it * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.09.1996 
KOM(96) 388 slutlig 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 
ÅRSRAPPORT 1995 
(framlagt av kommissionen) 

FÖRORD 
Sammanhållningsfondens årsrapport 1995 är den första som omfattar verksamheten under 
ett helt kalenderår. Finansieringsinsatserna'under perioden 1 april 1993 - 26 maj 1994 
redovisades i en särskild rapport om det s.k. finansieringsorganet för sammanhållning, 
som inrättats i avvaktan påratificeringen avMaastrichtfördraget. Sammanhållningsfondens 
verksamhet under tiden 27 maj 1994 fram till utgången av 1994 blev föremål för ett 
tillägg till den rapporten. En sammanslagen version av dessa rapporter omfattande åren 
1993-1994 publicerades 1995. 
Denna första fullständiga årsrapport återspeglar också det faktum att 
sammanhållningsfonden vid utgången av 1995 är ett fullt operationellt verktyg för att 
främja ekonomisk och social sammanhållning. Erfarenheterna har varit mycket goda i 
fråga om budgetgenomförande och även vad gäller framsteg i projektgenomförandet på 
fältet. Effektiva och tillfredsställande rutiner har nu införts för att säkerställa beredning, 
genomförande och uppföljning av projekten samt för att underlätta kontakterna mellan 
medlemsstaterna och kommissionen och vid behov klarlägga och reda ut problem. 
På det allmänna planet har två viktiga principer klarlagts av kommissionen under 1995. 
Målet att bevilja finansiering till lika delar mellan miljöprojekt och 
transportinfrastrukturprojekt sett över hela perioden fram till utgången av 1999 bekräftades 
som kommissionens mål. Detta är en viktig signal om att miljöprojekt, som kanske inte 
alltid är lika synliga eller omfattande som transportinfrastrukturer, har samma höga 
prioritet i kommissionens ögon och att medlemsstaterna bör lägga fram förslag i enlighet 
härmed. 
För det andra klargjorde kommissionen hur den avser att tillämpa 
sammanhållningsfondens princip om villkorat stöd. Denna fråga behandlas närmare i ett 
särskilt avsnitt av rapporten. Det är viktigt att villkorligheten uppfattas som en trovärdig 
och vederhäftig princip, och att den samtidigt tillämpas utan att i onödan störa 
utvecklingen i den berörda medlemsstaten. 
Denna rapport har tagits fram för att fungera som huvudsaklig informationskälla för 
sammanhållningsfondens verksamhet 1995 och kommer att ges lämplig spridning. 
INLEDNING 
Ekonomisk och social sammanhållning är ett av huvudmålen i Fördraget om Europeiska 
unionen. Under 1995 fortsatte och förstärkte sammanhållningsfonden sitt bidrag till 
uppnåendet av detta mål. Merparten av de svårigheter som var förenade med fondens 
inrättande 1993/1994 har nu övervunnits. 
1995 markerar sammanhållningsfondens första fullständiga verksamhetsår. Erfarenheterna 
från finansieringsorganet för sammanhållning 1993-1994 och sammanhållningsfondens 
inledande aktiviteter under återstoden av 1994 har emellertid varit till stor nytta när det 
gällt att etablera nuvarande verksamhetsformer. 1995 är därför också det år då fonden nått 
sin normala verksamhetsnivå och kunnat inrätta sig efter ett arbetssätt präglat av "business 
as usual". 
Sammanhållningsfondens finansieringsstrategi utvecklades ytterligare under året i full 
överensstämmelse med bestämmelserna i den förordning som ligger till grund för fondens 
inrättande. Balansen mellan de två åtgärdsområdena - transportinfrastrukturer och miljö -
förbättrades ytterligare mot en jämn fördelning, och inom transportsektorn lades större 
tyngdpunkt vid utvecklingen av järnvägar än vid vägar. Denna utveckling tillgodoser de 
synpunkter som framfördes av Europaparlamentet i dess yttrande över 
sammanhållningsfondens årsrapport 1994 och motsvarande synpunkter från 
Regionkommittén och Ekonomiska och sociala kommittén. 
Fonden fortsätter att enbar^ finansiera transportinfrastrukturprojekt som ingår i de 
transeuropeiska transportnäten (transport-TEN) eller direkt syftar till att ge tillträde till 
näten. Färdigställandet av prioriterade avsnitt av dessa nät är därför fortfarande 
huvudstrategin på transportområdet, och de projekt som ges in av medlemsstaterna 
finansieras i enlighet med denna prioritering. Det faktum att godkännandet av den slutliga 
versionen av näten har försenats komplicerar arbetet, men detta problem kan bemästras 
inom ramen för nuvarande förordning om sammanhållningsfonden. 
Prioriteringarna på miljöområdet återspeglar gemenskapens direktiv om 
dricksvattenförsörjning, rening av spillvatten (avloppsvatten) och tätortsavfall. Även andra 
miljöåtgärder har finansierats, t.ex. skogsplantering, skydd av naturliga växtplatser och 
naturvård. Alla fondens insatser har beslutats med iakttagande av principen att den som 
förorenar skall betala och med utnyttjande av bästa tillgängliga bedömningsmetoder. I det 
senare avseendet har kommissionen tidigare ansett det finnas visst utrymme för förbättring 
av analysmetoderna och den praktiska tillämpningen av dessa, och åtgärder har vidtagits 
i denna riktning. Situationen har väsentligt förbättrats sedan 1993. 
Sammanhållningsfonden är nu ett fullt funktionsdugligt, effektivt och flexibelt instrument 
för att finansiera projekt som syftar till att förbättra ekonomisk och social sammanhållning 
inom unionen. Budgetgenomförandet för året var för anslagen för åtaganden 100 % och 
för anslagen för utbetalningar nästan 100 %. För tredje året i rad togs alltså den 
tillgängliga budgeten helt i anspråk. Och för första gången närmade sig utbetalningarna 
100 %. 
Detta är imponerande siffror med tanke på att varje enskilt projekt måste granskas mycket 
noggrant innan åtaganden och utbetalningar kan göras. Fysiska storheter måste också 
kontinuerligt kontrolleras och undersökas innan nya utbetalningar kan ske. Detta leder till 
att det råder full visshet om att projekten blir fysiskt genomförda; det finns ingen "optisk" 
budgeteffekt i den bemärkelsen att höga utbetalningssiffror bara speglar 
förskottsutbetalningar för godkända projekt och inte ett faktiskt genomförande ute på 
fältet. 
Även om uppnådda resultat är positiva och väsentligt bidrar till sammanhållningen är de 
allmänna ekonomiska förutsättningarna svaga. Trots de ansträngningar som gjorts sedan 
vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning gavs ut - det sammanhängande 
tillväxtinitiativ som Europeiska kommissionen introducerade 1993 - är nuvarande 
ekonomiska förutsättningar för att främja ekonomisk och social sammanhållning och 
minska eftersläpningen i de minst utvecklade medlemsstaterna inte särskilt gynnsamma. 
Den generellt sett höga arbetslösheten och de dämpade tillväxtförväntningarna i unionen 
som helhet speglar också situationen i de fyra sammanhållningsländerna. Med Portugal 
som klart undantag förblir arbetslösheten hög, och de ekonomiska prognoserna inger 
endast svaga förhoppningar om någon mera betydande minskning. Kampen mot 
arbetslösheten och förstärkta insatser för att skapa sysselsättning har länge haft hög 
prioritet också inom kommissionen, och allt större vikt läggs vid den 
sysselsättningsskapande effekten av de åtgärder som vidtas. Detta gäller också 
sammanhållningsfondens projekt, och kommissionen har vidtagit åtgärder för att bättre 
kunna bedöma de kort- och långsiktiga sysselsättningseffekterna i detta sammanhang. I 
avsnitt 4.6.4 i rapporten utvecklas denna viktiga fråga mera i detalj. 
I detta läge upplever flera medlemsstaterna också svårigheter att uppfylla 
konvergenskriterierna i Maastrichtfördraget och att hålla fast vid den linje som stakats ut 
i de ekonomiska konvergensprogram som skall leda fram till den tredje fasen av EMU. 
Det är uppenbart att sammanhållningsfonden är till hjälp för de fyra 
sammanhållningsländerna i deras strävandena att bemöta denna situation. Kraven på 
statliga utgifter hålls igen, samtidigt som prioriterade investeringsaktiviteter fortfarande 
kan fullföljas. De totala resurser som sammanhållningsfonden förfogar över är naturligtvis 
begränsade, och investeringarna måste hålla sig inom de strikta gränser som satts upp via 
budgetanslaget för respektive medlemsstat. 
Vissa svårigheter kvarstår som beror på att miljöprojekt lämnats in för sent, att det ges 
in miljöprojekt vars kostnad understiger tröskelvärdet på 10 miljoner ecu och att 
förseningar uppstått på grund av problem i samband med den statliga upphandlingen. 
Förseningarna i genomförandet av miljöprojekten har tyvärr ökat. 
Samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) fortsätter att ge tillfredsställande 
resultat och ökar kvaliteten i projektbedömningarna. 
Åtskilliga projekt har inte kunnat godkännas i föreslagen utformning och har avvisats eller 
måst ändras innan de kunnat accepteras. Medlemsstaterna har informerats om detta. 
Förfarandet med ett avbrytande av finansieringen har inletts i flera fall. 
Antalet sammanträden med övervakningskommittéerna ökade under 1995 och 
kontrollverksamheten intensifierades. Vissa oregelbundenheter upptäcktes, dock utan 
konsekvenser för EU: s budget, eftersom rättelse kunde ske innan utbetalningarna 
verkställdes. Inget fall av bedrägeri har hittills upptäckts under sammanhållningsfondens 
första tre verksamhetsår. 
Ett visst antal projekt färdigställdes eller var mycket nära färdigställande under 1995. 
Några av dem har även öppnats för allmänheten. 
Ett utkast till beslut om informations- och offentlighetsåtgärder har överlämnats till 
Europaparlamentet. 
INNEHÅLL 
KAPITEL 1 
GENOMFÖRANDE AV SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 
1.1 Bakgrund 9 
1.1.1 Principen om villkorat stöd 9 
1.1.2 Balans mellan miljöprojekt och 
transportinfrastrukturprojekt 10 
1.1.3 Gemenskapsprioriteringar och nationella 10 
prioriteringar 
1.2 Arbetsformerna 11 
1.3 Utvidgningen 12 
KAPITEL 2 
ÅTAGANDEN OM FINANSIELLT STÖD OCH UTBETALAT STÖD FRÅN FONDEN 
2.1 Disponibel budget 13 
2.2 Fördelning på de olika medlemsstaterna 14 
2.3 Budgetgenomförande 15 
2.3.1 Spanien 16 
2.3.2 Portugal 25 
2.3.3 Grekland 32 
2.3.4 Irland 39 
2.4 Stöd till utredningar och tekniskt stöd 44 
2.4.1 Allmänt 44 
2.4.2 På initiativ av kommissionen 45 
2.4.3 På initiativ av medlemsstaterna 46 
2.5 Utbetalningar per medlemsstat 1995 47 
KAPITEL 3 
KONVERGENS OCH VILLKORLIGHET 
3.1 Konvergensprogram 48 
3.1.1 Spanien 48 
3.1.2 Portugal 49 
3.1.3 Grekland 49 
3.1.4 Irland 50 
KAPITEL 4 
UTVÄRDERING AV GODKÄNDA PROJEKT OCH ÅTGÄRDER 
4.1 Allmänt , .... 51 
4.2 Transeuropeiska transportnät 52 
4.3 Fondens bidrag till genomförandet av miljöpolitiken 63 
4.4 Jämvikt mellan miljöområdet och transportområdet 64 
4.5 Bedömning av förenligheten med övriga politikområden 65 
4.6 Ekonomiska och sociala effekter 71 
4.7 Samordning och förenlighet med andra finansieringsorgan 79 
4.8 Europeiska investeringsbankens roll i projekt­
bedömningen 85 
KAPITEL 5 
UPPFÖLJNING OCH KONTROLL 
5.1 Övervakningskommittéer 86 
5.1.1 Spanien 86 
5.1.2 Portugal 88 
5.1.3 Grekland 90 
5.1.4 Irland 91 
5.2 Kommissionens kontrollverksamhet 92 
5.3 Europeiska investeringsbankens roll 94 
5.4 Bedrägerier och oegentligheter 95 
5.5 Pågående rättsprocesser 95 
KAPITEL 6 
INTERINSTITUTIONELL DIALOG 
INFORMATIONS- OCH OFFENTUGHETSÅTGARDER 
6.1 Information till Europaparlamentet, Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén 96 
6.1.1 Europaparlamentet 96 
6.1.2 Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén 98 
6.2 Information till medlemsstaterna 99 
6.3 Information till arbetsmarknadens parter 100 
6.4 Informationsmöten med intresserade kretsar 100 
6.4.1 Utfrågning av intresserade kretsar 100 
6.4.2 Järnvägens dag 100 
6.4.3 övriga möten 101 
6.5 Seminarium om den finansiella förvaltningen 103 
6.6 Offentlighetsåtgärder på initiativ av kommissionen 103 
6.7 Åtgärder vidtagna av medlemsstaterna 105 
BILAGOR 
Bilaga 1 Viktigare uppgifter om godkända projekt' 1995 (offentliggjorda 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning) 
Bilaga 2 Tabeller och diagram 
Bilaga 3 Kartor över järnvägs- och vägnät 
KAPITEL 1 
GENOMFÖRANDET AV SAMMANHÅLLNINGS FONDEN 
1.1 BAKGKRUND 
1.1.1 Principen om villkorat stöd 
För sammanhållningsfonden gäller enligt artikel 6 i fondförordningen1 principen om 
villkorat stöd. Principen upphävdes tillfälligt fram till två år efter det att 
Maastrichtfördraget hade trätt i kraft, dvs. till och med den 1 november 1995. Den 20 
december 1995 fattade kommissionen beslut om den praktiska tillämpningen av principen. 
Till skillnad mot förordningarna om strukturfonderna fastställs i den förordning som 
inrättar sammanhållningsfonden ett samband mellan beviljandet av stöd från fonden och 
den övervakning av det offentliga budgetunderskottet som skall ske enligt artikel 104c i 
Maastrichtfördraget. 
Enligt artikel 6 i förordningen skall kommissionen inte finansiera nya projekt eller, i fråga 
om stora projekt i flera stadier, inga nya stadier av ett projekt om det enligt det 
föreskrivna förfarandet konstateras att den berörda medlemsstatens underskott är alltför 
stort. 
I september 1994 beslutade rådet att Spanien, Portugal och Grekland hade alltför stora 
budgetunderskott. För Irland däremot konstaterades något sådant inte föreligga. För de 
andra tre länderna angavs i rådets rekommendation mål som skulle nås under år 1995. I 
juli 1995 bekräftade rådet målen för 1995 och fastställde nya mål för 1996. 
Våren 1996, efter det att medlemsstaterna i fråga presenterat sina slutliga 
budgetredovisningar för 1995, kommer en prövning att ske om målen för 1995 har nåtts. 
Om en medlemsstat inte har uppnått målet för 1995 kommer kommissionen inte att göra 
några utbetalningar till landet från sammanhållningsfonden för nya projekt eller nya 
stadier av redan pågående projekt. Om finansieringen avbryts våren 1996 kan den 
återupptas om målet för 1996 uppnås. Kommissionen har beslutat att tillämpa dessa regler 
flexibelt. 
1 Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994. 
9 
1.1.2 Balans mellan miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt 
Den 22 november 1995 antog kommissionen ett dokument om sammanhållning och miljö 
som klargjorde en viktig princip rörande sammanhållningsfonden. 
I förordningen om sammanhållningsfonden föreskrivs i artikel 19.2 att "en lämplig balans 
skall säkerställas mellan projekt på miljöområdet och projekt avseende 
transportinfrastruktur". Betydelsen av denna princip är uppenbar: det skulle vara 
oacceptabelt om det ena av de två områdena systematiskt erhöll en väsentligt större del 
av den totala finansieringen än det andra av det enkla skälet att det föreligger olikheter 
i fråga om investeringens karaktär, genomsnittlig projektstorlek, sektorns mognadsgrad 
och ledtider i projektplaneringen. 
Riktpunkten att bevilja finansiering för miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt till 
lika delar sett över hela perioden fram till och med 1999 bekräftades som kommissionens 
mål. Detta betyder att miljöprojekt, som kanske inte alltid är lika synliga eller storskaliga 
som transportinfrastrukturprojekt, prioriteras lika i kommissionens ögon och att 
medlemsstaterna bör ge in förslag i enlighet härmed. Kommissionen är givetvis beredd 
att tillämpa principen flexibelt och inte insistera på en jämn fördelning varje år. Detta 
skulle vara kontraproduktivt och kunna innebära att bra projekt på det ena området hålls 
tillbaka på grund av brist på projekt på det andra. Som framgår av denna rapport har en 
sådan flexibilitet redan tillämpats 1993, 1994 och 1995. 
1.1.3 Gemenskapsprioriteringar och nationella prioriteringar 
Enligt artikel 10 i förordningen om sammanhållningsfonden skall de projekt som skall 
finansieras av fonden godkännas av kommissionen i samråd med den mottagande 
medlemsstaten. 
Det ankommer på medlemsstaterna att ge in förslag till projekt till kommissionen. Det är 
uppenbart att förslagen för finansiering återspeglar de nationella prioriteringar på 
miljöområdet och för transportinfrastruktur som fastställts av dessa medlemsstater. Lika 
uppenbart är att kommissionen måste tillämpa gemenskapens synsätt och prioriteringar 
när den godkänner projekt som skall stödjas av sammanhållningsfonden. 
När det gäller transportinfrastruktur måste alla projekten vara en del av besluten om de 
transeuropeiska transportnäten (TEN) eller ansluta till dessa nät. I praktiken har 
kommissionen beviljat finansiering för de projekt som identifierades som högprioriterade 
TEN-projekt vid toppmötet i Essen. 
10 
På miljöområdet följer kommissionen nära de prioriteringar som fastställts i direktiven om 
dricksvattenförsörjning2, avloppsvatten3 och hantering av fast avfall4. Alla tre sektorerna 
omfattas av det femte miljöprogrammet för en hållbar utveckling. Merparten av stödet till 
miljöprojekt går till dessa områden. Det betyder inte att andra miljöprojekt utesluts, vilket 
framgår av denna rapport. Sammanhållningsfonden får ta emot ett ökande antal 
ansökningar som gäller markerosionskontroU, skogsplantering och skyddet av naturliga 
växtmiljöer. Åtgärderna till förmån för naturvård och kustskydd ökar också i antal. Många 
sådana projekt har tidigare fått finansieringsstöd och nya projekt kommer att godkännas 
framöver. De tre huvudområden som täcks av direktiven förblir emellertid prioriterade 
insatsområden för kommissionen. 
1.2 Arbetsformerna 
Sammanhållningsfondens verksamhet utmärktes under 1995 av en ytterligare utveckling 
av de centrala inslagen i den arbetsmetodik som fastställs i förordning (EG) nr 1164/94 
och tillämpas av kommissionen. 
- En väsentlig utveckling har skett av förhandsbedömningen av projekten i såväl 
ekonomiskt som tekniskt hänseende, tack vare att både kommissionen och 
medlemsstaterna har utvecklat lämpliga analysinstrument och att kommissionens 
analyskapacitet förstärkts genom anlitande av externa experter och samarbete med EIB. 
- Ett effektivt system för projektuppföljning har införts, som efter en viss 
inkörningsperiod visat sig vara effektivt. 
- Rutiner har införts för finansförvaltningen som gör det möjligt att säkerställa att 
utbetalningarna verkställs i takt med genomförandet ute på fältet, rutiner som nu fungerar 
tillfredsställande. 
Genom att utnyttja alla dessa hjälpmedel kan kommissionen till fullo utöva sina 
funktioner enligt förordningen och ha nära kännedom om hur vart och ett av de 
finansierade projekten framskrider. 
Det bör också nämnas att det alltför stora antalet små projekt som ges in till 
sammanhållningsfonden, särskilt på miljöområdet, har lett till att antalet beslut 
mångfaldigats. I och med att handläggningsrutinerna är relativt komplicerade och kräver 
2 Direktiv 80/778/EEG, ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT nr L 377 1991, s. 48). 
3 Direktiv 91/271/EEG (EGT nr L 135 1991, s. 40). 
4 Direktiv 75/442/EEG, ändrat genom direktiv 91/156/EEG (EGT nr L 78 1991, s. 32). 
Direktiv 78/319/EEG (EGT nr L 377 1991, s. 20). 
11 
betydande administrativa insatser medför ett alltför stort antal projekt en betydande 
arbetsbelastning. 
Enligt kommissionens mening bör en ändring härvidlag ske under 1996. 
Sammanhållningsfondens insatser bör i fortsättningen koncentreras till ett mera begränsat 
antal större projekt, eller grupper av sammanhängande projekt, som ger betydande effekt 
och ingår i integrerade strategier på transport- och miljöområdena. 
1.3 Utvidgningen 
I enlighet med ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådet i Madrid har 
kommissionen fortsatt att utreda konsekvenserna för den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen av en utvidgning. 
Samtidigt som sammanhållning är en grundläggande princip för Europeiska unionen är 
det naturligtvis svårt att göra några förutsägelser om den framtida 
sammanhållningspolitiken eller om dess finansiella konsekvenser för EU. En utvidgning 
kommer att ha en djupgående påverkan på sammanhållningen av unionen. Varje förnyelse 
eller förändring av sammanhållningspolitiken måste, om den skall kunna accepteras av 
alla, ske stegvis och få ta tid att genomföra. 
Kommissionen har preliminärt uttalat att sammanhållningspolitiken bör fortsätta att 
tillämpas generellt för hela EU. Sammanhållningsländerna bör få garantier om fortsatt 
solidaritet, som beaktar de framgångar som nåtts inom ekonomisk och social 
sammanhållning. Politiken bör utformas så att den ger en tydlig signal om att principen 
om budgetdisciplin respekteras i ett läge då flertalet medlemsstater tvingas genomgå en 
rigorös budgetprövningsprocess för att kunna uppfylla Maastrichtkriterierna. 
Sammanhållningsfonden är endast ett av de instrument för ekonomisk och social 
sammanhållning som bör prövas i detta sammanhang. Dess fortsatta tillämpning fram till 
och med 1999 kan komma att ge uppslag för dessa överväganden. 
12 
KAPITEL 2 
ÅTAGANDEN OM FINANSIELLT STÖD OCH UTBETALT STÖD FRÅN FONDEN 
2.1 DISPONIBEL BUDGET 
Vid toppmötet i Edinburg i december 1992 beslöt stats- och regeringscheferna att bevilja 
15 150 miljoner ecu i 1992 års priser till de fyra mottagande medlemsstaterna under 
perioden 1993-1999. Fördelningen av anslagen på de olika åren fastställdes på följande 
sätt: 
Milj. ecu (1992 års priser) 
År 
Belopp 1993 
1.500 1994 
1.750 1995 
2.000 1996 
2.250 1997 
2.500 1998 
2.550 1999 
2.600 Totalt 
15.150 
Med hänsyn till inflationen fastställdes senare genom indexuppräkning anslagen för 
åtaganden för verksamhetsåren 1993, 1994 och 1995 till 1 565, 1 853 respektive 2 152 
miljoner ecu. Anslagen för utbetalningar uppgick för samma verksamhetsår till 1 000, 1 
679 respektive 1 750 miljoner ecu. 
Genom beslut av budgetmyndigheten (Europaparlamentet och Europeiska unionens råd) 
överfördes 1995 300 000 ecu till den budgetpost som förvaltas av UCLAF (enheten för 
samordning av bedrägeribekämpning) för att förse enheten med anslag både för åtaganden 
och utbetalningar avsedda att användas för att bekämpa bedrägerier på 
sammanhållningsfondens område. Genom denna överföring minskade 
sammanhållningsfondens medel till 2 151,7 miljoner ecu för åtaganden och till 1 749,7 
miljoner ecu för utbetalningar. 
Med hänsyn till ovanstående har budgeten för verksamhetsåret 1996 fastställts till 2 444 
miljoner ecu i anslag för åtaganden och 1 919 miljoner ecu i anslag för utbetalningar. 
13 
2.2 FÖRDELNING PÅ DE OLIKA MEDLEMSSTATERNA 
Dessa belopp är föremål för en vägledande fördelning på det sätt som anges i bilaga 1 
til! förordningen. Enligt den vägledande fördelningen skall anslagsintervallet vara 52-58 
% för Spanien, 16-20 % för Grekland, lika mycket för Portugal och 7-10 % för Irland. 
Detta ger följande tabell över de vägledande anslagsintervallen: 
Milj. ecu (1992 års priser) 
1 
1993 
1994 
199S 
1996 
1997 SPANIEN 
52% 
780 
910 
1.040 
1.170 
1.300 55% 
825 
962,5 
1.100 
1.237,5 58% 
870 
1.015 
1.160 
1.305 
1.375 1.450 
f I i 
199% ! 1.326 i.402,5 1.479 
1999 \ 1.352 
\ 1 
TOTALT ! 6,174 
93/99 | 1.430 
8.332,5 1.508 
8.787 GREKLAND-
PORTUGAL 
16% 
240 
280 
1 32° 
360 
400 
408 
416 
2.424 18% 
270 
315 
360 
405 
450 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
459 510 
468 
2.727 520 
3.030 ÉOLANU 
7% 
105 
122,5 
140 
L 
157,5 
175 
178,5 
282 
1.060,5 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
1.363,5 10% 
150 
175 
200 
225 
250 
255 
260 
1.515 
14 
2.3 BUDGETGENOMFÖRANDE 
Ingångna stödåtaganden uppgick för verksamhetsåret 1995 till 2 151,6 miljoner ecu per 
den 31 december, eller 99,9 % av disponibla anslag. Av tabell 1 framgår fördelningen av 
sammanhållningsfondens stödåtaganden per medlemsland och område. 
Tabell 1 - Anslag för åtaganden - 1995: 2 151,7 milj. ecu 
Milj. ecu 
Medlemsstat 
SPANIEN 
GREKLAND 
IRLAND 
PORTUGAL 
TOTALT 
Tekniskt stöd 
TOTALT Miljö 
574*225.824 
228.184.658 
93.179.175 
146.648.564 
1.042.238.221 
-
1.042.238.221 % 
48 
58 
48 
37 
48 
• Transport 
610.206.854 
159.729.130 
97.182.548 
240.472.848 
1.107.591.380 
-
1107.591.380 :—%::-:: 
51,52 
41,18 
50,06 
62,12 
51,52 
-""•••'••/Totalt. ''•' 
1.184.432.678 
387.913.788 
190.361.723 
387.121.412 
2.149.829.601 
1.845.980 
2.151.675.581 Andel 
55,09 
18,04 
8,87 
18 
100 
0,086 
100 
Outnyttjad rest av anslaget för åtaganden: 2 151 700 000 - 2 151 675 581 = + 24 419 ecu. 
Tabell 2 - Anslag för utbetalningar - 1995: 1 749,7 milj. ecu. 
Medlemsstat 
SPA NIEN 
GREKLAND 
IRLAND 
PORTUGAL 
TOTALT 
Tekniskt stöd 
TOTALT Miljö 
358.421.236 
76.977.597 
51.669.204 
97.052.060 
584.120.097 
-
584.120.097 % 
32,4 
85 
38,6 
26,3 
34,4 
-Transport 
746.857.276 
13.523.230 
81.988.686 
272.152.257 
1.114.521.449 
-
1.114.521.449 % 
67,6 
15 
61,4 
73,7 
65,6 
-Totalt 
1.105.278.512 
90.500.827 
133.657.890 
369.204.317 
1.698.641.546 
501.942 
1.699.143.488 Andel 
65 
5 
8 
22 
1 
0,03 
100 
Saldot på anslaget för utbetalningar var 1 749 700 000 - 1 699 143 488 = 50 556.512 (2,9 %). 
Budgetgenomförandet för anslaget för utbetalningar var för verksamhetsåret 1995 97,1 %. 
15 
Tabell 3 - Anslag till bedrägeribekämpning (se punkt 2.1 i rapporten) 
Tillgängligt anslag: 300 000 ecu 
Ecu 
Åtaganden Utbetalningar Saldo 
296.000 197.320 102.680 
»—-—— "• " ——»•—~—p»~— I i —•r~—m-—i^~~-. i i n I.——_—-^^———»-, mmmm—mmmm 
Det icke utnyttjade saldot på anslaget, 300 000 - 296 000= 4 000 ecu, förverkades i och 
med verksamhetsårets utgång. 
2.3.1 Spanien 
2.3.1.1 Miljö 
Under 1995 inlämnade de spanska myndigheterna 43 ansökningar om finansiellt stöd från 
sammanhållningsfonden på miljöområdet, omfattande närmare 800 projekt till ett belopp 
på 919 miljoner ecu. Ansökningarna gällde fem sektorer: vattenförsörjning, avlopp, 
hushållsavfall, skydd och förvaltning av kustzoner och stadsmiljö. 
Insatssektorerna under 1995 bekräftar Spaniens prioriteringar på miljöområdet. Särskilt 
prioriteras avloppsvattenrening. Stödet till denna sektor utgjorde 48 % av det totala stödet 
på miljöområdet och syftade framför allt till ett genomförandet av gemenskapens direktiv 
91/271/EEG om avloppsvatten med sikte på år 1998 och år 2000. 
För första gången deltog detta år de självstyrande provinserna och de lokala 
myndigheterna när det gällde att ge in och verkställa projekt som finansieras av 
sammanhållningsfonden, detta sedan avtal träffats mellan den centrala förvaltningen och 
dessa myndigheter. 
Kommissionen fattade 1995 47 beslut som gällde ca 610 projekt och åtgärder på 
miljöområdet i Spanien. För bidragsberättigande kostnader på 834 806 979 ecu beviljades 
under året stöd på 574 221 690 ecu, vilket motsvarade 48,5 % av det totala stödet från 
sammanhållningsfonden. De beslut som fattats på detta område under de närmast 
föregående åren, 1993 och 1994, ledde inte till något finansiellt engagemang 1995, 
eftersom de tagit formen av ett enda åtagande. 
Svårigheterna att få fram förslag av något större omfattning på miljöområdet - vilket ledde 
till att Spanien gav in ett stort antal projekt 1995 - beror framför allt på det 
decentraliserade verkställighetsansvaret i de olika organen och inom den centrala 
16 
förvaltoingen och regionala och lokala myndigheter, samt på mångfalden sektorer som 
föreslås få stöd. 
De godkända projekten redovisas i tabellen nedan fördelade på olika kategorier. I de 
följande avsnitten lämnas en utförligare redovisning och belyses de viktigaste projekten 
inom varje kategori. De godkända projekten ligger i linje med prioriteringarna i 
gemenskapens femte handlingsprogram för miljön och en hållbar utveckling, med målen 
i artikel 13 Or i fördraget och med de krav som aktualiseras av genomförandet av 
gemenskapens miljödirektiv. 
Miljöprojekten fördelade på sektorer 
Sektor 
VATTENRENING 
VATTEN­
FÖRSÖRJNING 
AVFALL 
STADSMILJÖ 
KUSTER 
SKOGS­
PLANTERING 
UTREDNINGAR 
OCH ÖVRIGT 
TOTAL Totalkostnad 
462.674.562 
74.690.587 
54.525.589 
30.773.797 
118.160.652 
87.295.355 
6.686.437 
834.806.979 Stöd 
377.989.429 
63.486.998 
43.620.469 
24.619.035 
100.436.552 
72.012.861 
5.710.815 
687.876.159 Åtagande 
1995 
275.944.076 
63.486.998 
32.011.353 
24.619.035 
100.436.552 
72.012.861 
5.710.815 
574.221.690 % 
48,0 
6 
n,o 
6 
5,57 
4,29 
17,4 
9 
12,5 
4 
0,99 
100 Antal 
beslut 
22 
3 
7 
3 
3 
7 
2 
47 
Den nationella vattenplanen, som ännu inte godkänts, definierar mål och åtgärder på 
området. 
17 
Inom denna sektor har tre beslut fattats omfattande ca 56 åtgärder som syftar till att 
förbättra eller säkerställa en vattenförsörjning av god kvalitet i de större städerna (bland 
annat Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca och Teruel) och i de delar av 
floderna Surs, Guadalquivirs, Guadianas, Seguras, Tejos och Jucars flodbäcken som 
drabbats av torka med åtföljande vattenbrist. Åtgärderna avser framför allt installerandet 
av infrastrukturer som är nödvändiga för att kunna transportera dricksvatten till de 
aktuella områdena från försörjningspunkterna (punpstationer, akvedukter, kulvertar, 
vattenreningsverk osv.). 
Åtgärderna för att bekämpa effekterna av torkan har presenterats för varje 
avrinningsområde för sig. 
AYtoppsYattfinrflring 
I februari 1995 godkändes i Spanien en nationell plan för rening av avloppsvatten som 
syftar till att samordna insatserna från behöriga offentliga myndigheters sida och främja 
fullgörandet av de skyldigheter som fastställs i direktiv 91/271/EEG. I planen definieras 
också känsliga och mindre känsliga områden och behovet av infrastrukturer och 
reningsåtgärder. Vidare görs en totalbedömning av de ekonomiska konsekvenserna. 
Av de 21 besluten hade 13 förberetts direkt av de regionala och lokala myndigheterna, 
vilka också skall verkställa besluten. 
Anläggningen av infrastrukturer för uppsamling och hantering av avloppsvatten syftar 
framför allt till att minska halten av föroreningar i avloppsvattnet, förbättra de sanitära 
förhållandena, skydda ekosystemen och möjliggöra ett rationellt utnyttjande av 
vattentillgångarna. 
Avfall 
Den nationella strategin för farligt avfall för perioden 1995-2000 respektive för 
återvinning av förorenad mark för perioden 1995-2005 godkändes i februari 1995. De två 
planerna stöder sig på EU:s prioriteringar och kriterier, särskilt de som fastställs i direktiv 
91/689/EEG om gränsvärden för farliga restprodukter. 
Två projekt har finansierats som gäller omhändertagande av farligt avfall i Estremadura 
och Baskien och ytterligare tre som gäller hushållsavfall i Madrid, Barcelona och Bilbao. 
Dessa projekt innebär att det skall ske en selektiv uppsamling av det fasta avfallet i 
städerna, en reducering vid källan av farliga restprodukter, ett främjande av återvinning 
och återanvändning av avfallet samt miljörening av restprodukterna. 
Finansiering har också beviljats för två projekt för återvinning av förorenad mark. 
Projekten syftar dels till att förhindra markförorening, dels till att sanera och återvinna 
förorenad mark. 
18 
Sfroggplanftrins 
ICONA, det nationella institutet för naturvård i Spanien, har utarbetat en plan för 
skogsplantering för perioden 1995-1999. Den innefattar trädplantering och bekämpning 
av erosion och ökenutbredning - åtgärder som ingår som led i den nationella planen för 
vatten - och skogsrestaurering (per avrinningsområde). I sistnämnda plan ingår också 
åtgärder för förnyelse av vegetationslagret i ekosystem som blivit skadade av bränder. 
De självstyrande provinserna och den centrala myndigheten (ICONA) har presenterat 
projekt grupperade efter avrinningsområde. 
Sju beslut omfattande 348 projekt godkändes 1995 på skogsvårdsområdet. Projekten syftar 
till att återställa vegetationslagret genom nyplanering, skogsvårdande åtgärder för att 
förbättra befintlig vegetation samt åtgärder som syftar till att bevara strömfårorna vid 
skyfall, konsolidera och förstärka flodkanterna och stabilisera dem mot ras med hjälp av 
fördämningar och vågbrytare. Även kompletterande åtgärder har planerats såsom 
vattenreglering av skadade flodbäcken. 
Kuster 
Tre beslut omfattande 35 projekt har godkänts. Dessa projekt lades fram av den centrala 
förvaltningen. Projekten gäller kustplanering, upprustoing av stränder och återställande 
av miljön i strandbälten i olika kustzoner både vid Medelhavet och Atlanten. Åtgärderna 
syftar till att skydda stränderna, återställa kustområden som är intressanta ur ekologisk 
synpunkt och hålla tillbaka trycket från människor på kusterna. 
Tre beslut har också fattats om projekt som syftar till att hejda stranderosionen, återvinna 
och skydda den naturliga miljön och, slutligen, återställa naturområden längs kusten. 
Stadsmiljö 
Åtgärder som gäller stadsmiljö har föreslagits av lokala myndigheter. Tre beslut inom 
olika projektkategorier har godkänts. Ett projekt om upprustoing av den historiska 
stadskärnan i Barcelona (Casc-Antic) har getts in av staden Barcelona. 
En grupp på fyra projekt som innebär att grönområden skall anläggas längs flodstränderna 
och att miljöförsämringen skall kontrolleras har ingetts av Area Metropolitana de 
Barcelona. 
Staden Madrid slutligen har inkommit med en grupp av två projekt som gäller dels 
uppförandet av ett centrum för akustiska studier i Madrid, dels en upprustoing av skadade 
delar av Parque Casa de Campo. 
19 
2.3.1.2 Transport 
Under verksamhetsåret 1995 fattade kommissionen nio beslut om finansieringsstöd från 
sammanhållningsfonden för nya infrastrukturprojekt på transportområdet och fem beslut 
om tilläggsbelopp för projekt som finansierats 1993 av finansieringsorganet för 
sammanhållning. 
De totala åtagandena på budgeten för 1995 uppgick till 610 206 854 ecu, varav 66.1 % 
för nya projekt (mer än 403 miljoner ecu) och återstoden (33,9 %) för antingen ändringar 
av tidigare fattade beslut (70 miljoner ecu) eller årliga utbetalningar för projekt som 
godkänts över budgeten 1994 (136,8 miljoner ecu). 
Anslagen fördelade sig på följande sätt efter transportslag. 
- Vägar 79,5 % 
- Järnvägar 19,6 % 
- Sjötransport 0,9 % 
Följande projekt belastade sammanhållningsfondens budget för 1995: 
1) Expressvägen Madrid-Valencia (N-III) - sträckan Motilla del Palancar -
Minglanilla. Stödet beviljades i ett enda åtagande (1995) på 34,7 miljoner 
ecu. 
Detta projekt, som är en del av expressvägen Madrid-Valencia, innebär att det skall 
byggas två vägbanor på 7 meters bredd med yttre och inre vägrenar på 2,5 respektive 
1 meters bredd, vidare fem viadukter och fjorton överfarter, de flesta med 
vägbeläggning av förspänd betong, samt fyra planskilda korsningar vid Motilla de 
Palanca, Castillejo de Iniesta, Granja och Minglanilla. 
2) Expressvägen Zaragoza-Huesca 
Kommissionen har godkänt finansiering med 103,5 miljoner ecu i flera årliga 
utbetalningar. Den första utbetalningen (1995) av stödet uppgår till 5,6 miljoner ecu. 
Expressvägen Zaragoza-Huesca kommer att bli den tredje tillfartsvägen till Frankrike 
genom Somporttunneln. Projektet omfattar bland annat tre nya sträckor av 
expressvägen vars tvärgående sektion, för den yttre och inre delen, har en bredd på 2,5 
respektive 1 meter. 
23 olika projekt har genomförts på sträckan Zuera-Almudevar på 22 km, bl.a. broar 
med beläggning av förspänd betong och pergolabroar. 
20 
På sträckan Almudevar-Huesca på 21,6 km är fyra överfarter planerade, vidare en 
passage över Monegroskanalen, en biandstruktur mellan stål och betong, samt 16 
underfarter och ett antal stödmurar. 
3) Somporttunneln (etapp II) 
Kommissionen har godkänt finansiering med 80,8 miljoner ecu i ett stödåtagande med 
årliga utbetalningar. 1995 års utbetalning uppgick till 26,8 miljoner ecu. 
Borrandet av den spanska delen av tunneln lämnades in till kommissionen som projekt 
för finansiering från sammanhållningsfonden i februari 1994 och godkändes 1995. 
Projektet avser byggandet av en 8 553 meter lång tunnel, varav 5 185 meter i Spanien. 
Tunneln förbinder väg 330 mellan Huesca och Somport med riksväg 134 (RN 134) i 
Frankrike. Bredden mellan gångbanorna är 9 meter. Tunneln har två vägbanor på 3,5 
meter vardera, två vägrenar på en halv meter vardera och en skiljeremsa på 1 meter. 
4) Motorvägen Rias Bajas. sträckan Orense-Porrino (78.7 km) 
Stöd har beviljats med 212,8 miljoner ecu. Projektet är indelat i fem sträckor: 
Orense-Barbantes. 13,6 km, fem viadukter, tre överfarter och tio underfarter, 
Barbantes-Melon: 21,7 km, två viadukter, sju överfarter och 21 underfarter, 
Melon-La Cahiza. 9,1 km, 
La Caniza-Batallares. 15,5 km, två tunnlar (3 km), en bro av förspänd betong med två 
bärspann på 186 meter vardera upphängda med kablar, sex över- och underfarter, 
Batallares-Porrifio: 18,9 km. 
Kommissionen har godkänt ett finansieringsstöd till dessa arbeten i form av årliga 
utbetalningar. För 1995 uppgick utbetalningen till 133,2 miljoner ecu. 
5) Katalanska transversalaxeln. Lérida-Gérone - sträckorna Rajadell-Manresa-Artes och 
Vic-Manlleu. 
Stöd har beviljats i ett enda stödåtagande (1995) på 43,1 miljoner ecu. 
Projektet möjliggör en trefaldig förbindelse med de transeuropeiska näten. Efter att ha 
förbundit städerna Lérida och Gérone via centralsänkan delar sig vägen i fem olika 
sträckor: Lérida-Cervera, Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot och Olot-Figueras. 
Det projekt som finansieras av sammanhållningsfonden omfattar sträckorna Rajadell-
Manresa (7,1 km), Ronda de Manresa (1,36 km), Manresa-S.Fruitos (5,04 km), Fruitos-
Artés (8 km), Xarxa arterial de Vic (8,11 km) samt Vic-Manlleu (3,65 km). På sträckan 
Rajadell-Manresa-Artés är fyra viadukter, åtta överfarter, femton underfarter och nio 
planskilda korsningar planerade. 
21 
På sträckan Vic-Manlleu skall sex planskilda korsningar, en viadukt, åtta överfarter och 
tolv underfarter byggas. 
6) Expressväg i höid med Llobregats nedre lopp 
Stöd har beviljats med 129,9 miljoner ecu. Kommissionen har godkänt ett 
finansieringsstöd i form av årliga utbetalningar. Utöver dessa arbeten tillkommer två nya 
tunnlar på 320 meter (NII) och 675 meter (FC) samt en korsning under väg A-2. 
/ärnYäsar 
Två nya projekt godkändes under verksamhetsåret 1995: 
- Tredje etappen av anpassningen av den konventionella järnvägslinjen 
"Medelhavskorridoren". Syftet är att möjliggöra hastigheter på 200-220 km per timme 
på ett järnvägsnät som ingår i en prioriterad korridor och vars två tidigare etapper 
finansierats 1993 och 1994. Stödbeloppet uppgår till 172 667 694 ecu, varav 58 251 
821 belastar budgeten för 1995. 
- Modernisering av det konventionella järnvägsnätet. Här rör det sig om ett antal mindre 
projekt på olika sträckor av nätet. Stöd har beviljats med 94 256 510 ecu, varav 46 091 
434 ecu belastar budgeten för 1995. 
Sjötransport (Vessel Traffic System) 
De projekt som gäller sjötransport omfattar bland annat installationen av ett nät av 
centraler för sjötrafikkontroll inom känsliga områden längs den spanska kusten. Syftet är 
att förhindra olyckor, bekämpa föroreningar och övervaka verksamhet och aktiviteter på 
havet. 
Under verksamhetsåret godkändes ett sjötransportprojekt, som kompletterar fem andra 
projekt på samma område som finansierats 1993. 
Stödet gäller uppförandet och utrustningen av byggnader för kontroll och övervakning av 
sjötrafiken i hamnarna Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona och Valencia. 
Stödet uppgick till 11 057 054 ecu och av statistiska skäl har halva beloppet hänförts till 
miljösektorn på grund av de positiva effekterna inom detta område. 
22 
Tabellen i det följande visar hur sammanhållningsfondens stöd till projekt på miljöområdet utvecklats. 
Miljöprojekt 
Vattenförsörjning och vattenförvaltn 
Kontroll av vattenkvaliteten 
Uppsamling och rening av 
avloppsvatten 
Erosionskontroll, skogsplantering, 
skogsvård 
Naturvård 
Kontroll av industriföroreningar 
Stadsmiljö 
H Kuster 
Utredningar och övrigt 
TOTALT Åtaganden av 
finansierings-
organet för 
sarnmanhallning 
april 93 -maj 94 
Ecu 
97.350.000 
32.167.000 
9.532.000 
90.095.000 
21.868.000 
18.845.000 
1.134.000 
270.991.000 % 
35,9 
11,9 
3,5 
33,2 
8,1 
7,0 
0,4 
100 Åtaganden av 
samman­
hållningsfonden 
juni 94 -dec94 
Ecu 
149.918.102 
38.939.615 
58.355.468 
180.934.898 
38.906.530 
30.834.059 
2.489.917 
500.378.589 % 
30 
7,8 
11,7 
36,7 
7,7 
6,2 
0,4 
100 Åtaganden av 
sammanhållnings­
fonden 
jan 95 - dec. 95 
Ecu 
63.486.998 
275.944.076 
72.012.861 
32.011.353 
24.619.035 
100.436.552 
5.710.815 
574.221.690 % 
11,06 
48,06 
12,54 
5,57 
4,29 
17,49 
0,99 
100 
23 
Utvecklingen av sammanhållningsfondens finansiella stöd på transportområdet 
Transportprojekt 
Vägar-motorvägar 
Järnvägar 
Flygplatser-flygtrafikkontroll 
Hamnar-sj ötrafikkontroll 
TOTALT Åtaganden av 
finansierings-
organet för 
sammanhållning 
april 93 - maj 94 
Ecu 
428.831.141 
88.755.999 
73.173.742 
15.606.579 
606.367.461 % 
71,9 
14,7 
12,1 
1,3 
100 Åtaganden av 
samman­
hållningsfonden 
juni 94 - dec94 
Ecu 
3.050.470.658 
193.860.252 
498.907.910 % 
61,14 
38,86 
100 Åtaganden av 
samman­
hållningsfonden 
jan 95 - dec 95 
Ecu 
484.862.435 
119.815.892 
5.528.528 
610.206.855 % 
79,46 
19,63 
0,91 
100 
24 
2.3.2 Portugal 
2.3.2.1 Miljö 
De projekt som Portugal gav in 1995 ingår i en handlingsstrategi som gällt sedan 1993 och 
framför allt syftar till att etablera infrastrukturer för dricksvattenförsörjning, rening av 
avloppsvatten och hantering av hushållsavfall i de mest tätbebyggda regionerna i landet, dvs. 
Lissabon, Porto och Algarve. 
Tack vare den geografiska koncentrationen har det varit möjligt att ge in sammanhängande 
grupper av projekt fördelade på olika mål och gällande ett visst område. Därigenom 
säkerställs att sammanhållningsfondens finansiering får betydande effekt och ökad effektivitet. 
En betydande del av de projekt som gavs in 1995 innebär en uppföljning av åtgärder som 
tidigare fått stöd av finansieringsorganet för sammanhållning och sammanhållningsfonden. 
Detta gäller till exempel reningen av vattenreservoarer i Porto och dricksvattenförsörjningen 
i området öster om Algarve. Andra projekt inleder arbeten som kommer att fullföljas under 
de närmaste åren, såsom de två stora systemen för uppsamling och distribution av vatten i 
Porto. 
De få undantagen till detta geografiska kriterium är projekt som syftar till att söka lösa 
speciellt allvarliga problem som är så brådskande att en snabbt ingripande av ibland 
betydande omfattning är nödvändigt. Ett sådant exempel är reningen av Ria de Aveiro. 
Jämfört med tidigare år kan konstateras att ett ökat antal projekt av större omfattning getts 
in, särskilt projekt som gäller dricksvatten och tätortsavfall. Som exempel kan nämnas system 
för dricksvattenförsörjningen i Porto samt förbränningsanläggningar i Lissabon och Porto. Det 
rör sig här om mycket stora projekt som betjänar flera samhällen och kommer att genomföras 
och drivas av företag på koncessionsbasis. Arbetet med att granska ansökningarna kommer 
i åtskilliga fall att fortsätta under 1996. 
När det gäller hantering av avloppsvatten är projekten däremot i regel småskaliga, eftersom 
åtgärderna är av sådan natur att det många gånger är svårt att tillämpa interkommunala 
lösningar. Projekten är likväl nödvändiga för att genomföra direktiv 91/271/EEG om rening 
av stadsavlopp och ingår i sammanhängade grupper av projekt. Detta gäller till exempel de 
projekt som pågår i Ria Formosa-regionen i Algarve. 
Ansökningarna om stöd från sammanhållningsfonden uppgick till 28 1995, och det totala 
stödbelopp som söktes översteg tillgängliga medel för miljöprojekt. 
25 
I slutet av 1995 hade 22 projekt godkänts, varav fem getts in under tidigare år. 
De godkända projekten fördelar sig på följande sätt på olika projektslag: 
Projektslag 
Dricksvatten 
Avloppsvatten 
Fast avfall 
Utredningar (vattenförvaltning) 
TOTAL Antal 
10 
10 
1 
1 
22 Stödbelopp 
73.6 
58.0 
7.5 
7.5 
146.6 % 
50 
40 
5 
5 
100 
raflnmnR 
Den finansieringshjälp som söks från sammanhållningsfonden syftar till att en ökad andel av 
den portugisiska befolkningen skall få sitt dricksvatten via vattenledningar och samtidigt 
garantera den vattenkvalitet som fastställs i gemenskapsdirektiven. 
1995 finansierade fonden tio projekt i Portugal inom denna sektor till ett belopp motsvarande 
hälften av tillgängliga medel för miljöprojekt, dvs. ca 73,5 miljoner ecu. Nästan alla projekten 
gällde regionerna Porto och Algarve med, som enda undantag, en fördämning av floden Enxoé 
och avledningsnät för dess vatten i Alentejo, en region som drabbats speciellt hårt av torkan. 
I Portoregionen har finansieringsstöd sökts från sammanhållningsfonden för två stora system 
("norra" systemet och "södra" systemet) som skall förse nästan alla kommunerna runt staden 
Porto och staden själv med vatten. Systemen kommer att anläggas och förvaltas på koncession 
av företag där också kommunerna kommer att vara representerade. 
Det är fråga om stora infrastrukturer för uppsamling och behandling av vatten samt ledningsnät 
för dricksvattnet ända fram till vattenreservoarerna i de kommuner där förbrukningen sker och 
som har ansvaret för den vidare distributionen till konsumenterna. Denna lösning medger att 
betydande skalfördelar kan nås när det gäller vattenproduktion och vattenhantering och att 
existerande anläggningar kan utnyttjas rationellt. 
26 
1995 godkändes dels finansiering av ett projekt som gäller sju kommuner som ingår i det norra 
Porto-systemet, dels sju andra projekt som är mindre omfattande men nödvändiga för att kunna 
integrera redan befintliga anläggningar i systemet. 
Fondens insatser till förmån för dessa system måste fullföljas under de närmaste åren och 
omfatta arbetena i deras helhet. Det sammanlagda bidraget kan komma att uppgå till mer än 
200 miljoner ecu. 
I Algarveregionen tillämpas ett liknande angreppssätt som i Portopregionen och här genomförs 
två stora projekt för uppsamling, hantering och distribution av dricksvatten avsett för samtliga 
kommuner i regionen, nämligen systemet Barlavento för den västra zonen och systemet 
Sotavento för den östra. 
1995 finansierade sammanhållningsfonden flera åtgärder inom ramen för Sotaventosystemet, 
nämligen en fördämning i Odeleite och en tunnel mellan denna och fördämningen i Beliche, 
en tillförselledning med bred dimension, sekundära rörledningar och en kapacitetsutökning av 
två vattenreningsverk som skall stödja nätet. Det är fråga om ett ambitiöst projekt till en total 
investeringskostnad på mer än 100 miljoner ecu. 
Hantering av avloppsvatten 
När det gäller avloppsvattenrening är läget i Portugal i förhållande till skyldigheterna enligt 
gemenskapslagstiftningen sådant att avsevärda investeringar måste göras relativt snart. Detta 
motiverar en betydande insats från sammanhållningsfondens sida, även för mindre projekt. 
1995 finansierade fonden tio projekt med sammanlagt ca 58 miljoner ecu, vilket utgjorde 40 
% av tillgängliga medel för miljöåtgärder. Kriteriet om geografisk koncentration gäller även 
här och målet är att se till att kapaciteten för avloppsvattenrening ökar så att den motsvarar den 
ökade tillförseln av vatten. 
Merparten av de projekt som gavs in 1995 avsåg den mycket tättbefolkade Portoregionen, där 
de åtgärder som nu pågår syftar till att rena de största vattenreservoarerna, bland annat floden 
Leça. Projekten har utformats på ett integrerat sätt i en strävan att så långt möjligt finna 
interkommunala lösningar och säkerställa att åtgärderna hänger samman och att medlen är 
effektiva i förhållande till målen. 
Sammanhållningsfonden har beviljat finansiering för den första etappen av ett stort projekt för 
reningen av Ria de Aveiro, en region som är särskilt betydelsfull ur miljösynpunkt och där 
föroreningsnivåerna är extremt höga på grund av utsläppen av obehandlat hushålls- och 
industriavfall. 
27 
Projektet omfattar flera kommuner och ett stort antal industriområden och skall göra det möjligt 
att återvinna och bevara ett lagunområde med naturliga biologiska miljöer som skyddas av EG:s 
lagstiftning, särskilt vad gäller fågellivet. 
I Algarveregionen har fonden beviljat stöd för den första etappen av ett projekt för rening av 
avloppsvattnet från staden Portimao och vidare ett projekt i området Loulé. De finansierade 
projekten i denna region var inte lika många som under tidigare år, men fonden kommer att 
fortsätta att göra insatser, särskilt i regionen Ria Formosa, en naturpark som klassats som 
våtmark av internationell betydelse och som speciellt skyddsvärt område för bevarandet av 
rovfåglar. < 
Avfall 
De projekt som gavs in under 1995 och gällde hushållsavfall var fortfarande relativt få jämfört 
med projekten inom sammanhållningsfondens övriga insatsområden, men de är mycket mer 
betydande om man ser till investeringamas storlek. Nämnas bör särskilt 
sopförbränningsanläggningarna i landets två största städer, Lissabon och Porto. För bägge dessa 
kommer granskningsarbetet att fortsätta under 1996. 
Endast ett projekt finansierades inom denna sektor, nämligen en övervakad soptipp som skall 
betjäna tre kommuner vid Tejos vänstra strand nära Lissabon. Projektet motsvarar 5 % av 
tillgängliga medel för miljöprojekt 1995. Sammanhållningsfonden har framfört önskemål om 
att ett ökat antal projekt skall ges in inom denna sektor. 
2.3.2.2 Transport 
Sammanhållningsfondens strategi för Portugal går framför allt ut på att fondens insatser skall 
bidra till en tillfredsställande integrering i de transeuropeiska transportnäten med hänsyn särskilt 
till att landets läge i gemenskapens utkant gör det angeläget att öka transportsystemets 
effektivitet. Denna övergripande strategi fullföljdes under 1995. 
Den mycket snabba tillväxten av handelsutbytet med gemenskapen efter landets anslutning, 
särskilt vägledes, har accentuerat behovet av att fullfölja strävandena att bygga upp och 
modernisera vägförbindelserna till Europa, det enda sätt på vilket driftskostnaderna kan minska, 
körsträckorna kortas och trafiksäkerheten förbättras. 
28 
Bland de viktigare vägar som bildar det portugisiska riksvägnätet, som är helt integrerat i det 
transeuropeiska nätet, har tre högt prioriterade axlar valts ut, bland annat i syfte att få en viss 
koncentration av sammanhållningsfondens insatser. Det rör sig dels om att bygga färdigt axeln 
Valença-Vila Real de St. Antonio norrut mot den spanska gränsen, dels att snabbt anlägga den 
portugisiska sträckan av vägförbindelsen mellan Lissabon och Madrid och dels slutligen att 
påskynda byggandet av korridoren Lissabon-Valladolid. 
Denna korridor ingår bland projekten i kategori I på den förteckning över prioriterade 
infrastrukturprojekt som fastställdes av Europeiska rådet på Korfu och sedan bekräftades i 
Essen. Under 1995 bad de portugisiska myndigheterna att få göra en partiell ändring av den 
första delen av väg korn do ren. Sammanhållningsfonden beviljade stöd till sträckorna Alcanena-
Atalaia och Atalaia-Abrantes 
På vägen Lissabon-Madrid finansierades sträckorna Palmela-Marateca och Marateca-Montemor. 
På axeln Valença-Vila Real de St. Antonio har endast ett projekt (Cruz-Braga) beviljats 
samfinansiering från fonden. De portugisiska myndigheterna har emellertid lovat att ge in 
ansökningar avseende resterande sträckor som skall göra det möjligt att färdigställa denna 
korridor. 
Hög prioritet har också getts åt att försöka minska trafikstockningarna i städerna genom 
finansiering av förbifartsleder och ringvägar, vars viktigaste funktion är att svara för 
förbindelserna med de olika transportnäten utanför städernas centrala delar. De inre och yttre 
ringlederna i Lissabon, CRIL och CREL, bidrar till att eliminera allvarliga flaskhalsar i 
trafiksystemet i centrala Lissabon och till att stadens gatunät kan fungera bättre. De påverkar 
också miljön positivt. 
Kommissionen godkände 1995 en viss höjning av det gemenskapsstöd som tidigare beviljats 
för CRIL-projektet. De portugisiska myndigheterna har dessutom anmält att de kommer ge in 
ytterligare ansökningar om finansieringsstöd för dessa två ringleder. 
Sammanhållningsfonden har i städer också subventionerat en vägbro över Tejo i Lissabon och 
en etapp av projektet Ponte de Freixo i Porto. 
Jämyägsnät 
Det viktigaste strategiska målet när det gäller järnvägsinfrastrukturer är att upprusta de 
huvudlinjer som förbinder landet med de centrala delarna av Europa och medverka till att detta 
transportmedel verkligen kan utgöra ett reellt alternativ till vägtrafiken genom sin större 
effektivitet i fråga om både personbefordran och godstransport. 
29 
Det rör sig här om två järnvägslinjer, norra stambanan och Beira Alta-banan, som bägge ingår 
i det transeuropeiska nätet och också har nationell strategisk betydelse. De planerade 
investeringarna är så omfattande att parallella insatser från både regionala utvecklingsfonden 
och sammanhållningsfonden är motiverade för olika avsnitt och olika stadier av projekten. 
De övergripande projekten för moderniseringen av dessa järnvägslinjer omfattar i huvudsak 
elektrifiering, spårtillbyggnader, signalsystem och utbyte eller förstärkning av broar och tunnlar 
som skall möjliggöra högre maximihastigheter och därmed, i bägge fallen, avsevärt minskade 
restider. 
Tre projekt godkändes under perioden 1993-1994, varav två för Beira Alta-banan. 1995 
godkände kommissionen ett fjärde projekt (Beira Alta-banan). 
Sjötransport 
Portugals geografiska läge och den relativa knappheten på vägkorridorer som förbinder landet 
med Europa är klara motiv för att för Portugal tillämpa en strategi för främjandet av 
sjötransport som gör det möjligt att återge detta transportslag den viktiga roll som det 
traditionellt spelat i portugisisk utrikeshandel, särskilt på Atlantsidan. 
De funktionella förutsättningarna för de portugisiska hamnarna behöver förbättras och samtidigt 
måste säkerställas att de kan integreras i de transeuropeiska näten via en korrekt multimodal 
integrering. 
Stödet från sammanhållningsfonden har avsett investeringar för att underlätta tillgängligheten 
och intermodala lösningar samt främja ökad kvalitet och ett breddat utbud av tjänster i 
hamnarna. 
Med tanke på nuvarande läge för sjötransport, som präglas av stark konkurrens, synes det 
emellertid lämpligt att koncentrera ansträngningarna på de hamnar som erbjuder de bästa 
förutsättningarna i konkurrenshänseende. 
I syfte att ge en ram för sammanhållningsfondens verksamhet på detta område och undvika 
att det uppstår överkapacitet i hamnarna satte kommissionen 1995 i gång en utredning om 
de fyra största portugisiska hamnarna. Syftet är att fastställa prioriterade insatser inom ramen 
för en övergripande strategi. 
30 
Godkända projeta 
Under 1995 godkändes stöd från sammanhållningsfonden till två nya projekt i Portugal och 
dessutom till en utbyggnad av CRIL. Det sammanlagda beloppet uppgick till 53 381 miljoner 
ecu, varav närmare 37 739 miljoner ecu anslogs från 1995 års budget. 
Till sistnämnda belopp skall också läggas årliga utbetalningar som anslogs 1995 för tre 
projekt som godkändes redan 1994. De totala åtagandena för 1995 uppgick därmed till 240,4 
miljoner ecu. 
Fördelningen på olika transportslag framgår av följande uppställning: 
BBSS 
Vägar 
Järnvägar 
Hamnar ||;|||Éi|i^||i 
i 
l 
0 
^SgwÊÏWB 211,9 
28,5 -
0 
ï^^SiiSllss 1|I|IÏS||111I 
88 
12 
0 
llSlisiiilS 
31 
2.3.3 Grekland 
2.3.3.1 Miljö 
Miljön i Grekland kan betraktas som tillfredsställande. Landet har en varierad omgivning som 
är rik på biotoper och uppvisar en anmärkningsvärd biologisk mångfald. Vissa speciella 
problem gör sig gällande lokalt, till exempel luftföroreningar i de större städerna. 
Landet utmärks emellertid av en betydande brist på infrastrukturer när det gäller 
vattenförsörjning och vattendistribution, avloppsrening och avfallshantering. Trots 
kontinuerliga insatser från gemenskapsfonderna i finansieringen av infrastrukturerna är 
behoven större än insatserna. Eftersom ekonomisk och social sammanhållning är målet för 
sammanhållningsfonden har fonden gjort kraftfulla insatser när det gäller åtgärder för att 
förbättra och genomföra saknade infrastrukturer och för att skydda naturen. 
De största behoven gäller infrastrukturer för avfall. 
Vad gäller avloppsvatten finns vissa omedelbara prioriteringar (1998-2000), medan andra är 
prioriteringar på medellång sikt (2005). 
När det gäller dricksvatten bevakar sammanhållningsfonden att befintliga vattentillgångar 
förvaltas på ett förnuftigt sätt. 
Förutom åtgärder för att avhjälpa bristen på infrastrukturer krävs en förstärkning av systemet 
för uppföljning och kontroll av hur miljöpolitiken tillämpas. 
Sammanhållningsfondens insatser i Grekland representerade 1995 59 % av det stöd som 
utgick från gemenskapen till Grekland. Insatserna fördelade sig på olika mål på följande sätt: 
Vattenförsörjning: 18 %5 
Avloppsrening: 75 % 
Avfallshantering: 1 % 
Naturvård: 6 % 
Två större projekt godkändes på flerårsbasis. Det första gäller vattenförsörjningen till 
Thessaloniki från floden Aliakmon, det andra den andra etappen av ett projekt för biologisk 
vattenrening på Thessaloniki. 
4* 
Insatserna på miljöområdet följde målen i det femte handlingsprogrammet för miljön och en 
hållbar utveckling. 
5 I procenttalet ovan ingår en mindre del av anslaget till vattenförsörjningsprojektet på 
Thessaloniki motsvarande det förväntade genomförandet under 1995. 
32 
Det första mål som eftersträvas gäller förvaltningen av vattentillgångarna. Det är viktigt att 
se till att vatten finns att tillgå i tillräckliga mängder och att vattentillgångarna förvaltas på 
ett förnuftigt sätt, och likaså att säkerställa kvaliteten på dricksvattnet och balans mellan 
utbud och efterfrågan på dricksvatten. Det andra målet är att förse landet med infrastrukturer 
för rening och hantering av avloppsvatten och att bistå landet när det galler dess skyldigheter 
enligt gällande direktiv på området. Det tredje målet slutligen gäller avfallshanteringen enligt 
gemenskapens strategi för år 2000. 
Yattfflförsörining 
Sammanhållningsfondens insatser när det gäller dricksvatten syftade i huvudsak till att lösa 
aktuella problem i kvalitativt och kvantitativt hänseende. I denna projektkategori ingår ett 
stort projekt, nämligen vattenförsörjningen till Thessaloniki från floden Aliakmon, vidare 
kompletteringsarbeten till det stora Evinosprojektet som skall försörja huvudstaden med 
vatten, förbättringsarbeten på akvedukten Momos (arbeten som löper parallellt med det stora 
Evinosprojektet), vattenförsörjningen från Canée och de avslutande arbetena på etapper av 
projekt som godkänts redan tidigare på Kreta, Peloponnesos, i västra Grekland samt i 
Makedonien. 
Vad beträffar projektet för vattenförsörjningen till Aten har sammanhållningsfonden velat se 
till att vattentillgångarna förvaltas väl och att de rörnät som leder vattnet till huvudstaden 
förbättras. Det bör nämnas att idrifttagandet av Evinos/Mornostunneln innebar att Aten kunde 
försörjas med vatten sommaren 1995. 
När det gäller det stora vattentillförselprojektet på Thessaloniki har sammanhållningsfonden 
strävat efter att säkerställa en god förvaltning av vattentillgångarna, en övervakning av 
existerande installationer samt färdigställandet av de nödvändiga ledningsnäten. 
Sammanhållningsfonden följer dessutom nära ett projekt som innebär att en hydrologisk och 
meteorologisk databank skall upprättas som skall göra det lättare att uppfylla kraven på god 
förvaltning av landets vattentillgångar. 
I fråga om vattenförsörjningen till övriga städer har tyngdpunkten lagts vid turistorter och 
industricentra. Ett antal beslut kommer också att fattas under 1996. 
Avloppsvattenrening 
Vad gäller reningen av avloppsvatten och dagvatten, huvudsakligen från tätorter, har ett stort 
antal projekt samfinansierats i flera stora och medelstora regionala städer. 
33 
Bland dessa projekt ingår det stora projektet för biologisk rening av avloppsvatten på 
Thessaloniki, andra etappen. Projektet har stor betydelse för vattenkvaliteten i 
Thessalonikibukten och betjänar den näst största staden i Grekland. Vad gäller 
vattenkvaliteten i Thessalonikibukten har sammanhållningsfonden godkänt ett projekt för 
biologisk rening av avloppsvattnet i turistområdet Thessaloniki, vilket också rinner ut i 
Thessalonikibukten. Dessa insatser utgör tillsammans med projektet för reningen av Kalochori 
en hel grupp insatser till förmån för miljön i området. 
Vad så gäller reningen av avloppsvatten och dagvatten i små och medelstora städer har 
sammanhållningsfonden inlett avslutningsförfarandet för de första stadierna av 54 projekt som 
fonden sedan 1993 samfinansierat i städer runt om i Grekland, mestadels centralorter i 
regionerna i fråga. 
Sammanhållnihgsfonden har också fortsatt att samfinansiera ett antal andra etapper av de 
aktuella projekten. Bland de projekt där en sådan samfinansiering redan sker kan nämnas 
projekten Kavala, Kozani och Zanthi i norra Grekland (Makedonien och Trakien), Korfu vid 
Joniska havet, Patras i södra Grekland (Peloponnesos), Skiathos och Rhodos i Egeiska havet, 
Lividia i centrala Grekland samt Tyrnavos och Karditsa i Thessalien. 
Fonden har också gett klartecken till igångsättningen av projekt som ännu inte avgjorts, 
närmare bestämt uppförandet av biologiska reningsverk i Agrinio, Yiannitsa, Pyrgos, Thiva 
och Naoussa. 
Samtliga finansieringar har skett på grundval av kompletta ansökningar, vars projekt ingående 
prövats. En bedömning både i förväg och löpande har inletts för dessa projekt. 
Ayfalfàliaflîenng 
Avfallshanteringen har inte väckt det intresse som kommissionen skulle ha önskat. De projekt 
som de grekiska myndigheterna gett in till sammanhållningsfonden är nämligen inte särskilt 
många och gäller i huvudsak hanteringen och anläggandet av avfallstippar. Tipparna är 
belägna i Schisto, Liossia, Zante, Thessaloniki och Patras. I och med att fortsatta arbeten i 
Patras och Zante har godkänts kommer dessa projekt att avslutas. Vad beträfffar Thessaloniki, 
Schisto och Liossia kommer sammanhållningsfonden att godkänna projekten när de behöriga 
myndigheterna tagit hänsyn i sina kontraktshandlingar till resultatet av den expertgranskning 
som fonden utfört. 
Sammanhållningsfonden hoppas kunna, i samarbete med de grekiska myndigheterna, bygga 
ut och diversifiera åtgärderna på detta område enligt gemenskapens strategi så att denna 
sektor finner sin plats i fondens finansieringsverksamhet. En undersökning av ett piotprojekt 
34 
för en integrerad lösning för öarna Santonni och Thriassio har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning (EGT nr C 176, 11.7.1995). 
NatwsKYdd 
Sammanhållningsfondens insatser under året inriktades på forskning och information på 
miljöområdet. I detta sammanhang godkände fonden finansieringen av Centrum för 
miljöforskning och miljöutbildning i Goulandns. 
Flera projekt som avser bekämpningen av skogsbränder har dessutom fullföljts. 
2.3.3.2 Transport 
Sammanhållningsfondens strategi i Grekland på transportområdet 
går ut på att man skall 
komplettera de två stora vägaxlarna i landet, dvs. Via Egnatia och Pathé, 
- komplettera de två stora vägaxlarna i landet, dvs. Aten-Thessaloniki och Aten- Patras, 
samt skapa ett järnvägskomplex i Thriassio och en förbindelse mellan detta och Pireus 
hamn, 
modernisera flygtrafiken och förbereda Atens nya flygplats i Spata, 
utveckla kombinerade transporter genom investeringar i tre stora hamnar i landet, 
nämligen Igoumenitsa, Iraklion och Pireus. 
Framgången för denna strategi är beroende av att medel mobiliseras från den offentliga 
sektorn, som kommer att uppbära de framtida inkomster som investeringarna genererar. 
Den totala kostnaden för godkända projekt uppgår till 485 062 600 ecu. För hamnprojekten 
har de framtida intäkterna beaktats vid beräkningen av stödet. Ett stort järnvägsprojekt på 
nord-sydaxeln har godkänts för årliga utbetalningar. Med beaktande av intäkterna och av att 
ett av projekten godkänts för årliga utbetalningar uppgår finansieringsåtagandena för dessa 
projekt till totalt 159 729 130 ecu eller 41,24 % av det sammanlagda stöd som beviljades för 
grekiska'projekt 1995. 
35 
I sammanhållningsfondens strategi för de grekiska projekten har följande prioriteringar 
fastställts: 
Vägar: De två vägaxlarna i landet, dvs. Via Egnatia och Pathé. 
Järnvägar: Axeln nord-syd, järnvägsstationen i Thriassio och förbindelsen Aten-Patras hamn. 
Hamnar: En utveckling av kombitransporter genom investeringar i tre viktiga hamnar i landet, 
nämligen Igoumenitsa, Iraklion och Pireus. 
Flygplatser: En modernisering av flygtrafiken och förberedelserna för en ny stor flygplats i 
Aten (Spata). 
I enlighet med den fastställda strategin omfattar de godkända projekten alla transportsektorer. 
Det rör sig särskilt om följande projekt. 
Vägar 
Fem projekt gäller axeln Via Egnatia. Ytterligare ett projekt, sträckan Korint-Tripolis, ligger 
varken på nord-sydaxeln (Pathé) eller Via Egnatia. Projektet har godkänts eftersom det är ett 
viktigt projekt som färdigställer de två vägavsnitt som ännu fattas och därigenom säkerställer 
motorvägsförbindelsen mellan Aten och Tripolis och ökar tillfartsmöjligheterna från 
Peloponnesos till Pathé-axeln. 
Järnvägar 
Det projekt som godkänts galler sträckan Evagelismos-Leptokarya, som ligger på nord-
sydbanan och utgör en av nyckelpassagerna i förbindelsen mellan Thessaloniki och Aten. 
Stödet från sammanhållningsfonden har måst utökas för att möjliggöra ändrad spårdragning 
enligt de miljö vårdande myndigheternas rekommendationer. 
Hamnar 
De tre hamnprojekt som godkänts är Ikonoionterminalen (kaj II) i Pireus, Iraklion och 
Igoumenitsa. Vid beräkningen av stödet har de framtida intäkterna beaktats, särskilt för 
hamnen i Ikonion. 
Ett nära samarbete har ägt rum med EIB och med EES finansiella mekanism som 
samfinansierar det sistnämnda projektet. 
36 
Flygplatser 
Följande flygplatsprojekt godkändes 1995: 
- Modernisering av flygtrafikkontrollen genom inköp och installation av sju radar, varav fyra 
med kort räckvidd för Thessaloniki, Rhodos, Korfu och Iraklion och tre med kort räckvidd 
som skall säkerställa dubbel övervakning av aktiviteterna över grekiskt territorium. 
- Finansiering av kompletteringsarbeten på Korfus flygplats. 
37 
FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA PROJEKT FÖR GREKLAND ÅR 1995 
Rubrik 
GREKLA ND-TRA NSPOR T 
VÅGAR 
Motorväg Konnt-Thpoli-Kalamata 
Egnaba motorvägen (förbifart Kavala-Aghios Andreas till km 4+937) 
Egnatia motorvägen (Phsylorachi-Aghios Nilcolaos) 
Egnatia motorvägen (Lykopodi-Makrychora) 
Egnatia motorvägen (Makrychora-Krystalopigi) 
Egnatia motorvägen (förbifart Kavala km9+400 till km 13+780) 
Oelsumnia 
JÄRNVÅG 
Järnvägslinje Pireus-Thriassio - teknisk underaökning, 2:a fasen 
Dubbelspång järnväg Evagelismos-Leptokarya 
Delsununa 
HAMNAR 
Transitomrade - Heraklions hamn 
Containerterminal i N Ikonio 
Utbyggnad av hamnen i Igoumenitsa 
Detsamma 
FLYGPLATSER 
Utbyggnad av flygterminalen pä Korfu 
Byggnad pi Korfus flygplats (brandstation) 
Modernisering av flygtrafikövervakmngssystemet 
Modernisering av trafikövervakning (Iraklion-Korfu) 
Modernisering av trafikövervakning- A then 
Modernisering av trafikövervakning (P.I.S informationssystem) 
DeUumma 
TOTALT ECU (löpande) 
Totala kostnader 
28 242 000 
1 317 000 
17 090 000 
7 279 000 
11 231 000 
11 013 000 
7* 172 000 
1 300 000 
240 000 000 
241 300 000 
24 138 000 
67 113 600 
48 428 000 
139 «81 600 
3 306 000 
24 603 000 
27 909 000 
48S 062 «00 ECU (löpande) 
Bidrag från SF 
24 005 700 
1 119 450 
14 526 500 
6 187 150 
9 546 350 
9 361 050 
64 746 200 
1 300 000 
204 000 000 
20S 300 000 
15 593 148 
15 007 032 
34 076 840 
64 «77 020 
2 810 100 
idem 
20 912 550 
23 722 650 
358 445 870 ECU (löpande) 
Åtagande 1995 
24 005 700 
1 119 450 
14 526 500 
6 187 150 
9 546 350 
9 361 050 
64 746 200 
1 300 000 
7 055 000 
8 355 000 
15 593 148 
15 007 032 
34 076 840 
62 905 2S0 
2 810 100 
20 912 550 
23 722 650 
159 729 130 
38 
2.3 Irland 
Sammanhållningsfonden beviljade under 1995 stöd med 190,4 miljoner ecu till Irland, 
varav 97,2 miljoner ecu eller 51 % avsåg transportprojekt och 93,2 miljoner ecu eller 
49% miljöprojekt. 
Tabellen i det följande visar transportprojekt som fått stöd fördelade sig på olika sektorer 
STÖDÅTAGANDEN FÖR PROJEKT PÅ IRLAND 1995 
Miljö Beviljat stöd Andel av totalt stöd 
(milj. ecu) 
1. Vattenhantering 5O0 26J 
2. Vattenförsörjning 41.9 210 
3. Fast avfall U 06 
4. Tekniskt stöd 0.2 01 
Totalt 1 9^2 4^9 
Transport Beviljat stöd % Andel av totalt stöd 
(milj. ecu) 
1. Vägar 7L0 313 
2. Järnvägar 21.6 11.4 
3. Hamnar 4.5 2.4 
Totalt 2 97.2 5U 
Totalt 1 + 2 190.4 100.0 
Allmän strategi 
Stödprioriteringarna var 1995 desamma som under tidigare år. På transportområdet gick 
fortfarande merparten av stödet till vägprojekt på det transeuropeiska nätet, och 
finansieringen av järnvägar koncentrerades till de centrala delarna av järnvägsnätet, dvs. 
linjerna Dublin-Belfast och Dublin-Cork. Stödet till hamnarna följde riktlinjen att en 
koncentration av insatserna skall ske till de fyra största hamnarna i Dublin, Cork, Rossiare 
och Waterford. 
39 
Inom miljösektorn är huvudprioriteringarna fortfarande avloppsvattenrening, medan 
mindre belopp gick till vattenförsörjning. I första hand har avloppsreningsprojekt i de 
största tätortsområdena och i miljömässigt känsliga områden, som enligt 
gemenskapsdirektiven måste slutföras senast vid decenniets utgång, valts ut för stödet. 
Vattenförsörjningsprojekten är koncentrerade till staden Dublin med omgivningar, där 
vattentillförseln är av särskilt dålig kvalitet. 
2.3.4.1 Miljö 
Avloppsvattenrening 
Totalt godkändes sju nya projekt under 1995. Tillsammans med utfästelser om stöd för 
att ändra projekt som godkänts redan tidigare år beviljades sammanlagt 50 miljoner ecu 
till denna sektor. Följande projekt fick stöd: 
Projektbenämning Nytt projekt eller Beviljat stöd 
stadium eller ändring 1995 
av befintligt projekt (milj.ecu) 
River Barrow (3 projekt) Tillägg till grupp av befintliga projekt 4.5 
Wexford (etapp II) Ny etapp med årliga utbetalningar 10.0 
Sligo (etapp I) Nytt projekt: planeringsfas 1.7 
Lough Swilly (etapp I) Nytt projekt, planeringsfas 0.9 
Dublinregionen (etapp I) Ändring för att komplettera etapp I 0.5 
Dublinregionen (etapp II) Nytt projekt med årliga utbetalningar 6.2 
Lough Derg Ny grupp av projekt 11.1 
Tralee Nytt projekt 9.2 
River Boy ne (etapp I) Ny grupp av projekt: planeringsfas 2.4 
Centralt avloppssystem i Ändring för att komplettera projektet 0.1 
Ennis 
Waterford (etapp I) Ändring av gällande projektetapp 1.2 
Avloppsreningsverket i Ändring för att komplettera med 2.1 
Bray ytterligare arbeten 
TOTALT 50.0 
40 
Proiekt för vattenförsörjning 
Följande projekt erhöll sammanlagt 41,9 miljoner ecu i stöd: 
Projektbenämning Nytt projekt eller ändring Befiljat stöd 
av befintligt projekt 1995 
(milj. ecu) 
Lough Mask (etapp II) Ny andra etapp med årliga utbetalningar 9.7 
Monaghan Nytt projekt 6.1 
Ballyjamesduff Ändring för att komplettera befintligt 1.5 
projekt 
Dublinregionen Ändring för att komplettera en av de mera 24.4 
omfattande etapperna 
TOTALT 41.9 
Fast ayfall 
Endast ett projekt, Ballymountverket för hantering av fast avfall i Dublins sydvästra 
förorter, fick stöd för färdigställandet av projektet som påbörjats 1993. 
2.3.4.2 Transport 
VI 
1995 anslogs 71,0 miljoner ecu till nio nya vägprojekt och till ändringar som i huvudsak 
syftade till att komplettera redan tidigare godkända projekt. De godkända eller 
modifierade projekten fick alla stöd med 85 % av totalkostnaden. 
Tabellen i det följande redovisar godkända projekt 1995. Beteckningen "projekt" avser 
ett nytt projekt, vars stödbelopp i sin helhet anslogs från 1995 års budget. "Årlig 
utbetalning" avser större projekt för vilka stöd anslås varje år med ett visst belopp, och 
"ändringar" anger tilläggsanslag från 1995 års budget till projekt som tidigare godkänts 
av kommissionen. 
41 
VÄGAR 
N2 Dublin-North West 
NI Dublin - Belfast 
Dublin ringled 
Nil Dublin-Rosslare 
N7 Dublin-
Cork/Limerick 
N4 Dublin-Sligo PROJEKTETS NAMN 
Ardee-Aclint 
Balbriggan förbifartsled 
Cloghran-Lisscnhall 
Dublin Port Access Road 
Dunleer-Dundalk 
Drogheda förbifartsled 
Norra korsningen 
South korsningen 
Killamy planskild korsning 
Kilmacanogue-Glen of 
Downs 
Arklow förbifartsled 
Enniscorthy-Wexford 
Kildare förbifartsled 
Portlaoise förbifartsled 
River Lee Tunnel 
Longford förbifartsled 
Curlews förbifartsled 
Collooney-Sligo TYP AV 
ÅTAGANDE 
Projekt 
Årlig utbetalning 
Fas 
Fas 
Ändring 
Ändring 
Ändring 
Årlig utbetalning 
Ändring 
Årlig utbetalning 
Årlig utbetalning 
Ändring 
Ändring 
Årlig utbetalning 
Ändring 
Ändring 
Årlig utbetalning 
Årlig utbetalning BEVILJAT STÖD 
11995 ÅRS 
BUDGET 
(i miljoner ecu) 
6,1 
4,2 
1.6 
3.2 
0.2 
0.2 
15,4 
3.8 
0,4 
0,9 
2,6 
0,5 
0,1 
6.7 
0.5 
0,7 
2,8 
9,6 
42 
N6 Dublin-Gal way 
NI8 Limerick-Galway 
rbättring av vägnätet 
Förbättring av 
vägnätet 
TOTALT Galway östra tillfartsled 
Newmarket förbifartsled 
Tolv TEN-projekt 
Seven TEN-projekt Projekt 
Fas 
Ändring 
Ändring 7,1 
2,0 
1,2 
1.0 
71,0 
oljande projekt fick stöd 1995: 
PROJEKTBENÄMNING PROJEKTSLAG BEVILJAT 
STÖD 
(milj. ecu) 
Dublin - Cork Huvudsakligen utbyte av räls och 21.5 
Dublin -Belfast signalutrustning samt därmed 
Limerick Junction- förenade infrastrukturarbeten, t. ex 
Limerick broförstärkningar 
Dublin - Waterford 
Utrustning för rälsbyte Ändring för att komplettera 0.1 
projektet 
Dublin - Galway Ändring för att komplettera 0.1 
projektet 
TOTAL 21.6 
43 
Följande projekt fick stöd 1995: 
HAMN 
Dublin 
Rossiare 
TOTALT PROJEKTSLAG 
Kompletterande 
arbeten i Ro-Ro-
terminal 
Utbyggnad av Lo-
Lo terminal 
Omstrukturering av 
kajer PROJEKT ELLER 
STADIUM 
Ändring för att 
komplettera 
projektet 
Nytt projekt 
Ändring för att 
komplettera ett 
befintligt projekt BEVILJAT 
STÖD 
(milj. ecu) 
0.9 
3.5 
0.1 
4.5 
2.4 STÖD TILL UTREDNINGAR OCH TEKNISKT STÖD 
2.4.1 Allmänt 
För att fullgöra sin förvaltningsuppgift och öka effektiviteten i det stöd som beviljas har 
sammanhållningsfondens styrelse tagit hjälp av ett antal experter och konsulter inom olika 
delar av fondens insatsområden. En del av de konsulter som engagerats har biträtt 
kommissionens enheter med att analysera medlemsstatemas ansökningar om 
finansieringsstöd. De har kompletterat kommissionens tekniska sakkunskap genom sin 
praktiska och aktuella kunskap i olika ämnen, till exempel i fråga om reningen av 
avloppsvatten, vattenhantering och vattenförsörjning samt skogsplantering och 
kombitransport. 
Det intensiva samarbetet med EIB fortsatte under 1995, framför allt när det gällde att 
bedöma de största projekten för vilka finansiering sökts. Detta utvecklas närmare i avsnitt 
4.8 av rapporten. 
Ett antal utredningar har vidare genomförts för att urvalet av de projekt som fonden 
finansierar skall bli så bra som möjligt. Som exempel kan nämnas en utredning om 
hamnarna i Portugal, en annan om vattentillgångarna på den iberiska halvön och 
ytterligare en om samordnade miljöåtgärder på öarna Santorini och Thirassia i Grekland. 
44 
London School of Economics har fått i uppdrag att genomföra en bred utredning om de 
makroekonomiska effekterna av sammanhållningsfonden i mottagarländerna. 
Även om beloppen för tekniskt stöd och utredningar tredubblades mellan 1994 och 1995 
rör det sig om relativt små belopp, och finansieringen av de egentliga arbetena förblir det 
prioriterade målet. Det totala anslaget för tekniskt stöd och utredningar uppgick sålunda 
till mindre än 0,1 % av medlen. 
Upphandlingen av dessa tjänster sker enligt bestämmelserna om offentlig upphandling. 
De utvalda konsulterna härrör från olika medlemsstater och flera av dem kommer från 
andra länder än sammanhållningsländerna. 
2.4.2 På initiativ av kommissionen 
2.4.2.1 Intresseanmälan 
Sammanhållningsfondens styrelse offentliggjorde i Europeiska gemenskapernas officiella 
tidning av den 6.7.1993 (EGT nr C 183) en infordran om intresseanmälan för att få in 
ansökningar om deltagande i sammanhållningsfondens program för utredningar och 
tekniskt stöd. De svar som inkom har gjort det möjligt att upprätta en databas över mer 
än 1 200 konsulter och utredningsbyråer som är specialiserade inom olika delar av 
fondens ansvarsområde. Genom att utayttja denna databas har det blivit möjligt att gå ut 
med begränsade anbudsinfordringar som enligt direktivet om offentlig upphandling inte 
behöver offentliggöras i EGT. Konsulter som bedöms ha den kompetens som krävs för 
syftet med upphandlingen har inbjudits att lämna in anbud. 
Under 1995 vidtogs tolv begränsade anbudsinfordringar, varav två offentliggjordes i EGT. 
2.4.2.2 Valda åtgärdsslag 
Kommissionen har finansierat tre slags åtgärder: 
- Utredningar av allmän karaktär, till exempel utredningar som syftar till att bedöma 
tillgängliga metoder för att analysera miljöprojekt eller till att analysera metoder som 
utnyttjas i medlemsstaterna för att bedöma transportprojekt, 
ekonomiska och tekniska analyser av enskilda projekt som underställts 
sammanhållningsfonden, 
teknisk granskning av projekt som redan accepterats av sammanhållningsfonden i 
syfte att säkerställa att projekten genomförs på ett sätt som överensstämmer med de 
planerade målen. 
45 
2.4 J På begäran av medlemsstaterna 
2.4.3.1 Spanien 
Kommissionen har på ansökan av de spanska myndigheterna beviljat stöd från 
sammanhållningsfonden för en utredning på miljöområdet. Utredningen gäller tekniskt 
stöd för en utredning och lönsamhetsanalys av miljöprojekt för vilka lokala spanska 
myndigheter sökt stöd hos sammanhållningsfonden. Beloppet är på 182 288 ecu. 
2.4.3.2 Portugal 
Sammanhållningsfonden har finansierat en grupp relativt omfattande utredningar som 
syftar till att definiera prioriteringar och fastställa mål för investeringar som fortfarande 
måste göras i infrastrukturer på vattenområdet för rening och exploatering av 
vattentillgångar, återanvändning av vatten och säkerställande av vattenkvaliteten. 
Tack vare dessa utredningar skall man sedan kunna utarbeta en nationell vattenplan och 
femton planer för förvaltoingen av vattenreservoarer, varav fyra rör internationella 
avrinningsområden. 
2.4.3.3 Grekland 
Sammanhållningsfonden godkände redan 1994 vissa utredningar som skulle genomgöras 
av hamnförvaltningen i Pireus hamn. En av dem gällde en genomförbarhetsstudie av 
järnvägsförbindelsen mellan Pireus hamn och det framtida järnvägskomplexet vid 
Thriassios rangerbangård. 
1995 godkände fonden en utredning om den andra etappen av de tekniska utredningarna 
av denna järnvägsförbindelse. 
2.4.3.4 Irland 
Två projekt fick bidrag med sammanlagt 0,2 miljoner ecu. Det ena gällde ett system för 
datainsamling och information till allmänheten avseende miljökvaliteten i samtliga 
vattendrag på Irland och därjämte ett mindre belopp för att slutföra en utredning om hur 
industrin kan bidra till kapitalkostnaderna för avloppsvattenrening. 
46 
2.5 UTBETALNINGAR PER MEDLEMSSTAT 1995 
Utbetalningarna 1995 fördelade sig på medlemsstaterna på följande sätt: 
Ecu 
Medlemsstat 
SPANIEN 
GREKLAND 
IRLAND 
PORTUGAL 
Tekniskt stöd 
TOTALT Förekott 
328.393.203 
26.022.530 
20.112.443 
144.131.211 
-
518.659.387 Löpande 
utbetalningar 
725.027.498 
57.585.243 
109.440.782 
225.055.997 
482.879 
1.117.592.399 Restbelopp 
51.857.811 
6.893.054 
4.104.665 
17.109 
15.967 
62.888.606 Totalt 
1.105.278.512 
90.500.827 
133.657.890 
369.204.317 
498.846 
1.699.140.392 % 
65,4 
5 
8 
22 
0,02 
100 
Som framgår av tabellen uppvisar fördelningen på olika slags utbetalningar en relativt hög 
procentandel (30 %) för beviljade förskott. Detta är inte så märkligt med tanke på 
förordningens bokstav och anda. Avsikten är att möjliggöra att en del av 
sammanhållningsfondens stöd ställs till förfogande omedelbart så att det kan ge den 
nödvändiga finansiella impulsen till nödvändiga utredningar och till att projektarbetet 
kommer i gång. 
