen koldioxidkälla. Gemensamma metoder utvecklades för att uppskatta metanutsläpp på grundval av atmosfäriska mätningar och statistik från Eurostat. Dessutom förbättrades IES förmåga att utvärdera alternativa åtgärder efter Kyoto för att minska klimatförändringarna tack vare en bättre förståelse för regionala och globala ozon- och partikelföroreningar.

Fordonsutsläpp - EURO-V och EURO-III

GFC är ett erkänt vetenskapligt referenscentrum för utveckling och harmonisering av normer för fordon och avgasutsläpp. Som stöd till beslutsfattandet gjorde man under 2003 flera hundra provningar på bilar och motorcyklar i GFC:s laboratorium för fordonsutsläpp (VELA). På initiativ av samordnaren av programmet för partikelmätning (det brittiska transport ministeriet) bjöds GFC in att fungera som vetenskaplig samordnare av en jämförelse mellan olika laboratorier i syfte att prova nya mätningsmetoder för partikelutsläpp från personbilar och andra lätta fordon (EURO V). Det största evenemanget under 2003 var den internationella konferensen om framtida globala utsläppskrav för personbilar och lätta fordon samt EURO V, som organiserades av GFC med stöd av GD Miljö och GD Energi och transporter.

Stöd för EU:s strategi för markskydd

Oro över kvaliteten på Europas jordar och förbrukningen av markresurser föranledde kommissionen att under 2003 skissa på de första stegen på en strategi för att skydda våra jordar. Målet är att jämställa markskyddet med reningen av vårt vatten och vår luft. För att stödja markskyddsstrategin har GFC tillsammans med Europeiska markbyråns nätverk och andra samarbetsparter utvecklat en förbättrad och harmoniserad kunskapsbas för jordegenskaper. Denna databas byggdes ut (1:1 000 000) för att inbegripa data för de anslutande länderna och kandidatländerna, Ryssland, Ukraina och Vitryssland i syfte att utveckla ett samstämmigt informationssystem för rapportering om villkoren för Europas jordar.

6.7. Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP)

Genomförande av EU:s politik beträffande GMO

Under 2003 skärpte Europeiska kommissionen sin lagstiftning om genetiskt modifierade organismer genom att anta två nya förordningar; en som handlar om genetiskt modifierade livsmedel och foder, och en som handlar om spårbarhet och märkning.

IHCP:s enhet för bioteknik och GMO, som inrättades i november 2002, fick ett ökat ansvar genom sitt arbete till stöd för genomförandet av EU:s GMO-politik. När det gäller lagstiftningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder utsågs enheten till gemenskapens referenslaboratorium med uppdraget att bedöma om olika metoder är lämpliga för att kontrollera att lagstiftningen följs. Det europeiska nätverket av GMO-laboratorier (ENGL) kommer att bistå enheten när den skall fullgöra denna krävande uppgift. Det europeiska nätverket av GMO-laboratorier, som förvaltas och leds av IHCP, utgörs av 46 officiella medlemmar från EU-länderna och av observatörer från de anslutande länderna. Genom IHCP:s utnämning till gemenskapens referenslaboratorium - det första inom GFC - har IHCP fått ett erkännande för sin nyckelroll när det gäller att prova GMO.

IHCP ansvarar också för att samla in alla sammanfattande anmälningar av avsiktliga fältförsök med genetiskt modifierade grödor i EU liksom sammanfattningar och riskbedömningar i ärenden som lämnats in för godkännande för saluföring. Denna information är offentlig, vilket gör det möjligt att inkomma med synpunkter. Som en förlängning av detta arbete har enheten också utsetts att ansvara för EU:s clearingmekanism för biosäkerhet i enlighet med Cartagenaprotokollet, vilket trädde i kraft i september 2003.

Stöd för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)

Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder (ECVAM) har tillgodosett de behov som följer av Reach-systemet genom att rikta in sig på att ersätta de djurförsök som medför den största användningen av försöksdjur. ECVAM validerade med framgång två metoder för läkemedel och biologiska produkter som har införts av Europeiska farmakopén. Ett annat mått på ECVAM:s arbete under 2003 var fullbordandet av en valideringsstudie för sex pyrogena provningar som skulle eliminera behovet att använda djur för sådana provningar i framtiden. ECVAM deltog också i ett framgångsrikt förslag till ett integrerat projekt om reproduktiv toxikologi. Detta projekt inbegriper ett konsortium med 35 internationella forskningsgrupper och en budget på 12 miljoner euro.

