I förordning (EU) nr 1309/2013 föreskrivs ingen övre gräns för det belopp som kan sökas. Det begärda beloppet per stödmottagare kan därför variera beroende på hur situationen ser ut på den berörda arbetsmarknaden, hur de enskilda berörda stödmottagarnas situation ser ut, vilka åtgärder medlemsstaten redan har vidtagit och kostnaderna för att erbjuda tjänsterna i den berörda medlemsstaten. De föreslagna stöden från globaliseringsfonden under 2017 och 2018 varierade därför från 1 666 euro till 5 325 euro, vilket ger ett genomsnitt på 2 918 euro per berörd stödmottagare (vilket visas i tabell 1). Frankrike begärde det högsta genomsnittliga beloppet per stödmottagare (5 325 euro), följt av Grekland (4 124 euro) och Tyskland (3 352 euro).

Fondärendena i Tyskland har gett stöd till innovation när det gäller arbetsgivarnas engagemang. Tillhandahållandet av särskilda tjänster (”talangjägare”) för arbetsgivare har integrerats i fondstödet. Dessa tjänster har varit ytterst effektiva för att hitta vakanser och har betydligt minskat kostnaden per stödmottagare i fondärendet Aleo Solar. I Adam Opel-ärendet sammanförs arbetssökande på ett informellt sätt med arbetsgivare som har lediga platser via ”speeddejtningsevenemang”. Dessa evenemang anses vara mycket framgångsrika och skulle inte ha funnits tillgängliga via nationella finansieringsmekanismer.

Kommissionens webbplats om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppdaterades regelbundet med relevant information under 2017 och 2018.

2.6.2 Möten med nationella myndigheter och berörda parter

I mars och oktober 2017 respektive mars och oktober 2018 anordnades de 19:e, 20:e, 21:a och 22:a mötena för fondens kontaktpersoner. Dessa företräder medlemsstaterna i frågor om fonden. En del av varje möte ägnades åt pågående och planerade ansökningar om medel från fonden, det gemensamma systemet för fondförvaltning i EU (SFC2014), halvtidsutvärderingen för globaliseringsfonden 2014–2020, juridiska frågor och revisionsfrågor, omnibusförordningen och kommissionens förslag om förordningen för perioden efter 2020 samt en mängd andra relevanta frågor.

Dessutom anordnades ett extra möte i arbetsgruppen för fondens kontaktpersoner i januari 2018 för att diskutera möjliga scenarier för fonden under perioden efter 2020.

Fyra nätverksseminarier om fonden anordnades under 2017 och 2018. Ämnena för seminarierna var följande:

·Stödmottagarnas roll och representation i utformningen och genomförandet av fondärenden.

·Globaliseringsfonden i Finland. Sakkunskap till stöd för företagens tillväxt.

·Synergier och komplementaritet mellan globaliseringsfonden och andra EU-fonder.

·Hur kommer globaliseringsfonden att bidra till den europeiska pelaren för sociala rättigheter?

Seminarierna kompletterades även med projektbesök som gav möjlighet att utbyta erfarenheter med kolleger direkt och träffa stödmottagare. Alla fyra seminarierna var välbesökta av representanter för medlemsstaterna, fondens berörda parter och genomförandeorgan.

2.6.3 Det elektroniska systemet för datautbyte (SFC2014)

Under 2014 försökte kommissionen förenkla förfarandena ytterligare genom att inbegripa globaliseringsfonden i kommissionens och medlemsstaternas elektroniska system för datautbyte, det gemensamma systemet för fondförvaltning i EU (SFC2014). Sedan april 2015 lämnar medlemsstaterna in fondansökningar på nätet genom ett ansökningsförfarande med vägledning och sedan augusti 2016 lämnar de även in slutrapporterna för fonden via SFC2014. Användningen av systemet för fondförvaltning i EU för globaliseringsfonden ledde till att de ansökningar som lämnades in var mer korrekta och fullständiga, eftersom plattformen ger medlemsstaterna möjlighet att dela information med kommissionen även innan ansökan officiellt lämnas in. Det innebar att det blev lättare att samla in och behandla informationen, och rapporteringen av fondens resultat går även snabbare. Möjligheten att ansöka om stöd från fonden via systemet för fondförvaltning i EU har bidragit till att förkorta tiden från det att en medlemsstat lämnar in en ansökan till dess att kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet antas.

Ytterligare förbättringar av systemet under 2017 och 2018 var bland annat möjligheten att lagra alla uppgifter som rör fonden på en central enhet, översättning av modulen för slutrapporter för fonden till alla officiella EU-språk, utveckling av en rapporteringsmodul för sysselsättningsstatus tolv månader efter inlämnandet av slutrapporten och en möjlighet för kommissionen att ta fram rapporter med sysselsättningsresultat med hjälp av rapporteringsverktyget LaunchPad.

2.6.4 Halvtidsutvärdering av globaliseringsfonden 2014–2020

I enlighet med artikel 20 i förordning (EU) nr 1309/2013 gjorde kommissionen på eget initiativ en halvtidsutvärdering av globaliseringsfonden. Syftet med utvärderingen var att granska fondens ändamålsenlighet, långsiktiga genomslag, resultat, samstämmighet, relevans och europeiska mervärde. Halvtidsutvärderingen redovisas i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar, och baseras på en utvärdering som gjordes av en extern leverantör 2016 med anslag ur budgeten för tekniskt stöd. Slutsatserna och utvärderarens rekommendationer lades fram för fondens berörda aktörer under mötet för kontaktpersoner i Tallinn den 19 oktober 2017. Slutrapporten innehåller både kvalitativ och kvantitativ information.

De huvudsakliga resultaten av halvtidsutvärderingen sammanfattas i kommissionens rapport, och beaktades i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som offentliggjordes den 30 maj 2018.

Kommissionens halvtidsutvärdering visade att globaliseringsfonden skapade ett verkligt europeiskt mervärde genom att öka såväl antalet och utbudet av tjänster som erbjuds uppsagda arbetstagare som tjänsternas intensitet. Det stöd som gavs bidrog till att förbättra stödmottagarnas självförtroende, vilket ledde till att de sedan var mer aktiva i sitt arbetssökande. Det visade sig även att fonden haft avsedd verkan. Jämfört med den föregående finansieringsperioden förbättrades andelen uppsagda arbetstagare som återintegrerats på arbetsmarknaden från 49 % till 56 %.

Enligt halvtidsutvärderingen krävs ytterligare förbättringar i form av förkortade beslutsprocesser och när det gäller den dokumentation som ska bifogas ansökan. Begreppen ”globalisering” och ”ekonomisk kris” är inte tydligt definierade, och medlemsstaterna är osäkra på hur de ska styrka sina ansökningar. Det sätt som globaliseringen utvecklas på gör det svårt att urskilja en enda faktor som orsaken till en omstrukturering. Utvärderingsfrågorna om möjligheterna att utnyttja fondens medel bör därför inriktas på orsaken till uppsägningarna. Med tanke på att många arbetstillfällen går förlorade på grund av andra faktorer, t.ex. tekniska förändringar, bör även tillämpningsområdet utvidgas så att det blir mer inkluderande.

3. Utveckling av globaliseringsfonden

3.1 Ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 som en del av förordning (EU) 2018/1046