47 
KAPITEL 3 
KONVERGENS OCH VILLKORLIGHET 
3.1 KONVERGENSPROGRAM 
3.1.1 Spanien 
Den spanska regeringen antog i juli 1994 ett reviderat konvergensprogram för perioden 1995-
1997 som syftar till att landet skall göra framsteg i fråga om såväl real som nominell 
konvergens genom fortsatta strukturella reformer och finansiell konsolidering. 
Den spanska ekonomin började under andra halvåret 1993 återhämta sig från 
konjunkturnedgången 1992-1993. BNP-tillväxten uppgick 1995 till 3,0 % jämfört med 
genomsnittligt 2,7 % i EU. BNP-tillväxten började emellertid sedan att sakta av under andra 
kvartalet 1995 och förväntas, i linje med tendensen på EU-nivå, öka mindre 1996 än 1995. 
Tack vare den ekonomiska återhämtningen i förening med återhållsamma lönekrav och en 
mera flexibel arbetsmarknad har sysselsättningen ökat mer än förväntat. Arbetslösheten har 
sålunda sjunkit från 24,6 % första kvartalet 1994 till 22,8 % sista kvartalet 1995 (spanska 
EPA-uppgifter). 
För närvarande skiljer sig bedömningarna åt i fråga om genomförandet av de strukturella 
reformerna i konvergensprogrammet. Förutom arbetsmarknadsreformen har vissa andra 
åtgärder vidtagits för att stärka marknadskrafterna inom sådana områden som transport, boende 
och förvaltoingen av vissa offentliga myndigheter. Mer återstår emellertid att göra inom till 
exempel telekommunikationer och vissa servicesektorer som fortfarande skyddas från 
konkurrens. 
Inflationsutvecklingen går upp och ned men är fortfarande otillfredsställande. Avvikelsen från 
genomsnittet i de tre EU-länder som har lägst inflationstakt var 3,1 procentenheter i juli 1995 
efter att ha minskat från 3,2 procentenheter 1993 till 2.7 1994. 
Den spanska budgetpolitiken har fortsatt att vägledas av målen i det reviderade 
konvergensprogrammet. Efter att ha uppnått målet för underskottet i den offentliga sektorns 
finanser 1994 (utfallet var 6,6 % av BNP jämfört med målet 6,6 %) tyder tillgängliga 
uppgifter på ett underskott för 1995 som i stort ligger i nivå med programmets mål på 5,9 % 
av BNP. Budgetförslaget för 1996, som godkändes av regeringen i september, syftar till att 
klara programmets mål om ett offentligt budgetunderskott på 4,4 % av BNP. Utvecklingen har 
emellertid inte varit tillräckligt tillfredsställande för att Spanien inte skall anses ha ett alltför 
stort underskott enligt punkt 6 i artikel 104c i fördraget. Rådet utfärdade därför i november 
1994 och juli 1995 rekommendationer till Spanien om att vidta åtgärder för att undanröja det 
alltför stora underskottet. 
48 
3.1.2 Portugal 
Utvecklingen inom den portugisiska ekonomin 1994 och 1995 låg i stort sett i linje med målen 
i det reviderade konvergensprogram som antogs av de portugisiska myndigheterna i november 
1993. Programmet syftar till att minska skillnaden i inflationstakt gentemot de EU-länder som 
har lägst inflation, samtidigt som strävandena att komma ifatt de genomsnittliga 
inkomstnivåerna i EU fortsätter. En stabil valutapolitik och budgetkonsolidering med målet 
att minska underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP 1997 skall också bidra till 
att uppnå programmets mål. 
I slutet av 1993 kom tillväxten igång igen i den portugisiska ekonomin. Återhämtningen har 
emellertid varit något långsammare än förväntat. Den ekonomiska tillväxten var 1994 lägre 
än EU-genomsnittet men närmade sig detta 1995. Inflationen visade en nedåtgående tendens 
och uppgick till genomsnittligt 5,2 % 1994. Ytterligare framsteg gjordes 1995, då inflationen 
minskade till något över 4 %. 
Läget i de offentliga finanserna förbättrades betydligt under 1994 och underskottet sjönk 
ytterligare under 1995 tack vare kraftigt förbättrad statsfinansiell effektivitet och ekonomisk 
uppgång. Skatteintäkterna blev större än budgeterat, samtidigt som driftsutgifterna kunde hållas 
under kontroll, och underskottet minskade till 5,2 % av BNP 1995 (5,7 % 1994), vilket ligger 
under det mål för underskottet som anges i konvergensprogrammet. Statsskulden ökade till 
69,4 % av BNP i slutet av 1994 och beräknas ha ökat marginellt till 71,4 % av BNP 1995. 
Den statsfinansiella utvecklingen har emellertid inte varit nog tillfredsställande för att Portugal 
inte skall anses ha ett alltför stort underskott enligt punkt 6 i artikel 104c i fördraget. Rådet 
utfärdade därför i november 1994 och juli 1995 rekommendationer till Portugal om att vidta 
åtgärder för att undanröja det alltför stora underskottet. 
3.1.3 Grekland 
Det reviderade konvergensprogrammet för Grekland, som omfattar perioden 1994-1999, 
godkändes av Ecofin-rådet den 19 september 1994. Programmet syftar till att landet skall 
kunna delta fullt ut i den tredje fasen av EMU från och med 1999 genom att rätta till 
obalansen i budgeten och genom att tillämpa en restriktiv penning- och valutapolitik och en 
politik för ekonomisk utveckling på grundval av en utbyggnad och upprustning av den 
ekonomiska infrastrukturen, till stor del med stöd från strukturfonderna och 
sammanhållningsfonden. 
Utvecklingen under 1994 och 1995 låg i stort i linje med konvergensprogrammet. 
Förutsättningarna för tillväxt, som delvis påverkats av det förbättrade internationella 
ekonomiska läget, är för närvarande bättre än konvergensprogrammets prognos, eftersom den 
reala produktionstillväxten var närmare 2 % 1994 och 1995 efter att ha legat på genomsnittligt 
0,6 % per år under perioden 1990-1993. Förbättringen har burits upp av en återhämtning av 
de totala investeringarna, samtidigt som den privata konsumtionen fortsatt att stiga, delvis till 
följd av positiva realinkomster och minskad osäkerhet i beskattningshänseende. Inflationen 
49 
fortsatte att minska och sjönk till ensiffrig nivå i början av 1995 (efter 22 år), men ligger 
fortfarande över målet i konvergensprogrammet. 
Som en följd av effektivare skatteuppbörd från och med mitten av 1994 sedan nya skattelagar 
från april 1994 börjat tillämpas och tack vare direkta utgiftsbesparingar blev budgetutfallet 
1994 som planerat. Statistiska korrigeringar av den offentliga sektorns räkenskaper resulterade 
dessutom i en betydande minskning av det allmänna underskottet i de offentliga finanserna 
(12,1 % av BNP mot 13,2 % i konvergensprogrammet). Genomförandet av 1995 års budget 
ledde till en ytterligare minskning av underskottet, som beräknas ha uppgått till 9,4 % av 
BNP. Intäktssidan och utgiftssidan bidrog bägge till detta resultat. Efter en tillfällig nedgång 
1994 beroende på konsolideringsåtgärder, ökade skuldsättningsnivån 1995 och kommer 
sannolikt att stabiliseras under 1996. Målet i konvergensprogrammet är att uppnå 
skuldstabilisering 1996 och en gradvis minskning därefter. Trots de framsteg som gjorts när 
det gäller att förbättra det statsfinansiella läget är Grekland fortfarande långt från att uppfylla 
kraven i fördraget och har alltså fortfarande ett alltför stort underskott enligt punkt 6 i dess 
artikel 104c. Rådet rekommenderade därför Grekland i november 1994 och juli 1995 att vidta 
åtgärder för att undanröja det alltför stora underskottet. 
3.1.4 Irland 
Nuvarande program för Irland, som omfattar perioden 1994-1996, godkändes av Ecofin-rådet 
den 19 september 1994 och syftar till att fullfölja den stabiliseringsinriktade politiken i det 
tidigare programmet. 
Programmet^för 1994-1996 förutser en relativt blygsam årlig BNP-tillväxt på ca 4,0 %. 
Inflationen förväntas bli relativt måttlig också framöver och uppgå till ca 2,5 % per år, bland 
annat tack vare återhållsamhet på lönesidan, inbyggd i avtalen mellan arbetsmarknadens parter. 
Finanspolitiken har som mål att budgetunderskottet skall uppgå till högst 3 % av BNP, vilket 
i sin tur bör underlätta en minskning av den offentliga skuldsättningen med mellan 3 och 4 
procentenheter per år. 
Den ekonomiska utvecklingen nådde under 1995 i stort de mål som uppställts i det nya 
programmet. BNP-tillväxten på 6,7 % överträffade lätt den relativt blygsamma målsättningen 
på 4,0 %. Budgetmålen nåddes också med god marginal. En fortsatt försiktig finanspolitik 
resulterade i en nettoupplåning på 2,2 % av BNP 1995, samtidigt som statsskulden minskade 
med ca 5 procentenheter till 85,9 % av BNP. Inflationen höll sig 1995 på den nivå som satts 
som mål för årsgenomsnittet under programperioden, och den förväntat lägre inflationen under 
1996 borde innebära att målet totalt sett nås. 
Allt tyder på att programmet höll sig på rätt spår under 1995. Kortsiktiga indikatorer pekar 
mot fortsatt stark produktionstillväxt och måttligt inflationstryck. Budgetunderskottet beräknas 
ha uppgått till 2,2 % av BNP, vilket är en bra bit under treprocentsgränsen och medger en 
ytterligare rejäl minskning av den offentliga skuldsättningen i linje med 
konvergensprogrammet. 
50 
KAPITEL 4 
BEDÖMNING AV GODKÄNDA PROJEKT OCH ÅTGÄRDER 
4.1 ALLMÄNT 
4.1.1 Proiektbedömning 
Vid granskningen av projekt som getts in av medlemsstaterna har kommissionen särskilt 
vinnlagt sig om att kontrollera att de använda resurserna står i proportion till de beräknade 
ekonomiska fördelarna. 
Denna förhandsbedömning har gjorts på grundval av en kostnads-intäktsanalys som utförts av 
medlemsstaterna och presenterats för varje projekt eller grupp av projekt för sig. När det gäller 
vissa projekt på miljöområdet för vilka det är svårt att kvantifiera vinsterna har 
medlemsstaterna utnyttjat andra metoder av mera kvalitativ karaktär. 
På grundval av de uppgifter som inlämnats av medlemsstaterna har kommissionen så, ibland 
efter att ha utfört kompletterande analyser, gjort en bedömning av projektens socioekonomiska 
berättigande. 
I vissa fall har sammanhållningfonden på grundval av dessa analyser begärt att 
medlemsstaterna skall omformulera projekten och har till och med sagt nej till att finansiera 
vissa projekt. I Grekland till exempel har hamnprojekten i Alexandroupoli, Volos och 
Mykonos avslagits. Ett annat exempel är ett projekt som gällde en fördämning av floden 
Enxoe i Portugal, som måste omdimensioneras innan det godkändes för att vattnet inte skulle 
kunna användas för jordbruksbevattning. 
4.1.2 Projekt som ger avkastning 
När det gäller projekt som ger avkastning skall stödet från sammanhållningsfonden fastställas 
med beaktande av de intäkter som genereras. 
Beviljat stöd skall enligt det förfarande som beslutats uppgå till 80-85 % av den del av 
investeringen som inte stöds av intäkter. 
51 
Denna reducering av stödet har alltid skett när investeringar som finansieras av 
sammanhållningsfonden ger upphov till väsentliga nettointäkter. 
4.2 TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄT 
4.2.1 Allmän strategi 
Sammanhållningsfonden spelar på grund av sitt särskilda uppdrag att stödja TEN-projekt på 
transportområdet, det stora gåvoinslaget i stödet och de resurser som fonden förfogar över en 
nyckelroll i utvecklingen av de transeuropeiska näten (TEN) i de fyra mottagande 
medlemsstaterna. Ungefär hälften av budgeten för perioden 1993-1999 på 16 miljarder ecu 
skall avse transport. 
Trots fondens storlek är det uppenbart att de enorma kostnader som är involverade i ett 
genomförande fullt ut de planerade transportnäten6 innebär att resurserna måste noga 
målinnktas och att ett nära samarbete med andra finansieringsorgan måste ske så att fördelarna 
med gemenskapsstödet kan maximeras. Sammanhållningsfonden har därför vinnlagt sig om 
att fastställa prioriteringar tillsammans med de berörda medlemsstaterna och har arbetat nära 
tillsamman med andra finansieringsorgan och med EIB för att säkerställa att resurserna 
används så effektivt som möjligt. 
Inom ramen för de planerade transportnäten har vägar, järnvägar och sjötransportvägar av 
nyckelkaraktär som fungerar som eller uppgraderar de viktigaste förbindelselederna mellan 
sammanhållningsländerna och resten av Europeiska unionen prioriterats. Några exempel som 
där stöd beviljades 1995 är motorvägen Lissabon-Madrid, vägkorridoren Valencia-Zaragoza-
Somport, den nord-sydliga stambanan i Grekland, väg- och järnvägslänken Cork-Dublin-
Belfast samt investeringar i hamnarna i Dublin och Igoumenitsa. 
Andra projekt som bevljats stöd syftar till att förbättra kommunikationer och handel mellan 
de mest avlägsna regionerna och de mera utvecklade regionerna - något som är särskilt 
aktuellt för Spanien - och att öka kontinuiteten i transportnäten nära stadscentra. De många 
förbifarter och ringleder runt städer som sammanhållningsfonden finansierat förväntas tjäna 
det dubbla syftet att dels förbättra nätverkslänkar och tillträdet till näten, dels minska 
trafikstockningarna och de negativa miljöeffekter de ger upphov till i städer och stadscentra. 
Sammanhållningsfonden har särskilt uppmärksammmat genomförandet av de högpnoriterade 
projekt som godkändes av Europeiska rådet i Essen i december 1994. Av de fjorton 
prioriterade projekt som förtecknades ligger fem helt eller delvis inom 
sammanhållningsländernas områden (höghastighetståget mellan södra Frankrike och Spanien, 
Kostnaderna uppskattades i vitboken till mer än 200 miljarder ecu för 
samtliga transport-TEN, varav 90 miljarder för de högst prioriterade 
projekten. 
52 
det grekiska motorvägssystemet, järnvägsförbindelserna Lissabon-Valladolid och Cork-Dublin-
Belfast samt vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux). 
Dessa projekt har emellertid, med undantag av projekten på Irland, avancerat långsammare än 
beräknat och detta av ett antal skäl, bland annat skiljaktigheter i fråga om nationella 
prioriteringar, planerings- eller finansieringssvårigheter och problem som gäller nationella 
upphandlingsförfaranden. Sammanhållningsfonden är emellertid fortfarande en viktig part i 
finansieringen av de delar av de prioriterade projekten som för närvarande håller på att 
genomföras eller snart skall sättas i gång. Närmare information om hur enskilda prioriterade 
projekt fortskrider lämnas i avsnitt 4.2.4 nedan. 
Med målet att maximera effekterna av sammanhållningsfondens resurser, både i fråga om 
prioriterade Essenprojekt och TEN-projekt mera allmänt, anses följande tre huvudområden 
vara de områden där ett fortsatt stöd kommer till bäst nytta: 
(i) Finansiering av tekniska, ekonomiska och finansiella genomfbrbarhetsstudier 
som banar vägen för offentliga eller blandat offentlig-privata projekt; sådana 
studier är kostnadskrävande och riskfyllda med tanke på att det är osäkert om 
projekten kommer att drivas vidare i full skala, och ett gåvobistånd fyller här 
den nyttiga funktionen att reducera risken. 
(ii) Stöd till färdigställandet av nyckelavsnitt av transportkorridorer som i sig 
själva kanske inte är lönsamma men som säkerställer att korridorerna 
färdigställs och därigenom garanterar eller stödjer deras ekonomiska eller 
finansiella livskraft. Gränsöverskridande sträckor genom glest befolkade 
områden är klassiska exempel på detta slags stöd. 
(iii) Finansiering av vägavsnitt som leder till "captured traffic" ("infångad trafik"), 
som den privata sektorn sedan kan utnyttja finansiellt. Tillfartsvägar och 
tunnlar där vägavgifter kan tas upp är exempel på detta. 
Hittills har den första åtgärdstypen varit vanligast. Som exempel kan nämnas de första 
etapperna av höghastighetståget Madrid-Barcelona och järnvägslinjen Valencia-Barcelona, en 
utredning om portugisiska hamnar och ytterligare en om moderniseringen av Portugals norra 
stambana samt projekteringsfasen för projekt avseende inloppet till Dublins hamn och River 
Lee-tunneln på Irland. Flera exempel på den andra typen av åtgärder finns emellertid också, 
t. ex. sträckor av motorvägarna Via Egnatia och Pathé i Grekland, Somporttunneln i Spanien 
och huvudväg NI på Irland. 
53 
4.2.2 Den rättsliga grunden 
För att transportinfrastrukturprojekt skall kunna komma i fråga för stöd krävs enligt 
förordningen att de faller inom ramen för de riktlinjer som avses i artikel 129c i fördraget. 
Riktlinjer för höghastighetståg, vägar och kombitransport, som alla antogs före 1995, har 
fungerat som referensram för sammanhållningsfonden. I riktlinjerna för inlandsvattenvägar 
ingår inte nätverk för sammanhållningsländerna. Sammanhållningsfonden har dessutom kunnat 
grunda sitt arbete på kommissionens förslag till riktlinjer för multimodala transporter, som 
lades fram för rådet i mars 1994 och avses ersätta existerande riktlinjer7. Detta förslag 
omfattar dels riktlinjer för konventionella järnvägar, hamnar, flygplatser och system för 
trafikinformation och trafikkontroll, dels tidigare godkända riktlinjer för andra trafikslag. 
Godkännandet av riktlinjerna för multimodala transporter, som omfattas av 
medbeslutandeförfarandet, har tagit längre tid än beräknat. Rådet antog en "gemensam 
ståndpunkt" till dessa riktlinjer i september 1995, och Europaparlamentet förväntas slutföra 
sin andra behandling under 1996. Förutsatt att vissa meningsskiljaktigheter mellan rådet och 
parlamentet kan lösas, särskilt när det gäller att identifiera prioriterade projekt, beräknas 
riktlinjerna bli antagna i mitten av 1996. 
Det kan nämnas att, i avvaktan på det formella godkännandet av riktlinjerna, förordningen om 
inrättandet av sammanhållningsfonden gör det möjligt att finansiera andra 
transportinfrastrukturprojekt som bidrar till uppnåendet av målen i artikel 129b i fördraget. 
4.2.3 Förstärkning av transportnäten under 1995 
Sammanhållningsfonden fortsatte att 1995 ge substantiella bidrag till de transeuropeiska näten 
genom att under året bevilja sammanlagt ca 1 108 miljarder ecu för transportprojekt. I siffran 
ingår åtaganden i form av antingen nya årliga utbetalningar eller ändringar av tidigare beslut 
för nya projekt eller stadier av projekt samt tilläggsanslag för projekt som godkänts tidigare 
år . Tillsammans med åtagandena 1993 och 1994 uppgår siffran för det hittills beviljade stödet 
till TEN-projekt på transportområdet i sammanhållningsländerna till närmare 3,0 miljarder ecu. 
Tabellen i det följande visar hur åtagandena för TEN-projekt från 1995 års budget fördelade 
sig på olika medlemsstater och transportsektorer. 
KOM (94) 106. 
54 
Beslut om stödåtaganden 1995 för TEN-projekt 
Transport­
sektorn 
Vägar 
Järnvägar 
Hamnar 
Flygplatser 
Sjötrafik-
kontroll 
Totalt Medlemsstat 
Spanien 
Mecu 
484.9 
119.8 
-
-
5.5 
610.2 % 
79.5 
19.6 
-
-
0.9 
100.0 Portugal 
Mecu 
211.9 
28.6 
-
-
-
240.5 % 
88.1 
11.9 
-
-
-
100.0 Grekland 
Mecu 
64.7 
8.4 
62.9 
23.7 
-
159.7 % 
40.5 
5.3 
39.4 
14.8 
-
100.0 Irland 
Mecu 
71.0 
21.6 
4.5 
-
-
97 2 % 
73.1 
22.3 
4.7 
-
-
100,0 Totalt 
Mecu 
832.5 
178.4 
67.4 
23.7 
5.5 
1107.6 % 
75.2 
16.1 
6.1 
2.1 
0.5 
100.0 
55 
Liksom under tidigare år gick större delen av det totala stödet för transport 1995 till 
vägprojekt, vilket återspeglar den vikt de berörda medlemsstaterna fortsätter att tillmäta denna 
sektor. Prioriteringen återspeglar i sin tur kvarstående brister när det gäller viktigare 
vägförbindelser inom och mellan deras områden och till övriga delar av EU, och likaså trycket 
från ökad internationell handel och särskilt ökade vägtransporter. Det beräknas att ca 80 % av 
all landbaserad godstransport inom EU sker på väg. Det bör emellertid noteras att den relativa 
betydelsen för övriga transportslag, särskilt för järnvägen, underskattas av 1995 års siffror (se 
nedan) och att många av de projekt inom vägsektorn som fått stöd gäller förbifartsleder och 
ringleder som, förutom att de är välbehövliga länkar mellan olika vägkorridorer, också minskar 
trafikstockningarna i städernas centrala delar. Sammanlagt 15 beslut som innebar åtaganden 
på 91 miljoner ecu gällde sådana projekt 1995. Som viktiga exempel kan nämnas det norra och 
södra korset i Dublin, den inre ringen i Lissabon (CRIL), ringleden M40 i Madrid och 
Kavalaförbifartsleden i Grekland. 
Den procentuella andelen för vägar var särskilt hög i Portugal (88.1 %), vilket beror på ett 
beslut i slutet av 1994 att godkänna 311 miljoner ecu i stöd till en andra broförbindelse över 
floden Tejo i Lissabon. Stödåtagandet till detta projekt från 1995 års budget uppgick till 178,09 
miljoner ecu. 
Vägprojekten spelade stor roll också i Spanien, där sammanhållningsfonden beviljade 
finansiering för flera nya sträckor av större motorvägar och huvudvägar, bland annat för 
motorvägen Rias Bajas (160,2 miljoner ecu i åtagande från budgeten 1995), som utgör en 
nyckellänk mellan Galicien och norra Portugal till axeln Irun-Valladolid, samt för motorvägen 
mellan Lérida och Gerona och mellan Madrid och Valencia. Dessutom godkändes 
Somporttunnelprojektet (26,9 miljoner ecu), som skall ge ett alternativ till befintliga, 
överbelastade överfarter till Frankrike vid Irun och La Junquera och fullbordar axeln Zaragoza-
Huesca-Frankrike. 
På Irland gavs fortsatt prioritet åt den huvudkorridor som förbinder Cork, Dublin och gränsen 
till Nordirland med varandra jämte anslutningar till Belfast och Larne. Sammanlagt 36,5 
miljoner ecu beviljades från budgeten 1995 för diverse förbättringar av denna väg, inklusive 
ett tilläggsanslag på 15,4 miljoner ecu för Dublins norra kors. 
Stödet till vägprojekt i Grekland var relativt sett lägre än på annat håll på grund av problem 
med den offentliga upphandlingen och projektledningen. Vissa framsteg när det gäller att lösa 
dessa gjordes emellertid från de grekiska myndigheternas sida och sammanhållningsfonden 
kunde godkänna ett antal viktiga projekt, däribland nya avsnitt av motorvägen Via Egnatia 
(40,7 miljoner ecu från 1995 års budget). 
56 
Järnvägar 
Järnvägsprojekt fick 178,4 miljoner ecu i stöd från budgeten 1995, eller 16,1 % av det totala 
stödet inom transportsektorn. De största godkända projekten var upprustningen av 
Medelhavskorridoren i Spanien (58,3 miljoner ecu), en allmän modernisering av det 
konventionella järnvägsnätet i Spanien (46,1 miljoner ecu), en modernisering av linjen Beira-
Alta i Portugal (28,6 miljoner ecu) samt en upprustning av linjen Cork-Dublin på Irland (21,5 
miljoner ecu). 
I Grekland godkändes ett stort projekt för förbättring och dubblering av sträckan 
Evangelisimos-Leptkarya på landets nord-sydliga stambana. Även om endast 7,0 miljoner ecu 
beviljades i stöd till projektet från sammanhållningsfonden över 1995 års budget väntas det 
sammanlagda stödet under perioden 1995-1999 uppgå till ca 204,0 miljoner ecu. 
Situationen i Grekland understryker det faktum att betydelsen av stödet till järnvägsprojekt 
underskattas om man bara ser till siffrorna för åtagandena 1995. Stöd till stora och komplexa 
projekt såsom utbyggnader eller upprustningar av järnvägar anslås i regel i form av årliga 
utbetalningar, vilket innebär att det totalt godkända stödet kan vara väsentligt större än siffran 
för ett enskilt år. När det gäller järnvägar uppgick det godkända stödet från 
sammanhållningsfonden till samtliga mottagande medlemsstater under perioden 1995-1999 till 
sammanlagt 553,6 miljoner ecu jämfört med 178,4 miljoner ecu för 1995 enbart. 
Hamnar och flygplatser 
Hamnprojekt svarade för 67,4 miljoner ecu i beviljat stöd 1995 (6,1 % av det totala 
transportstödet), medan flygplatser svarade för 23,7 miljoner ecu (2,1 %). 
De största projekten som godkändes gällde Grekland (hamnarna i Igoumenitsa, Pireus och 
Iraklion och tilläggsstöd till en modernisering av systemen för flygtrafikkontroll) samt Irland 
(Lo-Lo- och Ro-Roterminaler i Dublin). Inga nya hamnprojekt godkändes 1995 i Portugal, 
men ett antal ansökningar om stöd för att utveckla hamninfrastrukturen håller på att prövas för 
ett eventuellt beslut under 1996. 
Inom ett näraliggande område finansierade sammanhållningsfonden 1995 kompletterande 
utrustning för sjötrafikkontroll i flera spanska hamnar och åtgärder för att förhindra 
nedsmutsning av havet. 
Den här typen av projekt aktualiserar speciellt besvärliga frågor om konkurrens, samordning 
och intäktsgenerering. Projektens relativt låga andel av stödet 1995 återspeglar delvis det 
57 
faktum att det ofta går att finna alternativa finansieringskällor, bland annat lån från EIB, vilket 
gör att någon medverkan från sammanhållningsfonden inte behöver ske. 
4.2.4 Kommissionärsgruppen för TEN och de prioriterade Essenproiekten 
fcpromig§wnär§grwp?n 
Sammanhållningsfonden har nära följt arbetet inom den särskilda kommissionärsgrupp som 
inrättades i början av 1995 med kommissionaren för transportfrågor, Neil Kinnock, som 
ordförande för att samordna och ge impulser till genomförandet av de transeuropeiska näten. 
Gruppen har diskuterat den rättsliga ramen för TEN, den har följt framstegen för projekt av 
gemensamt intresse och den har prövat olika sätt att lösa problemet med finansieringen av de 
transeuropeiska näten. 
Vad gäller TEN på transportområdet har gruppen följt godkännandeprocessen för 
finansförordningen för TEN samt diskussionerna i rådet och parlamentet om kommissionens 
förslag till riktlinjer för multimodala nät (se avsnitt 4.2.2 i rapporten). Gruppen har också 
inrättat arbetsgrupper för finansiella, rättsliga och ekonomiska frågor. Finansgruppen har 
särskilt prövat möjligheterna att förbättra utnyttjandet av befintliga finansiella instrument, eller 
att införa nya, och att slussa in privat finansiering via offentlig-privata partnerskap i syfte att 
påskynda utbyggnaden av transportnäten. 
En delrapport om de transeuropeiska näten lades fram av TEN- kommissionärsgruppen vid 
Europeiska rådets möte i Madrid den 15-16 december 1995. I rapporten konstaterades att 
betydande framsteg gjorts när det gäller genomförandet av transportnäten, men att problem 
kvarstod, särskilt vad gäller medlemsstaternas prioritering av TEN-projekten och de 
otillräckliga finansieringsmöjligheterna, som nu blev allt mer uppenbara. Enligt rapporten är 
det möjligt att medlemsstaterna inte fullt ut beaktar den extra gemenskapsfördelen av TEN-
projekten, och medlemsstaterna uppmanades att anstränga sig ytterligare för att lösa de 
finansiella och andra problem som håller tillbaka projekten och att bland annat i större 
utsträckning utnyttja offentlig-privata partnerskap. 
De prioriterade Essen-oroiekten 
Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Essen den 9-10 december 1994 en förteckning över 
fjorton högprioriterade TEN-projekt som, när de färdigställts, kommer att tillhandahålla 
nyckellänkar i transportnäten inom EU. Fem av dessa projekt är helt eller delvis belägna i 
58 
sammanhållningsländerna och sammanhållningsfonden är alltså väl placerad att hjälpa till att 
driva projekten vidare. Att det är en omfattande uppgift det handlar om illustreras väl av de 
utvecklingskostnader som är involverade. För de fem projekten enbart har kostnaderna 
uppskattats till sammanlagt mer än 23 miljarder ecu, varav ca 12 miljarder enligt planerna 
kommer att ges ut fram till år 2000. 
Nedan sammanfattas sammanhållningsfondens engagemang i dessa irojekt och nuläget för 
dessa. 
Höghastighetståget mellan södra Frankrike och Spanien 
a) Madrid-Barcelona-Perpignan 
Sammanhållningsfonden har med sammanlagt 8,02 miljoner ecu finansierat 
tekniska genomförbarhetsstudier rörande två sträckor på denna linje (Zaragoza-
Lérida och Calatayud-Ricla). I april 1995 inlämnade de spanska myndigheterna 
en ansökan om stöd till byggandet av samma sträckor. 
b) Madrid-Vitoria-Dax 
Någon ansökan om stöd från sammanhållningsfonden för denna linje har inte 
inkommit. 
2. Grekiska motorvägar 
a) Patras-A ten-Thessaloniki-Bulgariska gränsen (Pathé) 
Byggandet av denna motorväg, som utgör den viktigaste nord-sydliga 
vägkorridoren i Grekland, har pågått sedan 1990. Sammanhållningsfonden 
beviljade 1993 och 1994 stöd till flera sträckor av motorvägen med sammanlagt 
58,4 miljoner ecu. Problem med den offentliga upphandlingen och 
projektledningen höll emellertid tillbaka fortsatta framsteg förra året med följd 
att inga nya stödansökningar godkändes 1995. 
b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-A lexandroupoli-turkiska gränsen) 
Arbetet på den 200 km långa sträckan Igoumenitsa-Panagia påbörjades 1995. 
Totalt har sammanhållningsfonden beviljat 76,4 miljoner ecu i stöd till olika 
sträckor av detta projekt, varav 40,7 miljoner ecu beviljades 1995. Ansökningar 
på totalt ytterligare 500 miljoner ecu är under beredning. 
59 
Vägkorridoren Lissabon-Valladolid 
Två sträckor på den portugisiska delen av denna korridor har fått stöd från 
sammanhållningsfonden med totalt 52,6 miljoner ecu ( Al can ena-Åtal ai a och Atalaia-
Abrantes). Under 1995 ingavs emellertid inga nya ansökningar och inget ytterligare 
stöd beviljades. 
Det bör nämnas att de portugisiska myndigheterna har meddelat att de önskar göra 
vissa förändringar på sin del av korridoren. Samtidigt har utvecklingen gått långsamt 
på den spanska sidan och viktiga tekniska utredningar återstår att göra innan 
anläggningsarbetena kan komma i gång. Som ett resultat av ett seminarium om detta 
projekt som organiserades av sammanhållningsfonden i oktober 1994, uppmanade 
kommissionen både de spanska och de portugisiska myndigheterna att inlämna 
preliminära projektutredningar som underlag för en finansiering från 
sammanhållningsfonden. Inga sådana ansökningar ingavs emellertid till fonden. 
Järnvägslinjen Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Åtagandena från budgeten 1995 uppgick till 21,5 miljoner ecu för detta projekt, som 
syftar till att upprusta den nord-sydliga stambanan på Irland. De totala åtagandena 
sedan 1993 uppgår därmed till 53,9 miljoner ecu. Som ett resultat av ett 
projektseminarium organiserat av sammanhållningsfonden i november 1994 
samtyckte de irländska myndigheterna till att överväga att inkomma till fonden med 
ansökningar avseende ytterligare arbeten som skall syfta till öka den ekonomiska 
bärkraften hos denna järnvägsförbindelse, särskilt den del som förbinder 
järnvägsstationerna i Dublin. Projektet skall omdefinieras och utsträckas till att 
omfatta också två viktiga matarlinjer till Londonderry och Limerick. 
Överenskommelse träffades om att arbetena på sträckan Dublin-Cork skall påskyndas. 
5. Vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux 
Detta projekt på Irland har prioriterats och ytterligare 56 miljoner ecu anslogs till det 
från sammanhållningsfondens budget 1995. Beloppet inkluderar 15,4 miljoner ecu till 
ringleden Dublins norra kors. Sedan 1993 har stödet från sammanhållningsfonden till 
den irländska delen av detta prioriterade projekt uppgått till sammanlagt 121,6 miljoner 
ecu. Ytterligare arbeten är planerade och stöd med ca 40 miljoner ecu håller fortfarande 
på att beredas. 
60 
Tabellen i det följande ger sammanfattande information om de högprionterade Essenprojekt som är av 
direkt intresse för sammanhållningsfonden. 
Milj. ecu 
1.Höghastighetståg södra 
Frankrike-Spanien 
2.Grekiska motorvägar 
3.Motorvägen Lissabon-
Valladolid 
4. Järnvägsförbindelsen 
Cork-Dublin- Belfast 
5.Vägkorridoren Irland-
Förenade kungariket-
Benelux 
Totalt Uppskattad 
12,870 
6,367 
1,072 
238 
2,680 
23,227 Kostnad 
1995-1999 
4,380 
5,065 
717 
145 
1,540 
11,847 Stöd från samman-
hållningsfonden 
1993-1995 
8.0 
134.8 
52.6 
(endast Portugal) 
53.9 
(endast Irland) 
121.6 
(endast Irland) 
370.9 
Utöver de fjorton högprionterade projekt som identifierades i Christophersengruppens rapport 
och sedan godkändes av Europeiska rådet i Essen har ytterligare en förteckning över viktiga 
projekt tagits fram. 
61 
Sammanhållningsfonden har ett direkt intresse i följande projekt på denna lista: 
- Kombitransport (flera projekt). 
- Atens nya internationella flygplats i Spata. 
- Motorvägen Marateca-Elvas (på korridoren Lissabon-Madrid). 
För kombitransportprojekt och för vissa sträckor av motorvägen mellan Marateca och Elvas 
har finansiellt stöd redan beviljats, medan diskussioner inleddes med de grekiska 
myndigheterna i slutet av 1995 med sikte på att en stödansökan skall inges till 
sammanhållningsfonden avseende den nya flygplatsen i Spata. 
Christophersengruppens rapport gav också en framträdande plats åt Europaövergripande projekt 
med anknytning till genomförandet av ny informationsteknologi och nya trafikkontrollsystem 
inom EU. Sammanhållningsfonden har medverkat i finansieringen av följande två viktiga 
projekt av detta slag 1995 som innebär en uppföljning av stöd beviljat 1993 och 1994: 
Sjötrafikkontrollsvstem i Spanien 
- Sammanlagt 11 miljoner ecu beviljades från budgeten 1995 för installationer för 
sjötrafikövervakning och miljöföroreningskontroll i hamnarna i Almena, Bilbao, Palma de 
Mallorca, Tarragona och Valencia. 
Flvgtrafikkontrollsvstem i Grekland 
- Sammanlagt 20,9 miljoner ecu anslogs till en modernisering av systemen för 
flygttrafikkontroll i Aten, Iraklion och Thessaloniki samt på Rhodos och Korfu. 
62 
4.3 FONDENS BIDRAG TILL GENOMFÖRANDET AV MILJÖPOLITIKEN 
Att sammanhållningsfonden inrättades innebar att gemenskapens sammanhållningspolitik fick 
en extra miljödimension. För de berörda medlemsstaterna är denna fond det viktigaste 
finansiella instrument de har att tillgå för att tillgodose sina behov i fråga framför allt om 
vården och förvaltningen av vattentillgångar och rening av spillvatten men också vad gäller 
hämtning, hantering och återvinning av avfall. 
Tack vare fonden kan de fattigaste länderna bland annat uppfylla de krav som fastställts i vissa 
direktiv, särskilt direktiven om kvaliteten på dricksvatten (80/778/EEG), om avfall 
(75/442/EEG) och om avloppsvattenrening (91/271/EEG), utan att äventyra sina ansträngningar 
att uppfylla de ekonomiska konvergenskraven enligt artikel 104c i Fördraget om Europeiska 
unionen. Sammanhållningsfonden beklagar dock att endast ett mycket litet antal projekt har 
getts in som gäller avfall. 
En av fondens uppgifter är att se till att det tillämpas en politik som överensstämmer med 
kommissionens miljömål, särskilt målen om en hållbar utveckling, och med gemenskapens 
bestämmelser på miljöområdet. 
Innan kommissionen tillstyrker ett beslut om stöd till ett projekt som getts in av något av 
mottagarländerna kontrollerar den att direktiv 85/337/EEG att bedömningen av miljöeffekter 
har respekterats. Generaldirektorat XI, som ansvarar för miljöfrågor, engageras dessutom alltid 
i granskningsarbetet och i beslutsprocessen inför godkänndet av ett projekt och det har gett sitt 
samtycke i samtliga fall av projektgodkännanden sedan 1993. 
I sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén av den 22 november 1995 (KOM(95)509/5) om sammanhållningen och 
miljön anför kommissionen att en fördelning av fondens budget i lika delar mellan transport 
och miljö är det mål som bör eftersträvas. När det gäller att genomföra detta mål kommer 
kommissionen, i samarbete med de berörda medlemsstaterna, att agera flexibelt, framför allt 
i fråga om tidsplanen för de enskilda projektens genomförande och projektens egenskaper. Vad 
beträffar sammanhållningsländernas olika behöv i fråga om till exempel vattenförvaltning, 
avloppsvattenrening och avfallsdestruktion kommer kommissionen, i samverkan med de 
berörda medlemsstaterna, att försäkra sig om att de projekt som finansieras av fonden håller 
högsta miljöstandard. I samma meddelande bekräftar kommissionen att den kommer att 
försäkra sig om att de projekt som finansieras av sammanhållningsfonden uppfyller gällande 
miljöbestämmelser och miljönormer. 
Dessa riktlinjer kommer alltså att vara styrande för sammanhållningsfondens fortsatta arbete. 
63 
4.4 BALANS MELLAN MILJÖOMRÅDET OCH TRANSPORTOMRÅDET 
En av de politiska prioriteringar som sammanhållningsfonden följer i sitt arbete är att försöka 
åstadkomma balans mellan projekt som gäller transportinfrastruktur och projekt som gäller 
miljöskydd. 
Kommissionens ståndpunkt i detta avseende är att en fördelning som innebär att 50 % av 
stödet skall gå till projekt på miljöområdet bör eftersträvas sett över perioden som helhet, men 
att detta mål inte bör tolkas i alltför snäv bemärkelse. En viss flexibilitet bör finnas så att det 
blir möjligt att ta hänsyn till speciella omständigheter. 
Under 1995 kunde ytterligare steg tas på vägen mot detta mål. Åtagandena från budgeten för 
detta verksamhetsår fördelade sig med 51,8 % på transportprojekt och 48,2 % på miljöprojekt. 
Fördelningen av stödåtagandena på de två områdena miljö och transport har utvecklats på 
följande sätt under de tre senaste åren för medlemsstaterna sammantaget: 
' ~——~———~—-• i • i .ii. ^-m~m~————-i. n 
Period MILJÖ TRANSPORT 
1993 606.016.992 ecu, 958.253.511 ecu, 
dvs. 38,7% dvs. 61,3% 
1994 923.430.183 ecu, 929.157.266 ecu, 
dvs. 49,8% dvs. 50,2% 
1995 1.036.709.677 ecu, 1.113.119.907 ecu, 
dvs. 48,2% dvs. 51,8% 
1993 - 1995 2.566.156.852 ecu 3.000.530.684 ecu, 
I | dvs. 46,1% J dvs. 53,9% 
Om man ser till de enskilda länderna var fördelningen 1995 58,6 % för miljö och 41,4 % för 
transport i Grekland, medan den var 62,1 % för transport och 37,9 % för miljö i Portugal. 
Spanien och Irland ligger någonstans mitt emellan med en fördelning på ca 51 % för transport 
och ca 49 % för miljö. 
64 
Den större obalans mellan de två sektorerna som kan konstateras för Grekland och Portugal 
förklaras i huvudsak av det finns några mycket stora projekt på miljöområdet i Grekland 
(Evinosfördämningen) och på transportområdet i Portugal (bron över Tejos) samt av problem 
i fråga om den offentliga upphandlingen och projektledningen på transportområdet i Grekland. 
4.5 BEDÖMNING AV FÖRENLIGHETEN MED ÖVRIGA 
POUTIKOMRADEN 
4.5.1 Miliöskvdd 
Enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond skall projekten vara förenliga med gemenskapens politik, bland annat 
i fråga om miljöskydd. 
Målen för gemenskapspolitiken för miljön definieras i artikel 13Or i Fördraget om Europeiska 
unionen. Målen omfattar tre huvudpunkter: 
- Att bevara, skydda och förbättra miljön. 
- Att skydda människors hälsa. 
- Att utnyttja naturresurserna rationellt. 
I det gemenskapsprogram för politik och åtgärder med avseende på miljön och en hållbar 
utveckling som lades fram i rådets resolution av den 1 februari 19938 och nu har kommit 
halvvägs, preciseras de politiska målen i artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen. 
Programmet koncentreras kring förändringar i nuvarande konsumtionsmönster och beteenden 
som måste ske för att åstadkomma en mera rationell förvaltning av naturtillgångarna, förebygga 
avfallsproblem osv. Frågan om förenligheten med miljöpolitiken är alltså långt mer än bara en 
fråga om en rent lagstiftningsmässig kontroll. 
En viktig aspekt när det gäller att förverkliga målen på miljöområdet är kravet att skyddet av 
miljön skall integreras i planeringen och genomförandet av gemenskapspolitiken i övrigt. 
Denna aspekt utvidgar förenlighetsaspekten till att omfatta också frågan om 
transportinfrastrukturprojekten är sådana att de främjar införandet av ett transportsystem som 
respekterar miljön. 
EGT nr C 138, 17.5.1993, s. 1. 
65 
Innan beslut fattas med anledning av ett projekt för vilket stöd söks från 
sammanhållningsfonden måste därför i ansökan uppges 
- vilka miljömål projektet rör, 
- på vad sätt projektet har anknytning till tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på 
miljöområdet, 
- om projektet direkt ingår i en plan eller ett program med anknytning till tillämpningen av 
en gemenskapspolitik eller gemenskapsreglering. 
För projekt på transportområdet skall eventuellt också en bedömning av påverkan på miljön 
lämnas in i enlighet med bestämmelserna i direktiv 85/337/EEG. Särskilt uppmärksammas 
projekt som direkt eller indirekt kan ha betydande återverkningar på miljökänsliga områden 
enligt direktiven 79/409/EEG och 92/43/EEG. 
Utöver kravet på en eventuella bedömning enligt direktiv 85/337/EEG ställs för miljöprojekt 
som gäller avloppsvattenrening också vissa villkor om förenlighet med gränsvärdena i direktiv 
91/271/EEG. När det gäller projekt på dricksvattenområdet kan det också ställas krav på 
förenlighet med gränsvärdena i direktiv 80/778/EEG. 
För projekt på andra områden, till exempel avfallshantering eller förvaltning av kustzoner, 
kontrolleras också förenligheten med gemenskapens politik på det aktuella området. 
Frågan om förenligheten är inte bara aktuell inför beslutet i ärendet. Övervakningskommittén 
följer noga upp att miljöpolitiken respekteras. Om miljökraven eller villkoren i beslutet inte 
respekteras kan utbetalningarna inställas, och stödet kan reduceras och till och med återkallas. 
4.5.2 Den gemensamma transportpolitiken 
De nya perspektiven för den gemensamma transportpolitiken redovisas i kommissionens 
meddelande (KOM(92)494) om den framtida utvecklingen av den gemensamma 
transportpolitiken. Ett av de centrala inslagen är den politik för de transeuropeiska näten som 
fastställs i avdelning XII i fördraget, men också kravet på att miljöfaktorn skall integreras i 
övervägandena på transportområdet. 
I den gemensamma transportpolitiken beaktas också de ökade behoven av funktionsdugliga 
transportinfrastrukturer i en gemenskap utan inre gränser. Dessa ökade behov är ett resultat av 
att betydande delar av de nuvarande näten är överbelastade, framför allt i gemenskapens 
66 
centrala delar, och av en kännbar brist på infrastrukturer i regionerna i gemenskapens utkanter 
när det galler förbindelserna med de centrala delarna av gemenskapen. 
En utbyggnad av de transeuropeiska transportnäten ger vissa lösningar på dessa problem och 
är nära kopplad till den gemensamma transportpolitiken Gemenskapens bidrag på området är 
tänkt att ske i form av riktlinjer som syftar till att reellt främja förverkligandet av de två 
grundläggande målen om den inre marknaden och ekonomisk och social sammanhållning. 
Näten skall framför allt tjäna till att binda samman isolerade regioner, öar och områden i 
gemenskapens utkanter med dess centrala delar. Riktlinjerna skall fastställa mål, prioriteringar 
och transportaxlar för gemenskapens insatser samt avgränsa projekt av gemensamt intresse. De 
mest avlägset belägna regionerna skall särskilt uppmärksammas. 
Allt detta återspeglas i den gemensamma ståndpunkt (EG nr 22/95) som rådet antog om 
gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet. I den 
gemensamma ståndpunkten anses multimodal transport vara en av de lösningar som bör väljas 
inför de begränsningar som framtvingas av miljöskyddskraven. De olika transportslagen och 
projekten inom dessa redovisas i riktlinjerna inom ramen för genomförandet av åtgärder som 
inriktas på komplementaritet och stegvis integration. Projektens "multimodala" innehåll är ett 
viktigt kriterium vid fastställandet av prioriteringarna. 
I riktlinjerna definieras de olika huvudelementen i de transeuropeiska näten: 
a) Det transeuropeiska vägnätet med dess långa vägsträckor och anslutningar utgör ryggraden 
för de markbundna transporterna. Det kommer att sträcka sig över 75 000 km, varav 20 000 
km kommer att behöva anläggas under de närmaste tio åren för att nätet skall bli färdigställt. 
Ca 40 % av arbetena kommer att utföras i regionerna i gemenskapens utkanter. 
b) Det transeuropeiska järnvägsnätet kommer när det färdigställts att omfatta 73 000 km, varav 
23 000 km till stor del kommer att utnyttjas för kombitransport. 
Medan det huvudsakliga målet för gemenskapens centrala regioner är att avskaffa flaskhalsar 
genom en kapacitetsökning (modernisering av signalsystem, nya förbifarter osv), kommer 
tyngdpunkten i de regioner som ligger i gemenskapens utkanter snarare att läggas vid en 
förbättring av basstrukturerna (utbyte av utrustning, elektrifiering, nya tillfartsvägar osv). 
c) Hamnarna spelar en mycket viktig roll genom att fungera som förbindelselänkar mellan 
transport till lands och till sjöss. Sjötransport svarar för 90 % av trafiken mellan gemenskapen 
och världen i övrigt och för ca 35 % av trafiken mellan medlemsstaterna. För medlemsstaterna 
i gemenskapens utkanter är hamnarna av vital betydelse. 
67 
d) Systemet för sjötrafikkontroll och sjötrafikinformation har direkt betydelse för sjötrafiken, 
eftersom det används för att kontrollera, organisera och dirigera denna trafik i gemenskapens 
farvatten och på så sätt förbättrar säkerheten och effektiviteten samtidigt som det skyddar 
miljön i ekologiskt känsliga områden. Länderna i gemenskapens södra utkanter (Grekland, 
Spanien och Portugal) berörs direkt av den framtida utvecklingen av detta system. 
e) Det transeuropeiska flvgplatsnätet omfattar ca 250 flygplatser som valts ut enligt kvantitativa 
kriterier och efter sin roll som förbindelsepol både mellan EU och världen i övrigt och inom 
EU och med de mest avlägsna regionerna. För att detta nät skall kunna fylla sin funktion 
föreslås i riktlinjerna följande prioriteringar: 
- Optimering och utökning av flygplatskapaciteten. 
- Förbättring av miljöredovisningen (förenligheten med miljön). 
- Förbindelserna med andra nät. 
Flygplatserna spelar framför allt en roll som tillfart, särskilt i gemenskapens utkanter. 
f) Vad gäller fly gtrafikkontroUen beror överbelastningen av flygkorridorerna framför allt på 
ett dåligt utnyttjande av luftrummet och på otillräcklig kapacitet för flygtrafikkontroll. Det 
stegvisa genomförandet av ett nät för flygtrafikkontroll (navigeringplaner, installationer av 
utrustning för kontroll och styrning av trafiken) bör möjliggöra säkrare och effektivare 
flygtransporter i framtiden. Nuvarande brist i detta avsende lämnar ett veritabelt tomrum i vissa 
avlägset belägna regioner. 
För projekt som identifierats på grundval av ovan angivna kriterier förutses i fördraget att 
gemenskapen skall kunna samfinansiera arbeten som medlemsstaterna ansvarar för. Stödet 
utgår i huvudsak från sammanhållningsfonden som i de fyra länder som omfattas av dess 
verksamhet stöder sådana transportprojekt inom ramen för näten som bedöms vara av 
gemensamt intresse. 
Sammanhållningsfonden bidrar alltså i betydande mån till genomförandet av transportprojekt 
av olika slag. Därigenom medverkar den till att avhjälpa den brist på infrastrukturer som ses 
som ett av hindren för att möjliggöra fri rörlighet för personer och varor till och från 
gemenskapens utkanter. Fonden har genom sin strävan att stödja projekt inom olika 
transportslag blivit ett viktigt gemenskapsinstrument för att utveckla det transeuropeiska nätet 
och för att förverkliga dess mål, nämligen att genomföra en hållbar rörlighet som är förenlig 
med gemenskapens miljöpolitik. 
68 
4.5.3 Offentlig upphandling 
Som framhölls i rapporten avseende 1993/94 är det med hänsyn till förverkligandet av den inre 
marknaden och ett tillfredsställande genomförande av den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen mycket viktigt att gemenskapsrättens bestämmelser om offentlig 
upphandling blir respekterade när projekt som finansieras av gemenskapen genomförs. 
Ofta har man konstaterat i samband med kontrollen av om bestämmelserna följs att kontrollen 
måste ske geografiskt nära beslutsfattarna i projektet. Därigenom kan beredningen av ärendena 
och uppföljningen av dem på detta område förbättras och ökad snabbhet nås i verkställandet 
och förståelsen av gemenskapens texter. Informationen om den offentliga upphandlingen finns 
på nationell, regional eller lokal nivå och kontrollen, som också syftar till att vara 
beslutsfattarna till hjälp, bör därför vara placerad på lämplig nivå. Kommissionen har inlett 
omfattande diskussioner i frågan och kommer att aktualisera den under 1996. 
Under perioden november 1994 - december 1995 granskades ca 200 nya finansieringsärenden 
(för enskilda projekt eller grupper av projekt) för att utröna om reglerna om offentlig 
upphandling hade respekterats. 1995 utfördes en kontroll också av projekt som ingetts efter 
1993, där besluten i den del fall ännu inte fattats, vissa projekt modifierats och alla ärenden 
ännu inte avslutats. 
Denna granskning ledde liksom tidigare fram till något av följande: 
- Godkännande utan reservationer i de fall där överensstämmelse med bestämmelserna om 
offentlig upphandling redan konstaterats. 
- Principgodkännande med förbehåll för den kontroll som skall ske i efterhand i de fall där 
upphandlingen äger rum efter det att finansiering beviljats. 
- Blockering av beslutet att bevilja finansiering tills dess de nationella myndigheterna klarlagt 
ifrågasatta punkter. 
- Avslag om finansiering på grund av att det konstaterats att reglerna om offentlig 
upphandling inte har respekterats. 
- Uppehåll i utbetalningarna när problem beträffande den offentliga upphandlingen inträffar 
i samband med projektgenomförandet. 
Dessutom nedsättning eller till och med indragning av stödet i de fall gemenskapslagstiftningen 
om offentlig upphandling överträtts. 
69 
Under 1994-1995 ändrades nationella lagstiftningar som inte var förenliga med direktiven, eller 
var föremål för ändring, och färre fall av felaktigt beteende på grund av dessa lagtexter 
uppdagades. Vad som emellertid kan konstateras efter ärendegranskningen under denna period 
är att det finns bristande kännedom och missförstånd när det gäller gemenskapsförfattningarna 
om offentlig upphandling. 
4.5.4 Konkurrenspolitik 
Som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
skall fondens insatser särskilt vara förenliga med konkurrenspolitiken. 
Kommissionen har i detta syfte infört en intern kontrollrutin som gör det möjligt att bekräfta 
att åtgärder som samfinansieras av fonden respekterar gemenskapens konkurrensregler, särskilt 
i fråga om statligt stöd. 
På det hela taget är det mycket sällsynt att det aktualiseras problem med oförenlighet med 
konkurrenslagstiftningen i samband med dessa insatser. Det beror dels på att det i regel är 
fråga om infrastrukturprogram som, utom när det gäller brott mot reglerna om 
kontraktstilldelning i samband med offentlig upphandling, inte ger någon särskild fördel åt 
speciella företag, dels på att fondens insatser sker inom ramen för sådana gemenskapsmål som 
sammanhållning och miljöskydd, som i stor utsträckning har beaktats i 
gemenskapsförfattningarna för statliga stödåtgärder. 
Detta är skalet till att gemenskapens kontroll i huvudsak koncentreras till frågan om 
infrastrukturerna är tillgängliga för alla aktörer som uppfyller nödvändiga tekniska och 
juridiska förutsättningar samt till tillämpningen av artiklarna 77 och 80 i fördraget angående 
stödåtgärder inom transportsektorn. 
70 
4.6 SOCIALA OCH EKONOMISKA EFFEKTER AV 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 
4.6.1 Inledning 
Kommissionen är skyldig att göra en bedömning av aktuella och förväntade effekter av 
sammanhållningsfonden både på individuell projektnivå och för verksamheten sammantaget. 
Kostnads-intäktsanalyser och andra former av mikroekonomiska analyser är de mest använda 
metoderna på projektinvå, framför allt vid förhandsbedömningen av projekt för vilka stöd söks. 
Det generella arbetssätt som kommissionen har antagit har beskrivits tidigare i rapporten 
(avsnitt 4.1.1). 
Ytterligare uppgifter om hur arbetet bedrivs på detta område, inklusive vissa preliminära 
resultat av utredningar som nyligen genomförts med bidrag av sammanhållningsfonden, lämnas 
i avsnitt 4.6.2 i det följande. 
För verksamheten som helhet är det nödvändigt att bedöma effekterna av 
sammanhållningsfonden inom ramen för en ekonomisk modell som sätter in fondens insatser 
i det aktuella regionala och nationella ekonomiska sammanhanget. På så sätt kan hänsyn tas 
både till den fulla externa effekten av insatserna och eventuella återkopplingseffekter från 
ekonomin. Sammanhållningsfonden gav 1995 London School of Economics i uppdrag att 
utföra en omfattande utredning om dessa frågor. Utredningens slutrapport beräknas föreligga 
i juni 1996. Syftet med utredningen beskrivs i avsnitt 4.6.3 liksom det angreppssätt som den 
ekonomgrupp som engagerats för arbetet har tillämpat. I samma avsnitt redovisas resultatet av 
en utredning om de makroekonomiska effekterna av sammanhållningsfonden i Spanien som 
genomförts för spanska myndigheters räkning och finansierats av sammanhållningsfonden. 
I avsnitt 4.6.4 slutligen lämnas vissa preliminära uppgifter om sammanhållningsfondens 
potentiella sysselsättningseffekter. 
71 
4.6.2 Ekonomisk bedömning av projekten 
Allmänt 
Till stöd för ansökningar om bidrag från sammanhållningsfonden skall finnas en ekonomisk 
analys som visar att projektet i fråga väntas generera sociala och ekonomiska fördelar på 
medellång sikt som står i rimlig relation till de använda resurserna (artikel 10.4 och 10.5 i 
förordning (EG) nr 1164/94). Det krävs alltså att projektet förväntas producera positiva 
nettofördelar och därmed ge ett tillskott till det totala ekonomiska välståndet. I regel är det i 
detta syfte nödvändigt att göra en kostnads-intäktsanalys. Men när det galler miljöprojekt, där 
resultatet av en kostnads-inräktsanalys många gånger kan vara ofullständigt, kan andra former 
av kvantitiva analyser såsom kostnads-effektivitetsanalys eller multikriterieanalys accepteras. 
Det ankommer i första hand på den berörda medlemsstaten att utföra kostnads-
intäktsberäkningarna och de övriga 
ekonomiska analyser som skall ingå i underlaget för projektansökningarna. Kommissionen skall 
kontrollera att de använda metoderna är allmänt acceptabla, att de antaganden som gjorts är 
korrekta och att resultatet är trovärdigt. Europeiska investeringsbankens externa konsulter 
engageras ibland för att bistå i detta arbete, och för medlemsstaterna finns tekniskt stöd att 
tillgå från sammanhållningsfonden som bidrag till finansieringen av utredningarna. 
Medlemsstaterna har i regel klarat väl av uppgiften att ta fram kostnads-intäktsanalyser och 
andra analyser i samband med ansökningar om projektstöd. Antalet utredningar av detta slag 
har ökat och kvaliteten på dem har blivit bättre under den tid sammanhållningsfonden har 
funnits. Kommissionen är emellertid medveten om att ytterligare ansträngningar behöver göras 
på detta område och har därför vidtagit följande åtgärder: 
- Kommissionen har uppdragit åt en transportekonom att studera bedömningsmetoder och 
antaganden som legat till grund för ansökningar om stöd för transportprojekt (slutrapport 
avgiven i augusti 1995). 
- Den har finansierat ett utredningsuppdrag som lagts ut av irländska myndigheter och syftar 
till en ekonomisk utvärdering av miljöprojekt som fått stöd av sammanhållningsfonden 
(slutrapport avgiven i september 1995). 
- Vissa medlemsstater har beviljats särskilt tekniskt stöd som hjälp för att göra förberedande 
projektundersökningar, inklusive kostnads-intäktsanalyser. 
- Vidare har en intern översyn gjorts av metoder som används vid bedömningen av de vinster 
miljöprojekten medför. 
72 
Transportprojekt 
Inom transportsektorn är kostnads-intäktsmetodiken i regel väl utvecklad och allmänt 
accepterad, och det är därför inte förvånande att framstegen varit störst just här. De metoder 
som använts av de berörda medlemsstaterna har beskrivits i en utredning som gjorts för 
sammanhållningsfondens räkning av professor Filippi vid universitetet i Rom. Utredningen har 
titeln "En ram för bedömningen av transportprojekt med en jämförande bedömning av 
transportprojekt som godkänts fram till och med den 31 december 1994". Utredningen syftade 
till att öka sammanhållningsfondens allmänna förståelse för metoderna att bedöma 
transportprojekt och att i sista hand få fram en mera systematisk bedömning av transportprojekt 
för vilka finansieringsstöd söks. I utredningen prävades vilka som som var de bästa metoderna 
inom EU och dessutom undersöktes i detalj kostnads-intäktsbedömningar som tagits fram som 
underlag för projekten. 
Vad beträffar projektens förväntade ekonomiska effekter visar tabellen nedan resultatet, 
avseende både beräknad internränta och lönsamhetstal, av en undersökning av 87 
transportprojekt som godkänts under perioden fram till slutet av 1994: 
Transportslag Genomsnittlig Genomsnittligt 
intemränta lönsamhetstal 
Vågar 17/7 ^92 
Järnvägar 12.2 1.92 
Flygplatser 14.4 2.02 
Hamnar 10.8 0.82 
Övrigt 26.6 2.44 
Totalt 16.3 ^ 2j59 
Siffrorna i det föregående ger en positiv bild av den förväntade ekonomiska vinsten av 
transportprojekt som godkänts för stöd från sammanhållningsfonden och återspeglar sannolikt 
det förhållandet att de transportinfrastrukturer som fått finansieringsstöd representerar en 
avsevärd förbättring i förhållande till en tidigare (otillfredsställande) situation. Det kan nämnas 
73 
att dessa resultat är jämförbara med motsvarande siffror som framkommit inom ramen för en 
granskning av projekt som finansierats av regionalfonden (ERUF) under perioden 1988-19939. 
Uppskattningarna måste emellertid tolkas med viss försiktighet eftersom det finns skillnader 
i angreppssätt mellan medlemsstaterna och mellan olika transportslag. I utredningen sägs det 
att sådana skillnader i huvudsak beror på de parametrar och antaganden som medlemsstaterna 
använder sig av i sina bedömningar. Skillnaderna innebär att det är svårt att göra komparativa 
bedömningar och att ordna projekten efter ekonomisk prioritet, särskilt när det gäller 
jämförelser mellan olika transportslag. Utredningen rekommenderar att man skall utarbeta 
riktlinjer för de berörda myndigheterna för bedömningen av projekt på grundval av bästa 
tillgängliga metodik, enligt till exempel de rekommendationer som väntas från Euret-
programmet10 inom generaldirektoratet för transport. 
Miljöprojekt 
Det anses allmänt som särskilt svårt att göra ekonomiska utvärderingar av miljöprojekt. 
Sammanhållningsfonden finansierar en mängd olika projekt som syftar till miljöförbättringar, 
däribland projekt för vattenförsörjning, avloppsvattenrening, sophantering, erosionskontroll, 
skogsföryngring, naturvård, återställande av stränder m.m. Gemensamt för de här projekten är 
att deras direkta "output" inte har ert marknadvärde eller, om det finns ett marknadspris (t. ex. 
för vattenförsörjning), speglar kanske inte detta pris helt och hållet produktionens rätta 
ekonomiska och sociala värde. Projekten har dessutom ofta betydande indirekta effekter, till 
exempel på hälsa och välbefinnande, som är svåra att kvantifiera och värdera. 
De mottagande medlemsstaterna har gjort stora ansträngningar för att tillämpa lämpliga 
metoder i sina ekonomiska analyser av miljöprojekt. Den vanligaste metoden har varit 
kostnads-intäktsanalys. I vissa fall har försök gjorts att kvantifiera och värdera miljöprojektens 
direkta fördelar i form av till exempel förbättrad vattenkvalitet och förbättrade och utökade 
möjligheter till friluftsliv och rekreation, medan i andra fall potentiella indirekta effekter, till 
exempel effekterna på den ekonomiska utvecklingen, har uppskattats. I många fall har 
analyserna kompletterats med en kvalitativ uppskattning av vinsterna. 
10 Undersökning av 200 större "första generationens" projekt som finansierats av de 
reformerade strukturfonderna 1988-1993. Rapport utarbetad av CSIL för analysenheten 
inom DG XVI. 
Euret (European Research on Transport - Europeisk transportforskning). 
74 
I en utredning som utförts för irländska myndigheters räkning med stöd från 
sammanhållningsfonden påpekas att, även om den internationella litteraturen om utvärderingen 
av miljöprojekt ökar, "man ännu inte har enats om någon norm eller allmänt tillämplig metod". 
Författarna anför vidare att det råder allmän brist på grundläggande data som kan användas för 
sådana analyser och likaså på erfarenheter när det gäller att tillämpa metoder för ekonomiska 
bedömningar. Enligt deras mening finns det på kort sikt inte något alternativ till att använda 
de begränsade faktauppgifter som eventuellt föreligger och till att, i de fall det går, beräkna 
vinsterna med hjälp av resultatuppskattningar från redan gjorda undersökningar. På längre sikt 
rekommenderar de att slumpanalyser (som bland annat innefattar en uppskattning av vinsterna 
via utfrågningar av användargrupper) används i utvärderingsarbetet, eftersom, anför de, denna 
metod har blivit alltmer accepterad och "kan komma att bli standardredskapet när det gäller 
att värdera de icke marknadsmässiga vinsterna". Även om denna undersökning gällde projekt 
för vattenförsörjning och avloppsvattenrening på Irland är de grundläggande slutsatserna 
sannolikt generellt tillämpliga. 
4.6.3 Samlade so ci oekonomiska effekter 
Enligt förordningen om inrättandet av sammanhållningsfonden skall kommissionen också 
regelbundet rapportera om "den ekonomiska och sociala effekten av fonden i medlemsstaterna 
och om dess bidrag till stärkandet av ekonomisk och social sammanhållning av unionen". 
Detta innebär inte bara att de ekonomiska effekterna av enskilda projekt eller grupper av 
projekt skall bedömas. Det innebär också att en totalsyn skall anläggas på effekten av de 
åtgärder som fått stöd på sådana ekonomiska storheter som tillväxt, sysselsättning och handel 
i de berörda ekonomierna. Det innebär också att man skall försöka uppskatta både åtgärdernas 
kortsiktiga efterfrageeffekter, som inträffar under genomförandeskedet, och effekterna på 
utbudssidan på medellång och lång sikt, som inträffar under det operationella skedet. När det 
gäller till exempel transportprojekt kan man göra en åtskillnad mellan den ökade inkomst och 
sysselsättning som direkt och indirekt skapas under byggnadsperioden, och den effekt som 
senare uppkommer på inkomster, sysselsättning, handel osv. genom tidsvinster, minskade 
driftskostnader och allmän konkurrenskraftshöjning genom förbättrade transportinfrastrukturer. 
Effekter av motsvarande slag kan också förväntas av miljöinvesteringar fastän, som redan 
nämnts, dessa är svårare att uppskatta och inte alltid kan fångas in med konventionella mått 
på nationell produktion. 
75 
Utredning av London Scliool of Economies 
För att uppfylla förordningens allmänna bestämmelser uppdrogs i juli 1995 åt London School 
of Economics and Political Science (LSE) att genomföra en utredning i syfte att utveckla och 
testa en ekonomisk modell, eller en serie modeller, som kan användas för att beräkna de fulla 
socioekonomiska effekterna av projekt som fått finansiellt stöd och av sammanhållningsfondens 
samlade insatser. För att kunna visa regional förändring och tillväxt har LSE föreslagit ett nytt 
tillvägagångssätt, som grundar sig på en tillämpning av nyaste ekonometriska analysmetoder. 
Detta tillvägagångssätt betecknas som en "dynamisk analys av regionala effekter och 
spridningseffekter" och innebär att man skall försöka spåra projektens ekonomiska effekter i 
olika regioner och över tiden. Tre olika modellstrategier håller på att utarbetas som hjälpmedel 
i arbetet på de komplicerade frågor det här gäller. 
LSE leder projektet och svarar för uppbyggnaden av databasen och det ekonomiska 
modellarbetet, men skolan samarbetar nära med utredningsgrupper i vart och av de fyra 
sammanhållningsländerna (vid Instituto Valenciano de Investigaciones Economicas, 
Universidad de Valencia; Regional Development Institute, Panteion University, Aten; Centra 
de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade de Algarve 
samt Centre for European Economie and Public Affairs, University College, Dublin). 
Goda framsteg gjordes i utredningsarbetet under 1995. Databasen över 
sammanhållningsländerna och deras grannländer har i stort sett färdigställts och det första 
modellarbetet har påbörjats. En delrapport med en litteraturöversikt och beskrivning av det 
tilltänkta arbetssättet överlämnades i september 1995 och följdes av en andra delrapport med 
faktauppgifter i november 1995. 
En styrgrupp följer nära utredningsarbetet. Den sammanträdde i juli, oktober och december 
1995. Gruppen är sammansatt av representanter för sammanhållningsfondsdirektoratet (DG 
XVI/E), analysenheten vid DG XVI, DG II, DG XII, Eurostat och LSE. Företrädare för andra 
forskningsinstitut som London School of Economics samarbetar med deltar också i 
sammanträdena allt efter den fråga som behandlas. 
En slutrapport från LSE-utredningen beräknas föreligga i juni 1996. Resultatet av utredningen 
förväntas vara tillämligt på åtgärder från strukturfonden likaväl som från 
sammanhållningsfonden. 
76 
Makroekonomiska effekter av sammanhållningsfonden i Spanien 
En slutrapport från en utredning om de makroekonomiska effekterna av 
sammanhållningsfonden i Spanien, som utförts på uppdrag av spanska myndigheter och 
finansierats av sammanhållningsfonden, avlämnades i november 1995. Den metod som 
användes i denna utredning var att utnyttja befintliga ekonomiska modeller för att uppskatta 
den totala effekten av fondens åtgärder på den spanska ekonomin. 
Även om de investeringar som stöds med medel från sammanhållningsfonden sammanlagt 
svarar för en relativt begränsad del av Spaniens BNP eller av fasta bruttoinvesteringar, 
framhåller författaren sammanhållningsfondens betydelse när det gäller att stödja de offentliga 
myndigheternas investeringsansträngningar. På grundval av 1993 års siffror uppskattas att 
sammanhållningsfonden svarade för 12 % av centrala och regionala myndigheters totala 
utgifter för transportinfrastruktur detta år och för 11 % av miljöutgifterna. Siffrorna stiger till 
18,5 % respektive 29,1 % när endast de centrala myndigheternas utgifter räknas med. De ger 
en underskattning av fondens nuvarande bidrag med tanke på att stödet till Spanien har ökat 
sedan 1993. 
Tre olika modellmetoder utnyttjades i utredningen: en input-outputmodell, Moisees 
makroekonometriska modell och Herminmodellen. Input-outputmodellen gav en uppskattning 
av de samlade och sektorsvisa effekterna av de investeringar som får stöd från 
sammanhållningsfonden under perioden 1993-1999. Resultatet tyder på att de maximala 
effekterna kommer att bli kännbara mellan 1996 och 1999, då effekterna av 
sammanhållningsfonden kommer att representera ca 0,4 % av den spanska ekonomins BNP och 
sysselsättning. Det beräknas att fonden under denna period kommer att ge upphov till 
genomsnittligt 50 000 årsarbeten. Författaren uppskattar att det i genomsnitt skapas ett 
årsarbete för varje utgift på 4 miljoner pesetas. Han gör de sedvanliga reservationerna 
beträffande input- outputmodeller och påpekar särskilt att modellen endast kan mäta de 
temporära effekterna av sammanhållningsfondens utgifter. 
Simuleringar för utredningens räkning baserade på Herminmodellen antyder att effekten av 
sammanhållningsfonden för perioden kan komma att bli något under 1 % av den spanska BNP. 
Moiseesmodellen däremot antyder en lägre effekt. 
4.6.4 Sysselsättning 
Även om sammanhållningsfonden inte har ett uttryckligt uppdrag att skapa sysselsättning har 
den, med tanke på de betydande resurser den ansvarar för, ett viktig bidrag att ge när det gäller 
att skapa arbetstillfällen i sammanhållningsländerna. 
77 
Investeringar i infrastrukturer på transport- och miljöområdet skapar båda sysselsättning direkt 
och indirekt i de berörda ekonomierna. Direkta arbetstillfällen uppstår primärt inom 
byggnadsindustrin, men också inom projektering, design och konsultverksamhet. Indirekta 
arbetstillfällen skapas som ett resultat av ökad efterfrågan inom de industrier och 
tjänstenäringar som levererar till byggnadssektorn och tillgodoser behoven hos de personer som 
nyanställts. Dessa efterfrageeffekter uppstår i det korta till medellånga perspektivet i samband 
med att projekten genomförs. På längre sikt kommer sysselsättning att skapas också under 
projektens driftsfas. Den direkta sysselsättningen blir i detta fall mera begränsad, men indirekt 
kommer det att skapas arbetstillfällen av mera varaktig natur i den mån den nya infrastrukturen 
minskar produktionskostnaderna och generellt förbättrar attraktionsvärdet hos och 
konkurrenskraften i sammanhållningsländernas näringsliv. 
Det går att uppskatta åtminstone en del av dessa effekter med någorlunda säkerhet. Att beräkna 
antalet arbetstillfällen som är direkt involverade i uppförandet av ett projekt och den 
efterföljande driften är relativt lätt när man har tillgång till uppgifter och erfarenheter från de 
som ansvarar för projektgenomförandet. I alla ansökningar till sammanhållningsfonden måste 
som minimum anges antalet direkta arbetstillfällen som sannolikt skapas genom projektet. En 
analys av ansökningar från 1993 och 1994 antyder att genomsnittligt ca 21 arbetstillfällen 
(manår) genereras direkt för varje miljon ecu "i stöd till transportprojekt och 26 arbetstillfällen 
(manår) för varje miljon ecu till miljöprojekt. Analysen justerades för att ta hänsyn till 
olikheter i genomförandeperiod för projekten och för att utesluta extremvärden. I vissa fall 
uppgavs till exempel som svar på sysselsättningsfrågan det totala antalet arbetstillfällen i ett 
komplett projekt, medan stödansökan endast avsåg en mindre del av projektet. 
När ovanstående genomsnittstal tillämpas på det finansiella stöd som godkänts av 
sammanhållningsfonden sedan 1993 erhålls följande preliminära resultat: 
Uppskattad sysselsättning som resultat av sammanhållningsfonden 
man år 
År 
1993 
1994 
1995 
TOTALT 
* På grundval a^ Direkt syssel­
sättning 
36,000 
44,000 
50,000 
130,000 
v en uppskattad multiplika Indirekt syssel­
sättning* 
10,800 
13,200 
15,000 
39,000 
itor på 1,3. Total syssel­
sättning 
46,800 
57,200 
65,000 
169,000 
78 
Man skall alltid vara försiktig när det gäller att tolka sysselsättoinguppskattningar, och särskilt 
bör noteras att ovanstående siffror inte är avsedda att visa antalet nya arbetstillfällen som 
tillkommit genom sammanhållningsfonden eller nettoeffekten på sysselsättningen. För att få 
fram ett mått på den senare skulle man behöva göra antaganden om i vad mån projekten skulle 
ha genomförts även utan stöd från sammanhållningsfonden och i vad mån andra aktiviteter i 
de berörda ekonomierna har ersatts. Siffrorna ger därför bara en antydan om den 
bruttosysselsättning som beräknas bero på de finansierade projekten. 
Det bör också noteras att fördelningen av sysselsättningseffekterna över tiden varierar 
väsentligt beroende på projektets natur. Normalt får man, eftersom många infrastrukturprojekt 
är av långsiktig karaktär, räkna med en viss tidsutdräkt innan den fulla effekten av 
sammanhållningsfondens stöd visar sig. 
I tabellen ovan användes standardmultiplikatom 1.3 för att illustrera möjliga indirekta 
sysselsättningseffekter. Det betyder att det för varje direkt sysselsättning på tre manår under 
byggnadsfasen finns en dominoeffekt på 1 manårs arbete. Detta är en försiktig uppskattning, 
och det kan noteras att svaren i medlemsstatemas stödansökningar antyder ett förhållande 
mellan direkt och indirekt sysselsättning på nästan 1:1. 
Denna metod att uppskatta sysselsättningen via projektansökningarna är naturligtvis inte 
tillfyllest om man skall försöka bedöma de långsiktiga sysselsättningseffekterna av 
investeringsprojekt av det slag som genomförs med hjälp av sammanhållningsfonden. Vill man 
göra detta måste projekten sättas in i sitt speciella ekonomiska sammanhang och bedömas 
jämsides med alla andra faktorer som påverkar den ekonomiska utvecklingen. Den utredning 
som för närvarande genomförs av London School of Economics och som hänvisats till i det 
föregående är tänkt att fylla denna funktion och tillhandahålla samlade 
sysselsättningsuppskattningar utifrån en stabil teoretisk bas. 
Parallellt härmed kommer uppgifterna i ansökningarna till sammanhållningsfonden och fondens 
beslut att fortsätta att ge begränsade, men värdefulla, indikationer om sysselsättningseffekterna. 
4.7 SAMORDNING OCH FÖRENLIGHET MED ANDRA FINANSIERINGSORGAN 
I GEMENSKAPEN 
Behovet av samordning av åtgärder avseende miljön eller de transeuropeiska näten via 
sammanhållningsfonden, strukturfonderna, EIB och andra finansieringsinstrument nämns i den 
ingress som antogs när rådet inrättade sammanhållningsfonden. När kommissionen söker 
förverkliga målen för strukturfonderna måste den därför säkerställa samordning och förenlighet 
79 
mellan stödet från dessa fonder och det stöd som lämnas av andra finansieringsorgan, särskilt 
stödet från sammanhållningsfonden. Samtidigt måste kommissionen emellertid beakta 
subsidiaritetsprincipen, som innebär att utformningen av lämpliga nationella strategier och 
målen för dessa, urvalet av lämpliga projekt och genomförandet av dem i första hand 
ankommer på medlemsstaterna. 
Ett antal bestämmelser och förfaranden har införts för att säkerställa att denna skyldighet 
iakttas på ett korrekt sätt. 
4.7.1 Strukturfondema 
Strukturfonderna, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och, i mindre 
utsträckning, utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
(EUGJF), ombeds också ibland att stödja projekt som gäller miljö eller transeuropeisk 
transportinfrastruktur. Åtgärder vidtas därför för att undvika att det dubbelfinansiering 
förekommer. 
Behovet av samordning i detta avseende täcks av rådets förordning (EG) nr »1164/94 om 
inrättandet av sammanhållningsfonden. Enligt artikel 9 i förordningen (Ackumulering och 
överlappning) får ingen utgiftspost samtidigt uppbära stöd från fonden och från 
strukturfonderna. Vidare föreskrivs att det sammanlagda stödet från fonden och övrigt 
gemenskapsstöd för ett projekt inte får överskrida 90 % av de totala utgifterna för projektet. 
Vad gäller relationerna med strukturfonderna, särskilt med ERUF, innebär inte denna 
bestämmelse ett förbud mot att kombinera olika stöd som bidrar separat till ett större projekt, 
så länge som det finns garantier för att utgifter som gäller ett visst stadium av ett projekt kan 
tydligt identifieras tidsmässigt och till sin karaktär. 
Ett antal åtgärder har vidtagits när det gäller rutiner för att iaktta denna samordningsskyldighet. 
Först och främst har kommissionen haft till uppgift att säkerställa en övergripande samordning 
i samband med utarbetandet av gemenskapens stödramar (EGSR) i syfte att, i enlighet med 
beslut av Europeiska rådet i Essen, uppnå en faktisk fördubbling av stödet ur tillgängliga 
resurser för mål 1 och från sammanhållningsfonden för de fyra länder som är berättigade till 
stöd från sammanhållningsfonden. I de finansiella planerna i EGSR nämns därför uttryckligen 
de medel som beviljats av sammanhållningsfonden. För Spanien, ett land där endast vissa delar 
är stödberättigade enligt mål 1, har 7 950 miljoner ecu av bidraget från 
sammanhållningsfonden förts upp i EGSR för mål 1-områdena under perioden 1993-1999. I 
80 
enlighet med principerna om subsidiaritet och partnerskap ankommer det på den nationella 
regeringen att lägga fram förslag till lämpliga projekt. 
För det andra kräver samordningen på konkret projektoivå ännu större uppmärksamhet, 
eftersom strukturfonderna primärt arbetar med operationella program, medan 
sammanhållningsfonden finansierar individuella projekt eller grupper av projekt. Lämpliga 
samordningsrutiner infördes i samband med att finansieringsorganet för sammanhållning trädde 
i kraft för att säkerställa att projekt eller projektstadier som gavs in inte redan hade inlämnats 
till strukturfonderna. Dessa rutiner behölls sedan när sammanhållningsfonden inrättats. 
Detta ställer krav på obligatoriskt samråd med de avdelningar som administrerar 
strukturfonderna innan kommissionen fattar beslut om stöd från sammanhållningsfonden. De 
berörda avdelningarna har infört kontrollrutiner för att vara säkra på att ingen utgiftspost 
finansieras samtidigt av strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Rutinerna har hittills 
fungerat väl, och det har aldrig förekommit någon oenighet mellan de avdelningar som 
administrerar strukturfonderna och den avdelning som administrerar sammanhållningsfonden. 
Kommissionen studerar för närvarande hur de fyra berörda medlemsstaterna skulle kunna 
engageras närmare i denna samordning, eftersom urvalet av individuella projekt inom ramen 
för fleråriga operationella program normalt sker på regional programnivå. Sällsynta fall där risk 
förelegat har kunnat undvikas genom att projekten i fråga dragits tillbaka från 
sammanhållningsfonden. 
Genom de administrativa rutinerna har säkerställts att inget fall av dubbel finansiering 
förekommit. 
Medlemsstaterna har i några fall gett in olika stadier av samma projekt till två olika organ, 
men detta är helt i enlighet med gällande rättsregler. 
4.7.2 Budgetanslaget till transport-TEN 
En ny finansförordning som fastställer de grundläggande reglerna för stöd till de 
transeuropeiska näten antogs formellt av rådet i september 199511. Denna förordning ger den 
rättsliga grunden för utbetalningen av EU-medel till TEN under perioden 1995-1999.1 motsats 
till förordningen om sammanhållningsfonden är TEN-förordningen tillämplig i hela 
gemenskapen och täcker alla tre slagen av TEN-nät, dvs. transport, energi och 
telekommunikationer. Transportnäten kommer emellertid att svara för den största delen av 
11 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 15 september 1995. 
81 
totalbudgeten, 1 785 miljoner ecu av totalt 2 345 miljoner ecu. Eftersom transportprojekt som 
beviljas stöd enligt denna förordning kan vara av samma slag som projekt som finansieras av 
sammanhållningsfonden, har fonddirektoratet haft ett direkt intresse av innehållet i den nya 
förordningen och hållit nära kontakt med de diskussioner som lett fram till förordningens 
antagande. Sammanhållningsfonden har också haft ett nära samarbete med DG VII -
transportfrågor - om fördelningen av budgeten 1995 för transport-TEN. 
Enligt den nya förordningen kan gemenskapen finansiellt stödja transeuropeiska nät genom 
genomförbarhetsstudier, räntebidrag, bidrag till garantiavgifter och, undantagsvis, direkt 
gåvostöd. Endast projekt av gemensamt intresse som identifierats i riktlinjerna för TEN är 
stödberättigade intill högst 10 % av den totala investeringskostnaden (50 % när det är fråga 
om genomförbarhetsstudier och andra slags utredningar). Det kan noteras att enligt artikel 5.4 
i finansförordningen för TEN finansiellt stöd "i princip inte skall ges till projekt eller stadier 
av projekt som uppbär stöd från andra gemenskapskällor". Detta är något mera restriktivt än 
motsvarande bestämmelse i artikel 9.1 i förordningen om sammanhållningsfonden, som inte 
medger att en viss utgiftspost samtidigt får finansieras av både sammanhållningsfonden och 
strukturfonderna. 
Sammanhållningsfonden har ända sedan den inrättades upprätthållit nära kontakt med DG VII 
för att säkerställa ett sammanhållet angreppssätt när det, gäller TEN-projekten och för att 
säkerställa att kraven i respektive förordning iakttas. Förutom att regelbundna diskussioner äger 
rum mellan avdelningarna översänds alla projekt för vilka stöd söks hos 
sammanhållningsfonden till DG VII för synpunkter, och alla förslag till beslut om att bevilja 
finansiellt stöd delges för samråd. DG VII informerar i sin tur sammanhållningsfonden om alla 
ansökningar som kommer in om stöd från sin anslagspost och om sitt förslag till 
utgiftsprogram för denna post. 
Sammanhållningsfonden har också deltagit i samtliga möten med kommittén för 
transportinfrastruktur, som är ett forum för diskussion och samråd mellan kommissionen och 
medlemsstaterna om det årliga programmet för projekt som skall stödjas från budgetanslaget 
för transport. Under 1995 ombildades denna kommitté i enlighet med TEN-förordningen och 
benämns nu "TEN-kommittén för finansiellt stöd inom transportsektorn". Vid sitt första 
sammanträde i oktober 1995 samtyckte den till kommissionens förslag att bevilja stöd till 92 
infrastrukturprojekt och utredningar på transportområdet från budgeten 1995, däribland till flera 
projekt belägna i sammanhållningsländerna. 
Skillnaden i storlek på de resurser som sammanhållningsfonden disponerar över jämfört med 
vad som är tillgängligt enligt finansförordningen för TEN illustreras väl av det faktum att den 
senares budget för TEN-transportprojekt inom hela EU var 240 miljoner 1995, medan 
sammanhållningsfondens totala åtaganden för TEN-projekt i de fyra sammanhållningsländema 
uppgick till 1,1 miljarder ecu. 
82 
4.7.3 Life-programmet 
Det allmänna målet för Life (finansieringsorganet för miljön) är att bidra till utvecklingen och 
genomförandet av politiken och lagstiftningen på miljöområdet genom finansiering av åtgärder 
som syftar till naturvård samt åtgärder till förmån för miljön. 
För att undvika risken för dubbelfinansiering av vissa åtgärder deltog sammanhållningsfonden 
under 1995 regelbundet i sammanträdena med Lifes förvaltningskommitté. På så sätt kunde 
särskilt säkerställas att inget av de projekt som finansieras av Life-programmet hade getts in 
till sammanhållningsfonden. 
Under året översändes till rådet ett förslag till förordning Life II. 
4.7.4 Europeiska investeringsbanken 
EFtersom EIB ibland gör stora insatser i sammanhållningsländema, särskilt i Spanien och 
Portugal, för att finansiera projekt inom ungefär samma åtgärdsområden som 
sammanhållningsfonden, har det ansetts lämpligt att införa en särskild ordning för ett 
informationsutbyte mellan kommissionen och banken om de stödansökningar som ges in av 
medlemsstaterna. 
Inom ramen för samarbetet med EIB har beslutats att en förteckning över alla projekt som 
ingetts till sammanhållningsfonden skall överlämnas till banken. I de fall samfinansiering med 
EIB är förutsedd skall de kompletta handlingarna översändas. Vidare äger sammanträden 
regelbundet rum för att identifiera problem som kan aktualiseras när det gäller särskilda 
projekt. 
EIB å sin sida samråder med kommissionen, inklusive sammanhållningsfonden, inom ramen 
för normalt gällande rutiner när en ansökan om lån inkommit till banken. 
Detta regelbundna informationsutbyte gör det för det första möjligt att kontrollera att taket för 
lån från EIB inte överskrids. För det andra garanteras därigenom en lämplig kombination av 
bidrag och lån när det är fråga om projekt som skall samfinansieras. 
4.7.5 EFS finansiella mekanism 
Denna finansiella mekanism, som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet (EES)12, är en nära parallell till sammanhållningsfonden i fråga om räckvidd 
12 Artikel 116 i EES-avtalet samt protokoll 38. 
83 
och genografisk täckning men väsentligt mindre omfattande i resurshänseende. Mekanismen 
finansieras av de EFTA-länder som ingår i EES (Norge, Island och Lichtenstein) och från 
gemenskapens budget, som från och med utvidgningen den 1.1.1995 ersatte Österrikes, 
Sveriges och Finlands bidrag. Mekanismen administreras på ländemas uppdrag av EIB. Stöd 
kan beviljas från mekanismen till stödberättigade projekt som främjar ekonomisk och social 
sammanhållning i Portugal, Grekland, Irland och Nordirland samt i mål 1 -områden i Spanien. 
EES finansiella mekanism löper under en femårsperiod (1994-1999) och kan bevilja gåvostöd 
och räntebidrag för lån. Projekt med särskild tyngdpunkt på miljö, transport (inklusive 
infrastrukturer för transport), utbildning och yrkesutbildning prioriteras. Både offenligt och 
privat finansierade projekt kan komma i fråga, och i det senare fallet ges företräde för projekt 
som genomförs av små och medelstora företag. Mekanismens budget uppgår till 500 miljoner 
ecu för stöd och räntebidrag på EIB-lån på högst 1,5 miljoner miljarder ecu. 
Det är uppenbart att EES finansiella mekanism utgör en möjlig källa till överlappning med 
sammanhållningsfonden med tanke på de sektorer den avser och den geografiska täckningen. 
I geografisk bemärkelse är den viktigaste skillnaden att mekanismen är tillämplig för 
Nordirland men inte i områden i Spanien som ligger utanför mål 1-områdena. I 
sektorshänseende har EES-mekanismen en bredare täckning, men den kan också finansiera 
transportinfrastrukturprojekt och miljöprojekt liknande dem som stöds av 
sammanhållningsfonden. 
I praktiken begränsas emellertid riskerna för överlappning genom EES-mekanismens litenhet. 
Den ordning som har EIB har inrättat för att administrera verksamheten syftar uttryckligen till 
att säkerställa att de projekt som får stöd är förenliga med gemenskapspolitiken i övrigt och 
att de överensstämmer med andra finansieringinstrument. Sammanhållningsfonden har kommit 
överens med EIB om att utbyta information om projekt för vilka stöd söks och om råd 
beträffande projekt som föreslås bli samfinansierade genom lån och bidrag. 
Sammanhållningsfonden informeras alltså om alla projekt som underställs EIB och gäller EES-
mekanismen och för vilka också finansiering från sammanhållningsfonden kan komma att 
föreslås. 