En korrekt utvärdering av de samlade hälsoriskerna för EU-medborgarna kräver relevanta exponeringsdata, som i idag är mycket bristfälliga. För att tillgodose dessa behov utvecklar och studerar IHCP koncept för att validera och harmonisera metoder och modeller för att bedöma eventuella samband mellan ständig exponering för miljömässiga stressfaktorer (inräknat kemikalier och fysiska agenser) i små och stora doser från olika källor (via maten, inandningsluften eller hudkontakt) och effekter på hälsan. Bedömningen av människors exponering inbegriper även toxiko-genomiska metoder.

En rad studier för att identifiera och kvantifiera kemiska ämnen som kommer från produkter och artiklar utfördes med hjälp av "Indoortron"-anläggningen - en storskalig miljökammare. Man upprättade också en förteckning över prioriterade föroreningar som förekommer inomhus. På begäran av GD Hälsa och konsumentskydd lanserades en forsknings- och utvecklingsplattform samt ett informations- och referenssystem för "risker med kemikalier i produkter" och "utveckling och harmonisering av provningsmetoder" som omfattar hela Europa.

Verksamhet till stöd för Reach tas också upp i avsnittet "Säkerhet hos kemikalier" i denna rapport.

Utbildning och forskning som bedrivs vid IHCP:s cyklotron inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet

IHCP driver en cyklotron för att främja forskningssamarbete i syfte att förstärka patienternas tillgång till strålmedicin. Institutet har den första produktionsanläggningen för radioisotoper som kommer att sälja FDG i Italien, och som uppfyller kravet att ha ett välspritt radiofarmakologiskt produktionsnät som säkrar lika tillgång för alla EU-medborgare till positronemissions tomografi, som är en viktig medicinsk bildframställningsteknik. IHCP är också värd för Marie Curie-utbildningsinstitutionen för forskarutbildning i provning av biomaterial med hjälp av radiospårämnen, vilken är tänkt att erbjuda en tvärvetenskaplig doktorsutbildning på hög nivå i provning av biomaterial med radiospårämnen.

6.8. Institutet för framtidsstudier (IPTS)

IPTS fortsatte att stödja EU:s beslutsprocess inom sina kompetensområden genom att förutsäga behov, lämna teknisk-ekonomiska analyser och konsekvensbedömningar samt ge direkt stöd till politikens genomförande. Institutets framgångar under 2003 spänner över en rad olika politikområden, inräknat industri, jordbruk, hälsa, miljö, energi, transport och informations- och kommunikationssektorn.

Energi och miljö

Bland IPTS:s främsta framgångar kan nämnas stödet till kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömning av politiska åtgärder och handlingsplanen för miljöteknik. IPTS arbete kring miljöförordningar och deras inverkan på innovation utgjorde grunden för stödet till kommissionens konsekvensbedömning av EU:s kemikaliepolitik.

Arbetet på området energi och klimatförändringar stödde kommissionens politik i fråga om handeln med utsläppsrätter och dess förhandlingar om FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Ett stödavtal undertecknades mellan IPTS och Europeiska miljöbyrån i syfte att ta fram långsiktiga scenarier för energi och utsläpp inför byråns kommande rapport om miljöns tillstånd. IPTS kom också med bidrag till rapporten "Strategier för energi, teknik och klimat - globala utsikter för 2030", som kommissionens ledamot Philippe Busquin lade fram i juni.

Europeiska byrån för samordnat förebyggande och förhindrande av föroreningar (EIPPC) vid IPTS fortsatte att spela en nyckelroll i genomförandet av 1996 års direktiv om kontroll av föroreningar genom att lägga fram det sista av totalt 32 referensdokument för bästa tillgängliga teknik. Under de två år som ägnats åt att utarbeta dessa internationellt erkända referensdokument har man samlat experter från näringslivet, företrädare för medlemsstaterna och icke-statliga miljöorganisationer. På områden som raffinaderier, slakterier, stora förbränningsanläggningar och avfallshantering ser sig IPTS som en katalysator för kontakter mellan kommissionens olika avdelningar, som var och en ägnar sig åt väsentliga aspekter på förordningar och som strukturerar den dagliga verksamheten för många europeiska företag.

