MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Republiken Moldavien har upplevt en besvärlig period under de senaste två åren både på det ekonomiska och politiska planet. Ett betydande bankbedrägeri uppdagades i november 2014 som avslöjade allvarliga förvaltningsmässiga problem som sedan följts av politisk instabilitet – inbegripet tre olika regeringar sedan valet i november 2014 och ny guvernör för Moldaviens centralbank – och demonstrationer. Denna utveckling har också lett till en långsammare ekonomisk tillväxt, suspendering av budgetstöd från Moldaviens internationella partner och en försvagning av budget- och betalningsbalansen. De ekonomiska problemen har förvärrats av recessionen eller av svag ekonomisk aktivitet i några av Moldaviens viktigaste regionala handelspartner (i synnerhet Ryssland men också Vitryssland och Ukraina), vilket minskade export och penningförsändelser. Detta har bara delvis kompenserats av en ökad handel med EU efter ikraftträdandet av associeringsavtalet som undertecknades 2014 och som föreskriver inrättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde.

I detta sammanhang begärde Moldavien stöd från Internationella valutafonden (IMF). Efter utdragna och svåra förhandlingar som återspeglar den rådande politiska instabiliteten uppnådde myndigheterna i juli 2016 en överenskommelse med IMF om ett program som ska stödjas av en treårig förlängd kreditfacilitet och den utvidgade finansieringsfaciliteten. Överenskommelsen godkändes av IMF:s styrelse den 7 november 2016. Denna överenskommelse möjliggjordes genom en ny beslutsamhet från myndigheternas sida, efter att en ny regering ledd av premiärminister Filip tillträtt i januari 2016 och en ny centralbankschef i mars 2016, att ta itu med förvaltningsmässiga problem inom finanssektorn och i förvaltningen av de offentliga utgifterna. Tillgång till de finansiella arrangemang som överenskommits med IMF skulle utgöra 75 % av Moldaviens kvot i IMF (129,4 miljoner särskilda dragningsrätter, eller cirka 161 miljoner euro). Syftet med den förlängda kreditfaciliteten och den utvidgade finansieringsfaciliteten är att göra snabba förbättringar av finanssektorns styrning och tillsyn, stärka strategier för att garantera makroekonomisk och finansiell stabilitet samt främja hållbar tillväxt för alla.

Det bör noteras att, följdande på rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 februari 2016, enades EU och de moldaviska myndigheterna om en färdplan för prioriterade reformer i syfte att blåsa nytt liv i viktiga strukturreformer, senast den 31 juli 2016. Sedan dess har det gjorts stora framsteg i genomförandet av färdplanen, men ännu har inte alla EU:s farhågor åtgärdats som kom till uttryck i slutsatser från rådsmötet i februari.

Den moldaviska regeringen begärde också makroekonomiskt stöd från EU i augusti 2015 och upprepade denna begäran i mars 2016. Till följd av denna begäran och mot bakgrund av den politiska och ekonomiska utvecklingen sedan 2014, kommer Europeiska kommissionen därför att lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet om beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien på upp till 100 miljoner euro. Av detta belopp ska upp till 60 miljoner euro tillhandahållas i form av lån och upp till 40 miljoner i form av bidrag. Det föreslagna beloppet förefaller motiverat med utgångspunkt i en aktualiserad bedömning av landets externa finansieringsbehov, omfattningen av det väntade IMF-programmet, överväganden när det gäller bördefördelningen samt handlingsutrymmet i EU:s budget.

Det makroekonomiska EU-stödet ska hjälpa Moldavien att täcka en del av sitt kvarstående behov av extern finansiering under perioden 2016–2018, vilket uppskattas uppgå till cirka 442 miljarder US-dollar (402 miljoner euro) i samband med det nya IMF-programmet. Stödet kommer att göra landets betalningsbalans och finanspolitiska situation mindre sårbara på kort sikt. Det kommer att utformas och genomföras i samordning med både de anpassnings- och reformprogram som ska överenskommas med IMF och Världsbanken, och de reformer som överenskommits inom ramen för EU:s budgetstöd och avtalet om det djupgående och omfattande frihandelsområdet.

Genomförandet av den föreslagna åtgärden förväntas gå hand i hand med återupptagandet av utbetalningar inom ramen för budgetstödet för insatser som finansieras genom det europeiska grannskapsinstrumentet. Dessa har varit frysta sedan början av 2015 vilket återspeglar oron över samhällsstyrningen och frånvaron av en pålitlig makroekonomisk strategi.

Såsom vidareutvecklas i det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag och även på grundval av Europeiska utrikestjänstens bedömning av det politiska läget, anser kommissionen att de politiska förutsättningarna är uppfyllda för det föreslagna makroekonomiska stödet.