Under 1995 fick endast ett projekt - hamnprojektet Neo Ikonion i Pireus, Grekland - finansiellt 
stöd från både sammanhållningsfonden och EES finansiella mekanism i ett samlat 
finansieringspaket med lån och bidrag. 
84 
4.8 EIB:s ROLL I PROJEKTBEDÖMNINGEN 
4.8.1 Ett institutionaliserat samarbete 
Det samarbetsavtal som undertecknades den 23 september 1993 avseende finansieringsorganet 
för sammanhållning har förnyats av kommissionen och EIB för att gälla också 
sammanhållningsfonden. Ett nytt ramavtal undertecknades i detta syfte den 15 december 1994 
som skall gälla under den tid förordningen om sammanhållningsfonden gäller, fram till och 
med 1999. 
Detta ramavtal tar upp samma samarbetsprinciper som de som fastställdes när 
finansieringsorganet för sammanhållning inrättades dvs. kontinuerligt informationsutbyte, 
regelbundna sammanträffanden med EIB, anlitande av EIB:s sakkunskap för bedömningen av 
projekt för vilka en inititivtagare till ett projekt eller en nationell myndighet söker 
samfinansiering från EIB och sammanhållningsfonden samt möjlighet att få en bedömning 
gjord också av projekt för vilka endast stöd från sammanhållningsfonden söks. 
Efter att nu ha tillämpats i mer än två års tid har detta samarbete både i sakligt och kvalitativt 
hänseende stor betydelse för sammanhållningsfonden när det gäller arbetet med att bedöma 
projekten och strävan att åstadkomma en bättre finansieringskombination (bidrag och lån). 
4.8.2 Resultatet av samarbetet under 1995 
Under 1995 omfattades 36 projekt av förhandsbedömning från EIB:s sida, varav det i fyra fall 
var fråga om samfinansiering från EIB och sammanhållningsfonden. 28 projekt överlämnades 
till EIB för en första reaktion. Fyra projekt ledde till en fördjupad analys från EIB:s sida som 
krävde besök på ort och ställe tillsammans med de projektansvariga myndigheterna. 
Bland de 36 bedömda projekten gällde 16 åtgärder på transportområdet och avsåg i huvudsak 
hamn-, flygplats- och järn vägsinfrastrukturer. 
20 miljöprojekt bedömdes som i huvudsak avsåg vattenförsörjning, avloppsvattenrening och 
avfallshantering. 
Flertalet av de projekt som bedömdes av EIB är stora projekt som därför tar en betydande del 
av sammanhållningsfondens medel i anspråk. 
85 
KAPITEL 5 
UPPFÖLJNING OCH KONTROLL 
5.1 ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉER 
Inom ramen för uppföljningen av åtgärder som finansierats av sammanhållningsfonden 
sammanträdde övervakningskommittéerna i var och en av de mottagande medlemsstaterna i 
genomsnitt två till tre gånger under 1995. Genom dessa kommittéer har ett stort antal frågor 
med anknytning till projektförvaltningen kunnat klargöras och lösas. 
Det kan emellertid konstateras att kontrolldokumenten för de projekt som tagits upp på 
dagordningen till sammanträdena i regel överlämnats för sent till kommissionen, ibland 
ofullständigt ifyllda. Sammanhållningsfonden har naturligtvis fäst de behöriga myndighetemas 
uppmärksamhet på detta och uppmanat dem att vidta åtgärder för en rättelse. 
Följande sammanträden med övervakningskommittéerna har ägt rum: 
5.1.1 Spanien 
Två sammanträden med övervakningskommittén ägde rum 1995, den 16 mars och den 10 
oktober. 
Sammanträdena leddes av generaldirektören för planering, och dessutom deltog företrädare för 
ministeriet för offentliga arbeten, transport- och miljöministeriet (MOPTMA) samt organ såsom 
IRYDA, ICOMA, MINER och AENA. 
Kommissionens delegation leddes av direktören för sammanhållningsfonden och bestod i övrigt 
av den enhetschef inom fonden som ansvarar för projekt i Spanien, en representant för DG XI 
(miljö, kärnsäkerhet och medborgarskydd), för DG XVI-E (regionalpolitik och 
sammanhållning) och för DG XX (finansiell kontroll), vidare av en representant för EIB samt 
slutligen av en medarbetare vid Spaniens ständiga representation till Europeiska unionen. 
86 
Övervakningskommitténs tredje sammanträde den 16 mars 
Vid detta sammanträde behandlades vissa frågor rörande rutinerna för offentlig upphandling, 
bland annat frågan om lämpliga åtgärder för att korrigera förhållanden som inte 
överensstämmer med direktiven på området. Vidare diskuterades åtgärder som de spanska 
myndigheterna har tänkt vidta för att undvika att dubbel finansiering från de olika 
strukturfonderna kan förekomma. 
Diskussionerna ledde också fram till att man fastställde ett förfarande för hur anslag till projekt 
vars slutliga kostnad blivit lägre än beräknat eventuellt skall kunna återvinnas i samband med 
avvecklingen av det finansiella engagemanget. 
Det aktuella projektläget analyserades och avsåg projektgenomförandet per den 31 december 
1995. Kommittén ansåg att projektgenomförandet och framstegen i förhållande till det senaste 
kommittésammanträdet överlag var tillfredsställande, särskilt med tanke på att många projekt 
hade godkänts i november och december månad 1994. 
Tre projekt på transportområdet har avslutats både med i fråga om arbetets genomförande och 
i finansiellt hänseende. Det gäller projekten 93.11.65.020 axelväxlare i Majarabique, 
93.11.65.031 tillfarten till flygplatsen El Hierro samt 93.11.65.032 flygplatsen i Tenerife 
Norte. 
Vidare diskuterades möjligheten för de självstyrande provinserna och lokala myndigheterna 
att delta när det gäller uppföljningen av de egna projekten eller när de är direkt berörda av 
projekten. Man enades om att de spanska myndigheterna borde utarbeta särskilda regler för 
detta, men art myndighetemas deltagande i övervakningskommittéerna i alla händelser skulle 
regleras genom bilaterala förhandlingar mellan den centrala förvaltningen, de självstyrande 
provinserna och de lokala myndigheterna. 
Övervakningskommitténs fiärde sammanträde den 10 oktober 
Generaldirektören för generaldirektoratet Regionalpolitik och sammanhållning öppnade 
sammanträdet och underströk betydelsen av en bättre projektförvaltoing och en bättre 
motivering av insatserna och framhöll även det mervärde som kommissionens insats skall ge. 
Förslaget till protokoll från föregående sammanträde kunde justeras. Därmed har 
överenskommits att projektändringar kan ges in i samband med övervakningskommitténs 
sammanträden, men att som datum för utgiftsberättigandet skall gälla den dag då skriftlig 
begäran om ändringen ges in till sammanhållningsfonden av de spanska myndigheterna. 
87 
Det beslutades också att regionala myndigheter, självständiga provinser och lokala 
myndigheter skall få delta i uppföljningen av projekt som drivs av dessa myndigheter samt 
projekt som direkt berör dessa myndigheter. 
Beroende på den framtida utvecklingen av dessa projekt, hur många de blir och hur 
komplicerade de är skall särskilda underkommittéer för uppföljning kunna förslås för 
självständiga provinser och lokala sammanslutningar. 
Läget beträffande genomförandet av de enskilda projekten per den 30 juni 1995 analyserades. 
Kommissionen tog för för sin del upp problemet med förseningar i genomförandet av projekt 
på miljö- och transportområdena. Ett stort antal projekt har i själva verket ändrats i 
förhållande till de ursprungliga planerna, antingen i fråga om bidragsberättigande kostnader, 
tidsplanen eller finansieringsplanen. 
Några projekt, särskilt på transportområdet, har avslutats. 
Kommissionen gjorde följande påpekanden beträffande olika frågor om granskningen, 
uppföljningen och förvaltoingen av projekten: 
- För nya stödansökningar bör tillses att formulären är ordentlig ifyllda. 
- De fysiska uppgifterna bör var likartade för varje projektslag och bör fastställas innan 
beslutet fattas. 
- Sammanfattande fysiska uppgifter bör presenteras projektvis i samband med begäran om 
utbetalning. 
- När kontrollrapporterna avser en grupp av projekt bör rapporten åtföljas av en redovisning 
med fördelning på projekt. 
- När projekten invigs bör kommissionen få delta i större arrangemang som gäller de 
finansierade projekten på det sätt som föreskrivs i förordning (EG) nr 1164/94. 
Nästa sammanträde med övervakningskommittén har utsatts till sista veckan i april 1996. 
5.1.2 Portugal 
En utökad uppföljningsverksamhet kan noteras för 1995 i enlighet med kommissionens 
önskemål. Tre sammanträden med övervakningskommittéen avsåg år 1995 och avhölls den 
13 mars och 17 juli 1995 och den 26 januari 1996. 
Sammanträdena ägde rum i enlighet med den arbetsordning för kommittén som antogs vid 
kommitténs andra sammanträde den 3 juni 1994. 
88 
Dessa sammanträden är ett viktigt verktyg för en effektiv förvaltning av fonden och har 
särskilt möjliggjort följande: 
- Ett informationsutbyte mellan de olika aktörerna på nationell nivå och på gemenskapsnivå 
vad gäller förvaltoingen av fondema. 
- Ett klarläggande och en anpassning av vissa regler som fastställts för genomförandet av 
fonden. 
- En sektorsvis analys av insatserna. 
- En analys av genomförandet av de enskilda projekten och en strävan att finna lösningar 
på eventuella problem som uppstått. Flertalet av dessa problem gäller respekterandet av 
tidpunkten för färdigställandet, finansieringsplanen och den fysiska definitionen av 
projekten. 
- En analys av möjliga framtida stödansökningar, särskilt med hänsyn till strävan att fördela 
resurserna jämnt mellan miljö- och transportområdena. 
Med hänsyn till betydelsen av projektet 94/10/65/005 - en andra broförbindelse över floden 
Tejos i Lissabon - har kommissionen beslutat inrätta en särskild övervakningskommittée med 
egen arbetsordning13. Den särskilda övervakningskommittén sammanträdde två gånger under 
1995, den 18 juli och den 26 oktober. 
Vid dessa sammanträden kunde arbetsordningen antas. Vidare anpassades de fysiska 
uppgifterna i enlighet med de krav kommissionen ställt för kunna bedöma hur projekten 
faktiskt framskrider. Därmed kunde blockeringen av framställningen om utbetalning av den 
icke automatiska delen av stödbeloppet för 1995 släppas. 
Kommissionen meddelade vid dessa tillfällen att den mycket uppmärksamt följer 
miljöeffekterna av detta projekt och underströk inför de berörda organen, särskilt CAO 
(Comissäo de Acompanhamento da Obra) och CEMA (Centra de Estudos e Monitorizacäo), 
att miljökraven i stödbeslutet måste strikt respekteras. 
I anslutning till sammanträdet den 26 oktober 1995 organiserades ett besök vid olika 
proj ektarbetsplatser. 
13 Beslut C(94) 3905 av den 21 december 1994. 
89 
5.1.3 Grekland 
Kommittén för uppföljning av sammanhållningsfondens projekt sammanträdde fyra gånger 
under 1995 i mars, juli, oktober (transport) och november (miljö). Från och med hösten 
delade sig övervakningskommittén i två delar som sammanträder separat, den ena för 
transportprojekt, den andra för miljöprojekt. 
Kommittén leds av generalsekreteraren i finansministeriet och består av generalsekreterama 
i sju andra ministerier som berörs av sammanhållningsfondens insatser, av representanter för 
kommissionen, dvs. sammanhållningsfonden och övriga berörda avdelningar och 
generaldirektorat i kommissionen, av företrädare för EIB och för de grekiska ministerierna 
samt av representanter för kommungrupper och enskilda kommuner i deras egenskap av 
projekthuvudmän. 
Övervakningskommitténs arbetsordning har ändrats för att regionala och lokala myndigheter 
skall kunna vara företrädda (två platser) och för att en representant för arbetsmarknadens 
parter skall kunna närvara. 
Sammanfattande tabeller för varje beslut och projekt och rapporter över varje projekt har 
granskats inom kommittén. Från kommissionens sida har noga prövats om 
gemenskapspolitiken respekterats. Vad särskilt gäller de större projekten har 
sammanhållningsfonden tillämpat de horisontella riktlinjer som de grekiska myndighetema 
och kommissionen kommit överens om när det gäller offentlig upphandling, och har alltså 
kontrollerat större rabatter från investerarnas sida och att man håller sig till den ursprungliga 
totalkostnaden utan ogrundade ökningar. 
När det galler miljöpolitiken kontrollerar de grekiska myndigheterna att miljötillstånd 
beviljas. Ett begränsat antal klagomål behandlas för närvarande av kommissionen. 
Sammanhållningsfonden kräver i alla händelser att gemenskapspolitiken på detta område 
respekteras och ställer detta som krav för stöd från fonden. I enskilda fall har fonden avbrutit 
sina utbetalningar. 
I fråga om genomförandet av projekten i fysisk och finansiell bemärkelse under 1995 var 
detta tillfredsställande på miljöområdet (genomsnittligt 72 % i november månad). För mindre 
miljöprojekt (eller stadier av projekt) var genomförandet genomsnittligt 95 % i samma 
månad. Ett stort antal första stadier av dessa projekt har slutförts. 
Däremot har genomförandet på transportområdet inte skett i önskvärd omfattning. Enligt de 
uppgifter som var tillgängliga vid övervakningskommitténs sammanträde i oktober var 
genomförandenivån på transportområdet 33 %. Eftersom det gavs klartecken för eller - vad 
90 
gäller vägar - genomfördes ett stort antal upphandlingar mot slutet av året förväntar sig 
sammanhållningsfonden ett bättre genomförande framöver. Utbetalningarna för Pathéprojektet 
och för de jämvägsprojekt för vilka någon projektledare ännu inte utsetts är emellertid 
fortfarande blockerade. 
Den särskilda övervakningskommittén för Evinosprojektet sammanträdde tre gånger under 
1995 i februari, juli och oktober. 
Detta projekt har underkastats särskild expertbedömning från sammanhållningsfondens sida 
samt en uppföljning i fysiskt, finansiellt och tekniskt hänseende. En rådgivande 
samordningskommittée bestående av internationellt erkända personer har inrättats för att ge 
vägledning inför beslut i olika frågor och säkerställa kontinuitet i arbetet på projektet. 
Projektgenomförandet fortskrider som planerat (100% för tunneln, mer än 60 % för 
fördämningen). De mest brådskande åtgärderna, dvs. den tekniska fördämningen, har 
genomförts. Vattenförsörjningen till huvudstaden kunde därmed säkerställas redan våren 
1995. 
5.1.4 Irland 
Övervakningskommittén på Irland sammanträdde två gånger 1995, den 23 februari och den 
25 juli. 
Kommitténs sammansättning var densamma som den som överenskoms 1994. I kommittén 
ingår alltså sammanhållningsfonden och övriga berörda avdelningar och generaldirektorat 
samt representanter för irländska regeringsministerier med ansvar för de ekonomiska sektorer 
som får ta emot stöd från sammanhållningsfonden. Finansministeriet tillhandahåller 
ordförande och sekretariat. EIB har inbjudits att delta i bägge mötena men har inte vid 
någotdera tillfälle kunnat sända en representant. 
Den information som kommittén fick tillgång till hade väsentligt förbättrats jämför med den 
som förelåg vid de första sammanträdena under 1994, och kommitténs arbete var mera 
produktivt och framgångsrikt. Projekten fortskrider generellt sett på ett tillfredsställande sätt, 
även om kommissionen framhöll sin oro över att utgifterna för många projekt omdisponerats 
och senarelagts till ett annat år. Vid varje sammanträde framkom också att ett stort antal 
projektändringar behövde vidtas, särskilt i fråga om planerad tidpunkt för färdigställandet. 
Avsikten var att hålla tre möten med övervakningskommittén under 1995 i linje med 
kommissionens önskan att stärka övervakningsfunktionen genom tre sammanträden per år i 
stället för de två som tidigare gällt. De irländska myndigheterna hade i princip samtyckt till 
detta. Det tredje mötet för året, som var planerat till den 12 december, fick emellertid 
91 
uppskjutas till början av 1996 på begäran av finansdepartementet, som åberopade pressen från 
andra arbetsuppgifter. 
Kommissionen begärde vid sammanträdet den 25 juli att de enheter som har ett direkt ansvar 
för projektgenomförandet (i flertalet fall lokala myndigheter) skulle vara företrädda vid 
kommande kommittésammanträden. I slutet av 1995 pågick överväganden inom de irländska 
myndigheterna om möjliga praktiska lösningarna för att tillgodose kommissionens önskemål. 
5.2. KOMMISSIONENS KONTROLLVERKSAMHET 
I enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 har kommissionen vidtagit en 
rad åtgärder i syfte att kontrollera dels att de uppgifter som medlemsstaterna uppger som stöd 
för sina stödansökningar är välgrundade, dels att det finns administrativa dokument och 
verifikationer rörande de projekt som har fått finansiellt stöd från sammanhållningsfonden. 
De kontrollbesök avseende år 1995 som genomförts av kommissionens avdelningar inom 
ramen för kontrollen av att godkända projekt förvaltas och genomförs på ett korrekt sätt 
redovisas i det följande. 
5.2.1 Spanien 
Kontroller utförda av avdelning XVI/E 
3-7 april 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/11/65/006: väg N 340 Ådra. 
93/11/65/016: väg N 234, sträckan Gilet-Soneja. 
93/11/61/081: vattenförsörjning, Aramotunneln. 
93/11/61/091 -096: PITMA. 
091: volymminskning och rening av avloppsvatten. 
092: minskning av avfallsprodukter från olivpressning 
093: omhändertagande av industriavfall. 
094: omhändertagande av spilloljor. 
095: återvinning av reningsvätskor för containers, rengöring av lastrum och tömning av 
fartygs ballasttankar. 
096: återställande av mark. 
93/11/65/024: järnvägslinjen Madrid-Valencia, sträckan Fuente la Higuera-Jativa. 
93/11/61/001: avloppsvattenrening i San Sebastian. 
93/11/61/021: erosionskontroll kring floden Tejo. 
92 
Kontroller utförda ay avçjelning XX/A 
13-17 februari 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/11/65/002: expressvägen Rias Bajas. 
93/11/65/018: motorvägen Trinidad-Montgat. 
93/11/61/097: utveckling och exploatering av skogar. 
5.2.2 Portugal 
Kontroller utförda av avdelning XVI-E 
Den 14 mars 1995 kontrollerades följande projekt. 
93/10/65/025: ICI7 CRIL, vägsträckan Algés-Buraca. 
13-14 juli 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/10/65/001: modernisering av järnvägslinjen i norra Portugal. 
93/10/65/010 och 93/10/65/031: modernisering av järnvägslinjen Beira-Alta. 
Kontroller utförda av avdelning XX-A 
29 maj - 2 juni 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/10/65/011: den yttre ringleden CREL i Lissabon. 
93/10/61/001: ledningsnät för vattendistribution i Lissabon. 
93/10/61/012: utbyggnad av vattentillförseln från Castelo do Bode. 
5.2.3 Grekland 
Kontroller utförda av avdelning XVI/E 
21-22 december 1994: 
kontroll av projektet 93/09/65/004: hamnbygge i Igoumenitsa. 
12-13 juli 1995: 
kontroll av projektet 93/09/61/063: vattenförsörjning till Mytiléne och nytt avloppssystem. 
16-17 augusti 1995: 
kontroll av projektet 93/09/61/008: skydd och upprustning av Krya Livadia. 
Kontroller utförda av avdelning XX/A. 
23-27 oktober 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/09/65/009: dubblering av spåret på järnvägslinjen Evagelismos-Leptokarya. 
93 
93/09/65/006: breddning av järnvägsspåret Paleofarsalos-Kalambaka. 
93/09/65/005: ringled på axeln Pireus-Pezama. 
93/09/61/070: naturhistoriskt centrum i Goulandris. 
94/09/15/001: tekniskt stöd. 
95/09/65/034. järnvägsförbindelse mellan hamnen i Pireus och Thriassio. 
94/09/65/004: elektrifiering av järnvägslinjen Pireus-Aten-Thessaloniki. 
5.2.4 Irland 
Kontroller utförda av avdelning XVI-E 
5-8 september 1995 kontrollerades följande projekt: 
93/07/61/011: träskområdena Clara och Raheenmore 
93/07/61/031: avledning av avloppsvatten från Wexford. 
93/07/61/039: system för avfallshantering i Ballymount. 
93/07/65/012: järnvägsöverfart i hamnen i Belview. 
Tekniska kontroller utförda med hjälp av tekniska konsulter. Särskilda kontroller för teknisk 
bedömning av projekten och/eller en bedömning av hur långt projektarbetet framskridit har 
anförtrotts konsulter som valts ut för uppgiften via det tekniska stöd som kan utgå enligt 
förordningen. 
5.3 EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS ROLL 
EIB:s roll i uppföljningen av sammanhållningsfondens projekt slås uttryckligen fast i 
förordningen om sammanhållningsfonden. Där stadgas att Europeiska investeringbanken skall 
vara företrädd i de övervakningskommittéer som inrättats i var och en av de mottagande 
medlemsstaterna. 
EIB:s deltagande i dessa kommittéer har varit effektivt. 
Banken inbjuds också att delta i de särskilda övervakningskommittéer som inrättats eller 
kommer att inrättas för uppföljningen av större projekt. Denna medverkan är särskilt 
nödvändig när det gäller stora projekt för vilka banken går in med lån. 
Som komplement till den samordning som skall ske enligt förordningen ställer EIB, som har 
sina egna rutiner för uppföljning av de projekt banken finansierar, upp med tekniskt stöd till 
kommissionen när det är fråga om projekt som banken redan har åtagit sig att finansiera en 
94 
del av kostnaderna för och medlemsstaten söker bidrag från sammanhållningsfonden som 
komplement till detta lån. 
5.4 BEGRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER 
Enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1164/94 skall medlemsstaterna vidta nödvändiga 
åtgärder för att förhindra och vidta åtgärder mot oegentligheter. De är vidare skyldiga att 
återvinna belopp som går förlorade till följd av oegentligheter eller försummelser. Som 
huvudregel skall medlemsstaterna också vara återbetalningsskyldiga för felaktigt utbetalda 
belopp. 
Medlemsstaterna skall också informera kommissionen om åtgärder som vidtas i kontrollsyfte 
och för att förhindra bedrägerier. De skall särskilt underrätta kommmissionen om de 
förvaltnings- och kontrollsystem som inrättats och de skall ställa alla tillämpliga nationella 
kontrollrapporter till kommissionens förfogande. Genom kommissionens förordning (EG) nr 
1831/94 utfärdades 1994 detaljerade tillämpningsföreskrifter om medlemsstatemas 
skyldigheter i samband med finansiering från sammanhållningsfonden. Bestämmelserna gäller 
särskilt uppbyggnaden av ett informationssystem avseende oegentligheter. För att uppmuntra 
medlemsstaterna att hålla strama tyglar kan kommissionen bidra till rättegångskostnader som 
en medlemsstat drabbas av i samband med rättsliga förfaranden för att återvinna felaktigt 
utbetalda belopp. 
Under 1995 kom inga anmälningar in till kommissionen om bedrägerier eller oegentligheter 
i samband med projekt som godkänts med stöd av rådets förordning (EG) nr 1164/94. 
Däremot uppdagades oegentligheter och administrativa problem i samband med kontroller 
som genomfördes av kommissionen på ort och ställe. Kommissionen är ännu inte helt 
övertygad om att medlemsstaterna till fullo inser vidden av sitt ansvar enligt ovan nämnda 
förordningar. Kommissionen har därför börjat ordna informationsseminarier för att öka 
myndighetemas kunskaper och för att utbyta erfarenheter. Kommissionen kommer att fortsätta 
med denna informationskampanj. 
5.5 PÅGÅENDE RÄTTSLIGA PROCESSER 
Vad gäller bedrägerier känner kommissionen inte till att någon rättslig process i samband 
med finansiering från sammanhållningsfonden pågår med anknytning till kommissionens 
förordning (EG) nr 1831/94 om oegentligheter och återvinning av felaktigt utbetalda belopp. 
95 
KAPITEL 6 
DEN INTERINSTTTUTIONELLA DIALOGEN ÅTGÄRDER FÖR INFORMATION 
OCH OFFENTLIGHET 
6.1 INFORMATION TILL EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH 
REGIONKOMMITTÉN 
Enligt artikel 14.1. första stycket i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av 
sammanhållningsfonden skall kommissionen lägga fram en årsrapport över fondens 
verksamhet för Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. 
6.1.1 Europaparlamentet 
Europaparlamentet har antagit två resolutioner, den ena den 29 juni 1995 om årsrapport 
1993/94 för finansieringsorganet för sammanhållning (KOM(95)l), den andra den 5 mars 
1996 om den kompletterande årsrapporten (KOM(95)222) avseende den del av år 1994 som 
inte omfattades av nämnda rapport om finansieringsorganet. 
Parlamentet uttryckte vid dessa tillfällen sin tillfredsställelse över genomförandet av såväl 
finansieringsorganets som sammanhållningsfondens verksamhet alltsedan inrättandet. 
Parlamentet välkomnade särskilt avsaknaden av varje form av oegentligheter eller bedrägeri, 
det tillfredsställande budgetgenomförandet, Europeiska investeringsbankens deltagande i 
bedömningen och uppföljningen av projekten, prioriteringen på miljöområdet av 
vattenförsörjning och avfallshantering samt den jämnare fördelning mellan transport och miljö 
som åstadkommits under 1994. 
Europaparlamentet framförde emellertid en rad synpunkter som framför allt gällde urvalet av 
projekt, uppföljningen och kontrollen samt projektbedömningen. 
96 
Urvalet av projekt: 
Projekt belägna i spanska mål 1-områden: se avsnitt 4.7.1 i rapporten. 
Balans mellan transport och miljö: Kommissionen har strävat efter att minska den obalans 
som uppstod under sammanhållningsfonden första verksamhetsår. Kommissionen har sänt en 
skrivelse till sammanhållningsländema med anledning av detta och under andra halvåret 1994 
kunde en jämnare fördelning mellan de två sektorerna förmärkas. 
Kommissionen har vidare uppmärksammat medlemsstaterna på den alltför stora andelen av 
stödet som går till vägtransport. Sammanhållningsfonden organiserade för sin del i juni 1995 
en "Järnvägens dag" för att främja detta transportslag som alltså inte i tillräcklig utsträckning 
omfattas av projekten, till vilken företag och järnvägsföretag i de mottagande 
medlemsstaterna inbjöds (se avsnitt 4.4 i rapporten). 
Markerosion och ökenutbredning. Kommissonen är fullt medveten om de allvarliga problem 
som markerosionen och ökenutbredningen för med sig. Förvaltoingen av vattentillgångar är 
därför en av dess prioriteringar. Ett antal utredningar har finansierats, bland annat en som 
gäller förvaltningen av vattentillgångarna på den iberiska halvön. 
De mest avlägsna regionerna: Kommissionen är beredd att finansiera projekt belägna i dessa 
områden som inges av sammanhållningsländema, förutsatt att de uppfyller de prioritetskrav 
som gäller för de transeuropeiska näten eller faller inom ramen för det femte 
handlingsprogrammet för miljön. Kommissionen har för övrigt finansierat sådana projekt både 
inom transportsektorn och miljösektorn, bland annat på Madeira och Kanarieöarna. 
Uppföljning och kontroll 
Övervakningskommittéerna kunde sammanträda oftare under 1995, två à tre gånger per år, 
och särskilda övervakningskommittéer kar inrättats för att följa upp större projekt. 
Regelbundna kontrollbesök görs i samtliga sammanhållningsländer (se avsnitt 5.1 och 5.2 i 
rapporten). 
För att säkerställa kontrollen av hur fondens medel utnyttjas har kommissionen och 
medlemsstaterna infört ett uppföljningsystem som gör det möjligt att kontrollera hur arbetet 
fortskrider i fysiskt och finansiellt avseende för varje projekt. Uppgifterna analyseras sedan 
vid övervakningskommittéemas sammanträden och beaktas när medel skall utbetalas till 
medlemsstaten. 
En bedömning i förväg genomförs av varje projekt för att bekräfta dess ekonomiska 
berättigande och dess förenlighet med gemenskapens bestämmelser och politik. I detta arbete 
97 
stöder sig kommissionen på sakkunskapen inom den egna organisationen och inom EIB. 
Kontrollen av hur medlen utnyttjats utförs vid övervakningskommittéemas sammanträden och 
i samband med kontrollbesök ute på fältet. 
Projektbedömningen 
Vad gäller bedömningen av projektens inverkan på miljön (direktiv 85/337/EEG) kontrollerar 
kommissionen systematiskt att bestämmelserna respekteras och analyserar de uppgifter som 
medlemsstatema lämnat. Kommissionen utför också särskilda kontroller (se avsnitt 4.3 i 
rapporten). 
Vidare görs en analys av projektens genomförbarhet och deras förmåga att ge avkastning. 
Ett utredningsuppdrag om projektens socioekonomiska effekter har lämnats till London 
School of Economics, och en begränsad anbudsinfordran har verkställts i syfte att göra en 
utredning om principen att den som förorenar skall betala. 
(Socioekonomiska effekter av sammanhållningsfonden: se avsnitt 4.6 i rapporten). 
6.1.2 Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 
Den 20 december 1995 överlämnade Ekonomiska och sociala kommittén sitt yttrande över 
årsrapporten 1993/1994 för finansieringsorganet för sammanhållning och över den 
kompletterande årsrapporten för sammanhållningsfonden avseende 1994. 
Regionkommittén yttrade sig över rapporten om finansieringsorganet för sammanhållning 
1993/1994 den 21 september 1995. 
Många av de synpunkter som framförts av Europaparlamentets ledamöter, till exempel de 
som nämndes i föregående avsnitt, har också framförts av dessa två enheter. 
Förutom dessa sammanfallande synpunkter har speciellt från medlemmarna i Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén framförts synpunkter som gäller urvalet av projekt, 
stödet till förundersökningar/tekniskt stöd samt samråd med lokala och regionala myndigheter 
och arbetsmarknadens parter. 
Urvalet av projekt 
Ett av de viktigaste kriterierna vid urvalet av projekt är kravet att de skall ge en betydande 
effekt. När det gäller projekt som är av mindre omfattning men har en betydande effekt är 
sammanhållningsfonden klart positivt inställd till att bevilja finansiering. Naturligtvis måste 
98 
det ske inom ramen för fondens förordning, som stadgar att minimikostnaden för ett projekt 
i princip skall vara tio miljoner ecu. 
Antalet icke godkända ansökningar om projektfinansiering har inte formellt fastställts av 
sammanhållningsfonden. Med tanke på den tid som ärendeutredningen tar är detta slags 
statistik av tveksamt värde. 
Det kan dock bekräftas att de viktigaste skälen till avslag på projekten har varit att 
kostnaderna inte är stödberättigande, att gemenskapens bestämmelser om offentlig 
upphandling inte har respekterats och att projekten inte har stått i överensstämmelse med 
gemenskapens miljödirektiv. 
Förstudier och tekniskt stöd 
De belopp som anslagits för detta ändamål är inte så stora men tredubblades ändå 1995 
jämfört med 1994. Kommissionen har också utnyttjat sin egen kompetens, vilket inte framgår 
av siffrorna. 
Samråd med sociala och ekonomiska partners 
De synpunkter som framförts av ledamöterna i Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén om samråd med sociala och ekonomiska partners har beaktats. 
Medlemsländerna har sålunda knutit företrädare för kommuner och regioner till 
Övervakningskommittéerna i de fyra sammanhållningsländerna så som kommissionen begärt. 
Fonden har i detta sammanhang organiserat en utfrågning av intresserade parter i syfte att 
få fram förslag och synpunkter från deras sida som sedan kan beaktas. Vad däremot gäller 
samrådet med de nationella sociala och ekonomiska kommittéerna när det gäller att fastställa 
nationella prioriteringar anser kommissionen att beslutet ankommer på medlemsstaterna. 
6.2 INFORMATION TILL MEDLEMSSTATERNA 
I artikel 14.1 tredje stycket i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av 
sammanhållningsfonden stadgas att medlemsstaterna skall informeras om fondens verksamhet. 
På grundval av politiska åtaganden från kommissionens sida har informationssammanträden 
organiserats två gånger per år av sammanhållningsfonden. 
Två sådana sammanträden ägde rum den 7 juni och den 8 december 1995. Medlemsstaterna 
informerades då på föreskrivet sätt om den faktiska verksamhetsutvecklingen. 
99 
6 J INFORMATION TELL ARBETSMARKNADENS PARTER 
Två möten organiserades också för arbetsmarknadens parter (CES, CEEP, 
EUROCHAMBERS och UNICE) den 17 februari och den 12 oktober 1995. Syftet var att 
göra det möjligt för dem att följa sammanhållningsfondens verksamhet och få kännedom om 
de projekt som valts ut och om fördelningsnyckeln mellan infrastruktur och miljö samt att 
ge dem en bred överblick över hur sammanhållningsfondens projekt utvecklas. 
6.4 INFORMATIONSMÖTEN FÖR INTRESSERADE KRETSAR 
6.4.1 Utfrågning av intresserade kretsar 
På initiativ av kommissionären Wulf-Mathies har kommissionen arrangerat en utfrågning av 
intresserade kretsar i syfte att säkerställa ett mera effektivt genomförande av 
sammanhållningsfonden och göra förvaltoingen av den mera genomblickbar. 
Årsrapporten för finansieringsorganet för sammanhållning 1993/1994, som förelåg när denna 
utfrågning ägde rum, har getts en bred spridning för att öka kännedomen bland medborgare 
och intresserade kretsar om sammanhållningsfondens aktiviteter och främja en debatt om 
inriktningen av verksamheten. 
Deltagandet från regionala och lokala aktörers sida på grundval av denna rapport har blivit 
mindre än förväntat. Sammanhållningsfonden har granskat de synpunkter som kommit fram 
och har i tillämpliga delar beaktat dem i sin arbete. 
6.4.2 Järnvägens dag 
I syfte att främja projekt inom järnvägssektorn organiserade sammanhållningsfonden den 26 
juni 1995 i Bryssel en "Jämvägens dag", där företrädare för sammanhållningsländemas 
järnvägsbolag, företag och representativa organisationer inom sektorn deltog liksom också 
kommissionens enheter. Vid detta möte fick de fyra järnvägsbolagen möjlighet att presentera 
sina investeringsplaner på kort och medellång sikt och att definiera sina prioriteringar när det 
gäller utförande, utrustning och materiel. 
Bland annat gav frågan om tillgängligheten till den iberiska halvön - med hänsyn till 
problemet med spårbredden som är av annan standard än i de andra europeiska länderna -
och höghastighetstågen upphov till en lång och intressant debatt. 
100 
6.4.3 Diverse informationsmöten 
Man bör skilja mellan två slags informationsåtgärder som organiseras av 
sammanhållningsfonden: de som organiseras på fondens eget initiativ med hjälp av 
kommissionens delegationer och enheter, och de som organiseras på initiativ av olika 
organisationer. 
Programmet är i huvudsak detsamma, dvs. en två timmar lång presentation och förklarande 
utläggningar med hjälp av diverse audio-visuellt material, följd eller föregången av en 
presskonferens. Dokumentation om sammanhållningsfonden, dess existensberättigande, dess 
arbetssätt och de finansierade projekten ställs vidare till deltagamas förfogande. En särskild 
informationssatsning har gjorts internt i kommissionen och inom EU: s övriga institutioner. 
Följande möten ägde rum under 1995: 
Sevilla den 14 mars 1995 
Ett seminarium kring temat "Europeiska unionens fonder, strukturfonderna och 
sammanhållningsfonden" avsett för affärs- och förvaltoingskretsar organiserades på initiativ 
av Junta de Andalucia, Consejeria de Economia y Hacienda. Ett sjuttiotal personer deltog. 
Bryssel den 23 mars 1995 
En konferens organiserad av Société de Développement i samband med Eurobudget 95 ägde 
rum om affärsmöjligheterna i EU:s budget 1995. Vid detta tillfälle gjordes en presentation 
av Sammanhållningsfonden inför ca 150 personer, dels företrädare för industri- och 
affärsföretag, dels tjänstemän från medlemsstaterna. 
Thuin den 24 mars 1995 
Inom ramen för en kurs om EUs institutioner organiserade det statliga läroverket i Thuin en 
konferens med rubriken "Utvecklingen av de europeiska institutionerna: ett konkret exempel 
påMaastrichtfördragets tillämpning". Sammanhållningsfonden fick här tjäna som illustrerande 
exempel inför ett auditorium bestående av ett fyrtiotal elever på gymnasienivå. 
Bryssel den 28 mars 1995 
På initiativ av generaldirektorat XVI Regionalpolitik och sammanhållning gjordes en 
presentation av sammanhållningsfonden i samband med ett Europeiskt toppmöte för lokala 
myndigheter som ägde rum i Bryssel den 27-29 mars 1995 inom ramen för Directoria. 
Publiken bestod av ca 25 företrädare för regionala och lokala myndigheter och för de central-
och östeuropeiska länderna. 
101 
Paris den 5 april 1995 
SNBATI (Centrala fackföreningsförbundet för armerad betong, industriell teknik och 
allmänna företag) i samarbete med Entreprises Equipment - France organiserade för ett 
fyrtiotal medlemmar i Byggnadsfackföreningen en studie- och informationsdag om 
sammanhållningsfonden och företagens deltagande i den offentliga upphandlingen på 
europapmarknaderna. Denna studiedag ägde rum i Fédération Parisienne du Bâtiments 
lokaler. 
Aten, 8 maj 1995 
De grekiska industri- och handelskammarnas EU-kontor i samarbete med Industri- och 
handelskammaren i Pireus organiserade ett informationsseminarium om 
sammanhållningsfonden avsett för grekiska industriföretagare. 150 personer, dels medlemmar, 
dels representanter för de berörda ministerierna, deltog i seminariet. 
Wien den 6 juni 1995 
Den federala handelskammaren i Österrike presenterade sammanhållningsfonden mot 
bakgrund av den europeiska integrationen och handelspolitiken för affärsmän, ministerier och 
österrikiska företag representerade av ett hundratal personer. De positiva ekonomiska 
återverkningarna för medlemsstatemas industrier av den offentliga upphandlingen i de 
medlemsstater som mottar stöd från sammanhållningsfonden underströks särskilt. 
Bryssel den 23 juni 1995 
Inom ramen för de informationsaktiviteter som organiseras av generaldirektorat X 
Information, kommunikation, kultur och audiovisuella frågor och kommissionens 
informationskontor i medlemsstaterna ägde ett informationsmöte om sammanhållningsfonden 
rum för kommunstyrelseordföranden/borgmästare, journalister och konsulter från Portugal. 
Ca 25 personer deltog. 
London den 11 juli 1995 
"Waterfront Conference Company" inbjöd sammanhållningsfonden att redogöra för sin 
verksamhet vid ett seminarium om "EU-finansiering för utvecklingen av hamnar" inriktat 
framför allt på finansiering av hamninfrastrukturer och superinfrastrukturer inom ramen för 
den offentliga finansieringspolitiken. Ett hundratal personer representerande hamnmyndigheter 
och andra intressegrupper deltog. 
Milano den 15 september 1995 
La Confindustria i Lombardiet organiserade ett informationsseminarium om 
sammanhållningsfonden för sina medlemmar och intresserade industrisektorer. Tyngdpunkten 
lades på de ekonomiska fördelar som företagen kan ha av ett deltagande i den offentliga 
102 
upphandlingen i de medlemsstater som mottar stöd från sammanhållningsfonden. Ett trettiotal 
personer deltog i seminariet. 
Barcelona den 3 oktober 1995 
Patronat Català pro Europa organiserade ett seminarium om sammanhållningsfonden för sina 
medlemmar och för alla de offentliga katalanska myndigheter som kan komma att komma 
i fråga för finansiering från sammanhållningsfonden. Ca 25 personer deltog. 
Bryssel den 27 november 1995 
I samband med en konferens om "Europeiska unionens strukturfonder" organiserad av World 
Wide Funds byrå för Europapolitiska frågor redogjorde sammanhållningsfonden för sin 
verksamhet inför ca 100 experter och handläggare av regionala utvecklingsfrågor vid 
nationella, regionala och lokala myndigheter samt företrädare för industrier, fackföreningar, 
jordbruket, arbetsmarknadens parter samt konsumenterna. 
6.5 SEMINARIUM OM DEN FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN 
Barcelona den 2-3 oktober 1995 
En kurs för personer som svarar för den finansiella förvaltningen och kontrollen av projekt 
i Spanien som finansierats av sammanhållningsfonden organiserades i samarbete med 
generalsekretariatets enhet UCLAF (Enheten för samordning av bedrägeribekämpningen). 150 
personer från olika ministerier, bland annat ekonomi och finans, offentliga arbeten, transport 
och miljö (MOPTMA), jordbruk, finans och inrikes, var närvarande. Dessutom deltog sjutton 
provinser och kommuner med mer än 500 000 invånare. 
6.6 OFFENTUGHETSÅTGARDER PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV 
6.6.1 Offentliggörande av besluten 
Centrala fakta om de projekt som godkänns offentliggörs på samtliga språk i Europeiska 
gemenskapemas officiella tidning i enlighet med vad som föreskrivs i fondförordningen. 
Centrala fakta om de enskilda projekten har fogats till denna rapport som bilaga 1. 
103 
6.6.2 Åtgärder för mediatäckning 
I samband med ett besök för kontroll och uppföljning av projektet Ciutat Vella i Barcelona 
den 4 oktober 1995 organiserade sammanhållningsfonden i samarbete med den spanska 
centralregeringen, den självstyrande provinsen Katalonien och staden Barcelona en 
omfattande press- och TV-bevakning. Detta projekt är i själva verket av stort intresse och 
utgör en förebild i sitt slag när det gäller tillämpningen av principerna om ekonomisk och 
social sammanhållning och skyddet av stadsmiljö. 
Besöket omnämndes fem gånger i nyhetsutsändningar under dagen över TV-kanalema TV2 
Barcelona, TV3 Katalan och TV4. Ett femton minuter långt dokumentärinslag om detta 
omfattande projekt, kallat "Giravolt", sändes i TV2. En intervju med sammanhållningsfondens 
direktör och med den katalanska miljöministern sändes vidare som inslag i programmet "El 
Medi Ambent" i kanal TV3 som ägnades åt sammanhållningsfonden. 
Tidningen "La Vanguardia" ägnade en halv sida åt sammanhållningsfonden i sin ekonomidel 
söndagen den 8 oktober 1995 och i ungefär åtta pressklipp från lokala tidningar rapporterades 
om besöket och gavs kommenterar. 
Vidare organiserades en presskonferens i Madrid den 10 oktober 1995 i samband med 
övervakningskommitténs fjärde sammanträde. När det var slut distribuerade kommissionens 
informationskontor i Spanien ett pressmeddelande till intresserade parter. 
En video slutligen om de projekt som finansierats i Spanien har tagits fram avsedd för det 
stora allmänheten i Spanien. 
Förutom dessa särskilda mediainriktade åtgärder har publicerats 
- pressmeddelanden i samband med godkännandet av grupper av projekt, 
- ett samlat pressmeddelande som redovisar årets balansräkning. 
6.6.3 Årsrapport för finansieringsorganet för sammanhållning och 
sammanhållningsfonden 1993/1994 
Denna rapport gavs stor publicitet och kan erhållas dels från dokumentationscentret 
vid generaldirektoratet för Regionalpolitik och sammanhållning, dels från 
sammanhållningsfondens styrelse. 
104 
6.7 ÅTGÄRDER VIDTAGNA AV MEDLEMSSTATERNA 
6.7.1 Allmänt 
Medlemsstaterna är skyldiga att vidta åtgärder för att ge offentlighet åt projekt som 
finansieras av sammanhållningsfonden. 
Dessa åtgärder syftar till att informera medborgarna om hur EU:s fonder utnyttjas och att ge 
rättvisa åt fondens bidrag till finansieringen av projekt som har en betydande effekt på de 
berörda ländemas ekonomi. 
6.7.2 Förslag till beslut av kommissionen om offentlighetsåtgärder 
Ett förslag till beslut med beslutet för strukturfonderna som förebild håller på att utarbetas. 
Tyngpunkten kommer att läggas vid de ansträngningar som måste göras både från 
kommissionens och medlemsstatemas sida när det gäller informations- och 
offentlighetsåtgärder. Förslaget har överlämnats till Europaparlamentet i enlighet med artikel 
14 i förordningen om sammanhållningsfonden. 
6.7.3 Offentiighetsåtgärder 
Bland de offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta ingår följande: 
- Skyltar av lämplig storlek skall sättas upp som utvisar sammanhållningsfonden insats. 
- Information om de finansierade projekten skall spridas med audiovisuella hjälpmedel. 
- Broschyrer, foldrar och annat informationsmaterial skall tas fram. 
- Åtgärder skall vidtas på det audiovisuella området. 
BILAGOR 
Bilaga 1 Viktigare uppgifter om godkända projekt 1995 (offentliggjorda i 
Europeiska gemenskapemas officiella tidning) - förteckning över 
projekt. 
Bilaga 2 Tabeller och diagram 
Bilaga 3 Kartor över järnvägs- och vägnät 
105 
Hudvudpunkter från projekt som 
genomförts under 1995 
/le& 
SPANIEN 
MILJÖ 
/LOV 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Nr 95/11/61/001 
1. Proiektnamn: Återställande av stränder - 1995 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Costas - MOPTMA 
3.2 Adress: P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Regioner: Andalusien, Asturien, Balearerna, Katalonien, Galicien och Valencia­
regionen 
5. Beskrivning 
En serie om 9 projekt avsedda att motverka den pågående erosionen av 
stränderna på grund av växthuseffekten och den därav följande höjningen av 
havsnivån liksom av den ändrade vågriktningen. 
1. Återställande av den naturliga miljön pâ Play a de Salinas, Castrillôn 
(Asturien) 
På grund av att stranden har krympt har det skydd som sanddynerna ger mot 
verkningarna av svåra stormar minskat. 
Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 350 000 m3 sand från 
havsbotten, ined en kornstorlek som är något större än den nuvarande, i syfte 
att tillföra material till stranden. Åtgärden omfattar 2 800 m av stranden, varvid 
strandens bredd ökas med 50 m. 
/O* 
2. Återställande av den naturliga miljön pä ett antal stränder, Gozön-
Carreho (Asturien) 
Projektet omfattar sex små stränder vid Asturiens klippiga kust. 
Planerade åtgärder: En ökning av den torra strandzonen vid högvatten och 
medelvattenstånd med hjälp av 150 000 m3 havssand. Åtgärden omfattar 
1 300 m av kuststräckan, med en genomsnittlig ökning av strandbredden på 40 
m. 
3. Återställande av strandremsan vid Playa de Peniscola, Castellon 
Projektet omfattar sträckan mellan Benicarlös hamn .och Peniscolas 
strandpromenad, i syfte att släta ut ojämnheter och förbättra strandens underlag 
och tillgänglighet. Detta kompletteras med att fordonstrafiken dras tillbaka 
genom en omdragning av vägen. 
Planerade åtgärder: Utvidgning av stranden med hjälp av 1 700 000 m3 
havssand. Anpassning av den gamla vägen till stranden genom anläggning av en 
3 500 m lång strandpromenad för fotgängare. 
4. Återställande av den naturliga miljön på Playa de Magalluf, Calvia 
(Mallorca) 
Denna strand vid Palmabukten krymper på grund av att sandytan försvinner. 
Planerade åtgärder: En utvidgning av stranden med hjälp av 111 000 m3 sand 
med en kornstorlek som är tillräckligt stor för att återställa den dynamiska 
jämvikten hos bortförda och eroderade avlagringar. Åtgärder omfattar en längd 
av 1 035 m, med en ökning av strandbredden på 50 m. 
5. Återställande av stränderna i Bahia de San Antonio, Ibiza 
Detta område har slitits ned på grund av mänsklig belastning och erosion. 
Planerade åtgärder: Återställande av 1 550 m av stranden med hjälp av 
390 000 m3 sand med lämplig kornstorlek. Anläggning av två till hälften under 
vattnet liggande vågbrytare för stabilisering av stränderna. Åtgärden omfattar 
också en förbättring av gångvägarna till stranden. 
/°3 
6. Återställande av den naturliga miljön på Playa de Camposoto, San 
Fernando (Cadiz) 
Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 750 000 m3 sand från 
närliggande havsbottnar. För denna tillförsel av sand utförs följande 
undersökningar: Mätning av havsdjupet vid det påverkade strandområdet; 
undersökning av strandens morfodynamik och den marina biosfären. Den 
kuststräcka som skall återställas är 1 500 m lång. 
7. Återställande av Playa de Puerto de la Selva (Gerona) 
Ett område som utsatts för erosion på grund av atmosfärisk påverkan, både från 
havet och från land. 
Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 80 000 m3 sand. 
Anläggning av en stödjande vågbrytare på 82 x 4 m. Åtgärden omfattar 
återställande av 750 m av stranden, vilket medför en ökning av strandbredden 
med 80 m. 
8. Återställande av Playa de Arealonga, Vicedo (Lugo) 
Stranden är utsatt för intensiv erosion, som förstört en stor del av det 
sanddynsbälte som skyddar mot årstidsbetingade förändringar av strandprofilen. 
Planerade åtgärder: Tillförsel av 300 000 m3 sand (från närliggande havsbottnar 
eller från floden Sors flodbädd, beroende på resultatet av utförda under­
sökningar) för att återställa strandens tvärsnittsprofil innan stranden eroderas för 
gott. Den kuststräcka som skall återställas är 1 000 m lång. Plantering av 
växtlighet i sanddynsbältet. 
9. Återställande av miljön på Playa de Pedregalejo (Malaga) 
Ersättning av den nuvarande infrastrukturen med anläggningar som i mindre 
grad påverkar utseendet och miljön. 
Planerade åtgärder: Rivning av åtta vågbrytare och anläggning av tre 200 m 
långa vågbrytare, av vilka endast 50 m sticker upp ur vattnet, vinkelrätt mot 
stranden. Tillförsel av 600 000 m3 sand för att återställa strandens ursprungliga 
utseende. 
/140 
6. SyfÇ 
Att bekämpa havets erosion av kusten genom återställande av 
17 835 m av kuststräckan. 
Att återställa och stabilisera kuststräckornas ekosystem. 
Att återställa kustområden med intressant natur. 
Att återställa den naturliga dynamiken och kustens miljövärden. 
7. Tidsplan 
—————————————————- ——. i , i ————-——•— i i i ———-———— 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.8.1995 31.12.1997 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska analysen av projekten omfattar en period av 20 år. Den interna 
avkastningen för de samlade projekten är 18%. Följande kostnader har tagits 
med i beräkningen: Ursprunglig investering; nyinvesteringar; restvärdet på 
investeringarna samt underhållskostnader. 
Följande avkastning har tagits med i beräkningen: de fördelar som användarna 
erbjuds i fråga om rekreation på stränderna och i strandområdet, utnyttjande av 
vägar, parkeringsplatser och naturområden samt fördelarna för andra 
ekonomiska aktörer. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
a) Avsikten med samtliga dessa åtgärder är att återställa kuststräckornas 
stränder, vilkas utseende har förändrats på grund av de dynamiska 
krafterna utmed kusten. På grund av dessa har den torra strandytan 
minskat och i några fall har nästan hela stranden, försvunnit, varvid 
det har uppstått en mycket eroderad profil vars naturliga karaktär 
man försöker återställa. 
Ansträngningar kommer att göras för att begränsa de negativa 
effekterna av anläggningsarbetet (maskinbuller och luftföroreningar 
förorsakade av schaktningsarbeten). 
/fM 
b) ^ _ De våtmarker som ingår i projektet för återställande av Playa de 
Peniscolas strandremsa och som ligger innanför själva vägen bör 
skyddas genom ett byggförbud. 
/HZ. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Total kostnad 
Stödberättigad kostnad (efter 7.4.1995) 
Stödnivå 
Stöd från Sammanhållningsfonden 39 304 349 
39 304 349 
85% 
33 408 696 
Kostnatfsfôr<>elning per strandområde fl eçu); 
1 Salinas - Asturien 1 570 941 
2 Gozön - Carreno (Asturien) 785 471 
3 Pefiiscola - Castellön 22 244 537 
4 Magalluf - Balearema 507 938 
5 San Antoniobukten - Balearema 1 570 942 
6 Camposoto - Cadiz 1 963 677 
7 Puerto Selva - Geröna 471 283 
8 Arealonga - Lugo 523 647 
9 Pedregalejo - Malaga 3 770 261 
SUMMA 33 408 696 
/)13 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av 
finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/002 
1 Projektnamn; 
Återställande av miljön i strandområden 1995 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P8 de lä Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Costas (MOPTMA) 
3.2 Adress: P' de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4 Piajtg 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Andalusien, Balearema, Valencia, Asturien, Katalonien och 
Galicien. 
5 Projektbeskrivning 
15 olika projekt som berör de mest utsatta strandavsnitten. Antingen 
skall miljön återställas, naturskyddande åtgärder vidtas eller så skall 
området iordningställas på ett sådant sätt att intrång som förstör miljön 
förhindras. 
Nr 1. Gångväg vid Penön de Ifach. Calpe-Alicante. 
Anläggande av en 800 m lång och 3 m bred gångväg, för att undvika 
otillbörlig gångtrafik. Stabilisering av slänter och sluttningar genom 
plantering av växtslag som är typiska för området. Området som skall 
återställas omfattar 2 ha. 
/"</ 
Nr 2. Iordningställande av strandområde i naturreservatet Cabo de Gata 
- Almeria. 
Anläggande av infartssparkering (300 platser) och körvägar en bit från 
stranden (1 500 m väg), samt nödvändiga anordningar och 
serviceinrättningar för ett reglerat och kontrollerat bruk. Området 
omfattar 5 ha och den kuststräcka som skall skyddas är 58 km lång. 
Nr 3. Återställande av miljön vid Playa de Xagö. Gozön-Asturien. 
Återställande av förstörda sanddyner som riskerar att försvinna. Området 
omfattar 200 000 m2. 
Nr 4. Iordningställande av strandområdet vid Santo Tomas och San 
Adeodato. Es Migiorn Gran. Menorca-Balearerna. 
Reglera tillfartsvägarna till stranden och avgränsa det cirka 600 meter 
långa området med sanddyner. Skapa rastplatser och 
rekreationsområden. Anpassa strandremsan (som är 700 m lång och 5 m 
bred) till den omgivande miljön. Det berörda området omfattar 42 000 
m2. 
Nr 5. Miljövårdande insatser i strandområden vid Formentera. 
Balearema. 
Insatserna omfattar stränderna vid Illetas, Lie vant, Sa Roqueta och 
Migjorn samt området kring Ses Salinas och stränderna på ön 
Espalmador. Man planerar att: återställa sanddyner, avgränsa stigar och 
vägar, anlägga infartsparkeringar samt plantera växter som förekommer i 
området. 600 000 m2 sanddyner skall skyddas. 
Nr 6. Återställande av miljön i våtmarkerna i Algaida. Sanlucar de 
Barrameda. Cadiz. 
Projektet omfattar följande: Iordningställande av den kanal som 
genomkorsar området i nord-sydlig riktning. Anläggande av en damm i 
den sydöstra delen genom att återställa uppdämningen. Återställande av 
sjöområden med naturliga tillflöden. Skapande av experimentområden 
för återplantering. Rivande av den centrala tillfartsvägen till salinerna 
och anläggande av en ny väg som inte påverkar miljön. Skapande av ett 
centrum för information om de befintliga ekosystemen. 2 540 000 m2 
våtmark kommer att återställas. 
Nr 7. Miljöskyddande åtgärder i områden nära havet i Chilches, 
Moncöfar, Nules, Torreblanca och Cabanes. Castellön. 
Följande åtgärder kommer att vidtas: Skyddande grusvallar för att 
stabilisera stranden. Förbättrade tillfartsvägar och återställande av en 
boskapsstig. Återställande av strandmiljön i Moncöfar. 
/m 
Nr 8. Miljövårdande insatser i strandområdet vid San Pedro Pescador. 
Gerona. 
Anläggande av påbjudna och alternativa gångvägar utmed 2 710 meter 
strand för att begränsa antalet besökare i naturreservatet i Aiguamolls de 
PEmporda. Man kommer även att bygga en bro (45 m), en utsiktsplats 
och ett antal vakttorn. 
Nr 9. Återställande av vattencirkulationen i Estero de la Ribera. 
Ay amonte-Huelva. 
Syftet är att återge vattnet dess naturliga funktion i dessa våtmarker, 
genom att ta upp öppningar på två ställen där vattendraget skurits av 
med jordvallar. Dessa kommer att tas bort och ersättas med lättare 
material som gör att vattnet kan cirkulera fritt i våtmarkerna. 
Nr 10. Återställande av miljön vid stränderna i Patin, Baleo och Meiras. 
Valdovino - La Coruna. 
- Följande arbeten kommer att genomföras vid stranden i Patin: Den 
väg som nu skär av våtmarkerna från stranden kommer att tas bort. 
En träkonstruktion för gående som förbinder de båda sidorna med 
varandra, kommer att uppföras. Två infartsparkeringar kommer 
att anläggas. Två gångbroar över floden kommer att byggas och 
ett område utanför våtmarkerna kommer att iordningställas för 
serviceinrättningar. 
- Vid stranden i Baleo kommer följande arbeten att utföras: Landsvägen 
kommer att dras om, längre inåt land. Det område där vägen tidigare 
låg kommer att omvandlas till grönområde. En besöksparkering 
kommer att anläggas. 
- Vid stranden i Meiras kommer följande arbeteri att utföras: En 
gammal byggnad vid stranden kommer att rivas. Tillträdet för 
gående kommer att underlättas. Den befintliga 
vegetationen kommer att återställas. 
Nr 11. Återställande av miljön i Ribera de Haciadama. Culleredo - La 
Coruna. 
Följande kommer att göras: Gångvägar anläggs fram till stranden. Ett 
grönområde kommer att skapas, med en gång- och en cykelväg. Två 
sjöområden kommer att återställas. 
Nr 12. Återställande av strandområdet i Sta. Cristina. Oleiros - La 
Coruna. 
Stranden och närliggande områden kommer att återställas genom: 
rivning av byggnader som otillbörligen uppförts vid stranden, etablering 
/W6 
och återställande av vegetation i närliggande områden, samt förbättring 
av tillfartsvägar. 
Nr 13. Återställande av våtmarkerna i Alba. Pontevedra. 
Följande planeras: Rensning av våtmarkerna och angränsande områden. 
Avgränsning av området med hjälp av lätta material och en gångväg. 
Byggande av gångbroar i trä med kurer från vilka man kan betrakta 
flora och fauna. 
Nr 14. Iordningställande av vassområde vid Lagaresfloden. Vigo. 
Pontevedra. 
Arbetena innefattar: manuell rensning av cirka 24 000 m2 av lagunen. 
Anläggande av en gångväg runt området (2 000 m) och en träbro med 
en kur från vilken man kan betrakta flora och fauna. Rivning av väggar 
i en gammal salin. 
Nr 15. Fullständigt återställande av strandområde i Devesa del Saler. 
Valencia. Projektet omfattar återställande av område med sanddyner i 
naturreservatet i Albufera. Den nuvarande strandpromenaden och 
intilliggande byggnader rivs. Sanddynerna stabiliseras genom att man 
planterar växter som finns i området. En gång- och cykelväg anläggs 
bakom sanddynerna. Tre stycken områden med serviceinrättningar som 
smälter in i miljön iordningställs. Cirka 3 000 meter strand 
iordningställs med hjälp av 120 000 m3 sand. 
Syfte 
- Återställande av 1 158 300 m2 sanddyner, 2 864 000 m2 marina 
ekosystem samt 926 000 m2 av andra typer av naturområden. 
- Plantering av växtslag och vegetationskomplex som finns i området. 
- Återställande av den naturliga dynamiken i strandområdena. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga 950901 971231 
arbeten 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Den ekonomiska analysen av projektet omfattar en 20-årsperiod. 
/H> 
Internräntan varierar mellan de olika projekten, men genomsnittligt 
ligger den på 10,3 %. 
De kostnader som beaktats är: initialinvesteringar, återinvesteringar samt 
restvärde på investeringar och underhåll. 
De intäkter som beaktats är: fördelar för användare (med avseende på 
fritidsaktiviteter i strandområden, tillgång till vägar och 
parkeringsplatser, samt återställande av naturområden) samt fördelar för 
andra ekonomiska aktörer. 
9 Mujökonsekvensanalys 
a) Åtgärderna syftar till att minska trycket från besökare i dessa 
strandområden och förbättra miljön där. 
b) För att kunna genomföra projektet med återställande av miljön vid 
Playa de Xagö, Gozön-Asturien, krävs att behöriga myndigheter 
godkänner en generalplan för området. 
Projektet med återställande av våtmarkerna i Alba - Pontevedra, är 
beroende av om behöriga myndigheter verkställer en saneringsplan med 
rening av det avloppsvatten som nu släpps ut i våtmarkerna, i enlighet 
med villkoren i direktiv 91/271. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 42 989 610 
Stödberättigande totalkostnad (efter 42 989 610 
950407): 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 36 541 168 
Stödet fördelar sig enligt följande: 
1. Penon de Ifach (Calpe) 1 476 198 
2. Cabo de Gata (Almeria) 1 581 641 
3. Playa de Xagö (Gozön-Asturien) 790 820 
/in 
4. Strandområde Sto. Tomas y San 1 054 427 
Adeodato (Es Migiorn Gran. 
Menorca-Baleares) 
* 
5. Strandområden Formentera 1 054 427 
(Balearema) 
6. Våtmarker San Likar 6 442 549 
Barrameda (Cådiz) 
7. Strandområden Castellön 1 054 427 
8. Strandområde S. Pedro Pescador 1 581 641 
(Gerona) 
9. Estero de la Ribera. Ayamonte 3 163 281 
(Huelva) 
10. Strandområden i Valdovino (La 2 388 277 
Coruna) 
11. Ribera de Haciadama (La 5 272 135 
Coruna) 
12. Strandområde Sta. Cristina 1 270 585 
Oleiro (La Coruna) 
13. Våtmarker i Alba. Pontevedra 790 820 
14. Vassområde Lagaresfloden. 579 935 
Pontevedra 
15. Devesa £1 Saler - Valencia 8 040 005 
TOTALT 36 541 168 
/H9 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Nr 95/11/61/003 
1. Projekt"?"1"- Anläggningsarbeten vid kusten - 1995 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planification - MEH 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Costas - MOPTMA 
3.2 Adress: P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien " 
4.2 Regioner: Kanarieöarna, Kantabrien, Katalonien, Galicien och Valenciaregionen 
5. Beskrivning 
En serie om 11 projekt avsedda att återställa områdenas naturvärden genom en 
minskning av den mänskliga belastningen pä kusten. 
1. Förbättring av kustremsans miljö (etapp 1). Benisa (Alicante) 
Planerade åtgärder: Omstrukturering av .gångvägen (750 m) längs strandklippan 
med hjälp av avgränsande planteringar eller låga skyddsmurar och utsiktsplatser; 
ombyggnad av befintliga parkeringsplatser till grönområden vilka omges av ett 
nytt område på 4 500 m2: anläggning av servicezoner utanför skyddsområdena. 
2. Strandpark på den första höjden, eller den nedre höjden. Jåvea 
(Alicante) 
Planerade åtgärder: Omvandling av den befintliga vägsträckan till gångväg med 
planteringar; anläggning av tillfartsparkeringar (400 platser); anläggning av en 
gångbro över Canal de la Fontana för att ge fotgängare tillträde till Playa del 
Arenal. 
/to 
3. Återställande av miljön i kuststräckan mellan Playa de la Almadraba 
* " och Playa de la Albufera, Alicante 
Planerade åtgärder: Anläggning av terränganpassade gångvägar (1 200 m); 
anläggning av tillfartsparkering (250 platser). 
4. Återställande av strandområdet och fysisk planering av stränderna i 
Cuberris och Antuerta, Bareyo (Kantabrien) 
Planerade åtgärder: Anläggning av en strandpromenad (600 m); anläggning av 
en borttagbar gångbro av trä; omvandling av bilvägen till gångväg (300 m); av-
gränsning av de delar av stränderna som är reserverade för service; omledning 
av det vattendrag som finns på stranden i Cuberris; anläggning av 175 
parkeringsplatser för att minska trafikintensiteten. 
5. Återställande av miljön i San Juan de la Canal, Santa Cruz de 
Bezana (Kantabrien) 
Planerade åtgärder: Bortforsling av avskräde och sopor och behandling av 
avloppsvatten; anläggning av en gångväg längs kuststräckan, med utsiktsplatser 
och en gångbro (2 500 m); anläggning av grönområden med inhemska växtarter; 
anläggning av en liten parkeringsplats i utkanten av området (45 platser). 
6. Anläggningar längs med stranden i Santa Lucia, El Perellô 
(Tarragona) 
Planerade åtgärder: Anläggning av en gångväg längs kusten med hjälp av löst 
material som finns på platsen samt trappor för utjämning av nivåskillnader; låga 
stenmurar på farliga ställen vid den branta strandklippan; pirarmar till för­
stärkning av strandbankarna; små sandbankar som hjälp att bevara strändernas 
naturliga karaktär. 
7. Återställande av Ribera de Carinos strandområde (La Coruna) 
Planerade åtgärder: Anläggning av en park med sanddyns- och vattenvegetation; 
anläggning av tillfartsparkeringar (100 platser) för att minska trafikbelastningen; 
rivning av avspärrningsmuren; anläggning av ett 400 m stort naturområde som 
bidrag till markplaneringen. Projektet omfattar en yta på 23 000 m2. 
/l\A 
8. Total omplanering av strandområdet vid Playa de las Conteras, Las Palmas de 
Gran Canaria (Las Palmas) 
Projektet gäller den östra delen av stranden, ett 1 200 m långt, mycket vanvårdat område 
från Calle Gavina till Muellitos. 
Planerade åtgärder: Planering av 800 m strandremsa och förlängning av denna; 
omplanering av trafiken och marken; avgränsning och återställande av strandens naturliga 
miljö (för närvarande nästan obefintlig) som gradvis förfaller på grund av olämpliga 
verksamheter; sanering och schaktning för att förbättra strandsilhuetten; återställande av 
800 m av stranden med hjälp av 300 000 m2 ny sand; tillhandahållande av utrustning och 
service för att underlätta bättre underhall och bevarande av kusten. 
9. Återställande av Seixinos kuststräcka, Meafto (Portevedra) 
Planerade åtgärder: Schaktningsarbeten för återställande av strandremsan genom en 
planterad strandbank i stil med omgivningen; reparation av gångvägar och ombyggnad 
av esplanaden i anslutning till bron över floden Oleiros till ett rekreationsområde; 
anläggning av en tillfartsparkering (127 platser); ombyggnad av den gamla masugnen till 
utkiksplats på grund av dess fördelaktiga läge för observation av sjöfåglar; anläggning 
av en träpir för att man skall komma ner till floden vid lågvatten. 
Projektet genomförs i två etapper. 
10. Återställande av Playa de Marjals strandremsa, Cases d'Alcanar (Tarragona) 
Projektet omfattar ett område på 1 200 m. 
Planerade åtgärder: Anläggning av grönområden med inhemsk vegetation och av service-
och rekreationsområden; anläggning av en gångväg längs havsstranden. 
11. Förbättring och återställande av Playa de Pinedos strandremsa, Valencia 
Planerade åtgärder: Rivning av byggnader i det område där den torra delen av stranden 
och serviceområdet skall ligga; förlängning med 523 m av den södra fördämningen av 
floden Turias nya fåra; förlängning av Acequia del Reys utlopp för att förhindra att 
denna rinner ut över stranden; underhåll, förbättring och stabilisering av en sträcka av 
1 100 m av strandsilhuetten med hjälp av ny sand (200 000 m2) ; anläggning och skötsel 
av en 800 m lång strandpromenad. 
A °i^ 
SyHj 
Anläggning av en 4 900 m lång strandpromenad för förbättring av miljön för 
fotgängare 
Rationellt utnyttjande av stranden genom anläggning av 1 677 parkeringsplatser 
och 8 705 m gångvägar 
Förbättring av 1 900 m strand 
Anläggning av tillfarter till stränderna i syfte att skydda känsliga områden 
Förbättring av kustmiljön med hjälp av plantering av inhemsk vegetation 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 7.4.1995 31.12.1997 
8. Fknnomkk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska analysen av projekten omfattar en period av 20 år. Den interna 
avkastningen för de samlade projekten är 9,8%. Följande kostnader har tagits med i 
beräkningen: Ursprunglig investering; nyinvesteringar; restvärdet på investeringarna samt 
underhållskostnader. 
Följande avkastning har tagits med i beräkningen: de fördelar som användarna erbjuds 
i fråga om rekreation på stränderna och i strandområdet, utnyttjande av vägar, 
parkeringsplatser och naturområden samt behållningen för andra ekonomiska aktörer. 
9. Miljökonsekvensanalvs 
a) Planeringen av ett rationellt utnyttjande av stränderna syftar till att 
förhindra eller minska den mänskliga belastningen. Åtgärderna för 
återställande av miljön med hjälp av inhemsk växtlighet syftar till att 
skydda känsliga områden. Anläggningen av tillfartsvägar möjliggör 
ett omfördelat utnyttjande av kustområdet. 
b) Projektet för återställande av miljön kring San Juan de la Canal, 
Santa Cruz de Bezana, Kantabrien kräver att de behöriga 
AU 
myndighetema engagerar sig för att genomföra en saneringsplan i det 
planerade området. 
Projektet för återställande av Ribera de Cariôo, La Coruna, är 
beroende av att de behöriga myndigheterna åtar sig att inte vidta 
åtgärder som förändrar utnyttjandet av miljön i det berörda området. 
/)i^ 
Projektet för återställande av strandremsan vid Playa de Pinedo, 
Valencia, vilket kan beröra Parque Nacional de la Albufera, kräver 
samtycke från de myndigheter som ansvarar för denna nationalpark. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Total kostnad 35 959 100 
Utgifter före den tidpunkt efter vilken stöd kan beviljas 92 408 
Stödberättigad kostnad (efter 7.4.1995) 35 866 692 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 30 486 688 
Ffirdelning av stödet: 
1 Återställande av kusten Benisa - Alicante 1 413 848 
2 Montafiar Bajo - Javea - Alicante 4 189 178 
3 Playa Almadraba/Alfubera - Alicante 471 283 
4 Playa Cuberros/Antuerta - Kantabrien 507 880 
5 Playa S. Juan de la Canal - Kantabrien 1 382 429 
6 Playa de Sta. Lucia - Tarragona 1 680 908 
7 Återställande, Ribera de Carino - La 994 930 
Coruna 
8 Playa de las Canteras - Kanarieöarna 10 472 946 
9 Återställande, Seixinos - Pontevedra 1 120 605 
10 Playa del Marjal - Tarragona 2 094 589 
11 Playa de Pinedo - Valencia 6 158 092 
SUMMA 30 486 688 
/m 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/004-1 
1 Projektnamn: 
Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels 
ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i 
Sydspaniens avrinningsområde och kring floden Guadalquivir. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön * 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Institute» Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nu Direcciön 
General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nu Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). 
Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 
3.2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. 
Direcciön General de Planificaciön y Particiön. 
Adress: Avda de Eritana 1, SEVILLA (ANDALUCIA). 
3.3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. 
Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. 
Servicio de Protecciön del Medio Ambiente. 
Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: De autonoma regionerna Andalucia och Castilla-La Mancha. 
5 Projektbeskrivning 
. Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två 
olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och 
ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Sydspaniens avrinningsområde och 
kring floden Guadalquivir genom sin negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga 
naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. 
/-jlG 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: 
- Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket 
och skapa tillräckligt skydd för marken genom 
• beskogning med arter som är anpassade till miljön samt 
• skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att 
en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i 
riktning mot klimax. 
- Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av 
slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer 
orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska 
punktinsatser. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i 
skogsområden som drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en 
naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i 
brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, 
nämligen följande: 
- Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av 
bränderna. 
- Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och 
för att förhindra skogsbränder. 
Svfte 
Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de 
grundläggande naturresurserna mark och vatten, samt vattnets kretslopp 
som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa 
ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. 
Mer specifikt vill man göra följande: 
- Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt 
återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
- Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden 
som förstörts av bränder. 
- Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska 
mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt 
A%* 
marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den 
koldioxid som finns i atmosfären. 
- Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra 
vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av 
översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. 
- Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta 
för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att 
avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och 
naturliga ekosystem bevaras. 
- Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska 
mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till 
friluftsliv. 
Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde 
och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de 
åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i 
landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en 
fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och 
den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten 
Huvudsakliga arbeten Påbörjas 
950401 Avslutas 
951231 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och 
skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är 
svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och 
förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, 
ekosystem...). 
Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana 
referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen 
av projekt. 
jn 
På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskad förlust av skogsmark. 
3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 
4. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökad välfärd i samhället. 
Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram 
en internränta på 4,10, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i 
ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. 
Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas. Bland dessa kan 
nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i 
landskapsbilden. 
9 Miljökonsekvensanalys 
a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa 
och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att 
skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig 
process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är 
positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som 
bryter den naturliga jämvikten i miljön. 
Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste 
femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan 
mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska 
förändringar. 
b) "I enlighet med villkoren i artikel 3.5 i förordning (EEG) nr 2158/92 
om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i 
projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot 
skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett 
positivt yttrande". 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 30 563 124 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 30 563 124 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 25 978 655 
//^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsanimanfattning 
Nr 95/11/61/006-1 
1. Projektnamn 
Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion och 
ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i 
Guadianaflodens avrinningsområde. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1. Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.1. Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet sofn finFflrar för genomförandet 
3.1 Namn: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera 
Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). 
Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. 
So 
3.2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente 
Direcciön General de Planificaciön y Particiön 
Adress: Avda. de Eritana, 1-SEVILLA (ANDALUCÎA) 
3.3. Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente 
Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural 
Servicio de Protecciön de Medio Natural 
Adress: CI Pintor Matias Moreno, 4 45002-TOLEDO (CASTILLA-LA-
MANCHA) 
3.4 Namn: Consejeria de Agricultura y Comercio 
Direcciön General de Estructuras Agrarias 
Adress: C/ Adriano, 4 06800-MÉRIDA (EXTREMADURA) 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: De autonoma regionerna Andalusien, Kastilien-La Mancha, 
Extremadura. 
5. Beskrivning 
Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två 
handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion 
och ökenspridning som har en direkt påverkan på den naturliga miljön i 
Guadianaflodens avrinningsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst 
viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den l:a 
handlingslinjen kan indelas enligt följande: 
— Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten så 
att den ger ett tillräckligt skydd av marken genom 
/ni 
* plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, 
A Vu 
* behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den 
befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av 
marken och växtlighetens maximala tillväxt. 
Korrigerande infrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera 
sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande 
skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har 
drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a 
handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa naturen och anlägga 
en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med 
utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: 
— Ökad återplantering och stöd för att återställa områden som har 
drabbats av bränder. 
— Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen 
i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. 
6. Svfte 
Projekten avseende "Skogsplantering och kompletterande arbeten..." har som 
övergripande syfte att skydda de grundläggande naturtillgångarna mark, vatten 
och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande 
miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har drabbats av 
skogsbränder. 
Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: 
— Att hejda och begränsa erosionen, såväl vatten- som vinderosion, samt 
att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
AV, 
Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden 
som har förstörts av bränder. 
Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga 
biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och 
tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga 
om att ta upp koldioxid i luften. 
/!% 
— Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och 
förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för 
och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. 
— Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukturen, 
vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i 
regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att 
avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med 
skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. 
— Andra effekter som uppstår, t.ex. skapande och skydd av en biologisk 
mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. 
Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde 
eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella 
territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda naturen 
mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, 
skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.4.1995 31.12.1995 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och 
skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i 
ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantering, 
skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, 
marken, ekosystemen... ). 
/IV, 
Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och 
vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt 
A % 
fastställs för den här typen av projekt. 
Följande vinster har tagits i beaktande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskade förluster av skogsmark. 
3. Minskad förstörelse av dammar. 
4. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökat välbefinnande för befolkningen. 
En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till 
en intern avkastning på 9,62 % vilket säkerställer att projekten har en social,. 
ekonomisk och miljömässig lönsamhet. 
Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. 
Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och 
landskapsförbättring. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och 
bevara den skyddande växtiigheten, med det övergripande syftet att 
skydda tillgångar som mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet 
i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, eftersom de 
genomgående har positiva effekter på den naturliga miljön och inte i 
något fall inbegriper vare sig metoder eller arter som ändrar den 
naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. 
Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste 
femtio åren till stor del har varit täckt med samma arter som man 
kommer att inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig 
risk för negativa ekologiska förändringar. 
n> 
b) I enlighet med kraven i artikel 3.5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om 
skydd av skogar mot bränder bör de åtgärder avseende skogar som 
planeras i projektet vara i överensstämmelse med den spanska planen 
/l Vt 
för skydd av skogar mot bränder som kommissionen godkände den 7 
januari 1994. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162 323 ptas) 
Total kostnad: 7 193 232 ecu 
Total stödberättigad kostnad: (efter den 7 april 1995) 7 193 232 ecu 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 5 754 585 ecu 
/i y) 
1555 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/009-1 
1 Projektnamn: 
Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels 
ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Jucars 
avrinningsområde - Medelhavskusten. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nu Direcciön 
General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nu Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). 
Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 
3.2 Namn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes. 
Direcciön General de Estructuras Agrarias. 
Diputaciön General de Aragön. 
Adress: P° de Maria Agustin 36, Edf. Pignatelli, 50004 ZARAGOZA (ARAGON). 
3.3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. 
Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. 
Servicio de Protecciön del Medio Natural. 
Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 
3.4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. 
Direcciön General de Recursos Forestales. 
Adress: C/ Arquitecto Alfaro 39, 46011 VALENCIA (VALENCIA). 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: De autonoma regionerna Aragön, Castilla-La Mancha och Valencia. 
5 Projektbeskrivning 
/IL/Ù 
Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två 
olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och 
ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Jucars avrinningsområde -
Medelhavskusten genom sin negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga 
naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: 
- Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket 
och skapa tillräckligt skydd för marken genom 
• beskogning med arter som är anpassade till miljön samt 
• skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att 
en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i 
riktning mot klimax. 
- Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av 
slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer 
orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska 
punktinsatser. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i 
skogsområden som drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en 
^naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i 
brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, 
nämligen följande: 
- Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av 
bränderna. 
- Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och 
för att förhindra skogsbränder. 
Syfte 
Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de 
grundläggande naturresurserna mark och vatten, samt vattnets kretslopp 
som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa 
ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. 
Mer specifikt vill man göra följande: 
- Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt 
återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
a, i 
- Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden 
som förstörts av bränder. 
- Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska 
mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt 
marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den 
koldioxid som finns i atmosfären. 
- Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra 
vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av 
översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. 
- Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta 
för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att 
avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och 
naturliga ekosystem bevaras. 
- Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska 
mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till 
friluftsliv. 
Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde 
och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de 
åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i 
landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en 
fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och 
den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten 
Huvudsakliga arbeten Påbörjas 
950401 Avslutas 
951231 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs 
Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och 
skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är 
svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och 
förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, 
ekosystem...). 
Ml-
Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana 
referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen 
av projekt. 
På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskad förlust av skogsmark. 
3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 
4. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökad välfärd i samhället. 
Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram 
en internränta på 9,37, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i 
ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. 
Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas, men som skulle 
höja internräntan avsevärt. Bland dessa kan nämnas den minskade 
växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 
9 Miljökonsekvensanalys 
a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa 
och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att 
skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig 
process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är 
positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som 
bryter den naturliga jämvikten i miljön. 
Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste 
femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan 
mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska 
förändringar. 
b) "I enlighet med villkoren i artikel 3.5 i förordning (EEG) nr 2158/92 
om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i 
projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot 
skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett 
positivt yttrande". 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 19 470 537 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 19 470 537 
>/3 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 15 576 429 
Al\ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/010-1 
1. Projektnamn 
Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion, 
ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i 
Balearemas avrinningsområde. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1. Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.1. Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera 
Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). 
Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. 
A (A 
3.2 Namn: Consejeria de Agricultura y Pesca 
Direcciön General de Estmcturas Agrarias y Medio Natural 
Adress: C/ dels Forners, 10 07006 - PALMA DE MALLORCA (BALEARES) 
/M 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Den autonoma regionen Balearema. 
5. Beskrivning 
Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två 
handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion 
och ökenspridning som har en direkt påverkan på den naturliga miljön i 
Balearernas avrirmingsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst 
viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den l:a 
handlingslinjen kan indelas enligt följande: 
Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten som 
ger ett tillräckligt skydd av marken genom 
* plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, 
* behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den 
befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av 
marken och växtlighetens maximala tillväxt. 
Korrigerande infrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera 
sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande 
skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har 
drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a 
handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa namren och anlägga 
,/^V 
en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med 
utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: 
— Ökad återplantermg och stöd för att återställa områden som har 
drabbats av bränder, 
'•/ciî 
Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen 
i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. 
6. Svfte 
Projekten har som övergripande syfte att skydda de grundläggande 
naturtillgångarna mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap 
av grundläggande miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har 
drabbats av skogsbränder. 
Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: 
— Att hejda och begränsa erosionen. såväl vatten- som vinderosion, samt 
att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
— Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden 
som har förstörts av bränder. 
— Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga 
biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och 
tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga 
om att ta upp koldioxid i luften. 
— Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och 
förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för 
och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. 
— Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukturen, 
vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i 
regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att 
avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med 
skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. 
— Andra effekter som uppstår, t.ex. skapande och skydd av en biologisk 
mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. 
A/9 
7. Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde 
eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella 
territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda naturen 
mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, 
skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. 
Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.4.1995 31.12.1995 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och 
skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i 
ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantermg, 
skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, 
marken, ekosystemen... ). 
Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och 
vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt 
fastställs för den här typen av projekt. 
Följande vinster har tagits i beaktande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskade förluster av skogsmark. 
3. Minskad förstörelse av dammar. 
4. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökat välbefinnande för befolkningen. 
En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till 
en intern avkastning på 2,78 %, vilken säkerställer att projekten har en social, 
ekonomisk samt miljömässig lönsamhet. 
/75o 
Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. 
Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och 
landskapsförbättring. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och bevara den 
skyddande växtligheten, med det övergripande syftet att skydda tillgångar som 
mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av 
grundläggande miljöprocess, eftersom de genomgående har positiva effekter på 
den naturliga miljön och inte i något fall inbegriper vare sig metoder eller arter 
som ändrar den naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. 
Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste femtio 
åren till stor del har varit täckt med samma arter som man kommer att 
inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig risk för negativa 
ekologiska förändringar. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162 323 ptas) 
Total kostnad: 1 445 203 ecu 
Total stödberättigad kostnad: (efter den 7 april 1995) 1 445 203 ecu 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 1 228 422 ecu 
/7*M 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95/11/61/010-2 
1. Projektnamn 
Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion och 
ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i 
Kanarieöarnas avrinningsområde. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1. Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.1. Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet **>m «"sparar för genomförandet 
3.1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera 
Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). 
Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. 
3.2 Namn: Consejeria de Politica Territorial. 
Servieio de Planificaciön, Evaluaciön y Seguimiento de Programas. 
AL 
Adress: Avda. de Anaga, 35 6a pi Edf servicios Multiples 38001 - SANTA 
CRUZ DE TENERIFE 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Den autonoma regionen Kanarieöarna 
5. Beskrivning 
Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två 
handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion 
och ökenspridning som har en direkt påverkan på den namriiga miljön i 
Guadianaflodens avrinningsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst 
viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den la 
handlingslinjen kan indelas enligt följande: 
— Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten så 
att den ger ett tillräckligt skydd av marken genom 
* plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, 
* behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den 
befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av 
marken och växtlighetens maximala tillväxt. 
— Korrigerande irifrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera 
sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande 
skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har 
drabbats av bränder. 
• V 53 
De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a 
handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa namren och anlägga 
) 5"^ 
en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med 
utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: 
— Ökad återplantermg och stöd för att återställa områden som har 
drabbats av bränder. 
— Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen 
i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. 
Brandgator och vägar där hjälp kan ta sig fram som förebyggande åtgärder mot 
skogsbränder i högriskområden med särskild skyddande växtlighet. 
6. Svfte 
Projekten har som övergripande syfte att skydda de grundläggande 
naturtillgångarna mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap 
av grundläggande miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har 
drabbats av skogsbränder. 
Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: 
— Att hejda och begränsa erosionen, såväl vatten- som vinderosion, samt 
att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
— Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden 
som har förstörts av bränder. 
— Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga 
biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och 
tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga 
om att ta upp koldioxid i luften. 
— Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och 
förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för 
och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. 
AS 
Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukmren, 
vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i 
regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att 
, l 5( 
avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med 
skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. 
— Andra effekter som uppstår, t.ex. skapande och skydd av en biologisk 
mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. 
Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde 
eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella 
territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda namren 
mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, 
skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.4.1995 31.12.1995 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och 
skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i 
ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantermg, 
skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, 
marken, ekosystemen...). 
Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och 
vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt 
fastställs för den här typen av projekt. 
Följande vinster har tagits i beaktande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskade förluster av skogsmark. 
3. Minskad förstörelse av dammar. 
4. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
/'A 
6. Okat välbefinnande för befolkningen. 
. ) w 
En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till 
en intern avkastning på 1,4 % vilket säkerställer att projekten har en social, 
ekonomisk och miljömässig lönsamhet. 
Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. 
Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och 
landskapsförbättring. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och bevara den 
skyddande växtligheten, med det övergripande syftet att skydda tillgångar som 
mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av 
grundläggande miljöprocess, eftersom de genomgående har positiva effekter på 
den namriiga miljön och inte i något fall inbegriper vare sig metoder eller arter 
som ändrar den naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. 
Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste femtio 
åren till stor del har varit täckt med samma arter som man kommer att 
inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig risk för negativa 
ekologiska förändringar. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162 323 ptas) 
Total kostnad: 4 956 751 ecu 
Total stödberättigad kostnad: (efter den 7 april 1995) 4 956 751 ecu 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 4 213 238 ecu 
m 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/010-3 
1 Projektnamn: 
Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels 
ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Seguras 
avrinningsområde. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn. Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 ( )r»an som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Namraleza (nu Direcciön 
General para la Conservaciön de la Namraleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Namraleza (nu Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). 
Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 
3.2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. 
Direcciön General de Planificaciön y Particiön. 
Adress: Avda de Eritana 1, SEVILLA (ANDALUCIA). 
3.3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. 
Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. 
Servicio de Protecciön del Medio Natural. 
Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 
3.4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. 
Direcciön General del Medio Natural. 
Adress. C/ Luis Fontes Pagan 3, 30071 MURCIA (MURCIA). 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: De autonoma regionerna Andalucia, Castilla-La Mancha och Murcia. 
5 Pro j ektbeskrivning 
Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två 
olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och 
ökenutbredning som direkt påverkar miljön i Seguras avrinningsområde genom sin 
•1fa 
negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga namrtillgångar: växtlighet, mark och 
vatten. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: 
- Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket 
och skapa tillräckligt skydd för marken genom 
• beskogning med arter som är anpassade till miljön samt 
• skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att 
en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i 
riktning mot klimax. 
- Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av 
slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer 
orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska 
punktinsatser. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i 
skogsområden som drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en 
naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i 
brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, 
nämligen följande: 
- Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av 
bränderna. 
- Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och 
för att förhindra skogsbränder. 
Syfte 
Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de 
grundläggande naturresurserna mark och vatten samt vattnets kretslopp 
som är en yiktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa 
ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. 
Mer specifikt vill man göra följande: 
- Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten samt 
återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
- Bekämpa och förebygga skogsbränder samt skapa återväxt i områden 
som förstörts av bränder. 
161 
- Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska 
mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt 
marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den 
koldioxid som finns i atmosfären. 
- Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra 
vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av 
översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. 
- Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta 
för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att 
avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och 
naturliga ekosystem bevaras. 
- Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska 
mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till 
friluftsliv. 
Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde 
och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de 
åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i 
landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en 
fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och 
den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten 
Huvudsakliga arbeten Påbörjas 
950401 Avslutas 
951231 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och 
skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är 
svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och 
förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, 
ekosystem...). 
Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana 
referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen 
av projekt. 
/}i% 
På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskad förlust av skogsmark. 
3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 
4. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökad välfärd i samhället. 
Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram 
en internränta på 9,73, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i 
ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. 
Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas. Bland dessa kan 
nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i 
landskapsbilden. 
9 Miljökonsekvensanaivs 
a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa 
och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att 
skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig 
process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är 
positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som 
bryter den naturliga jämvikten i den miljö där man arbetar. 
Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste 
femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan 
mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska 
förändringar. 
b) "I enlighet med villkoren i artikel 3.5 i förordning (EEG) nr 2158/92 
om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i 
projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot 
skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett 
positivt yttrande". 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 6 566 535 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 6 566 535 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 5 581 554 
:)6} 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om bevujande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/010-4 
1 Proiektnamn: 
Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels 
ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Tajos 
a v r i nningsområde. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Namraleza (nu Direcciön 
General para la Conservaciön de la Namraleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Namraleza (nu Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). 
Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 
3.2 Namn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes. 
Direcciön General de Estmcturas Agrarias. 
Diputaciön General de Aragön. 
Adress: P° de Maria Agustin 36, Edf. Pignatelli, 5004 ZARAGOZA (ARAGON). 
3.3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. 
Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. 
Servicio de Protecciön del Medio Natural. 
Adress: CI Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 
3.4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciön del Territorio. 
Direcciön General del Medio Natural. 
Adress: C/ Muro 9, 47004 VALLADOLID (CASTILLA Y LEON). 
3.5 Namn: Consejeria de Agricultura y Comercio. 
Direcciön General de Estmcturas Agrarias. 