GMO och gentester

Institutet gav ett betydande bidrag till utformningen av kommissionens politik när det gäller odling på samma plats av konventionella och genetiskt modifierade grödor, liksom till kommissionens vägledning för utveckling av nationella strategier och bästa metoder på detta område. Som uppföljning av ett långsiktigt åtagande beträffande gentester organiserade IPTS (tillsammans med GD Forskning och OECD) ett stort seminarium om politiska alternativ och utmaningar på detta område, som utvecklas snabbt.

Informationssamhället

IPTS:s åtgärd för framsynthet i informationssamhällets teknik i Europa (FISTE) syftade till att förlika utbuds- och efterfrågeaspekter. Bland de viktigaste insatserna inom ramen för denna åtgärd kan nämnas studier kring informationssamhällets utveckling i kandidatländerna och stöd till GD Informationssamhällets rådgivande grupper på hög nivå.

Utvidgningen

IPTS:s verksamhet inför utvidgningen var koncentrerad till scenarier för den potentiella framtida utvecklingen av vissa strukturella indikatorer för Lissabon-processen. Rapporter lades fram till konferensen om framsynthet i det utvidgade europeiska området för forskning och innovation som hölls i Ioannina i maj, och som organiserades tillsammans med GD Forskning och det grekiska ordförandeskapet för EU, liksom till en konferens som organiserades tillsammans med Europeiska universitetsinstitutet i Florens i november under det italienska ordförandeskapet.

Att genomföra det europeiska området för forskningsverksamhet

Ett viktigt samarbetsavtal mellan GD Forskning och GFC undertecknades i oktober för att ge ett långsiktigt stöd till skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Syftet är att tillhandahålla strategiska uppgifter om politiken för vetenskap och teknik till genomförandet av handlingsplanen, som syftar till att öka investeringarna i forskning och utveckling i Europa till 3 procent av BNP fram till 2010 och till att skapa europeiskt område för vetenskaplig och teknisk framsynthet.

Stöd till Europaparlamentet

IPTS fortsatte att lämna stöd på Europaparlamentets begäran. I mars lade kommissionsledamot Philippe Busquin fram IPTS:s studie om den tekniska innovationens effekter på sysselsättningen, och i juli lade instituten fram rapporten Security and Privacy for the Citizen in the Post-September 11 Digital Age: A Prospective Overview för parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Denna studie har ökat IPTS:s framtidsarbete kring cybersäkerhet, ett område av gemensamt intresse för IPTS och dess systerinstitut IPSC inom GFC.

Europeiska vetenskaps- och teknikobservatoriet (ESTO)

Inom ESTO-nätverket skötte IPTS det nära samarbetet med mer än 40 forskningsinstitutioner i hela Europa, och ett sammanträde hölls i juni.

IPTS var särskilt framgångsrikt inom konkurrensförknippade aktiviteter där 18 av de 22 förslag (84 procent) som lämnats in inom ramen för sjätte ramprogrammet beviljades finansiering.

7. Stöd till utvidgningen

GFC:s åtgärd för utvidgningen under 2003 handlar om de vetenskapliga och tekniska aspekter som ligger till grund för EU:s lagstiftning på områdena miljö, hälsa, livsmedel, förnybara energikällor, kemikalier, jordbruk och kärnsäkerhet. Arbetet har inriktats på att påskynda införlivandet av gemenskapens regelverk, som ju de nya medlemsstaterna måste anta och genomföra. GFC:s nät av nationella kontaktpunkter, forskningsattachéer och deltagare i GFC:s styrelse från 13 anslutande länder och kandidatländer ger direkta bidrag till utformningen, övervakningen och genomförandet av GFC:s åtgärd för utvidgningen. Några huvudpunkter under 2003 beskrivs nedan.

Ett tusental experter från kandidatländerna deltog i 72 seminarier och avancerade kurser som handlade om vetenskapliga och tekniska aspekter på EU:s politik.

GFC organiserade 15 informationsträffar i de tio anslutande länderna. I dessa deltog cirka 2 500 representanter på företrädesvis chefsnivå från den akademiska världen, näringslivet och den offentliga förvaltningen.