•Allmän bakgrund

Moldaviens makroekonomiska utsikter är fortsatt sårbara, men en kombination av anpassningsåtgärder på senare tid och utsikterna för ett återupptagande av utländskt givarstöd har hjälpt landet att återfå en viss stabilitet.

Efter en period av sjunkande tillväxt under 2014 gick Moldavien under förra året in i en recession, och dess BNP minskade med 0,5 % under 2015, på grund av a) svåra väderförhållanden som orsakade en minskning på 13,4 % av jordbruksproduktionen, b) en accelererande minskning i penningförsändelser och svag exportutveckling, som återspeglar recessionen eller svag ekonomisk aktivitet hos vissa av Moldaviens viktigaste handelspartner, särskilt Vitryssland, Ryssland och Ukraina, c) svag inhemsk kreditexpansion till följd av problem i banksystemet och en åtstramning av penningpolitiken, och d) en finanspolitisk press som delvis orsakades av avbrottet i internationella långivares stöd, men också av minskade skatteinkomster till följd av recessionen, vilket hade betydande inverkan på bland annat det offentliga investeringsprogrammet för 2015. Efter korrigeringen under 2015 förväntas Moldaviens ekonomi återhämta sig långsamt under 2016 och de kommande åren. Under 2016 förväntas BNP öka med cirka 2 %. Tillväxten under 2016 kommer fortsatt att begränsas av budgetnedskärningar och strama kreditvillkor, liksom av minskade penningförsändelser och högre lokala energiavgifter, vilket kommer att dämpa den privata konsumtionen. Samtidigt kräver en nyorientering mot EU:s marknader tid och investeringar.

Efter att ha ökat från 4,7 % i december 2014 till 13,5 % i december 2015 (på årsbasis) har konsumentprisinflationen visat en nedåtgående trend som nådde 3,0 % i september 2016. IMF förutser en årlig inflationstakt på 6,9 % för 2016 och 4,9 % för 2017.

Regeringen har utstått betydande finanspolitiska påfrestningar på grund av lägre budgetinkomster som beror på svagare ekonomisk utveckling och avbrott i budgetstödet från givare. Dessa faktorer bidrog till en ökning av budgetunderskottet från 1,9 % av BNP 2014 till 2,3 % av BNP 2015. I enlighet med det program som överenskommits med IMF antogs den 4 oktober 2016 av regeringen en reviderad budget för 2016, vilken undertecknades av presidenten, med nödvändiga korrigerande åtgärder på både utgifts- och inkomstsidan för att uppfylla underskottsmålet på 3,2 % av BNP.

De totala besparingarna som omfattade både utgifts- och inkomståtgärder uppgick till 2,2 miljarder lei, eller 1,7 % av BNP under 2016. De omfattar åtgärder för att begränsa lönerna (också genom nedskärningar i lediga tjänster) samt olika åtgärder för att förbättra skatteuppbörden och reformera skatteförvaltningen och minska det stora antalet skattebefrielser).

Den offentliga skulden som andel av BNP ökade från 36 % i slutet av 2014 till 45 % i slutet av 2015. Dessa beräkningar tar hänsyn till de akuta lån med statliga garantier utfärdade av Moldaviens centralbank till de tre bankerna i likvidation. Förra årets offentliga skuldökning har till stor del drivits på av andelen inhemska skulder. Den externa offentliga skulden ökade i mindre utsträckning (från 18 % av BNP 2014 till 21 % av BNP i slutet av 2015) och ökningen kan huvudsakligen tillskrivas deprecieringen av leun. Den externa skulden gäller främst medelstora och långfristiga skulder till multilaterala och bilaterala långivare på förmånliga villkor.

Under 2015 sjönk underskottet i bytesbalansen till 293 miljoner euro (med 40 % på årsbasis) på grund av en markant minskning i priserna på importerad energi och svag inhemsk efterfrågan, vilket dämpade importen. I procentandel av BNP minskade dock underskottet i bytesbalansen från 6,7 % under 2014 till 5,0 % under 2015, på grund av minskningen av BNP mätt i US-dollar 2015 (vilket i sin tur återspeglar både nedgången i BNP i fasta priser och nedskrivningen av leun).

Trots den turbulenta ekonomiska och politiska utvecklingen i Moldavien har inflödet av utländska direktinvesteringar under 2015 inte påverkats. Under 2015 uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till 165 miljoner US-dollar jämfört med 158 miljoner US-dollar under 2014. Moldaviens ekonomiska frizoner var viktiga för att attrahera utländska direktinvesteringar.