Adress: C/ Adriano 4, 06800 MERIDA (EXTREMADURA) 
3.6 Namn: Consejeria de Cooperation. 
Agenda del Medio Ambiente - Servicio de Gestion Territorial. 
Adress: C/ Princesa 3, 28008 MADRID (MADRID). 
//^ 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: De autonoma regionerna Aragön, Castilla-La Mancha, Castilla y Leon, 
1 •xtremadura och Madrid. 
5 Projektbeskrivning 
Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två 
olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och 
ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Tajos avrinningsområde genom sin 
negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga namrtillgångar: växtlighet, mark och 
vatten. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: 
- Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket 
och skapa tillräckligt skydd för marken genom 
• beskogning med arter som är anpassade till miljön samt 
• skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att-
en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i 
riktning mot klimax. 
- Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av 
slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer 
orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska 
punktinsatser. 
Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i 
skogsområden som drabbats av bränder. 
De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en 
naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i 
brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, 
nämligen följande: 
- Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av 
bränderna. 
- Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och 
för att förhindra skogsbränder. 
6 Svfte 
Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de 
grundläggande naturresurserna mark och vatten samt vattnets kretslopp 
/>65 
som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa v 
ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. 
Mer specifikt vill man göra följande: 
- Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt 
återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. 
- Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden 
som förstörts av bränder. 
- Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska 
mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt 
marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den 
koldioxid som finns i atmosfären. 
- Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra 
vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av 
översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. 
- Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta 
för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att 
avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och 
naturliga ekosystem bevaras. 
- Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska 
mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till 
friluftsliv. 
Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde 
och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de 
åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i 
landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en 
fortskridande omvandling till öken orsakad av jorderosion, skogsbränder 
och den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten 
Huvudsakliga arbeten Påbörjas 
950401 Avslutas 
951231 
.16C 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och 
skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är 
svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och 
förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, 
ekosystem...). 
Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana 
referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen 
av projekt. 
På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 
1. Minskad risk för översvämningar. 
2. Minskad förlust av skogsmark. 
3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 
4. Värdeökning på skogsmark och minskad omvandling till öken. 
5. Förbättrad vattenkvalitet. 
6. Ökad välfärd i samhället. 
Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram 
en internränta på 7,11, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i 
ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. 
Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas, men som skulle 
höja internräntan avsevärt. Bland dessa kan nämnas den minskade 
växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 
9 Miljökonsekvensanalys 
a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa 
och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att 
skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig 
process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är 
positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som 
bryter den naturliga jämvikten i miljön. 
Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste 
femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan 
mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska 
förändringar. 
b) "I enlighet med villkoren i artikel 3.5 i förordning (EEG) nr 2158/92 
om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i 
projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot 
/ib> 
skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett 
positivt yttrande". 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 17 099 973 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 17 099 973 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 13 679 978 
/}ti 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95/11/61/012 
1. Projektil jimn 
Avloppsreningsverk i Calvia - Balearema 
2. Myndighet som ger in gnsfik^n 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet snm fmsvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plate 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Balearema 
Autonom provins: Balearema 
5. Beskrivning 
Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i Palma de 
Mallorcabukten, varvid följande arbeten skall utföras: 
1. AVLOPPSRENINGSVERK, SANTA PONSA 
Behandling av fast avfall 
Sandavskifjning med förluftning och fettavskiljning 
Mätning av vattenmängden 
Homogemseringsdamm 
Försedimentering och slamavskiljning 
Biologisk rening: Luftningstankar 
Sekundärsedimentering av vanligt avfall 
Àteivinning av aktivt slam och överskottsslam 
Återvinning i anaerob zon 
/>(>*) 
Klorering 
Pumpning av slam från försedimenteringen 
Slamförtjockning 
Anaerob rötning 
Efterförtjockning av slam 
Avvattning av slam 
Diverse anläggningar: 
Luktborttagning 
Tömning av beståndsdelar 
Dricks- och industrivatten 
Övervakningscentral 
Industrilokal 
Behandlinganläggning 
Stadsplanering och inhägnader 
2. AVLOPPSRENINGSVERK, PAGUERA 
Behandling av fast avfall 
Sandavskiljning med förluftning och fettavskiljning 
Mätning av vattenmängden 
Biologisk rening med nitrifiering och denitrifiering och aerobisk slam-
stabilisering 
Sekundärsedimentering och slamavskiljning 
Klorering 
Slamförtjockning 
3. AVLOPPSRENINGSVERK, BENDINAT 
Behandling av fast avfall 
Sandavskiljning med förluftning och fettavskiljning 
Mätning av vattenmängden 
Biologisk rening med nitrifiering och denitrifiering och aerobisk slam-
stabilisering 
Sekundärsedimentering och slamavskiljning 
Klorering 
Slamförtjockning 
4. PUMPSTATIONER OCH LEDNINGAR 
Pumpstation, Murillo (E.I.58) 
Frarnledning, Murillo - Son Ferrer (E.I.8.1) 
Frarnledning, Son Ferrer - reningsverk 
Pumpstation, Magalluf (E.I.4.2) 
Frarnledning, Magalluf - avloppsreningsverk 
5. FÖRLÄNGNING AV UNDERVATTENSLEDNINGAR 
Ledning, Santa Ponsa, 1 200 m 
Ledning, Paguera, 300 m 
Ledning, Palma Nova, 500 m 
Ledning, Magalluf, 250 m 
/)*° 
6. Svfte 
Anläggningsarbeten för de tre reningsverk som behandlar vattnet från de allmänna 
avloppssystemen i Calvias kommun. Därigenom minskas föroreningarna i denna 
kommun till nivåer som är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar i 
Medelhavet. De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: 
95/11/61/012 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD, utlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, utlopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom­
snitt (mVdygn) Santa Ponsa 
34 000 
118000 
490 
25 
300 
35 
31000 Paguera 
6 700 
27 300 
575 
25 
300 
35 
3 100 Bendinat 
6 700 
30 000 
475 
25 
300 
35 
7000 SUMMA 
47 400 
175 300 
7. Tidsplan 
Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 1.6.1993 22.11.94 
Markförvärv 
Huvudsakliga arbeten 5.4.1995 5.10.1996 
Operativ fas 6.10.1996 
A>* 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grwidföratsättnimjar fastställts: 
Investeringar för 20 års livslängd 
Drifts- och underhållskostnader 
Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de 
belopp som tas ut av användarna) 
Beräknad miljövinst 
Återvinning av behandlat vatten 
Den interna avkastningen är 15,61%. 
Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de 
ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och ökat 
välbefinnande för lokaltefolkningen. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet medför 
följande: 
Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till 
följd av människornas inverkan. 
Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. 
Minskad förorening av akvifererna. 
Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades av 
avloppsvatten utan adekvat rening. 
Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 12 162 170 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4.95) 12 162 170 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 10 337 845 
/9VU 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/013 
1. Projyktnqmn 
Avloppssystem, Costa del Sol och Costa de la Luz, Andalusien 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Cadiz och Granada 
Autonom provins: Andalusien 
5. Beskrivning 
Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i några 
kommuner vid Andalusiens kust, varvid följande arbeten skall utföras: 
Reningsverk i Motril - Salobrena 
Projektet omfattar följande anläggningar: 
/?>3 
Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: 
Salobrena, La Canaleta och Lobres (0350) 
Varadera och Puerto de Motril (0600) 
Motril och Torrenueva (0400) 
Vattenledning: Förbehandling, blandning och flockning, primärsedimentering 
(3 enheter), biologisk rening genom en biologisk reaktor med turbiriluftning (3 
enheter), luftning och sekundärsedimentering. 
Slamledning: Extraktion och pumpning av primärsediment för förtjockning, 
extraktion av överskottsslam för a v vattning, återvinning av primärsediment, 
förtjockning genom sedimentering, anaerobisk rötning, uppvärmning, av-
vattning, extraktion och deponering. 
Vattenverk, Almufiecar 
Projektet omfattar följande anläggningar: 
Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: 
Almufiecar (0800) 
Velilla (0350) 
Vattenledning: Förbehandling, primärsedimentering, biologisk rening och 
sekundärsedimentering. 
Slamledning: Extraktion och pumpning av biologiskt överskottsslam för primär­
sedimentering, extraktion och pumpning av blandat slam från 
primärsedimentering, aerobisk rötning, avvattning via bandfilter, stabilisering 
med kalk och deponering. 
Återförsel av renat vatten: En anläggning för att återföra renat vatten till 
akvifererna planeras. 
Vattenverk, La Lfnea 
Projektet omfattar följande anläggningar: 
Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: 
La Atunaras strand (0700) 
Campingplatsen (0250) 
Vattenledning: Förbehandling, primärsedimentering och desinfektion 
(klorering). 
Slamledning: Återvinning av primärsediment, förtjockning genom 
sedimentering, anaerobisk rötning, avvattning och deponering. 
6. Svfte 
Anläggningsarbeten för reningsverken i Motril-Salobrefla, Almufiecar och La 
Linea. Därigenom minskas föroreningarna i dessa kommuner till nivåer som 
är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar i Medelhavet eller för att 
återföra renat vatten till akvifererna. De viktigaste parametrarna för renings­
verken är följande: 
/HM 
95/11/61/013 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD5, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD5, udopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, utlopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom­
snitt (mVdygn) Motril -
Salobrena 
95 000 
155 000 
279 
25 
227 
35 
34 000 Almufiecar 
60 000 
108 000 
323 
25 
266 
30 
27 000 Llnea de la 
Concepciön 
85000 
105 000 
280 
25 
280 
35 
26 250 SUMMA 
240 000 
368 000 
7. Tidsplan 
_(aiBBSBS;3SsasBaBBjj!—:;aB:BS!B:ssSBB 
Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 
Markförvärv 
Huvudsakliga arbeten 1.5.1995 31.12.1997 
Operativ fas 1.1.1998 
/1^ 
8. Kostnads-Zintäktsanalvs 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grandföratsättningar fastställts: 
Investeringar för 20 års livslängd 
Drifts- och underhållskostnader 
Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de 
belopp som tas ut av användarna) 
Beräknad miljövinst 
Atereinning av behandlat vatten 
Den interna avkastningen är 17,8 %. (Reningsverk, Motril-Salobreöa; 19,53 %, 
Almufiecar: 12,71% och La Linea de la Concepciön: 29,52%). 
Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de 
ekonomiska möjligheterna i området, turismens utveckling på landsbygden och 
ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. 
9. Miliökonsekvpn^nalvs 
Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet 
medför följande: 
Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. 
Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till 
till följd av människornas inverkan. 
Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. 
Minskad förorening av akvifererna. 
Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades 
av avloppsvatten utan adekvat rening. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
/m 
10. Kostnad och stödbelopp ii ecu) 
Totalkostnad 19 812 349 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4.95) 19 812 349 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sarnmaimållningsfonden: 16 840 497 
Totalkostnaden fördelas enligt följande: 
Reningsverk, Motril - Salibrena 7 175 816 
Reningsverk, Almufiecar 8 618 002 
Reningsverk, Concepciön 4 018 531 
/?w 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95/11/61/014 
1. Projektnamn 
Avloppsrening, Campo de las Dalfas, Almeria 
2. Myndighet som ger in fmsftkan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Almeria 
Autonom provins: Andalusien 
5. Beskrivning 
Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i 
Campo de Dalias, Almeria, varvid följande arbeten skall utföras: 
a) Anläggning av det Roquetas de Marområdet planerade avlopps­
reningsverket i El Solanillo och återförsel av behandlat vatten till 
Campo de Dalias akvifer genom infiltration efter tertiärbehandling 
genom omvänd osmos. 
b) Åtgärd liknande den föregående, bestående av tertiärbehandling genom 
omvänd osmos av vattnet från det reningsverk som för närvarande 
byggs i El Ejidos kommun. Därefter planeras infiltration av det 
behandlade vattnet för påfyllnad av Campo de las Dalias akvifer eller 
för återvinning. Likaledes planeras byggandet av ytterligare en 
anläggning för tertiärbehandling genom omvänd osmos följt av 
/IV* 
infiltration för behandling av vattnet från det nuvarande reningsverket 
som behandlar vattnet från tätorterna Las Norias och Santa Maria del 
Aguilas. 
c) Anläggning av ett reningsverk för Balerma och tertiärbehandling av 
det behandlade vattnet tillsammans med vattnet från det befintliga 
reningsverket i Blanega. Totalt ca 3 000 mVdygn återvinns genom 
påfyllnad av akviferen. 
d) Anläggning av ett avloppsreningsverk för Ådras kommun tillsammans 
med en anläggning för tertiärbehandling. 
e) Anläggning av avloppsreningsverk för små samhällen som San 
Agustin, Berja, Dalias, Félix, La Motionera, Puebla de Vicar, Enix 
och Pefiarrodada. 
6. Sjflg 
Anläggningsarbeten för de femton reningsverk som behandlar vatten som 
samlats i de allmänna avloppssystemen i kommunerna Roquetas de Mar, El 
Ejido och Ådra och i andra, mindre avlopp i Campo de Dalias. Därigenom 
minskas föroreningarna i dessa kommuner, med en befolkning på 261 765 
invånare, till nivåer som är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar 
i Medelhavet eller för återvinning eller återförsel av renat vatten till 
akvifererna. 
De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: 
/iw 
95/11/61/014 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD, utiopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, udopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom­
snitt (m3/dygn) AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 
Peftarrodada Ådra 
19 900 
23 400 
350 
25 
375 
35 
6 960 Berja 
7000 
9000 
350 
25 
375 
35 
2000 Castala 
100 
250 
350 
25 
375 
35 
60 250 
350 
350 
25 
375 
35 
100 
/IÎÔ 
AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 
95/11/61/014 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD, utlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, utlopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom-
snitt (m3/dygn) Rio Chico 
300 
350 
475 
25 
300 
35 
140 Dalfas 
3 930 
3 930 
475 
25 
300 
35 
880 El Ejido 
26 339 
26 339 
475 
25 
300 
35 
7 827 Sta Maria de 
Aguila 
14 203 
14 203 
475 
25 
300 
35 
4 632 
ylt-1 
AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 
95/11/61/014 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD, uUopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, utlopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom­
snitt (m3/dygn) Balerma 
4 995 
8 154 
475 
25 
300 
35 
2 492 San Agustui 
1 960 
1960 
475 
25 
300 
35 
582 La Mojonera 
5600 
5600 
475 
25 
300 
35 
1680 Puebla de 
Vicar 
6 500 
6 500 
475 
25 
300 
35 
1940 
ATL 
AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 
95/11/61/014 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Total 
genomsnittlig 
BOD, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
BOD, utlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, uUopp 
(mg/1) 
Vattenmängd, 
dygnsgenom-
snitt (m3/dygn) Solanillo 
75 000 
106 686 
475 
25 
300 
35 
35 263 Felix 
600 
1200 
475 
25 
300 
35 
340 Enix 
250 
600 
475 
25 
300 
35 
160 Summa 
166 927 
208 522 
/1V3 
7. Tidsplan 
Planering av projektet BBBSBHBBOtMBMBa 
Påbörjas 
5.6.1993 Avslutas 
7.2.1995 
Markförvärv 10.4.1995 
Huvudsakliga arbeten 31.08.1995 31.12.1998 
Operativ fas 1.1.1999 
8. Beräkning ?y kostnader och sociala och «frnnnmfrka fördelar 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande gnmdfömtsättningar fastställts: 
Investeringar för 20 års livslängd 
Drifts- och underhällskostnader 
Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av 
de belopp som tas ut av användarna) 
Beräknad miljövinst 
Återanvändning av behandlat vatten 
Den interna avkastningen är 8,12%. 
Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de 
ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och 
ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet 
medför följande: 
Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar 
till följd av människornas inverkan. 
Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. 
Minskad förorening av akvifererna. 
Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare 
skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. 
Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
A\H 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 32 594 272 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4:95) 32 594 272 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 27 705 131 
/M 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/015 
1. Projektnamn 
Avloppsreningsverk, östra Murcia 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Murcia 
Autonom provins: Murcia 
5. Beskrivning 
Projektet består i byggandet av nödvändiga anläggningar för avloppsrening i 
Murcias kommun. 
För detta skall följande arbeten utföras: 
AU 
Avloppsanläggning som omfattar följande enhetliga processer: Förbehandling, 
vattenmätning, primärsedimentering, biologisk rening, sekundärsedimentering, 
recirkulation av biologiskt slam, desinfektion av vattnet med klor eller ozon 
eller ultraviolett desinfektion samt installation av reagensdosering för 
primärsedimenteringen. 
Slambehandlingsanläggning som omfattar följande processer: 
Förtjockning av primärslam och biologiskt slam, anaerobisk rötning, 
regleringstank för rötslam, torkning, förvaring och tömning. 
Gasbehandlingsanläggning som omfattar följande: 
Förvaring av rötgas i en hydrauliskt tillsluten gasbehållare, kompressorer för 
ökning av gastrycket före brännaren, värmepanna för vatten och skorsten för 
förbränning av överskottsgas. 
Anläggning för luktbehandling och ventilation av lokalerna. Följande processer 
skall användas: 
Utsugning av förorenad luft, ledning till luktborttagningsanläggningen, kemiska 
kontakttorn och utsugning av frånluft. 
Luktbehandling föreslås vid följande: 
Tillförsel, inpumpning av råvatten, förbehandling, primärsedimentering, slam-
förtockare, förvaringstank för slam, avvattnings- och uppvärmningsanläggning 
samt pump- och slamkammare. 
6. Syfte 
Anläggningsarbeten för ett reningsverk för vatten från avloppssystemen i den 
östra delen av Murcias kommun. Därigenom minskas föroreningarna i denna 
kommun, med en befolkning på 875 000 personekvivalenter, till nivåer som är 
godtagbara för utsläpp i floden Segura. 
De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: 
n> 
RENINGSVERK MURCIA-ESTE 
95/11/61/015 SUMMA 
Faktisk befolkning 285 015 
(inv.) 
Befolkning enl. 875 000 
plan 
Total genomsmttlig 350 
BOD5, inlopp 
(mg/1) 
Total genomsmtUig 25 
BOD5, uUopp 
(mg/1) 
Total genomsnittlig 300 
SS, inlopp (mg/1) 
Total genomsmttlig 25 
SS, uUopp (mg/1) 
Vattenmängd, 150 000 
dygnsgenomsnitt 
(m3/dygn) 
sssssissssssassaassESsdssssssiBssastsBKS 
,m 
7. Tidsplan 
Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 
Markförvärv 
Huvudsakliga arbeten 15.4.1994 31.12.1998 
Operativ fas 1.1.1999 
Kostnads-Zintäktsanalvs 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundförutsättningar fastställts: 
Investeringar för 20 års livslängd 
Drifts- och underhållskostnader 
Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av 
de belopp som tas ut av användarna) 
Beräknad miljövinst 
Återvinning av behandlat vatten 
Den interna avkastningen är 13,03%. 
Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de 
ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och 
ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. 
Miljökonsekvensanaivs 
Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på gmnd av att projektet 
Uc) 
medför följande: 
Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar 
till till följd av människornas inverkan. 
Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. 
Minskad förorening av akvifererna. 
Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare 
skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. 
Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 23 247 476 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4.95) 23 247 476 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 19 760 354 
/lc)0 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sanunanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/017 
1 Projejrtpamn; 
Avloppsledningar och utbyggnad av avloppsreningsverket i Rincön de Leon, 
Alicante. 
2 Organ sorg ansvarar för qm$Kan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid, Spanien 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 
4 Elan 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Provins: Alicante 
Autonom region: Valencia 
5 Protektbeskrivning 
Projektet omfattar erforderliga installationer för rening av avloppsvatten i Alicante. 
I detta syfte kommer följande arbeten att utföras: 
1. Utbyte av huvudledningarna mellan San Vicente och Alicante. 
2. Utbyte av ledningen mellan Centro Comercial och den västra ledningen. 
3. Upprustning av pumpstationen i San Gabriel. 
4. Pumpning av vatten från pumpstationen i San Gabriel till avloppsreningsverket. 
5. Pumpstation och pumpning från Barranco de las Ovejas. 
6. Utbyggnad och upprustning av avloppsreningsverket i Rincôn de Leon. Rivning 
och nybyggnad av anläggning för förrening, försedimentering, förtjockning, anaerob 
nedbrytning m m. 
Avloppsreningsverket kommer följaktligen att innefatta: 
Vartenrening: förrening, försedimentering, biologisk rening (aktivt slam) samt 
desinfektion. Luktreducering sker med hjälp av aktivt kol. 
/Ich 
S lambehandling: primärslamcirkulation, förtjockning med hjälp av tyngdkraften, 
anaerob nedbrytning, uppvärmning av slam samt mekanisk dehydratisering genom 
centrimgering. 
7. Avloppsledning som leder det renade vattnet från reningsverket till pumpstationen 
i San Gabriel och därifrån vidare till avloppskanalen i havet. 
8. En 500 meter lång undervattensledning för utsläpp i havet. 
9. Byggande av en vattentäkt i form av en reservoar för att möjliggöra uttag av 4 
hm3 per år. 
Syfte. 
Genomföra arbeten och installationer vid ett reningsverk som tar hand om 
avloppsvattnet från huvudledningarna i Alicante kommun. I och med detta kommer 
man att kunna minska föroreningarna i denna kommun, som har en personekvivalent 
på 373 000, och uppnå acceptabla nivåer för utsläpp av avloppsvatten i floden 
Segura eller i havet. 
AVLOPPSLEDNINGAR OCH UTBYGGNAD AV RENINGSVERKET I 
RINCON DE LEON, ALICANTE 
95/11/61/01? SAMMANLAGT 
32TÖÖÖ Nuvarande invånarantal 
Planerad personekvivalent . 
BS5 sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) 373 000 
1ST 
W BS5 .sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) 
SS sammanlagt medelvärde 
inlopp (mg/1) 
SS sammanlagt medelvärde 
utlopp (mg/1) 
Vattenvolym genomsnitt per dag (nrVdag) 322 
W 
75T5ÖÖ" 
Tidsplan för arbetena 
Projektering 
Markförvärv 
Anläggningsarbeten 
Ibruktagande Påbörjas 
941231 
980101 Avslutas 
971231 
/l^ 
Samhällsekonomisk koatnadWintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
- investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
- kostnader för drift- och underhåll 
- avgifter för utsläpp, rening samt V A-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
- värdering av miljövinster 
- återanvändning av renat vatten 
Den erhållna internräntan blir 9,62 %. 
Till detta skall läggas projektets eventuella positiva inverkan pä den 
ekonomiska utvecklingen i området, landsbygdsturismens utveckling och 
den förbättrade levnadsstandarden för lokalbefolkningen.-
MlljÖkoBselcvens^qaJys 
Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet har följande 
effekter: 
- Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av 
avloppsvatten. 
- Ökad vattentillgång genom att man undviker diffusa, utsläpp. 
- Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. 
- Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten 
tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. 
- Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Totala kQgtqa jet (j eçpj 
Projektets, tQ^ltotnad: W 886 085 
Städberättiftande totalkostnad feftcr 9504071: 16 886 085 
SlädDM: 85 % 
Stöd från Sammanhallningsfniv|ftn' 14.353.172 
/W 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATIONER 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/018 
1 Projektnamn: 
Avloppsledningar i centrala Asturien. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Provins: Asturien 
Autonom region: Asturien 
5 Projektbeskrivning 
Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av avloppsvatten från 
kommunerna El Berrön, Oviedo, Siero, Aller och Mierés, som ligger i centrala 
Asturien. 
I detta syfte kommer följande arbeten att utföras: 
A) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID ALLERFLODEN I 
CAUDALFLODENS DALGÅNG, STRÄCKAN SO VILLA-O Y ANCO. 
Huvuddelen av ledningen är synlig och löper parallellt med Allerfloden, med en 
längd av 6 421 löpmeter. Rörens diameter är 300, 500 och 600. Vidare planeras 
fjorton anslutningsledningar, vilket sammanlagt innebär 9 074 löpmeter rör. 
B) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID 
NORENAFLODEN, STRÄCKAN LA FRESNEDA-NORENA. 
jCty 
Sammanlagt är ledningen 8 632 löpmeter och rörens diameter är 1 000, 800 och 
600. På så sätt ligger vattenhastigheten hela tiden inom intervallet 0,6 till 3,0 
m/s.Den maximala lutningen på denna sträcka är 0,4 % och den minimala 0,2 %. 
C) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID NORAFLODEN, 
STRÄCKAN LLAMARGAS- EL BERRON. 
Ledningen består av 4 240 löpmeter rör, med diameter 1000, 800, och leder 
avloppsvatten från samhällena mellan el Berrön och Villaperez, till reningsverket i 
Villaperez. Vattenhastigheten ligger mellan 0,6 och 3,0 m/s. Maximal och minimal 
lutning är 0,29 % respektive 0,2 %. 
Svfte 
Utföra anläggningsarbeten och installation av tre ledningar för transport av 
avloppsvatten från kommunerna El Berrön, Oviedo, Siero, Aller och Mierés till 
reningsverken i Villaperez och Baina. I och med detta minskar man föroreningarna 
från dessa kommuner, som har en befolkning på 85 000 invånare. De gmndläggande 
parametrarna för ledningarna är följande: 
AVLOPPSLEDNINGAR I CENTRALA ASTURIEN 
95/ii/6l/uiS 
Nuvarande in­
vånarantal 
Planerad person­
ekvivalent Ledning 
Norafloden 
16 297 
30 000 Ledning 
Norenafloden 
18 075 
4ÖÖÖÖ Ledning 
Allerfloden 
13 170 
15ÖÖÖ TOTALT 
47 542 
85Ö0Ö 
7 Tidsplan för arbetena 
Projektering 
Markförvärv 
Anläggningsarbeten 
Ibruktagande Påbörjas 
940720 
940606 
941121 
971121 Avslutas 
950125 
961205 
8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• kostnader för drift- och underhåll 
Ä 
• avgifter för utsläpp, rening samt V A-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• värdering av miljövinster 
• återanvändning av renat vatten 
Den erhållna internräntan blir 23,26 %. 
Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på 
landsbygdsturismens utveckling, förbättrade sanitära förhållanden, 
återhämtning för fisket samt annan produktiv verksamhet, bättre 
utnyttjande av floderna, värdestegring på intilliggande mark, förbättrad 
levnadsstandard, förbättrat miljöskydd samt en ökad social medvetenhet. 
9 Miljökonsekvensanaivs 
Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: 
• Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
• Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av 
avloppsvatten. 
• Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. 
• Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten 
tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 15 483 943 
Stödberättigande totalkostnad (efter 95Q407V. 15 483 943 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 13 161 351 
Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: 
Allerflodens ledning 5 938 160 
Norenaflodens ledning 5 760 120 
Noraflodens ledning 3 785 663 
» 
(sträckan Las Llamargas- El Berrön) 
./i% 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATIONER 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/019 
1 Projektnamn: 
Sanering av Avilésbukten, vänstra sidan. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Provins: Asturien 
Autonom region: Asturien 
5 Projektbeskrivning 
Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av urbant avloppsvatten på 
den vänstra sidan av Avilésbukten. 
Reningssystemet bygger på att man med hjälp av en stor kompletterande 
avloppsledning och flera sekundärledningar samlar upp alla utsläpp på den vänstra 
sidan av bukten, inklusive utsläppen från en stor del av Castrillöns kommun, och 
leder dem till hamnbassängen och vidare över till andra sidan av floden. 
Huvudledningen har en längd av 5 999 löpmeter. 
6 Svfte 
Utföra anläggningsarbeten och installation av ledningar för transport av 
avloppsvatten från Avilés kommun till det framtida reningsverket i Nieva. I och med 
detta minskar man föroreningarna från dessa kommuner, som har en befolkning på 
140 000 invånare. De grundläggande parametrarna är följande: 
SANERING AV VÄNSTRA SIDAN AV AVILÉSBUKTEN 
93/11/61/019 I TOTALT 
/\ ^ "} i <5 g 
Nuvarande invånarantal 140 620 
Planerad personekvivalent 169 589 
7 Tidsplan för arbetena 
Påbörjas Avslutas 
Projektering 
Markförvärv 
Anläggningsarbeten 951001 971231 
Ibruktagande 980101 
8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• kostnader för drift- och underhåll 
• Avgifter för utsläpp, rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• värdering av miljövinster 
• återanvändning av renat vatten 
Den erhållna internräntan blir 44,24 %. 
Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på 
landsbygdsturismens utveckling, förbättrade sanitära förhållanden, 
återhämtning för fisket samt annan produktiv verksamhet, bättre 
utnyttjande av floderna, värdestegring på intilliggande mark, förbättrad 
levnadsstandard, förbättrat miljöskydd samt en ökad social medvetenhet. 
9 Miljökonsekvensanaivs 
Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: 
• Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av 
avloppsvatten. 
• Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. 
• Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten 
tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. 
• Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 14 015 266 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 14 015 266 
/J9j 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 11 912 976 
^Oc> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATIONER 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/020 
1 Projektnamn: 
Avloppsreningsverk i Huelva. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de la Calidad de las Aguas. 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien. 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Provins: Huelva 
Autonom region: Andalusien 
5 Projektbeskrivning 
Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av avloppsvatten i Huelva 
kommun. 
För detta syfte kommer följande arbeten att utföras: 
RENINGSVERK I HUELVA 
Vattenreningsprocessen består av: förrening, fysikalisk-kemisk rening, 
försedimentering, slutsedimentering samt desinfektion (klorering). 
Slambehandlingsprocessen består av: slampumpning, luftningstank, slamcirkulation, 
förtjockning med hjälp av tyngdkraften, anaerob rötning med energiåtervinning och 
luktreducering. 
Svfte 
Utföra anläggningsarbeten och installation av reningsverk för rening av 
avloppsvatten från Huelva kommun. I och med det minskar man föroreningarna från 
denna kommun, som har en personekvivalent på 180 000, och uppnår acceptabla 
nivåer för utsläpp av avloppsvatten i Atiantiska oceanen via undervattensledningar. 
De grundläggande parametrarna för reningsverket är följande: 
95/11/61/017 ISAAjMANUCT""" 
Nuvarande invånarantal 144 008 
Planerad personekvivalent 180 000 
BSS sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) 3ÖÖ 
BS5 sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) "55 
SS sammanlagt medelvärde 277 
inlopp (mg/1) 
SS sammanlagt medelvärde 35 
utlopp (mg/1) 
Vattenvolym genomsnitt per dag (nrVdag) 58 500 
7 Tidsplan för arbetena 
Projektering 
Markförvärv 
Anläggningsarbeten 
Ibruktagande Påbörjas 
950901 
980701 Avslutas 
980630 
8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs/intäktsanalvs 
En kostnads-Vintäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• kostnader för drift- och underhåll 
• avgifter för utsläpp, rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• värdering av miljövinster 
• återanvändning av renat vatten 
Den erhållna internräntan blir 11,31 %. 
Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på den ekonomiska 
Utvecklingen i området samt en förbättrad levnadsstandard för 
lokalbefolkningen. 
°i o'L 
&fc^à&iitt&^^ 
9 Miliökonsekvensanalvs 
Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: 
• Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
• Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av 
avloppsvatten. 
• Ökad vattentillgång genom att man undviker diffusa utsläpp. 
• Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. 
• Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten 
tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 22 794 059 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 22 794 059 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 19 374 950 
&>l 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Nr 95.11.61.021.A 
1. Projektnamn: Sanering, Madrid, 1995 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2 Adress: Barcelö, 6 - 28004 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Madrid 
5. Beskrivning 
En serie om 6 miljöprojekt för behandling av illaluktande avloppsvatten, vilket 
för Madrids del skulle förbättra miljön kring floden Manzanares. Följande 
projekt ingår: 
1. Teknisk anpassning av datainsamlingssystemet vid Madrids avlopps­
reningsverk. 
Åtgärden omfattar uppgradering och anpassning av det befintliga 
systemet genom installation av ny utrustning i kommunens över-
vakningscentral och i vart och ett av de sju reningsverken, liksom 
installation av ett lokalt Ethernet-nät. 
2. Utökning av luktbehandlingsystemet i Viveros de la Villas reningsverk. 
Åtgärden omfattar tillämpning av systemet i rensnings- och slam-
avskiljningszonerna och i filtrerkamrarna, varvid de tre zonerna byggs 
?£^ 
om så att arbetsmiljön i dessa blir dräglig för personalen utan att 
luktbehandlingssystemets effektivitetsnivå påverkas. 
?»5 
3. Övertäckning av försedimenteringsbassängerna i Viveros de la Villas 
"" reningsverk. 
Åtgärden omfattar konstruktion och anläggning av slutna utrymmen för 
isolering av dessa zoner för att förhindra gasutsläpp samt konstruktion 
och installation av lämplig utrustning för evakuering och 
efterbehandling av luft från de slutna utrymmena. 
4. Installation av en avskiljare för biologiskt slam i la Chinas reningsverk. 
Följande installationer ingår: En rund avskiljare med 15 m diameter; 
en behållare för slamförvaring samt en pump; slampumpar av bättre 
kvalitet som ersättning för de gamla pumparna; en ny flotationslinje; 
ett system för tillförsel och trycksättning av luft; ett system för 
slamcirculation samt nödvändig elektrisk utrustning; anpassning av 
pump- och rötningssystem samt arbeten i samband med detta. 
5. Andra etappen av förbättringen av miljösituationen i la Chinas renings­
verk. 
Åtgärden omfattar arbeten, installationer och utmstningar för att helt 
eller delvis förhindra uppkomsten av dålig lukt i zonerna för 
förbehandling av råvatten och för anaerob rötning av slam. 
6. Första etappen av förbättringen av miljösituationen i Butarques renings­
verk. 
Åtgärden omfattar inbyggnad av förbehandlingszonerna (grovrensgaller, 
finrensgaller, transportband och behållare-komprimator) för att isolera 
dessa från omgivningen. I varje zon installeras ett system för 
evakuering och efterbehandling av luft. 
6. Svfte 
Uppgradering och anpassning av datainsamlingssystemet för att erhålla snabbare 
och mera exakta uppgifter från avloppsreningsverken. 
Minskning av utsläppen av dålig lukt i avloppsreningsverken och spridningen av 
dessa till omgivningen. 
En ansenlig förbättring av avloppshanteringen. 
7. Tidsplan 
lo€ 
typ avarbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.9.1995 31.12.1995 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska analysen för projekten omfattar en period av 25 år. Den 
interna avkastningen varierar mellan 8 och 21,9%. 
I kostnaderna ingår investeringar för anläggningsarbeten eller utrustning för 
varje projekt liksom drifts- och underhållskostnader. 
De vinster som tagits med i beräkningen är grundade på miljövinster och vinster 
i fråga om skydd mot skador på vattenförsörjningssystemet. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Projekten omfattar åtgärder för förbättring av miljösituationen i Madrids 
avloppsreningsverk genom minskad uppkomst av dålig lukt. Tack vare 
datainsamlingssystemet kommer stilleståndstiderna i avloppsreningsverken att 
minska och därigenom den mängd obehandlat vatten som släpps ut direkt i 
floden. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 161,225 ptas) 
Total kostnad 2 013 335 
Stödberättigad kostnad 2 013 335 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 1 610 668 
Fördelning av stödet: 
1. Teknisk anpassning av avloppsrenings­
verkens datainsamlingssystem 380 090 
2. Utökning av luktbehandlingssystemet i 
Viveros de la Villas avloppsrenings­
verk 129 012 
3. Övertäckning av försedimenterings-
bassängerna i Viveros de la Villas 
reningsverk 198 480 
ÎpV 
4 * Installation av en avskiljare för 
biologiskt slam i la Chinas renings­
verk. 277 873 
5. Andra etappen av förbättringen av 
miljösimationen i la Chinas reningsverk 277 873 
6. Första etappen av förbättringen av 
miljösimationen i Butarques renings­
verk 347 341 
SUMMA 1 610 668 
?oJ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Nr 95/11/61/021 D 
1. Projektnamn: Fast kommunalt avfall, Madrid, 1995 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2 Adress: Barcelö 6 - 28004 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Madrid 
5. Beskrivning 
En serie om fem projekt, varav fyra skall genomföras i Valdemingömez-
området, där Madrids kommun har en station för integrerad behandling av 
kommunalt avfall med en kapacitet på 1 200 ton/dag. Denna station består av 
en återvinnings- och komposteringsenhet och en energiutvinningsenhet. Det 
sjätte projektet gäller stationen i Migas Calientes. 
1. Ombyggnad och anpassning av återvinnings- och komposterings-
enheten i Valdemingömez till en kapacitet av 850 ton/dag. 
Denna enhet integreras i de befintliga anläggningarna som byggs om 
och anpassas till den nya kapaciteten. Projektet omfattar också 
nödvändig miljöförbättring i form av separation av dag- och lakvatten, 
byggnad av nya lakvattenbassänger samt utseendemässig förbättring 
och anpassning av byggnaderna till omgivningen. 
?o<3 
6. Svfte Förbättring av anläggningarna för kompostframställning i Madrids 
station för integrerad behandling av kommunalt avfall. 
Projektet för avfallsbehandlingsstationen i Valdemingömez omfattar 
förstoring och automatisering av komposteringsbassängen samt en viss 
förbättring av kompostreningssystemet. 
För de planerade förbättringarna krävs anpassning och utökning av de 
befintliga anläggningarna samt installation av ny utrustning. 
System för automatisk kontroll av lastning/lossning vid Madrids 
station för integrerad behandling av kommunalt avfall. 
Det planerade systemets viktigaste funktioner är beräkning och lagring 
av data om den last lastbilarna levererar till anläggningen. Det består 
av en I/O-enhet, en central styrenhet och en identifieringsenhet för 
lastbilarna. 
Behandling av rökgaser med aktivt kol vid Madrids energiutvinnings-
station 
Enheten för behandling av gaser vid avfallsförbränningsanläggningen 
i Valdemingömez skall kompletteras med behandling av rökgaser med 
aktivt kol i pulverform. I första hand är det fråga om att lösa 
problemet med förvaring och blandning av de båda tillsatta 
produkterna, nämligen aktivt kol och släckt kalk i pulverform, och i 
andra hand en kontrollerad och konstant tillförsel av denna blandning 
till gasledningen. 
Station för omvandling av vegetabiliskt avfall, Viveros de Migas 
Calientes 
Anläggning av en station för behandling av vegetabiliskt avfall, med 
en golvyta på 15 314 m2, omfattande en mottagnings- och 
förvaringszon, en behandlingszon och en zon för slutlig framställning 
och blandning. Volymen behandlat vegetabiliskt avfall är 9 000 ton/år. 
Anpassning av återvinningsanläggningen till de nya källsorteringsprocesserna 
samt produktionsökning. 
no 
Förbättring och optimering av komposteringsprocessens blandnings­
system och av kompostens fysiska och biologiska kvalitet. 
Insamling av data och datorstödd dirigering av lastbilarna och av det 
som transporteras till stationen för integrerad avfallsbehandling. 
Återställande av det område som använts som soptipp. 
Återvinning av vegetabiliskt avfall och användning av dessa vid 
kompostframställning. 
7. Tidsplan, 
•i i "i1 "SBEsaggsssssasa i, ... i • • ' " ' . 111 • un v isss—sgsasssac i nu i IIIIIMSSSBBS II , ===== 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 7.4.1995 31.12.1996 
Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska analysen för alla projekten omfattar en period av 15 år. 
Den interna avkastningen varierar mellan 8 och 13%. 
I kostnaderna ingår investeringar för anläggningsarbeten eller utrustning för 
varje projekt liksom drifts- och underhållkostnader. 
De vinster som tagits med i beräkningen är minskade sanitära olägenheter för 
befolkningen, besparingar i fråga om avfallshantering, försäljning av 
biprodukter (kompost) och miljövinster (minskad lukt, minskade 
transportkostnader). 
Miljökonsekvensanaivs 
Projekten syftar till att eliminera en stor del av de luft-, mark- och 
grundvattenföroreningar som uppkommer vid avfallsbehandling, särskilt genom 
att 
minska komposteringslukternas inverkan på miljön, 
minska utsläppet av kvicksilverdioxin från rökgaserna, 
förhindra att vegetabiliskt avfall kommer ut i omgivningen. 
8 -i-i 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,225 ptas) 
Total kostnad 11 227 167 
Stödberättigad kostnad 11 227 167 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 8 981 733 
Fördelning av stödet: 
1. Anpassning av återvinnings- och komposteringsanläggning 2 472 073 
2. Förbättring av anläggningarna för kompostframställning 4 573 980 
3. System för automatisk kontroll av lastning/lossning 174 167 
4. Behandling av rökgaser med aktivt kol 355 280 
5. Station för omvandling av vegetabiliskt avfall 1 406 233 
SUMMA 8 981 733 
?.-!*-
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Nr 95.11.61.021 E 
1. Proiektnamn: Stadsmiljö 1995, Madrid. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2 Adress: Barcelö, 6 - 28004 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Madrid 
5. Beskrivning 
Följande två projekt planeras: 
1. Anläggning av ett centrum för akustiska undersökningar i Madrid. 
Centret skall bestå av en central byggnad kompletterad med en 
provningsbana för fordon och en plattform för mätning av buller från 
maskiner i allmänhet. 
Byggnaden skall inrymma mätningslaboratorier för fordons- och 
maskinbuller, ett laboratorium för underhåll och kalibrering av 
instrument, ett ekofritt rum samt ett datoriserat bibliotek för 
centraliserad information. 
Hela byggnaden skall förses med ljudisolerande väggar och stämma 
överens med alla direktiv i detta avseende. 
2. Återställande av skadade områden och förbättring av miljön i Casa del Campos 
park. 
Ï43 
Följande åtgärder planeras: 
- För att undvika risken för föroreningar i parken planeras sanering av 
källor och vattentäkter och rening av vattendrag. 
M<* 
Skogsföryngring i förtätade och eroderade delar av parken. De konkreta 
~ åtgärderna i detta avseende är inriktade på anläggningen av ett 
_ dräneringssystem och nyplantering av buskar och örter i eroderade 
områden. 
Förbättring av vegetationen, framför allt stråken av busk- och 
örtvegetation. 
Uppsättning av fågelbord, fågelholkar och Mcknmgsplattformar samt 
plantering av fruktträd och anläggning av små dammar. 
Återställande av faunan genom inplantering av karpfiskar, hardjur, 
ekorrdjur och änder. 
Återställande av historiska minnesmärken, natursköna platser och 
service. 
Anläggning av botaniska leder och en fågelobservationsplats. 
6. Sylte 
Syftet varierar alltefter projekt. 
1. För centrumet för akustiska undersökningar: 
Kontroll av nivån på ljudutsläpp från motorfordon, larm och sirener, 
samt från bygg- och anläggningsmaskiner, för minskning av buller­
nivåerna i staden. 
Undersökning av bullerskärmarnas geometri. 
Undersökning och förbättring av ljudförhållandena vid kollektiva 
transporter i syfte att minska bullernivån. 
2. För återställande av skadade områden och förbättring av miljön i Casa del 
Campos park: 
Förbättring av de fysiska, kemiska och biologiska tillståndet hos vatten­
täkter och vattendrag samt hos vatten i omlopp. 
Begränsning av risken för förlust av land och erosion. 
Stärkande av den inhemska växtligheten i området och bevarande av 
den vegetation som har störst ekologiskt värde. 
Sanering av en yta av 13 400 m2. 
2 214 512 m2 skogsföryngring. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
He 
Huvudsakliga-arbeten 
========SSSSSSS=S=SSS=SSSSS=SK=S 1.10.1995 31.12.1996 
H6 
8. Ekqpomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Syftet-med kostnads-/intäktsanalysen för dessa projekt är att fastställa den 
ekonomiska avkastningen ur social synvinkel. Analysen är baserad på en 
uppskattad livslängd av 25 år. 
I kostnaderna ingår gjorda investeringar. Underhållskostnaderna uppskattas till 
5% på investeringarna. 
Vinsterna av projektet med centret för akustiska undersökningar är följande: 
Befolkningen skyddas mot bullerproblem. Kontrollkapaciteten kommer 
att kunna ökas med närmare 500%, jämfört med aktuella siffror. 
Minskat ljudutsläpp (miljövinst). 
De sociala vinstema av återställandet av Casa del Campos park beräknas med 
hänsyn till resekostnaderna. Principen för denna metod är att den tid eller de 
pengar som anslås för att besöka en plats visar det värde som denna plats 
representerar för varje individ. Den sammanlagda summan för alla besökare 
representerar det värde som denna resurs utgör för samhället. 
Den interna avkastningen för dessa projekt uppskattas till 11,5 respektive 
16,2%. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Den serie projekt som omfattas av detta beslut kommer att inverka positivt på 
miljön eftersom syftet med de planerade åtgärderna är att 
bevara, skydda och förbättra stadsmiljön, 
skydda människors hälsa, 
utnyttja naturtillgångarna förnuftigt och rationellt. 
Projektet rör inte något miljökänsligt område. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Total kostnad 4 130 652 
Stödberättigad kostnad (efter den ) 4 130 652 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 3 304 522 
Fördelning av stödet: 
H> 
Centrum för akustiska undersökningar 811 715 
Återställande av Casa del Campos park 2 492 807 
Summa 3 304 522 
UÎ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projelrtsarnmanfattning 
Nr 95.U.61.022D 
1. Projektnamn 
Kommunalt avfall i Barcelona 1995. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2 Adress: Plaza de San Miquel, s/n - 3a planta - 08002 Barcelona 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5. Beskrivning 
Åtgärden omfattar följande 7 projekt: 
Nr 1 Tekniskt styrsystem för hämtning av källsorterat avfall 
Projektet omfattar utplacering av 1 500 containrar för papper, glas och 
emballage, införande av ett system som automatiskt väger på sopbilarna 
placerade containrar, införskaffande av milande material (4 bilar för för­
packningsavfall och 4 för pappersavfall), fasta installationer och stymtrustning 
samt program- och maskinvara (4 enheter). 
M 9 
Nr 2 Gasrening och filtrering av rök från förbränningsanläggningen i Besös 
Genom enstegstekniken i våtprocessen och uppvärmning av gaser avser man 
att minska gasutsläppet från denna anläggning. För detta ändamål skall nya 
anläggningar byggas och ny elektromekanisk utrustning installeras samtidigt 
som en del ändringar skall göras av den nuvarande utrustningen. 
Nr 3 Centraler för hämtning, sortering och disponering av kommunalt avfall som 
inte omfattas av hämtningen av hushållsavfall 
Installation av 8 anläggningar: 4 anläggningar av typ B, vardera med en storlek 
på 2 400 m2 och en kapacitet för behandling av 6 300 ton avfall per år och 4 
anläggningar av typ A, vardera med en storlek på 4 500 m2 och en kapacitet 
för behandling av 12 600 ton avfall per år samt kompletterande arbeten för 
drift av anläggningarna. 
Nr 4 Anpassning och idrifteättning av återvinningsanläggningen för fast kommunalt 
avfall 
Åtgärden omfattar utbyte av utrustningen genom installation av ett nytt 
komposteringssystem, anpassning av anläggningens två sorteringslinjer till 
sortering av uppsamlade förpackningar och emballage, installation av en linje 
som komprimerar och omformar voluminöst avfall till balar, anläggning av en 
ny mottagningsstation för hushållsavfall som inte är förenligt med fast 
kommunalt avfall och en plastreningsanläggning samt inköp av två fordon för 
uppsamling/komprimering av förpackningar. 
Nr 5 Åtgärder i förbränningsanläggningen i Montcada 
Syftet med projektet är att komplettera de nuvarande anläggningarna med a) 2 
extra brännare, varav en i varje ugn, med en högsta nominell effekt på 
2 500 000 kcal/t, tillsammans med kylfläktar, styr- och övervakningssystem 
och nödvändig tilläggsutrustning; b) Installation av ett halvvåt process för 
gasrening med skorsten, malningsramper, kylvattenkrets och reglersystem; c) 
Gasanalysator. 
Nr 6 Centraler för klassifiering, återvinning och sedimentering av fast kommunalt 
avfall 
Projektet omfattar anläggning, utrustning och drift av 12 centraler. Sju av 
centralerna är av typ B med en storlek på 2 275 m2 och skall installeras i 
Barcelona, Cerdanyola, S. Feliu de Llobregat, Montcada, Sr. Just D., St. 
Vincens dels H. och St. Andreu de la B. De övriga fem centralerna är av typ 
C (4 500 m2), varav tre skall installeras i Barcelona, en i Badalona och en i 
Gavå. 
Nr 7 Källsortering av förpackningar och emballage i containrar på allmän plats 
Projekt omfattar utplacering av behållare av iglootyp för förpackningar och 
emballage från hushållen på olika ställen i Barcelonas storstadsområde. 
Uppskattat antal är 2 800 enheter. I projektet ingår också utrustning av fyra 
lastbilar med 20 m3 kapacitet för tömning och transport av materialet till 
^O 
sorteringsanläggningen. 
6. Syfte 
Syftet varierar alltefter projekt: 
Nr 1 Uppsamling av 24 000 ton avfall per år. 
Nr 2 Anpassning av anläggningen till gemenskapslagstiftningen för att 
begränsa utsläpp av föroreningar i luften. 
Nr 3 Klassificering och uppsamling av 75 600 ton avfall per år. 
Nr 4 Anpassning av anläggningen för behandling av 80 000 ton avfall per 
år. 
Nr 5 Minskning av gasutsläpp och därigenom av föroreningar i området. 
Nr 6 Behandling av 70 000 ton avfall per år. 
Nr 7 Uppsamling av 35 000 ton avfall från förpackningar och emballage 
per år. 
7. Tidsplan 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 7.4.1995 31.12.1998 
1 i " ' =s==3B= ' i 'i i i Igaaea;~—-g—---a—a—g-— I 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Den ekonomiska analysen för projektet omfattar en period på 20 år utom för 
hämtningen av källsorterat avfall, som omfattar en period på 15 år. 
Den interna avkastningsgraden varierar mellan 8,9 och 28%. 
I kostnaderna ingår fömtsedda investeringar för att uppfylla det planerade 
syftet liksom kostnader för drift och underhåll. 
Vinsten baseras på fördelarna av minskade föroreningar, återvinning och åter-
användning (genom försäljning av material), energi- och materialbesparingar, 
förbättrad livskvalitet, återvinning av de områden som använts som 
okontrollerade soptippar och tillkomsten av nya arbetstillfällen. 
? i i 
9. Milj ökonsek vensanaivs 
a) Projekten utgör åtgärder för att förhindra miljöpåverkan från avfallet. 
De bidrar till förbättrad hämming och återvinning av fast avfall som 
skydd för miljön. Likaledes minskas gasutsläppen, vilket minskar luft­
föroreningarna i området. 
b) Projekten för gasrening och filtrering av rök från förbrännings­
anläggningen i Besös och åtgärder i förbränningsanläggningen i 
Montcada bör vara förenliga med direktiv 80/779/EEG, 84/360/EEG, 
85/203/EEG, 88/609/EEG och 89/429/EEG. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 161,225 ptas) 
Totalkostnad 24 202 200 
Utgifter före dagen för stödets beviljande 155 063 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4.95) 24 047 137 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 19 237 708 
Fördelning av stödet: 
STÖD 
1. Tekniskt styrsystem för hämtning av källsorterat avfall 347 340 
2. Gasrening och filtrering av rök från förbrännings- 8 221 554 
anläggningen i Besös 
3. Centraler för hämtning, sortering och disponering av 1 488 603 
kommunalt avfall som inte omfattas av hämtningen av 
hushållsavfall 
4. Anpassning och iottftsättning av återvinnings- 1 985 300 
anläggningen för fast kommunalt avfall 
5 Åtgärder i förbränningsanläggningen i Montcada 2 624 900 
6 Centraler för klassifiering, återvinning och 3 108 203 
sedimentering av fast kommunalt avfall 
7 Källsortering av förpackningar och emballage i 1 461 808 
containrar på allmän plats 
SUMMA 19 237 708 
?t<L 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond 
Nr 95.11.61.022 E 
1. Projektnamn: Förnyelse av stadsmiljön i Cuitat Vella 1995-1998. Case 
Antic, Barcelona 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2 Adress: Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 Barcelona 
4. Plåts. 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5. Beskrivning 
Förnyelsen av Casc-Antic är en integrerad åtgärd i vitaliseringsprojektet för 
Barcelonas historiska centrum i syfte att restaurera stadens struktur och 
garantera invånarnas återinflyttning i nya eller renoverade bostäder. Projektet 
omfattar fyra olika men samverkande åtgärder för att nå de planerade målen: 
Expropriation, evakuering och rivning av hela kvarter (1 078 bostäder 
och 218 affärslokaler), totalt 124 fastigheter med 75 290 m2 
byggnadsyta. 
Total urbanisering, med renovering av infrastrukturer: övergång från 
stadsgas till naturgas; utbyte av elnätet till 220 V; anslutning till 
stadens dricksvattennät; nytt avloppssystem med anslutning till renings­
verk. Beläggning och belysning av parker och nya alléer, inalles 28 476 
m2. 
113 
6. Svfte 
Syftet med åtgärden är följande: 
Att lätta upp stadens struktur genom att förnya stadsbilden och skapa 
en mosaik av grönområden. 
Att förbättra rörligheten i staden genom ökning av antalet gång- och 
cykelvägar. 
Att avlägsna fysiska och visuella hinder genom att anlägga ett nät av 
grönytor och bilfria zoner i hjärtat av stadsdelen. 
Att minska trängseln i staden genom minskad folktäthet och färre 
parkeringsplatser i markplanet. 
Totalrenovering av gambeläggning, avloppssystem och infrastruktur. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Markförvärv 
och 7.4.1995 31.12.1998 
huvudsakliga arbeten 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska analysen för projekten omfattar en period av 5 år. 
Den interna avkastningen är 13,1 %. 
Kostnaderna omfattar investeringar i grundläggningsarbeten och urbanisering. 
Den avkastning som beräknats är miljömässiga vinster. Beräkningen har utförts 
med hjälp av en metod baserad på värden i fråga om livskvalitet. 
Beräkningen grundar sig på en jämförelse mellan kostnaden för likvärdiga 
bostäder i Case Antic och ytterområdena, varvid skillnaden motsvarar den del 
av priset som tillskrivs det miljömässiga värdet. Detta värde multipliceras med 
antalet bostäder i det berörda området, varigenom avkastningen av åtgärden kan 
beräknas. 
ÏXli 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Projektet ger en förbättring av stadsmiljön. 
Genom att ett stort rekreationsområde som uteslutande är avsett för fotgängare 
och cyklister öppnas för befolkningen upphör utsläppen av föroreningar och 
bullret minskar. Likaledes elimineras trängseln i staden genom en begränsning 
av trafiken. För övrigt förbättras stadsbilden genom anläggningen av öppna 
platser och parker och genom olika typer av utrustning. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 161,225 ptas) 
Total kostnad 12 746 780 
Stödberättigad kostnad (efter 7.4.1995) 12 746 780 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 10 197 422 
11 f 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95.11.61.023A 
1. Projektnamn 
Avloppssystem i Barcelonas storstadsregion, 1995. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Area Metropolitana de Barcelona 
3.2 Adress: Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5. Beskrivning 
Nr 1 Förbättring av Calle del Rossellös avlopp mellan Plaza de Salvador Allende 
och Calle de Pablo Picasso 
Kommun: Sant Boi de Uobregat 
Anläggningsarbetena för avloppsnätet omfattar följande: 
IIG 
Anläggning av en rörledning av PVC med en längd av 168 m och en yttre 
diameter på 800 mm samt 5 inspektionsbrannar typ A. 
Nr 2 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle del 
Rossellé mellan Calle de Joaquin Auger och Plaza de Salvador Allende 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Åtgärderna omfattar huvudsakligen följande: 
Anläggning av en avloppsledning av PVC med en längd av 51 m och en 
diameter på 80 mm, en 292 m lång 300 mm rörledning, 21 dagvattenbrunnar 
med vattenlås, 30 x 70 cm, och 6 inspektionsbmnnar typ A. 
Nr 3 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle de 
Joan Marti mellan Calle de Antoni Gaudi och Calle de Eusebi Giiell 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Anläggningsarbetena omfattar följande: 
Anläggning av 30 m låg ledning av betongrör med 60 cm diameter, en 12 m 
lång PVC-ledning med 800 m diameter, 5 inspektionsbrunnar av typ A och 12 
dagvattenbrunnar med vattenlås, 30 x 70 cm. 
Nr 4 Avloppssystem, Calle de Maria Girona mellan Plaza del Ayuntamiento och 
Llobregatfloden 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Detta projekt kan delar upp i två väl avgränsade delar: 
1) En ledning som skall ingå i det kommunala avloppsnätet som 
ersättning för den nuvarande kommunala ledningen som är i mycket 
dåligt skick. 
2) Ett nytt avloppssystem som skall lösa problemet med bortförsel och 
tillförsel av avloppsvatten i avskiljaren i en del av kommunen som inte 
omfattas av denna servis. 200 m PVC-ledning med 60 cm diameter 
skall anläggas. 
Nr 5 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på gatorna 
omkring Plaza de Cataluna 
? 2 } 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Syftet med detta projekt är att på ett enkelt och rationellt sätt ansluta 
avloppsvattnet (både kloakvatten och regnvatten) till det kommunala 
avloppsnätet från vilket det sedan leds till reningsverket i Viladecans. Åtgärden 
koncentreras till gatorna omkring Plaza de Cataluna. 
Ett enhetligt avloppssystem (för regnvatten och avloppsvatten) planeras för 
uppsamling av avloppsvattnet i området. Följande skall anläggas: 1 748 m 
avloppsledning med 300, 600, 800 och 1000 mm diameter samt 18 
inspektionsbrunnar (6 av typ A och 15 av typ B). 
Nr 6 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen, Sant Ramons 
ringväg mellan Calle de Eusebi GUell och Calle de Girona 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Följande skall anläggas: 925 m betongrör med 30, 40 och 60 cm diameter, 8 
inspektionsbrunnar typ A, 33 dagvattenbrunnar med vattenlås, typ A och 8 typ 
B. 
Nr 7 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle de 
Nord 
Kommun: Sant Boi de Llobregat 
Ett enhetligt avloppssystem (för regnvatten och avloppsvatten) planeras för 
uppsamling av avloppsvattnet i området. Följande skall anläggas: En avlopps­
ledning med en längd av 320 m och en diameter på 600 mm, 194 m betongrör 
med 300 mm diameter, 30 dagvattenbrunnar med vattenlås, 70 x 30 cm, 7 
inspektionsbmnnar typ A och 2 typ B. 
Nr 8 Avloppsnät och förbättringar, C/ Canarias 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Huvudavloppet kommer att bestå av en 147 m lång betongledning med 80 cm 
diameter. Anslutningarna till särskilda avlopp och dagvattenbrunnar görs med 
m 
betongrör med 30 cm diameter, längd 80 m. Inspektionsbrunnarna är på 80 x 
80 cm. Det skall också installeras 4 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm för 
uppsamling av regnvatten. 
Nr 9 Avloppsnät och förbättringar, Avda Primavera 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
En inspektion skall göras av huvudavloppet för att se i vilket skick det befinner 
sig. 6 inspektionsbmnnar på 80 x 80 cm skall installeras tillsammans med 5 
dagvattenbrunnar med vattenlås, av massivtegel. 
Totalt skall det läggas 119 m rörledning i vibrerad spännbetong med 30 cm 
diameter för anslutning till huvudnätet. 
Nr 10 Avloppsnät och förbättringar, Calle Galceran Marquet och Calle 
Letamendi 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Förlängning av det befintliga avloppssystemet med 63 m betongrör med 60 cm 
diameter. Det skall installeras 14??? som skall anslutas till nätet med hjälp av 
rör med 30 cm diameter, totalt 63 m. 
Nr 11 Avloppsnät och förbättringar, Calle Dante och Ausias March 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Det avlopp som skall anläggas vid Calle Dante är en förlängning av det 
befintliga avloppet vid Calle Roger de Flor. Det består av totalt 60 m 
betongrör med 60 cm innerdiameter. Det nya avloppet på Calle Ausias March 
är däremot av PVC med 50 cm diameter och en längd av 105 m. 
Anslutningarna till särskilda avlopp och till de 9 dagvattenbrunnar på 70 x 
30 cm som skall installeras görs i betongrör med 30 cm diameter. Totalt skall 
det läggas 69 m av denna rörtyp. 
Nr 12 Avloppsnät och stadsdelsförbättringar 95, åtgärder vid C/ Mila och 
Fontanals 
?/i°) 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Detta projekt ingår i ett åtgärdspaket kallat "Stadsdelsförbättringar 95", enligt 
vilket det skall vidtas en rad åtgärder vid olika gator av kommunen för att 
utrusta denna med ett basavlopp. 
Gambmnnsnätet behöver anpassas och därmed anslutningsledningarna till det 
allmänna avloppsnätet. Det skall anläggas 6 m betongledning med 30 cm 
diameter för anslutning av 4 dagvattenbrunnar med vattenlås till huvudnätet. 
Totalt skall 102 m ny rörledning läggas. 
Nr 13 Avloppsnät och förbättringar, C/ Alella, San Jozé och San Silvestre 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Projektet består av en anpassning av gambmnnsnätet och därmed av 
anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet. Detta skall göras med 
hjälp av 8 m fabrikstill verkat betongrör med 30 cm diameter. Även 269 m 
rörledning på 30 x 20 cm skall läggas. 
För uppsamling av regnvatten skall det anläggas 2 dagvattenbrunnar i massiv­
tegel. Även avskiljare med vattenlås skall anläggas. 
Nr 14 Avloppsnät och förbättringar, C/ Beethoven och C/ Camprodon 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
I samband med utvidgningen av gamnätet är det nödvändigt att anpassa och 
utvidga gatubrunnsnätet (varvid det skall installeras totalt 10 dagvattenbrunnar 
på 70 x 30 cm) och därmed också anslutningsledningarna till det allmänna 
avloppsnätet, vilket skall göras med hjälp av en 31 m lång rörledning med 
30 cm diameter. Det skall också anläggas 34,4 m rörledning i korrugerad PVC 
med 800 mm diameter. 
Nr 15 Avloppsnät och förbättringar, C/ Aguileras 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
I samband med utvidgningen av gamnätet är det nödvändigt att anpassa 
r3 o 
gatubrunnsnätet, varvid det skall installeras totalt 7 dagvattenbrunnar på 70 x 
30 cm, och därmed också anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet, 
vilket skall göras med hjälp av en 28 m lång rörledning med 30 cm diameter. 
Nr 16 Förbättring av stadsmiljön och avlopp i stadsdelarna under 1995 
Kommun: Santo Coloma de Gramanet 
Arbetet består i att utöka dimensionerna på avloppsnätet för två viktiga 
genomfartsgator i staden, Av. AnselmO de Rius och Avenida Cataluiia, till 150 
respektive 110 cm diameter. Av avloppsledningen med den största dimensionen 
skall det installeras 550 m och för den andra 456 m, totalt 1 006 m ny 
avloppsledning. 
Nr 17 Avloppsledning från El Fondo 
Kommun: Viladecans 
Projektet omfattar en avloppsledning från El Fondo på en sträcka av 650 m. 
Den ledning som ingår i projektet består av sträcka täckt med korrugerat plåt, 
som skall rinna ut i en armerad betongledning som skall leda vattnet till 
flodbädden. Anläggningen är skild från områdets avloppsnät, från vilket endast 
vissa överskottsmängder skall uppsamlas. 
Åtgärden omfattar en 500 m lång avloppsledning med 600 mm diameter, vilket 
kommer att lösa regnvattenproblemet i de mest utsatta delarna av kommunen. 
Nr 18 Avloppsledning från La Font i Badalona 
Kommun: Badalona 
Åtgärden omfattar ledning av den nuvarande öppna delen av avloppet från La 
Font eftersom den täckta delen av avloppet redan utförts. För detta ändamål 
måste den del av det kommunala avloppssystemet som ingår i detta avlopp 
anpassas. 
Arbetet omfattar en sträcka på 1 048 m, med 6 m bredd och 1,5 m höjd. Även 
40 inspektionsbrunnar skall installeras. 
ni 
Nr 19 Avloppsledning från C-245 mellan Av. Bertran y Giiell och Riera Parets, 
Gava 
Kommun: Gava 
Avloppsledningen utgörs av PVC-rör med 1,25 m diameter. Totalt installeras 
670 m rörledning, vilket kräver omfattande schaktningsarbeten och 
uppbrytning, ersättning och utökning av asfaltbeläggning. Även 8 behållare 
planeras. 
Nr 20 Avloppsledning från den norra avskiljaren i Castelldefels 
Kommun: Castelldefels 
Projektet omfattar utstakning och utförande av nödvändiga arbeten för 
avloppsledningen från den norra avskiljaren i Castelldefels, från 
avloppssystemet, på en sträcka som i framtiden skall omfatta den ännu inte 
byggda pumpstationens förgrening och fem sträckor (sträcka I - V) från denna 
station till havet. 
Sträcka I motsvarar de 16 metrarna mellan pumpstationen och motorvägen. 
Sträcka II motsvarar motorvägsunderfarten, vilken skall utföras med hjälp av 
10 stycket 3 m långa kassuner tillverkade på platsen. Sträcka III är 464 m lång. 
Sträcka IV är 117 m lång och når till Castelldefels strand. Sträcka V är den 
sista sträckan på avloppsledningen och är 30 m lång. 
Nr 21 Avloppsledning för Torrent de Vallmajor och Velazques, Badalona 
Kommun: Badalona 
Projektet består i att avleda Torrent de Valmayors avlopp till Calle Velazques 
avlopp genom en avloppsledning med 400 m längd och en genomskärning på 
1,5 x 1,5 m2 genom vilket en gemensam lösning för de båda avloppen 
planeras. 
*yi 
Calle Velazques avlopp ersätts av en 300 m lång rörledning med 100 cm 
diameter. Dessutom ersätts 250 m av avloppet utmed N-II av en rörledning 
med 120 cm diameter. 
Nr 22 Åtgärdsplan för lokala avlopp 
Kommun: L'Hospitalet de Llobregat 
Ombyggnads- och förbättringsarbeten på diverse avlopp i hela staden. Följande 
avlopp kräver brådskande åtgärder: Avlopp för Riera del Frares, Ruera de la 
Creu, C/ Marti Codolar, C/ Barcelona, C/ Casanovas, C/ Castelao, C/ 
Modern, Cl Nazaret, C/ Renclusa, Av. Masnou, C/ Pukos, Cl Vallparda, C/ 
Sant Josep och C/ Farnés. Arbetena omfattar schaktningsarbeten i storleks­
ordningen 36 700 m3 och anläggning av 5 790 m rörledning av varierande 
diameter, 204 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm, dubbel avloppsledning på 2 x 
2 m i armerad betong och 108 bmnnar med en diameter på 80 cm eller 
däröver. 
Nr 23 Projekt för avlopp och reparation av gatubeläggning, Pasaje del Mercat, 
C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra och Calle Tossa, Lloret, Tarragona och 
Empuries 
Kommun: El Prat de Llobregat 
Projektet omfattar förbättring av dagvattenavlopp i fyra områden i kommunen, 
nämligen Pasaje del Mercat, Calle Barcelona, Avenida Pompeu Fabra och 
Calle Tossa, Lloret, Tarragona och Calle Empuries. 
Vid Pasaje del Mercal ersätts den nuvarande avloppsledningen eftersom det inte 
är praktiskt möjligt att dra en parallell ledning. Vid C/ Barcelona anläggs ett 
nytt centralt avlopp på 630 mm. På Av. Pompeu Fabra ersätts det befintliga 
avloppet undef trottoaren med ett nytt mitt under körbanan. 
6. Syfte 
Att förbättra avloppsnäten i tätorterna för att förhindra 
översvämningar. 
O 3 
Att anlägga 17 829,4 m rörledning. 
7. Tidsplan 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 7.4.1995 31.12.1996 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Den ekonomiska analysen för projektet omfattar i allmänhet en period på 20 
år. Den interna avkastningsgraden varierar mellan 8,0 och 14,4% och når i 
vissa fall ända upp till 27,4%. 
I kostnaderna ingår investeringskostnader. 
Vinsten har fastställts genom att i så stor utsträckning som möjligt analysera 
syftet, varvid de syften vilkas fördelar kunnat värderas enligt projektens 
definitionsnivå valts ut. I varje enskilt fall har sådana immateriella fördelar 
som kan värderas tagits med tillsammans med en kvalitetsbeskrivning av 
sådana som inte kan värderas. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
De planerade avloppsprojekten gynnar uppfyllelsen av direktiv 91/271/EEG om 
rening av avloppsvatten från tätbebyggelse genom att infrastrukturen för avlopp 
förbättras i de olika kommunerna och därigenom gör det möjligt att uppfylla 
målet med detta direktiv, nämligen att skydda miljön mot negativ påverkan av 
utsläpp av avloppsvatten. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 161,225 ptas) 
Totalkostnad 15 828 699 
Utgifter före dagen för stödets beviljande 14 886 
Stödberättigad kostnad (efter den 7.4.95) 15 813 813 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 12 651 050 
2:'^ 
Fördelning av stödet: 
• "T 
PROJEKT STÖDBELOPP 
Nr 1 - Förbättring av Calle del Rossellös avlopp mellan 27 812 
Plaza de Salvador Allende och Calle de Pablo Picasso 
Nr 2 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 24 314 
beläggningen på Calle del Rossellö mellan Calle de Joaquin 
Auger och Plaza de Salvador Allende 
Nr 3 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 18 359 
beläggningen på Calle de Joan Marti mellan Calle de Antoni 
Gaudi och Calle de Eusebi Giiell 
Nr 4 - Avloppssystem, Calle de Maria Girona mellan Plaza 466 096 
del Ayuntamiento och Llobregatfloden 
Nr 5 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 168 659 
beläggningen på gatorna omkring Plaza de Cataluiia 
Nr 6 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 73 398 
beläggningen, Sant Ramons ringväg mellan Calle de Eusebi 
Giiell och Calle de Girona 
Nr 7 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 58 398 
beläggningen på Calle de Nord 
Nr 8 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Canarias 48 514 
Nr 9 - Avloppsnät och förbättringar, Avda Primavera 139 869 
Nr 10 - Avloppsnät och förbättringar, Calle Galceran 85 218 
Marquet och Calle Letamendi 
Nr 11 - Avloppsnät och förbättringar, Calle Dante och 87 307 
Ausias March 
Nr 12 - Avloppsnät och stadsdelsförbättringar 95, åtgärder 54 101 
vid C/ Mila och Fontanals 
Nr 13 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Alella, San Jozé 92 829 
och San Silvestre 
Nr 14 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Beethoven och C/ 66 243 
Camprodon 
Nr 15 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Aguileras 32 243 
ri'b 
Nr 16 - Förbättring av stadsmiljön och avlopp i stads- 500 543 
delarna under 1995 
Nr 17 - Avloppsledning från El Fondo 331 214 
Nr 18 - Avloppsledning frän La Font i Badalona 1 960 589 
Nr 19 - Avloppsledning från C-245 mellan Av. Bertran y 318 879 
Giiell och Riera Parets, Gavå 
Nr 20 - Avloppsledning från den norra avskiljaren i 2 159 139 
Castelldefels 
Nr 21 - Avloppsledning för Torrent de Vallmajor och 2 046 169 
Velazques, Badalona 
Nr 22 - Åtgärdsplan för lokala avlopp 3 438 673 
Nr 23 - Projekt för avlopp och reparation av gatu- 452 147 
beläggning, Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu 
Fabra och Calle Tossa, Lloret, Tarragona och Calle 
Empuries 
SUMMA 12 651 050 
V>>€ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansieUt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95.11.61.023E 
1. Projektnamn 
Stadsmiljön i Barcelona stad år 1995. 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162-28071-Madrid 
3. Myndighet «om ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Area Metropolitans de Barcelona 
3.2 Adress: Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5. Beskrivning 
Sammanlagt 4 projekt som beskrivs i det följande: 
1. Parque Turö Caritg (faserna II och m) 
Kommun: Badalona 
Projektet avser anläggningen av en stadspark i ett förfallet område. 
Projektet består av följande 3 faser: 
— Den första fasen har redan genomförts och är inte aktuell för finansiering. 
Den andra fasen motsvarar det område som utgör den största delen av projektet 
och som är beläget i vägkorsningen Avenida Caritg och Calle Pere Martell. 
Den andra fasen omfattar befintlig skog och består av plantering av träd och 
miljömässig återhämtning i ett mycket nedgånget allmänt område. Man 
eftersträvar nyplanteringar på 9,5 hektar och antalet plantor kommer att uppgå 
till 6 000. 
Det tredje området som är beläget i nordost och högre upp har en mer urban 
inriktning och ges en terassliknande utforrnning. 
2. Återställande av Riera Majors flodbädd och stränder 
Kommun: Cerdanyola del Vallès 
— Arbetet består av bortforsling av jord, planteringar, ett mindre 
ledningsarbete och arbeten som rör anpassningen till stadspark 
(trädgårdsarbete, stenbeläggning, belysning och sittplatser). Man kommer 
att plantera olika träd- och buskslag på omkring 20 hektar. Man planerar 
att framkomligheten skall vara begränsad till mark 30 m från stranden för 
att skydda arternas biologiska processer. I det här området kommer flod-
och vattenväxter att planteras. 
3. Återvinnande och återställande av flodområdet där floden Llobregat rinner 
igenom kommunen Cornelia de Llobregat 
Kommun: Cornelia de Llobregat 
Projektet gäller 2 km mark längs med floden och en yta på ungefär 16 hektar. 
Det bygger på två handlingsprinciper: 
a) Att bromsa miljöförstöringens inverkan på såväl natur och miljö som på 
hur dessa resurser används. 
b) Att göra området så tillgängligt som möjligt och införliva det med den 
angränsande stadsmiljön, så att de rekreationsområden som har återvunnits 
blir ett komplement till de som redan finns i staden som helhet. 
4. Anslutning, inbördes förhållande och arrangemang avseende ett område 
beläget mellan norra och södra Cornelia de Llobregat 
Kommun: Cornelia de Llobregat 
m 
Projektet genomförs i ett område på totalt 117 799 m2 även om man beräknar 
att det område som kommer att påverkas uppgår till mer än 34 hektar. 
Genomförandet av detta projekt innebär att ett mycket nedgånget område i 
Cornelia de Llobregat skall omvandlas till ett stort grönområde, kompletterat 
med ett område med anläggningar för allmänheten, vilket skall ske genom 
utarbetandet av en särskild plan om markanvändning som gör det möjligt att 
knyta samman två mycket viktiga områden i staden som för närvarande är 
mycket avskilda från varandra. 
Området indelades i fyra zoner när kostnaderna för förbättringarna beräknades: 
Den första zonen omfattar 40 788 m2 och inbegriper förstärkning, förbättring 
och utvidgning av delen med stadsbebyggelse runt Torre de La Miranda. 
Den andra zonen innefattar 4 224 m2 och inbegriper den nya direktvägen från 
San Ildefonso till stationen och Parque de Can Mercader samt till bron under 
järnvägen. 
Den tredje zonen består av 38 787 m2 och innefattar nya arrangemang för 
området mellan förlängningen av Avenida Salvador Allende och Segundo 
Cinturön och fotbollsstadion. 
Den fjärde zonen omfattar 34 000 m2 och de åtgärder som skall vidtas rör 
områdena längs med järnvägen och den bakre sidan av Parque de Can 
Mercader. 
6. Svfte 
— Att återvinna naturområden, förbättra miljön, undanröja befintliga faror, få 
bort synlig nedskräpning och på det hela taget eftersträva att rninimera 
inverkan av viss infrastruktur. 
— Att återvinna en yta på totalt 549 699 m2. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
| Huvudsakliga arbeten 15.1.1995 31.12.1999 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Vinster och kostnader har fastställts genom en analys av syftet med varje projekt. 
nc) 
För kostnaderna har uppgifter hämtats från respektive projekt med tillägg i vissa fall 
av bruks- och underhållskostnader. 
Vinsterna har fastställts genom en så utförlig analys som möjligt av syftena, genom 
att de syften har valts ut som kan beräknas i överensstämmelse med projektens 
definitionsgrad. På så sätt tar man i varje enskilt fall de immateriella tillgångar som 
kan beräknas och lägger till en tedömning av nyttan med de tillgångar som inte kan 
beräknas. Avkastningsperioden varierar för varje projekt. 
^e, 
Den interna avkastningen varierar från 9,7 % och uppåt överstiger i ett fall 50 %. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
a) Återvinnandet av naturområden kommer att ha en positiv inverkan på miljön. 
Gruppen av projekt faller helt och hållet inom ramen för de mål för 
förbättringar av stadsmiljön som samlats i Grönboken om stadsmiljön, eftersom 
det slutgiltiga syftet med projekten är att å ena sidan skapa städer med 
attraktiva omgivningar för invånarna och å andra sidan minska städernas bidrag 
till de totala föroreningarna. 
b) Projekten för att återvinna och återställa flodområdet där floden Llobregat 
rinner igenom kommunen Cornelia de Llobregat och att återupprätta Riera 
Majors flodbädd och stränder är beroende av ett löfte från de behöriga 
myndigheterna att betrakta den återställda ytan som allmänt område där det 
råder byggnadsförbud. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162 323 ptas) 
Total kostnad: 13 896 365 ecu 
Total stödberättigad kostnad: 13 896 365 ecu 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 11 117 091 ecu 
Uppdelning av stödet: 
1. Parque Turö Caritg (fas II och III) 4 581975 
2. Återställande av Riera Majors 
flodbädd och stränder 2 612 075 
3. Återvirining/återställande av 
flodområdet där Llobregat rinner 
igenom kommunen Commellå de 
Llobregat 492 844 
4. Anslutning, inbördes förhållande 
och arrangemang avseende ett 
område beläget mellan norra och 
södra Cornelia de Llobregat 3 430 197 
t vi 
TOTALT 11117 091 
X 4 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond fl 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmarifattning 
Nr 95.11.61.025-2 
1. profeKnanirt 
Behandling av fast kommunalt avfall, 1995. Återvinning av avfall i Bilbao 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Ayuntamiento de Bilbao 
3.2 Adress: Plaza Ernesto Erkorcka, s/n Bilbao 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Baskien 
5. Beskrivning 
Artigas avfallsupplag i Bilbao betjänar 700 000 invånare. Det huvudsakliga 
syftet med den nuvarande planen för återvinning av avfall är att återanvända det 
material som kommer till avfallsupplaget. I praktiken planeras återvinning av 
plastmaterial, järn, papper och papp. Denna åtgärd skall genomföras i den 
befintliga behandlingsanläggningen i avfallsupplaget i Artigas. Den nya 
återvinnrngsariläggmngen införlivas med den nuvarande anläggningen genom en 
förgrening i bandet som för närvarande går till avfallsupplaget. I den första 
î(,3 
etappen, som genomförs i förgreningen, återvinns ferromagnetiskt material med 
hjälp av en elektromagnet och därefter övrigt material genom att det, sedan det 
sorterats i en roterande trumma, förs på transportband. Slutligen förs de 
återvunna produkterna på transportband via en matare till en press med 
automatisk buntning och är sedan klara att vidarebefordras. Det materia] som 
inte återvunnits förs av transportbandet tillbaka till avfallsupplaget. 
Syilfi 
Att möjliggöra en årlig åteivinning av 210 000 ton plastmaterial, järn, 
papper och papp för återanvändning. 
Att möjliggöra återvinning av material som inte källsorterats för åter­
användning och att förlänga avfallsupplagets livslängd. • 
7. lidspiaa 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.10.1995 31.05.1996 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Syftet med kostnads-/intäktsanalysen för projektet är att fastställa dess 
avkastning ur social synpunkt. Analysperioden är 15 år. 
I kostnaderna ingår olika typer av investeringskostnader (anläggningsarbeten, 
kapitalvaror, maskiner, osv.). 
Fördelarna utgörs av minskade föroreningar genom lämplig avfallshantering, 
återvinning av mark för alternativ användning/kostnadsbesparing vid avfalls­
hantering genom olika återvirjningsmöjligheter samt råvaru- och energi­
besparing. 
Avkastningsgraden är 16,92%. Till detta måste man lägga andra, icke mätbara 
sociala fördelar. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
a) Det planerade projektet har en positiv inverkan på miljön eftersom de 
åtgärder som kommer att vidtas innebär att miljön förbättras genom 
minskade utsläpp och skyddas genom au vatten- och markföroreningar 
förhindras samtidigt som de namrtillgångar som återvinns genom käll­
sortering och återanvändning utnyttjas rationellt. 
«^ 
Projektet berör inte något mujökänsligt område och de arbeten som utförs 
i samband med detta och som kan inverka ytterligare korrigeras genom de 
åtgärder som ingår i det egentliga anläggningsarbetet. 
b) Vid hantering av giftigt eller farhgt avfall bör de ansvariga myndigheterna 
snarast möjligt sända det till en lämplig behandlingsanläggning. 
tijb 
10. Kostnad och stödbelono fl ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Totalkostnad 1 169 888 
Stödberättigad kosmad (efter den 7.4.95) 1 169 888 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 935 910 
^6 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/027 
1. Projektnamn 
Projekt tor dricksvattenförsörjning 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Obras Hidraûlicas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Andalusien, Aragonien, Kastilien-La Mancha och Murcia 
5. Beskrivning 
Tretton för att garantera vattenförsörjningen i olika bebyggelser med allvarliga och 
ständiga problem på grund av torka i provinserna Guadalajara, Huelva, Murcia, 
Malaga, Cuenca och Teruel. 
En detaljerad beskrivning av varje projekt ges nedan. 
1. Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de Guadalajara och Pioz 
En förgreningsledning skall anläggas för att lindra de mest trängande behoven i Pezuela 
de las Torres i fråga om dricksvattenförsörjning. Arbetet består av anläggningen av 
6 496 m fördelnmgsleclning, vilket ökar vattenförsörjningen till 7 1/s. Dessutom skall 
det installeras luftningsventiler och bräddavlopp med tillhörande ventiler. Anslutmngen 
skall ske vid den nämnda ortens vattenreservoar. 
?V* 
2. Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto 
Anslutning av Chanza - Piedrassystemet, som försörjer den södra delen av provinsen 
Huelva, till vattenförsörjningssystemet i Huelvas gmvområde för att lösa vattenbristen 
till följd av torkan. 
Huvudprojektet består av anläggningen av en fördelningsledning och tillhörande 
pumpstationer från Valverde del Camino till vattenreningsverket i Riotinto. 
- Fördelningsledning, diameter 300 mm 8 000 m 
- Luftningsventiler, antal 13 
- Ventiler, antal 7 
3. Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation 
Ökning av pumpkapaciteten i ledningen från Chanza-Piedrassystemet. Utbyte av de 
befintliga pumparna i stationerna i Trigueros och Beas. 
Anläggning av ny pumpstation i Valverde del Camino för tillförsel av vatten till 
Zalamea la Real och Riotinto. 
Pumpstation, Trigueros: Pumpar 3 st 
Vattenmängd: 153 nrVtim 
Hm 120 m 
- Pumpstation, Beas: Pumpar 
Vattenmängd: 
Hm 3 st 
153 mVtim 
140 m 
- Pumpstation, Valverde del Camino: Pumpar 3 st 
Vattenmängd: 100 m3/tim 
Hm 189 m 
4. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., magasin i stenbrott 
Anläggning av ett runt magasin med 10 000 m3 kapacitet, i armerad betong. 
Anläggning av en nergrävd fördelningsledning av asbestcement, med en diameter 
på 400 mm och en längd av 746,56 m mellan Cartagenas kanal och ovanstående 
magasin. 
5. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., frarnledning, La Aljorra 
Pumpstation som skall ta vatten från Cartagenas nya kanal, med tre grupper av 
motorpumpar (2-1), med en gemensam vattenmängd av 315 1/s till 65 m och 
220 nkr motor. 
Frarnledning på 3,8 km med 700 mm diameter, helt i asbestcement, med undantag 
av 200 m som är i böjbart gjutjärn. 
Rektangulärt 10 000 m3 utjämningsmagasin i armerad betong. Detta magasin 
ligger sist. 
UtS 
6. Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vattenledningar och förgrenings­
ledningar 
Anläggning av följande nergrävda fördelningsledningar: 
- 7,95 km, 500 mm diameter, från Canteras magasin till Guia. 
Huvudvattenledning. 
- 2,14 km, 300 mm diameter och 5,77 km, 250 mm, från slutet av huvud­
vattenledningen till ledningen till La Palma och La Aparacida, utgör 
förgreningsledning 1. 
- 3,4 km, 450 mm diameter, 4,1 km, 300 diameter, 5,33 km, 250 diameter, 
5,12 km, 200 mm diameter som från slutet av huvudvattenledningen ansluter 
till framledningen till Alforra och slutar i vattenledningen till La Palma. Sluter 
kretsen i förgreningsledning 1. Utgör förgreningsledning 2. 
- 0,5 km, 100 mm diameter, från huvudvattenledningen till La Gia. Utgör 
förgreningsledning 3. 
- 1,25 km, 250 mm diameter, från förgreningsledning 2 till Pozo Estrecho. 
Utgör förgreningsledning 4. 
- Alla fördelningsledningar är i asbestcement med undantag av 1,15 km som är 
i böjbart gjutjärn och dem som ligger kistor (ca 0,25 km), vilka är av järnplåt. 
7. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., vattenledning i södra delen av Mar 
Menor, sträckan Cabezo Beaza - Beal 
- Pumpstation som skall ta vatten från magasinet i Cabezo Beaza, med tre grupper 
av motorpumpar (2 + 1), med en samlad vattenmängd av 200 1/s, för en tryck-
höjd av 24 m och 100 nkr motor. 
- Vattenledning, 13,3 km, 600 mm diameter, i asbestcement, till magasinet i El 
Beal. 
8. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., utvidgning av vattenlås, la Guia, 
förberedelsearbeten 
- Anläggning av en 8,99 km nergrävd fördelningsledning i armerad betong och en 
tank i 1 000 mm plåt mellan Cartagenas nya kanal och magasinet i Cabezo Beaza. 
9. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., huvudledning Beaza - magasinet i 
Alumbres 
- Pumpstation som skall ta vatten från magasinet i Cabezo Beaza, med tre grupper av 
motorpumpar (2 + 1), med en samlad vattenmängd av 450 mVtim, för en tryckhöjd 
av 16 m och 50 hkr motor. 
- Frarnledning, 5,8 km, 600 mm diameter, i praktiken helt i asbestcement, som går 
till magasinet i Alumbres i Canales del Taibillas sammanslutning. 
10. Vattenförsörjning i bebyggelser i provinsen Malaga 
Detta projekt omfattar följande arbeten: 
- Alozaina. Installation av borranläggning och vattenledning i Jorox. 
?4fj 
- Almachar och El Borge. Fördjupning av intagsbrunnen i floden Benamargosa och 
anpassning av anläggningen. 
- Casabermeja. Intag och vattenledning i Puerto de la Pedrizaszonen. 
- Colmenar. Intag och vattenledning i El Hundidero. 
- Jimena de Librar. Förbättring av vattenförsörjningen och skyddsmur Guadiaro-
floden. 
- Malaga. Täckning av rännsten på Conde de Lemosgatan. 
11. Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol 
Projektet omfattar rening av 1 2001 råvatten per sekund från reservoaren i Vinuela med 
hjälp av 7 tryckfilter med sand och tillsats av reagenser, för vattenförsörjning till de 
västra delarna av Costa del Sol. 
12. Intag och vattenledningar för dricksvatten till Minglanilla 
För tillförsel av dricksvatten till befolkningen i Minglanilla utförs en rad åtgärder i form 
av upprustning av en 400 mm bred och 300 m djup brunn, installation av en 86 nkr 
pump med kraftmatmng från en 150 kVA kraftenhet i en 100 m lång ledning med 
medelhög spänning och 96 m med lågspänning och en 160 kVA transformator i en 
ledning med 200 mm diameter. 
13. Kompletterande intag och vattenledningar till Teruel 
Projektet omfattar: 
- Vattenintag 
- Vattenledningar för komplettering av staden Teruels vattenförsörjning. 
Fysiska enheter: 
- 4 068 m rörledning för frarnledning av vatten 
- 691 m genomföring för bmnnar och provborrning 
- 2 transformatorstationer 
- 6 centrifugalpumpar för frarnledning av vatten 
6. Mål 
De åtgärder som omfattas av denna grupp av projekt ingår i förprojekten i 
Cuencas vattenförsörjningsplaner och i förprojekten i den nationella vatten­
försörjningsplanen varigenom en enhetlig nationell vattenförsörjningsstrategi 
garanteras. De huvudsakliga målen för dessa projekt är följande: 
Dricksvattenförsörjning till en befolkning på 340 000 människor med 
problem till följd av torkan. 
Anläggning av infrastruktur bestående av 93 868 m vattenlednings och 
ett antal pumpstationer med tillhörande utrustning som garanterar 
vattenförsörjningen och möjliggör en hållbar utveckling i området. 
Förbättrad vattenförsörjning i städerna. 
Förbättrad vattenkvalitet. 
<2 5© 
Bättre sanitära förhållanden och livskvalitet lor den berörda 
befolkningen. 
Ökad tillgång till resurserna genom ekonomiskt och samordnat 
utnyttjande. 
Bättre hushållning med vattenresurserna. 
Specificerade mål för projekten: 
INVÅNAR- mVDYGN 
ANTAL 
Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de 1 500 605 
Guadalajara och Pioz, Guadalajara 
Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto, 23 000 
Huelva 
Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation, 22 000 9 744 
Huelva 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., magasin 170 000 250 128 
i stenbrott, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., 
frarnledning, La Alforra, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vatten­
ledning och förgreningsledning, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., vatten­
ledning i södra delen av Mar Menor, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., 
utvidgning av vattenlås, la Guia, förberedelse­
arbeten, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., huvud­
ledning Beaza - magasinet i Alumbres, Cartagena 
Vattenförsörjning i bebyggelser i provinsen Malaga, 
Malaga 
Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol, 70 000 103 680 
Malaga 
Intag och vattenledningar för dricksvatten till 3 000 
Minglanilla, Cuenca 
Kompletterande intag och vattenledningar till 35 000 12 960 
Teruel, Teruel 
SUMMA 324 500 377 117 
SS-f 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbete 1.4.1995 31.12.1995 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads-/intäktsanafys 
för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det varit nödvändigt att 
fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av kriterier eller grundförutsättningar. 