GFC bjöd in 22 journalister från de anslutande länderna till ett särskilt seminarium i Ispra, vilket ledde till att 39 artiklar i ämnen som rörde GFC publicerades.

112 forskare från de anslutande länderna arbetade vid GFC:s institut som utlånade nationella experter, gästforskare eller forskningsstipendiater. En rekryteringsomgång för ytterligare 70 tjänster ledde till 380 godtagbara ansökningar.

Av de 230 förslag som GFC lämnade in inom ramen för sjätte ramprogrammet inbegrep 70 procent en eller flera samarbetsparter från de anslutande länderna.

För att främja utvecklingen av framtida partnerskap inrättades en ny mekanism för kortsiktiga avtal i syfte att uppmuntra utbyten mellan forskningsorganisationer i de anslutande länderna och GFC:s institut.

GFC har intagit en aktiv hållning för att locka unga forskare från de anslutande länderna att utbilda sig inom dess institutet och eftersträvat ett utökat samarbete inom Marie Curie-åtgärderna genom att bjuda in de olika nationella Marie Curie -kontaktpunkterna till Ispra.

8. Bidraget till det europeiska området för forskningsverksamhet

Övergripande strategi på väg mot det europeiska området för forskningsverksamhet

I handlingsplanen för det europeiska området för forskningsverksamhet och GFC, som offentliggjordes under 2003, anges specifika mål mot vilka man skall mäta GFC:s bidrag till det europeiska området för forskningsverksamhet. Dessa bidrag kretsar kring fem huvudaktiviteter: gemensamma vetenskapliga referenssystem, nätverk, utbildning och rörlighet, forskningsinfrastrukturer samt utvidgningen. Dessa aktiviteter återspeglas i GFC:s eget arbetsprogram.

Under 2003 förstärkte GFC sin roll i utarbetandet och tillämpningen av flera referenssystem för metrologi, energi och cybersäkerhet. GFC utförde förberedande arbete för gemenskapens referenslaboratorier för lagstiftningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder, för material som kommer i kontakt med livsmedel och för livsmedelstillsatser.

Samarbete

Ramprogrammet är ett av de viktigaste instrumenten för att förverkliga det europeiska området för forskningsverksamhet. Under sjätte ramprogrammets första år förberedde GFC tillsammans med sina samarbetsparter med framgång ett antal stora forskningsprojekt och nätverk. Genom att delta i dessa aktiviteter skapas möjligheter till ett omfattande och varaktigt samarbete med stora europeiska forskningsaktörer. Detta inbegriper också verksamhet vid GFC:s anläggningar som resulterar i ett ökat tillträde till och en ökad användning av specialiserade infrastrukturer och databaser. Dessutom maximeras möjligheterna till utbildning vid GFC:s institut.

De nya projekten och nätverken inom sjätte ramprogrammet täcker en rad olika ämnen inom GFC:s arbetsprogram, som till exempel livsmedelssäkerhet, nanobioteknik, solceller, vätgas, informationssamhället, trafiksäkerhet, atmosfäriska förändringar, aktinider, kärnolyckor och forskningspolitik.

Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES).

Målet med EU:s och ESA:s GMES-initiativ är att säkra Europas tillgång till oberoende och tillförlitlig information som kan göra det möjligt för dess beslutsfattare att förvalta vår miljö och säkerhet bättre genom att förutsäga eller lindra krissituationer och ta itu med därmed förknippade frågor.

GFC:s var fullt delaktigt när kommissionen utarbetade både sin slutrapport och sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet om GMES första period. I detta avseende hade GFC:s interna sakkunskap om forskning och politiskt stöd en viktig roll. Detta verk, som har getts ut i form av en broschyr, delades ut vid GMES fjärde forum och vid det första jordobservationstoppmötet där 37 länder och 22 globala organisationer deltog.

Detta bidrog till att befästa GMES prioriteringar och bekräftade avsevärt GFC:s internationella profil på området.

9. Förvaltning av kärnanläggningar

Avveckling av GFC:s kärnanläggningar

Kommissionen ansvarar för att förvalta kärnanläggningar som konstruerats inom ramen för Euratomfördraget fram till dess att de avvecklas. Under 1999 lanserade GFC ett program för avveckling och avfallshantering som syftar till att avveckla föråldrade anläggningar och ta hand om avfallet från dessa.