För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: 
Investeringskostnaderna, som motsvarar de belopp som anges i projekt­
informationen. 
Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd infrastruktur 
liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets livslängd tagits med. 
Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller kostnader 
som förhindrats eller genom värdet på de fördelar och tjänster som kommit allmänheten 
till godo till följd av projektet. 
Följande vinster har fastställts: 
Garanterad tillgång till vattenresurserna. 
Bättre vattenkvalitet. 
Minskad överexploatering av akvifererna. 
Projektets interna avkastningsgrad är 212,66% (Pezuela 29,30%, Zalamea 100,67%, 
Huelvas kolfält 100,58%, Campo de Cartagena 137,57%, bebyggelser i provinsen 
Malaga 182,49%, de västra delarna av Costa del Sol, Malaga 833,67%, Minglanilla 
22,39% och Teruel 92,28%). 
9. Miljökonsekvensanaivs 
1) Mot bakgrund av definitionen och målen för projekten kommer detta att bidra 
till: 
Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten. 
Hushållning med vattentillgångarna. 
2) Genom den planerade åtgärden kommer orter med vattenbrist att få den 
infrastruktur som behövs, vilket bidrar till det prioriterade målet att förbättra 
livskvaliteten. 
3) Dessa projekt har huvudsaklingen lindrande effekter eftersom de skador som 
uppstått på grund av de senaste årens torka tvingar den spanska staten att sörja 
för trängande 
1ÎTL 
omedelbara behov till följd av denna. Samtidigt kommer de planerade 
åtgärderna att göra det möjligt att undvika lika allvarliga bristsimationer i 
framtiden. 
4) Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. 
Den kvalitet som enligt direktiv 75/442/EEG krävs för avloppsvatten uppfylls och 
projekten följer den samlade inriktningen i direktiv 85/337, 80/778, 75/440 och 79/869. 
10. Kostnad och stödbelopp fl ecu) 
Totalkostnad 14 046 069 
Stödberättigad kostnad 14 046 069 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 11 939 158 
Kostnaderna, fördelade per projekt, är följande: 
PROJEKT 
STÖDBERÄTTIGAD 
KOSTNAD 
Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de 272 449 
Guadalajara och Pioz, Guadalajara 
Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto, Huelva 810 729 
Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation, Huelva 811 345 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., magasin i 461 425 
stenbrott, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.O., frarnledning, 1 081 793 
La Alforra, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vattenledning 1 980 793 
och förgreningsledning, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., vattenledning 1 641 172 
i södra delen av Mar Menor, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., utvidgning av 1 896 835 
vattenlås, la Guia, förberedelsearbeten, Cartagena 
Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z.E., huvudledning 1 048 526 
Beaza - magasinet i Alumbres, Cartagena 
Vattenförsörjning i bebyggelser i provinsen Malaga, 271 064 
Malaga 
Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol, Malaga 1 811 203 
Intag och vattenledningar för dricksvatten till 425 078 
Minglanilla, Cuenca 
?£ 3 
Kompletterande intag och vattenledningar till Teruel, 
Teruel 1 533 978 
?i5L, 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsanimanfattriing 
Nr 95/11/61/028-1 
1. Projektnamn 
Projekt för vattenförsörjning i kampen mot torkan i Sydspaniens och 
Guadalquivirs avrinningsområden 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Obras Hidrâulicas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provinser: Almeria, Granada, Cördoba, Malaga och Sevilla 
Autonom region: Andalusien 
5. Beskrivning 
PROJEKT I SYDSPANIENS AVRINNINGSOMRÅDE 
Q<rr 
Projekt i provinsen Almeria 
På grund av den ihållande torkan förklaras arbetena för vattenförsörjning till 
de bebyggelser som omfattas av nedan beskrivna projekt som krisåtgärder. 
5.1 Vattenförsörjning, Roquetas de Mar (Almeria) 
Tätorterna vid Almerias kust (Roquetas del Mar och Aguadulce) får för 
närvarande vatten från bmnnar. Dessa tillgångar är nära att ta slut på grund av 
att de ständigt umyttjas för att bekämpa torkan. Det är därför nödvändigt att 
anlägga infrastruktur som kan lösa vattenförsörjningssituationen. 
Följande anläggningar planeras: 
Vattenreservoar med en kapacitet på 10 000 m3. Den består av två 40 x 30 
tankar och 4,25 plattor, med raka väggar i 0,35 m tjock armerad betong av typ 
H-200 och pelare i storlek 0,30 x 0,30 placerade i ett rutnät på 5 x 5 som stöd 
för täckningen bestående av prefabricerade armerade balkar. 
Vattenledning Roquetas - Aguadulce bestående av två rörledningar i böjligt 
gjutgods med 400 mm diameter, nergrävda i rörgravar, som täcks med ett 
sandlager varefter rörgraven fylls med utvalda schaktmassor. Vattenledningen 
består av följande två sträckor: 
1 Ledning av 342 m längd som förbinder den sista behållaren på ledningen 
Beninar - Aguadulce och utjämningsmagasinet i Aguadulce, inklusive två 
slussventiler med flexibel avstängning, med en diameter på 300 mm, för 
anslutning till det befintliga nätet i Aguadulce. 
2 Förlängning på 6 352 m av den sista sträckan av den befintliga ledningen 
för förbindelse med utjämningsmagasinen i Aguadulce och Roquetas. 
Som specialdelar ingår 8 förgreningsrör, 7 luftnirigsrör och 4 brädd-
avlopp. Dessutom planeras 5 vattenposter liksom installation tryck­
regulatorer i framtida anslutningar. 
5.2 Vattenförsörjning, Cabo de Gata (Almeria) 
Den rådande torkan förvärrar den osäkra situationen för vattenförsörjningen till 
staden Cabo de Gata eftersom den huvudsakligen försörjs från brunnar. De 
arbeten som ingår i detta projekt gör det därför möjligt att lösa det framför allt 
under sommartid synnerligen svåra vattenförsörjningsproblemet. 
Arbetet består i att utöka den nuvarande avsaltningsanläggningen med en ny 
ledning för att öka produktionen med 500 nvVdygn med hjälp av omvänd 
osmos. 
Byggandet av anläggningen medför ingen negativ miljöpåverkan samtidigt som 
förstärkningen av vattenförsörjningen kommer att förbättra de allmänna 
levnadsförhållandena och förhindra överexploatering av de bmnnar som håller 
på att sina. 
ifc 
5.3 En tredje ledning till reningsverket i Bajo Almanzora (Almeria) 
Vattnet från reservoaren i Cuevas de Almanzora innehåller enligt utförda 
analyser höga halter av sulfat (937 mg/1), vilket enligt europeiska normer inte 
är lämpligt för vattenförsörjning till en befolkning på 120 000 invånare. Av 
denna anledning anses det nödvändigt och angeläget att bygga denna 
vattenberedningsanläggning. 
För att kunna behandla en volym på 30 000 nvVdygn planeras en komplettering 
av de två ledningarna som ingår i projektet "Reningsanläggning för vatten från 
Bajo Almanzoras reservoar" med anläggningen av en tredje ledning med 128 
säkerhetsventiler och 768 membran för av rena 10 000 m3 vatten per dygn från 
en sulfathalt (S04) på 937 mg/1 till 250 mg/1 och magnesium (Mg) från 682 till 
50 mg/1. 
Tillhörande anslutning och pump för råvatten liksom elektriska anslutningar 
och styr- och mätutrustning ingår också. 
5.4 Reservoar och ledningar i stadsdelar i Los Guiraos och Guazamara 
(Cuevas de Almanzoras kommun), Almeria 
Den rådande torkan förvärrar den osäkra situationen för vattenförsörjningen i 
mindre bebyggelser eftersom dessa huvudsakligen försörjs från bmnnar. De 
arbeten som ingår i detta projekt gör det därför möjligt att lösa det synnerligen 
svåra vattenförsörjningsproblemet. 
Arbetet omfattar 1 000 m fördelnings- och förgreningsledningar i PVC med en 
inre diameter på 110 - 60 mm, i en rörgrav, för vattenförsörjning till en rad 
stadsdelar i Los Guiraos och Guazamara i Cuevas de Almanzoras kommun. 
Anslutningar till det allmänna nätet liksom specialdelar och tillbehör ingår 
också. 
5.5 Reservoar och ledningar i stadsdelar i Palomares och Terreros (Cuevas de 
Almanzoras kommun), Almeria 
Torkan har förvärrats och därmed den osäkra situationen för mindre 
bebyggelser. Det är därför angeläget att lösa vattenförsörjningen till dessa. 
Åtgärden omfattar arbeten som krävs som komplement till de arbeten som 
ingår i projektet "Ledningar för integrerad vattenförsörjning till bebyggelser 
i trakten kring Bajo Almanzora". I stora drag ingår följande: 
a) Förgreningsledning på 2 500 m till Terreros magasin (Pulpis kommun) 
i gjutjärn med 250 mm innerdiameter samt specialdelar. 
b) Betongmagasin på 500 m3 för det allmänna avloppet för reglering av 
vattenförsörjningen till Pozo Esparto och Cala Panizo i Cuevas de 
Almanzoras kommun. 
15* 
c) Förgreningsledning på 3 200 m till magasinet i Palomares (Cuevas del 
Almanzoras kommun) i böjbart gjutjärn med 150 mm innerdiameter samt 
specialdelar. 
d) Anslutningar till det allmänna nätet. 
5.6 Vattenförsörjning i stadsdelar i Garranchuelo och Santa Cruz (Gädors 
kommun), Almeria 
I dessa delar av Gådors kommun planeras följande arbeten: 
Anläggning av ett vattenledningsnät med polyetenrör med låg densitet 
och 90 mm diameter. 
Vattenanslutningar till bostäder. 
Förlängning av huvudvattenledningen från Plaza de la Constituciön till 
slutet av Canalejasgatan, med PVC rör med flexibla kopplingar och 
160 mm ytterdiameter. 
Installation av 27 ventiler med flexibel avstängning på strategiska ställen 
i det kommunala nätet för förbättrad service. 
Anpassning av vattenledningsnäten vid deras sammanflöde vid Plaza de 
la Constituciön. 
Återställande av all servis som berörs av arbetena. 
Projekt i provinsen Granada 
Den svåra torkan i Granadaprovinsen har förorsakat vattenbrist för de mindre 
bebyggelserna eftersom deras vattentillgångar sinar. Dessa kommuner befinner 
sig i ett allvarligt nödläge och måste oundvikligen lösa vattenförsörjningen 
eftersom det inte ens är möjligt att leverera en minimal vattenmängd till 
befolkningen på grund av att brunnarna utnyttjats hänsynslöst och det inte 
längre finns kvar något ytvatten. 
5.7 ' Izbor - Los Acebuches. Vattenledning i Acebuches kommun (Granada) 
Den berörda befolkningen i detta område omfattar 1 750 personer som kan få 
vatten tack vare detta projekt. 
Åtgärden omfattar följande: 
Vattenledning med 100 mm diameter från reservoaren i Beznar till 
magasinet i Izbors bebyggelse med förbättring av ledningen från Izbor till 
Los Acebuches genom anläggning av en 75 mm rörledning. De båda 
rörledningarna består av 4,5 m gjutjärnsrör med 110 mm diameter 
respektive 1 m med 75 mm diameter. 
Framledningsutrustning för 10 1/s. 
5.8 Utjämningsmagasin for vattenförsörjning till bebyggelserna i Barranco del 
Proqueira: Capilera, Bubion och Pampaneira (Granada) 
Den berörda befolkningen i detta område omfattar 6 200 personer som kan få 
vatten tack vare denna nya infrastruktur. 
i 5i 
Arbetet omfattar följande: 
Byggande av ett utjämningsmagasin i armerad betong med en kapacitet 
på ca 2 000 m3 intill Los Lugares bevattningsanläggning i Capileira. 
En vattenledning bestående av 4 km PVC-rör med 110 mm diameter. 
5.9 Utjämningsmagasin för vattenförsörjning till La Taha: Pitres - Capilerilla 
- Mecina - Ferreirola - Atalbeitar - Portugos (Granada) 
Befolkningen i dessa områden omfattar 4 500 personer som kan få vatten tack 
vare dessa åtgärder. 
Åtgärden består av följande: 
Byggande av ett utjämningsmagasin med en kapacitet på ca 25 000 m3 i 
La Haza del Cerezo (Pitres). 
5.10 Utjämningsmagasin för vattenförsörjning till Busquistars och Trevelez 
kommun (Granada) 
Befolkningen i behov av vatten i dessa områden omfattar mer än 1 400 
personer och tredubblas under sommarsäsongen, vilket denna sommar kommer 
att medföra en allvarlig nödsituation. 
Syftet med arbetet är att garantera dricksvattenförsörjningen i Busquistars och 
Trevelez kommun genom anläggningen av ett utjämningsmagasin. 
5.11 Anpassning av magasinet i Velez de Benaudallas kommun (Granada) 
Befolkningen i detta området omfattar under sommarsäsongen 5 000 personer 
som kan få vatten tack vare dessa åtgärder. 
Syftet med detta projekt är att förbättra vattenförsörjningen till Velez de 
Benaudallas kommun med hjälp av en 2,5 km lång ledning av PVC-rör med 
250 mm diameter och ko till det befintliga magasinet och genom täckning av 
tillförselmagasinet, vilket kommer att säkerställa vattenkvaliteten. 
5.12 Vattenförsörjning till bebyggelserna i Murtos och Turons kommun 
(Granada) 
Befolkningen i behov av vatten omfattar 1 650 personer som kan få vatten tack 
vare detta projekt. Vattenförsörjningen sker för närvarande med hjälp av 
tankvagnar. 
Arbetena omfattar följande: 
Anläggning av en 17 820 m lång ledning för vattenförsörjning till dessa 
båda områden som tar sitt vatten från floden Trevelez och har allvarliga 
problem med försörjningen. Ledningssträckorna består av följande: 
13 481 m böjbar gjutjärnsledning med 150 mm diameter 
3 013 m böjbar gjutjärnsledning med 80 mm diameter 
1 326 m böjbar gjutjärnsledning med 60 mm diameter 
irg 
Tillbehör till ledningen. 7 anslutningar för intilliggande byar. 
5.13 Vattenförsörjning till bebyggelsen i Notaez (Granada) 
Detta är en liten bebyggelse som står helt utan vatten och vars vatten­
försörjning därför måste lösas. 
Arbetena omfattar följande: 
Anläggning av en 4 450 m lång ledning med 110 mm diameter, utvändigt 
PN 10, för vattenförsörjning till detta område från Almegijar. 
Tillhörande installationer. 2 drivmotorer, 4 hk. 
5.14 Utjämningsmagasin i Laroles och Castaras kommun (Granada) 
Vattenförsörjning till ca 1 500 personer som befinner sig i en allvarlig 
nödsituation. 
Dessa magasin, med en kapacitet på 12 000 m3 och betongtäckning, skall 
delvis reglera det oregelbundna tillflödet från bifloderna vid Guadalfeos högra 
strand. Påfyllningen från dessa tillflöden kan sedan användas till 
vattenförsörjning med hjälp av PVC-rör med en diameter på 200 och 125 mm. 
5.15 Höjning av kanaler till nivå 100 i Molvizars kommun (Granada) 
Befolkningen i behov av vatten omfattar 950 personer för vilka vatten­
försörjningen förbättras och garanteras tack vare de planerade arbetena. 
Följande skall anläggas: 
En matarstation för vatten från magasinet i Molvizar till kanaler på nivå 
100 i bebyggelserna Molvizar och Itrabao. 
En 1 300 m lång rörledning för pumpning till reningsverk. 
En bevattningsanläggning. 
Projekt i provinsen Malaga 
Projekt i den östra delen av Costa del Sol 
Tätorterna i den östra delen av Costa del Sol, vars område sträcker sig från 
Rincön de la Victoria till Nerja, på gränsen mellan Malagas och Granadas 
provinser, får för närvarande sitt vatten via brunnar som i hög grad förorsakar 
en överbelastning av akvifererna och uppvisar hög salinitet på gmnd av 
infiltration av havsvatten. 
Detta område med hög befolkningstäthet, särskilt under sommarsäsongen då en 
folkmängd på ca 350 000 personer registreras, medför ett risksimation som gör 
det nödvändigt att anlägga en infrastruktur för vattenförsörjning som klarar 
dricksvattentillförseln och gör det möjligt att definitivt lösa alla problem i 
samband med detta. 
l€o 
5.16 Anslutningsledning Vinuela - Malaga (Vélez Målagas kommun), Malaga 
Arbetet omfattar anläggning av en fördelningsledning med 800 mm diameter 
från magasinet i Toro (Torre del Mar) till magasinet i Jaboneros (Malaga). 
Längden är 28 km och alla typer av specialdelar ingår, även arislutningar till 
fördelmngsledningarna i den östra delen av Costa del Sol. Återställande av 
vägbeläggning, servis, vägar, osv. ingår också. 
Genom projektet kommer dricksvattenförsörjningen till den östra delen av 
Costa del Sol och staden Malaga att säkerställas. 
5.17 Trafiches vattenberednmgsverk för vattenförsörjning från Rincön de la 
Victoria till Nerja (Vélez-Mälagas kommun) 
Med tanke på det kritiska läget för den östra delen av Costa del Sol har det 
ansetts nödvändigt och angeläget att bygga ett vattenberedningsanläggning för 
att rena vattnet från magasinet i La Vinuela till de befintliga vatten­
ledningsnäten i städerna. 
Som komplement till den befintliga utrustningen planeras 5 tryckfilter med 
tillhörande ventiler, luftrening, tömning av tvättvatten och driftsautomatik. 
'Likaledes ingår stadsplaneringsarbeten i samband med anläggningen och 
byggandet av en ledningscentral samt anläggning av 200 m fördelningsledning. 
5.18 Vattenförsörjning Rincön de la Victoria - Torre del Mar (Vélez-Mâlaga) 
Projektet omfattar följande: 
Anläggning av en 2 135 m lång rörledning av stål med 1 200 mm diameter i 
början av den östra förgreningsledningen i Guaroplanen. Dessutom ingår 1 600 
m gjutjärnsledning med 400 mm diameter för anslutning till Romeralmagasinet 
och därifrån till det befintliga nätet i Vélez-Mâlaga. Återställande av servis, 
gambeläggning, ventiler, osv. ingår också. 
5.19 Vattenförsörjning Vélez-Mâlaga - Rincön de la Victoria (Malaga) 
Tillsammans med föregående projekt kommer detta projekt att bidra till att lösa 
vattenförsörjmngsproblemet i den östra delen av Costa del Sol. 
Följande åtgärder planeras: 
Utbyte av 4 000 m defekta rörledningar av olika diameter i den 
nuvarande ledningen från Torredelmar, via Vélez-Målaga, till Rincön de 
la Victoria. 
Justering av bristfälliga anslutningar till La Vinuelas system. Guaro­
planen. 
Anläggning av ett utjämningsmagasin på 2 000 m3 i Rincön de la Victoria 
tillsammans med anslutningsledningar till huvudvattenledningen med 
hjälp av en rörledning med 250 mm innerdiameter. 
5.20 Filtreringsutrustning, Vinuela (Malaga) 
?6-ï 
Även detta projekt, som gäller vattenförsörjningen i den östra delen av Costa 
del Sol, är ett komplement till de föregående. 
Det omfattar kompletteringar som är nödvändiga för att den nuvarande 
filtreringsanläggnmgen (tiycksättning av filter, anpassning av flodbädden för 
rörläggningen, osv.) skall fungera. Det ingår också 8 kompletta anslutningar 
till Vélez-Målaganätet (tryckventil, flödesventil, avstängningsventil, 
luftningsventiler, behållare, osv.) 
Vattenförsörjning till bebyggelser i provinsen Malaga 
Till följd av den extrema torkan i halvöns södra delar är vattenförsörjnings-
situationen för de mindre bebyggelserna outhärdlig. Befolkningen i 
Målagaprovinsen hör till de svårast drabbade. 
Den infrastruktur för vattenförsörjning som planeras är absolut nödvändig för 
att täcka befolkningens behov, förbättra kvaliteten på tillförseln och rusta sig 
för evenmella krissituationer i framtiden. 
Målet med de vattenförsörjningsprojekt som presenteras nedan är enbart att 
förbättra och säkerställa vattenförsörjningen till befolkningen i dessa områden 
som befinner sig i en krissituation. 
5.21 Vattenförsörjning, Casabermejas kommun (Malaga). 
Befolkningen i behov av vatten omfattar 3 700 personer som får vatten tack 
vare de planerade åtgärderna. 
Syftet med projektet är att lösa dricksvattenförsörjningen till Casabermejas 
kommun genom att anlägga en ca 10 km lång vattenledning. 
Åtgärden omfattar också specialdelar, ventiler, avlopp, behållare, väg-
övergångar, osv. 
5.22 Vattenförsörjning, Pizarra och Cartama (Malaga) 
Befolkningen i behov av vatten omfattar 14 500 personer för vilka 
vattentillförseln måste säkerställas. 
Syftet med projektet är vattentillförsel till Pizarra-Cartamaområdet genom 
anläggning av en pumpstation och tillhörande anslutningsledning på 2 300 m 
till ett monteringsfärdigt magasin. Arbetet kompletteras med elektrisk 
utrustning. 
5.23 Vattenledning till Campillos (Malaga) 
26^ 
Befolkningen som berörs av denna åtgärd omfattar 7 600 personer. Åtgärden 
består i byte av 4 400 m av vattenledningen i La Mohedaområdet. 
5.24 Vattenförsörjning, Alcaucin och Periana (Malaga) 
Färdigställande av vattenledningen till några små delar, med en befolkning på 
1 700 personer, av Alcaucin och Periana. För detta anläggs en 2 000 m lång 
ledning tillsammans med specialdelar, ventiler, avlopp, osv. 
5.25 Vattenförsörjning, Moclinejo och Macharaviaya (Malaga) 
Denna åtgärd gäller vattenförsörjningen till en befolkning på 1 500 personer. 
Förbindelse från matarledningen till vattenledningen i den södra delen av 
kusten genom en anslutningsenhet. 
5.26 Vattenförsörjning, Monda (Malaga) 
Färdigställande av vattenledningen till Monda, med en befolkning på 1 650 
personer, med hjälp av följande: 
En 1 000 m lång vattenledning 
En mataranläggning 
Elektrisk och mekanisk utrustning 
5.27 Vattenförsörjning till delar av Cerro Atalaya (Vélez-Mâlagas kommun) 
Projektet gäller säkerställande av vattenförsörjningen till delar av Cerro 
Atalaya, med en befolkning på 500 personer, med hjälp av följande: 
En 15 800 m lång vattenledning 
två utjämningsmagasin 
Tillbehör som ventiler, avlopp, osv. 
5.28 Reparationer i Colmenar (Malaga) 
Reparation och förbättring av infrastrukturen för vattenförsörjning till 3 200 
personer: 
Utbyte av en rör på en sträcka av ledningen från El Realengo 
Ett magasin 
Tillbehör som ventiler, avlopp, vägövergångar, osv. 
5.29 Anslutning till Benalavia-Benaldidsystemet (Malaga) 
För att säkerställa vattenförsörjningen i olika kommuner i Målagas kommun 
kommer anslutning till Benalevia-Benaldidsystemet att utföras med hjälp av 
följande: 
En 1 300 m lång vattenledning 
Ett magasin 
Tillbehör som ventiler, avlopp, vägövergångar, osv. 
2-63 
PROJEKT I GUADALQUIVIRS AVRINNINGSOMRÅDE 
Projekt i provinsen Cördoba 
5.30 Åtgärder i staden Cördoba. Vattenförsörjning från flytande intag 
(Cördoba) 
Åtgärden består i att installera ett flytande intag i San Rafael de Navallanas 
reservoar, som försörjer staden med vatten, för att innehållet i reservoaren 
skall kunna umyttjas maximalt. 
Konkret består åtgärden i att förlänga Guadalmellatokanalens intag i 
reservoaren i San Rafael de Navallana och installera en pump för att kunna 
tillgodogöra sig ytvattnet som råvatten för vattenförsörjning till staden Cördoba 
mellan nivåerna 144 (54,0 hm3) och 137 (27,5 hm3). 
Projekt i provinsen Sevilla 
5.31 Anslutning av de sevillanska systemen till vattenförsörjningen från Ecijas 
konsortium och Sierra Sur (Sevilla) 
Åtgärden består i att från vattenkonsortiet i Ecija till Sierra Surs kommun-
sammanslutning leverera en vattenmängd på 4 054 nrVdygn via en ledning som 
skall förbinda Osuma med det i El Saucejo belägna fördelningsmagasinet för 
Sierra Surs kornmunsammanslutning. Detta kommer inom en nära framtid att 
göra det möjligt att från reservoaren i Retortillo leverera vatten till följande 
byar: Algåmitas, El Saucejo, Los Corrales, Martin de la Jara, Pmna och 
Villanueva de San Juan. 
Arbete omfattar anläggningen av 18 km gjutjärnsledning med 300 mm dia­
meter, invändigt belagd med cementbruk, nergrävd på ca 1,50 meters djup och 
lagd på en 15 cm tjock sandbädd. Rörledningen kommer utvändigt att vara 
överdragen med polyetenslang på ställen där marken innehåller gipssten. 
Den hydrauliska funktionen i ledningen säkerställs genom att 28 luftnings­
ventiler, 26 avlopp och motsvarande slussventiler installeras på lämpligt sätt 
i inspektionsbrunnar med en diameter på 1,40 m. 
Beträffande berörd servis planeras återställande av stängslen på de berörda 
lantgårdarna, av korsningen på väg SE-460 genom paining, av korsningar över 
vattendrag med lämpliga betongskydd och återställande av underlaget på 
boskapsstigar. 
6. Svfte 
Syftet med dessa projekt är att bemästra torksituationen i de områden som är 
mest utsatta för vattenbristen. 
Följande planeras särskilt: 
i&ii 
Huvudsyften 
Att tillhandahålla tillräcklig infrastruktur för vattenförsörjning för att säkerställa 
dricksvattenförsörjningen till den berörda befolkningen. 
Att förbättra vattenförsörjningen i tätorterna. 
Att förbättra vattenkvaliteten. 
Att förhindra hänsynslöst utnyttjande av ytvatten och grundvatten och 
konsekvenserna av detta på namren. 
Bisyften 
Att förbättra de sanitära förhållandena och livskvaliteten för den berörda 
befolkningen. 
Att förbättra tillgången till denna resurs genom ett sparsamt och samordnat 
utnyttjande av denna. 
7. Tidsplan 
Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 15.3.95 31.12.1996 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads-
/intäktsanalys för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det 
varit nödvändigt att fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av 
kriterier eller grundförutsättningar. 
För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: 
Investeringskostnaderna, som motsvarar de belopp som anges i 
projektinformationen. 
Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd 
infrastruktur liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets 
livslängd tagits med. 
Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller 
kostnader som förhindras eller genom värdet på de fördelar och tjänster som 
kommer allmänheten till godo till följd av projektet. 
Följande vinster har fastställts: 
Garanterad tillgång till vattenresurserna. 
Bättre vattenkvalitet. 
Minskad överexploatering av akvifererna. 
Projektens interna avkastningsgrad varierar mellan 352,87 och 5,36%. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
ÎGÏ 
10. Dessa projekt bidrar till att uppfylla de mål som fastställs i artikel 130 r i 
Romfördraget för att säkerställa tillhandahållandet av dricksvatten till 
befolkningar med svår vattenbrist för att deras livskvalitet skall kunna 
bibehållas. 
Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. 
Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 30 168 245 
Stödberättigad kostnad (efter den 11.4.95) 30 168 245 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 25 643 008 
I SYDSPANIENS AVRINNINGS- I 27 642 416 I 
I OMRÅDE I I 
Vattenförsörjning, Roquetas de Mar 1 848 166 
En tredje ledning till avsaltnings- 616 055 
anläggningen i Cabo de Gata 
(Almeria) 
En tredje ledning till reningsverket i 1 232 111 
Bajo Almanzora (Almeria) 
Reservoar och ledningar i stadsdelar 123 211 
i Los Guiraos och Guazamara 
(Cuevas de Almanzoras kommun, 
provinsen Almeria) 
Reservoar och ledningar i stadsdelar 628 378 
i Palomares och Terreros (Cuevas de 
Almanzoras kommun, provinsen 
Almeria) 
Vattenförsörjning i stadsdelar i 154 014 
Garranchuelo och Santa Cruz (Gådors 
kommun), Almeria 
Vattenförsörjning i Izbors och Los 184 817 
Acebuches kommun (Granada) 
Utjämningsmagasin för vatten- 308 028 
försörjning till bebyggelserna i 
Barranco del Proqueira (Granada) 
Utjämningsmagasin för vatten- 308 028 
försörjning till La Taha (Granada) 
Utjämningsmagasin för vatten- 308 028 
försörjning till Busquistars och 
Trevelez kommun (Granada) 
Anpassning av magasinet i Velez de 92 408 
Benaudallas kommun (Granada) 
?66 
Vattenförsörjning till bebyggelserna i 800 872 
Murtos och Turons kommun 
(Granada) 
Vattenförsörjning till bebyggelsen i 123 211 
Notaez (Granada) 
Utjämningsmagasin i Laroles och 123 211 
Castaras kommun (Granada) 
Höjning av kanalen till nivå 100, 492 845 
Molvizars kommun (Granada) 
Arislutningsledning Vinuela - Malaga 13 676 435 
(Vélez Malagas kommun) 
Trafiches vattenberedningsverk för 1 724 956 
vattenförsörjning till den östra delen 
av Costa del Sol, från Rincön de la 
Victoria till Nerja (Vélez-Målagas 
kommun) 
Vattenförsörjning Rincön de la 1 324 520 
Victoria - Torre del Mar (Vélez-
Målaga) 
Vattenförsörjning Vélez-Mâlaga - 616 055 
Rincön de la Victoria (Malaga) 
Filtreringsutrustning, Vinuela 
(Malaga) 
Vattenförsörjning, Casabermejas 757 749 
kommun (Malaga) 
Vattenförsörjning, Pizarra och 400 436 
Cartama (Malaga) 
Vattenledning till Campillos (Malaga) 400 436 
Vattenförsörjning, Alcaucin och 92 408 
Periana (Malaga) 
Vattenförsörjning, Moclinejo och 30 803 
Macharaviaya (Malaga) 
Vattenförsörjning, Monda (Malaga) 12 321 
Vattenförsörjning till delar av Cerro 308 028 
Atalaya (Vélez-Målagas kommun) 
Reparationer i Colmenar (Malaga) 123 211 
Anslutning till Benalavia-Benaldid- 30 803 
systemet (Malaga) 
GUADALQUIVIRS AVRINNINGS- 10 534 551 
OMRÅDE 
Vattenförsörjning från Aljaraque till 
magasinet i Tharsis 
?6> 
Ledning mellan reservoarer i Huelva 
och lastkajerna i hamnen 
Ledning mellan Tioxides reningsverk 
och Reina Sofias pir 
Åtgärder i staden Cördoba. Vatten- 369 633 
försörjning från flytande intag 
Anslutning av de sevillanska 2 156 195 
systemen till vattenförsörjningen från 
Ecijas konsortium och Sierra Sur 
%£1 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95/11/61/028-2 
1. Prnfrlctnamn 
Projekt för vattenförsörjning i kampen mot torkan i Guadianas, Seguras, Tajos 
och Jucars avrinningsområden 
%. Myndighet som ger in ansöka^ 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 -28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Obras Hidråulicas (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plais 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provinser: Cåceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante och 
Murcia 
Autonoma regioner: Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia och Valencia 
5. Ryftfrrivnjng 
PROJEKT I SEGURAS AVRINNINGSOMRÅDE 
På grund av den extrema torkan som för närvarande råder i Seguras 
avrinningsområde är det nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för 
att kunna återvinna renat avloppsvatten. Med hjälp av dessa anläggningar för 
återvinning kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan 
användas för att förstärka dricksvatteriförsörjningen. 
163 
Projekt i provinsen Alicante 
5.34 Avsaltnmgsanläggning för returvatten frän bevattningsanläggningen i La 
Pedrera (San Miguel de Salinas kommun, Alicante) 
Avloppsvattnet från områdena kring bevattningsanläggningar i Levante Margen 
Derecha samlas i Rambla de la Fayona, med en dygnsvolym på ca 40 000 m3. 
I framtiden beräknas volymen till 12 000 mVdygn. 
De planerade arbetena omfattar följande: 
a) Uppsamling av returvattnet från bevattningsanläggningen i La Pedrera 
med hjälp av en pumpstation bestående av två grupper av motorpumpar 
med en kapacitet på 75 1/s till en höjd av 6 m, för att desinfekteras, 
klaras och filtreras och sedan behandlas i en avsaltningsanläggning i 
vilken det ingår mikrofiltrering, deklorering och avsaltning i egentlig 
mening. 
b) Ledning från saltbehandlingsanläggningen till den anlagda ledningen som 
har sitt utlopp i Medelhavet. 
c) Täckt magasin på 3 000 m3 för förvaring och pumpning av avsaltat vatten 
till Cartagenas vattenledningsnät. 
d) Pumpstation med tre pumpar med en kapacitet på 50 1/s till en höjd av 
100 m för frarnledning av behandlat vatten till Cartagenas vattenlednings­
nät i närheten av San Miguel de Salinas. 
e) Böjbar gjutjärnsledning som tål ett tryck på upp till 12,5 atm, med en 
längd av 7 500 m, för ledning av de nuvarande vattenmängderna vid låg 
belastning och i framtiden, när de bevattnade områdena till 
bevattningsanläggningarna i Levante M. D. normaliserats, de förväntade 
avloppsvattenmängderna under hela dygnet utan att ledningen behöver 
utökas. 
d) Tillhörande stadsplaneringsarbeten, hall för filtrerings-, avsättnings- och 
pumpstation för renat vatten liksom leverans till Cartagenas vatten­
ledningsnät i Taibillas vattenledningssamfallighet samt återställande av 
vägar och berörd servis. 
När detta vatten avsaltats genom omvänd osmos kommer det att ledas till 
Cartagenas vattenledningsnät i Taibillas vattenledningssamfallighet för att 
tillgodose dricksvattenbehovet. 
Genom detta projekt uppnås följande resultat: 
^'Vo 
Upp till 4 000 m3 bräckt vatten per dygn som skulle rinna ut i havet avsaltas 
och används till vattenförsörjning i kustområdet och Cartagenaområdet, där en 
folkmängd på ca 15 000 personer berörs. 
Vattnet förhindras från att rinna ut i ekosystemet i salinerna i Torrevieja och 
La Mata (Alicante). 
Projekt i provinsen Murcia 
5.35 Återvinning av avloppsvatten från reningsverket i Bullas (Bullas kommun, 
Murcia) 
På grund av det ogynnsamma klimatet kommer det i själva verket inget vatten 
från borrningen i La Rafa och nästan inget från källan i La Osamenta. 
/ Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras 
resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvatten­
försörjningen. 
Det är därför nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för att kunna 
återvinna renat avloppsvatten. 
Arbetena omfattar följande: 
Pumpstation på 607 m höjd för att pumpa upp 150 1/s till 55 m 
manometrisk tryckhöjd. Följande utrustning ingår: 300 m ledning för 
medeltryck, pumphus för 4 pumpar (3 + 1) för att pumpa upp 75 1/s till 
55 m manometrisk tryckhöjd tillsammans med spänningsregulatorer, 
behållare för intag och frarnledning, manöver- och övervakningspaneler 
och en transformator på 250 kWA. 
En 1 200 m lång frarnledning med asbestcementrör med 400 mm 
diameter och från 7,5 atm till 10 atm arbetstryck. 
Två underjordiska reservoarer, med 2 mm ogenomträngligt högtrycks-
laminat av polyeten med en täthet på 2 mm och 100 000 och 30 000 m3 
kapacitet, på 640 respektive 625 meters nivå. 
En 2 500 m lång rörledning av asbestcement med 400 mm diameter och 
7,5 atm arbetstryck för anslutning till reservoarerna och bevattningsnätet. 
5.36 Beredskapsarbeten för återvinning av avloppsvatten från reningsverket i 
Torre de Cotillas (Murcia) 
Arbetena omfattar följande: 
Uppsamling av avloppsvatten med hjälp av en 2 600 m lång rörledning 
med 500 mm diameter. 
^Vi 
Ledning till ett 150 000 m3 utjämningsmagasin och anslutning från 
magasinet till vattenledningsnätet via en 3 700 m lång ledning med 
450 mm diameter. 
Höjning från utjämningsmagasinet till en anslutningspunkt på bevattnings­
nätet via en pumpstation bestående av 2 pumpar (1 + 1) på 80 1/s och 
1 000 m frarnledning med 350 mm diameter. 
5.37 Återvinning av avloppsvatten från Alguazas (Alguazas kommun, Murcia) 
På grund av den av torkan förorsakade vattenbristen uppstår det under 
normalperioder störningar i vattentillförseln till Heredamiento de Alguazas 
bevattningsområden och det nuvarande trädbeståndets fortbestånd är allvarligt 
hotat. 
I denna stad finns ett vattenreningsverk i drift som släpper ut avloppsvattnet i 
floden Mula. Genom att återvinna detta renade vatten skulle viktiga 
hjälpanläggningar för bevattning kunna bidra till att hålla plantagerna vid liv. 
Det är därför nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för återvinning 
av renat avloppsvatten. Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning 
kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan användas för att 
förstärka dricksvattenförsörjningen. 
Arbetena omfattar följande: 
Uppsamling av renat vatten med hjälp av en 500 m lång rörledning med 
500 mm diameter. 
Utjämningsmagasin för renat vatten, klätt med 2 mm högtryckslaminat 
av polyeten på geotextil och med 100 000 m3 kapacitet. 
Utjämningsmagasin för renat vatten uppumpat till den nivå som råder i 
de högsta bevattningsanläggningarna i El Heredamiento, klätt med 2 mm 
högtryckslaminat av polyeten på geotextil och med 100 000 m3 kapacitet. 
En 5 500 m lång rörledning av asbestcement med 700 mm diameter och 
7,5 arm arbetstryck från utjämningsmagasinet till rjevattningsnätet. Detta 
är huvudvattenledningen. 
En 875 m lång rörledning av asbestcement med 400 mm diameter och 
7,5 atm arbetstryck från den förra rörledningen till framledningen i 
Saladar. 
En 1 200 m lång frarnledning av asbestcement med 350 mm diameter och 
7,5 atm arbetstryck från vattenreningsverket till utjämningsmagasinet. 
En 3 000 m lång och 4 m bred serviceväg utmed huvudvattenledningen. 
Pumpstation bestående av grupper på 150 nkr, inbegripet elektricitet, 
automatik, anläggningsarbeten, mätarventiler, osv. 
5.38 Återvinning av avloppsvatten från vattenreningsverket i Mula (Mulas 
kommun, Murcia) 
Vattentillförseln till Mula är i stor fara på grund av hänsynslöst utnyttjande av 
akvifererna och den ihållande torkan i området. 
ÎVL-
Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras 
resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvatten­
försörjningen. 
För närvarande bevattnar man med vatten från magasinet i La Cierva och från 
bmnnar som helt säkert umyttjas i alltför hög grad. 
Sedan avloppsvattnet renats släpps det ut i floden Mula nedströms om det 
område som kan bevattnas. Det är nödvändigt och angeläget att utföra dessa 
arbeten så att dessa vattentillgångar, som är av avgörande betydelse för Mula, 
kan umyttjas för att bibehålla det välstånd som skapats och bevara de arbets­
tillfällen som är den enda inkomstkällan för invånarna i området. 
Arbetena omfattar följande: 
Anläggning av ett uppsamlingsmagasin för vatten från reningsverket och 
matning till 80 m höjd med hjälp av 4 pumpar (3 + 1) på 80 khr 
vardera. 
En 250 kWA transformatorstation. 
En 3 250 m lång frarnledning med 300 mm diameter och 10 atm 
arbetstryck. 
Ett underjordiskt utjärnningsmagasin på 50 000 m3, med 2 mm ogenom­
trängligt högtryckslaminat av polyeten. 
En 100 m lång frarnledning med 400 mm diameter och 7,5 atm 
arbetstryck för anslutning till bevattningsnätet. 
PROJEKT I TAJOS AVRINNINGSOMRÅDE 
Proiekt i provinsen Toledo och Guadalaiara 
5.39 Förstärkning av Toledos vattenförsörjning från Las Aveskanalen (Castilla-
La Mancha) 
Under perioder med ihållande torka visar sig Toledos vattenförsörjning, från 
magasinen i El Torcön och Guajaraz, helt otillräcklig. Man har därför tillgripit 
Las Aveskanalen för att utvinna de nödvändiga mängderna från själva Tajo 
uppströms om Aranjuez. 
Den åtgärd som nu skall vidtas består i att utöka pumpkapaciteten från den 
nuvarande nivån i slutet av kanalen samtidigt som framledningen förlängs till 
utjämningsmagasinet och dess första sträcka dubbleras. För att förhindra de 
upprepade avbrotten i vattentillförseln till pumpstationen på grund av 
svårigheten att upprätthålla en minimal vattenmängd i slutet av en 40 km lång 
bevattningsledning, skall det byggas ett litet utjämningsmagasin, varvid den 
enda nivåskillnaden i kanalen, vid floden Algodor, umyttjas. 
Arbetena kommer därför att omfatta följande: 
Anläggning av ett utjämningsmagasin i Las Aveskanalen, klätt med 
ogenomträngligt laminat, med en nyttoeffekt på ca 15 000 m3. 
r*3 
Tillbyggnad av pumphuset för installation av en tredje grupp av likadana 
motorpumpar som den största av de två som redan finns, med en 
kapacitet på 486 nkr. 
Installation av en trefastransformator på 800 kWA. 
Fördubbling av ca 3 160 m av den första delen av framledningen med rör 
av 500 mm diameter. 
Läggning av ca 4 000 m rörledning med 600 mm diameter till 
utjämningsmagasinet i El Cerro de los Palos. 
5.40 Vattenledningsnät till tre byar i regionerna Talavera de la Reina och 
Entrepenas och avloppsnät i Entrepeflas (Toledo och Guadalajara) 
Arbetena för vattenförsörjning till 10 000 invånare i tre byar i Talavera-
regionen omfattar följande: 
Anläggning av 15 000 m rörledning av PVC med 6 atm. arbetstryck och 
300, 250 och 200 mm diameter, som med utgångspunkt från 
vattenledningsnätet för renat vatten från Talavera de la Reina (Toledo) 
leder 5 1/s till byn Talavera la Nueva, 10 1/s till byn Alberche och 15 1/s 
till byarna Calera och Chozas. Denna rörledning ligger i en 1,50 m djup 
grav, vilket förutsätter 30 000 m3 grävning och fyllnad. 
Installation av 15 ventiler, 10 luftningsventiler och 5 bräddavlopp i 
standardbrunnar som tillsammans med 4 mätare i mätarskåp fullständigar 
denna del av projektet. 
Arbetet för vattenförsörjning till byn El Olivar i Entrepefiasregionen omfattar 
följande: 
Förbättring av det nuvarande intaget, anläggning av en brunn med 
450 mm diameter och 120 m djup, med en pumpgrupp med en kapacitet 
på 3 1/s samt byggnad av ett nytt magasin med 100 m3 kapacitet. 
Förlängning av det nuvarande avloppssystemet och installation av en 
monteringsfärdig reningsenhet med sedimentering, rötning och filtrering, 
med kapacitet för 500 invånare. 
5.42 Beredskapsarbeten för utökad vattenförsörjning till El Algodors 
landstingskommun, sträcka I och II (Toledo) 
För vattenförsörjning till de 26 byarna i El Algodors landstingskommun 
(Toledo) har det anlagts ett vattenledningsnät från reservoaren i Finisterre. 
Vattenbristen i den nuvarande källan har gjort det nödvändigt att istället pumpa 
upp vatten från floden Tajo till byn Ocana och därifrån leda ca 165 1 vatten i 
sekunden i motsatt riktning mot den fömtsedda, till Tembleque, för att leverera 
det därifrån. Sommartid är denna vattenmängd (den maximalt tillåtna i den 
befintliga rörledningen) inte tillräcklig utan det behövs för närvarande 250 1/s 
(162,5 1/s via en ny sträcka och resten via den befintliga sträckan). 
Arbetena kommer därför att omfatta följande: 
tVf 
Läggning av en första, 7 700 m lång rörsträcka alldeles intill den 
befintliga rörledningen, från de nuvarande magasinen i Ocana i riktning 
mot Tebleque och anslutning av sträckans sista del till den befintliga rör­
ledningen, för en vattenmängd på 162,5 1/s för det omedelbara behovet 
samt förberedelse för 600 1/s för framtida behov, till ett belopp av 350 
miljoner. Denna första sträcka kommer ensam inte att ge vatten på 
tillräcklig nivå (764,00) i Tembleque för att kunna levereras till de övriga 
byarna på grund av tryckfallet i resten av den nuvarande rörledningen. 
Läggning av den andra sträckan som fortsättning på den första sträcka på 
7 700 m som föreslagits i andra handlingar och som inte räcker för att 
ge önskad vattenmängd på den nivå som krävs (764,00). 
Denna andra sträcka är 6 600 m lång i syfte att begränsa tryckfallet så 
att man genom en höjning med 63 m manometertryck i Ocana kan nå 
Tembleque med ett pieozometertryck på nivå 764,00, vilket är vad som 
förutses i det ursprungliga projektet för rätt tillförsel från denna plats till 
de övriga byarna via detta befintliga nät. 
Som ett komplement kommer regionstyrelsen i Castilla-La Mancha att utvidga 
pump- och matarstationen i floden Tajo för en direkt vattenmängd på 250 1/s 
(för framtida behov 750 1/s) till de befintliga magasinen i Ocana. 
Tillsammans med det föregående säkerställs 150 1/s i Tembleque på nivå 
764,00, vilket för närvarande är nödvändigt för leverans. Samtidigt eftersträvar 
man dock att den nya rörledningen tillsammans med den nuvarande skall 
uppfylla landstingskommunens framtida behov, med ett intag på 550 1/s i 
Tembleque via samma rörledning, plus 50 1/s via den nuvarande ledningen. 
Projekt 1 provinsen Caceres 
5.45 Kompletterande åtgärder i staden Caceres och Malpartida de Plasenda 
(Caceres) 
Den åtgärd som planeras i Caceres består i att lägga en 44 kW elledning med 
en beräknad längd av 15 km för fast krafttillförsel till pumpstationen i floden 
Almonte som för närvarande bar provisorisk krafttillförsel. För detta ändamål 
skall föras en anslutning från en elledning i Iberdrola, 6 km från Caceres. 
Ledningen skall utföras med metall- och betongstolpar. Installation av en 2 000 
kWA transformatorcentral planeras också. 
För Malpartida de Plasencias vattenförsörjning planeras anläggningen av en 
avtappningsdamm med en kapacitet på 60 1/s i Garganta del Obispo, från 
vilken vatten självrinner till det befintliga utjämningsmagasinet (magasin i 
Malpartida). På så sätt matas reningsanläggningen direkt på vintern och 
magasinen fylls och om Garganta inte har tillräcklig vattenmängd på sommaren 
pumpas vatten upp från magasinen. 
<l\S 
Den 4 713 m långa ledningen, i en rörgrav, är utförd av rör med 300 mm 
diameter med anslutningsmöjligheter för luftningsventiler och bräddavlopp. 
PROJEKT I GUADIANAS AVRINNINGSOMRÅDE 
5.41 Nödvattenledning till Luciana och andra konununer frän magasinet i Torre 
de Abraham (Ciudad Real) 
Lucianas kommun, som är en tätort med en befolkning på ca 700 invånare på 
vintern, som fördubblas på sommaren, ligger vid floden Bullaques 
sammanflöde med Guadiana. Den nuvarande vattenförsörjningen sker med 
hjälp av en brunn vars förråd är praktiskt taget uttömt och befolkningen 
kommer därför inom en nära framtid att befinna sig i en krissituation. 
De övriga bebyggelserna består av små byar i Porzunas kommun, som alla får 
vatten från individuella brunnar i samma tillstånd som ovanstående. 
Lösningen på problemet är att anlägga en 15 km lång rörledning av PVC med 
160 mm diameter tillsammans med tillhörande luftningsventiler, bräddavlopp, 
vägövergångar, osv. för vattenförsörjning till Lucianas kommun från befintliga 
vattenledningar, från vilka vattnet leds från magasinet i Torre de Abraham. 
För att lösa problemet för alla byar i Porzuna måste en 12 km lång rörledning 
av PVC med 110 mm diameter läggas tillsammans med tillhörande luftnings­
ventiler, bräddavlopp, specialdelar, vägövergångar, osv. 
På grund av den svåra vattenförsörjningssituationen i ovanstående bebyggelser 
som, om inga åtgärder vidtas, skulle göra det nödvändigt att under sommartid 
leverera vatten via tankar, måste arbetet utföras omedelbart. 
Projekt i provinsen Huelva 
5.32 Vattenförsörjning till Andévalo Occidental (Huelva) 
Regionen Andévalo Occidental, i vilken en rad bebyggelser ingår, bl.a. Puebla 
de Guzmån, Tharsis och Alonso, och som har en befolkning på 15 000 
- invånare vintertid, vilken sommartid fördubblas, har problem med vatten­
försörjningen på grund av den allmänna torksituation som råder, i synnerhet 
i Guadianas avrinningsområde. 
Sedan de olika möjligheterna i detta område undersökts möjliggörs en lösning 
som anges närmare nedan. 
Denna lösning består i att leda vatten i Chanza-Piedrassystemet, sedan det 
renats i de anläggningar som vattenförsörjningsföreningen för Huelvas västra 
kust har i Aljaraque, via en 40 km lång rörledning med 300 mm diameter, till 
ovanstående region. 
q>6 
Genom denna åtgärd skulle vattenförsörjningsproblemen för befolkningen i 
regionen Andévalo Occidental lösas definitivt. 
Projekt i provinsen Badajoz 
5.43 Beredskapsåtgärder för vattenförsörjning till bl.a. Montes och Capilla 
(Badajoz) 
Kommunerna Capilla, Garlitas och Tamurejo, belägna i närheten av La Serenas 
magasin i Badajozprovinsen, har vintertid en sammanlagd befolkning på 
7 500 invånare (sommartid det dubbla). Dessa bebyggelser tillhör Guadalemars 
vattenförening. 
Vid detta renoveringsarbete anslöts för Capilla ett nytt intag och reningsverk 
till gamla vattenledningar. Dessa gamla ledningar i Capilla är i ett mycket 
dåligt skick och är i själva verket anledningen till att vattnet inte kommer fram 
till konsumenterna. 
De båda andra kommunerna har, trots att de ligger i närheten och lätt kan 
anslutas, inte anslutits till vattenföreningens anläggningar. 
De båda områdena har förlitat sig på tillförsel från källor som idag, med den 
allvarliga torksituationen, inte ger tillräckligt med vatten av tillfredsställande 
kvalitet, och befinner sig därför i en ständig krissituation. 
På grund av den svåra vattenförsörjningssituationen i byarna som måste få 
vatten via tankar, måste arbetet utföras omedelbart. 
Lösningen på problemet är att anlägga en 17 280 m lång gjutjärnsledning med 
200 mm diameter tillsammans med tillhörande bräddavlopp och luftnings­
ventiler och återställa berörd servis. Genom dessa åtgärder löser man vatten­
försörjningsbehoven för de 7 500 invånarna i ovanstående kommuner, vilkas 
befolkning ökar till 15 000 personer under veckoslut och sommarmånaderna. 
Följande sträckor omfattas av denna åtgärd: 
Vattenledning Siruela - Tamurejo 
Åtgärden består i att anlägga en 10 086,52 m lång gjutjärnsledning med 
125 mm diameter från fördelningsmagasinet i Siruela till fördelningsmagasinet 
i Tamurejo. 
Vattenledning till Zarza Capilla la Nueva 
Eftersom det i Guadalemars vattenförenings vattenförsörjningsprojekt ingår en 
ledning från Sancti Spiritus till Penalsordo görs det på ett ställe på denna nya 
ledning en anslutning till den befintliga ledningen till Zarza Capilla la Nueva. 
Därifrån planerar man att dra en 1 070 m lång gjutjärnsledning med 100 mm 
diameter. 
i*» 
Vattenledning till Zarza Capilla la Vieja 
Eftersom det finns en ledning från Sancti Spirims till Peâalsordo skall det 
göras en förgrening till Zarza Capilla la Vieja. Den nya rörledning som 
planeras är av gjutjärn med 100 mm diameter och 381,00 m längd. 
Vattenledning Peâalsordo - Capilla 
Åtgärden består i att anlägga en vattenledning mellan de båda orterna parallellt 
med den befintliga ledningen, med undantag av en sträcka på 947,23 m som 
skall ledas om för att minska arbetets påverkan på bebyggelsen i Penalsordo. 
Den nya rörledning som planeras är av gjutjärn med 150 mm diameter och 
2 771,82 m längd. 
Matning, Serenas reservoar 
På gmnd av den låga vattennivån i Guadalemars reservoar, vilket inte gör det 
möjligt att pumpa vatten från intagstornet, kommer vattnet att ledas från 
reservoaren i Serena. Pumpningen skall ske med hjälp av en pump med en 
upptagen effekt på 100 kWÅ, med en vattenmängd på 250 1/s till 25 m och en 
2 961,83 m lång PVC-ledning med 500 mm diameter. Pumpen skall placeras 
på en ponton och en förankring för utflödet skall göras i Guadalemars 
reservoar. 
5.44 Beredskapsarbeten för utökad vattenförsörjning från Tentudias 
vattenförening till Fuentes de Leon, Bienvenida och andra kompletterande 
arbeten (Badajoz) 
Orterna Fuentes de Leon och Bienvenida har stora problem med vatten­
försörjningen till följd av den ihållande torkan i Guadianas avrinningsområde. 
Fuentes de Leon och Bienvenida ingick inte i vattenförsörjningsprojektet för 
vattenföreningen för Tentudia, som de tillhör, eftersom de var självförsörjande 
på vatten via befintliga bmnnar. 
Brunnarna räcker numera inte till och nya efterforskningar har inte gett något 
resultat. De kommer att få vatten via de befintliga näten som i planen i själva 
verket inte umyttjas. 
Sedan de olika möjligheterna i detta område undersökts möjliggörs en lösning 
som baserar sig på att vatten tas från Tentudias vattenförenings ledningar. 
För Fuentes de Leon kan vattnet tas från den västra zonens rörledning och 
ledas till magasinet i La Alameda. Ledningen är ca 5 500 m lång med en 
diameter på 150 mm. Magasinet och den befintliga pumpanläggningen till 
utjämningsmagasinet på platsen måste anpassas och repareras, både vad 
beträffar den elektromekaniska delen och den nära 2 000 m långa rörledningen. 
1>"8 
För Bienvenida kan vattnet tas från den norra zonens ledning, mellan 
förgreningen till Montemolin och magasinet i Fuente de Cantos, för att via en 
ca 13 km lång rörledning med 200 mm diameter ledas till ortens utjämnings­
magasin. Även här behöver magasinet och ventilhuset anpassas och repareras. 
Genom dessa åtgärder skulle vattenförsörjningsproblemen för befolkningen i 
de båda orterna Fuentes de Leon och Bienvenida lösas definitivt. 
PROJEKT IJUCARS AVRINNINGSOMRÅDE 
Projekt i provinsen Alicante 
5.46 Åtgärder i Marina Bajaregionen (Alicante) 
Avsikten med detta arbete är att säkerställa dricksvattenförförjningen till de 
kommuner, med en befolkning på 300 000 invånare, som omfattas av Marina 
Bajakonsortiet (Benidorm, Villajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, 
Algaz del Pi och Callose de Ensarria) och vilkas vattentillförsel på gmnd av 
den ihållande torkan är hotad. Sedan läget undersökts anses det nödvändigt och 
angeläget att anlägga infrastruktur för vattenförsörjning som omfattar följande: 
Delvis dubblering av den nuvarande vattenledningen mellan Guadalest-
magasinet och Marina Bajakonsortiets kommuner. Dubbleringen består 
av 8 km rörledningar av gjutjärn eller asbestcement med 700 respektive 
500 mm diameter. 
Åtgärden kompletteras med specialdelar (30 enheter) för skydd av 
vattenledningen. 
6. Sylte 
Syftet med dessa projekt är att bemästra torksituationen i de områden som är 
mest utsatta för vattenbristen. 
Följande planeras särskilt: 
Huvudsyften 
• Att tillhandahålla tillräcklig infrastruktur för vattenförsörjning för att 
säkerställa dricksvattenförsörjningen till den berörda befolkningen. 
• Att förbättra vattenförsörjningen i städerna. 
• Att förbättra vattenkvaliteten. 
• Att förhindra hänsynslöst utnyttjande av ytvatten och grundvatten och 
konsekvenserna av detta på naturen. 
t* «5 
Bisyften 
• Att förbättra de sanitära förhållandena och livskvaliteten för den berörda 
befolkningen. 
• Att förbättra tillgången till denna resurs genom ett sparsamt och 
samordnat utnyttjande av denna. 
7. Tidsplan 
SBaBBB:BSSgaBBasasB8BBaa^BaSxsBssaBsa^BEBas:^saBB8SBSBaBaa^^ 
Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 15.3.95 31.12.1996 
8. Beräkning ay kostnader och sociala ocfi yko^ofnj^ fördelar 
Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads-
/intäktsanalys för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det 
varit nödvändigt att fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av 
kriterier eller gmndfömtsättningar. 
För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: 
Investeringskostnaderna, som motsvarar de belopp som finns i 
projektinformationen. 
'v 
Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd 
infrastruktur liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets 
livslängd tagits med. 
Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller 
kostnader som förhindras eller genom värdet på de fördelar och tjänster som 
kommer allmänheten till godo till följd av projektet. 
Följande vinster har fastställts: 
Garanterad tillgång till vattenresurserna. 
Bättre vattenkvalitet. 
Minskad överexploatering av akvifererna. 
Projektens interna avkastningsgrad varierar mellan 569,0 och 2,94%. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Dessa projekt bidrar till att uppfylla de mål som fastställs i artikel 130 r i 
Romfördraget för att säkerställa tillhandahållandet av dricksvatten till 
befolkningar med svår vattenbrist för att deras livskvalitet skall kunna 
bibehållas. 
U<3 
Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 30 476 273 
Stödberättigad kostnad (efter den 11.4.95) 30 476 273 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 25 904 832 
T———~ ' ' ———— ' ————————»———————————————— 
SEGURAS AVRINNINGS- 12 290 310 
OMRÅDE 
——— ————— —————. 
Avsaltnmgsanläggning för returvatten 3 634 728 
från bevattningsanläggningen i La 
Pedrera (Alicante) 
Åteivinning av avloppsvatten från 1 909 773 
reningsverket i Bullas (Murcia) 
Återvinning av avloppsvatten från 2 587 434 
reningsverket i Torre de Cotillas 
(Murcia) 
Återvmning av avloppsvatten från 2 063 786 
reningsverket i Alguazas (Murcia) 
Återvinning av avloppsvatten från 2 094 589 
reningsverket i Mula (Murcia) 
TAJOS AVRINNINGSOMRÅDE 8 532 370 
Förstärkning av Toledos vatten- 1 971 378 
försörjning från Las Aveskanalen 
(Castilla-La Mancha) 
Vattenledningsnät till regionerna 1 324 520 
Talavera de la Reina och Entrepenas 
och avloppsnät i Entrepenas 
Vattenförsörjning till El Algodors 4 994 361 
landstingskommun, sträcka I och II 
(Castilla-La Mancha) 
Kompletterande åtgärder i staden 1 232 111 
Caceres och Malpartida de Plasencia 
(Extremadura) 
GUADIANAS AVRINNINGS- 8 113 453 
OMRÅDE 
Vattenförsörjning till Andévalo 3 696 334 
Occidental (kommunerna Puebla de 
Guzmån, Tharsis och Alonso, 
Huelva) _^ 
<U1 
Vattenledning till Luciana och andra 905 601 
kommuner från magasinet i Torre de 
Abraham (Barrio Bullaque, Castilla-
La Mancha) 
Beredskapsåtgärder för vatten- 1601745 
försörjning till Los Montesregionen 
(Badajoz) 
Utökad vattenförsörjning från 1 909 773 
Tentudias vattenförening till Fuentes 
de Leon, Bienvenida (Extremadura) 
JUCARS AVRINNINGSOMRÅDE 1 540 139 
Fördubbling av vattenförsörjningen 1 540 139 
till Marina Bajaregionen (Alicante) 
«Ut-
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnrnanfattning 
Nr 95.11.61.030 
1. P^pjektnanni 
Avloppsreningsverk i Jaén 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Obras Hidråulicas 
3.2 Adress: C/Sierpes N° 41, 41075 Sevilla 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Andalusien 
5. Beskrivning 
Det planerade arbetet omfattar utvidgning av det befintliga avloppssystemet, 
som går till en behållare till vilken det ansluts ett bräddavlopp med ventil, 
varifrån det dras en förbiledning och en stor brunn anläggs. 
FÖRBEHANDLING: 
Rensning av fast avfall via tre kanaler med galler och silar. 
Grusavskiljning med hjälp av kanaler och avfettare. 
PRIMÄRSEDIMENTERING: Vattnet från förbehandlingen går till ett 
fördelningsmagasin. Två runda sedimenteringsbassänger med 30 meters 
diameter anläggs. 
Det producerade slammet renas på väg mot pumpanläggningarna. 
BIOLOGISK FÖRBEHANDLING: Vattnet från primärsedimenterings-
bassängen går till ett fördelningsmagasin för de olika linjerna. Vattnet som 
genomgått sedimentering och blandats med slammet fördelas i två aktiverings­
magasin på 14 x 61 m försedda med skiljeväggar. I luftningszonen sker 
luftning genom inblåsning av fina luftbubblor och nedsänkta propelleromrörare. 
nz 
sugs in genom rörledningar och skrapor som leder slammet mot sug-
ledningama. Slammet rörs om med hjälp av dränkbara pumpar. Vattnet klor-
behandlas och slammet silas, förtjockas, homogeniseras, rötas, awattnas och 
förvaras. 
SLAMBEHANDUNG: Silning, förtjockning, rötning, anaerob nedbrytning, 
förvaring, avvattning. 
6. Svfte 
SPECIFICERADE MÅL 
Faktisk befolkning: 135 000 inv. 
Befolkning enligt plan: 146 000 inv. 
Total genomsmttlig BOD5, inlopp: 260 mg/1 
Total genomsmttlig BOD3, utlopp: > 90% 
Total genomsmttlig SS, inlopp: 340 mg/1 
Total genomsmttlig SS, utlopp: > 90% 
Vattenmängd, dygnsgenomsnitt: 33,750 m3/dygn 
7. Timplan 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.12.1994 31.8.1996 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fnrriplar 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundfömtsättningar fastställts: 
Investeringar för 20 års livslängd 
Drifts- och underhållskostnader 
Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de 
belopp som tas ut av användarna) 
Beräknad miljövinst 
Den interna avkastningen är 10,18%, varvid restvärdet för reningsverket inte 
inräknats. 
9. Miljökonsekvensanalys 
Projektet kommer att bidra till integrerad kontroll och förhindrande av 
föroreningar och till vattenhushållning. 
"US 
Bestämmelserna i direktiv 91/271/b.hO uppfylls. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
mdustriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 11628 050 
Stödberättigad kosmad (efter den 11.4.95) 11 628 050 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 9 302 440 
l%* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projelo^armiiairfattning 
Nr 95/11/61/031 
1. Proiektnamn 
Avloppsreningsverk i Huesca och Teruel 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: D.G. del Agua. Diputaciön General de Aragön 
3.2 Adress: Paseo Maria Agustin 36 - 50071 Zaragoza 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Aragonien (Huesca och Teruel) 
5. Beskrivning 
Anläggning av avloppssystem och två reningsverk för kommunalt avloppsvatten 
i Huesca och Teruel. Sekundärbehandling genom ett konventionellt biologiskt 
system för aktivt slam vid genomsmttlig belastning genom rötning och 
avvattning ingår. 
6. Svfte 
- Att förbättra vattenkvaliteten i floderna Isuela, Flumen och Cinca i Huesca 
och Turia i Teruel från nuvarande kvalitet C5 och C4 till C3. 
- Att främja besparing och återvinning av vattnet. 
<UG 
HUESCA TERUEL 
Befolkning (abonnenter) 13 400 8 200 
Befolkning enl, plan 130 000 67 500 
Total genomsmttlig BOD5, inlopp 300 mg/1 360 mg/1 
Total genomsmttlig BOD5, utlopp ^ 25 mg/1 £ 25 mg/1 
Total genomsmttlig SS, inlopp 297 mg/1 440 mg/1 
Total genomsnittlig SS, utlopp ^ 25 mg/1 £ 30 mg/1 
Vattenmängd, dygnsgenomsnitt 25 920m3/dygn 11232 nrVdygn 
Andel industrivatten 25% 25% 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1.10.1995 31.5.1998 
8. Bftrflfrnfng ay kostnader och sociala oclft pknn0mi<:kfl fnrr^ar 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande gnmdfömtsätmingar fastställts: 
- Investeringar för 20 års livslängd 
- Drifts- och underhållskostnader 
- Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de 
belopp som tas ut av användarna) 
- Beräknad miljövinst 
Den interna avkastningen är totalt 8,93%; 11,85% för reningsverket i Huesca 
och 4,57% för reningsverket i Teruel. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
- Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten 
- Rationellt utnyttjande av naturtillgångarna 
- Hushållning med vattentillgångarna 
- Skydd av människornas hälsa 
it^ 
tätbebyggelse med mer än 15 000 personekvivalenter med utsläpp i sötvatten 
i ett mindre känsligt område uppfylls. 
- De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling 
av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 19 511 952 
Stödberättigad kostnad (efter den 11.4.95) 19 138 631 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 15 310 905 
tu 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/032 
1. Projektnamn 
Avloppssystem i Sellas avrinningsområde, Pilona 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo 
3.2 Adress: Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Asturien 
5. Beskrivning 
Avloppssystem i Cangas de Onis och Cano 
Arbetena omfattar tre väl avgränsade delar: 
a) Avloppsnät för Cano och anslutning av detta till Cangas de Onis nät. Total 
längd: 3 452 m. 
b) Förbättringar i det interna nätet i Cangas de Onis, totalt 5 673 m. 
c) Avskärande ledningar i Cangas de Onis, vid båda sidorna om floden Sella. 
1 framtiden planeras en korsning av Sella, där flödet koncentreras till ett 
enda ställe från vilket vattnet skall pumpas till det framtida reningsverket. 
2 669 m rörledning av olika diameter och material planeras. 
Avloppssystem-avskärande ledningar i Infiesto och Villamayor (Pilona) 
Arbetet består i att anlägga en uppsamlingstank/avskärande ledning för 
ÎW 
Infiesto och Sevares i Pilonas kommun. 
Längden på rörledningen uppgår till 15 680 m i olika material, huvudsakligen 
stengods och armerad betong. 
Avloppssystem i Ribadesella, etapp 1. 
Projektet omfattar i etapp 1 renovering av avloppssystemen i Ribadesellas 
bebyggelse utmed den högra sidan av floden Sella och av rören i 
vattenledningsnätet utmed samma sida liksom av de rör i vattenledningsnätet 
som är direkt och indirekt nödvändigt till följd av avloppsledningarna. 
När hela projektet utförs skall dessa avloppssystem anslutas till det allmänna 
avloppsnätet och till de allmänna renings- och avloppssystemen. Avloppsnätet 
skall bestå av rörledningar med 300 - 1 500 mm diameter, i stengods eller 
armerad betong. 
6. SxÛ§ 
Att förbättra vattenkvaliteten hos de sista 25 kilometrarna av floden Sella. De 
åtgärder som ingår i dessa projekt utgör den första av de planerade etapper 
som bör genomföras inom en snar framtid med lämpliga reningssystem för att 
uppfylla gemenskapslagstiftningen. 
Av de 33 500 invånarna i Sella-Piloöas avrinningsområde kommer 10 496 att 
direkt beröras av de planerade åtgärderna, dvs. 31 %, med följande fördelning: 
- Avloppssystem i Cangas de Onis och Cano: 3 600 inv. 
- Avloppssystem-avskärande ledningar i Infiesto och Villamayor (Pilona): 
3 076 inv. 
- Avloppssystem i Ribadesella, etapp 1: 3 820 inv. 
SPECIFIKA MÅL 
- Faktisk befolkning: 10 496 inv. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 31.8.1995 31.5.1997 
8. Rakning ay kostnader och sociala ocjl f Irnnnntfoka fördrar 
Den interna avkastningen är totalt 6% och 6% för avloppssystemet i 
Ribadesella, 4% för Infiesto, 9% för Cangas och 7% för Onis-Cano. 
9. MHiökonsekvfn<fanalYs 
Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten. 
^6 
Förbättrad miljö i tätorter och skyddade områden och trakter. 
Förbättrad hälsa hos allmänheten. 
Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG.. 
10. Kostnad och stödbelopp g ecu) 
Totalkostnad 11 125 965 
Stödberättigad kostnad (efter den 11.4.95) 11 125 965 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 8 900 772 
^^^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95/11/61/033 
1. Projektnamn 
Avloppsreningsverk i Kastilien-La Mancha 
2. Myndighet som ger in antikan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet s""1 ansvarar för gennmffftranijet 
3.1 Namn: Direcciön General de Carreteras, Obras Hidraulicas y Transportes, 
Dirrecciön General de Carreteras 
3.2 Adress: Paseo del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Kastilien-La Mancha 
5. Beskrivning 
Anläggning av avloppssystem och 8 avloppsreningsverk i följande kommuner 
i Kastilien-La Mancha: Talavera de la Reina, Tarancön, Madrilejos, Villacanas, 
Navalcån och Parillas, San Pablo de los Montes, Camuâas, Mariana, Sotos och 
Zarzuela. 
Sekundärbehandling genom biologisk rening ingår. 
6. Svfte 
?9L 
Det huvudsakliga syftet med projekten är att förse ovanstående kommuner med 
biologisk avloppsrening för att hindra avloppsvattnets negativa inverkan på 
miljön. 
1.^3 
Följande uppgifter har använts vid projektkalkylen: 
SPECIFIKA MÅL 
95/11/61/033 
Faktisk 
befolkning 
(inv.) 
Befolkning 
enl. plan 
Fast befolkn. 
Total 
genomsnittlig 
BODJf 
inlopp (mg/1) 
Total 
genomsmttlig 
BOD5, 
utlopp (mg/1) 
Total 
genomsmttlig 
SS, inlopp 
(mg/1) 
Total 
genomsnittlig 
SS, utlopp 
(mg/1) 
Vattenmängd 
dygnsgenom­
snitt 
(m3/dygn) 
Andel 
industrivatten 
(uppskattad 
mängd) 1 
126 000 
126 500 
i.u. 
220 
25 
220 
35 
34 500 
0% 2 
21000 
52 800 
i.u. 
600 
25 
750 
35 
5 280 
60% 3 
10 000 
25 000 
i.u. 
600 
25 
350 
35 
2 500 
60% 4 
14 000 
14 000 
i.u. 
350 
25 
300 
35 
2 400 
0 5 
8 325 
10 240 
i.u. 
369 
25 
554 
35 
1 655 
20 6 
2000 
4 858 
2000 
243 
25 
240 
35 
1200 
30 7 
3 200 
4 670 
i.u. 
551 
28 
249 
5 
510 
30 8 
2 750 
2 750 
— 
400 
20 
600 
12 
412,5 
0 
i.u. = inga tillgängliga uppgifter 
1 - Talavera de la Reina 
2 - Tarancön 
3 - Madrilejos 
4 - Villacafias 
5 - Navaloa och Pamllas 
?%, 
6 - San Pablo de los Montes 
7 - Comunas 
8 - Mariana, Sotos och Zarzuela 
ic)S 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 1.3.1995 30.6.1996 
8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundföratsättningar fastställts: 
- Investeringar för 20 års livslängd 
- Drifts- och underhållskostnader 
- Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de 
belopp som tas ut av användarna) 
- Beräknad miljövinst 
Den interna avkastningen är 5,66%. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Projekten kommer att bidra till 
- bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten, och 
- hushållning med vattentillgångarna. 
Alla dessa åtgärder möjliggör lämplig behandling av avloppsvatten i olika 
kommuner som saknar detta, varigenom mängden av föroreningar som släpps 
ut i floderna minskar och en märkbar förbättring av flodvattnet uppnås. 
Bestämmelserna om behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse enligt 
direktiv 91/271 uppfylls. 
De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av 
industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad 18 512 914 
Stödberättigad kostnad (efter den 11.4.95) 18 512 914 
Stödnivå 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 14 810 331 
JM 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/034 
1 Projektnamn: 
Sanering och rening av avloppsvatten vid den katalanska kusten. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Junta de Sanejament 
3.2 Adress: Provenca 204-208, 08036 Barcelona 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Katalonien 
5 Projektbeskrivning 
Nio olika projekt som innefattar system med reningsverk, avloppsnät och 
utloppsledningar i havet. 
I samtliga fall sker reningen enligt följande mönster: 
Mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, flödesmätare, luftning och flockning, 
försedimentering, biologisk rening, slutsedimentering, slamrecirkulering samt 
klorering. 
Slambehandlingsprocessen består av extraktion och borttagning av primärslam, 
förtjockning av primärslam, luftning av slam, slamnedbrytning, lagring av rötslam, 
dehydratisering med filterpress samt lagring av awattnat slam. I de flesta fall 
kommer slammet att användas i jordbruket. 
1. Vilanova i la Geltru-systemet: 
Reningsverkets vattenreningsprocess kommer att bestå av en statisk sil, sandfång-
fettavskiljare, luftning och flockning, försedimentering, biologisk rening samt 
slutsedimentering. Slambehandlingsprocessen består av förtjockning, dehydratisering, 
fdterpressar. Efter dehydratisering kommer slammet att torkas genom uppvärmning 
och sedan förbrännas i befintlig ugn. 
?c) v 
Avloppsledningarna är gjorda av armerad betong. 
Det finns ledningar som har en diameter på 600 mm eller mer (14 600 löpmeter) och 
det finns 5 pumpstationer. 
2. Cunit-Cubelles-systemet: 
Reningsverket i Cunit-Cubelles har exakt samma egenskaper som det i Teiå, fömtom 
att siarnavvattningen dessutom sker med hjälp av filterpress. 
Utloppsledningen i Cunit Cubelles är 2 267 meter lång. Den är 500 mm i diameter 
och gjord av fibercement. 
En del av avloppsledningnätet har redan konstruerats. En av ledningarna är 400 
meter lång och 400 mm i diameter. Den tar emot vatten från Avenida de la Font via 
en dubbel rörledning som är 300 meter lång och 250 mm i diameter. Den andra 
ledningen som kommer från pumpstationen i Cubelles är 2 600 meter lång och 500 
mm i diameter. 
3. Cambrils-systemet: 
Vattenreningsprocess: flödesmätare, mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, 
försedimentering, avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering samt 
flödesmätning. 
S lambehandlingsprocess: primärslamförtjockning, förtjockning av biologiskt 
överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, 
lagring av slam, mekanisk torkning med hjälp av filterpressar. 
I framtiden förväntas en medeltillrinning på 64 424 mVdag, med en största 
tillrinning på 4 107 mVtim. 
Den nybyggda ledningen vid kusten består av två utloppsledningar och samlar upp 
vatten från avskilda ledningar. Den ena är utloppsledningen är 1 776 meter lång 
och har en diameter på 400 mm och den andra är 2 193 meter och dess diameter är 
630 mm. 
Systemet för pumpning från koncentrationspunkten till det framtida reningsverket 
består av två utloppsledningar med 900 mm rör i båda fallen. Längden är 3 675 m. 
Det renade vattnet leds bort genom en 900 mm utloppsledning. 
Den ledning genom vilken vattnet från Vinyols kommun når nätet, är 986 meter lång 
och 400 mm i diameter. 
4. Altafulla-systemet: 
Det planerade reningsverket är dimensionerat för en kapacitet av 10 000 till 40 000 
personekvivalenter med säsongsvariationer från 1 till 10, utan reduktion av 
näringsämnen. Det kommer att bestå av förrening och kemisk fällning med 
försedimentering vid högsäsong, biologisk rening med aktivt slam och fullständig 
oxidation vid lågsäsong samt konventionell oxidation vid högsäsong, 
C\\") 1C)$ 
slutsedimentering och aerob rötning vid högsäsong, samt eventuellt kemisk 
stabilisering. 
Slambehandlingsprocessen kommer att bestå av förtjockning med anaerob rötning 
och filterpress. Slammet skall kunna användas i jordbruket. 
Ledningarna är 10 000 meter långa och har en diameter på 400 mm. 
5. Torredembarra-systemet: 
Vattenreningsprocess: mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, 
avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering och flödesmätning. 
S lambehandlingsprocess: primärslainförtjockning, förtjockning av biologiskt 
överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, 
lagring av slam, mekanisk torkning med filterpressar. 
6. Blanes-systemet: 
Vattenreningsprocess: flödesmätare, mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, 
försedimentering, avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering och 
flödesmätning, desinfektion. 
Slambehandlingsprocess: primärslamförtjockning, förtjockning av biologiskt 
överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, 
lagring av slam, mekanisk torkning med fdterpressar. 
7. Sitges-systemet: 
Vattenreningsprocess: mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, 
biologisk rening, slutsedimentering. 
Slambehandlingsprocess: prirnärslarnförtjockning, förtjockning av biologiskt 
överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, 
lagring av slam, mekanisk torkning. 
8. Matarö-systemet: 
Systemet kommer att ha följande egenskaper: förrening och försedimentering, 
biologisk rening, slutsedimentering, klorering, aktivslamrecirkulation, 
slamförtjockning, slampumpning, slamavvattning och luktreducering. 
9. Teià-systemet: 
Anläggningen är dimensionerad för en personekvivalent överstigande 40 000 med 
säsongsrelaterade variationer överstigande 1 till 3, utan reduktion av näringsämnen. 
Den består av förrening, försedimentering, biologisk rening med konventionellt 
aktivt slam, slutsedimentering, mesofd anaerob rötning. 
Slammet kommer att komposteras efter avvattning. 
Med tanke på att befolkningen ökat och nya industrier etablerats, anser man att 
ledningsnätet bör byggas ut. Ledningarnas diameter kommer att ligga mellan 600 
VYJ 
och 350 mm. De kommer att vara av glasfiberförstärkt polyester och den 
sammanlagda längden blir 20 950 löpmeter. Det finns 8 pumpstationer. 
Syfte 
Syftena med de olika delprojekten anges i tabellen nedan. 
wwmm Villanova y la 
Geltni Cubelles Cambils Altafulla 
Nuvarande m-
vånarantal 80 000 
oTW 171 252 W32B" Torredem-
barra 
100 194 
Planerad person-
ekvivalent 
Säsongsrelaterad 
befolkning mim 171252 6?W TUoW 
wim 151 130 
I5Ö 2535Ö" 
375— BS5 sammanlagt 
medelvärde, 
inlopp (mg/1) WT yrs JW 
BS5 sammanlagt 
medelvärde, 
utlopp (mg/1) 25" IS 15" IS 15" 
SS sammanlagt 
medelvärde inlopp 
(mg/1) W OT W W 
SS sammanlagt 
medelvärde utlopp 
(mg/1) 35" m 
33T TS IS IS 
Vattenvolym 
genomsnitt per dag 
(m3/dag) 
Industrins andel ism wm ismr TTÏÏ 33 381 
ITT w% w% 
K/11/61/034 
Nuvarande in-
vånarantal Blanes Sitges Matarö 
172 000 Têlâ 
W1W wmr WWF 
Planerad person-
ekvivalent 
Säsongsrelaterad 
befolkning mm 
64 133 WW 
7rror 172 0ÔÔ 82 400 
28 260 
BS5 sammanlagt 
medelvärde, 
inlopp (mg/1) W W 35W 
?75 "TOT 
r.k.,f, 
6$5 sammanlagt 
medelvärde, 
utlopp (mg/1) 
SS sammanlagt 
medelvärde inlopp 
(mg/1) 
SS sammanlagt 
medelvärde utlopp 
(mg/1) 
Vattenvolym 
genomsnitt per dag 
(mVdag) 
Industrins andel US 
1US 
U 
WTM 
IÏÏT US' 
32(1 
20 IS 
375" 
35" 
57TJÖÖ-
US~% US 
W 
US 
UTSGS 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten I Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 950301 ~~ 951231 
8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• kostnader för drift- och underhåll 
• Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 8,2 % totalt, samt 5,09 % för Cambrils, 
28,5 % för Matarö, 7,4 % för Telia, 2,8 % för Cunit-Cubelles, 5,3 % 
för Sitges, 4,6 % för Vilanova, 9,1 % för Blanes, 0,2 % för Altafulla 
och 0,9 % för Torredembarra. 
9 Miljökonsekvensanalvs 
Det är av fundamental betydelse att bevara, skydda och förbättra miljön 
i kustområdet, som är utsatt för mycket stort tryck på grund av 
massturismen och den växande bebyggelsen. 
Den fysiska kontakten mellan människor och badvatten understryker 
vidare vikten av goda sanitära förhållanden. 
<V.1 
Vill man hantera vattenresurserna i marina miljöer på rätt sätt måste 
man minska utsläppen av alla sådana ämnen som på grund av sin toxiska 
beständighet eller bioackumulation kan ge negativa miljöeffekter. 
Det är också viktigt att undvika att redan förorenat grundvatten 
förorenas ytterligare och att man samtidigt upprätthåller kvaliteten på det 
icke förorenade vattnet. Det förorenade grundvattnets kvalitet bör 
förbättras så att det blir tjänligt som dricksvatten. 
Egenskaperna hos det renade vatten som släpps ut följer angivelserna i 
direktiv 91/271. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, finnes. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 73 649 452 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 73 649 852 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 58 919 562 
Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: 
Vilanova i la Geltni-systemet 6 751 
969 
Cubelles-systemet 5 267 
275 
Cimbrile-systemet 931 
476 
Altafulle-systemet 6 480 
905 
Torredambaros-systemet 13 368 407 
Blanes-systemet 9 099 142 
Sitges-systemet 9 635 110 
Matarö-systemet 8 747 990 
Teia-systemet 4 983 890 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/035 
1 Projektnamn: 
Fullständig sanering av Vigobukten 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas e Vivienda (Direcciön 
Xeral de Obras Publicas) 
3.2 Adress: Edificios Administratives de San Caetano 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Galicien 
5 Projektbeskrivning 
• Anläggande av avloppsreningsverk vid Lagaresfloden (Vigo) för 
rening av huvuddelen av avloppsvattnet från staden Vigo, vilket för 
närvarande släpps ut helt orenat i Vigobukten och i Lagaresfloden. 
Installation av kompletterande huvudledningar i samhället Cangas 
de Morrazo och anläggande av avloppsreningsverk i Cangas, i 
syfte att rena utsläppen från tättbebyggda områden. För närvarande 
sker ingen rening av dessa utsläpp. 
Avloppsledningar vid strandkanten enligt den särskilda planen för 
fullständig sanering i Vigo (Cabrais församling), i syfte att få till 
stånd en fullständig sanering av Lagaresflodens dalgång. Arbetet 
består i att förlänga de ledningar som byggts av kommunen upp till 
flodens källa i Cabrais församling, för att på så sätt helt kunna sanera 
floden Lagares. Detta gör det möjligt att återställa flodstränderna för 
V*. 
• urbant bruk. Denna faktor är mycket betydelsefull med tanke på att 
Lagaresfloden rinner genom Vigos stadskärna. 
Avloppsledningar vid buktens stränder, sträckorna 1, 2, 3, 4, 7, 
8, 9, 10, samt förrening, bräddavlopp och pumpning vid 
Corunagatan. Dessa arbeten, som finns upptagna i den särskilda 
planen för fullständig sanering i Vigo, innefattar byggande av en 
kompletterande avloppsledning utmed hela kuststräckan i staden Vigo, 
från La Guiaberget till Bouzaskyrkan. Arbetet kompletterar de 
sträckor som redan byggts av Vigos kommunstyrelse och som leder 
avloppsvattnet från Bouzas till reningsverket vid Lagaresfloden. Vigos 
kommunstyrelse arbetar för närvarande med sträckorna 5 och 6. 
Ledningar samt anläggande av reningsverket i Teis (Vigo 
kommun). Detta projekt består i att bygga kompletterande 
avloppsledningar från gränsen mellan kommunerna Vigo och 
Redondela till Teisområdet, samt att anlägga ett reningsverk i detta 
område. På så sätt kan man samla upp allt avloppsvatten norr om La 
Guiaberget och rena det i ett reningsverk som kommer att ligga i 
Teisområdet. 
Avloppsreningsverk i Zamans. Syftet med detta projekt är att kunna 
rena de utsläpp som .nu sker i Zamansområdet (höglandsområde 
beläget söder om Vigo kommun), liksom avloppsvattnet från 
universitetsområdet i Vigo. I och med detta kan rening ske i 
Vigoområdet av utsläppen i Vilazafloden (biflod till Minorfloden som 
mynnar ut i Baionabukten). 
Fullständig sanering av de inre delarna av Vigobukten. Detta 
projekt består i att bygga kompletterande avloppsledningar från 
områdena Vilaboa, Arcade, Pontesampaio och resten av Vigobuktens 
inre del, liksom att anlägga ett avloppsreningsverk. Syftet är att lösa 
problemen med utsläppen i hela området, där befolkningstätheten ökar 
och där det finns ett stort antal samhällen och ett stort demografiskt 
tryck, speciellt vid kusten. 
Utbyggnad av ledningsnätet i Redondela. Avloppsreningsverket i 
Redondela blev klart 1992. Här sker slutrening av vatten som sedan 
släpps ut i havet genom en utloppsledning. Efter det att anläggningen 
tagits i bruk har man kunnat konstatera att det finns ett behov av att 
förbättra ledningsnätet, eftersom det är i dåligt skick och dessutom 
felkonstruerat (det byggdes på 1970-talet). Vidare är det nödvändigt 
^(4 
• att utöka nätet så att man till reningsverket i Redondela kan leda allt 
det avloppsvatten som kommer från Vigo kommun och det norra 
området med Vigobuktens inre del. 
Avloppsledning och reningsverk i Moana. Detta projekt omfattar 
byggande av kompletterande huvudledningar i samhället Moana samt 
anläggande av ett avloppsreningsverk i Moana, i syfte att kunna rena 
det avloppsvatten som för närvarande släpps ut orenat. 
Fullständig sanering av Gondomar och Minor floden. Detta projekt 
omfattar sanering av den inre delen av Baionabukten samt floden 
Minor, för att återställa miljön i våtmarkerna i "la Ramallosa". 
Anläggande av avloppsledningar och avloppsreningsverk för 
slutrening i Nigrân. I Nigråns kommun finns förrening och en 
utloppsledning som nyligen förlängts. Med tanke på antalet 
personekvivalenter i området och den kraftiga ökningen av antalet 
människor under högsäsong på grund av den omfattande turismen, är 
det nödvändigt att anlägga ett reningsverk för slutrening. Avloppsnätet 
måste också utvidgas för att det skall kunna omfatta fler hushåll. 
Syfte 
Huvudsyftet med projektet är att skapa ett system för rening av det 
avloppsvatten från hushållen som släpps ut i Vigobukten. Det handlar 
om att rena avloppsvatten från cirka 754 000 personekvivalenter. Den 
vattenmängd som måste renas i reningsverken blir cirka 8 000 m3/tim, 
vilket ger en daglig vattenmängd av cirka 192 000 m3. 
Ett bisyfte är att återställa miljön i vissa av buktens strandområden till 
förmån för allmänhet och turister. 
SPECIFIKA SYFTEN med reningsverket i Vigo, vilket utgör 70 % av 
hela projektet: 
• Nuvarande invånarantal: 400 000 
• Planerad personekvivalent: 500 000 
• BS5 sammanlagt medelvärde - inlopp: 231 mg/1 
• BS5 sammanlagt medelvärde - utlopp: <_ 25 mg/1 
• SS sammanlagt medelvärde - inlopp: 
• SS sammanlagt medelvärde - utlopp: <. 25 mg/1 
• Vattenvolym - genomsnitt per dag: 129 600 mVdag 
Tidsplan för arbetena 
3o5 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 941201 981231 
8 famhpseknnnmtek knstnflifr-Zintfikt^filyq 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
- Kostnader för drift- och underhåll 
- Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
- Värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 7,4 % totalt, samt 8,9 % för 
reningsverket i Zamans, 8,2 % för reningsverket i Cangas, 7,6 % för 
reningsverket och ledningarna i Teis, 8,3 % för den fullständiga 
saneringen av Moana, 7,3 % för det inre av Vigobukten och Redondela, 
8,0 % för saneringen av Minorfloden samt 6,9 % för saneringen av 
Lagaresflodens dalgång. 
9 Mitiökorisekverisanajys 
Projektet kommer att ha en positiv inverkan på möjligheterna att bevara, 
skydda och förbättra miljön och för hälsoskyddet. Det leder till ett 
rationellt vattenbruk. 
Iakttagande av direktiv 91/271/EEG om avloppsvatten från tättbebyggt 
område, samt direktiv 79/923/EEG om kvalitetskrav på vatten för 
skaldjursodling och 76/160/EEG om badvattenkvalitet. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, finnes. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 86 198 505 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 85 459 239 
3o£ 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 68 367 391 
Den totala kostnaden fördelar sig enligt följande (i ecu): 
Reningsverket i Lagaresfloden 1 609 735 
Ledning och reningsverk Cangas 4 059 806 
Ledning Cabrai 3 622 407 
Ledning utmed strandkanten i bukten, sträcka 7 2 981 709 
och 8 
Ledning utmed strandkanten i bukten, sträcka 9 4 688 183 
och 10 
Förrening, bräddavlopp och pumpning C/ Coruna 3 037 154 
Reningsverk Zamans 2 513 507 
Fullständig sanering av Moana 7 540 521 
Ledningar och reningsverk Teis 14 101 513 
Sanering av den inre delen av Vigobukten 5 797 083 
Ledning utmed strandkanten i bukten sträcka 1, 2, 3 8 439 962 
och 4 
Utbyggnad ledningar Redondela 4 189 178 
Utbyggnad ledningar och reningsverk för slutrening 
i Nigrån 3 862 668 
Fullständig sanering av Gondomar och Minorfloden 4 836 036 
^\ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/036 
1 Projektnamn: 
Anläggande av avloppsledningar och reningsverk i Valencia. 
2 Organ som flnyvflrar fftr ansfikfln 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Entitat Pûblica de Sanejament d'Aigues Residuals 
3.2 Adress: C/ General Elio 8, 46010 Valencia 
4 Plais 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Valencia 
5 Prnpkfh^kriviiing 
Tre stycken avloppsreningsprojekt för uppsamling och rening av avloppsvatten, för 
att undvika orenade utsläpp i allmänna vattendrag. Projekten ingår i regionen 
Valencias översiktsplan för sanering. 
6 Syfte 
SPECIFIKT SYFTE 
95/11/61/036 
Nuvarande invånarantal 
Planerad 
personekvivalent 
BS5 sammanlagt 
medelvärde, inlopp 
(mg/1) Bunol Alborache 
12 000 
45 000 
400 Turia 
95 000 
345 Xativa 
40 000 
325 
^> c^ 
BS5 sammanlagt 
medelvärde, utiopp 
(mg/1) 
SS sammanlagt 
medelvärde inlopp 
(mg/1) 
SS sammanlagt 
medelvärde utlopp 
(mg/1) 
Vattenvolym genomsnitt 
per dag (m3/dag) 
Andel industrispillvatten 25 
760 
35 
7000 
67,2 25 
422 
35 
24 500 
11 20 
250 
20 
7000 
8 
Tidsplan for arbetena 
CAP Typ av arbeten 
XATIVA 
A DEL TURIA 
BUNOL ALBORACHE Påbörjas 
950527 
190818 
950222 Avslutas 
960827 
970219 
960522 
Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalys 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
- Iinvesteringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
- Kostnader för drift- och underhåll 
- Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
- Värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 12 % för delprojekt Bunol-Alborache, 10 
% för delprojekt Camp del Turia och 10 % för delprojekt Xåtiva. 
^ ^c) 
9 Miljökonsekvensanaivs 
Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. 
Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. 
Förbättrat hälsoskydd. 
Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 21 636 538 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 21 636 538 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 17 309 231 
Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: 
Campo de Turia 8 444 390 
Xâtiva 5 717 652 
Bunol-Alborache 7 474 
496 
"^ Å c-
c Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/037 
i Protektnamn: 
Rening av avloppsvatten i Lorca, Murcia. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: CA. de Murcia. C. de Medio Ambiente. Direcciön General del Agua. 
3.2 Adress: Plaza Santona S/N, 5* Planta, 30071 Murcia 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Murcia 
5 Prafolrtï^mYPUlg 
Projektet består i uppsamling av avloppsvatten från staden Lorca för vidarebefordran 
till reningsverk, rening och därefter utsläpp i allmänt vattendrag. Vidare tillkommer 
avloppsvatten från det distrikt där reningsverket ligger (2 0Q0 invånare). 
Arbetena omfattar följande punkter: 
a) Ledningar: 
Ledningar dras på fyra olika sträckor till reningsverket: 
Sträcka I. Från garveriets nuvarande reningsverk till anslutningspunkten till 
ledningarna från det nuvarande reningsverket i Tiata. 
Sträcka II. Från det nuvarande reningsverket i Tiata till anslutningspunkten till 
ledningarna från garveriets reningsverk. 
Sträcka III. Från ovannämnda anslutningspunkt till det nya reningsverket. 
Sträcka IV. Från La Hoya-distriktet till det nya reningsverket. 
• Sammanlagt planeras 7 820 löpmeter ledning för självfall med en diameter på 1 000 
mm, samt 2 300 löpmeter ledning för pumpning med en diameter på 500 mm. 
b) De reningsprocesser som planeras i basförslaget innefattar minst två likadana 
installationer och kommer att bestå av följande: 
'i'M 
- Inloppsarbeten, brunn för mottagning av grövre avfallskomponenter samt allmänt 
bräddavlopp. 
- Upptagning av råvatten. 
- Förrening, inkluderande följande moment: 
- Mekanisk rening. 
- Sandfång och fettavskiljning. 
- Extraktion och koncentration av sand. 
- Extraktion och koncentration av flytfett. 
- Flödesmätare. 
- Försedimentering (med eller utan tillsats av fällningskemikalier). 
- Biologisk rening med aktivt slam. 
- Slutsedimentering. 
- Recirkulering av biologiskt slam. 
- Desinfektion av det utgående vattnet med klor, ozon eller ultraviolett strålning. 
Syfte 
Övergripande syfte: 
- Förbättra förhållandena i recipienten (floden Guadalentin). 
Specifika syften: 
- Nuvarande invånarantal: 100 000. 
- Planerad personekvivalent: 292 667. 
- BSS totalt: 17 560 kg/dag - 878 mg/1 för hushåll och 12 261 kg/dag för industrier. 
- BS5 udopp: 25 mg/1 
- SS totalt: 343 mg/1 - 6 860 kg/dag för hushåll och 11 586 kg/dag för industrier. 
- Vattenmängd som renas i dagsläget: 20 000 mVdag. 
- Typ, egenskaper samt % industrispillvatten: krom, sulfider, utgör 23 % av det 
renade vattnet. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten 
Anläggningsarbeten 950901 970330 
SambflltokoriomM kostnad,<>-/intäKtsanalys 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
- Kostnader för drift- och underhåll 
141-
- Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
- Värdering av miljövinster 
- Förräntning av renat vatten 
Den erhållna mternräntan blir 13,662 %. 
Till dessa resultat bör läggas andra mer svårkvantifierbara sådana. Dessa 
har att göra med projektets eventuella påverkan på vattnet i 
Guadalentmfloden och i de yattenförande skikten i anslutning till denna. 
9 Miliökonsekvensanalvs 
- Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
- Reningen av floden Lorca har prioritet eftersom det handlar om den 
tredje mest folkrika staden i regionen Murcia. Projektet kommer att 
bidra till att miljön bevaras, skyddas och förbättras, samt leda till en 
samlad kontroll av föroreningar och förhindra utsläpp av 
avloppsvatten. 
- Reningsgraden före utsläpp av spillvatten från garverierna måste 
överensstämma med vad som anges i direktiv 76/464/EEG, speciellt 
vad gäller kromföroreningar. 
- Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 10 349 735 
Stödberättigande totalkostnad: 10 349 735 
Stödnivå: 80 % 
WM frfln S<imrnaphâl|Tijngsfonrjepr 8 279 788 
^43 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om Inrättandet av en sflmmanh&lminggfnn^, 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/038 
2.1 
2.2 
3.1 
3.2 
4.1 
4.2 Prnfelrtnamn; 
Reningsverk i Pamplona. 
Organ som ansvarar för ansökan 
Namn: Direcciön General de Planificaciön 
Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
Organ som ansvarar ffir projektets genomförande 
Namn: Departamento de Administraciön Local (NILSA) 
Adress: Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte Principe II 
fiais 
Medlemsstat: SPANIEN 
Region: Navarra 
Pamplonaområdet förfogar för närvarande endast över en förrening där endast 34 % 
BS3 avlägsnas. 
Det föreslagna projektet kompletterar befindiga installationer med en 
vattenreningsprocess, en slambehandlingsprocess, metangasframställning samt 
kompletterande installationer. 
Den planerade biologiska reningen kommer att ske med aktivt slam. 
Det kommer att finnas 6 runda sedimenteringsbassänger med en stighastighet av 0,5 
m/tim vid ett genomsnittligt flöde. 
I slambehandlingsprocessen fördubblas den nuvarande nedbrytningskapaciteten 
genom att nya anaeroba rötkammare byggs. 
Svfte 
HUVUDSYFTEN 
• Lösa Navarras allvarligaste miljöproblem. 
^/^ 
• På ett adekvat sätt rena det största urbana utsläppet i Ebrodalen som 
saknar biologisk rening. 
• Iakttaga direktiv 92/271/EEG och 78/759/EEG. De nuvarande 
värdena är 178 mg/1 i avloppsvattnet och 100 mg/1 i floden. 
BISYFTEN 
• Förbättra flodmiljön och undanröja olägenheter längs en 7 mil lång 
sträcka av Argafloden. 
• Återställa denna sträcka för traditionella rekreationssyften. 
SPECIFIKA SYFTEN 
• Nuvarande invånarantal: 263 000 
• Planerad personekvivalent: 466 000 
• BS5 sammanlagt medelvärde - inlopp: 270 mg/1 
• BS5 sammanlagt medelvärde - utlopp: <L 12 mg/1 
• SS sammanlagt medelvärde - inlopp: 246 mg/1 
• SS sammanlagt medelvärde - utlopp: <_ 15 mg/1 
• Vattenvolym - genomsnitt per dag: 129 600 m3/dag 
• Andel industriellt spillvatten: 44 % 
Tidsplan for arbetena 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 950701 980801 
8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
- Kostnader för drift- och underhåll 
- Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
- Värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 9,33 %. 
9 MUjökonsekyfflgaiialys 
Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. 
^15 
Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. 
Förbättrat hälsoskydd. 
Iakttagande av direktiv 91/271/EEG och 78/659/EEG om vattenkvalitet i 
fiskevatten och 76/160/EEG om badvattenkvalitet. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd ft ecu) 
Projektets totalkostnad: 23 639 577 
Stödberättigande totalkostnad (efter 95041i): 23 639 577 
StûdnM: 80% 
Stöd från Sammanhållningsfhnden! 18 911662 
14 1* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATIONER 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/039 
1 Profektmimn; 
Reningsverk i Madridregionen. 
2 Organ som ansvarar for ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Agenda de Medio Ambiente de la Comunidad de Madrid. 
3.2 Adress: C/ Princesa 3, 28008 Madrid 
4 Plais 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Madrid 
5 Projektbeskrivning 
Dessa projekt innehåller en samling prioriterade åtgärder som samdiga ingår i "Plan 
för sanering och rening i Madridregionen 1995-2005". 
Arbetet består i: anläggande av 11 avloppsledningar (markledningar), samt 
ytterligare 5 ledningar för transport av avloppsvatten från 24 olika kommuner i 
Madridregionen till befintliga reningsverk eller till reningsverk som kommer att 
byggas inom en snar framtid. 
Samdiga dessa arbeten innebär ett uppfyllande av samdiga krav i direktiv 
91/271/EEG om rening av avloppsvatten från tätort. 
Fem av arbetena ingår i den första fasen, som rör anläggande av ledningar. Denna 
fas innefattar genomförande av byggprojekt, utarbetande av expropriationsavtal, 
samt, vid behov, en miljökonsekvensanalys. 
6 £yD£ 
Den övergripande strategin för "Madrid-projekten" är samma som i "Planen för 
sanering och rening i Madridregionen 1995-2005" och innefattar rening av allt 
avloppsvatten i Madrid-regionen, för att följa lagar och planbestämmelser och 
framförallt för att uppfylla kraven i direktiv 91/271/EEG. 
^i> 
Huvudsyftet med "Madrid-projekten", av de som ingår i det "Femte politiska 
handlingsprogrammet rörande miljöfrågor och en hållbar utveckling", är att förvalta 
vattenresurserna, och som delmål för de föreslagna åtgärderna kan nämnas: 
• Minska föroreningarna i floderna. 
• Minska entrofieringsgraden i miljöskyddade dammar eller dammar 
avsedda för vattenförsörjning. 
• Återställa marken, den ursprunglig floran, faunan och landskapet 
kring floder och dammar. 
• Förbättra garantier och kvalitet vad gäller dricksvattenförsörjning. 
• Underlätta återanvändning av denna resurs och därmed spara på den. 
• Undvika att avloppsvatten ger skadliga effekter på hälsa och miljö och 
på så sätt förbättra levnadsstandarden. 
Samtliga föreslagna åtgärder är direkt kopplade till föresatsen att uppnå 
dessa målsättningar. Arbetet med att sanera och rena avloppsvatten är 
därför utformat så att de tidsramar och kvalitetsnormer som anges i 
direktiv 91/271/EEG helt och hållet uppfylls. 
7 Timplan fnr arbetena 
Påbörjas Typ av arbeten 
Anläggningarbeten P3ÖT3Ö" Avslutas 
960801 
8 Fknnnmkk och social knstnads-/intfifr«flnflly« 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• Kostnader för drift- och underhåll 
• Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• Värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 9,33 % totalt, samt för Bruneteledningen 
11,32 %, ledningen Grifiön-Torrejön de la Calzada-Torrrejön de 
Velasco 13,13 %, El Alamoledningen 10,26 %, Humanesledningarna 
31,16 %, ledning i Valle de la Fuenfria i Cercedilla 19,88 %, San 
Agusîn de Guadalixledningen 9,78 %, ledningen från Valdemanco till 
reningsverket i Bustarviejo 16,80 %, Norte Moraleja de 
Enmedioledningen 19,73 %, ledningen Braojos-Gascones-La Serna 6,24 
%, Sevilla la Nuevaledningen 7,87 %, ledningen Nuevo Baztan-Olmeda-
Villar del Olmo 10,95 %, ledningen reningsverket Boadilla II 37,35 %, 
S^ 
ledningen Boadilla-reningsverket vid Guadarrama Medio 11,32 %, 
Navalagamellaledningen 8,08 % och ledningen Valdeolomos-Alalpardo 
11,50 %. 
9 Miljökonsekvensanalvs 
• Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. 
• Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. 
• Förbättrat hälsoskydd. 
• Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
• Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 4 324 711 
Stödberättigande totalkostnad (efter 95041 n: 4 324 711 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 3 459 768 
Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: 
ecu 
l.Bruneteledningen 757 748 
2.Ledningen Grifion-Torrejön de la Calzada-
Torrrejön de Velasco 462 041 
3.E1 Alamoledningen 640 697 
4.Humanesledningarna 258 743 
5.Ändringar i ledningen i Valle de la Fuenfrfa 
i Cercedilla 154 013 
6.San Agusin de Guadalixledningen 437 399 
7.Ledningen från Valdemanco till reningsverket 
i Bustarviejo 505 165 
8.Norte Moraleja de Enmedioledningen 246 422 
9.Ledningen Braojos-Gascones-La Serna 43 123 
lO.Sevilla la Nuevaledningen 36 963 
11. Ledningen Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo 43 124 
12.Ledningen reningsverket Boadilla II 92 408 
3^3 
13.Ledningen Boadilla-reningsverket vid 
Guadarrama Medio 92 408 
14.Navalagamellaledningen 308 027 
15.Ledningen Valdeolomos-Alalpardo 246 422 
Totalt 4 324 711 
^to 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATIONER 
Sammanfattning av projekt 
Nr 95/11/61/039-1 
1 Prqjekfnflinn; 
Avloppsreningsverk på Balearema. 
2 Qrgan som ansvarar för ajnsfflfflO 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Consejeria de Obras Publicas (Instimto Balear de Saneamiento) 
3.2 Adress: Avda. Gabriel Alomar y Villalonga 33, Palma de Mallorca 
4 Plais 
4.1 Medlemsstat: SPANIEN 
4.2 Region: Balearema 
5 TVkpdfo beskrivning 
Projektet omfattar nybyggnad och utbyggnad av fem avloppsreningsverk och 
byggande av en ledning som skall betjäna ett av reningsverken. 
Beskrivning av arbetena: 
1. RENINGSVERKET I SON SERVERA 
Det nuvarande reningsverket i Son Severa består av en installation för mekanisk 
rening, försedimentering, rötning, förtjockare och slarnavvatming. 
• Projektet med att bygga ut denna anläggning innebär att man kommer 
att ta vara på en del av anläggningen och riva resten, närmare 
bestämt: 
• Ny förrening bestående av mekanisk rening, sandfång och 
fettavskiljning. Allt detta sker inne i en luktreducerad byggnad. 
. • Översyn av den nuvarande försedimenteringen med tillhörande 
slamrötning. 
• Dubbel "karusellformad" aktiveringsbassäng där luftning sker medelst 
rotorer, som skall vara i drift vid låg belastning på vinterhalvåret samt 
vid medelhög belastning under sommaren. 
• Dubbel slutsedimentering. 
• Anpassning av slamtorkningsbyggnaden, inklusive luktreducering. 
• Ombyggnad av befintlig kontorsbyggnad. 
2. RENINGSVERKET FÖR SA RAPITA OCH S'ESTANYOL 
(ÇAMPOS KOMMUN) 
Reningsverket för samhällena Sa Råpita och S'Estanyol består av 
följande anläggningsarbeten och installationer: 
• Mekanisk rening med sil i ledning 
• Biologisk rening i dubbel linje och i form av en "karusell". 
• Dubbel slutsedimentering 
• Slamförtjockare 
• Slamawattning med bandpress. 
Såväl den mekaniska reningen som slamawattningen sker inne i en 
byggnad med eventuell luktreducering. Denna byggnad inrymmer även 
verkstad, laboratorium och kontrollrum. 
3. LEDNINGAR I SA RAPITA OCH S'ESTANYOL (CAMPOS 
KOMMUN) 
Avloppsvattnet från samhället Sa Råpita koncentreras i två punkter i 
varsin ände av samhället, nära kusten. På dessa platser uppförs två 
stycken pumpstationer som leder vattnet vidare till en tredje huvudstation 
från vilken avloppsvattnet pumpas vidare till reningsverket. 
Den totala effekten blir 13,5 + 7,35 kW. 
4. RENINGSVERK ICAPPEPERA - CALA RATJAPA 
Det nuvarande reningsverket i Cala Ratjada innehåller mekanisk rening, 
sandfång-fettavskiljare, två kompaktenheter för biologisk slutrening, som 
var och en består av en rund luftningsanordning och en rund central 
sedimenteringsbassäng med skrapor och en tredje biologisk damm för 
slutrening. 
Anläggningen kompletteras med en dubbel rötkammare och en dubbel 
förtjockare. 
Mekanisk rening sker inne i en byggnad. I en annan byggnad finns 
fläktenhet och bandpress för slamawattning. 
Följande arbeten ingår i projektet: 
ii\. 
• Byte av den nuvarande mekaniska reningsenheten mot en med 
tillräcklig kapacitet. 
• Luktreducering i byggnaden för mekanisk rening. 
• Ny linje för sandfång och fettavskiljning. 
• Kompletterande biologisk rening för att ta emot det vatten som inte 
kan renas i den befintliga. 
• Ny slutsedimentering. 
• Utbyte av fläktar mot nya som klarar av hela flödet. 
• Utbyte av bandpress mot två centrifuger, som var och en klarar 70 % 
av det totala flödet. 
5. RENINGSVERKET I ALCUDIA 
Detta projekt omfattar utbyggnad och renovering av 
avloppsreningsverket i Alcudia kommun (Mallorca) för att kunna uppnå 
den reningskapacitet som krävs i dagsläget. 
Anläggningen kommer att bestå av två reningsprocesser. 
Slambehandlingsprocessen är ny och skall vara gemensam för de båda 
reningsprocesserna. 
Reningen planeras ske enligt följande: 
• Gemensam förrening för de två reningsprocesserna 
• Mekanisk finrening med sil (ersätter den befintliga fasen) 
• Pressning och uppsamling av reningsavfall (integration i den befintliga 
fasen) 
• Sandfång, fettavskiljare, förluftning (befintlig) 
A - linje \ (befintlig) 
• Försedimentering 
• Denitrifiering (anpassning av befintlig oxidationstank) 
• Oxidation/nitrifiering 
• Slutsedimentering 
• Klorering 
• Recirkulering av biologiskt slam 
• Pumpning av överskottsslam 
• Pumpning av primärslam 
P-linje 2 (hy) 
• Försedimentering 
• Denitrifiering 
313 
• Oxidation 
• Slutsedimentering 
• Klorering (befintlig) 
Slambçhandliingsproçggs (ny) 
• Förförtjockning av primärslam (befintliga förtjockare) 
• Anaerob rötning av primärslam (befintlig) 
• Aerob stabilisering av biologiskt överskottsslam 
• Förtjockning av stabiliserat överskottsslam 
• Mekanisk avvattning av allt slam (utbyggnad) 
6. RENINGSVERK I SAN LORENZO 
Syftet med detta projekt är att studera och planera utbyggnaden av 
avloppsreningsverket för kommunerna i SANT LLORENC DES 
CARDASSAR (MALLORCA). 
Projektet innefattar följande typer av rening: 
VATTENRENINGSPROCESS 
Flödesutjämning 
Mekanisk finrening (sil) 
Sandfång-fettavskiljare 
Flödesmätning 
Försedimentering (befintlig) 
Biologisk vattenrening 
Slutsedimentering 
Klorering 
SLAMBEHANDLINGSPROCESSEN 
Recirkulering av biologiskt slam 
Pumpning av biologiskt överskottsslam 
Slamrötning 
Slamförtjockning 
Slamtorkning 
Lagring och bortforslande av slam 
Syfte 
Specifika syften 
3^ 
Sön 
Servera-
verket 3Ï 
Rapita-
verket* Cardepera-
verket Alcudia-
verket 
Nuvarande 
invånarantal mm TTJÖÖ" San Lorenzo-
verket 
Planerad 
person­
ekvivalent usms mm wrm stnm 
is; 
sammanlagt 
medelvärde, 
inlopp 
(mg/1) OT T5& W 
1Ç 
sammanlagt 
medelvärde, 
utlopp 
(mg/1) 23" W 2T 23" 13" 
535" 3ÖÖ" 55 
sammanlagt 
medelvärde 
inlopp 
(mg/1) 330" 
3F 33" 33" 33" 55 
sammanlagt 
medelvärde 
utlopp 
(mg/1) 25" 
r73Ö" 7T5ÖÖ" Î5TKKT T210Ö" Vattenvolym 
genomsnitt 
per dag 
(m3/dag) Z155 
* Projektet innefattar även dragning av ledningar 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten | Påbörjas 
Anläggningsarbeten 53OTÏT Avslutas 
95T23T 
^r 
8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: 
• Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år 
• Kostnader för drift- och underhåll 
• Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av 
avgifter från användarna) 
• Värdering av miljövinster 
Den erhållna internräntan blir 14,64 % totalt, samt för Capdeperaverket 
11,39 %, Son Severa 8,58 %, San Lorenzo 23,15 %, Alcudia 27,58 % 
och Sa Råpita 6,68 %. 
9 MHjQkQn$ekven^analys 
Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. 
Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. 
Förbättrat hälsoskydd. 
Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 
Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten 
innan det når nätet, är tillämpliga. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 8 386 982 
Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 8 386 982 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 6 709 585 
Kostnaderna fördelar sig enligt följande: 
Son Severa 1 983 699 
Sa Råpita 1 453 892 
Ledningar Råpita 729 409 
Cardeperaverket 1 626 387 
Alcudiayerket 1 158 185 
San Lorenzo 1 435 410 
^6 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/043-1 
1 Projektnamn: 
Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i den autonoma regionen 
Asturien. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Urbanisme 
3.2 Adress: C/ Coronel Aranda s/n, 33005 Oviedo. 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Asturien 
4.3 Autonom region: Asturien 
5 Projektbeskrivning 
Marpol - Asturien 
Genomförande av en plan för insamling av avfall från fartyg som lägger till i 
hamnar vid den asturiska kusten. 
Arbetet innefattar följande: 
- En förstudie över behovet av insamling av oljeavfall i olika hamnar. 
- Skapande av infrastruktur för insamling i olika handels-, fiske- och 
småbåtshamnar. Detta inneär att 49 uppsamlingsstationer måste 
byggas. 17 av dessa stationer blir självständiga och får en kapacitet på 
mellan 500 och 30 000 1. 32 stationer blir sekundära och får en 
kapacitet på mellan 100 och 1 000 1. 
- Uppförande av en förbehandlingsanläggning för detta avfall. 
Anläggningens totala kapacitet blir 150 000 liter och den får en 
behandlingskapacitet på 10 mVtimme, vilket innebär att man på 
mindre än ett dygn kan behandla de 141 250 m3 som kommer in. 
31 > 
6 gyjte. 
Marpol - Asturien 
Förhindra föroreningar i form av otillbörliga oljeutsläpp från sjöfarten. 
Återvinna kolväten och tillse att utsläppen innehåller koncentrationer 
understigande 15 miljondelar ppm. 
Byggande av uppsamlingsstationer vars totala kapacitet blir 72 000 liter 
vad gäller de självständiga stationerna i zon I (Vegadeo-Avilés), 6 500 
liter för de sekundära stationerna i zon I, 66 000 liter för de 
självständiga stationerna i zon II och 7 500 liter för de sekundära 
stationerna i zon II. 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 950401 951231 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Internräntan för Marpol är 6 %, vilket innebär en medelgod ekonomisk 
avkastning. Hänsyn har då inte tagits till miljövinster som ej är 
ekonomiskt kvantifierbara. Bland de ej kvantifierbara fördelarna kan 
nämnas följande: 
- Minimering av miljörisker och föroreningsprocesser. 
- Bevarande av marina resurser. 
- Förbättrad hygien. Bättre hälsoskydd. 
- Projektets ekonomiska livslängd: 20 år. 
9 Miyökonsekvensanalvs 
Genom att behandla oljeavfallet på detta sätt kan man undvika att vatten 
förorenas och landskapet förstörs. Sanerad mark kan användas för andra 
ändamål. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 979 528 
W" 
Stödberättigande totalkostnad (efter 979 528 
950411): 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 783 623 
W 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/043-2 
1 Projektnamn: 
Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i Boecillo, Valladolid. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Orientaciön del Territorio 
3.2 Adress: C/ Nicolas Salmerön 5, 47071 Valladolid 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Valladolid 
4.3 Autonom region: Castilla y Leon 
5 Projektbeskrivning 
Sanering av mark som förorenats av industriavfall i Boecillo (Valladolid), eftersom 
denna plats är belägen i närheten av ett allmänt vattendrag och en tätort. 
Projektet omfattar tre zoner som kommer att behandlas på olika sätt: 
• Zon II och III: täckning samt omläggning av dränsystem. 
• Zon I: Bortforsling av avfall samt återställande av miljön i området. 
6 Svfte 
Det främsta syftet är att sanera detta område, som förorenats av olika 
slags industriavfall av okänt ursprung, så att det i framtiden kan tjäna 
som rekreationsområde. Bland övriga målsättningar kan nämnas: 
informera befolkningen, återställa miljön i ett förorenat område samt 
etablera ny vegetation utmed floden. 
Saneringen omfattar 150 000 m3 avfall och 100 000 m3 jord. 
7 Tidsplan för arbetena 
33 o 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 951001 960331 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande 
punkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. 
- Underhållskostnader. 
- Undanröjande av föroreningsrisker. 
- Den sanerade egendomens restvärde. 
- Miljövinster genom minskade föroreningar. 
Internräntan blir 61 %. 
9 Miljökonsekvensanalys 
Detta projekt ger avsevärda miljövinster, dels genom att man sanerar 
marken i området, dels genom att man undanröjer riskerna för 
föroreningar av framför allt grundvatten. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 1 780 401 
Stödberättigande totalkostnad (efter 1 780 401 
950411): 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 1 424 321 
331 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/043-3 
1 Projekftiflmii: 
Projekt för stängning och täckning av okontrollerade avfallsupplag, Extremadura. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y Medio Ambiente 
3.2 Adress: C/ Enrique Diez Canedo s/n, Badajoz 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Badajoz 
4.2 Autonom region: Extremadura 
5 Projektbeskrivning 
Det allmänna innehållet i dessa 22 projekt, som alla liknar varandra, kan 
sammanfattas på följande vis: 
- Transport av avfall: 
Om så erfordras (beroende på områdets karaktär) kommer avfallet att 
transporteras bort med lastbil (maximalt 15 km), för att man skall kunna 
täcka över det på annan plats. Det område där avfallet legat saneras 
genom schaktning. Detta material kommer att behandlas som om det 
vore avfall. Mängden borttransporterat avfall mäts i m3 och den totala 
volymen blir 243 960 m3. 
- Förflyttning och komprimering av avfall: 
Avfallet fraktas därefter till täckningsområdet och komprimeras. Under 
denna fas anpassas avfallets nivå så att denna harmoniserar med den 
omgivande naturen. Måttenhet är det antal m3 som faktiskt behandlats. 
Totalvolymen uppskattas till 975 848 m3. 
- Tärning av avfallet med hjälp av geotextil. 
Måttenheten är här m2, och den totala ytan uppgår till 4 630 000 m2. 
- Täckning och anpassning till landskapets terrängformer: 
Då avfallet väl komprimerats och tätats, täcks det först över med 
dränmaterial och sedan med fyllnadsmaterial av lämplig agronomisk 
kvalitet (i denna fas görs den slutgiltiga landskapsanpassningen). 
Slutligen påförs ett lager matjord. Täckmaterialet mäts i m3 och den 
totala volymen uppskattas till 4 360 000 m3. Varje kubikmeter 
täckmaterial kan uppdelas i 0,10 m3 dränmaterial, 0,60 m3 
fyllnadsmaterial och 0,30 m3 matjord. 
- Återställande av miljön: 
Innefattar återplantermg av örtväxter, buskar och träd. Arter som finns i 
området kommer att användas. Måttenheten är hektar och den sammanlagda 
ytan uppskattas till 463 ha. 
Syfte 
Antalet områden med avfall som skall täckas varierar avsevärt mellan de 
olika projekten. Då olika områden sammanförts har man tagit hänsyn till 
avståndet mellan dem, för att i kostnadsbesparande syfte utöka antalet 
transporter och minska täcknings- och tätningsverksamheten. 
Här nedan definieras i korthet vart och ett av projekten med områdets 
benämning och det antal måttenheter som varje projekt omfattar. 
PROJEKT 
BADAJOZ 
1 
BADAJOZ 
2 
BADAJOZ 
3 Transport 
av avfall 
(m3) 
6 687 
7 638 
29 476 Förflyttning 
och kompri­
mering (m3) 
26 668 
30 555 
117 904 Tätning 
(m3) 
18 446 
21 135 
81 555 Täckning 
och land­
skapsan­
passning 
(m3) 
18 446 
21 135 
81 555 Återställan­
de av mijjö 
(Ha) 
12,65 
14,50 
55,95 
BADAJOZ 
4 
BADAJOZ 
5 
BADAJOZ 
6 
BADAJOZ 
7 
BADAJOZ 
8 
BADAJOZ 
9 
BADAJOZ 
10 
BADAJOZ 
11 
CACERES 
1 
CACERES 
2 
CACERES 
3 
CACERES 
4 
CACERES 
5 
CACERES 
6 10 780 
4 316 
14 635 
11 765 
21438 
10 314 
21 512 
10 096 
8 812 
6 638 
24 069 
7 512 
4 878 
8 100 43 121 
17 265 
58 541 
47 060 
85 751 
41256 
86 048 
40 380 
635 244 
26 553 
96 277 
30 048 
19 512 
32 399 29 827 
11 942 
40 493 
32 552 
59 314 
28 537 
59 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 29 827 
11 942 
40 493 
32 552 
59 315 
28 537 
59 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 20,46 
8,19 
27,78 
22,33 
40,69 
19,57 
40,83 ' 
19,16 
16,72 
12,60 
45,68 
14,26 
9,26 
15,37 
CACERES 
7 
CACERES 
8 
CACERES 
9 
CACERES 
10 
CACERES 
11 9 966 
5 356 
4 898 
7 898 
7 196 39 864 
21 440 
19 589 
31 593 
28 780 27 574 
14 830 
13 550 
21 853 
19 907 27 574 
14 830 
13 550 
21 853 
19 907 18,91 
10,17 
9,29 
14,98 
13,65 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Anläggningsarbeten 950401 951231 
'W 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande punkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. 
- Underhållskostnader. 
- Det samhälleliga värdet av saneringen. 
- Den sanerade egendomens restvärde. 
- Miljövinster genom minskade föroreningar. 
Internräntan blir 68 %. 
9 Miljökonsekvensanaivs 
Resultatet av miljökonsekvensanalysen är positivt, eftersom projektet innebär 
följande: 
- Minimering av miljörisker och föroreningsprocesser. 
o 3^>5 
- Förbättrade sanitära förhållanden och bättre hälsoskydd. 
- Främjande av samhällsekonomiskt hållbara projekt för att korrigera 
tidigare begångna misstag i miljöhänseende. 
- Förbättrad livskvalitet i samhällen på landsbygden. 
- Ökad medvetenhet hos och samverkan med befolkningen i de berörda 
områdena för att man skall kunna bedriva en god återvinningspolitik. 
10 Kostnader och stöd (i eçu) 
Projektets totalkostnad: 9 610 468 
Stödberättigande totalkostnad (efter 9 610 468 
9504H): 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 7 688 374. 
^>3£ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/043-5 
1 Projektnamn: 
Byggande av centraler för uppsamling av återvinningsbart avfall. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Medio Ambiente de Madrid. 
3.2 Adress: C/ Princesa 3, 28008 Madrid 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Madrid 
4.3 Autonom region: Madrid 
5 Projektbeskrivning 
Byggande av centraler för uppsamling av återvinningsbart avfall i Getafe, 
Alcobendas och Madrid, vilket innebär en utbyggnad av det befintliga nätet. 
De boende får möjlighet att kostnadsfritt avlämna sorterat hushållsavfall på dessa 
platser. Följande avfallstyper kan lämnas: papp, papper, tetrabrik, plast, metall, 
glas, begagnad motorolja, röntgenbilder, knappceller, bilbatterier, sprayer och 
målarfärg. 
6 Svfte 
- Källsortera olika typer av hushållsavfall, vilket innebär att olika 
material kan återvinnas ur avfallet. 
- Minska mängden avfall som deponeras, vilket innebär att 
avfallsupplagens livslängd ökar. 
- Undvika att giftigt lakvatten bildas, genom att inte längre deponera 
sådant som batterier, röntgenbilder, mediciner och målarfärg 
tillsammans med det övriga avfallet. 
3^> 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten Pftt^rjai •/•••;•;•'^ 
Anläggningsarbeten 950601 951231 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs 
En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande 
punkter: 
• Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. 
• Kostnader för drift och underhåll. 
• Återvinning av insamlat avfall. 
• Minskade kostnader för avfallsupplag. 
• Minskade kostnader för sanering av mark. 
Internräntan beräknas till 9,68 %. Detta innebär att projektet är lönsamt 
ur samhällsekonomisk och miljömässig synvinkel. 
9 Miljökonsekvensanaivs 
Miljöpåverkan kommer att bli positiv. Genom att separera vissa typer av 
avfall, såsom batterier, röntgenbilder och målarfärg m.m., undanröjer 
man de risker det innebär att deponera dessa produkter tillsammans med 
annat avfall. Vidare kommer folk att få en ökad insikt om vikten av att 
källsortera avfall. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 739 431 
Stödberättigande totalkostnad (efter 739 431 
950411): 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 591 545 
«^rs 
DOCUMENT 16/1574/96-SWEDISH TRANSLATION 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av 
finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/61/043-7 
1 Projektnamn; 
Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i Baskien. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente 
3.2 Adress: C/ Sameniego 2, 01008 Vitoria 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Autonom region: Baskien 
5 Projektbeskrivning 
Studie rörande anläggande av en säkerhetscell för förorenad jord och 
avfall: 
Det handlar om att undersöka möjligheterna att placera en säkerhetscell 
för förorenad jord och avfall innehållande HCH, på den vänstra sidan 
om floden Nerviön. 
Arbetet omfattar följande: 
- En studie över möjligheterna att sanera mark som förorenats av HCH 
i berörda kommuner, i syfte att faställa den faktiska mängd avfall och 
jord som kan omhändertas och lagras i cellen. 
• - Studie över de geologiska, hydrogeologiska och geotekniska 
förhållandena på den utvalda platsen, i syfte att fastställa tätheten och 
strukturens stabilitet över tiden. 
6 Svfte 
^ 
Studie rörande anläggande av en säkerhetscell: 
Med detta projekt vill man försöka lösa de miljö- och hälsoproblem som 
uppstått på grund av ett antal (drygt tjugo) olagliga deponier utmed den 
vänstra stranden av floden, där en stor del av de 82 000 ton avfall från 
produktionen av bekämpningsmedlet Lindan (HCH) dumpats. 
Den önskvärda slutgiltiga lösningen består i att slutförvara allt avfall och 
sanera den förorenade marken, eftersom föroreningarna påverkar 
människor och miljö. 
För att lösa problemet med den förorenade marken och avfallet, har man 
funnit att det bästa alternativet i dagsläget är att anlägga en 
säkerhetscell. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbeten Påbörjas Avslutas 
Studier 950101 9512131 . 
Anläggningsarbeten 950101 950831 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande 
punkter: 
- Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. 
- Underhållskostnader. 
- Minskade föroreningar. 
- Besparingar i form av minskad råvaruanvändning genom återvinning. 
, - Sanering av mark för alternativt bruk. 
Internräntan för säkerhetscellen är 69 %. 
9 Miljökonsekvensanalys 
Resultatet av miljökonsekvensanalysen är positivt, eftersom projektet 
medför följande: 
- Minskade miljörisker tack vare ett förbättrat skydd av ekosystemen. 
- Förbättrad hygien och bättre hälsoskydd. 
- Ökad medvetenhet hos och samarbete med befolkning och industrier 
vad gäller återvinningspolitiken. 
- Skapande av en sektor med anknytning till avfallshantering. 
- Förbättrad miljö på ett antal förorenade platser. 
10 Kostnader och stöd (i ecu) 
^6 
Projektets totalkostnad: 4 971 569 
Stödberättigande totalkostnad (efter 4 971 569 
950411): 
Stödnivå: 80 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 3 977 255 
^4 
SPANIEN 
TRANSPORT 
3H*-
Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut 
om tilldelning av finansiellt stöd enligt 
rådets förordning 1164/94 om inrättande av 
en sammanhâllningsfond 
94.11.65.002 
1. Projektets titel 
Motortrafikleden Rias Bajas (sträckningen Orense Pornno 
2. Myndighet som ansvarar för ansökningen 
2.1. Namn: Direcciön General de Planification 
2.2. Adress: P de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för projektets genomförande: 
3.1. Namn: Direcciön General de Carreteras 
3.2. Adress: P de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4. Plats: 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Galicien 
5. Beskrivning: 
Projektet innebår att nuvarande riksväg 120 mellan Orense och Porrino 
byggs ut till motortrafikled på en 78,7 km lång sträcka. 
Vägen skall bestå av två vägbanor på vardera 7 m, inre och yttre vägren 
på 2,5 respektive 1 m och en mittremsa på 11 m. 
i 
Projektet omfattar fem delar: 
delen Orense - Barbantes: 13,6 km, 3 avfarter (Orense Nord, 
Mino Syd ôch Mino Nord), 5 vägbroar, 3 vägöverföringar och 
10 vägunderföringar, arealförvärv 
delen Barbantes - Melon: 21,7 km, 2 vägbroar (2 spann över 
Abia och 9 spann över Brull), 7 vägöverföringar och 21 
vägunderföringar, arealförvärv 
delen Melon - La Caniza: 9,1 km, arealförvärv och arbete 
delen La Caniza - Batallares: 15,5 km, 2 tunnlar med 3 km 
långa dubbla tunnlar, bro av förgjuten betong med två spann på 
vardera 186 meter upphängda på en 184 m hög mittpelare med 
>0 
delen La Caniza - Batallares: 15,5 km, 2 tunnlar med 3 km 
långa dubbla tunnlar, bro av förgjuten betong med två spann på 
vardera 186 meter upphängda på en 184 m hög mittpelare med 
hjälp av kablar, 6 vägöverföringar och 11 vägunderföringar, 
arealförvärv 
delen Batallares - Porrino: 18,9 km, arealförvärv. 
6. Mål 
Förbättra förbindelserna till ett avsides liggande område med dåliga 
förbindelser (6-7 på en skala från 1 till 7); när projektet är avslutat 
kommer nivån att förbättras till 5. 
Förbättra de inre kommunikationerna i Galicien och 
trafikframkomligheten. Den genomsnittliga trafikhastigheten kommer att 
stiga från 75 till 108 km/t för lätta fordon och från 61 till 81 km/t för 
tunga fordon. Tidsbesparingen beräknas till 25 min. för lätta fordon och 
26 min. för tunga fordon. 
Nätet av motortrafikleder färdigställs. 
7. Tidsplan 
Arbetets inledning Avslutning 
Projektering 1.1.1993 31.12.1993 
Arealförvärv 15.10.1993 30.6.1997 
Huvudsakligt arbete 24.9.1993 30.6.1997 
Klart för användning 30.6.1997 
3H</ 
8. Cost-benefît-analys 
Analysen visar att projektet är nyttigt. 
Viktigaste indikatorer: 
Aktualiseringstal: 6% 
Användningsperiod: 30 år 
12 540 fordon per dag 1997 och en årlig ökning med 2,03% 
Förhållandet mellan lätta och tunga fordon: 82/18 
Kostnaderna motsvarar de faktiska resurser som används under 
projektets nyttolivslängd, bevarande och renovering av de fem delarna. 
Intäkterna är de som uppkommer vid förskjutningar i generella 
transportkostnader till följd av projektets genomförande: kostnader i 
samband med drift, körad och olyckor. 
Intern ränta: 9,7% 
Aktualiserat nettovärde: 165 milj ecu 
Cost-benefit-förhållande: 1,5 
Resultatet visar att genomförandet av denna infrastruktur kan 
rekommenderas. 
9. Bidrag till europeiska nät 
Projektet Orense - Porrino ingår i motortrafikleden Benavente - PorriÄo 
som utgör en av de delar som saknas i det transeuropeiska vägnätet. 
Projektet kommer att skapa jämvikt i det inre vägnätet och förbinda 
Galicien och det nordliga Portugal med sträckningen Irun - Valladolid. 
10. Totalt koffr»a>r (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 251 234 852 
Stödberättigande totalkostnad (efter 940223^1: 250 398 846 
Stödnivå: 85% 
Stftd frftn Sam^tiftÅllninprsfnnrien: 212 839 017 
145 |^se 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljand 
finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om Inrättandet av 
sammanhâllningsfond 
Projekt nr. 94.11.65.005 eav I 
: 
BILAGA I 
Sammanfattning av projektet 
i. PrQictinamn 
"Somport-tunneln" 
2. Oman som ansvarar för ansökan 
2.1.1 Namn; Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 
28071 Madrid 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Carreteras 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 
28071 Madrid 
4: £teö * 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Aragon (Huesca) 
5. Projektbeskrivning 
Konstruktion av en tunnel utan installationer på 8 597 meter av vilka 5 850 m 
ligger i Spanien. 
Tunneln ansluter riksväg N-330 Huesca-Somport till RN-134 i Frankrike. 
Tunneln kommer att vara belägen nån järnvägstunneln Urdos - Canfranc på ett 
minimiavstånd av cirka 70 m. 
^ 
Bredden mellan banorna är 9 meter: 
- två filer om 3,5 meter 
- två sidovallar om 0,5 meter 
- en mittremsa om 1 meter 
Ms 
Förbättrade konimiinikationer med Frankrike i form av en kompletterande och 
alternativ väg till de internationella vägar som går över Irun och la Junquera. 
I förhållande till sträckan Valencia-Barcelona-la Junquera-Paris är sträckan 
Valencia-Somport-Paris kortare och tidsbesparande när vägsträckan Somport-
Sagunto i det transeuropeiska nätet väl är utbyggd. 
På en skala från 1 - 7 är den aktuella tillgängligheten 5. När detta projekt är 
genomfört beräknas den vara 3. 
Tidsplan för arbetena 
Påbörjas Avslutas 
Projektering 1992 
Markarttkaffning 30.6.1993 31.12.1997 
Huvudsakliga arbeten 4.1.1994 31.12.1998 
Ibruktagandc 31.12.1998 
Kostnads-äntäktsanab/s 
Viktigaste indikatorer: 
- Diskonteringsränta: 5% 
- Konstruktionens livslängd: 30 år 
- Årsdygnstrafik (1998) 
Hypotes a: 
5 000 fordon/dag med en beräknad årlig ökning av 
3,03 % 
Hypotes b: 
4 282 fordon/dag med en beräknad årlig ökning av 2,03 % 
- Proportion mellan lätta och tunga fordon: 92,8 
Resultat: 
•34? 
- Vid hypotes a: 
Internränta 4,4 % 
Nuvärde, netto: -5,9 miljoner ecu 
Förhållande mellan intäkter och kostnader: 0, 92 
- Vid hypotes b: 
Internränta 2,5 % 
Nuvärde, netto: -22,5 nmjoner ecu 
Förhållande mellan intäkter och kostnader: 0,70 
9. f ysjsfa iruitkatQrer; 
- Markarbeten (m3 ) 
- Antal borrningar i tunneln i metrar 
- Betongbeläggning 
- Murankare (t) 
- Beläggning och armering 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
(1 ecu - 165 197 ESP) 
Markförvärv 
Byggnader och 
konstruktion 
Installationer och 
maskiner* . 15 216 983 
3 315 435 15 216 983 
d 110 311930 15 244 830 95 067 100 
* Post finansierad i enlighet med förordning EEG nr 3359/90 
Stödberättigande totalkostnad: 95 067 100 ecu 
Stöd från Sammanhallningsfonden 80 807 033 ecu 
Stödnivå: 85 % 
^H3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
BILAGA I 
SPECIFIKATION 
Sammanfattning av projekt 
nr 95.11.65.001 
1 Projektnamn: 
Motorväg, Bajo Llobregat. 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Direcciön General de Carreteras (M.O.P.T.M.A.) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4 Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5 Projektbeskrivning 
Projektet omfattar byggande av en förbifart på N-II mellan Martorell och kustringen. 
Denna motorvägssträcka blir 18,2 km lång och kommer att bestå av två 10,5 m 
breda körbanor med en yttre vägren på 2,5 m och en inre vägren på 1 m. 
Mittremsans bredd varierar, men kommer aldrig att understiga 1,5 m. 
Beläggningen kommer att bestå av 30 cm varmvalsad asfaltblandning på 20 cm 
cementstabiliserad ballast. 
En del av Llobregat kommer att kanaliseras och detta avsnitt innefattar ett större 
antal konstruktioner, inklusive sex viadukter. 
Det kommer också att finnas två tunnlar, en som är 320 m lång (N-II) och en som är 
675 m lång (järnväg), samt en vägkorsning nedanför A-2. 
Arbetet innefattar även försörjning, dränering, injektering, el- och telefonledningar, 
gasledningar m.m. 
6 Syfte 
Syftet är att åstadkomma avsevärda besparingar i penningtermer, samt minsta 
möjliga ingrepp i landskapet, genom att i ett och samma projekt kombinera en 
?>&•• 
förbifart på N-II mellan Martorell och Barcelona med översvämningsförebyggande 
arbeten på den högra sidan av Llobregat för att förebygga översvärnningar mellan 
Martorell och Sant Vicenç dels Hörts. 
Med hjälp av kustringen skapa en infart till Barcelona från Madrid och Zaragoza. 
Minska trafikstockmngama på A-2 mellan Molins och Barcelona, samt avlägsna åtta 
farliga vägkorsningar på N-II och på så sätt förbättra levnadsförhållandena för 
befolkningen i Baix Llobregat. 
Restiden beräknas minska med 14 minuter för lättare fordon, vilkas 
genomsnittshastighet kommer att öka från 42 km/tim till 100 km/tim, och med 16,5 
minuter för tyngre fordon, vilkas genomsnittshastighet kommer att öka från 35 
km/tim 81 km/tim. Motorvägssträckan blir 18,2 km lång, jämfört med 17,5 km på 
N-II. 
7 Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Projektering 920211 931130 
Markförvärv 950101 981231 
Anläggningsarbeten april 1995 981231 
Ibruktagande 981231 
Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs 
De viktigaste utgångspunkterna är följande: 
Projektets ekonomiska livslängd: 30 år 
Trafiktäthet: 34 830 fordon per dag under 1998 och en planerad ökning med 2,03 % 
per år. 
Lätta/tunga fordon: 87/13. 
Kostnadssidan innefattar de faktiska resurser som tas i anspråk under projektets 
livslängd: investeringskostnader samt renoverings- och underhållsarbeten. 
Intäktssidan baserar sig på förändringarna i allmänna transportkostnader: 
driftskostnader, reskostnader och kostnader för olyckor. 
Resultat (diskonto 5 %): 
• Internränta: 21,5 % 
1'j-l 
10 • Nuvärde: 440 miljoner ecu 
• Kvot mellan kostnader och intäkter: 4,4 
Resultaten av denna analys visar på den ekonomiska nyttan med detta 
projekt. 
Miljökonsekvensanalys 
En miljökonsekvensanalys gjordes i enlighet med gemenskapsdirektiv 
innan projektet påbörjades. 
Kostnaden för korrigerande åtgärder, som är inräknad i kostnaden för 
projektet, beräknas till 8,5 miljoner ecu. 
Kostnader och stöd (i ecu) 
Totalkostnad Stödberättigande 
kostnad 
Markförvärv 11271526 11271526 
Byggnads- och 131 459 878 131 459 878 
anläggningsarbeten 
Oförutsedda 7 391 164 7 391 164 
händelser och 
prisjusteringar 
Övrigt (kontroll och 2 716 253 2 716 253 
övervakning) x 
Totalt 152 838 821 152 838 821 
Stödberättigande totalkostnad: 
Stödnivå: 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 152 838 821 
85 % 
129 912 996 
?>$£-
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnrnanfatming 
Nr 95.11.65.002 
1. Prn|ekfoflmn 
Motorväg, Zaragoza - Huesca (sträckan Villanueva de Gållego - Huesca) 
2. Myndighet som ger in fln#kffi 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet snni flf^arfr fôr genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Plajs 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Aragonien 
5. Beskrivning 
Projektet består av att anlägga en förbifartsled på väg N-330, som skall ingå i 
motorvägen från Alicante till Frankrike via Zaragoza som är den tredje största 
genomfartsvägen till Frankrike via Somporttunneln efter Irun och Junquera. 
Arbetena som skall finansieras består av att anlägga 3 motorvägssträckor, vilkas 
tvärsektion typiskt består av två 7 m breda körbanor med yttre vägrenar på 
2,50 m och inre på 1 m. Mittfältet är 12 m brett, med undantag av början av 
vägsträckan, där det är 8 m. Dränering, signalsystem och vegetation skall 
anläggas. 
•3 S3 
Beläggningen bestar av 25 cm varm asfaltblandning i 3 skikt ovanpå 20 cm 
fyllnadsmaterial. 
Sträckan Villanueva de Gållego (i söder) - Zuera (i norr): 17,045 km 
Anläggning av 7 överfarter över motorvägen, en viadukt, en bro över 
floden Gållego och 13 underfarter. Elva av konstruktionerna är belagda 
med spännbetong eller spännbalkar. De övriga elva (underfarterna) är 
armerade betongkonstruktioner. 
Sträckan Zuera - Almudévar: 22,179 km 
Anläggning av 23 konstruktioner av varierande utseende: broar i spänn­
betong, armerade betongkonstruktioner och fackverksbroar. 
Sträckan Almudévar - Huesca: 21,67 km 
Anläggning av 4 överfarter i spännbetong med varierande spann, 1 
överfart över Monegroskanalen (stål-betongkonstruktion), 16 under-
farter och ett antal skyddsmurar. 
Syfte 
Förbättring av förbindelserna inom Aragönregionen, genom att knyta samman 
två viktiga punkter för industrins och turistnäringens utveckling. 
De östra regionernas framtida förbindelse med Frankrike. 
En tredje förbindelse mellan halvöns mellersta, östra och södra delar och det 
övriga Europa. 
En hastighetsökning från 80 till 120 km/t för lätta fordon och från 57 till 90 
km/t för tunga. 
Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 01.09.1993 * 01.02.1995 
Markförvärv 17.11.1994 01.10.1996 
Huvudsakliga arbeten 01.10.1995 31.12.1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
^ 
Följande värden har använts vid beräkningen: 
r-> t >ss 
- Arbetenas livslängd: 30 år 
- Genomsnittlig trafikintensitet: 7 970 fordon/dygn 
- Andel lätta/tunga fordon: 85/15 
Kostnaderna motsvarar de verkliga kostnaderna under projektets livslängd: 
investeringskostnader, reparations- och underhållskostnader. 
Vinsten har uppkommit genom ändrade allmänna transportkostnader: drifts­
kostnader, restidskostnader och olyckskostnader. 
Resultat (diskonteringsränta: 
- Intern avkastning: 
- Nuvarande nettovärde: 
- Vinst/kostnadsrelation: 6%) 
8,7% 
40 miljoner ecu 
1,354 
9. Milpökonsekvensanalvs 
Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett 
i enlighet med gemenskapslagstiftningen. 
Den fömtsedda kostnaden för åtgärderna, inbegripet projektkostnaden, är 1,5 
miljoner ecu för de två berörda vägsträckorna. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Total kostnad Stödberättigad kostnad 
Markförvärv 4 304 997 4 250 783 
Byggnader och 113 333 292 113 333 292 
anläggningsarbeten 
Övriga kostnader (säker- 4 251 400 4 251 400 
hetsanläggningar, sanitära 
anläggningar, kontroll) 
Summa 121 889 689 121 835 475 
Total stödberättigad kostnad: 121 835 475 ecu 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 103 560 152 ecu 
o S5é 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsarnmanfattning 
Nr 95.11.65.003 
1. Projektnamn 
Motorväg Madrid - Valencia, sträckan Motilla del Palancar - Minglanilla 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Mvndighetf snm fl"«*arar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 
3.2 Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. PlâîS 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Kastilien - La Mancha 
5. Beskrivning 
Sträckan Motilla del Palancar - Minglanilla ingår i motorvägen Madrid -
Valencia, som färdigställs med vägsträckorna Atalaya del Canavete - Motilla 
del Palancar och Minglanilla - Candete de las Fuentes. 
Projektet består i anläggningen av en motorvägssträcka pä 27,3 km. En 
tvärsektion av vägbanan består typiskt av två 7 m breda körbanor med yttre 
vägrenar på 2,50 m och inre på 1 m. Mittfältet är 12 m brett. Vägbanan och 
dess beläggning består av 30 cm varm asfaltsblandning ovanpå 20 cm 
fyllnadsmaterial. 
V.) v 
6. 5 viadukter och 14 överfarter skall byggas, huvudsakligen belagda med 
spännbetong. De flesta av broarna har tre eller 4 spann, en har 6. 
Fyra förbindelser planeras: 
- Motilla del Palancar 
- Castillejo de Iniesta 
- Granja de Iniesta 
- Minglanilla 
Projektet omfattar följande kommuner: Motilla del Palancar, El Peral, Iniesta, 
Castillejo de Iniesta, Granja de Iniesta och Minglanilla. 
Syfte 
Att ta bort den nuvarande flaskhalsen. 
Att färdigställa motorvägsnätet i enlighet det transeuropeiska vägnätet och 
generalplanen för infrastrukturer. 
Att med en väg med hög kapacitet och kvalitet förbinda de två betydande 
centralorterna Valencia och Madrid. 
Att förbättra trafikflödet: Den nuvarande hastigheten för lätta och tunga fordon 
ligger på 80 respektive 65 km/t. Med denna infrastruktur kommer hastigheten 
för lätta och tunga fordon att bli 120 respektive 90 km/t. Den tidsbesparing som 
uppnås med denna infrastruktur beräknas till 8 minuter för lätta fordon och 12 
minuter för tunga. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 30.12.1992 15.01.1994 
Markförvärv 01.06.1991 31.12.1996 
Huvudsakliga arbeten 13.12.1994 13.06.1997 
Operativ fas 13.06.1997 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Följande värden har använts vid beräkningen: 
- Motorvägens livslängd: 30 år 
- Genomsnittlig trafikintensitet (1997): 8 922 fordon/dygn 
- Andel lätta/tunga fordon: 70/30 
Kostnaderna motsvarar de verkliga kostnaderna under projektets livslängd: 
3$s 
investeringskostnader, reparations- och underhållskostnader. 
Vinsten har uppkommit genom ändrade allmänna transportkostnader: drifts­
kostnader, restidskostnader och olyckskostnader. 
Resultat (diskonteringsränta: 6%) 
- Intern avkastning: 15,45% 
- Nuvarande nettovärde: 44,6 miljoner ecu 
- Vinst/kostnadsrelation: 2,174 
Antalet direkta och indirekta arbetstillfällen som skapas under projektet är 1 155 
respektive 443. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett 
i enlighet med gemenskapsdirektiv 85/337/EEG. 
Den del av totalkostnaden som motsvarar åtgärder mot miljöpåverkan eller 
miljöskyddsåtgärder uppskattas till 4,6%. 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 161,225 ptas) 
Total kostnad Stödberättigad kostnad 
Markförvärv 
Byggnader 
anläggningsarbeten och 
Övriga kostnader (tekniskt 
bistånd, säkerhets­
anläggningar och sanitära 
anläggningar) 2 946 829 
38 412 157 
1200 806 1 303 147 
38 381 144 
1200 806 
Summa 41 659 792 40 885 097 
Total stödberättigad kostnad: 40 885 097 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 34 752 330 
I1**! 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projelrtsammanfattning 
Nr 95.11.65.005 
1. Projektnamn 
Medelhavslinjen (anpassning till 200/220 km/t) etapp III 
2. Myndighet som ger in ansftkan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet *0m «"^arar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Infraestructuras del Transporte Ferroviario 
(MOPTMA) 
3.2 Adress: 
4. Plais 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Valencias kommun, Katalonien 
5. Beskrivning 
Åtgärderna i detta projekt kompletterar de åtgärder som godkänts i 
kommissionens beslut C(93) 3592/1 av den 10 december 1993 och C(94)3757/5 
av den 21 december 1994 och kommer att genomföras på sträckan La Encima 
- Barcelona. 
Sträckan Fuente la Higuera - Jåtiva: 
Anläggningsarbeten för trafikledning på linjen (signalering, säkerhets­
system, telekommunikation, osv.). Dessa anläggningar kommer att 
<l6o 
fjärrstyras från en knutpunkt på linjen och medge en tåghastighet på 
220 km/t, med optimal säkerhets- och effektivitetsnivå. Sträckan är 42 
km lång. 
Sträckan Castellon - Las Palmas: 
Projektet omfattar en sträcka på 9,5 km på vilken 4,9 km av banvallen 
skall breddas för framtida anläggning av dubbelspår. På resten av 
sträckan, 4,6 km som ligger inne i stadskärnan, skall det byggas en 
huvudsakligen underjordisk genomfart. Det planeras också att återställa 
vägarna ovanpå tunneln för provisorisk omläggning av vägtrafiken. 
Sträckan Las Palmas - Oropresa: 
Anläggning av väginfrastruktur från kilometerdistans 77 till 
kilometerdistans 90,225. Övriga åtgärder: anläggning av 4 tunnlar 
(3 230 m), 4 dolda tunnlar (668 m), 17 viadukter, 11 bärande 
konstruktioner, en övergång för fotgängare och en anhalt. 
Sträckan Alcanar - Ametlla: 
Specifikation och utförande av nödvändiga arbeten för installation av 
ett automatiskt spärrsystem på dubbelspår, med nya förreglingar på 
stationerna (säkerhetsanläggningar, kommunikationssystem, tåg-mark­
system, kraftförsörjning, installation av markutrustning för ASFA-
systemet, byggnader för säkerhetsanläggning). 
Sträckan Alcanar - Camarles: 
Arbeten för att möjliggöra en trafikhastighet på 200/220 km/t, på ett 39 
km långt dubbelspår (plattformar och anhalter på olika stationer, 
renovering av gmsbädd och sliprar, 40 km överbyggnad, elektrifiering 
av hela spårsträckan, olika övergångar och viadukter, ny stations­
byggnad i Altea, perronger på olika stationer, transformatorstationer, 
miljöanpassningsarbeten). 
Sträckan Ampolla - Ametlla: 
Arbeten för att möjliggöra en trafikhastighet på 200/220 km/t, på ett 
25,95 km längt dubbelspår (3 km plattform, underlag för gmsbädd och 
sliprar, dubbelspår med VIC-räls på 60 kg/m och sliprar av tvåvärdig 
betong typ PR-90, olika konstruktioner, perronger, elektrifiering av 
hela spårsträckan med luftledning för dubbelspär. 
Sträckan Tarragona - San Vicente de Calers: 
^6-1 
Teknisk och ekonomisk specifikation av nödvändiga installationer för 
elektrifiering och säkerhets- och kommunikationsanläggningar. 
^i 
Anskaffning av nödvändig räls för all anläggning av dubbelspår och 
anpassning av linjen till en hastighet av 200/220 km/t (UIC-standard, 
vikt 60 kg/m, naturligt härdat stål) 
Automatiska tågledningssystem (ATC) av punktyp eller halvkontinuerlig 
typ på Medelhavslinjen, med kontinuerlig övervakning av hastigheten 
och den inre säkerheten. 
Svfte 
En ökning av tåghastigheten till 200-220 km/t mellan Encina och Barcelona i 
syfte att minska restiden på denna linje samtidigt som säkerheten och kapaciteten 
hos anläggningarna och regelbundenheten och flexibiliteten i trafiken ökas. 
Den framtida restiden beräknas till 2 timmar och 30 minuter i motsats till 
3 timmar och 48 minuter år 1992. 
Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 30.09.1993 30.07.1995 
Markförvärv 30.12.1994 30.12.1996 
Huvudsakliga arbeten 30.12.1994 30.12.1999 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Med hänsyn till en livslängd på 30 år från och med anläggningens idrifttagande 
(år 2000) har en analys av avkastningen utförts med hjälp av den beräknade 
totalkostnaden för de specificerade arbetena (msen miljoner ecu) för att uppfylla 
målet och av vinsten av dessa. 
Resultat: 
Diskonteringsränta : 
Nuvarande nettovärde: 
Vinst/kostnadsrelation: 
Intern avkastning: 5% 
1,02 
5,1% 13,5 miljoner ecu 
''^ u.. 
Antalet direkta och indirekta arbetstillfällen som skapas då etapp III genomförs 
är 5 633 respektive 2 161. 
9. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,225 ptas) 
Total kostnad Stödberättigad kostnad 
Markförvärv 8 702 124 8 702 124 
Byggnader och 197 866 336 188 562 565 
anläggningsarbeten 
Övriga kostnader (tekniskt 5 873 779 5 873 779 
bistånd, kontroll och 
övervakning) 
Summa 212 442 239 203 138 468 
Total stödberättigad kostnad: 
Stödnivå: 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 203 138 468 ecu 
85% 
172 667 694 ecu 
•36 c, 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95.11.65.006 
1. Projektnamn 
Åtgärder på det transeuropeiska konventionella nätet och transportnätet 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Direcciön General de Infraestructuras de Transporte 
Ferroviario (MOPTMA) 
3.2 Adress: Plaza de Sagrados Corazones 7 - Madrid 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Andalusien, Aragonien, Kastilien - La Mancha, Kastilien och 
Leon, Katalonien, Galicien, Madrid, Murcia, Navarra, 
Baskien 
5. Beskrivning 
Linjen Madrid - Hendaya, sträckan la Canada - Åvila, upprustning av 
järnvägen 
Projektet omfattar en längd av 23,7 km och består av breddning och förbättring 
av markunderlaget, förbättring av befintlig längsgående dränering och rensning 
av tvärgående dränering, förstärkning av diken och avlopp i underlaget 
tillsammans med en utvidgning av lastprofilen i tunnlar och en sänkning av 
* U t 
nivån för förbättring av stabiliteten liksom en upprustning av spåret i syfte att 
åter sätta sträckan i funktion. 
S££ 
Linjen Madrid - Irun, Avilas station, elektrisk förregling 
Målet är att tekniskt och ekonomiskt specificera den elektriska förreglingen på 
stationen i Åvila för att öka säkerheten och kapaciteten och därigenom få en 
jämnare järnvägstrafik och minska driftspersonalen. 
Installation av bl.a. följande anläggningar planeras: 
Elektrisk förregling på stationen i Åvila 
Installation av tonfrekvenskretsar utan mekaniska skarvar 
Elinstallationer för taftförsörjning 
Modernisering av befintlig förregling 
Linjen Madrid - Hendaya, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 174/142, Arévalo (Åvila) 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 174/580 på linjen Madrid - Hendaya 
med en underfart. 
Linjen Madrid - Hendaya, borttagande av plankorsningen vid Beasain 
(Guipuzcoa) 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 582/580 på linjen Madrid - Hendaya 
med en underfart. 
Linjen Castejön - Bilbao, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 208/754 i Ordufia (Viscaya) 
Den antagna lösningen består i att anlägga en förbifartsled på Antiguavägen och 
en järnvägsöverfart endast för fordonstrafik. 
Linjen Madrid - Hendaya, sträckan Valladolid - Vitoria, borttagande av 
30 plankorsningar 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta 30 plankorsningar på sträckan Valladolid - Vitoria på linjen Madrid -
Hendaya med 18 brokonstruktioner och nödvändiga anslutningsvägar. 
Linjen Venta de Banos - La Coruna, sträckan Venta de Banos - Leon, 
borttagande av 17 plankorsningar 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta 17 plankorsningar på sträckan Venta de Banos - Leon på linjen Venta 
de Banos - La Coruna med 11 överfarter och nödvändiga anslutning s vägar. 
16> 
Linjerna Monforte - Vigo och Guillarey - Tuy, sträckan Orense -
Guillarey, upprustning av järnvägen 
Projektet bestar av breddning och förbättring av markunderlaget, förbättring av 
dräneringen, förstärkning av diken och sänkning av marknivån. För att åter sätta 
sträckan i funktion planeras en upprustning av järnvägsmaterielen. 
Automatlåsning Caestas - Castejon 
Syftet med projektet är att utöka säkerhetsanläggningarna på sträckan Caestas 
- Castejon på linjen Zaragoza - Alsasua. Projektet omfattar följande: 
Anpassning av elektrisk förregling 
Anpassning av elektronisk förregling 
Automatlåsning på hela banan 
Modifikation av kontrollpaneler 
FTG-kretsar på hela banan 
Automatisering av plankorsningar 
Enkel automatlåsning på sträckan Casetas - Zaragoza 
Projektet omfattar följande: 
Installation av förregling 
Installation av automatlåsning på den dubbelspåriga järnvägen längs hela 
banan 
Modifiering av OM:s (Centro Intermodal de Mercancias) elektriska 
förregling för att anpassa den till automatlåsning 
Telekontroll och ledningscentral för CTC vid stationen "i Zaragoza - El 
Portillo 
Kraftförsörjning via en 2 200 V-ledning 
Linjen Zaragoza - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 67/195, Ribaforada (Navarrä) 
Undergången som skall byggas under järnvägen ligger vid kilometerdistans 
67/195 på linjen Zaragoza - Alsasua och består av en underfart med 7 m bred 
körbana för fordon och en 1,5 m bred gångväg. 
Linjen Zaragoza - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 139/385, Tafalla (Navarra) 
Målet med projektet är att bygga en underfart för fordon vid kilometerdistans 
139/385. 
Den planerade underfarten består av en nedsänkt kassun med en lastprofil 
begränsad till 3,5 m fri höjd och en inre fri bredd på 7 m. 
36 y 
För att utföra arbetena är det nödvändigt med en mindre, tillfällig omläggning 
till en enda sida av banan, med en banbredd på 4 m och ett underlag bestående 
av 30 cm fyllnadsmaterial. 
Linjen Zaragoza - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 37/316, Luceni (Zaragoza) 
Projektet omfattar en omläggning av banan mellan kilometerdistanserna 2 + 320 
och 3 + 320, som korsar järnvägslinjen Zaragoza - Alsasua via en bro vid 
kilometerdistans 36-960. För att ta bort plankorsningen på Predolavägen 
planeras två förbindelsevägar, en på vardera sidan om järnvägen, för att ansluta 
den befintliga vägen med överfarten till huvudvägen. 
Linje C2 i närheten av Madrid, sträckan Atocha - Coslada San Fernando, 
upprustning av järnvägen 
De åtgärder som planeras i projektet är en upprustning av det elektrifierade 
dubbelspåret på sträckan mellan bron vid Tres Ojos i korsningen med M-30, 
kilometerdistans 17 + 200 och stationen i Coslada San Fernando, kilometer­
distans 17 + 581, med spår UIC-54, sliprar av kombinationstyp PR-90 och 
kiselballast av typ A. Andra åtgärder är anläggning av totalt 32 sidospår av typ 
C-54 vid stationerna i Vallecas och Vicålvaro och ersättning av de säkerhets-, 
kommunikations- och elinstallationer som berörs av denna nyanläggning. 
Linjen Madrid - Barcelona, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 330/101, Utebo (Zaragoza) 
Lösningen för järnvägsövergången är en bro med fyra spann med en spännvidd 
på 20, 15, 15 respektive 20 m. Konstruktionen bestar av prefabricerade 
spännbalkar, fästa upptill med en 20 cm tjock och 10 m bred spännbetongplatta 
stödd av förstärkt Idoroprengummi, i tre centralpelare och två överstycken. 
Linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike, borttagande av plankorsningen 
vid kilometerdistans 170/013, San Feliu de Buixalleu (Gerona) 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 170/013 på linjen Tarragona -
Barcelona - Frankrike med en underfart. 
Linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike, sträckan Villajuiga - Portbou, 
upprustning av järnvägen 
Målet med projektet är att uppmsta totalt 14/160 km av järnvägen mellan 
kilometerdistanserna 258/947 och 273/107 på linjen Tarragona - Barcelona -
Frankrike. 
J£3 
Arbetet sker i provinsen Gerona och omfattar kommunerna Villajiuga, Llansä, 
Colera och Portbou. 
Järnväg: uppmstning av de två spåren på hela sträckan, med räls av typ 
UIC-54, sliprar av typ PR-90 med fästen av typ HM ovanpå ballast typ A. 
Anläggning av 2 nya brokonstruktioner. Anläggning av 3 655 km diken 
och rensning av avlopp. 
Tunnlar. Sänkning av underlaget för att undvika minskad lastprofil. 
Elektrifiering och säkerhets- och kommunikationsanläggningar. I projektet 
planeras också en anpassning av luftledningen. 
Linjen Madrid - Sevilla (Atocha - Alcazar de San Juan), Villacanas 
station, elektrisk förregling 
Målet är att tekniskt och ekonomiskt specificera den elektriska förreglingen på 
stationen i Villacanas för att förbättra och rationalisera användningen av den 
berörda stationen och för att med en enda åtgärd kontrollera alla enheter. 
Följande anläggningar planeras: 
Elektrisk förregling vid Villacanas station och anslutning av denna till 
automatlåsningen på intilliggande banor 
Installation av tonfrekvenskretsar utan mekaniska skarvar 
Elinstallationer för kraftförsörjning 
Telefoni för drift och signalering 
System för försignalering och automatisk inbromsning vid stationen 
Modernisering av befintlig förregling 
Linjen Linares - Almeria, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistanserna 232/047, 232/974 och 233/120, Gador (Almeria) 
Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att 
ersätta de tre plankorsningarna vid kilometerdistanserna 232/047, 232/974 och 
233/120 på linjen Linares - Almeria genom omläggning av banan och 
uppmstning av en befintlig underfart. 
Linjen Madrid - Alicante, sträckan Alcazar de San Juan - La Encina, 
borttagande av plankorsningar mellan kilometerdistanserna 182 och 190 
De 4 plankorsningar som skall tas bort ligger inne i Socuéllamos stadskärna 
(Ciudad Real). 
De planerade arbetena förutsätter en omläggning av järnvägen eftersom 
borttagandet av de nuvarande plankorsningarna inte är förenligt med stadsbilden. 
^o 
Projektet omfattar både exploatering och elektrifiering och installation av 
trafikledningssystem. 
~i •> i 
I den nya sträckningen planeras en anhalt för resande i Socuéllamos. 
Linjen Chinchilla - Cartagena, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 346/322, Calle Paseo del Pino, Hellin (Albacete) 
Projektet omfattar anläggning av en fordonsöverfart med tre spann över 
järnvägen vid kilometerdistans 346/130 på linjen Chinchilla - Cartagena som 
ersättning för den bevakade järnvägskorsningen vid kilometerdistans 346/322. 
Åtgärden kompletteras med en gångbro i närheten av den nuvarande 
plankorsningen. 
Vid anläggningen av överfarten och gångbron berörs olika servicesystem som 
bevattningssystem, det kommunala avloppssystemet, luftledningar och jord­
ledningar för kommunikation, elledningar och teleledningar. 
Linjen Alicante - Alquerias, borttagande av plankorsningen vid 
kilometerdistans 50/586, Orihuela (Alicante) 
Projektet omfattar anläggning av en fordonsöverfart med åtta spann över 
järnvägen vid kilometerdistans 51/012 på linjen Alicante - Alquerias som 
ersättning för plankorsningen vid kilometerdistans 50/586. 
Åtgärden kompletteras med anläggningen av en rondell i det framtida Ronda de 
Orihuela (i början av projektet) och en korsning vid kilometerdistans 0/840 för 
tillfart till befintliga byggnader. 
Vid anläggningen av överfarten berörs olika servicesystem som bevattnings­
system och lågspänningsledningar. 
Säkerhetsanläggning vid stationen i Alquerias-Santomera 
Projektet består av att utrusta stationen i Alquerias-Santomera med elektrisk 
förregling och att byta ut sidospåren för att öka tågens hastighet då de passerar 
stationen. 
Projektet omfattar följande: 
Installation av elektrisk förregling 
Installation av en telefonväxel 
Kompletterande anläggningar för förreglingen, t.ex. ASFA, rörledningar, 
diken, anläggningar i lokaler 
Installation av kommunikationsledning mellan annalkningskretsarna och 
reläskåpet 
Utbyte av växlar för att anpassa tågrörelser från linjen Murcia - Alicante 
till linjen Chinchilla - Cartagena och vice versa till en hastighet av 
60 km/t. 
6. Svfte 
Det huvudsakliga syftet med åtgärderna är följande: 
"^-L-
Att öka säkerheten genom att ta bort 63 plankorsningar som i princip 
ligger mitt på linjen och genom att på en bestämd sträcka installera 
säkerhets- och kommunikationssystem som är anpassade till den berörda 
trafiken. 
Att som en första etapp höja kvalitetsnivån på järnvägsnätet på de linjer 
där den framtida hastigheten är oförenlig med plankorsningar. 
Att föra ut tidsvinsterna och förbättringarna av linjerna till de mest 
avlägsna delarna av halvön genom att den konventionella järnvägen blir 
konkurrenskraftig i fråga om restider. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 30.11.1992 30.06.1995 
Markförvärv 30.12.1993 30.09.1995 
Huvudsakliga arbeten 30.12.1993 30.12.1997 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Baserat på varje enskilt projekt har en beräkning utförts av den interna 
avkastningen, det nuvarande nettovärdet och vinst/kostnadsrelationen för varje 
undergrupp i projekt av samma karaktär och för gruppen. 
Intern avkastningsgrad: 
Uppmstning av järnvägen: 
Installation av säkerhetssystem: 
Borttagande av plankorsningar: 
Projekt: 
Nuvarande nettovärde: 
Vinst/kostnadsrelation: 15,6% 
11,82% 
6,2% 
10,79% 
86,7 miljoner ecu 
1,93 
^ •* 3> 
9. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Total kostnad Stödberättigad kostnad 
Planering av projektet 505 165 
Markförvärv 9 425 651 9 117 623 
Byggnader och 124350831 99708605 
anläggningsarbeten 
Kontroll och övervakning 2 063 786 2 063 786 
Summa 136 345 433 110 890 014 
Total stödberättigad kostnad: 
Stödnivå: 
Stöd frän Sammanhållningsfonden: 110 890 014 ecu 
85% 
94 256 510 ecu 
^H 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
BILAGA I 
ÖVERSIKT 
Projektsammanfattning 
Nr 95.11.65.008 
1. Projektnamn 
Katalanska tvärleden: Lérida - Gerona (sträckorna Rajadell - Manresa - Artés) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Generalidad de Cataluna 
Dpto. de Politica Territorial; Obras Publicas Gestion de Infraestructuras 
3.2 Adress: José Tarradelas 20 - 30, 1" planta 
08029 - Barcelona 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Katalonien 
5. Beskrivning 
Tvärledens huvudsakliga funktion är att ansluta tre förbindelser med de 
transeuropeiska näten, nämligen motorväg A-7 genom Gerona, Europaväg E-9 
genom Manresa och motorväg A-2 genom Lérida. 
Huvudtanken är att skapa en direktförbindelse, via Centralbäckenet, utan 
omvägen över Barcelona, mellan städerna Lérida och Gerona och på så sätt 
bryta upp det nuvarande katalanska vägnätets ekerstruktur (varigenom resvägen 
minskas från ca 250 till 215 km, vilket medför en besparing på 14% av 
^ Tre 
distansen) och öppnar en direktförbindelse till den norra kusten och vägarna 
Europa. 
^ A G 
Leden i dess helhet är uppdelad i fem helt åtskilda sträckor: Lérida - Cervera, 
Cervera - Manresa, Manresa - Vic, Vic - Olot (ledens nordligaste och sista 
etapp, där den ansluter till sträckan Olot - Figueras). 
I det nuvarande beslutet ingår sträckorna Rajadell - Manresa - Artés (Rajadell 
- Manresa, Ronda - Manresa, Manresa - Sant Fruitös, Sant Fruitös - Artés) 
och Vic - Manlleu (Xarxa arterial de Vic och Vic - Manlleu). De nämnda 
sträckorna har följande längd: 
- Rajadell - Manresa 7,10 km 
- Ronda - Manresa 1,36 km 
- Manresa - Sant Fruitös 5,04 km 
- Sant Fruitös - Artés 8,00 km 
- Xarxa arterial - Vic 8,11 km 
- Vic - Manlleu 3.65 km 
SUMMA 33,26 km 
På sträckan Rajadell - Manresa - Artés planeras följande arbeten: 4 viadukter, 
8 överfarter, 15 underfarter, 1 serviceområde, 9 anslutningar. 
På sträckan Vic - Manlleu planeras följande arbeten: 6 anslutningar, 1 viadukt, 
8 överfarter, 12 underfarter. 
6. Svfte 
Huvudsyftet är att anlägga en led som förbinder de inre delarna av Iberiska 
halvön och Medelhavskusten med de stora anslutningsvägarna till Europa via de 
inre delarna av Katalonien. 
Denna nya led skulle i betydande grad bidra till bättre villkor för personers och 
varors rörlighet, vilket skulle inverka gynnsamt på utvecklingen av handeln 
inom gemenskapen. 
Det finns också andra syften, som att gynna ekonomin i de inre regionerna och 
regionerna nedanför Pyrenéerna, att minska trafikstockningarna i Barcelonas 
storstadsregion, och att återställa jämvikten i regionerna. 
Genom denna tvärled i en jordbruksregion bör distributionen och försäljningen 
av jordbruksprodukterna förbättras samtidigt som transportkostnaderna minskar 
och den potentiella marknaden utvidgas, framför allt i riktning mot Europa. 
I industrisektorerna kommer den nya leden att medföra alternativ till lokalisering 
av företag och minska trafikstockningarna i industrizonerna i Barcelonas 
storstadsregion samtidigt som det skapas tjänster med inriktning på dessa 
företag. 
3v> 
Även byggsektorn kommer att påverkas av den samlade vinsten av befolknings­
ökningen liksom servicesektorn kommer att påverkas av den ökade befolkningen 
och tillkomsten av nya transport- och lagringstjänster. 
Då det gäller fordonstrafiken finns det fyra syften med leden i de generella 
beräkningarna för Kataloniens vägplan: 
- Förbindelser inom de inre regionerna och mellan dessa och de stora 
kommunikationslederna till de inre delarna av halvön och Medelhavskusten 
och det övriga Europa. 
- Direktförbindelse mellan Lérida och Gerona, utan omvägen över Barcelona, 
varigenom resvägen minskas från ca 250 till 215 km, vilket medför en 
besparing på 14% av distansen. 
- En ny led för varutransporter till den franska gränsen via Junquera och 
Lérida. 
7. - Minskade trafikstockningar i Barcelonas storstadsregion, vilket dessutom är 
ett viktig steg för att ersätta ekerstrukturen hos det nuvarande till Barcelona­
regionen koncentrerade vägnätet. 
Tidsplan 
Sträckan Påbörjas Avslutas 
Rajadell/Manresa/Artés 
Planering av projektet 11.01.1993 31.12.1994 
Markförvärv 01.03.1994 01.06.1995 
Huvudsakliga arbeten 01.04.1994 31.12.1995 
Operativ fas 31.12.1995 
3^3 
Sträckan Vic-Manlleu Påbörjas Avslutas 
Planering av projektet 01.03.1993 30.05.1995 
Markförvärv 01.04.1995 01.09.1995 
Huvudsakliga arbeten 01.09.1995 31.12.1995 
Operativ fas 31.12.1995 
Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Följande värden har använts vid beräkningen: 
Undersökningsperiod: 
Genomsmttlig trafikintensitet: 
- Cervera - Manresa 
- Manresa - Vic 
- Vic - Olot 25 är från och med början av 
projektet 
11 900 fordon/dygn 
13 232 fordon/dygn 
12 041 fordon/dygn 
Vid den ekonomiska beräkningen har direkta kostnader och vinster tagits med 
(kostnader för projekplanering, anläggningsarbeten, underhåll, tidsbesparing, 
olyckor och kostnader för fordonsunderhåll). 
6% 
375 miljoner ecu 
16,6% 
2,1 
2004 Diskonteringsränta: 
Undersökningsresultat: 
- Nuvarande nettovärde: 
- Intern avkastning: 
- Vinst/kostnadsrelation: 
- Första året med samlad nettovinst : 
Miljökonsekvensanalvs 
Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett 
i enlighet med gemenskapens direktiv 85/337/EEG. 
Den del av totalkostnaden som motsvarar åtgärder mot miljöpåverkan eller 
miljöskyddsåtgärder uppskattas till 18%. 
^-3 
10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 
(1 ecu = 162,323 ptas) 
Total kostnad Stödberättigad kostnad 
Planering 1633 547 954 886 
Arbeten 58 605 373 52 949 982 
Summa 60 237 930 53 904 868 
Total stödberättigad kostnad: 
Stödnivå: 
Stöd från Sammanhållmngsfonden: 53 904 868 ecu 
80% 
43 123 894 ecu 
'*>* 
SPANIEN 
STUDIE 
VTS (BLANDAT TRANSPORT/MILJÖPROJEKT) 
^-f 
Offentliggörande m huvudpunlUerna i beslnten om beviljande av 
finansiellt stöd enngt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sanmianiiàllningsfond 
BILAGA I 
SPECIFIKATION , 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/11/15/001 
1 ProfekfriftTyin; 
Övervakning av sjötrafik och bekämpning av havsföroreningar (2) 
2 Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P- de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3 Organ som MfiVflirar % gr^KM*? genomfarande 
3.1 Namn: Direcciön General de Marina Mercante 
3.2 Adress: C/ Ruiz de Alarcön 1, 28071 Madrid 
4 Elate 
4.1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Region: Andalusien, Balearema, Katalonien, Baskien och Valencia 
5 Projektbeskrivning 
Arbeten kommer att utföras i Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, 
Tarragona och Valencia. Trafiken kring dessa hamnar är sådan att man 
bör inrätta övervakningscentraler för att förbättra sjösäkerheten. 
Följande projekt är planerade att genomföras: 
A) ALMERIA 
1. Byggande av en regional sjöräddningscentral (CRCS) och ett 
hamnkontor i Almeria. 
Projektet består i att uppföra en regional sjöräddningscentral och ett 
hamnkontor i Almeria. Den totala byggytan uppgår till 2 361,61 m2. 
Den del som är avsedd att inrymma hamnkontoret byggs i tre plan och 
förses med erforderliga installationer. I den södra delen av byggnaden 
uppförs ett tom där den regionala sjöräddningscentralen komer att vara 
belägen. Det omfattar sammanlagt 15 våningar och kommer bland annat 
att inrymma krisrum, kontrollrum och kontorsutrymmen. Byggnaden 
kommer att ligga vid Muelle de Levante (Östra kajen) i Almerias hamn. 
Den totala bruksytan blir 1 881,94 m2. 
2. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen i 
Almeria. 
Anläggningarna i Almeria kommer att förses med elektronisk utrustning 
för förbindelse mellan sjöräddningscentralen och två stycken 
fjärrmanövrerade stationer i Castillo de San Telmo och Cabo de Gata. 
De olika enheterna förses med följande utrustning: 
a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; 
VHF-kommunikation för SMM, SMA och SMT; 
mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; 
väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; 
inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
b) Fjärrmanövrerad station i Castillo de San Telmo: X-bandradar; 
förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; 
strömförsörjningsanläggning. 
c) Fjärrmanövrerad station i Çabo de Gata: X-bandradar; 
radiogoniometer VHF; inbrotts- och brandlarm; 
strömförsörjningsanläggning. 
B) BILBAO 
Följande projekt är planerade att genomföras: 
1. Uppförande av en byggnad med regional sjöräddnings- och 
trafikövervakningscentral i Bilbaos autonoma hamn. Vågbrytare i 
Santurce (Vizcaya). 
Sjöräddningscentralen kommer att ligga i Bilbaos autonoma hamn. Från 
denna kommer information att vidarebefordras till den nationella 
sjöräddningscentralen. Från centralen i Bilbao kommer man att 
samordna och styra verksamheten i detta område (som tills vidare 
omfattar sträckan från Cabo de Ajo till franska kusten). Tillsammans 
med centralen i Gijön kommer man att täcka hela den kantabriska 
kusten. 
Byggnaden kommer att bestå av nio våningar, med en total byggyta på 3 
994,80 m2. De två översta våningarna (8 och 9) kommer att utrustas med 
radioantenner, radarantenner, parabolantenner samt annan sändnings-
och mottagningsutrustning. 
Utbyggnaden av hamnen (man genomför för närvarande etapp ett), 
kommer att innebära omdisponeringar som gör att denna anläggning får 
en centralt belägen position och kommer att fungera som knutpunkt. 
%Ï 
2. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen 
(CRCSM) i Bilbao. 
Anläggningarna i Bilbao kommer att förses med elektronisk utrustning, 
dels själva sjöräddningscentralen och dels två stycken fjärrmanövrerade 
stationer i Punta Galea och Cabo Machichaco. 
Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: 
a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; 
VHF-kommunikation för SMM; mellanvågskommunikation; 
kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med 
fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; strömförsörjningsanläggning. 
b) Fjärrmanövrerad station i Punta Galea: X-bandradar; 
radiogoniometer; VHF-kommunikation för SM A; förbindelse med 
centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
c) Fjärrmanövrerad station i Cabo de Ajo: radiogoniometer VHF; 
inbrotts- och brandlarm; sfrömförsörjningsanläggning. 
C) PALMA DE MALLORCA 
Följande är planerat att genomföras: 
1. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen 
(CRCSM) i Palma de Mallorca. 
Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: 
a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; 
VHF-kommunikation för SMM, SMA och SMT; 
mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; 
väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; 
inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
b) Fjärrmanövrerad station i Sierra Alfabia: radiogoniometer; 
VHF-kommunikation för SMA och SMT; förbindelse med centralen; 
inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
c) Fjärrmanövrerad station i Cabo Figueras: X-bandradar; inbrotts- och 
brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
D)TARRAGONA 
Följande är planerat att genomföras: 
1. Elektronisk utrustning för den lokala sjöräddningscentralen (CLCS) i 
Tarragona. 
Anläggningarna i Tarragona kommer att förses med elektronisk 
utrustning, dels själva sjöräddningscentralen och dels en fjärrmanövrerad 
station i Cabo Salou. 
Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt mellan enheterna: 
W( 
a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; 
VHF-kommunikation för SMA, SMT och en del av SMM; 
mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; 
väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerad station; datorsystem; 
strömförsörjningsanläggning. 
b) Fjärrmanövrerad station i Cabo Salou: X-bandradar; radiogoniometer 
VHF; delar av VHF-kommunikation för SMM; förbindelse med 
centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
E) VALENCIA 
Följande projekt kommer att genomföras: 
1. Uppförande av byggnad för hamnkontor och övervakningscentral för 
sjötrafiken i Valencia. 
Byggnaden kommer att bestå av ett antal kuber med en upphöjning mitt 
i, i vars översta del kontrolltornet är inrymt. Anläggningen delas på så 
sätt upp i två separata delar med olika funktion: Dels en 
sjöräddningscentral och dels ett hamnkontor. En gemensam entré 
kommer att finnas för de båda enheterna. Dessa enheter inryms i var sin 
del av byggnaden. I den ena delen kommer det att finnas kontrollrum för 
sjötrafik och sjöräddning med manöverbord samt samlingssalar. Dessa 
kommer att vara belägna på den översta våningen cirka 40 meter över 
marken, i en del som höjer sig över resten av byggnaden, för att man 
skall kunna överblicka vad som sker i hamnen. Vid hamnkontoret 
kommer allmänheten att expedieras. 
2. Utrustning för den regionala sjöräddningscentralen (CRCSM) i 
Valencia. 
Anläggningarna i Valencia kommer att förses med elektronisk 
utrustning, dels själva sjöräddningscentralen och dels tre stycken 
fjärrmanövrerade stationer belägna på kajen i hamnen, i Castellön de la 
Plana och på Cabo de la Nao. 
Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: 
a) Centralen: kontroll och presentation; VHF-kommunikation för SMM; 
mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; 
väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; 
strömförsörjningsanläggning. 
b) Fjärrmanövrerad station på kajen i hamnen: X-radar; 
radiogoniometer; VHF-kommunikation för SMA och SMT; förbindelse 
med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. 
c) Fjärrmanövrerade stationer i Castellön de la Plana och på Cabo de la 
Nao: radiogoniometer; VHF-kommunikation för SMA och SMT; 
^N 
förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; 
strömförsörjningsanläggning. 
Syfte 
I den nationella planen för speciella insatser för att rädda människoliv 
till havs anges följande speciella uppgifter för övervakningscentralerna 
för sjöfarten: 
- Övervaka och förebygga olyckor till havs. 
- Övervaka och kontrollera sjötrafiken. 
- Samordna sjöräddningsverksamheten. 
- Kontrollera och bekämpa föroreningar. 
- Kontrollera sjöfarts- och hamnverksamheten. 
- Ge ut trycksaker om sjösäkerhet. 
- Stödja och informera sjöfartsmyndigheter. 
Tack vare övervakningscentralerna kan dessa uppgifter utföras i spanska 
kustområden som är speciellt utsatta, antingen på grund av att de är hårt 
trafikerade, som i Bilbao, eller på grund av att farlig last transporteras, , 
som i hamnen i Tarragona med sin oljeterminal, eller på grund av den 
stora trafiken av fritidsbåtar, som i Palma de Mallorca, eller på grund 
av en transittrafik för import, som i Valencia och Murcia. 
Hamnkontorens nya lokaler och utrustning i Almeria, Bilbao och 
Valencia, gör att man där bättre kan kontrollera sjöfarten och 
verksamheten i hamnarna, förutom de administrativa uppgifterna med att 
dirigera och inspektera fartyg och andra liknande sysslor. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 941001 961231 
Ibruktagande 971001 
Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 
Syftet med den nationella planen för speciella insatser för att rädda 
människoliv till havs och för bekämpande av havsföroreningar (PNS) 
som godkändes 13 mars 1994, är att uppfylla stadgandena i paragraf 78 i 
Lag 27/1992 om statliga hamnar och handelsflottan. Bakom denna plan 
ligger framför allt Spaniens ratifikation i mars 1993 av 
°)Fé 
Hamburgkonventionen eller SAR 79-konventionen (Internationell 
sjöräddningskonvention 1979), som bildar den juridiska och tekniska 
grundvalen för en internationell sjöräddningsplan. 
Kraven i PNS präglar även såväl den inhemska som gemenskapens 
politik vad gäller sjöräddning och skydd av havsmiljön, liksom 
Europeiska unionens åtaganden, vilka fastslagits i Sjösäkerhetspolitiska 
programmet och de internationella organisationerna. 
Det omedelbara syftet är att upprätta och vidmakthålla en 
landsomfattande organisation för sjöräddning och bekämpande av 
havsföroreningar. 
Därför har man föresatt sig att bygga och utrusta olika 
samordningscentraler, i syfte att skapa gemensamma kriterier för 
funktion och utrustning. 
- 1993 lade sammanlagt 704 fartyg till i Almeria. Av dessa var 451 
färjor som medförde över 300 000 passagerare. 
2 250 000 ton gods hanterades. 
I november 1994 öppnades en färjelinje till Nador (Marocko), som 
väntas transportera 360 000 passagerare under 1995. 
Cirka 100 fiskefartyg är verksamma kring Almeriabukten. 
- I hamnen i Bilbao tog man under 1993 emot sammanlagt 3 284 fartyg 
och totalt hanterades omkring 25 miljoner ton gods. 
Den sammanlagda mängden bulktransporterade flytande oljeprodukter 
och derivat översteg 14,5 miljoner ton. 
Vidare transporterades 89 118 passagerare i båda riktningarna på den 
reguljära färjelinjen till England. 
Det faktum att en del av godset måste fraktas vidare på pråmar in i 
viken för att nå fabriker och produktions-/konsumtionsställen, 
påverkar också trafiken i hamnen. 
Att det dessutom ligger ett antal fartyg vid yttre och inre ankarplatser 
som väntar på att komma in på varv för att repareras, accentuerar 
ytterligare behovet av en trafikövervakningscentral. 
- Hamnen i Palma tog under 1993 emot 2 708 fartyg och den totala 
mängden gods var 3 169 725 ton. 
Av dessa var 812 907 ton bulktransporterade flytande produkter, 
råoljederivat inberäknade. Antalet färjepassagerare uppgick till 576 
450. 
Vidare finns det fiske- och fritidsbåtar, de senare i tre marinor med 2 
000 båtplatser som är en del av hamnen. 
'1Î\ 
- Hamnen i Tarragona tog under 1994 emot sammanlagt 2 227 
handelsfartyg och 23,8 miljoner ton gods hanterades. Av dessa var 
14,5 miljoner ton råolja och derivat som hanterades vid raffinaderiets 
pir och kaj. En annan viktig del var handelsvaror i bulk, där 6,8 
miljoner ton hanterades. 
Det bör också framhållas att det i denna hamn finns en betydande 
fiskeflotta som löper in och ut ur hamnen på fasta klockslag, vilket 
ökar risken för att farliga situationer skall uppstå vid manövreringen 
av båtarna. 
- I hamnen i Valencia registrerades (under 1994) 4 708 handelsfartyg. 
Till detta skall läggas 108 fiskebåtar och 548 fritidsbåtar som är 
registrerade i denna hamn och som innebär att det dagligen finns 
en omfattande trafik i hamnen och utmed kusten. 
Under ovannämnda period hanterades nästan 13 miljoner ton gods i 
hamnen, av vilka en icke oansenlig del var oljeprodukter och kemiska 
produkter. Detta påverkar naturligtvis sjösäkerhetsarbetet, om en 
olycka skulle inträffa. 
Det bör också nämnas att 187 173 passagerare transporterades under 
denna period. 
Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektkategori 
Byggnader och 
byggnadsarbeten 
Installationer och 
maskiner 
Moms 
TOTALT Totalkostnad 
6 481 257 
7 350 074 
2 213 014 
16 044 345 Kostnader före 
tidigaste datum för 
stöd 
2 617 282 
418 764 
3 036 046 Stödberättigande 
kostnad 
3 863 975 
7 350 074 
1 794 250 
13 008 299 
Fördelning mellan de olika projekten: 
Plats/arbeten Byggnader, 
byggnadsarbeten Installationer, 
maskiner Stödberättigande 
kostnad 
^n 
Almeria 
Bilbao 
Palma de Mallorca 
Tarragona 
Valencia 
TOTALT 863 334 
987 796 
1 631 081 
4 482 211 1 940 564 
1 887 323 
1 804 582 
944 333 
1 949 286 
8 526 088 3 803 898 
2 875 119 
3 435 663 
944 333 
1 949 286 
13 008 299 
Stödberättigande totalkostnad: 
Stödnivå: 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 13 008 299 
85 % 
11 057 054 
10 Uppföljningsindikatorer 
Anläggningsarbeten Beräknad volym som skall hanteras 
för att fullfölja projektet 
Schaktning 856 m3 
Betong 4 742 m3 
Murverk 6 692 m3 
Utmstning 
Radar/radiogoniometrar 7/11 enheter 
Manöverbord VHF/FM 5 enheter 
Radiolänk och fjärrmanövrering 4 enheter 
Väderstationer 5 enheter 
Strömförsörjningssystem 5 enheter 
Lokalt nät 5 enheter 
^rj 
Offentliggörande av nödvändiga uppgifter i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
BILAGA I 
BESKRIVNING 
Sammanfattning av projekt 
nr 95.11.15.002 
1. Proiekmamn 
Förhandsstudie och kostnad/intäktanalys avseende lokala myndigheters projekt. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Orean som ansvarar for pro iekteeno införande 
3.1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 
3.2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
4. Plate 
4 1 Medlemsstat: Spanien 
4.2 Regioner: Aragon, Balearema, Katalonien, Madrid, Navarra, Baskien och La 
Rioja. 
5. Beskrivning 
Totalt fyra undersökningar avseende tekniskt bistånd för förberedelse av de samlade 
dokument som enligt gemenskapsförordningar krävs i fråga om projekt med anknytning 
till miljön som föreslås av lokala myndigheter avseende 1995 och som kan 
i'3o - Ie)? 
finansieras genom sammanhållningsfonden enligt följande: 
Sanering och restaurering av stadsmiljö; förbättring av stadsmiljö och infrastruktur för 
att förbättra miljön i Madrid, hantering av tätortsavfall och förvaltning av 
infrastrukturer för att förbättra miljön i Barcelona med förorter. 
6. Mål 
Att genomföra nödvändiga undersökningar för att kunna verkställa en detaljerad 
förhandsstudie av beräknade resultat av ett konkret genomförande av lokala 
myndigheters projekt. Dessa undersökningar omfattar huvudsakligen en övergripande 
diagnos av befintliga problem, en analys av projekt i samband med strategin och 
prioriteringarna för miljöskydd, projektens miljöeffekter, de ekonomiska och sociala 
fördelar som följer av projektgenomförande genom en kostnad/intäktanalys liksom en 
analys av den administrativa situationen, finansieringsplan och finansieringskällor. 
7. Tidsplan för arbetet 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Undersökning 1.5.1995 31.7 1995 
8. Beräkning av kostnader och ekonomiska och sociala fördelar 
Saknas. 
9. Bidrag till europeiska nät 
Saknas. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Total kostnad 182 288 
Stödberättigade kostnader 182 288 
Stödnivå 100% 
Stöd från 
sammanhållningsfonden 182 288 
)') 
PORTUGAL 
• • MILJÖ 
C/ôo 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en samnianhållnmgsfond 
Projekt nr 93/10/61/007 
1. Projektnamn 
Dammen i Enxoé och vattenledningsnät. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 
3. Organ som anvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instimto da Ägua 
Adress: Av. Almirante Gago Coutinho, 30 1000 Lissabon 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Alentejo 
5. Beskrivning 
Projektet berör dammen i Enxoé och anslutningsarbeten, vattenverk, pumpstation, 
vattenledningsnät och tillfarter. 
Dammen i Enxoé kommer att ha en maximal höjd av 20,5 m och skapa en 
vattenmagasin med en kapacitet av 10,4 hm3. Den översvämmade ytan kommer att 
vara 2 km2 när magasinet är fullt. 
Dammens anslutningsarbeten inbegriper en provisorisk avledning, en avvattning, ett 
intagstorn och ett breddavlopp under vatten. 
Det vatten som är avsett för tillförsel till allmänheten kommer att tas in i 
vattenmagasinet, ledas med självfall till vattenverket och pumpas in i 
vattenledningsnätet. 
Vattenledningsnätet, som består av två separata separata ledningssystem, sträcker sig 
omkring 120 km och består av underjordiska ledningar med en diameter av högst 
300 mm. Nätet inbegriper också två reservoarer. 
4 o-1 
De tillfarter som planeras skall ersätta de vägar som blivit oanvändbara på gmnd av 
dammen och magasinet. 
Sylte 
Projektets huvudsyfte är att säkerställa en effektiv och varaktig vattentillförsel till 
kommunerna Serpa och Mértola, och att samtidigt avhjälpa den allvarliga 
bristsituationen som för närvarande råder. 
Dessa kommuner ligger i regionen Alentejo där vattentillgången är dålig, bl a 
beroende på långa perioder av torka varför det är nödvändigt att umyttja 
ytvattenresurser i sådana magasin som det som planeras i floden Enxoé. 
De nya nätet kommer att göra det möjligt att betydligt öka den procentadel av 
befolkningen som betjänas, främst i kommunen Mértola, där försörjningsnivån höjs 
från 12 % till 50•%. 
Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 
80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. 
Projektet syftar också till att reglera avbördningen, så att det biologiska kretsloppet 
och vattenkvaliteten kan upprätthållas. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete «« « . A ., 
JV Påbörjas Avslutas 
Undersökningar 1.10.1994 31.12.1997 
Markförvärv 1995 31.12.1995 
Huvudsakliga arbeten 15.10.1995 31.12.1997 
Driftsfas 1.1.1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den interna avkastningsnivån (TIRE) på 6,6 % anses tillfredsställande för 
investeringar av detta slag, med beaktande av det sammanhang i vilket projektet 
genomförs. 
c/0L 
9. Miljökonsekvensanaivs 
De negativa effekter som konstaterats anses acceptabla under byggnadsfasen och 
försumbara under driftsfasen i fråga om fauna och flora. 
Med beaktande av att det rör sig om en region som är utsatt för långa torkperioder 
och som karakteriseras av stark erosion kan man förvänta sig att de övergripande 
miljöeffekterna är positiva. De åtgärder som skall vidtas för att optimera denna 
effekt har f.ö. redan identifierats. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Totalkostnad 25 656 111 
Stödberättigande kostnader (efter 1.1.1993) 25 527 111 
Stödnivå 85% 
Stöd från sammanhållningsfonden 21 698 045 
C/cVj 
Offentliggörande av de väsentliga inslagen i besluten om 
tilldelning av ett finansiellt anslag i enlighet med 
förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/10/61/015 
1. Projektets namn: Vattenuppsamlingsprojektet Odeleite-Beliche: 
Odeleite-dammen, förbindelse-tunnel, försörjningsnät och 
reningsanläggning i Travira. 
2. Myndighet som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Avenida D.Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 
3. Myndighet som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instituto da Agua (Vatteninstitutet) 
3.2 Adress: Avenida Almirante Gago Coutinho, 30 - 1200 
LISSABON 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Administrativt distrikt: Algarve 
5. Kort beskrivning av projektet 
Vattenuppsamlingsprojektet Odeleite-Beliche är avsett 
att försörja sju kommuner i Sotavento i östra Algarve 
vars befolkning kommer att uppgå till'600 000-700 000 
invånare vid projektets slutförande (2027). 
Vattenuppsamlingsnätet, installerat vid Odeleite och 
Beliche, bifloder till Guadiana, består av följande: 
— Beliche-dammen (befintlig) 
— Reningsanläggning i Beliche (befintlig) 
— Odeleite-dammen 
— Anslutningstunnel mellan de två reservoarerna 
— Vattentillförselrör Beliche-Tavira 
— Reningsanläggning i Tavira 
— Bevattningsnät 
— Dräneringssystem för bevattningsnätet 
De två förstnämnda arbetena, som redan avslutats, liksom 
arbetet med bevattningsnätet ingår inte i det projekt 
som godkänns genom detta beslut. 
Odeleite-dammen, som byggs med jord- och stenfyllning, 
kommer att vara 65 m vid den högst belägna punkten. 
LtOtj 
Ksöjtet (nivå 55 m) kommer att ha en bredd på 12 m med 
ett omfång på omkring 347 m. 
Genom fördämningen skapas en reservoar med en nominell 
kapacitet på 130 hm3 (nivå 52 m och en vattenyta på 720 
ha) och en nyttjandevolym på 117 hm3. 
Odeleite-reservoaren skall förbindas med reservoaren i 
Beliche genom en tunnel på 3: km och ett nominellt flöde 
på 25 mVsek; nivån i de båda reservoarerna skall vara 
densamma. Tunneln skall vara försedd med sektioner som 
gör det möjligt att ta vatten från varje reservoar för 
sig. 
Försörjningsnätet består av ett vattentorn, en 
tillförseltunnel, två uppsamlingsstationer och två 
tillförselrör med en diameter på 2,5 m och en längd på 
28 km. 
Reningsanläggningen i Tavira är indelad i fyra moduler 
och har en kapacitet på 2,2 mVsek. För närvarande 
håller två moduler på att byggas; byggandet av 
anläggningen kommer att omfattas av ett förnyat 
ansökningsförfarande. Den består av terminalen från 
vilken vattnet sänds till det kommunala nätet. 
Första etappen av byggandet av denna reningsanläggning 
har beviljats anslag från FEDER inom ramen för 
åtgärdsprogrammet för Sotavento Algarvio. Den senaste 
utgift som registrerats inom ramen för detta program och 
som markerade avslutandet av den etappen av projektet 
är daterad den 21 juli 1994. 
Det bör noteras att den byggetapp av anläggningen i 
Tavira som omfattas av aktuell finansiering utgör 8 % 
av den sammanlagda planerade investeringen enligt detta 
beslut. 
6. Principiella mål 
Projeket skall säkerställa dricksvattenförsörjningen 
till östra Algarve och göra det möjligt att motsvara den 
ökade efterfrågan på grund av turismen. 
Försörjningen säkerställs för närvarande genom 
underjordiska källor vars överutnyttjande leder till 
försämrad vattenkvalitet, sänkning av grundvattennivån 
och saltpåverkan. 
Uppsamling av vatten från Guadianas två bifloder fyller 
därmed ett dubbelt syfte: det säkerställer tillförselns 
kvalitet' och regelbundenhet och tillåter återställning 
och sanering av grundvattnet. f 
^o5 
Vad gäl*ee-r dricksvatten kommer ibruktagandet av nätet att 
helt och fullt säkra försörjningen och kommer att höja 
leveransnivån med 50-65 % vid lågsäsong och 68-*80 % vid 
högsäsong. 
7. Tidplan för arbeten 
Igångsättningsdag Slutförandedaq 
Teknisk projektering (redan påbörjad) 31.12.19 
94 
Inköp av mark (redan påbörjad) 31.12.1995 
Huvudarbeten (redan påbörjade) 31.12.1996 
Ibruktagande april 1996 
8. Beräkning av kostnader och avkastning 
Det aktuella projektet representerar en total TIRE på 9,04 % och * 
en TIR på 8 %; dessa nivåer bedöms, godtagbara för ett projekt av 
denna art och gör det möjligt att anse investeringen rimlig. 
Dessa resultat är inte särskilt känsliga för .variationer i 
parametrarna sammantaget: för att minska.TIRE till 7,4% krävs 
att det samtidigt uppstår en belastning på 15 % av 
investeringar som ännu inte verkställts, en belastning på 
10 % av underhålls- och utnyttjandekostnader och en minskning 
på 10 % av beräknad avkastning. 
9. Utvärdering av miljöpåverkan 
En analys av användningen av de reguljära uttagen från de två 
reservoarerna i projektet Odeleite-Beliche visar att 
projektet har ett betydande ekologiskt värde; 39 % av 
resurserna kommer att försörja befolkningen med dricksvatten, 
20 % kommer att ersätta underjordiska källvattentäkter och 
5 % kommer att användas till att bevara den ekologiska 
balansen. 
Dammbygget kommer att innebära endast minimal miljöpåverkan 
eftersom det inte medför någon omflyttning av befolkningen 
och den jordbruksmark som tas i anspråk inte kommer att 
överstiga 40 ha. 
Effekterna nedströms kommer att kunna regleras genom utsläpp 
i de två reservoarerna i syfte att bevara floran och faunan. 
Dessa åtgärder skulle också kunna bidra till att man undviker 
"vatten-stress" i träskområdet Castro Marim, som har stort 
ekologiskt värde. 
Påverkan på Guadianas och dess deltas ekosystem torde vara 
minimala. 
6/ôé 
Slutligen- kommer genomförandeprogrammet att återuppta 
åtgärderna för att mildra effekten av miljöpåverkan, och 
kostnaderna för dessa ingår i den totala projektkostnaden. 
10. Kostnader 
Total projektkostnad: 154 037 354 ecu 
Stödberättigande kostnad (efter 9.8.1994): 101 679 860 ecu 
Den kostnad som beaktats vid beräkningen av anslag (med 
avdrag för mottagna belopp): 
89 478 277 ecu 
Stödnivå: 80 % 
Stödberättigande kostnad totalt: 71 582 622 ecu 
QÖV 
Offentliggörande av nödvändiga uppgifter i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
Projekt nr 94/10/61/017 
PROJEKTBESKRIVNING 
1. Projektnamn: Behandling av avloppsvatten från Portimäo — uppsamlingsbrunnar och 
behandlingsanläggning. 
2. Organ som ansvarar för ansökan: 
2.1 Namn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 
3. Organ som ansvarar för projektgenomförandet: 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Portimäo 
3 2 Adress: Largo 1° de Maio - 8500 PORTIMÄO 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Administrativ region: Algarve 
5. Kortfattad beskrivning av projektet 
Projektet avser konstruktionen av en STER och dess nät i Portimäo. 
STER skall betjäna en befolkning på 135 000 invånare. Avloppsvattnet bearbetas först 
preliminärt, därefter sekundärt (biologiskt) och sedan tredje gång (mognadsbassäng). 
Nätet utgörs av två stationer för uppsamling med kanaler, inlopps- och utloppsluckor. 
Projektet ingår i Barlavento Algarves grundläggande vattenreningsnät som skall erbjuda 
integrerade lösningar och göra det möjligt att förverkliga en skalekonomi. 
Barlaventos nät utgör en sammanlagd investering på 80 000 000 ecu, och nya 
ansökningar om stöd från sammanhållningsfonden kommer att ges in fortlöpande under 
de närmaste åren. 
C/^V 
Huvudsyften 
Projektet har till syfte att minska utsläpp av obehandlat avloppsvatten från Portimäo i 
Ärade och i Ria Älvor och att säkerställa en slutlig renhetsgrad hos utsläppet som 
motsvarar kraven på skydd det mottagande vattenområdet och som iakttar villkoren i 
direktiv 91/271/EEG om behandling av avloppsvatten. 
Projektet bör bevara särskilt känsliga ekosystem och göra det möjligt att utnyttja 
badstränderna i regionen liksom att odla tvåskaliga blötdjur. 
Barlaventos nät, som omfattar skyddsområden och stora ekologiska värden, har som 
allmänt mål att skydda den naturliga miljön mot tilltagande påfrestningar från tätorts-
och turistutveckling. 
7. Tidsplan för arbetet 
Arbetet påbörjas Arbetet avslutas 
Teknisk projektering augusti 1993 juni 1994 
Inköp av mark 
Huvudsakliga arbeten juni 1994 juni 1997 
Ibruktagande 1995 2010 
8. Miljökonsekvensanalys 
Projektet kommer att väsentligt förbättra vattenkvaliteten och bör därför ha positiva 
effekter på de biotiska systemen, på de verksamheter som är knutna till utnyttjandet av 
vattenresurser liksom rekreation i anslutning till vatten. 
Projektet skall genomföras i harmoni med miljön och bidra till att förbättra 
vattenförvaltningen genom att göra det möjligt att återanvända behandlat avloppsvatten. 
9. Kostnader och avkastning 
Projektet skall ha en VAN på 2 197 000 000 escudos. Projektets art motiverar denna 
investering. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Total kostnad: 8 071 855 
Stödberättigade kostnader (efter 3.10.94): 7 793 855 
Stödnivå: 85% 
Lö<) 
Stöd från sammanhållningsfonden: 6 624 777 
M o 
Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut 
om tilldelning av finansiellt stöd enligt 
rådets förordning 1164/94 om inrättande av 
en sammanhâllningsfond 
94/10/61/025 
1. Projektets titel 
Reningsanläggning för Almada/Seixal/Sesimbra 
2. Myndighet, som ansvarar for ansökningen 
2.1. Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 
3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 
3.1. Namn: Câmara Municipal de Seixal 
3.2. Adress: Rua Fernando de Sousa 2, 2840 Seixal 
4. Plate 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Lissabons stadsområde, södra stranden av Tejo 
5. Beskrivning 
Projektet skall försöka lösa problemen med behandlingen av fast stadsavfall (310 
ton/dag), som produceras av omkring 320 000 invåanre. 
Projektet omfattar följande: fyllning, tillfartsvägar, inhägnad, tilläggsanläggningar, 
skyddssystem och externa nät. 
Fyllnadsarbetet baseras på följande tekniska lösning: 
"Håligheter" skapas, som är anpassade till den lokala topologin; de första 
' åren deponeras avfallet i dessa håligheter, tills det når upp till den 
omgivande nivån. 
Därefter läggs avfallet i 1 m tjocka lager, som skiljs åt av jordlager, som 
gör det möjligt att plantera träd; diken anläggs, varigenom vätska kan 
tillföras för bottendränering. 
När fyllnadens slutliga höjd har nåtts, kommer varje lager att förseglas. 
Projektet ingår i systemet för behandling av fast avfall i södra Stor-Lissabon, som, 
när det har avslutats, kommer att omfatta andra interkommunala delnät och en 
slutbefetndlingsanläggning med förbränning och/eller kompostenng. 
Den totala investeringen som skall samfinansieras av sammanhållningsfonden 
beräktrasTför närvarande till ca 65 miljoner ecu. 
Måi 
Projektet skall säkerställa behandlingen och slutanvändningen av fast avfall från 
den totala befolkningen i tre kommuner. 
Projektet uppfyller kraven, normerna och reglerna för användning och drift för 
denna form av arbeten, och det är anpassat till landskapet. 
Projektet är integrerat i det framtida nätet för Lissabons stadsområde, som 
omfattar södra stranden av Tejo, och som skall säkerställa sammanhangen i och 
den tekniska effektiviten och avkastningen av arbetena och anläggningarna. 
Tidsplan 
Kategori arbete Inledning Avslutning 
Projektering September 1992 Februari 1995 
Arealförvärv 
Huvudsakliga arbeten September 1994 Juni 1995 
Klart att tas i bruk Juni 1995 2006 
8. Värdering av miljöpåverkan 
Projektet tar hänsyn till slutsatserna i påverkansundersökningen och innehåller 
åtgärder för förebyggande och skydd av nuvarande miljö (genomträngningsskydd 
mot vätskeutsläpp, evakuering av gaser). 
Med denna lösning kan områdets ursprungliga profil återupprättas, och det kan 
senare omvandlas till grönområde. 
Inga större negativa verkningar väntas, eftersom förhållningsregler har upprättats 
under projekteringen och projektet inte befinner sig i eller i närheten av 
miljökänsliga områden. 
9. Costbenefit-undenökning 
Det beräknas att det önskade målet kommer att kunna nås, och att kraven i de 
relevanta EG-bestämmelserna kommer att kunna uppfyllas. Under dessa 
omständigheter kan investeringen anses berättigad. 
CjYL 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Kostnader totalt 8 952 699 ecu 
Ej stödberättigade kostnader 30 081 ecu 
Stödberättigade utgifter totalt: 8 922 618 ecu 
</13 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 95/10/61/001-002-005-007 
1. Pro1*Klrrt«mn 
Vattenförsörjning i regionen Grand Porto Sud 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 
3. Organ som anvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal do Porto 
Adress: Rua Baräo de Nova Sintra, 285 Porto 
3.2 Namn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 
Adress: Av, Camilo de Matos, 3730 Vale de Cambra 
3.3 Namn: Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia 
Adress: Rua 14 de Outubro, 343 Vila Nova de Gaia 
3.4 Namn : Câmara Municipal de Valongo 
Adress: Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Portugal 
4.2 Region : Grand Porto Sud 
5. Beskrivning 
En rad åtgärder som skall genomföras i fyra kommuner i 
Portos södra region. 
9-^/ 
5.1 Porto 
Förstärkning av kommunen Portos system för uttag av vatten 
för att avhjälpa befintliga brister; uppsamlingsbrunnar i 
närheten av vattenposten i Lever och i anslutning till 
pumpsystemet Vila Nova de Gaia för att ta emot överskotts-
vatten. En undersökning planeras också i syfte att inrätta 
ett reningssystem i området runt vattenposterna. 
5.2 Vale de Cambra 
Förstärkning av Caimas vattenposter, anläggande av en ny 
vattenpost i Padastros och byggnation av sju reservoarer 
med tillförselledningar och pumpstationer. 
5.3 Vila Nova de Gaia 
Ökning av produktionskapaciteten i kommunens anläggningar 
för vattenledning, som också betjänar flera intilliggande 
samhällen. Tolv uppsamlingsbrunnar skall anläggas och' 
anordningen till skydd mot vattnets fallvikt förstärkas för 
att göra det möjligt att samla upp större vattenvolymer. 
5.4 Valongo 
En förbättring av kapaciteten för tillförsel och förvaring 
av vatten som omfattar anläggandet av två nya reservoarer, 
tillförselledningar med stor kapacitet och ett hjälpsystem 
för att öka genomflödet. 
Dessa åtgärder fullbordar tillsammans det stora sam­
kommunala system i Grand Porto Sud som omfattar stora 
infrastrukturer för uppsamling, rening och distribution av 
stora vattenvolymer och som betjänar 14 kommuner belägna 
i området söder om Porto. Detta system finansieras också 
av Sammanhållningsfonden och kräver en total investering 
på närmare 200 miljoner ecu. 
6. Syfte 
Sammantagna syftar åtgärderna till att säkerställa vatten­
försörjningen i områden som redan har erfarit perioder av 
vattenbrist eller avbrott i vattentillförseln liksom att 
förbereda nät för transport och förvaring av kommunalt 
vatten genom en framgångsrik integrering i det sam­
kommunala systemet i regionen Porto- Sud. 
I fråga om vatten som tillhandahålls via systemet bör de 
kvalitetsparametrar iakttas som anges i direktiv 80/778/EEG 
om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricks­
vatten. 
i,t<, 
7, Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Undersökningar 1.8.94 30.6.95 
Markinköp 1.5.95 30.6.95 
Huvudsakliga 1.5.95 31.7.98 
arbeten 
Drift 1.8.98 
8. Utvärdering av ekononomiska och sociala kostnader och 
fflrflejlar 
Den interna avkastningsnivån, fastställd på basis av fasta 
priser som är lägre än vattnets pris, är mycket låg. 
Nivån blir dock tillfredsställande vid beaktande av real­
värdet på vatten i den region där projekten avses 
genomföras. 
9. MiH ökons ekvensanalvs 
De åtgärder som avses genomföras berör inte områden som är 
känsliga ur miljösynpunkt eller angränsande områden och har 
därför inga märkbara negativa effekter. Totalt sett kommer 
åtgärderna att ha en positiv effekt vad gäller förvalt­
ningen av vattenresurserna och bidra till att förbättra 
vattenförsörjningen till befolkningen, både i fråga om 
kvalitet och kvantitet. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Kostnad per proiekt Total Stödberättigande 
Porto 
Vale de Cambra 
Vila Nova de Gaia 
Valongo 490 714 
2 075 351 
273 832 
2 658 839 490 714 
2 679 351 
273 832 
2 613 539 
Totalkostnad 6 128 736 
Stödberåttigande kostnader 6 056 436 
Stödnivå 85% 
Stöd från sammanhållningsfonden 5 148 821 
kA<» tri> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd 
enligt förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projekt nr 95/10/61/003 
1. Proiektnamn : Dränering av Grande Porto Sul — delnät i Vale 
de Cambra 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3. Organ som ansvarar för genomförande av projektet 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 
3.2 Adress: Av. Camilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Portugal 
4.2 Administrativ region: Grande Porto 
5. Sammanfattande beskrivning av projektet 
Anläggandet av ett avloppsnät med rening av avloppsvatten 
i Grande Porto Sul förutsätter genomförandet av en rad 
samordnade projekt, grupperade i delnät, i de fjorton 
kommuner som är belägna i det område som har sin vatten­
försörjning från Porto Sul/Àguas do Douro e Pavia. 
Varje kommunalt delnät har planerats i förhållande till 
läget för de lokala vattenreservoarerna eller kusten och 
man har satsat på samkommunala lösningar när de orografiska 
förhållandena tillåter det. 
Totalt uppgår den beviljade finansieringen i de fjorton 
kommunerna till 200 000 000 ecu. Sammanhållnings fonden har 
redan beviljat medel till flera projekt, särskilt dränering 
av bäckenet i Douro och i området söder om bäckenet i Leça. 
Det delnät i Vale de Cambra som avses i detta beslut består 
av följande delar: 
— Avloppsledningen från Säo Pedro de Casteläo, med en 
längd på 7 500 m, som skall betjäna en befolkning på 
cirka 21 000 invånare och säkerställa anslutningen till 
den anläggning som skall byggas i Ossela. 
(i * Ï 
— Två reningsanläggningar och deras respektive uppsam­
lingsnät för rening av avloppsvatten och återutsläpp. 
Huvudsyfte 
Projektet skall höja standarden i fråga om servisledningar 
för befolkningen och minska föroreningar av vattendragen 
i regionen. 
Åtgärden bidrar också till genomförandet av direktiv 91/271 
om rening av avloppsvatten och kommer i detta syfte att 
inom kort kompletteras genom uppförandet av reningsanlägg­
ningen i Ossela. 
Slamavskiljarna bör dock fungera endast om renings­
anläggningen är i drift. 
Tidsplan för arbetena 
Igångsättningsdag Slutförandedag 
Tekniska arbeten 1.7.1994 31.5.1995 
Byggnation 1.6.1995 31.12.1997 
Ibruktägande 1.1.1998 
8. Analys av kostnader och intäkter 
Investeringen är befogad med hänsyn till projektets art och 
det faktum att den ingår i en mer omfattande åtgärd liksom 
det faktum att det rör sig om en åtgärd som är nödvändig 
för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening av 
avloppsvatten. 
Därtill kommer att de tillämpade taxorna gör det möjligt 
att täcka kostnaderna för utbyggnad. 
9 . Miliökonsekvensanalvs 
Projektet kommer att ha en positiv effekt på dräneringen 
av marken och på vattenresurserna på och under mark. 
Projektet befinner sig långt ifrån ekologiskt känsliga 
områden och kommer inte att ha negativa effekter på miljön. 
••i il 
10. Kostnader 
Projektets totalkostnad: 2 479 919 ecu 
Stödberättigad kostnad (efter 5.5.1995): 2 433 919 
Stödnivå: 85% 
Bidrag från sammanhållningsfonden: 2 068 831 ecu 
t.,? o 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållmngsfonden 
Projekt nr 95/10/61/004 
1. Proiektnamn: Integrerad lösning för uppsamling och 
rening av avloppsvatten som släpps ut i Ria de Aveiro -
förberedande undersökning. 
2. Organ som ansvarar för ansökan: 
2.1 Namn : Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON . 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Valongo 
3.2 Adress: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Portugal 
4.2 Region: Centrala regionen 
5. Proi ektbeskrivning 
Projektet avser en rad undersökningar som utgör den 
förberedande etappen i ett avloppsprojekt i Ria de 
Aveiro: 
Undersökning av en förvaltningsmodell. 
En tvärkommunal plan. 
Undersökning av avloppsvattnets överensstämmelse. 
Utarbetandet av ett anbudsförfarande för genom­
förandet av projektarbeten och anläggning inom ramen 
för en "samlad lösning". 
Tekniskt bistånd och uppföljning. 
Den första gruppen undersökningar, som huvudsakligen 
omfattar en analys av situationen och en utvärdering av 
de tänkta lösningarnas miljöeffekter, har redan 
beviljats stöd genom ERUF inom ramen för programmet 
• ENVIREG. 
6. Huvudsyfte 
Undersökningarna sammantagna bör fastställa vilka 
lösningar som skall tillämpas inom ramen för det stora 
avloppsprojektet i Ria de Aveiro, ett våtmarksområde vid 
c, VI 
kusten av stort ekologiskt intresse, och definiera de 
olika åtgärdernas miljökonsekvenser. 
^2 'L 
7. Tidsplan för arbetena 
Igångsättning Färdigställande 
Undersöknigar 
och projektering 1.3.1992 31.12.1997 
10. Kostnader och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad: 1 180 849 
Stödberättigande totalkostnad: 670 267 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 569 729 
C,? 3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden 
Projekt nr 95/10/61/006 
1. Pronektnamn: Avloppsrening i Grande Porto Sul - Delnätet 
i Valongo 
2 • Organ som ansvarar för ansökan: 
•2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3 . Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Valongo 
3.2 Adress: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Grande Porto 
5. Proi ektbeskrivning 
Anläggandet av ett nät för avledning och rening av 
avloppsvatten i Grande Porto Sul förutsätter att en rad 
projekt, grupperade i delnät, genomförs av de fjorton 
kommuner som är belägna i det område som betjänas av 
vattenledningsnätet i Porto Sul/ Âguas do Douro e Paiva. 
Varje kommunalt delnät har utarbetats i förhållande till 
de lokala vattenreservoarernas läge, och när de 
orografiska förhållandena tillåter det har man valt 
tvärkommunala lösningar. 
Den totalt beviljade investeringen i de fjorton 
kommunerna uppgår till 200 000 000 ecu. 
Det delnät i Valongo som avses i detta beslut omfattar 
flodreservoarerna Leça och Ferreira och består av 
följande komponenter: 
Ferreira 
En huvudledning med en total längd på ca 12 000 m, 
bestående av tre uppsamlingsledningar och ansluten 
till reningsanläggningen i Valongo. 
lil H 
Leça 
Reningsanläggning i Valongo för andra etappens 
rening som inledningsvis skall betjäna en befolkning 
på 30 000 invånare. 
En huvudledning med en total längd på ca 5 000 m, 
sammansatt av två uppsamlingsledningar och ansluten 
till reningsanläggningen i Ermesinde. 
Reningsanläggningen i Ermesinde för andra etappens 
rening som inledningsvis skall betjäna en befolkning 
på 50 000 invånare. 
Detta projekt kompletterar andra åtgärder som vidtas i 
Leçareservoaren och medfinansieras av Sammanhållnings-
fonden i enlighet med beslut C(93)3977 och C(94)3603. 
Huvudsyfte 
Projektet kommer att medföra att orenat avloppsvatten 
inte släpps ut i den del av reservoarerna som är belägna 
i kommunen Valongo och förbättra kvaliteten på yt- och 
grundvatten. 
Projektet kommer att höja befolkningens levnadsstandard 
avsevärt och bidra till genomförandet av bestämmelserna 
i direktiv 91/271 om rening av avloppsvatten från 
tätbebyggelse. 
Tidsplan för arbetena 
Igångsättning Färdigställande 
Tekniska arbeten 1.4.1995 31.7.1995 
Markförvärv 1.5.1995 30.11.1995 
Anläggning 1.5.1995 30.11.1997 
Ibruktagande 1.12.1997 
8. Undersökning av kostnader och intäkter 
Investeringen är berättigad med hänsyn till projektets 
art och att det införlivas i en mer övergripande 
verksamhet och eftersom den avser nödvändiga åtgärder 
för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening 
av avloppsvatten. 
CflS 
Tillämpliga tariffer gör det möjligt att täcka anlägg­
ningskostnaderna. 
L/lé 
9. Miliökonsekvensanalys 
Projektet kommer att ha positiva miljöeffekter genom 
integrerad kontroll av föroreningar och väsentligt för­
bättrad vattenkvalitet. 
Projektet genomförs långt ifrån ekologiskt känsliga 
områden och kommer inte att ha några negativa miljö­
effekter. 
10. Kostnader 
Projektets totalkostnad: 8 674 450 ecu 
Stödberättigande totalkostnad (efter 24.5.1995): 
8 622 450 
.Stödnivå: 85 % 
.Stöd från Sammanhållningsfonden: 7 329 083 ecu 
<-iî> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projekt nr 95/10/61/009 
1. Proiektnamn 
Ett vattenförsörjningssystem gemensamt för flera kommuner i området norr om 
Grande-Porto. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Av. D. Carlos 1, 126-7 1200 Lissabon 
3. Organ som anvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Äguas do Càvado, SA 
Adress: Rua Elias Garcia, 245-1, 4750 Barcelos 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Grande-Porto 
5. Beskrivning 
Det för flera kommuner gemensamma systemet i Grand Porto-Norte kommer att 
säkerställa dricksvattenttillförsel till 7 kommuner med en befolkning av totalt 600 000 
invånare och med en årlig vattenförbrukning av 35 miljoner m . 
Detta är ett huvudförsörjningssystem som möjliggör intag och rening av vatten och 
som säkerställer försörjning av dricksvatten till reservoarerna i respektive användande 
kommun som sedan ansvarar lor distributionsnätet till konsumenterna. 
Systemet, som är planerat och skall genomföras i en integrerad form och som 
kommer att finansieras helt genom stöd från Sammanhållningsfonden, inbegriper 
följande: 
— Vattenintag från floden Câvado. 
— Ett vattenverk med en kapacitet av 230 000 m /dag, i Areias de Vilar. 
t/U 
En reservoar. 
929 
— Ett distributionsnät (huvudvattenledningar) bestående av 112 km vattenledningar 
med en diameter av upp till 1 400 mm. 
— 3 tryckregleringsreservoarer. 
— 5 pumpstationer. 
Den första arbetsfasen, som är förenlig med det föreliggande beslutet, inbegriper 
följande: 
— Fin reservoar med en kapacitet av 20 000 m3 som skall byggas intill 
intagsledningen. 
— En försöksanläggning, med en nominell kapacitet av 50 m3/timme för att pröva 
den reningsmetod som skall användas vid vattenverket i Areias de Vilar, dvs. 
rening som sannolikt kommer att vara relativt komplicerad. 
— Ett nät av vattenledningar som försörjer reservoarerna i 4 mottagarkommuner 
(Pövoa do Varzim, Vila do Conde, Maia/norte och St Tirso), och som inbegriper 
2 tryckregleringsreservoarer, 4 pumpstationer och 77 km självfallsledningar och 
ledningar som kräver tryckstegring med en diameter mellan 1 400 och 300 mm. 
Idrifttagningen av detta för flera kommuner gemensamma system kommer att, i fråga 
om pumpstationernas och vattenverkens elektromekaniska utrustning, verkställas 
enligt ett tidsschema som tar hänsyn till behovsutvecklingen och utrustningens 
livslängd. 
6. Syfte 
Projektet syftar till att på ett övergripande och integrerat sätt lösa problem med 
vattenförsörjningen i en region med en stor befolkningskoncentration och att 
säkerställa en varaktig vattentillförsel av god kvalitet. 
Ett system som är gemensamt för flera kommuner ger betydande slordriftsfordclar 
i fråga om nivån på produktion och behandling av råvatten och möjliggör rationell 
användning av de befintliga leden och optimering av resursförvaltningen. 
De förbättringar som förutses i fråga om vattenkvaliteten är betydande eftersom 
byggandet av allmänna vattenledningar bidrar till att minska användningen av vatten 
från okontrollerade källor. 
Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 
80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. Det är 
därför nödvändigt att göra en undersökning för att definiera de villkor som skall 
införas för att kontrollera vattenkvaliteten uppströms. 
Q 3 O 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete „.,.. . . . A 
Jr Påbörjas Avslutas 
Markförvärv 1.2.1996 31.12.1996 
Huvudsakliga arbeten 1.9.1995 31.3.1997 
Driftsfas 1.6.1997 31.12.2020 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
På grundval av en analys som gjorts av förbrukningen under en period av 30 år, 
uppskattas att förbrukningen, som för närvarande uppgår till 35 miljoner m3, kommer 
att öka med omkring 85 %. 
Leveranspriset för behandlat vatten uppgår till 50 escudos/m3(1994 års pris). Detta 
omfattar drifts- och underhållskostnader. 
Den interna avkastningsnivån är 12,3 % och förhållandet kostnader/intäkter är 1,38. 
9. Miljökonsekvcnsanalvs 
De arbeten som skall utföras berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt 
eller ett område som gränsar till ett sådant och har därför inga märkbara negativa 
effekter på miljön. 
Projektet kommer att ha en positiv effekt på kvaliteten på det vatten som distribueras 
och göra det möjligt att korrigera den nuvarande överexploatering av grundvattnet 
som har konstaterats. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Totalkostnad 37 277 275 
Stödberättigande kostnader (efter 25.5.1995) 37 227 275 
Stödnivå 84% 
Stöd frän Sammanhâllninuslbndcn 31 270 910 
^i-i 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 95/10/61/010 
1. Projektnamn 
Ett vattenförsörjningssystem gemensamt för flera kommuner i Sotavento Algarvio. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 
3. Organ som anvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Aguas do Càvado, SA 
Adress: Rua Cândido Guerreiro, 43-4, 8000 Faro 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Algarve 
5. Beskrivning 
Det lor flera kommuner gemensamma systemet i Sotavento Algarvio skall leverera 
dricksvatten till ett kustområde bestående av 7 kommuner i området öster om 
Algarve. 
Regionen har en befolkning av totalt 177 000 invånare. Eftersom den huvudsakliga 
näringen är turismen stiger befolkningsnivån under högsäsongen till 468 000 
invånare. 
Den årliga vattenförbrukningen uppgår till 21 miljoner m3, men systemet är 
dimensionerat på så sätt att när arbetena är avslutade kommer man att kunna möta 
den förbrukning av 218 000 m3/dag som förutses under högsäsongen. 
Detta är ett huvudförsörjningssystem som möjliggör intag och rening av vatten och 
som säkerställer tillförsel av dricksvatten till reservoarerna i respektive användande 
kommun som sedan ansvarar för distributionsnätet till konsumenterna. 
1/ 3 t 
Systemet, som är planerat och skall genomföras i en integrerad form inbegriper 
följande: 
— Två slusskammare/vattenmagasin, vid Odeleite och Beliche, sammanbundna med 
en tunnel. 
ci ^ 
— Ett vattenintag i reservoaren i Beliche. 
— Två pumpstationer. 
— En vattenledning med en längd av 28 km och med en diameter av 2,5 m. 
— Två vallenverk, Beliche och Tavira. 
Den föreliggande ansökan berör följande arbeten: 
— Andra fasen i utbyggnaden vid vattenverket i Travira, vilket omfattar två enheter 
som producerar 1,1 m /s. 
— Renovering och utbyggnad av vattenverket i Beliche, till en kapacitet av 150 1/s, 
för att göra det möjligt att integrera det i systemet. 
— Ett distributionsnät (huvudledningar) bestående av 105 km vattenledningar med 
en diameter av upp till 1 500 mm. 
— Renovering av ledningarna i undersystemet i Beliche, vilket omfattar 15 km 
vattenledningar och pumpstationen i Caldeiräo. 
— 4 nya pumpstationer. 
En tidigare fas för detta system har redan finansierats av Sammanhållningsfonden 
med 45,6 miljoner ecu (beslut C(95) 1530 av den 30 juni 1995). 
6. Syfte 
Projektet syftar till skapa en säker tillförsel av hög kvalitet för att avhjälpa bristen 
på vattentillförsel i ett område med begränsade grundvattentillgångar. 
Oregelbundenheten i den allmänna vattenförsörjningen begränsar dessutom en 
utveckling av turismen, vilken är den ekonomiska basen för regionen. 
Ett system som är gemensamt för flera kommuner ger betydande stordriftsfördelar 
i fråga om produktion och behandling av råvatten och möjliggör rationell användning 
av de befintliga leden och optimering av resursförvaltningen. 
Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 
80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. 
<*3<r 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete nx^- • * I J. 
J r Påbörjas Avslutas 
Markförvärv 1.6.1995 31.3.1998 
Huvudsakliga arbeten 1.9.1995 31.10.1998 
Driftsfas 1.1.1998 2024 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Pä grundval av en analys som gjorts av förbrukningen under en period av 30 iir, 
uppskattas att förbrukningen, som lor närvarande uppgår till 21 miljoner m1, kommer 
att öka med omkring 80 %. 
Leveranspriset för behandlat vatten uppgår till 54 escudos/m (1994 års pris). Detta 
omfattar drifts- och underhållskostnader. 
Den interna avkastningsnivån är 13,6 % och förhållandet kostnader/intäkter är 1,49. 
9. Miljökonsckvcnsanalys 
De arbeten som skall utföras berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt 
eller ett område som gränsar till ett sådant och har därför inga märkbara negativa 
effekter på miljön. 
Idrifttagningen av detta system kommer att bidra till att minska användningen av 
vatten från okontrollerade källor och på så sätt undvika en överexploatering av 
grundvattnet vars klorhalt redan är mycket ansenlig, och säkerställa en bättre 
vattenkvalitet. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Totalkostnad 49 246 542 
Stödberättigande kostnader (efter 24.5.1995) 49 246 542 
Stödnivå 84% 
Stöd från sammanhållningsfonden 41 367 095 
ii'ib 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stod enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
Projekt nr 95/10/61/011-014 
1. Projektnamn; 
Förbättring av vattenkvaliteten i regionen Grande Porto-Norte 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Esposende 
Adress: Praça do Municipio, 4740 Esposende 
Namn: Câmara Municipal de Fafe 
Adress: Av. 5 de Outubro, 4820 Fafe 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Grande Porto-Nortc 
5. Projektbeskrivning 
Projektet berör arbeten skall skall utföras i två kommuner i regionen norr om Porto. 
Esposende 
Anläggande av 14 km vattenledningar med självfall som möjliggör anslutning till 
huvudvattenledningen i det för flera kommuner gemensamma systemet i Grande 
Porto-Norte. 
Fafe 
Anläggande av en vattentäkt i Queimadelas vattenmagasin, en pumpstation, ett 
vattenverk med en genomströmning av 280 1/s, en 12 km lång vattenledning med 
självfall och 4 uppsamlings- och utjämningsbassänger. 
H% 
Man måste ta hänsyn till det faktum att en viss del av kommunen ligger i 
ettrandområde vilket gör det nödvändigt att upprätthålla en viss självförsörjning i 
förhållande kommunernas gemensamma system. Dssa åtgärder kompletterardet 
gemensamma huvudsystemet i Grande Porto-Norte som omfattar stora infrastrukturer 
för intag, behandling och distribution i stor skala och som kommer att betjäna sju 
förortskommuner norr om Porto. Också detta system kommer att finansieras av 
Sammanhållningsfonden och kräver en total investering på närmare 60 miljoner ecu. 
Syfte 
Esposende 
Projektet syftar till att förbättra kvaliteten på det vatten som distribueras när det 
kommunala huvudsystemet ersätter de lätt förorenade vattentäkterna. 
Fafe 
Projektet syftar i huvudsak till att rationalisera det befintliga systemet, vilket är 
mycket vitt förgrenat, och att höja försörjningsgraden till 95 % av befolkningen. 
I detta syfte handlar det också om att förbereda distributionsnätet och reservoarer för 
kommunernas vatten genom en framgångsrik integrering i det system som är 
gemensamt för flera kommuner i regionen Porto-Norte. 
Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 
80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Undersökningar 1.7.1995 31.12.1996 
Landförvärv 1.10.1995 31.12.1996 
Huvudsakliga arbeten 1.8.1995 31.12.1998 
Drift 1.1.1999 
^3> 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den interna avkastningsnivån, fastställd på grundval av fasta priser som är lägre än 
vattnets pris, är mycket låg. 
Nivån blir dock tillfredsställande vid beaktande av realvärdet på vatten i den region 
där projekten avses genomföras. 
.9. Miljökonsekvensanaivs 
De åtgärder som skall vidtas berör inte områden som är känsliga ur miljösynpunkt 
eller områden som gränsar till sådana och har därför inga negativa effekter på miljön. 
Dessa åtgärder kommer att ha en positiv effekt på förvaltningen av vattenresurserna 
och bidra till att förbättra vattenförsörjningen och vattenkvaliteten. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Kostnad per projekt Total Stödberättigande 
Esposende 1 030 371 1.030.371 
Fafe 5 259 164 5 259 164 
Totalkostnad 6 289 535 6 289 535 
Stödberättigande kostnader (efter 13.7.1995) 6 289 535 
Stödnivå 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden 5 346 105 
<-t ^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projekt nr 95/10/61/012 
1. Prnjektnamn! 
Sanering i Grande Porto-Norte: delnätet i Maia 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal da Maia 
Adress: Praça do Municipio, 4470 Maia 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Grande Porto 
5. Projektbeskrivning 
Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i Grande 
Porto-Norte förutsätter genomförandet av en mängd projekt, som delats in i delnät, 
av de sju kommuner som ligger i det område som betjänas av vattenförsörjningsnätet 
i Porto Norte/Äguas do Cåvado. 
Varje kommunalt delnät har planerats med hänsyn till de lokala avrirjningsområdena 
eller kustområdet, och man kommer att söka tvärkommunala lösningar varje gång 
som de orografiska förhållandena tillåter detta. 
Den totala investeringskostnad som de sju kommunerna har kommit överens om 
uppgår till 150 000 000 eçu. 
Det delnät i Maia som planeras genom föreliggande beslut består av följande 
element: 
<*# 
Dèn 6 km långa avloppsledningen i Leandro som skall betjäna omkring 15 000 
invånare. 
Slutavsnittet för den 5 km långa avloppsledningen i Arquinho som skall betjäna 
10 000 invånare. 
C^ O 
— Den 8 km långa avloppsledningen i Silva Escura som skall betjäna 12 000 
invånare. 
— Den 8 km långa avloppsledningen i Avioso som skall betjäna 20 000 invånare. 
— Den 8 km långa avloppsledningen i Barca som skall betjäna 15 000 invånare. 
— Den 8 km långa avloppsledningen i Milheirös som skall betjäna 18 000 
invånare. 
— Den 6 km långa avloppsledningen vid Leça som skall betjäna 12 000 invånare. 
Dessa avloppsledningar gör det möjligt att transportera obehandlat avloppsvatten till 
två reningsverk, varav det ena är i drift och det andra under konstruktion. 
Svfte 
Projektet skall säkerställa en nästan integrerad behandling av avloppsvattnet i 
kommunen Maia och höja försörjningsgraden från 55 till 95 % av invånarna. 
Projektet ingår i ett mera omfattande stödprojekt som inbegriper Lecabäckenet och 
som dessutom kompletterar de projekt som redan finansierats genom 
Sammanhållningsfonden (beslut C(93)3977 och C(93)3603). 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Tekniska projekt 1.6.1995 31.12.1995 
Landförvärv 1.10.1995 31.12.1997 
Anläggning 1.11.1995 31.12.1999 
Driftsfas 1.1.2000 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Mot bakgrund av projektets natur och att det ingår i ett mera omfattande projekt, 
liksom att det rör sig om en nödvändig åtgärd för tillämpningen av 
gemenskapsbestämmelserna i fråga om behandling av avloppsvatten, är investeringen 
berättigad. 
W 
Dessutom kommer de tillämpade avgifterna göra det möjligt att täcka 
driftskostnaderna. 
^ 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Projektet bidrar i hög grad till saneringen av floden Leça och, tillsammans med de 
andra pågående aktiviteterna, till att återställa dess självgenererande kapacitet och 
balansen i dess ekologiska balans. 
Projektet bidrar dessutom till tillämpningen av direktiv nr 91/271 om behandling av 
avloppsvatten och, eftersom det inte berör ett område som är känsligt ur 
miljösynpunkt, har det inga negativa effekter på miljön. 
10. Kostnader 
Totalkostnad för projektet: 9 328 261 ecu 
Stödberättigande kostnad (efter 13.7.1995): 9 328 261 ecu 
Stödnivå: 83 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 7 929 022 ecu 
q^3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden 
Projekt nr 95/10/61/013 
1. Proi ektnamn; Uppsamling och rening av avloppsvatten som 
släpps ut i Ria de Aveiro - första etappen. 
2 • Organ sqm ansvarar för ansökan; 
2.1 Namii: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3. Organ ,fpm ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: AM. Ria - Sammanslutning av kommunerna i Ria de 
Aveiro. 
3.2 Adress: Av. Dr Lourenço Peixinho, 15 - 2 tr - 3800 
AVEIRO 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Portugal 
4.2 Region: Centrala Portugal 
5. Proi ektbeskrivning 
Det integrerade nätet för uppsamling, rening och 
definitiv avledning av avloppsvatten som släpps ut i Ria 
de Aveiro består av följande komponenter: 
Ett uppsamlingsnät med tre uppsamlingsledningar för 
obehandlat avloppsvatten och en uppsamlingsledning 
för renat avloppsvatten vilken är ansluten till en 
undervattensledning. 
Två anläggningar för rening av avloppsvatten som 
säkerställer andra etappens rening. 
Ett 3000 m lång undervattensledning som släpper ut 
renat avloppsvatten i havet. 
Nätet skall ta hand om avloppsvatten från en befolkning 
på 300 000, motsvarande 700 000 enheter. 
Detta beslut avser följande projekt: 
<-M 
5.1 En 3000 m lång undervattensledning, med en 
diameter på 1 600 mm, som avslutas med en 
diffusör på 300 m på 20 m djup. 
c, q <i> 
5.2 De arbeten som benämns "huvudledning" omfattar 
huvudledningen och en kompletterande uppsamlings-
ledning, "Torreira-ledningen". 
Huvud1edningen är avsedd att transportera redan 
renat .avloppsvatten till andra etappens rening 
.och består av en huvudledning som börjar vid 
norra reningsanläggningen och slutar vid inloppet 
till undervattensledningen, och en 
sekundärledning, benämnd "Ledning från södra 
reningsanläggningen" som ansluter till huvud­
ledningen i regionen Gafanhas. 
Huvudledningen består av följande: 
- En inledande underjordisk ledning som är 12000 
m lång med en diameter på 1400 mm, belägen 
utmed huvudvägen IP5. 
- En andra underjordiskledning som är 5000 m lång 
och med en diameter på 1600 mm, belägen i 
hamnområdet Aveiros hamn. 
- En tredje underjordisk ledning som är 2000 m 
lång och med en diameter på 1600 mm, som löper 
parallellt utmed S. Jacintos basområde. 
Sekundärledningen består av en underjordisk 
ledning på ca 4600 m med en diameter på 1000 mm 
är belägen utmed en gata i staden Gafanha da 
Nazaré. 
Ledningen i Torreira består av en underjordisk 
ledning på 6200 m med en diameter på mellan 250 
och 350 mm, belägen utmed väg EN 327 i en region 
som redan till 50% är bebyggd med turist­
anläggningar . 
5.3 En reningsanläggning för de centrala och södra 
områdena (ETAR-SUL) med kapacitet för en 
befolkning på 220 000 invånare som säkerställer 
sekundär rening genom slamaktivering; slammet 
behandlas sedan för att användas i jordbruket. 
En rad kompletterande ledningar och arbeten som 
säkerställer att de olika befintliga delnäten 
samverkar. 
Huvudsyfte 
4U 
I stort sett bör projektet ge Ria de Aveiro återbäring 
för de sammanlagda kostnaderna för avloppsvatten från 
hushåll och industrier och åstadkomma en kvalitativt 
lämplig rening med tanke på att avloppsvattnet släpps ut 
i havet. 
hk> 
Valet av en integrerad och tvärkommunal lösning gör det 
möjligt att uppnå stordriftsfördelar och säkerställa en 
övergripande och sammanhängande lösning som iakttar de 
kriterier som fastställts i gemenskapsrätten, särskilt 
i direktiv 91/271/EEG. 
Projektet syftar också till att skydda Ria de Aveiro, en 
våtmark som är nödvändig för att bevara vissa 
fågelarter; området är skyddat i enlighet med direktiv 
79/409/EEG om bevarande av vilda fågelarter. 
Projektets positiva effekter gör det möjligt att öka den 
biologiska mångfalden i Ria och att återställa, skydda 
och utnyttja dess ekosystem i enlighet med målen i 
direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer. 
TidspjLfln för arbetena 
Igångsättning Färdigställande 
Markförvärv 1.6.1995 1.12.1995 
Anläggning 1.9.1995 31.12.1998 
Ibruktagande 1.1.1999 
8 • Undersökning av kostnader och intäkter 
Investeringen är berättigad med hänsyn till projektets 
art och att det införlivas i en mer övergripande 
verksamhet och eftersom den avser nödvändiga åtgärder 
för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening 
av avloppsvatten. 
Tillämpliga tariffer gör det möjligt att täcka anlägg­
ningskostnaderna . 
9 . Mi1jokonsekvensanalvs 
Projektets miljöeffekter är övervägande positiva. 
Systemet kommer att väsentligt förbättra vatten­
kvaliteten i Ria de Aveiro och reservoaren Vouga. 
Med hänsyn till att projektet är beläget i ett särskilt 
skyddat område för våtmarksfåglar bör de negativa 
konsekvenser som kan uppträda fastställas noggrant 
under anläggningsskedet och nödvändiga korrigerings-
åtgärder vidtas. 
W 
Effekterna på de känsligaste områdena bör undersökas 
ytterligare och resultaten av denna undersökning bör 
bli villkor för vissa arbeten som anges i detta beslut 
under projektets andra etapp, som håller på att 
förberedas (se artikel 5.2 och bilaga III.5). 
De portugisiska myndigheterna, särskilt de ansvariga 
miljömyndigheterna, skall övervaka genomförandet av de 
åtgärder som följer av dessa undersökningar och skall 
regelbundet rapportera därom till kommissionen. 
10. Kostnader och stödbelopp (i ecu) 
Totalkostnad: 68 731 337 
Stödberättigande totalkostnad: 68 731 337 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 58 42 636 
U u 3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 95/10/61/015 
1. ProiekÇnamn: Rening av Grand Porto/Nord - delnätet i 
Esposende 
2. Orgaj} som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3 . Orgftff^pom ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Esposende 
3.2 Adress: Praça do Municipio - 4740 ESPOSENDE 
4. Plåt* 
4.1 Medlemsstat : Portugal 
4.2 Region: Grand Porto 
5• Projektbeskrivning i sammanfattning 
Anläggandet av ett nät för dränering och avloppsvatten­
rening i Grand Porto/Nord förutsätter att en rad projekt, 
indelade i delnät, genomförs samtidigt av de sju 
kommunerna i det område som har sin vattenförsörjning 
från Porto Nord/Åguas do Cavado. 
Varje kommunalt delnät har planerats med tanke på de 
lokala vattenreservoarerna eller kusten, och när de 
orografiska förhållandena medger det har man valt 
lösningar som är gemensamma för flera kommuner. 
Den totala investeringen i de sju kommunerna uppgår till 
150 000 000 ecu. Stöd från Sammanhållningsfonden har 
redan beviljats till flera projekt, särskilt rening av 
reservoaren i Ave och avloppsvattenrening i Barcelos. 
Det delnät i Esposende som avses i detta beslut består av 
följande komponenter: 
— Avloppsvattenreningsstationen i Marinhas som kommer 
att säkerställa sekundär behandling genom aktiverat 
slam och som kommer att betjäna cirka 14 000 
invånare. 
— Avloppsvattenreningsstationen i Antas, i Neiva-
reservoareh, som kommer att betjäna cirka 2 800 
invånare. 
^60 
— Utvidgning av anläggningen för sekundär avlopps­
vattenrening i Esposende som kommer att betjäna cirka 
20 0 00 invånare. 
— En station för rening av slam från olika avlopps­
vattenreningsstationer som avses betjäna cirka 70 000 
invånare. 
— Anläggningar för avledning och pumpning av olika 
diameter och med en total längd på cirka 20 000 m. 
— Sex avledningsstationer som drivs med elektromekanisk 
utrustning. 
6 • Huvudsyfte 
Projektet är avsett att rena kustområdet norr om kommunen 
Esposende och kommer att kunna svara för 50-75% av hus­
hållens behov och 32-90% av behoven hos de små industri­
företag som är etablerade i stadens utkanter. 
7. Tidsplan för arbetena 
Igångsättningsdag Slutförandedag 
Markförvärv 1.6.1995 31.12.1995 
Byggnation 1.10.1995 31.12.1998 
Ibruktagande 1.1.1998 
Analys av kostnader och intäkter 
Investeringen är berättigad mot bakgrund av projektets 
art och eftersom det integreras i en verksamhet av större 
omfattning samt den omständigheten att det gäller en 
åtgärd som är nödvändig för att tillämpa gemenskapens 
lagstiftning om avloppsvattenrening. 
Tillämpade avgifter gör det möjligt att täcka utbyggnads­
kostnaderna. 
Miljökonsekvensanaivs 
Projektet är beläget utanför och långt ifrån ekologiskt 
känsliga områden och innebär inga negativa miljöeffekter. 
tf4-^ 
Ibruktagandet av nätet kommer att bidra till tillämp­
ningen av direktiv 91/271 om avloppsvattenbehandling. 
10. Kostnader 
Projektets totalkostnad: 4 121 481 ecu 
Stödberättigande kostnad (efter 13.7.1995): 4 121 481 ecu 
Stödnivå: 85% 
Stöd från sammanhållningsfonden: 3 503 259 ecu 
q *3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projekt nr 95/10/61/017 
1. Projektnamn: 
Sanering i Grande Porto-Norte: delnätet i Gondomar 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Gondomar 
Adress: Praça do Municipio, 4420 S. Cosme de Gondomar 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Grande Porto 
5. Projektbeskrivning 
Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i Grande 
Porto-Sul förutsätter genomförandet av en mängd projekt, som delats in i delnät, av 
de 14 kommuner som ligger i det område som betjänas av vattenförsörjningsnätet i 
Porto Norte/Âguas do Douro e Paiva. 
Varje kommunalt delnät har planerats med hänsyn till de lokala avrinningsområdena 
eller kustområdet, och man kommer att söka tvärkommunala lösningar varje gång 
som de ortografiska förhållandena tillåter detta. 
Den totala investeringskostnad som de 14 kommunerna kommit överens om uppgår 
till 200 000 000 ecu. 
Det delnät i Gondomar som planeras genom föreliggande beslut består av följande 
element: 
— Den nästan 5 000 meter långa uppsamlingsledningen i Jovim och dess anslutning 
till reningsverket i Valbom. 
k ^ 
Den 8 000 meter långa avloppsledningen som anläggs utmed floden Torto som 
säkerställer anslutning till reningsverken i Freixo och Ferreira. 
45s 
Avloppsledningen i Ferreira, som skall ta emot och transportera avloppsvatten 
från Ferreirabäckenet till reningsverket 
Den 5 000 meter långa avloppsledningen vid floden Parada som säkerställer 
anslutning till reningsverket i Ferreira. 
Reningsverket i Ferreira, vars nuvarande kapacitet på 35 000 invånare kan höjas 
till att omfatta 55 000 invånare och där sekundärrening av avloppsvatten 
kommer att genomföras. 
Svfte 
Projektet skall sanera kommunens fyra avrinningsområden och begränsa utsläpp av 
obehandlat vatten. 
Projektet planeras höja försörjningsgraden från 40-50 % till 85-95 % av invånarna 
och väsentligt bidra till tillämpningen av direktiv nr 91/271 om behandling av 
avloppsvatten, genom tillämpning av fastställda parametrar om kvaliteten på slutligt 
avloppsvatten. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Tekniska projekt 1.1.1996 30.6.1996 
Landförvärv 1.8.1995 30.6.1999 
Anläggning 1.12.1995 31.12.1999 
Driftsfas 1.1.2000 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Mot bakgrund av projektets natur och att det ingår i ett mera omfattande projekt, 
liksom att det rör sig om en nödvändig åtgärd för tillämpningen av 
gemenskapsbestämmelserna i fråga om behandling av avloppsvatten, är investeringen 
berättigad. 
Dessutom kommer de tillämpade avgifterna att göra det möjligt att täcka 
driftskostnaderna. 
i,U 
9. MiyöKonsekvegsanalvs 
Projektet bidrar positivt till sanering av ytvatten- och grundvattenresurserna. 
q^> 
Projektet berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt och har inga 
negativa effekter på miljön. 
10. Kostnader 
Totalkostnad för projektet:12 879 627 ecu 
Stödberättigande kostnad (efter 13.7.1995): 12 879 627 ecu 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden:''0 947 683ecu 
^%Y 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projekt nr 95/10/61/019 
1- Projektnamn: 
Uppsamling och behandling av avloppsvattnet i Lagoa (Barlavento Algarvio) 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Câmara Municipal de Lagoa 
Adress: Largo do Municipio, 8400 Lagoa 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Portugal 
4.2 Region: Algarve 
5. Projektbeskrivning 
Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i 
Barlavento förutsätter genomförandet av en mängd projekt av de åtta kommuner som 
ligger i försörjningsområdet och kräver en total investering på uppskattningsvis 60 
000 000 ecu. 
Sammanhållningsfonden har redan finansierat de inledande undersökningarna som rör 
uppförandet av reningsverket i Portimäo. 
Det föreliggande beslutet, som gäller de interventioner som rör kommunen Lagoa, 
inbegriper följande: 
— De tekniska projekt som utarbetats för anläggandet av uppsamlingsnätet och 
reningsverket i Carvoeiro. 
— De tekniska projekt som utarbetats för anläggandet av uppsamlingsnätet i 
Alporchinhos/Porches. 
<-(53 
Nätet i Ferragudo: tekniska projekt och anläggandet av ett system bestående av 
en uppsamlingsledning med självfall, en tryckstegringsledning, fem 
tryckstegringsstationer och anslutning till reningsverket i Portimäo. 
<^6ô 
För de arbeten som rör de angivna tekniska projekten kommer nya bidrag att sökas 
från Sammanhållningsfonden. 
Syfte 
Denna grupp av projekt skall höja försörjningsgraden för befolkningen och säkerställa 
att avloppsvattnet efter behandling blir på samma kvalitetsnivå som mottagarmiljön 
för detta, dvs. kustremsan i Lagoa och bassängen i Ärade. 
Tillsammantagna kommer de arbeten som planeras i Barlavento att göra det möjligt 
att tillämpa direktiv nr 91/271/EEG om rening av avloppsvatten. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Tekniska projekt 1.6.1995 31.12.1996 
• •• n m ' —————————— 
Anläggning 1.3.1996 31.12.1997 
Driftsfas 1.1.1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska och sociala kostnads-/intäktsanalysen gäller för hela Barlavento-
regionen och bygger på de effekterna som en förbättring av vattenkvaliteten har på 
den lokala ekonomins funktion. Dessa effekter har beräknats särskilt i ekonomiska 
kostnadstermer. 
Projektet visar på en intern avkastningsnivå av 28 % och ett kostnads-
/intäktsförhållande i storleksordningen 2,8. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Projektet innebär ett påtagligt bidrag till kampen mot föroreningar och förbättringen 
av y t- och badvattnet i regionen, särskilt i Ärade där man för närvarande släpper ut 
obehandlat avloppsvatten. 
Projektet berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt och har inga 
negativa effekter på miljön. 
10. Kostnader 
k6i 
Totalkostnad fBr projektet: 2 081 880 ecu 
Stödberättigande kostnad (efter 13.7.1995): 2 081 880 ecu 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Samfflai&ålliungsfonden: 1 769 598 ecu 
q6<L 
Offentliçg^ffpde av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
föf0|pilng 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden 
Projekt nr 95/10/61/025 
1. t^FlftpWfP- Pton for vattenreservoarer och nationell vattenförsörjningsplan 
2. Prirnn am. ger in ansökan 
2.1 Namn: l^eccâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Adress: fitjia de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Qrf»n|d|| ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Instituto da Agua 
3.2 Adi«a|; £v. Almirante Gago Coutinoh, 30 - 1000 LISSABON 
•'. * 
4. Plats 
4.1 Medlenj|§tat: Portugal 
4.2 Region: Samtliga 
5. Projel^e^rivnjng 
Projektet avser en grupp på sexton undersökningar som syftar till upprättandet 
av en nationell vattenförsörjningsplan och 15 planer för vattenreservoarer, dvs. 
fyra pjaajr för internationella reservoarer (Minho, Douro, Tage, Guadina) och 
elva plqqpr som avser de största nationella reservoarerna (Lima, Cåvado, Ave, 
Leça, Vb*ga, Mondago, Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Riberiras do 
Algarve). 
Undersökningarna i samband med planerna för vattenresurser och -reservoarer 
är alla av samma slag och bör ge en rad resultat som införlivas inom ramen för 
den nationella vattenförsörjningsplanen. 
6. Huvudsyfte 
Undersökningarna sammantagna bör ange prioriteringar och mål för de 
investeringar som skall göras i vattenmfrastruktur, avloppsrening och 
vattenre§prsutnyttjande liksom vattenåtervinning och vattenkvalitet. 
£, 6 ? 
Genom att möjliggöra utarbetandet av planer för vattenreservoarer som beaktar 
varje vattendrags särdrag och utvecklingen i varje region i landet utgör dessa 
undersökningar tillsammans en sammanhängande nationell vatten­
försörjningsplan; denna bör å sin sida säkerställa samtliga reservoarplaners 
övergripande överensstämmelse. 
7. Tidsplan för arbetena 
Dag för igångsättning Dag för färdigställande 
1.10.1995 31.12.1997 
10. Kostnader 
Projektets totalkostnad 8 830 961 ecu 
Stödberättigande kostnader (efter 23.10.1995) 830 961 
Stödnivå 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden 7 506 317 ecu 
c, 6 Ci 
PORTUGAL 
TRANS PORT 
^6S' 
Offentliggörande av de väsentliga inslagen i besluten om 
tilldelning av ett finansiellt anslag i enlighet med 
förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en 
^^ sammanhållnings fond 
94.10.65.004 
1.Projektets titel 
Motorvägssträckan Porto-Aguas Santas 
2.Myndighet som ansvarar för ansökningen 
2.1.Namn:Direccao-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2.Adress:Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 
3.Myndighet som ansvarar för projektets genomförande 
3.1.Namn:BRISA - Autoesträdas de Portugal, s.a. 
3.2.Adress:Av. Fontes Pereira de Melo 6-3°, 1000 Lisboa 
4.Plats 
4.1.Medlemsstat : Portugal 
4.2.Region:Nord, Porto 
5.Beskrivning 
Motorvägen Porto-Aguas-Santas breddas till fyra vägbanor a 
3,5m på en 3,5 km lång sträcka. 
Projektet omfätter en planlagd investeringsfas för motorvägen 
Porto-Valence, som också omfattar: 
-sträckningen Cruz-Braga, till vilken* det beviljats 26,7 
miljoner ecu från sammanhållningsfonden 
-förbindelsen Braga-Valence, i vilken det skall investeras 180 
miljoner ecu 1996-1997, och för vilken stödansökan givits in 
till sammanhållningsfonden. 
6.Mål 
Utvidgningen av denna sträckning kommer i hög grad att 
förbättra säkerheten och rörligheten i trafiken, som redan 
1993 omfattade över 52 000 fordon/dag i genomsnitt. 
Sträckningen ingår i IPl-Nordmotorvägen och ger via 
trafikplatsen i Aguas Santas en förbindelse till motorvägen 
Porto-Amarante. 
1^66 
7.Tidsplan 
Arbetet påbörjas i januari 1993 och avslutas i mars 1995. 
8. Cost-benefit-analys 
Motorvägsavsnittet har en internr.änta på 49%. 
9. Bidrag till europeiska nät 
Sträckningen Porto-Aguas Santas ingår i det 
transeuropeiska vägnätet. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Kostnader totalt: 3 595 000 ecu 
Ej stödberättigade kostnader 150 000 ecu 
Stödberättigade kostnader 3 445 000 ecu 
qê^ 
Offentliggörande av erforderliga beslutsgrunder för tilldelning av 
f inans iellt^srtöd enligt förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av 
en sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/10/65/007 
BESKRIVNING 
1. Projektets beteckning: Modernisering av järnvägslinjen de Beira 
Alta-III 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1. Namn: Direccäo-General do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISBOA 
f 
3. Organ som ansvarar för genomförande av projektet 
3.1. Namn: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 
3.2. Adress: Calçada do Duque, 20 - 1200 LISBOA 
4. Plats 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Administrativt område: Däo, Laföes, Baixo Vouga, Serra da 
Estrela, Beira 
5. Kortfattad beskrivning av projektet 
Projektet innebär arbeten för elektrifiering, 
telekommunikationer och automatisk hastighetskontroll (CONVEL). 
Elektrifiering (andra etappen) 
Byggande av två understationer för eldrift, i Gouveia 
(144,208 km) och i Sobral (199,660 km). 
Byggande av två luftledningar, i Oliveirinha (102,358 km) 
och i Vila Franca das Naves (181,827 km) . 
L,êl 
Montering av luftledningen längs med sträckan Pampilhosa-
Vilar Formoso (202 km) . Reparationer och iordningställande 
^äv befintliga tunnlar. 
Telekommunikationer 
Installation av telekommunikationsnätet som innefattar följande: 
Ett komplex av system och utrustning för att säkerställa de 
kommunikationer som är direkt förbundna med järnvägstrafiken 
och trafikens styrning/reglering. 
Förbindelse mellan abonnenter och de trunkledningar som 
ingår i de allmänna telekommunikationsnäten i CP, som kallas 
"förvaltningsnät". 
i 
Installation av system för urverk och synkronisering liksom 
även system för teknisk övervakning av nätet. 
' - Installation av nätverk för energitillförsel till alla 
system och utrustningar. 
Installation av överföringsanläggningar för telekommunika­
tionsnäten och för de kommunikationsnät som ingår i 
signalsystemen och CTC. 
Installation av nätverk för videoövervakning och 
information till allmänheten. 
Automatisk hastighetskontroll (CONVEL) 
Installation av CONVEL-systemet vilket innebär att man längs 
med spåret och stationernas allmänna linjer installerar ställ­
verk för information och signalering vilka upplyser de 
motoriserade enheterna om högsta tillåtna hastighet på varje 
lsträcka av spåret. 
6. Huvudsaklig målsättning 
De investeringar som åsyftas utgör en integrerad del i projektet 
för modernisering av linjen Beira Älta vilket kommer att medföra 
en ökning av kapaciteten och förbättring av transportkvaliteten, 
förkortning av restiden mellan Lissabon, Porto och Vilar Formoso 
ocbf/förbättring av trafiksäkerheten och systemets tillförlit­
lighet på en linje som är den viktigaste järnvägsförbindelsen 
mellan Portugal och det centrala Europa. 
7 . Tidtabell för arbetena 
Tidpunkt för påbörjande: 1988 
Tidpunkt för avslutande: november 1996. 
8. ' Kostnads- och intäktsanalys 
Projektet innebär en avkastning på 12 %. 
9. Kostnader 
Totalkostnad för projektet: 55 296 000 ecu 
Utgifter före datum för stödberättigande: -
Total stödberättigad kostnad: 55 296 000 ecu 
4> ö 
V^JKILJKJJAJNJJ 
MILJÖ 
v^-v-i 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. 
Sammanfattning av projekt 
nr 94.09.61.005 
1. Projektnamn 
Vattentillförsel till Thessaloniki från floden Aliakmon. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Ministeriet för nationella finanser 
2.2 Adress: Platia Sintagmatos 10 180 Aten 
3. Organ som ansvarar for projektets genomförande 
3.1 Namn: Ministeriet för offentliga arbeten, markplanering och miljö 
3.2 Adress:Fanatorion 9, 10178 Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Centrala Makedonien 
5. Pro|ektbe«ikrivniTig 
Utgifter för förstudier och konsulter 
Färdigställande av vattenledning från floden Axios till Sindos' pumpstation 
Konstruktion av en sluten rektangulär cementledning med innermåtten 3,0 x 
3,5 m, flödeskapacitet 660 000 m3/dag (etapp I och II) med mellanliggande 
förgreningar. 
Belopp som krävs för ersättning för skador på åkrar, expropriering och andra 
kostnader 
Filterkonstruktion enhet I 
Flödeskapacitet 150 000 m3/dag (första stadiet av etapp I) 
Ledningar för dricksvatten från reservoar D3 till Langadasvägen - konstruktion 
av pumpstationen i Diavata och reservoarer D3 och D4 
4^ 
Nedläggui ;g ?.v stålrör: 
a) skärning D 1700, längd 3840 m, från reservoar D3 till pumpstationen i 
Diavata med mellanliggande förgreningar 
b) skärning D 1500, längd 2750 m, från pumpstationen i Diavata till reservoar 
D4 
c) skärning D 1500 till D 1300, sammanlagd längd 6050 m, från reservoar D4 
till Langadasvägen 
Dessa ledningsrörs flödeskapacitet: 300 000 m3/dag. Alla är del av etapp I. 
Nedläggning av stålrör: kostnad för betalning av skador på åkrar, 
expropriering och annat arbete 
Den faktiska strukturen i pumpstationen i Diavata och den elektromekaniska 
utrustningen är delar av etapp I 
Den mark som behövs för konstruktion av pumpstationen i Diavata har 
exproprierats 
Dricksvattenreservoar D3 kommer att konstrueras på exproprierad mark för 
filtreringen och kommer att bli en del av etapp I 
Avrinningsledningen för reservoarerna D2, D3 kommer att konstrueras med 
cementrör med en diameter av 1000, längd 800 m. 
Reservoar D4 skall vara en del av etapp I. Man planerar fullborda 
exproprieringen av mark för konstruktion av reservoar D4 inom den 
närmaste framtiden. 
Förbindelse mellan Aliakmonakvedukten med diverse installationer 
(Diavatareservoaren, västra mrådena D2, Neapolis, Kallithea och reservoarerna 
Touba, D5) 
Ett anbudsförfarande för den tekniska förstudien har offentliggjorts. 
Renovering/reparation av anknytande kanal 
Reparation och beläggning av sektionerna A0, 6A och 9A av kanalen Aliakmon-
Axios, sammanlagd längd 8 000 + 9 800 + 7 400 = 25 220 m 
6. Svfte 
Att förse Thessaloniki med 660 000 m vatten/dag. Stadens totala befolkning är 
1 miljon, för närvarande endast försörjd genom borrade brunnar, vilket leder till 
stora svårigheter: 
a) torkan leder till att de underjordiska vattenreserverna minskar med 
allvarliga följder för vattentillförsel och bevattning 
b) överdriven pumpning leder till sänkning av landnivån i området runt 
borrhålen 
7. Tidsplan för arbetena 
4^3 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Förstudier Det mesta fullbordat, en 30.9.1996 
återstår och har påbörjats 
Huvudsakliga arbeten 1.9.1995 31.12.1998 
Driftfas fr.o.m. 1.8.1998 
8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs 
Förhållandet intäkt-kostnad är B/C> 1. Vid tillämpning av känsliglietsmetoden 
på antagandena förblir resultatet positivt. Avkastningskoefficienten för 
räntesatser på 6 % och 8 % ger för de två antagandena från 0,91 till 1,47. 
Den interna avkastningssatsen är för antagande a) 10,08 % och för b) 7,05 %. 
Antalet arbetstillfällen som skapas direkt vid utförandet är under det första året 
250 och indirekt i genomförandefasen 200. Det antal som skapas direkt under 
driftsfasen är 50. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Förbättring av vattentillförseln i berörda områden. 
Projektet kommer också att få vidare betydelse 
a) i distriktet Kalokhori, vilket håller på att sjunka till följd av pumpning av vatten 
från borrhål och riskerar att tas över av havet. Grundvattnet har bekräftats vara 
bräckt och området håller på att bli ett saltträsk. 
b) i Araviso-distriktet kommer återställande av källvattnet att tillåta att försvunnen 
flora och fauna återkommer. 
c) i Thessaloniki kommer tillräcklig vattenförsörjning att ge möjlighet att förbättra 
miljön genom ökad växtlighet. 
10. Offentligt bidragssystem 
Fullbordande av ledning från floden till pumpstationen i Sindos 
Enhetspris 
Konstruktion av filter enhet I: 
Klumpsummesystem, förstudie - konstruktion och bedömning av anbud 
Ci ^ 4 
Ledningar förd ricksvatten från reservoar D3 till Langadasvägen - konstruktion av 
pumpstationen i Diavata och reservoarer D3 och D4: 
klumpsummesystem 
Sambindning av Aliakmonakvedukten med diverse installationer (Diavata-
reservoaren, västra områdena D2, Neapolis, KaUithea och reservoarerna Touba, D5) 
klumpsummesystem 
Renovering/reparationer av sammanbindande kanal 
klumpsummesystem 
11. Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 95 127 000 
Stödberättigande totalkostnad 95 127 000 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammflnhailningsfonrien: 80 857 950 
12. Inkomster och prispolitik 
Alla direkta inkomster från projektet samt den framtida prispolitiken rörande projektet 
kommer att utsättas för uppföljning och granskning av sammanhållningsfonden. 
Sammanhållningsfonden kommer att undersöka entreprenörens användning av allt 
finansiellt överflöd som uppkommer från detta projekt med finansiering av gemenskapen. 
Projektet måste åtföljas av en uppdaterad plan för vatten för Thessaloniki med 
omgivningar. 
Sammanhållningsfonden kommer med största intresse att följa genomförandet av det 
program för kontroll och minskning av vattenläckor samt nätverksanalys i distriktet som 
kommer att inrättas av de grekiska myndigheterna. 
De grekiska myndigheterna måste göra en bedömning av simationen för det befintliga 
projektet och allt underhåll som kan behövas. Bedömningen måste vara av högsta 
kvalitet. 
De grekiska myndigheterna måste inrätta ett system för övervakning för hantering av 
slam och avfall från filterenhetén i enlighet med internationella normer. 
i^b 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av finansiellt stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. 
Sammanfattning av projekt 
nr 94.09.61.010 
1. Projektnamn 
Utvidgning och färdigställande av anläggningar för rening av avloppsvatten i 
Thessaloniki etapp II. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Ministeriet för nationella finanser 
2.2 Adress: Platia Sintagmatos 10 180 Aten 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Ministeriet för miljö, regionplanering och offendiga arbeten 
3.2 Adress: Amaliados 17 11 523 Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Centrala Makedonien 
5. Projektbeskrivning 
Andra etappen av biologisk rening av avloppsvatten i Thessaloniki. 
De anläggningar som hittills uppförts (etapp I) är inloppspumpstation, siktning, 
grusborttagning, första stadiets sedimentering och installationer för 
slambehandling liksom desinficering. 
Andra etappen avser följande: 
— Projektstudier. 
— Forskningsprogram för att övervaka kvaliteten i Thermiska bukten och av 
bottensediment, även omfattande potentiellt utnyttjande av slam genom 
humifiering. 
— Tekniska konsultationer. 
Uppbyggnad av olika enheter för att komplettera dem som redan är i drift och 
göra det möjligt att släppa ut det renade avloppsvattnet i havet. 
Ytterligare anläggningar för behandling (etapp II): 
Utvidgning av befintliga anläggningar 
Luftmngsbassänger 
Mellanliggande pumpstationer 
Tankar för slutsedimentering 
Rörledning för utsläpp av renat avloppsvatten i Thermiska bukten. 
— Rörledningens avsnitt på land, total längd ca 7920 m, löpande från befintlig 
avlösningsbassäng till påfyllnaden till rörledningen under havsbotten: Detta blir 
en tvUlingledning, med en inre diameter på 1500 eller 1600 mm beroende på 
byggmaterial. 
— Rörledningens avsnitt under havsbotten, bestående av två grenar med en total 
längd på 2600 m vardera (inklusive diffusörer). Ledningen kommer 
huvudsakligen att bestå av rör med en diameter på 1500 eller 1600 mm beroende 
på byggmaterial. Diffusörernas diameter är gradvis avsmalnande. 
6. Syfte 
Avloppsvattenbehandling för Thessaloniki. Avfallet kommer efter behandling att 
släppas ut i bukten. För närvarande behandlas endast en liten andel av 
avloppsvattnet och det avloppsvatten som finns uppsamlat i området. 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1996 1999 
Driftfas 1999 2000 
' ————— i i I.I i. .II.I. Ii.. ——-_—. —m——.——*. i. I I 
Samhällsekonom^ jfrftsfofflfo- "Çh folflfrfrffFPfrff 
Investeringen är fördelaktig. Den kommer omedelbart att bli värdefull och ge 
hög avkastning. Om investeringen inte görs skulle det innebära allvarliga 
problem. 
Arbetstillfällen som skapas direkt: 100 per år i genomförandeskedet, i 
driftskedet 5. 
Arbetstillfällen som skapas indirekt: 10 i genomförandeskedet, i driftskedet 2. 
4YV 
9. Miljökonsekvensanaivs 
För närvarande finns fyra typer av föroreningskällor: 
a) Avloppsvatten från tätorter och avloppsvatten som samlas upp. 
b) Industriavfall. 
c) Avloppsdiken - pumpstationer. 
d) Floder. 
Industriavfallet kommer huvudsakligen från fyra industriområden: 
a) Lagadas 
b) Diavata/EKO 
c) VIPETH/Gallikos 
d) Axios 
Ett av avloppsdikena i Sindos utmynnar naturligt i Thessalonikibukten. De 
övriga utmynnar vid fyra pumpstationer: Östra Khalastra, västra Khalastra, 
Kleidios och Malgara. De tre huvudfloderna är Axios, Loudias och Aliakmon. 
Frånsett våtmarksbiotopen i deltat Aliakmon-Loudias-Axios är områdets fauna 
inte intressant, floran består av olika växtplanktonarter. En minskning av 
föroreningsbelastningen kommer att få följande effekter på miljön: 
1. Väsentiigt förbättrad miljö i Thessalonikibukten och kustområdet. 
2. Förbättring av miljön i Thessalonikibuktens centrala delar vad gäller 
övergödning. 
3. Minskning i koncentrationerna av föroreningar. 
10» Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 66 080 000 
Stödberättigande totalkostnad (efter 11.7.1994): 66 080 000 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhailningqfonden: 56 168 000 
11. flfirskil^a villkor 
De grekiska myndigheterna åtar sig att noga övervaka vattenkvaliteten i de inre 
och centrala delarna av Thermiska bukten. De kommer att vidta nödvändiga 
åtgärder för att utvidga avloppsnätet och föreslå en sammanlänkning med 
industriområdet och därigenom övervaka industriutsläppens kvalitet. 
c*? 
De kommer att säkerställa att kostnaderna för drift och underhåll täcks genom 
motsvarande avkastning. 
t(V) 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om att bevilja finansiellt stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sarnmanhållningsfbnd 
Projektsarnrnanfattriing 
nr 94.09.61.11-8 
1. Projekmamn 
"Stöttning av Morno-akvedukten uppströms från Kitheronatunneln" 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: ministry of the National Economy (ekonomidepartementet) 
2.2. Adress: Pl Sintagmatos 10 180 Aten 
3. Myndighet som ansvarar for genomförandet 
3.1 Namn: Athens Water Supply and Sewerage Company 
3.2 Adress: Oropou 156 111 - 46 Galatsi 
4. 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: centrala Grekland 
5. Beskrivning 
Åtgärden för att stötta och skydda Momos öppna akvedukt proportionnent med 
nuvarande tvärsnitt utförs på följande två sätt: 
1. Placering av ribbor i förspänd betong med 0,8 meters mellanrum över en längd 
av 9 550 meter. 
2. Placering av ribbor i förspänd betong med 0,7 meters mellanrum över en längd 
av ungefär 14 800 meter. 