Programmet förvaltas inom varje GFC-inrättning av ett specialiserat arbetslag som får råd av en expertgrupp bestående av externa experter som utsetts av medlemsstaterna.

Det aktuella läget

Under 2003 gjorde GFC med hjälp av ett konsortium av erfarna externa organisationer en total översyn av programmet i syfte att ta hänsyn till viktiga tekniska och ekonomiska förändringar som skett sedan 1999, när programmet först lades fram för rådet och Europaparlamentet.

På grundval av denna översyn har ett nytt meddelande till rådet och Europaparlamentet utarbetas för godkännande under 2004.

Dessutom inrättade GFC en permanent styrkommitté som leds av dess vice generaldirektör i syfte att löpande se över och styra programmets resultat och mål.

Vid GFC:s anläggning i Ispra i Italien (GFC:s viktigaste kärnanläggning som för närvarande håller på att avvecklas) gjordes framsteg när det gäller att tillhandahålla anläggningar för hantering av kärnavfall, vilket är en förutsättning för avvecklingen.

En anläggning för att hantera spillvatten färdigställdes och utrustades med framgång.

Anläggningen för materialsanering, som gör det möjligt att undanta icke radioaktivt material från avvecklingen från den lagstadgade avfallsdefinitionen, utrustades med ett icke-destruktivt provtagningssystem.

Uppgraderingen av saneringsanläggningen fortsatte genom att man installerade ett ultraljudbad och en vattentvättkabin.

Man sammanträdde med de italienska säkerhetsmyndigheterna för att fastställa kriterier för godkännande av avfall som är förenliga med den framtida slutförvaringen i Italien. Man diskuterade också platsen för och förvaltningen av det mellanlager som skall uppföras i Ispra.

Högflödesreaktorn (HFR)

Högflödesreaktorn är en av de mest kraftfulla forskningsreaktorerna av sitt slag och utgör en nyckelplattform för grundläggande, innovativ och medicinsk forskning kring termonukleär fusion och reaktorsäkerhet.

Som uppföljning av 2002 års säkerhetsbedömning genomfördes under sommaren 2003 en ny inspektion under drift, och den strukturella utvärderingsplanen fullbordades med framgång i november. Man konstaterade att reaktorkärlet kan användas åtminstone fram till 2015. Dessutom fullbordades en IAEA-handlingsplan för förbättrade säkerhetsrutiner i februari 2004.

Arbetet på en ny licensansökan inleddes under 2001, och den lämnades in till de nederländska myndigheterna i december 2003. Den nya licensen skall utfärdas till gruppen för forskning och rådgivning på kärnområdet (Nuclear Research and Consultancy Group - NRG), som för närvarande driver reaktorn, före halvårsskiftet 2004. Ett nytt förslag till ett kompletterande program som täcker perioden 2004-2006 antogs av kommissionen i december 2003 och av rådet i februari 2004.

10. GFC i siffror

10.1. Personal

>Plats för tabell>

GFC:s personal (M = män, K = kvinnor) indelas i följande kategorier:

Av ovanstående kan ungefär 1 253 anses utgöra forskningspersonal. Minskningen av antalet forskare under 2003 är tillfällig och berodde på övergången från femte till sjätte ramprogrammet. Det förväntas att antalet forskare kommer att öka avsevärt under hela sjätte ramprogrammet, framför allt till följd av utvidgningen. Enligt kommissionens personalpolitik för personal som finansieras via forskningsbudgeten skall forskningspersonalen "integreras med den övriga personalpolitiken". Ett lägsta mål på 65 procent hade satts upp och GFC uppnådde 67 procent under 2003. Å andra sidan måste det finnas en flexibilitetsmarginal på 10-35 procent av fasta forskningstjänster för rekrytering av specialiserad personal för att klara tydligt tidsbegränsade behov.

>Plats för tabell>

10.2. Gästpersonal

Utöver den ordinarie personalen driver GFC även en aktiv politik för att ta emot stipendiater, gästforskare, utlånade nationella experter, extraanställda och praktikanter från medlemsstaterna, de anslutande länderna och kandidatländerna. Gästforskare bidrar med kompetens, kunskap och expertis som bidrar till att lösa aktuella forskningsproblem, samtidigt som de drar nytta av GFC:s kulturella mångfald, tvärvetenskapliga forskningsområden och omfattande samarbetsnätverk.

>Plats för tabell>

Lika möjligheter

GFC intar en aktiv hållning när det gäller att främja lika möjligheter, särskilt jämställdhet på arbetsplatsen. Nätverket för kvinnor i vetenskapen, som omfattar hela GFC och som inrättades år 2000, fortsatte sin roll att övervaka jämställdheten inom organisationen. Utöver att övervaka framstegen i fråga om rekrytering, befordringar och chefspositioner, gjorde nätverket en jämförande studie av sociala aspekter på arbetsmiljön och noterade det framgångsrika genomförandet av uppförandekoden för tillsättning av vikarier vid föräldraledighet. När det gäller gästforskare fortsatte könsfördelningen att förbättras genom att 46,7 procent av dessa forskare utgjordes av kvinnor i slutet av 2003.

RESERVATION

"Siffrorna i detta avsnitt är preliminära och avser förhållandena den 30 januari 2004. De slutliga siffrorna kommer att bli tillgängliga först den 31 mars."

10.3. Budget

De tillgängliga anslagen för GFC är fördelade på personalutgifter, verkställighetsmedel (underhåll av byggnader och utrustning, elektricitet, försäkringar, förbrukningsvaror m.m.) och specifika anslag (direkta vetenskapliga upphandlingar). Anslagen kommer från den institutionella budgeten, som ställs till direkt förfogande från EU:s budget till GFC för sjätte ramprogrammet. I den institutionella budgeten beviljades följande belopp:

>Plats för tabell>

Utöver dessa anslag beviljades totalt 13,0 miljoner euro för finansiering av ett handlingsprogram för att lägga ner och avveckla kärnanläggningar och ta hand om avfall som härrör från Euroatomfördraget.

Ytterligare anslag på 14,7 miljoner euro kom från bidrag från länder som är associerade till ramprogrammet och från GFC:s konkurrensförknippade aktiviteter.

RESERVATION

"Siffrorna på denna sida är preliminära och avser förhållandena den 30 januari 2004. De slutliga siffrorna kommer att bli tillgängliga först den 31 mars."

10.4. Konkurrensförknippade aktiviteter

I nedanstående tabell anges värdet av undertecknade kontrakt bokförda i 2001, 2002 och 2003 års redovisning.

>Plats för tabell>

En del av GFC:s intäkter kommer från deltagande i indirekta åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet, där GFC utför ytterligare arbete för kommissionen och åtar sig arbete för tredjeparter såsom regionala myndigheter eller näringslivet. Dessa konkurrensförknippade aktiviteter måste komplettera de uppgifter som beskrivs i GFC:s eget arbetsprogram och betraktas som ett viktigt verktyg för att förvärva och överföra sakkunskap och know-how.

I den första ansökningsomgången under 2003 godkändes nästan 50 procent av GFC:s förslag och 77 nya förslag tilldelades finansiering. Dessa förslag inbegriper deltagande i 15 nätverk för expertis på hög nivå och 22 integrerade projekt, som båda utgör nya instrument i sjätte ramprogrammet. Bland de projekt som finansierades kan följande nämnas:

- Hållbart införande av genetiskt modifierade organismer i det europeiska jordbruket.

- Ett nätverk för aktinidforskning.

- Ett nätverk för nanoteknik.

- Utbyte av erfarenheter av riskhantering (hälsa, säkerhet och miljö) i syfte att förbereda framtida industriella system.

- Lagring av vätgas.

- Identitetsbegreppet i framtidens informationssamhälle.

De konkurrensförknippade aktiviteterna utanför ramprogrammet inbegriper ytterligare betalt arbete för kommissionens avdelningar som inte omfattas av GFC:s eget arbetsprogram. 29 nya kontrakt på sammanlagt 17,3 miljoner euro undertecknades under 2003.

10.5. Publikationer under 2003

>Plats för tabell>

11. Bilagor

11.1. Styrelse (i december 2003)

>Plats för tabell>

Styrelsens sekretariat

Piedad García de la Rasilla

Europeiska kommissionen

SDME 10/66 - B-1049 Bryssel

Tfn +32 2 295 86 35

Fax: +32 2 299 23 01

e-post: piedad.garcia-de-la-rasilla@cec.eu.int

Sekreterare: D. Ursulet.

11.2. GFC:s direktörer

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>