De platser utefter akvedukten där arbeten kommer att genomföras är följande: 
qVt> 
Plats Total längd Avstånd 
(antal meter) (antal meter) 
Khrissos kanalen 3 600 3 150 
Delfi B kanalen 1 900 1 900 
Kyriakon kanalen 2 100 2 000 
Elikonas kanalen 1 060 1 000 
Elikonas B kanalen 1 530 1 500 
Thisvis-Ellopa kanalen 14 800 14 800 
Summa 2499Ö 24 350 
6. Mål 
Minska läckaget från kanalen med 25 % (från 8 till 6 %) 
7. Arbetsplan 
Typ av arbeten inleds Avslutas 
Huvudarbeten 1995 31.12.1997 
8 Ekonomisk och social lönsamhetsanalys 
Genom det minskade läckaget kommer varje år en stor volym vatten att sparas 
som i annat fall måste pumpas från Iliki akvedukten vilket innebär en fördyring 
av den elektriska ström som behövs. 
9. Analys av miljöeffekten 
Stöttningen av ledningens väggar och bevarandet av Momo akvedukten 
uppströms Kitherona tunneln kommer inte att medföra några bieffekter på 
miljön. Arbetet kommer att utföras på den befintliga konstruktionen och 
kommer inte att beröra nya områden. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Total kostnad; 13 845 000 
Bidragsberättigade kostnader: 13 845 000 
Bidragssats; 85 % 
Bidrag tån sammanMIMngsfcnden; 11 768 250 
q^ 
11. Särskilda bestämmelser 
De grekiska myndigheterna åtar sig att utarbeta en huvudplan för Atens 
vattenförsörjning som skall föreläggas Europeiska kommissionen och att utse 
en projektledare för samtliga AWSSC-projekt som finansieras med medel från 
Sanimanhållningsfonden. 
Sammanhållningsfonden förbehåller sig rätten att besiktiga arbetena och 
kontrollera om de överensstämmer med de tekniska specifikationerna och om 
de tekniska rekommendationerna från SammaiMllningsfondens konsulter har 
genomförts. 
4VL 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/015-2 
i. PrQlefrçnamn 
Anläggning för biologisk rening och avloppsnät i Skydra, 
Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ» som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn : DEYA Skydras 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region : Makedonien 
5. Proi ektbeskrivning 
1. Anläggning av avloppsnät 
a) Restaurering av omgivning 2 500 m2 
b) Reparation av kanter 5 000 m2 
c) Reparation av trottoarer 2 000 m2 
d) Tillfartsjärnväg för 
uppsamlingsledningar 1 
2. Anläggning för biologisk rening 
— Markinköp 13 652 m2 100% 
— Undersökning 100% 
— Pumpstation 3 
— Brunnar för avloppsvatten 
från staden 1 
U\3 
Uppsamling av avloppsvatten 1 
Avioppsenhet 1 
Röta 2 
Saltuppsamlare 2 
Tillförselmätare 1 
Tillförselräknare 1 
Luftning - nitrifiering — 
avnitrifiering 2 
Sättning för andra nivån 2 
Pumpstation vid utlopp 1 
Pumpstation - mixning 1 
Klorering 1 
Slamavskiljning 1 
Dehydrering av slam 2 
Pumpstation 1 
Automatisering 1 
Övriga arbeten i samband 
med installationen 1 
Driftprovning av installationen 
för 18 månader 100% 
Syfte 
Denna etapp av projektet syftar till att anlägga ett 
avloppsnät liksom att uppföra en anläggning för biologisk 
rening (inköp av mark, utarbetande av en undersökning och 
installation för rening av avloppsvatten). 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 
arbeten 
Ekonomisk och social kostnads-/intäktaanalve 
Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet och folkhälsa för 
invånarna. Pä lång sikt kommer projektet att bidra till 
ekonomisk utveckling och decentralisering. 
mh 
9. MiIiökonsekvensanalys 
Projektet torde vara förenligt med direktiv 91/271/EG med 
tanke på att avloppsvattnet nu hamnar i floden Loudia. 
Projektet skall uppfylla förordning nr 91446 från miljö­
ministeriet om regionalförvaltning och offentliga arbeten 
från januari 1994. 
10» Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 1 830 000 
Stödniva 85% 
Stöd frän Sammanhällninasfonden 1 555 500 
q $5 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av sammanhållningsfonden 
nr 94/09/61/017 
1. Proi ektnamn 
Avledning av avloppsvatten och biologisk rening i Palio de 
Kavala, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA KavaIs 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4 .2 Region : Makedonien 
5. Proi ektbeskrlvning' 
1. Avloppsledningsnät 2 930 m 
2. Pumpstationer för avloppsvatten: 
a) Huvudstation 2 enheter 
b) Sekundärstationer 10 enheter 
3 . Uppsamiare under havsytan 
400 m 
4. Anläggande av biologisk rening med en kapacitet pä 
20 000 ekvivalenter/invånare. 
5. Enhet för fosforsborttagning i anläggningen i staden 
Kavala 1 enhet 
u%t> 
6. Avloppsledningar i staden Kavalas 
inre nät 3 000 m 
Syfte 
Andra etappen av detta projekt syftar till att fullborda 
anläggandet av ett avloppsledningsnät i Palio Kavalas. 
Avloppsvattnet kommer att ledas till den reningsanläggning 
som anläggs samtidigt som avloppsnätet. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 
arbeten 
Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala 
fördelar 
Palio ligger 8 km sydväst om staden Kavala och sommartid 
femdubblas befolkningen p.g.a. turismen. Projektet syftar 
till att förbättra livskvaliteten och hälsan för Palios 
invånare vilket kommer att innebära utveckling av regionens 
ekonomi och infrastrukturer och på lång sikt decentra­
lisering. 
Mili ökonsekvensanalvs 
Palio har inget avloppsnät. Avloppsvattnet samlas i 
avloppsbrunnar vilket har till följd att grundvattnet 
förorenas. Dessutom kommer anläggandet av biologisk rening 
att bidra till saneringen av havet, dit avloppsvattnet 
leds. Projektet är således förenligt med direktiv 
91/271/EG. Projektet skall uppfylla villkoren i dom nr 
66717 frän miljöministeriet om regionalpolitik och 
offentliga arbeten av den 2 december 1993. 
C| Y> 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 5 146 000 
Stödniva 85% 
Stöd frän Sammanhållningsfonden 4 374 100 
L{U 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 94/09/61/026 
Proi ektnamn 
Anläggning av ett sekundärt ledningsnät för avledning av 
avloppsvatten i Ioannina, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn : DEYA Ioannina 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region : Epiros 
5. Proi ektbeskrivning 
Ledningsnät för avloppsvatten 3 8 000 m 
Ledningsnät för regnvatten 18 500 m 
Brunnar 5 800 enheter 
Understation 100% 
Inköp av en fördämningstransportör 100% 
Kablar för elektroproduktivitet 100% 
6. Svfte 
Denna etapp av projektet syftar till att anlägga separata 
ledningsnät för avloppsvatten respektive regnvatten. 
4*> 
7. Tidsplan för arbetena 
8. Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 juni 1995 31 december 1998 
arbeten 
Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
Samhällsnytta för 56 500 invånare i staden Ioannina som är 
regionhuvudstad i nordvästra Grekland. Förbättrad 
livskvalitet för invånarna och ökade möjligheter för 
ekonomisk utveckling i hela regionen. 
9. Milj ökonsekvensanalvs 
Projektet syftar till minskade föroreningar eftersom 
avledningen av avloppsvatten tills nyligen skedde via 
brunnar som förorenar grundvattnet och skapade stora 
föroreningsproblem i sjön Ioannina. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 8 940 000 
Stödniva 85% 
Stöd frän Sammanhâllninasfonden 7 599 000 
4°>* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/028 
1• Proi ektnamn 
Anläggande av avloppsnät och uppförande av en anläggning 
för biologisk rening i Korfu, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Korfu 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Joniska öarna 
5. Proi ektbeskrivning 
Avledning av avloppsvatten 
1. Uppsamlingsledningar 14 250 m 
2. i pumpstation Tzavrou 100% 
3. 1 pumpstation Kontokaliou 100% 
4. 2 pumpstationer Alikon Potamon 100% 
5. Utloppsuppsamlare under havsytan 1 700 m 
6. TJppsamlingspumpstation 100% 
7. Uppsamlingsbrunn under havsytan 100% 
Biologisk reningsanläggning 
1. Markarbeten 62% 
2. Ingenjörsarbeten/civila arbeten 73% 
3 . Elektromekaniska arbeten 78% 
\\ 
Syfte 
Den andra etappen av detta projekt syftar till att 
avloppsnätet i förorterna norr om staden Korfu skall 
färdigställas genom att regnvattnet leds mot havet och 
avloppsvattnet till den biologiska reningsanläggning som är 
under uppförande. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 juni 1995 31 december 1997 
arbeten -
8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar 
Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet och hälsa för 36 900 
invånare i regionen, som har flest turister på Korfu. På 
lång sikt kommer färdigställandet av avloppsnätet och den 
biologiska reningsanläggningen att bidra till ekonomisk 
utveckling och till den decentralisering som är nödvändig 
p.g.a. av växande befolkning. 
9. M1H ökons ekvensanalvs 
Projektet uppfyller kraven i dom nr 16125 från 
miljöministeriet om regionalpolitik och offentliga arbeten 
av 1.6.1993. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 9 345 000 
Stödniva 85% 
Stöd från Sammanhällningsfonden 7 943 250 
q <$°L 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden 
Sammanfattning av projekt nr 93/09/61/029-2 
3y 
1. Proiektnamn 
Avloppsreningsverk i Agriniou. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 
2.2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3 .1 Nom: DEYA Agriniou 
3.2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Västra Grekland 
5. Proi ektbeskrivning 
Konstruktion av ett avloppsreningsverk för staden 
Agriniou med en kapacitet om 60 000 
personekvivalenter. 
a) Förrening 
Konstruktion och elektromekanisk utrustning för 
ingående spillvatten (pumpanläggning för initial 
höjning, filtrering, huvudflödesmätare, 
sandavskiljare, galleröverbyggnad, osv.). 
b) Biologisk rening 
Konstruktion och elektromekanisk utrustning för två 
kompletta reningsbanor (föravskiljningstank, 
luftningsbassäng, sedimenteringsbassäng, 
pumpanläggning för returslam, pumpanläggning för 
överskottsslam). 
c) Desinfektionsanläggning 
Konstruktion och elektromekanisk utrustning från 
utloppet från sedimenteringsbassängerna till 
biologiskt utlopp (desinfektionsbassäng, 
flödesmätare, avloppsenhet, desinfektionsställe, 
desinfektionsapparat). 
d) Slambehandling 
Konstruktion och elektromekanisk utrustning från 
pumpanläggningen för överskottsslam till 
tj93 
e) 
f) 
g) 
h) lagringsplats för avvattnat slam (förtjockning, 
avvattning, nödvändiga byggnader, filtrering osv.) 
Administrationsbyggnad. 
Strömförsörjningscentral. 
Andra serviceinstallationer. Markarbeten, vägar, 
stängsel, vattentillförsel, dränering, 
trädplantering osv. 
Mätnings- och kontrollsystem, automation. 
Prov av anläggningens funktidn (12 månader). 
Syfte 
Projektet syftar till konstruktion och driftsättning av 
det avloppsreningsverk som beskrivs under 5) ovan för att 
ge direkt service. 
Tidsplan för arbetena 
Arbetets Påbörjlis Avslutas 
art 
Viktigaste 1 januari 1995 31 december 1996 
arbeten 
8 • Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
Projektet är av särskilt stort allmännyttigt intresse, 
eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för 4 0 
000 bofasta invånarna i regionen, bidra till miljöskydd 
och befolkningsökning på lång sikt samt decentralisering. 
Milj ökonsekvensanalys 
Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och 
bortledning av spillvatten i s^fte att förbättra 
kontrollen av föroreningar, i synnerhet i sjön Trihonidas, 
som är en viktig biotyp. Projektet kommer att uppfylla 
bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade 
spillvattnet släpps ut i Akheloosfloden. 
Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, 
planläggnings- och arbetrsministeriets beslut nr 31588 av 
den 29.7.1994. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 4 675 410 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 3 974 099 
^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden 
nr 93/09/61/029-3 
1. Proi ektnamn 
Bortledning och biologisk rening av spillvatten i Pirgos. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 
2.2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3 .1 Nom : DEYA Pyrgou 
3.2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Västra Grekland 
5. Proi ektbeskrivning 
1. Internt avloppsledningsnät med en längd av 3000 m. 
2. Central avloppsledning med en längd av 3000 m. 
3 . Avloppsreningsverk för spillvatten med en kapacitet 
om 50 000 personekvivalenter bestående av: 
3.1 Ledningsarbeten för ingående spillvatten. 
3.2 Bassäng för ingående spillvatten. 
3.3 Höj ningsanläggning. 
3.4 Förrening, flödesmätning. 
3.5 Luftningsbassänger. 
3 .6 Sedimenteringsbassänger. 
3.7 Kloreringsanläggning. 
3.8 Slamförtjockare. 
3.9 Slamawattning. 
3.10 Pumpanläggning för returslam. 
3.11 Administrationsbyggnad. 
3.12 Rörsystem. 
3 .13 Markarbeten.. 
3.14 Infrastruktur. 
3.15 Elektriska installationer. 
3.16 Mätinstrument och laboratorieutrustning. 
4. Utloppsledning för renat spillvatten, längd 1000 m. 
i-, «i $ 
Syfte 
Projektet syftar till att utöka staden Pirgos befintliga 
avloppsledningsnät och konstruera en central 
avloppsledning som skall leda fram till reningsverket, 
varifrån det renade spillvattnet kommer att ledas ut i 
Alfiosfloden. Dessutom skall det byggas ett 
avloppsreningsverk i Pyrgos med en kapacitet om 50 000 
personekvivalenter. 
Tidsplan för arbetena 
Arbetets Påbörjas Avslutas 
art 
Viktigaste 1 januari 1995 31 december 1997 
arbeten 
8 . Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalvs 
Projektet är av allmännyttigt intresse, eftersom det-, 
kommer att förbättra levnadsstandarden för 3 0 000 bofasta 
invånarna i staden, som har vuxit mycket kraftigt under 
perioden 1981-1991. De föreslagna anläggningsarbetena 
skall förbättra invånarnas levnadsstandard och stärka 
stadens roll som centrum för en rad verksamheter i 
anknytning till jordbruksproduktionen i regionen. 
9 . Miljökonsekvensanalvs 
Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och 
bortledning av spillvatten i syfte att förbättra 
kontrollen av de föroreningar som uppstår genom den 
fortsatta ekonomiska och turistrelaterade utvecklingen av 
staden och från den fortsatta användningen av 
gödningsmedel, bekämpningsmedel osv.,, mot bakgrund av att 
jordbruk är regionens huvudnäring. Projektet kommer att 
uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det 
renade spillvattnet släpps ut i Alfiosfloden. 
Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, 
planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 342480 av 
den 12.1.1995. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 5 885 000 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 5 002 250 
4«jfc 
Of fentïlrÇgoTanae av huvudpunkterna i besluten cmTevTTTande av stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhaIlningsfonden 
Sammanfattning av projekt nr 93/09/61/030 
i. ProjeKtnftmn 
Vattenförsörjning, avloppsledningsnät ooh biologiskt 
avloppsreningsverk i staden Thiva. 
2. Qrqan, som ansvarar <flr aaeftfran 
2.1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 
2.2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 
3. Oraan som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Nom: DEYA Thiva 
3.2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 
4. PlajLA 
4 .1 Medlemsstat : Grekland 
4 .2 Region: Centrala Grekland 
5. ?rojefctfreffcrjvnjng 
Vattenförsörjning, avloppsledningsnät och biologiskt 
avloppsreningsverk i staden Thiva 
1. Utläggning av ett vattenförsörjningssystem, längd 26 
000 m. 
2. Konstruktion av avloppsledningsnät för spillvatten, 
PVC-ledningar 041, total längd 47 400 m. 
3. Central avloppsledning, längd 2 000 m. 
4. Avloppsreningsverk med en kapacitet om 40 000 
personekvivalenter bestående av följande: 
4.1 Pumpanlåggning för ingående spillvatten. 
4.2 Förrening: 
(a) Intag och förrening, ledningar. 
(b) Intagsgaller. 
(c) Slamavskiljning och avskiljning av skum och andra 
flytande substanser. 
4.3 Ventilering och luktreducering av byggnader för 
avloppsintag och intagsgaller. 
4.4 Biologisk rening: 
(a) Uppdelningsbrunn för luftningsbassänger. 
(b) Luftningsbassänger. 
4.5 Slutsedimenteringsbassänger. 
^\ 
4$^r Re t ur s lam. 
"4/^"•• Rotationsfilter. 
4H8^. Desinfektion. 
4.9 Slambehandling (förtjockning och avvattning). 
6. Sygfce 
Projektet har följande mål: 
(a) Rationell styrning av och minskning av låckage i 
vattenförsörjningsnätet genom olika förbättringar, 
utbyten och tillägg i det förefintliga nätet. 
(b) Utläggning av ett avloppsledningsnät som för ut 
spillvattnet i en central avloppsledning som i sin 
tur leder fram till reningsverket. 
7. Tidsplan för arbetena 
rjas Arbetets 
art 
Viktigaste 
arbeten 1 januari 1993 AvsTutas" 
3^clëcembêrl998 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intåkts analv 
Projektet är av sårskilt stort allmännyttigt intresse, 
eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för 
ungefär 22 500 bofasta invånarna i Thivaregionen samt på 
lång sikt bidra till befolkningsökning och 
decentralisering. 
9. Mil i ökonaelcvenaanalva 
Projektet siktar till att förbättra insamling och 
bortledning av spillvatten och dagvatten i syfte att 
förbättra kontrollen av föroreningar. Projektet kommer att 
uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det 
renade spillvattnet skall ledas ut i Ilikisjön. 
Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, 
planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 31430 av 
den 25.5.1994. 
10. Kpfttmfor oçh ft34 (1 «ÇU) 
Projektets totalkostnad: 17 228 000 
atfidûiyl: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 14 634 800 
4*s 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/031-1 
i. PT>r>1?lr<"r>yTT' 
Avledning av avloppsvatten i Xylokastro. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Kommunfullmäktige i Xylokastro 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Peloponnesos 
5. Proi ektbeskrivning 
Tryckledning 1 980 m 
Central pumpstation 45% 
Mellanpumpstation 45% 
Mekanisk utrustning till 
central pumpstation 30% 
Mekanisk utrustning till 
mellanpumpstation 30% 
Mekanisk utrustning till 
fyra brunnar 30% 
Avloppsnät 2 500 m 
Inköp av rör 2 500 m 
Anslutningar - tillbehör 1 000 enheter 
Asfaltering 15 000 m2 
6. Syfte 
Projektet syftar till att anlägga ett avloppsnät för 
avledning av avloppsvatten till anläggningen för 
q ^9 
7. biologisk rening i staden vars uppförande bekostas genom 
ENVIREG. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1996 
arbeten 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intåktsanalvs 
Xylokastro är en kommun nära havet som sommartid besöks av 
många turister. Stadens invånarantal som normalt uppgår 
till 6 000 femdubblas under sommaren. Projektet syftar till 
förbättrad infrastruktur och folkhälsa för ortens invånare 
och turister. 
9. Mili ökonsekvensanalvs 
För bara kort tid sedan fanns inget avloppsnät alls i 
regionen. Avledningen skedde via små privata avlopps-
brunnar som förorenade kustområdet. Genom anläggandet av 
ett avloppsnät som ansluts till reningsanläggningen blir 
regionens miljöproblem lösta. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 447 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 379 950 
Ito 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/031-2 
1. P™-|»1rl-Tianm 
Vattentillförsel och avledning av avloppsvatten i Kiatou, 
Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Kommunstyrelsen i Kiatou 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Peloponnesos 
5. Proi ektbeskrivning 
1. Avloppsnät : 
— Anläggande av en avloppsledning 3 000 m 
— Pumpstation 40% 
2. Vattenledningsnät 
— Anläggande av vattenledningar 23 000 m 
— Vattenreservoar 1 enhet 
6. Svfte 
Med gemenskapsstöd från I.F.C. har den centrala utlopps-
ledningen och det sekundära avloppsnätet anlagts. Syftet 
med denna etapp av projektet är att anlägga ännu en 
,V> -i 
avloppsledning genom vilket avloppsvattnet skall ledas till 
>5 oL 
7. den biologiska reningsanläggningen vars uppförande 
finansieras genom ENVIREG liksom den utvidgning av vatten­
ledningsnätet som är nödvändig för att förbättra stadens 
vattenförsörjning. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1996 
arbeten 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
Kiatou är en stad nära havet som sommartid besöks av många 
turister. Invånarantalet som normalt år 9 000 femdubblas 
under sommaren. Projektet syftar till att förbättra 
infrastrukturer och folkhälsa för ortens invånare och 
turister. 
9. Mili ökonsekvensanalvs 
För bara kort tid sedan fanns inget avloppsnät alls i 
regionen. Avledningen skedde via små privata avlopps-
brunnar som förorenade grundvatten och kust-. Projektet 
syftar till att lösa miljöproblemen. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 1 663 628 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 1 414 084 
$©•>> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/032 
1. Proi ektnamn 
Avledning av avlopps- och regnvatten i Veria, Grekland. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Platia Syntagmatos, 10180 Aten Grekland 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Veria 
3.2 Adress: Inrikesministeriet, Stadiou 27 Aten, Grekland 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region : Makedonien 
5. Beskrivning 
Avlopps- och regnvattennät med en längd på 47 000 m. 
6. Syfte 
Denna etapp av projektet syftar till a) uppsamling av 
kommunalt avloppsvatten i en central uppsamiingsanläggning 
och transport av detta till reningsanläggningen, b) 
förbättring av befintliga nät för avledning av avlopps-
och regnvatten genom utbyte av vissa delar liksom 
utvidgning av näten i återstående stadsdelar. 
^e^ 
Tidsplan för arbetena 
a b te Igångsättning Slutförande 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1999 
arbeten 
9. 
10 Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar 
Veria är näst Thessaloniki den stad som har störst-
betydelse för den ekonomiska och administrativa 
utvecklingen i regionen Makedonien. I Veria,med omgivningar 
finns industrier (jordbruksprodukter) som sysselsätter ett 
stort antal invånare, framför allt sommartid. Projektet har 
uppenbar social betydelse eftersom det syftar till att 
förbättra livskvaliteten och hälsan för 3 9 619 invånare och 
långsiktigt regionens ekonomiska och strukturella 
utveckling. 
Mili ökonsekvensanalys 
Stadens regnvatten rinner^ ut i floden Tripotamos och 
därifrån via diket T66 mot floden Aliakmonas och vidare mot 
havet i regionen Klidi, en region som sedan 1989 skyddas 
genom RAMSAR-fördraget. Följaktligen är projektet förenligt 
med direktiv 91/271. 
Kostnader och tilldelning (i ecu) 
Total kostnad 4 245 033 
Stödnivå 85% 
Stöd från sammanhållningsfonden 3 608 278 
5Ö* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/033-1 
1. Proi ektnamn 
Avledning av avloppsvatten i Patras, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Patras 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region : Peloponnesos 
5. Proi ektbeskrivning 
Ledningsnät för avloppsvatten 56 140 m 
Ledningsnät för regnvatten 37 450 m 
Uppsamlare 13 820 m 
Anläggande av uppsamlingsbrunnar 710 enheter 
Rengöring av uppsamlingsbrunnar 7 900 enheter 
Pumpstationer 10 enheter 
6. Svfte 
Projektet syftar till att anlägga ett avloppsnät för 
avledning av avloppsvatten i staden Patras. 
^oé 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 april 1995 31 december 1999 
arbeten 
^——•—•———^-^-^—L————— —^—^—. I •—^—^—^^. .. 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intaktsanalvs 
Projektet syftar till förbättrad livskvalitet för invånarna 
i staden, som är ett universitets- och kulturcentrum västra 
Grekland. Dessutom utvecklas stadens kustområde snabbt, 
vilket kommer att innebära ekonomisk utveckling i regionen 
genom handels- och turistverksamhet. 
9. Mili ökonsekvensanalvs 
Projektet är förenligt med direktiv 91/271 eftersom de 
redan allvarliga föroreningarna av Patrasbukten kommer att 
minska. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 32 100 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 27 285 000 
\cT\ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 94/09/61/037-2 
1. Proi ektnamn 
Anläggande av avloppsnät i Xanthi, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Xanthi 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region : Trakien 
5. Proi ektbeskrivning 
Avloppsledningar 19 500 m 
Kontrollhytter 220 enheter 
Färskvattenledningar 19 000 m 
Regnvattenledningar 4 000 m 
Vattenposter 100 enheter 
Asfaltfundament 75 000 m2 
Stenläggnng 2 700 m2 
6. Syfte 
Projektet syftar till anläggande av en del av avlopps­
systemet i olika förorter till staden Xanthi. Projektet är 
av speciell art eftersom det består av små utvidgningar av 
avloppsnätet i ganska smala gator, vilka av nödvändighet 
medför små ingepp för att säkerställa vattenförsörjning och 
avledning av regnvatten eftersom de smala gatorna endast 
Ço s 
7. tillåter att en enda brunn anläggs för avledning och 
tillförsel av vatten. Detta projekt är uppföljare (2:a 
etappen) av det projekt som påbörjades redan 1993 och som 
är nödvändigt för att avloppsnätet skall fungera 
fullständigt och tillförlitligt. 
Tidsplan för arbetena 
n 111 BSEEaesasaassB i , -——---—• . . i i, - i i ,i i i i •• i .— 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1995 
arbeten 
8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar 
Som huvudstad i nomos Xanthi är staden administrativt och 
ekonomiskt centrum i regionen som har stora möjligheter 
till ekonomisk och industriell utveckling. Färdigställande 
av stadens avloppssystem kommer att bidra till en 
förbättring av infrastrukturen liksom livskvaliteten för de 
40 000 invånarna i denna gränsstad och även till bibehållen 
befolkning och arbetskraft i regionen som en följd av 
utvecklingen. 
9» Mili ökonsekvensanalys 
Projektet syftar till att färdigställa stadens avloppsnät 
och att ansluta det till en redan fungerande renings­
anläggning liksom till förbättring av vattenförsörjningen 
i staden Xanthi. 
10» Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 1 993 355 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 1 694 352 
*>ec) 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 94.09.61.039 
1. Proi ektnamn 
Anläggande av en modern soptipp i Patras. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Kommunen Patras 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland # 
4.2 Region: Västra Grekland 
5. Proi ektbeskrivning 
Anläggande av ny soptipp 42% 
Upprustning av gammal soptipp 100% 
6. Syfte 
Miljöskydd. Lösning på okontrollerad dumpning av avfall 
^Ö 
'\ 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1.1.1995 31.12.1997 
arbeten 
^—•——aaagaaaBaaa; 11 .1 :assssasaBsss««n—cmBBS^sassgesasssBasessJ 
8. gv?n?mlfljt ?T* social kostnads-/intäktsanalys 
Balans mellan inkomster av och kostnader för funktionen. 
9. M4.11 ?\fflQflakvensanal vs 
Skydd av miljö och folkhälsa mot okontrollerad dumpning av 
avfall. Väsentligt förbättrad livskvalitet. 
10. ^^"^liSaetT ~,~1" stöd (ecu) 
Total kostnad 2 576 000 
Stödberättigade kostnader (efter 27.7.1994) 2 576 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 2 180 600 
1>M 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projektsammanfattning 
nr 94/09/61/043 
1. Projektnamn 
Slutförande av avloppsbehandlingsanläggningen i Thessalonikis turistområde 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Organisationen för avloppssystemet i Thessaloniki (Thessaloniki Sewerage 
Organisation) 
3.2 Adress: Tsimikis 98 - 546 22 THESSALONIKI 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: CENTRALA MAKEDONIEN 
5. Projektbeskrivning 
Slutförande av avloppsinstallationer 
Bassängavlopp 21% 
Inlopp 46% 
Separationskammare 16% 
Försedimenteringsbassäng 5% 
Luftningsbassäng 2% 
Anslutningar för kontroll av flödet till eftersedimentering 74% 
Eftersedimenteringsbassäng 9% 
Desinficeringsenhet 29% 
Cirkulationspumpenhet 18% 
Slamförtjockare 32% 
>sn-
Pumpenhet för förtjockat slam 18% 
VB 
Rötkammare 
Avvattning 
Pumpenhet för gallerrens 
Administrationsbyggnad 
Verkstad, maskinrum 
Transformatorbyggnad, koppel 
Rörledningar för avloppsvatten och gallerrens 
Vattentillförsel och spolvattensystem 
Vägbeläggning, anläggning, stängsel, regnvattensuppsamlare 
Tillhörande utrustning och laboratorium 
Utebelysning, åskledare 
Allmänna markarbeten, igenfyllning 
Kontrollrum och instrument 
Provdrift 
Drift 
Avfallsränna 
Markplantering 
Ytterligare utrustning 29% 
25% 
10% 
5% 
2% 
73 % 
38 % 
95 % 
76 % 
58 % 
20 % 
13 % 
76 % 
100 % 
100 % 
2 % 
100 % 
100 % 
Syfte 
Behandling av avloppsvatten från tätorter i 11 kommuner, minskning av 
föroreningsbelastningen i regionen och skydd av Thessalonikibukten. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av arbete Igångsättning Slutförande 
Arbeten 1.1.1995 31.12.1996 
'III J •• m i i ' iin ——————g-—Ma-am xaoea—aa—a»a 111 n 11 aaaacagaa i ' g 
Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Sysselsättning för hela projektet. 
Vid drift: direkt: 8 personer 
Vid drift: indirekt 2-3 personer 
Vid genomförandet: direkt: 135 personer/år 
Indirekt vid genomförandet: indirekt: 45 personer/år 
•5-K-! 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Miljöskydd och folkhälsoskydd. Skydd av Thessalonikibukten. Byggandet måste vara 
förenligt med de miljövillkor som uppställts av miljöministeriet genom beslut 
13059/19.11.1992. 
^ 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 2 743 000 
Stödberättigande kostnader (efter 27.7.1994) 2 743 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sarnmanhållningsfonden 2 331 550 
^4é 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/046 
1. Proi ektnamn 
Avloppsreningsverk för staden Rhodos. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Platia Syntagmatos, 10180 Aten Grekland 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA RHODOS 
3.2 Adress: Stadiou 27 Aten Grekland - Inrikesministeriet 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Egeiska havet - Nomos de Dodekanissa 
5. Beskrivning 
Anläggande av en reningsanläggning för kommunalt avlopps­
vatten. De arbeten som skall göras efter den 1 januari 1995 är 
följande: 
— Jordschaktning 6 
— Inspektionsbrunnar 3 
— Biologiskt lager 77 
— Slutlig sättning 74 
— Desinficering 75 
— Pumpstation 13 
— Förbehandling 57.12 
— Sättning-luftning 41.69 
— Utgångsarbeten 45.19 
— Slamrening 97 
— Dehydrering 98.36 
— Automatisering 100 
— Fysisk förvaltning 100 
Vi v 
6. 
7. Byggnation 
Utbildning 
Utrustning 
Syfte 98.03 
100 
46.35 
Färdigställande av avloppsnät och reningsanläggning för 
kommunalt avloppsvatten 
Tidsplan för arbetena 
arbete Igångsättning Slutförande 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1996 
arbeten 
• •!••• — ••! •• ••— • in— • i. m^—m—.—m •••ii—i— T^—— —• "•——^^^*i^^—^" Ä^MBMN—MMH*_M 
8. Beräkning av kostnader och socioekonomiska fördelar 
Allmännytta - Förbättring av folkhälsan. 
9. Mili ökonsekvensanalys 
Minskning av föroreningar. 
Projektetapperna skall uppfylla kraven i dom nr 68625 från 
miljöministeriet om regionalpolitik och offentliga arbeten 
av den 15 februari 1994. 
10. Kostnader och tilldelning (i ecu) 
Total kostnad 7 770 000 
Stödnivå 85% 
Stöd frän sammanhållningsfonden 6 604 500 
*5<U 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållmngsfonden 
Projektsammanfattning 
nr 94.09.61.047 
1. Projektnamn: 
Genomförande av avfallshantering i Zanthe 
2. Qrgan gom ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Sammanslutning av renhållningsföretag i kommunerna i Zante 
Adress: Inrikesministeriet Stadiou 27, 101 83 ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Joniska öarna 
5. Projektbeskrivning 
Anläggning av täta membran. 
Markarbeten för anläggning av skyddslager för membran. 
Anläggning av ledningar för bortledning av biogas och uppsamling av kondens. 
Inrättande av ett kanalsystem för bortledning av kondens. 
Anskaffande och installation av en kondenspump. 
Anskaffande och installation av en fordonsvåg. 
Anläggning av en tillfartsväg. 
Asfaltering av tillfartsvägen utmed 2 km. 
Återvinning av avfall. 
Anläggning av en reningsrelief. 
Tätning av stödarmering, skarvlängd och anläggningar. 
Arbeten för utnyttjande av kondens och biogas. 
Upprustning av den tidigare anläggningen med en förbränningsugn som använts 
för förbränning av avfall och upprustning av området. 
Mc) 
Anskaffande av en tankbil till en kostnad av 20 miljoner GRD. 
Kvalitetskontroll av hela tätmngsförfarandet. 
ta o 
6. Sïfte 
Att skydda miljön mot okontrollerad avfallsdumpning i Zante. 
7. Tidsplan för arbetena 
Huvudsakliga 1.1.1995 31.12.1996 
arbeten 
8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar 
Inkomster och driftskostnader uppväger varandra. 
Direkt skapade arbetstillfällen under genomförandeskedet: 
22 manår. 
Direkt skapade arbetstillfällen under driftskedet: 
4 platser. 
Indirekt skapade arbetstillfällen: 
Under genomförandeskedet: 6. 
Under driftskedet: 2. 
9. Miljökonsekvensanalvs 
Miljöskydd och minskade föroreningar till följd av avfall i fast form. Nya 
förvaltningsmetoder. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Totala kostnader 1 060 000 
Stödberättigande kostnader (efter 27.7.1994) 1060 000 
Stödniyå 85 % 
Stöd från Sammanhailningsfonden 901000 
§<IA 
Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut 
om tilldelning av finansiellt stöd enligt 
rådets förordning 1164/94 om inrättande av 
en sammanhållningsfond 
93.09.61.048 
1. Projektets titel 
Avloppsnät och biologisk reningsanläggning i staden Igumenitsa 
2. Myndighet, som ansvarar för ansökningen 
2.1. Namn: Finansdepartementet 
2.2. Adress: Pl. Syntagmatos, 10180 Aten 
3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 
3.1.Namn: Inrikesdepartementet, kommunen Igumenitsa 
3.2.Adress: Stadiu 27, Aten 
4. Plats 
4.1. Medlemsstat. Grekland 
4.2. Region: Epirus 
5. Beskrivning 
Projekt nr 94/09/61/048: Avloppsnät och biologisk reningsanläggning i staden 
Igumenitsa: 
-anläggning med avloppsrör 
-med naturligt fall: 2 150m 
-utloppsrör: 2 160 m 
2 pumpstationer med en kapacitet på 2x25+50kW 
Reningsanläggning med en kapacitet för 27 000 innevånare 
Utloppsrör under vatten, (längd 225 m) 
Avloppsnät (sekundärt): 48 km 
Anslagen för 1994 skall användas till att påbörja anläggandet av avloppsnät och 
rörledningar. 
Projektet omfattar följande: fyllning, tillfartsvägar, inhägnad, tilläggsanläggningar, 
skyddssystem och externa nät. 
&•*<*. 
6. Mål 
Integrerad behandling av dagvatten. Utvidgning av avloppsnätet och 
reningsanläggningen för dagvatten. 
Tidsplan 
Kategori arbete Inledning Avslutning 
Huvudfas 1 januari 1993 31 december 1997 
8. Värdering av kostnader och ekonomiska och sociala fordelar 
I allmänhetens intresse, förbättring av livskvaliteten. 
9. Värdering av miljöpåverkan 
Miljöskydd genom bortledning av dagvatten. Skydd av folkhälsan. Detta är av särskild 
betydelse, eftersom Igumenitsa kommer att vara en av de viktigaste städerna för inresa 
till och utresa från Grekland. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Kostnader totalt 11 099 000 ecu 
Stödberättigade kostnader (efter den...)... 
Stödsats 
Stöd från sammanhållningsfonden: 9 430 000 ecu 
(Vid intäktsskapande investeringar: 
Kostnader totalt 
Stödberättigade kostnader efter den 
De kostnader som stödberäkningen grundar sig på (efter avdrag för 
intäkter) 
Stödsats 
Stöd ) 
^3 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/049 
1. Proi ektnamn 
Anläggande av avloppsnät i Skiathos. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Skiathou 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Nomos Magnisias 
5. Proiektbeskrivning 
Avloppsnät 
6 100 m 
Nät för avledning av regnvatten 
2 850 m 
Kontrollbrunnar 195 st 
6. Svfte 
Projektet, vars andra etapp är under genomförande, syftar 
allmänt till anläggande av ett internt avloppsnät och regn­
vattensnät i staden Skiathos. Dessutom syftar det till 
omläggning av avloppsledningna för att vissa delar av 
staden skall kunna anslutas till avloppsnätet. 
fem 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 
arbeten 
8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar 
Samhällsnytta för en stad vars invånarantal uppgår till 
22 000 (förbättrad livskvalitet och folkhälsa). Dessutom 
kommer projektet att, i enlighet med föreskrivna kriterier, 
bidra till att förbättra funktionen hos den biologiska 
reningsanläggningen som idag tar emot starkt förorenat 
avloppsvatten. 
9. MiIi ökonsekvensanalvs 
Effekten av arbetena med detta projekt på miljön är 
positiva eftersom de kommer att bidra till att sanera 
grundvattentäkter under markytan i regionen som förorenats 
av avloppsbrunnar liksom till skydd av regionens kust- och 
havsmiljö. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 2 354 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 2 000 900 
Sis 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/049-1 
1. Proi ektnamn 
System för avledning av avloppsvatten i Karditsa, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DEYA Karditsa 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Thessalien 
5. Proi ektbeskrivning 
Ledningsnät för avloppsvatten 62 000 m 
Ledningsnät för regnvatten 22 000 m 
Pumpstation B för avloppsvatten 1 
Utvidgning - modernisering 
av pumpstation A 1 
Inköp av mekanisk utrustning 2 enheter 
Undersökning av avloppsarbeten 100% 
M 6 
Syfte 
Projektets andra etapp syftar till färdigställande av a) 
ett ledningsnät för avledning av avloppsvatten och b) ett 
ledningsnät för avledning av regnvatten liksom uppförande 
av pumpstationer med den mekaniska utrustning som krävs för 
att den befintliga biologiska reningsanläggningen skall 
fungera effektivt och funktionellt. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 juni 1995 31 december 1997 
arbeten 
10 Ekonomisk och social kostnads-/intåktsanalvs 
Stadens befolkning ökar snabbt och beräkningar visar att 
invånarantalet före år 2000 kommer att uppgå till 51 000, 
varav 46 000 .bofasta. Projektet kommer att bidra till 
förbättrad folkhälsa liksom på lång sikt till regionens 
ekonomiska utveckling och decentralisering. 
Mili ökonsekvensanalvs 
Projektet syftar till att anlägga separata system för 
avledning av avloppsvatten respektive regnvatten för att 
hejda föroreningarna av floderna Mega och Pinios. Därigenom 
kommer projektet att vara förenligt med direktiv 91/271/EG. 
Projektet syftar också till att avskaffa de avloppsbrunnar 
som en stor del av befolkningen använder och som förorenar 
grundvattnet. 
Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 4 300 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 3 655 000 
"Si •* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/61/054-1 
1 • P-rnjttlct-.narnn 
Avledning och biologisk rening av avloppsvatten i Kozani. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn : DEYA Kozani 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Grekland 
4 . 2 Region : Makedonien 
5. Proi ektbeskrivning 
Vattenförsörjning - Avledning av avloppsvatten 
— Ledningsnät för avloppsvatten 
53 520 m 
— Vattenledningsnät 
46 140 m 
— Central utloppsledning 18 000 m 
— Vattenreservoar 2 500 m3 
— Pumpenheter 2 enheter 
— Telekontroll - System för 
intern kommunikation vid 
en pumpstation 1 enhet 
Anläggning för biologisk rening 
— Förberedelsearbeten 1 enhet 
— Hydroelektrisk station 1 enhet 
^W 
Administrationsbyggnad 1 enhet 
Fosforsuppsamling 
Interna uppsamlare 1 enhet 
Brunnar 1 enhet 
Automatisk sekundärstation 1 enhet 
Luftning - avnitrifiering 
Infrastrukturarbeten och 
-utrustning 
Slutplanering 
Fysisk planering 
Pumpstationer för cirkulation 
och slamavskiljning 
Gödning - dehydrering av slam 
Desinficering 
Drifttest under 24 månader 
Syfte 
Syftet med denna etapp av projektet är att anlägga 
vattenledningsnät och avloppsnät till och från staden 
Kozani liksom att uppföra en anläggning för biologisk 
rening. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 
arbeten 
Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
Kozani är regionalt centrum i västra Makedonien. Regionen 
där staden är belägen är rik på brunkolsfyndigheter. 
Följaktligen upplever regionen en snabb ekonomisk utveck­
ling. Projektet syftar till att förbättra infra­
strukturerna för att på lång sikt säkerställa decentrali­
sering. 
Milj ökonsekvensanalvs 
Projektet torde vara förenligt med direktiv 91/271/EG 
eftersom avledningen av avloppsvatten från tätorter nu sker 
*>V3 
till sjön Polyfitou och floden Aliakmona. Projektet skall 
uppfylla villkoren i förordning nr 6663 0 från miljö­
ministeriet om fysisk planering och offentliga arbeten av 
31.1.1994. 
10« Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 13 890 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 11 806 500 
^ O 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd 
enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden 
Sammanfattning av projekt nr 9^/09/61/055-3 
!• Proi ektnamn 
Bortledning av spillvatten samt avloppsreningsverk i 
Yiannitsa. 
2. Organ som ansvarar för ansökan 
2.1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 
2.2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Nom: DEYA Yiannitson 
3.2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4 .1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Makedonien 
5. Proi ektbeskrivning 
1. Utläggning av central avloppsledning, längd 880 m. 
2. Konstruktion av avloppsledningsnät för spillvatten 
(vattendragsreglering), längd 2 100 m. 
3. Konstruktion av biologiskt reningsverk, kapacitet 35 
000 personekvivalenter: 
3.1 Förrening. 
3.2 Biologisk rening. 
3.3 Desinfektion. 
3.4 Slambehandling. 
3.5 Administrationsbyggnad. 
3.6 Strömförsörjningscentral. 
3.7 Andra arbeten. 
3.8 Mätning, kontroll och automationssystem. 
3.9 Drift i tolv månader. 
6. Syfte 
Projektet syftar till konstruktion och driftsättning av 
det avloppsreningsverk som beskrivs under 5) . Ett"separat 
dräneringsnät skall konstrueras för dagvatten 
(vattendragsreglering) som skall ledas till Loudiasfloden, 
medan spillvattnet skall ledas till reningsverket genom 
den centrala avloppsledningen. 
^A 
7. Tidsplan för arbetena 
Arbetets Påbörjas Avslutas 
art 
Viktigaste 1 januari 1994 31 december 1998 
arbeten 
8 . Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
Projektet är av särskilt stort allmännyttigt intresse, 
eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för 25 
000 bofasta invånarna i staden Yiannitsa samt på lång sikt 
bidra till ekonomisk utveckling och decentralisering. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och 
bortledning av spillvatten i syfte att förbättra 
kontrollen av föroreningar. Projektet kommer att uppfylla 
bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade, 
spillvattnet skall ledas ut i avledningsbrunn 66 i 
Yiannitsa som i sin tur töms i Loudiasfloden. 
Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, 
planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 33361 av 
den 14.11.1995. 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Projektets totalkostnad: 3- 703 000 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 3 147 550 
S Vu 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 94/09/61/064 
1. Projektnamn 
Vattenförsörjnings- och avloppssystem i Livadia, Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn : DEYA Livadia 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: "Sterea Elias" 
5. Proi ektbeskrivning 
1. Vattenförsörining 
a) Uppsamlare 21 000 m 
b) Reservoar 640 m3 1 st 
c) Ombyggnad och modernisering av 
pumpstationen i regionen Chlià 1 st 
d) Dräneringsledning 
vid pumpstationen i Chlià 1 st 
2. Avledning av avloppsvatten 
a) Ledningar för uppsamling av avloppsvatten 45 000 m 
b) Anslutningar 2 000 st 
c) Uppsamlare för regnvatten 15 000 m 
d) Åtgärdande av flodbädden 450 m 
^ 
Syfte 
Syftet med projektet är att åstadkomma nät för tillförsel 
av färskvatten och avledning av avloppsvatten i staden 
liksom möjlighet att leda regnvattnet mot den åtgärdade 
sträckan av flodbädden för att undvika översvämningar i 
staden med omnejd. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1999 
arbeten 
Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala 
fördelar 
Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet för 19 000 bofasta 
invånare i Livadia och möjlighet till bättre utveckling av 
infrastrukturer för administration och turism. 
10 Miliökonsekvensanalys 
Projektet syftar till utnyttjande av nät för tillförsel av 
färskvatten och regnvatten och för avledning av 
avloppsvatten vilket kommer att innebära förbättrad dricks­
vattenkvalitet i regionen och samtidigt förbättrad 
livskvalitet för invånarna i Livadia. Under perioden 1981 
- 1991 ökade stadens befolkning med 6,3% eftersom Livadia 
är det administrativa och kommersiella centret i en 
jordbruksregion som också besöks av turister på väg till 
turistorter som Delphi etc. 
Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 9 400 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 7 990 000 ecu 
lne. 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
nr 94/09/61/066 
1. Pfnjftlrfrrianm 
Avloppsnät och nät för uppsamling av regnvatten i Tymavos, 
Grekland. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn : DEYA Tyrnavou 
3.2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: Thessalien 
5. Proi ektbeskrivning 
Avloppsnät 
31 500 
Nät för uppsamling av regnvatten 
10 000 
Kontrollställen 900 enheter 
Anslutningar 2 340 enheter 
Uppbyggnadsdel av två pump-
stationer 2 enheter 
Elektromekanisk utrustning 
i pumpstationer 2 enheter 
Fördämningsutrustning 1 enhet 
6. Syfte 
Denna etapp av projektet syftar till färdigställande av 
anläggande av avloppsnät och nät för uppsamling av regn­
vatten för att täcka hela behovet i staden Tymavos. 
^ 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1998 
arbeten 
Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala 
fördelar 
Stor social nytta med tanke på att projektet säkerställer 
inte bara förbättrad livskvalitet och hälsa för 12 200 
invånare i regionen utan också bidrar till en harmonisk 
utveckling av infrastrukturer och på lång sikt till 
ekonomisk utveckling och decentralisering. 
10 Mili ökonsekvensanalvs 
Staden Tymavos har fram till idag inte haft något avlopps-
och regnvattennät. Avledningen sker via avloppsbrunnar som 
förorenar grundvattnet under markytan. Dessutom förvärras 
föroreningarna alltmer i stadens centrum där befolknings­
tätheten är ganska hög. Eftersom staden är belägen på en 
slätt förs regnvattnet inte heller automatiskt bort, och 
följaktligen har staden översvämmats två gånger, 193 5 och 
1972. De arbeten som utförs inom ramen för detta projekt 
kommer att bidra till att lösa problemen. 
Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 6 785 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 5 767 250 
^33C 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt 
stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av 
sammanhållningsfonden 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/09/61/003 
1. Projektnamn 
Staden Khanias vattenförsörjning 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Staden Khanias kommunala bolag för vatten och avlopp 
3.2 Adress: AV. de Kydonias, Khania 73100 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Kreta 
5. Projektbeskrivning 
A. UNDERSÖKNINGAR 
1. Genomförbarhetsstudier av småskaliga reservoarer. 
2. Undersökningar och anbudsförfarande i fråga om ändring av befintliga 
anläggningar (pumpstationer, reservoarer och nät (fundament + 
elektromekanisk utrustning) för att möjliggöra automatisering, utvidgning och 
bättre kontroll av nätet. 
3. Undersökningar och anbudsförfarande för utvidgning av nätet och utbyte av 
ledningar. 
^3> 
4. Undersökningar och anbudsförfarande för anläggningens kontrollrum. 
B. ARBETEN 
— Instrument avsedda för modernisering och rationell förvaltning av 
vattenledningsnätet (mätapparater, apparatur för mätning av kvalitets­
parametrar i syfte att upptäcka klorrester, kompressionsapparater, instrument 
för tryckmätning...) 
— Tilldelning från D.E.Y.A.CH i datorer och logistik (nät, AUTO CAD, projekt, 
Coreldraw etc.) 
— Automatisering av distributionssystemet genom anläggning av systemet 
SCADA (centralstation, lokala stationer, kommunikationsledningar, 
automatiseringsinstrument, ändringar av befintlig infrastruktur, kompletterande 
materiel, utrustning till pumpstationer och reservoarer, utbyte av utrustning 
som inte kan automatiseras), förbättring av elektromekaniska apparater, 
anläggning av kontrollrum för inrättande av centralstationen. 
Utbyte eller renovering av befintligt nät på 14 000 m. 
Anläggning eller renovering av dammluckor och besöksutrymmen i syfte att 
förbättra nätets funktion. 
Anläggning av 10 000 m huvudnät. 
Anläggning av 32 000 m sekundärnät. 
Uppförande av två reservoarer på vardera 6 500 m3 med kringutrustning 
(dammluckor, ledningar, klorering, anläggning av klorerings- och kontroll­
utrustning). 
Anläggning av en reservoar på 2 000 m3 med kringutrustning. 
Anläggning av en reservoar på 1 000 m3 med kringutrustning. 
Tillägg med 1 000 m3 till en reservoar. 
Ledning på 8 000 m till pumpstationen i Aya och reservoarerna i Vante med 
kringutrustning och ändringar (dammluckor, besöksutrymmen etc.) i syfte att 
ansluta dessa till befintligt nät. 
Mekanisk vattenfiltrering som anskaffas genom ett annat organ. 
6. Syfte 
5^S 
Syftet med projektet är att göra besparingar och att på ett rationellt sätt 
förvalta vattenresurserna samtidigt som dricksvattnets kvalitetsegenskaper 
förbättras. 
^9' 
Huvudsyftet är att lösa kvantitets- och kvalitetsproblem i fråga om dricks­
vatten liksom distributionsproblemen. 
Enligt uppgift från det kommunala bolaget för vatten och avlopp i Khania har 
staden en vattenbrist under sommarsäsongen på 30% som gradvis tilltar. 
7. Tidsplan för genomförandet 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
Undersökningar 1.1.1996 31.12.1996 
Huvudsakliga 1.1.1996 31.12.1999 
arbeten 
8. Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar 
Sysselsättning som skapas genom undersökningarna: 
direkt 18 
indirekt 80 
Sysselsättning som skapas efter genomförandet: 
direkt 2 
indirekt 10 
Investeringarna på vattenförsörjningsområdet säkerställer en lämplig vatten­
försörjningsnivå för staden Khania och tillräcklig service till turismen i fråga om 
vattenbehov. Besparingen av dricksvatten beräknas för perioden 1999-2014 
till 13 414 992 m3. 
9. Miljökonsekvensanalys 
Förstärkning av vattenledningsnätet och en permanent kontroll av sprickor 
kommer att resultera i besparingar av vattenresurser som för perioden 
1994-2015 beräknas till 13 414 992 m3 dricksvatten. 
Ur denna synvinkel bidrar projektet till Europeiska unionens mål för besparingar 
och rationell förvaltning av vattenresurser. 
Detta projekt bidrar också till bevarandet av vattenresurser i Khania-regionen 
som står inför allvarliga problem i kombination med tilltagande minskning av 
regn. 
*5kO 
Vattenkvaliteten kommer att förbättras. 
10- Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 5 524 000 
Stödberättigad kostnad (efter 1.9.1995) 5 524 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 4 695 400 
oV-^v^/ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden 
Projektsammanfattning 
nr 95.09.61.11-10 
1. Pr^l^namn 
Ag. Dimitrios-dammen - elektromekanisk utrustning för relevanta arbeten 
Tunneln Evinos-Mornos - elektromekanisk utrustning 
2. Organ SW» gy "» anpqkan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 
3. Organ sow ansvarar för projektets genomfftrandy 
3.1 Namn: Ministeriet för offentliga arbeten 
3.2 Adress: Amaliados 17 115 23 ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Västra Grekland 
5. Pfojektbeslrriviiing 
Utrustning som skall installeras vid lägre utloppsnivån i Ag. Dimitrios-dammen, 
särskilt följande: 
a) Utrustning för tunneln vid den lägre utloppsnivån 
b) Utrustning för dammluckskammare vid lägre utloppsnivån 
c) Utrustning för tillförsel av lmVsek 
d) Utrustning för dammens kontrollhus 
e) Ytterligare en liten vattenkraftstation 
6. Svfte 
Detta arbete kommer att möjliggöra funktionen för Ag. Dimitrios-dammen och 
tunneln Evinos-Mornos. 
fy 3 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av arbete Igångsättning Slutförande 
Undergataringår 11.1995 04.1996 
Huvudsakliga 06.1996 10.1997 
arbeten 
Drift 11.1997 eller 12.1997 
8. Utvärdering av kostnader samt ekonomiska orh social» fördelar 
Förhällandet kostnad/intäkter är B/C>1. 
Sysselsättningsskapande effekt: Direkt vid genomförandet: 40/år 
Indirekt vid genomförandet: 10/år 
Direkt vid drift: 15 
Indirekt vid drift: 12 
9. Mi^jökonsekvenffflnfllys 
10. KasqnaQer och stöd (ecu) 
Total kostnad 9 300 000 
Stödberättigade kostnader (efter 26.10.1995) 9300000 
Stödnivå 85% 
11. Stöd från Si 
Särskilda N^^mn^i^r ungsfonden 7 905 000 
Eventuella ändringar av totalkostnaden kan enbart härröra från antingen ett 
förslag från den rådgivande och samordnande komittén eller från det tilldelade 
kontraktet. Kontraktet för elektromekanisk utnitning kommer att sändas till 
Sammanhållningsfonden. 
*4«- ^45 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning 
av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om 
inrättandet av sammanhållningsfonden 
Sammanfattning av projekt 
nr 95/09/61/043 
1. Proiektnamn 
Dränering av turistregionen Thessaloniki, andra etappen 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: YPETHO 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: DRÄNERINGSORGANET I THESSALONIKI 
3.2 Adress: Tsimiski 98 549 22 THESSALONIKI 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat : Grekland 
4.2 Region: CENTRALA MAKEDONIEN 
5. Proi ektbeskrivning 
Anläggning av 28 000 m dräneringsrör och 6 pumpstationer i 
turistregionen Thessaloniki. 
6. Syfte 
Slutförande av arbeten avseende dränering och biologisk 
rening i turistregionen Thessaloniki i syfte att 
säkerställa att anläggningen i dess helhet fungerar. 
— Dränering av regionen 
— Rening av Thessalonikibukten 
*5kfc 
Ökad turism 
Utökning av odling och fiske. 
Tidsplan för arbetena 
Kategori av Igångsättning Slutförande 
arbete 
• • •••!! I •• III I—Hl Mil !•>• •m, —I— | | 
Huvudsakliga 1.1.1996 31.12.1998 
arbeten 
* ————— i * ——T—i i i —i 
Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala 
fördelar 
Sysselsättningseffekt : Under uppförandeskedet: 150 
direkta arbetstillfällen och 20 
indirekta skapas. 
4 direkta 
och 500 Under driftskedet 
arbetstillfällen 
indirekta skapas. 
IRR 5,2%, förhållande kostnad/intäkt 1,046. 
9. Mili ökonsekvensanalys 
— Dränering av regionen 
— Rening av Thessalonikibukten 
— Förenlighet med direktiven 91/271/EG om behandling av 
avloppsvatten från tätorter och 75/440/EG om kvaliteten på 
ytvatten. Under anläggningstiden skall miljöbestämmelserna 
i rådets beslut 13059 av 13.11.1992 om miljön iakttas. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Total kostnad 8 696 000 
Stödberättigad kostnad (efter 1.9.1995) 8 696 000 
Stödnivå 85% 
Stöd från sammanhållningsfonden 7 391 600 
W> 
GREKLAND 
TRANSPORT 
W 
Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut 
om tilldelning av finansiellt stod enligt 
rådets förordning 1164/94 om inrättande av 
en sammanhållningsfond 
1 PROJEKT N r -.93/09/65/001 
94/09/65/021, 025, 026 
Modernisering av luftfarten. 
ART OCH SAMMANFATTNING: 
a) Anskaffning och installation av två radarövervakningsanläggningar för terminalområdet på de 
internationella flygplatserna i Thessaloniki och Rhodos. 
b) Anskaffning och installation av två radarövervakningsanläggningar för lerminalområdet på de 
internationella flygplatserna i Iraklion och Korfu. 
c) Anskaffning och installation av tre radarövervakningsanläggningar för lerminalområdet med lång 
räckvidd (SSR) 
d) Inrättande av ett gemensamt system för utarbetande och spridning av flyginformation. 
2. FÖRMÄNSBERÄTTIGAD MEDLEMSSTAT 
Cîrekland 
3 ANSVARIGT ORGAN FÖR PROJEKTETS GENOMFÖRANDE: 
Transportministeriet för civil luftfart 
4 LOKALISERING 
Attiki, Kreta, Thessaloniki, Rhodos, Korfu 
5 INVESTERINGSKOSTNAD 
— TOTALT: 38.387.550 
— GRUNDKALKYL LÖR STÖD FRÅN LONDLN:32.387.550 
6. TIDSPLAN FÖR ARBETENA: — BÖRJAN: 1.7.1994 
— AVSLUTNING: 31.12.1998 
7 TILLDELAT STÖD: (85 %) 
V<3 
g, BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: 
Projektet är livskraftigt. 
9. RÄNTABILITET: 
Intern räntabilitet: Projekt är i överensstämmelse med de 
specifikationer som upprättats av 
EUROCONTROL 
S$o 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 93.09.65.004 
1. Projektnamn 
"NY HAMN IIGOUMENTTSA" 
2. Myndighet som ger in ansökans 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos Aten 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupo 182, ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: IPIROS 
5. Beskrivning 
Det planerade byggnadsarbetet i Igoumenitsa syftar till att upprätta en modern hamn som 
kan betjäna avresande och ankommande passagerare och fordon till och med år 2020. 
Den nya hamnen skall användas för utrikestrafik. 
Arbetet innebär följande: 
a) Anläggande av en kaj, längd cirka 760 meter, med tilläggningsplatser för fartyg 
som fraktar fordon 
Kajen kommer att byggas söder om den befindiga hamnen. Det kommer att bli ett 
omkring 300 meter stort mellanrum mellan den nya och befintliga hamnen. Det kommer 
att byggas fem områden för att kunna ge service åt flera fartyg samtidigt. Vart och ett 
av de tre första områdena kommer att kunna ge service åt ett fartyg. De två följande 
^H 
områdena kommer att kunna ge service åt 2-4 fartyg allt efter deras storlek. Alla 
områden skulle samtidigt kunna ge service åt högst 7 fartyg. 
Tilläggningskajen kommer att byggas av byggblock. Som underlag för dessa kommer, 
på grund av det underliggande grundlagrets mjukhet inom området komprimerad 
stenfyllning 0600 att användas och draneringsledningar att läggas för att påskynda 
sättningen. 
Söder om de nya byggnaderna har ett utrymme reserverats för framtida anläggningar för 
tågfarja. 
b) Skapande av det nya landområdet bakom kajen. Detta kommer att ha en total 
areal på 20,5 ha, varav 13 ha kommer att bestå av hamnområdet (övervakat 
inhägnat område) och 7,5 ha utanför detta kommer att utnyttjas för 
fordonsparkering och körbanor. 
Följande infrastrukturarbete kommer att krävas: 
Dräneringssystem och sammankoppling till befintliga dräneringstrummor. 
Vattentillförsel, elektricitet, telefonlinjer osv. till fartygskajerna och alla 
installationer på land. 
Interna körbanor, områden för olika syften inom hamnområdet, hamningångar. 
Elektrisk belysning och brandsläckare. 
c) Konstruktion av en byggnad som behövs för hamnens drift, kraftinstallationer 
för att betjäna passagerare, kontrollområden under tak, kontor och små områden 
för servicepersonal/lager vid hamnområdets huvudentréer. 
Passagerarhuvudbyggnaden kommer att ha en areal på 4000 m2 och 
kontrollområdena under tak vid de två hamningångarna en areal på 5000 m2. 
d) Projektets första etapp inbegriper anläggande av en 100 meter lång kaj på 12 
meters djup. 
e) Projektets andra etapp inbegriper alla arbeten som beskrivs i punkt a, b och c 
med undantag av de arbeten som beskrivs i punkt d. 
6. Mål 
Utveckla sjötransport och kombinerad transport mellan Grekland och EU via 
Italien. 
Detta projekt är kopplat till "Anläggande av VTA EGNATIA" som kommer att 
utgöra landets huvudaxel från öster till väster. 
$61 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet Januari 1993 Oktober 1995 
Förvärv av mark Januari 1993 December 1996 
Huvudsakliga arbeten Januari 1993 December 1999 
Driftsfas delvis från december 
I | 1998 J 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
IRR är 3,66 %. Den socio-ekonomiska räntabiliteten ligger på 21,5 %. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Projektet kommer att påverka miljön. De miljövillkor som fastställs genom 
ministerbeslut nr 66586/5.11.1993 utgör en del av projektets mål. 
10. Kostnader och bidrag (i ecu) 
Total kostnad: 
Stödberättigade kostnader (efter 1 januari 1993) 
(efter 6 juli 1995) 
TOTALT 
Kostnader som tas i beaktande för beräkning av stödet 
(efter avdrag av intäkter): 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 52 110 000 
3 682 000 
48 428 000 
52 110 000 
41 688 000 
35 434 800 
Ç 63 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 93.09.65.009 
94.09.65.009 
1. Projektnamn 
"ANLÄGGANDE AV DUBBELSPARIG JÄRNVÄGSUNJE PÄ STRÄCKAN 
EVAGELISMOS-LEPTOKARYA" 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos - Aten 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: OSE 
3.2 Adress: Karolou 1-3, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: LARISSA-PIERIA 
5. Beskrivning 
1. Byggnation av ny dubbelspårig snabblinje på sträckan EVAGELISMOS-
N.PORON, ungefärlig längd 24 km. 
Begynnelsepunkten ligger vid 375 km, nära Evangelismos station på nuvarande 
spår. Den nya sträckningen går västerut från nuvarande spår, korsar den nya 
riksvägen (300 meters bro) och River Pinios (250 meters bro) och följer den 
norra sidan av Tempi-dalen ovanför den befintliga järnvägslinjen, som den löper 
samman med vid Rapsani station (387 km). 
Planen för detta avsnitt med en total längd av 12,1 km, inbegriper förutom 
markarbeten, mindre tekniska arbeten och de två stora broarna (riksvägen och 
Pinios), den 4 km långa Tempitunneln, fyra små tunnlar (underjordiska) med en 
s*M-
total längd av 1 km, fyra stycken över 20 meter långa järnvägsbroar och två 
överfarter. Ombyggnadsarbeten på de lokala vägarna är också inbegripna. 
STr 
Särskilda planlösningar för detta avsnitt är minimilmjeförriing på en 4000 meters 
radie och 1,4 % maximilutning. 
Från Rapsanistationen (387 km) till 399 km ligger den nya linjen på slät mark 
och ett begränsat antal markarbete krävs. Förutom dessa och de mindre tekniska 
arbetena inbegriper planen två stycken över 20 meter långa järnvägsbroar, fyra 
överfarter över lokala vägar och ombyggnadsarbete på dessa. Det bör noteras 
att järnvägslinjens infrastruktur för delsträckan 387 km till 393 km redan har 
byggts med finansiering från 1989/93 CSF. Särskilda planlösningar för avsnittet 
387 km till 399 km är minimilmjeförriing på en 3000 meters horisontell radie 
och 1,4 % maximilutning. 
De inbegriper även nivåstudier, planskilda korsningar och återställande av 
vägnätet såväl som kompletterande exproprieringar. 
2. Byggnation av ny dubbelspårig snabblinje på sträckan Nea Poron-
Leptokaria, ungefärlig längd 11 km. 
Arbetet påbörjas vid 399 km på den befintliga linjen, där ovannämnda 
dubbeldragning upphör. 
Den nya linjen går genom de tätbefolkade nybyggnadsområdena Platamonas och 
Ag. Pantelemonas genom en 4,5 km lång tunnel (från 0+900 km till 5+400 
km). 
Därefter följer den slät mark till den befintliga Leptokariastationen, där sträckan 
slutar (vid 11+350 ). Från tunnelutgången och nästan till slutet av sträckan 
kommer en parallell väg att byggas på var sida om linjen (total längd 9 km) som 
ett led i ombyggnaden av vägsystemet. 
Planen inbegriper även anläggande av sju överfarter över korsande vägar (med 
en total vägbyggnadslängd på 5,5 km) för att återställa tillträdet till havet 
eftersom det är ett högt uppskattat turistområde. 
För sträckan som helhet kommer sju vägbroar och sex järnvägsbroar att byggas 
och vid dess begynnelsepunkt den nya stationen Platamonas. 
Alla nödvändiga studier och genomförande av exproprieringar är även 
inbegripna. 
3) Den första etappen täcker alla arbeten som godkänts genom ministerbeslut 
C(93)3980/2 av den 16 december 1993 vilka var följande: 
1. Studier 
DELSTRÄCKA MELLAN 399 KM OCH 410 KM (OMRÅDET 
PMATAMONAS) 
^ £ G 
Studier till ett totalt värde av 250 000 ecu 
2. Infrastruktur 
DELSTRÄCKA FRÄN 375 KM TILL 381,4 KM 
Markarbeten och uppförande av strukturer till ett totalt värde av 1 650 000 ecu. 
s~s: & Vrxo 
4) DELSTRÄCKA FRAN 381,4 KM TILL 387 KM (TEMPI-OMRADET) 
Markärbeten och uppförande av strukturer till ett totalt värde av 7 000 000 ecu. 
Den andra etappen täcker alla arbeten som beskrivs i punkt a och b med 
undantag av de arbeten som beskrivs i punkt c. 
Syfte 
Modernisering av järnvägslinjen mellan ATEN och THESSALONIKI, och 
förkortning av restiden med 2-3 timmar. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1993 1996 
Förvärv av mark 1994 1997 
Huvudsakliga arbeten 1996 1999 
Driftsfas 2000 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är ekonomiskt genomförbart. IRR = 7,5 % 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Projektet har inte någon väsentlig inverkan på miljön. De miljövillkor som ställts 
upp genom ministerbeslut nr 91336/19/11/1993 utgör en del av projektets mål. 
10. Kostnader och bidrag (i ecu) 
Total kostnad: 
Stödberättigade kostnader (efter 1.1.1993): 
(efter 13.7.1994): 
TOTALT 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från sammanhållningsfonden: _251 400 000 
11 400 000 
240 000 000 
251 000 000 
213 690 000 
5Vt ^ 
Offendiggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet 
med förordning nr 1164/94 om 
Sammanhållningsfonden 
1 Projekt nn 93/09/65/032 
94/09/65/032 
Byggnation av tenn in al TY+V i Heraklions hamn 
Projektets art och sammanfattande beskrivning: 
Byggnation av terminal IV+V i Heraklions hamn. 
Följande arbeten planeras: 
1. Undersökningar 
II. Hamnarbeten 
a) Uppbyggnad av en kaj av en längd på 130 m 
b) Nya kajer runt terminalen av en längd på 720 m och ett djup på -15 m. 
c) Utfyllnadsarbeten av terminalen till en yta av 87 000 nr. 
d) Muddnng i vissa delar av hamnens inre. 
Ovanstående arbeten utgör kvantitativt cirka 990 000 m3 utgrävning, 589 000 m3 utfy Ilning av alla slag, 
96 000 m3 blandad stenfyllning, 780 00 m3 block armerad betong av alla slag och andra mindre 
betydande arbeten. 
2. Stödmottag ande medlemsstat: 
Grekland 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande: 
Miljöministeriet. 
4 PLATS: 
Kreta 
5. TOTAL INVESTERINGSKOSTNAD: 
— Total: 24 138 000 
— Kostnad (stödberättigad) varpå beräkning av stöd från fonden grundas: 18344880 
6. TIDPLAN FÖR ARBETET: — Inleds 111993 
7 TILLDELAT STÖD: (85%) 
BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: 
Räntabilitet: 12% 
Aktuellt nettovärde: 3 856 miljoner drachmer. 
Kvot mellan kostnader och intäkter: 1,7 
Çs$ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
nr 94/09/65/005 
1. Projektnamn 
Färdigställande av kaj nr II i containerterminalen N. Ikonio. 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Hamnmyndigheten i Pireus 
2.2 Adress: 2:a Merarchias 2, Pireus 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Hamnmyndigheten i Pierus 
3.2 Adress: 2:a Merarchias 2, Pierus 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Ättika 
5. Projektbeskrivning 
Anläggande av kaj och markområde med all infrastruktur och nödvändig utrustning för 
hantering av containrar. 
Projektet syftar även till att bygga de elektromekaniska installationerna på kaj nr II i 
terminalen. 
Följande planeras: 
a) Byggande av en kaj som är 908 m läng och 14 16,5 m djup. 
b) Inköp av 4 kranar för hantering av containrar och 40 grensletruckar. Denna utrustning 
får inte flyttas från Ikoniohamnen utan att kommissionen i förväg godkänt detta. 
c) Projektet inbegriper även inköp av 30 traktorer och 8 gaffeltruckar. Denna utrustning 
är inte inbegripen i grundberäkningen för stödet från Sammanhållmngsfonden. 
S$7 
6. Syfte 
a) Att öka kapaciteten för hantering av containrar till en nivå av 1 500 000 containrar 
per år, i jämförelse med den befintliga kapaciteten av 667 000 containrar per år. 
b) Att skilja handelsverksamheten från passagerartrafiken i hamnanläggningen i Pireus 
och flytta all hantering av containrar till N.Ikonioregionen. 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av arbete Igångsättning Slutförande 
Huvudsakliga arbeten 1 april 1994 31 december 1998 
Driftsfas slutet av 1995 fram till 1999 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är ekonomiskt genomförbart. Den interna avkastningen är särskilt hög (IRR=28,6), 
förhållandet kostnad-intäkter är 4,5 och det aktuella nettovärdet är 7,7 miljarder drakmer. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Det finns ingen betydande miljöinverkan. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Totala kostnader: 67 115 600 
Stödberättigande kostnader (efter 14 juni): 
Stödberättigande kostnader efter avdrag för 
kostnader för traktorer och gaffeltruckar: 
Kostnader som använts för att beräkna 
stödet (efter avdrag för inkomsterna) 
Stödnivå: 80% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 67 085 600 
62 529 300 
18 758 790 
15 007 032 
C6e> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden 
nr 94.09.65.016-b 
1. Projektnamn 
"VIA EGNATIA, avsnitt : LYKOPODI-MAKRYCHORA" 
2. Myndighet som ser in ansökan 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Syntagma squ. Aten 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Thesprotia 
5. Beskrivning 
a) Anläggande av motorväg med en total bredd på 22,0 meter med två 
huvudfiler och en extra fil i varje riktning. Körbanorna åtskiljs med en 
mittremsa och vägrenar. Mellan de stora tekniska arbetena, planeras 
viadukter och planskilda korsningar. Det har konstaterats att några av de 
storskaliga arbetena såsom tunnlar kommer att byggas för en 
motorvägskörbana. 
Denna etapp inbegriper följande arbeten: 
Genomförande av alla markarbeten, stenläggning, asfaltarbeten och 
vägmarkering av hela tvärsnittet (två filer i vardera riktning och nödfiler) 
på 5,0 km längd (från k.P 8+000 till 13+000). På sträckan från k.p 
8+000 till k.P 8+500 kommer en tunnel och endast en av körbanorna att 
byggas med den elektriska och mekaniska utrustning som krävs. 
S6-Ï 
Arbetet inbegriper inte vidukten i position k.P 11 + 120. 
^ 
b) Projektets första etapp täcker alla arbeten som har godkänts genom beslut nr 
3980/8 av den 16 december 1993 med följande ändringar: 
Utgrävningar på 1 211 000 m3, vägbanker på 400 000 m3, exproprieringar, 
strukturer och andra tekniska arbeten. 
c) Projektets andra etapp täcker alla arbeten som beskrivs i punkt a med undantag 
av de arbeten som beskrivs i punkt b. 
6. Syfte 
- Utveckla regionerna IPIROS och MAKEDONIEN 
Förbinda Grekland med EU via Italien. 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1994 1996 
Förvärv av mark 1995 1996 
Huvudsakliga arbeten 1994 1997 
Driftsfas 1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C=l,55 IRR=8,8 % 
9. Miljökonsekvensanaivs 
De miljövillkor som fastställts genom ministerbeslut nr 91337/19/11/1993 utgör 
en del av projektets mål. 
$63 
10. Kostnader och Mrag (i ecu) 
Total kostnad: 13 933 000 
Stödberättigade kostnader (efter 1.1.1993): 6 654 000 
(efter 13.7.1994): 7 279 000 
TOTALT 13 933 000 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållmngsfonden: 11 843 050 
Sammanhållningsfondens stödbelopp som beviljats är baserat på antagandet att 
projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. 
$&, 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållmngsfonden 
nr 94.09.65.016-e 
1. Projektnamn 
"VIA EGNATIA, avsnitt : MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI" 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos, 101 80 Aten 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Thesprotia 
5. Beskrivning 
Projektet omfattar alla markarbeten och vägläggning, asfaltering och vägmarkering av 
hela tvärsnittet (två trafikfiler i vardera riktning och nödfiler), totalt 6,5 km (MR 18 + 
500 till 25 + 000). Tunneln vid MR 25 + 000 (längd 500 meter) kommer att byggas 
med endast en körbana, med nödvändig elektromekanisk utrustning. 
Neokhoriokorsningen med dess infartsvägar eller Neokhorioviadukten är inte inbegripen. 
6. Syfte 
Utveckla regionen Thesprotia 
Förbinda Grekland med EU via Italien. 
Ç6Ç' 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1995 1997 
Förvärv av mark 1995 1996 
Huvudsakliga arbeten 1995 1997 
Driftsfas 1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C = 1,55, IRR=8,8 % 
9. Miljökonsekvensanalys 
De miljövillkor som fastställts genom ministerbeslut nr 1337/19.11.93 utgör en 
del av projektets mål. 
10. Kostnader och bidrag (i ecu) 
Total kostnad: 
Stödberättigade kostnader (efter 13.7.1994): 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 11 231 000 
11 231 000 
9 546 350 
Det stödbelopp som beviljats av sarnmanhållningsfonden är baserat på antagandet att 
projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. 
Ç6& 
Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i 
enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 94.09.65.016-h 
1. Projektnamn 
"VIA EGNATIA, avdelning: PHSYLORACHI-AG.NIKOLAOS" 
2. Organ som ger in ansökan 
2.1 Namn: Finansministeriet 
2.2 Adress: Pl. Syntagmetos, Aten 
3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupo 182, Aten 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: IPIROS 
5. Projektbeskrivning 
a) Projektet omfattar följande: 
Alla arbeten som krävs för att bygga denna motorvägssträcka, längd 7,5 km, över 
hela tvärsektionen, dvs. två körfalt plus ett reservkörfalt i vardera riktningen, i 
enlighet med den specificerade typsektionen för Egnatia. Markarbetena kommer att 
utföras i enlighet med detta. Alla stora och små tekniska arbeten som anges i planen, 
och eventuella andra detaljer vars behov konstateras under arbetes gång, kommer att 
utföras. Vägen kommer att anläggas och asfalteras, dränering kommer att installeras 
och signalarbetet kommer att utföras. 
b) Den första fasen omfattar alla arbeten som godkänts genom beslut nr 1177/1 av 
den 17 maj 1994, ändrat på följande sätt: 
Çé> 
Utgrävningar 1 800 000 m3, jordvallar 1 550 000 m3, expropriation och andra 
strukturer. 
c) Den andra fasen omfattar alla arbeten som beskrivits i a med undantag för de 
arbeten som beskrivits i b. 
W 
6. Svfte 
-— Utveckling av IPROS-regionen. 
- Förbinda GREKLAND med EU via ITALIEN. 
7. Tidsplan för arbetena 
Kategori av arbete Igångsättning Slutförande 
«««—«^««>>«^—^» —»"—»—»« II "I ^^^^^^^^j^^^^,, «nimMii«M»ÉMiÉ«i«iiiiiiiiiimM—«M— 
Konstruktionsstudier 1995 1997 
Landförvärv 1995 1996 
Huvudsakliga 1995 1997 
arbeten 
Driftsfas 1998 1997 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är affärsmässigt genomförbart. B/C=l,55, IRR=8,8 % 
9. Miliökonsekvensanalvs 
De miljövillkor som fastställs genom mimsterbeslut nr 67240/18.2.94 utgör en del 
av projektets mål. 
10. Kostnader och stöd (ecu) 
Totala kostnader 
Stödberättigande kostnader (efter 1.1.1993) 
(efter 13.7.1994) 
TOTALT 22 288 000 
5 198 000 
17 090 000 
22 288 000 
Stödnivå: 85% 
Stöd från Sammanhållningsfonden 18 944 800 
%6C) 
Stödbeloppet från Sammanhållningsfoden beviljas under förotsättning att projektet inte är 
vinstgivande. Eventuella ändringar av denna förotsättning kommer att föranleda kommissionen 
att ta upp stödbeloppet till förnyad granskning. 
ç> o 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 93.09.65.020-a 
1. Projektnamn 
"VIA EGNATIA, avsnitt : KAVALAS OMFARTSLED FRÄN AGHIOS 
ANDREAS-MOTET TILL 4+937 km" 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Pl. Syntagmatos Aten 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupo 182, ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Östra Makedonien - Thrace 
5. Beskrivning 
a) Anläggande av sträckan från MR 0 + 796,22 (Ag Andreas-korsningen) till 
MR 4 + 932,89 (Palios-infarten), längd 4,1 km, motorvägstvärsnitt, total 
vägbredd 2 x 9,75 meter, och anläggande av planskild korsning vid Ag Andreas. 
Arbetena inbegriper: 
1) Markarbeten på hela sträckan. 
2) Utförande av tio små tekmska arbeten (valv, avbalkningar), öppningar på 
1-4 meter. 
3) Uppförande av ravinbro vid MR 4 + 073, total längd 13,2 meter (2 x 25 
+ 30 + 2 x 25). 
4) Uppförande av ravinbro vid MR 4 + 888, total längd 100,15 meter (4 x 
25). 
5) Vägläggning. 
6) Asfaltering och halkskyddsbeläggning. 
7) Vägskyltar, filmarkering och säkerhetsdetaljer. 
8) Vägbelysning på broar. 
9) Färdigställande av AG Andreas-korsningen. 
b) Projektets första etapp omfattar alla arbeten som har godkänts genom beslut 
C(93)3980/5 av den 16 december 1993 med följande ändringar: 
Schaktning av 1 300 000 m3, vägbanker på 660 000 m3, exproprieringar, 
strukturer, vägläggning, asfaltering och andra insatser. 
c) Projektets andra etapp omfattar alla arbeten som beskrivs i punkt a med 
undantag av de arbeten som beskrivs i punkt b. 
6. Mål 
7. Utveckla regionen Östra Makedonien och Thrace 
Förbinda Grekland med EU via Italien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1994 1996 
Förvärv av mark 1994 1996 
Huvudsakliga arbeten 1994 1996 
Driftsfas 1997 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C=2,1, IRR=11,8 % 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Projektet har inte någon betydelsefull inverkan på miljön. 
x}v ( wi 
10. Kostnader och bidrag (i ecu) 
Total kostnad: 10 711000 
Stödberättigade kostnader (efter 1.1.1993): 9 394 000 
(efter 13.7.1994): 1 317 000 
TOTALT 10 711000 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sammanhållningsfonden: 9 104 350 
Det stödbelopp som beviljats av Sammanhållningsfonden är baserat på antagandet att 
projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. 
"U^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
nr 9^09.65.020-c 
1. Projektnamn 
"VIA EGNATIA, avsnitt : "VIA EGNATIA, avsnitt : KAVALAS 
OMFARTSLED från 9+400 km till 13+780 km" 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Ministry of National Economy 
2.2 Adress: Pl.Syntagmatos, 101 80 ATEN 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: YPECHODE 
3.2 Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Grekland 
4.2 Region: Östra Makedonien - Thrace 
5. Beskrivning 
Byggnation av en avsnittslängd på 4,4 km från M.R. 9+400 (Palios utfart) till 
MR (13+780 med början från Ag. Sylla-korsningen), motorvägstvärsnitt, total 
vägbanebredd 2x9,75 m. 
Arbetena inbegriper följande: 
Vägarbeten utmed hela sträckan. 
Utförande av 13 små tekniska arbeten. 
Överfart över väg P7 i MR 9+806. 
Underfart under väg P8 i MR 11+688 bredd 17,50 m. 
Underfart under väg P9 i MR 12+014 bredd 8 m. 
Läggning av väg. 
Asfaltering och halkskyddsbeläggning. 
Vertikala och horisontella vägskyltar och säkerhetsdetaljer. 
*>*• 
9) Vägbelysning och vägförbindelse med orten DEPOS. 
>n^ 
Syfte 
Utveckla regionen Östra Makedonien och Thrace 
Förbinda Grekland med EU via Italien. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1993 1997 
Förvärv av mark 1995 1996 
Huvudsakliga arbeten 1995 1998 
Driftsfas 1999 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Projektet är genomförbart. BZC=2,1, IRR=11,8 % 
9. Miljökonsekvensanaivs 
Projektet har inte någon väsentlig inverkan på miljön. 
10. Kostnader och bidrag (i ecu) 
Total kostnad: 
Stödberättigade kostnader (efter 13.7.1994): 
Stödnivå: 85 % 
Stöd från Sarnmanhållningsfonden: 11013 000 
11 013 000 
9 361 050 
Det stödbelopp som Sarnmanhållningsfonden beviljat är baserat på antagandet att 
projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. 
>m 
Offendiggörande av de väsentliga delarna i besluten att tilldela 
ekonomiskt bidrag enligt förordning nr 1164/94 om inrättandet av en 
sainmanhållningsfond 
1. Projekt nr 95Z09Z65Z034 
Förberedelser för den andra fasen i den tekniska studien för projektet som gäller 
järnvägsförbindelsen mellan den nya Terminalen för O.L.P.-containrar i N. 
QCONIO och det framtida järnvägskomplexet THRIASSIO PEDIO 
Projektslag och kortfattad beskrivning: 
- Prclirmnärstudie och definitiv studie över den sträckning som väljs 
- Studier över byggnadsverken 
- Register 
- Geologiska och geotekniska studier 
-Komplett studie över miljöpåverkan som följer på den miljöförstudie som utförs 
i den första fasen av projektet 
2. Medlemsstat som är förmånstagare: 
Grekland 
3. Organ som är ansvarigt för projektets genomförande: 
Organet för Greklands järnvägar, (O.S.E.) 
4. LOKALISERING: 
Attiki 
5. INVESTERINGSKOSTNAD: 
- TOTALT: 1.300.000 
- BERAKNINGSBAS (valfri) FÖR FONDBIDRAGET: 1.300.000 
6. TIDSPLAN FÖR ARBETENA: -Påbörjas 1 november 1995 
- Avslutas 31 deccmberl996 
7. ANSLAGET BIDRAG (100%) 
8. FINANSIERINGSPLAN: (se bilaga) 
9. BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: 
^>X 
Förbindelsen säkerställer en effektiv förbindelse mellan hamnen i Pireus och 
Thriassios järnvägskomplex och landets övriga järnvägsnät. Denna förbindelse 
kommer också att innebära en avsevärd lättnad i lastbilstrafiken in i och ut ur 
hamnen i Pireus. 
S>9 
IRLAND 
• • MILJÖ 
V§e> 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet att bevilja hjälp enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projektnummen 93/07/61/010/022/026 
1. Projektets namn: River Barrow Water Quality Improvement Scheme 
2. Organisation som har lämnat in ansökan 
2.1 Namn: Department of the Environment 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Organisation som ansvarar för projektets genomförande 
3.1 Namn: Carlow Co. Council Athy Urban Distr. Council 
3.2 Adress: County Offices 
Carlow 
Irland Rathstcwart 
Athy, Co. Kildare 
Irland New Ross Urban Distr. 
Council 
The Tholsel 
New Ross, Co. 
Wexford 
Irland 
4. Projektets placering 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Grevskap: Co. Carlow, Kildare och Wexford, Irland 
S?-i 
5, Beskrivning av nroicktct 
Detta beslut omfattar tre avloppssystem i Athy, Muinebheag och New Ross, som alla är avsedda 
att på ett betydande sätt förbättra vattenkvaliteten i Barrow-floden. 
a) Athy 
Beslutet omfattar de två första stadierna i detta projekt som innefattar byte av det befintliga 
rörledningsnätet, uppförande av ett nytt avloppsreningsverk och två nya pumpstationer. Detta 
beslut omfattar en preliminär rapport, en lönsamhetsberäkning samt en detaljplan. Det andra 
stadiet - byggstadiet - omfattar gro vreningssy stem, två luftningsbassänger, tre 
sedimenteringsbassänger, två utjämningsmagasin, en slampumpningsstation och flödeskammare, 
en byggnad för slamawattning och ett förvaringsmagasin och en byggnad för förvaltning och 
övervakning. Det tekniska avtalet som också omfattas av beslutet inkluderar ett post-
grovreningssystem och luftningsbassänger. 
b) Muinebheag 
Detta projekt består av uppförande av ett avloppsreningsverk och byggande av tre pumpstationer, 
regn- och dagvattenavlopp, samt stigande huvudledningar i staden Muinebheag. Reningsverket 
skall betjäna 4 000 personer i det första stadiet. Cirka 4 km avloppsrör i storleken 225-600 mm 
i diameter skall installeras, inklusive korta sektioner stigande huvudledning i storleken 150 mm 
i diameter och tre undervattenspumpstationer. 
c) New Ross 
Beslutet omfattar den inledande byggfasen i New Ross Main Drainage där det ingår utveckling 
av vattenlås- och samlingsnätet. Allt som allt innefattas byggande av pumpstationer, ett 
rörledningsnät samt ett reningsverk. Reningsverket skall innefatta sekundär biologisk rening, 
slam av vattningsmagasin och en slambehandlingsanläggning som skall ta hand om slam från 
området kring New Ross och West Wexford. 
6. Målsättning 
Projektets huvudmål är 
- att överensstämma med målen i direktivet om rening av avloppsvatten från 
tätbebyggelse (91/271/EEG), 
- att eliminera alla befintliga utsläpp av orenat avloppsvatten, 
- att förbättra vattenkvaliteten i Barrow-flodens mynning, 
- att hindra periodvis återkommande översvämningar av gator, 
- att minska förorening av vatten som används för bad och fritidsnöjen, 
- att skydda allmän hälsa, 
- att skydda livet i vatten och fiskbeståndet, 
- att förbättra utvecklingen av turism, industri och handel i området. 
•5ST_ 
7. Tidsschema 
• ' —'————»——m •• I -m-mmTmm1rmirTirmrv ,t, ,., • I.I.I . i « i • —~.-~~. .i il 
STARTDATUM DATUM FÖR 
SLUTFÖRANDE 
Planstudier februari 1978 1995 
Anskaffning av mark 1984 1995 
Huvudledningssystem mars 1993 1997 
Operationell fas efter 1997 
8. Lönsamhetsberäkning 
Lönsamhetsberäkningen visar att projektets interna räntabilitet är 8,9% (Athy), 6,7% (New Ross) 
och 6,3% (Muinebheag). I utvärderingen förutsätts betydande vinster inom områdena för hälsa 
och säkerhet, turism och förbättring av omgivningar, bostäder, utveckling av industri och handel 
vilket i sin tur medför vinster för New Ross' hamn, vinster för fiskerinäringen, samt direkta 
vinster från genomförandet av projektet. 
9. Bedömning av miljöpåverkan 
I enlighet med föreskrifterna i Europeiska gemenskapernas (bedömning av miljöpåverkan) 
bestämmelser från 1989 där direktiv 85/337/EEG omsätts i irländsk lag, krävs ingen bedömning 
av miljöpåverkan vid detta stadium för planens tre delar. De irländska myndigheterna förberedde 
emellertid en plan för miljöpåverkan för New Ross-projektets reningsverk. 
Dessutom skall inrättningens verksamhet helt och hållet vara i överensstämmelse med artikel 12 
i direktiv 91/271/EEG, särskilt med avseende på regleringar och/eller tillstånd för utsläpp. 
Reningsverkens verksamhet skall också ligga inom ramen för de kvalitetsmål som avses i rådets 
direktiv 76/464/EEG. 
t>V3 
10. Summa kostnader (miljoner ecu) 
Summa kostnader 
il 754 
-4* Utgift före datum för 
berättigande* 
0,286 Summa berättigade 
kostnader 
11 468 Anslag frän samman­
hållningsfonden 
9 748 
'Utgift som uppstått efter den 1 januari 1993 är berättigad 
% 
1. 
2. 
2.1 
2.2 
3. 
3.1 
4. 
4.1 
4.2 
5. Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden 
Projektöversikt 
nr 94Z07Z61/007 
Projektnamn: Förbättring av vattenkvaliteten i Lough Derg 
Myndighet som ger in ansnkpn 
Namn: Department of the Environment 
Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
Myndighet som ansvarar för genomförandet 
Namn: Offaly County Council Tipperary County Council 
Courthouse 
Nenagh 
Co Tipperary Adress: Offaly County Council 
Courthouse 
Tullamore 
Co Offaly 
Namn: Clare County Council 
Adress: New Road 
Ennis 
Co Clare 
Namn: Galway County Council 
Adress: Prospect Hill 
Galway Westmeath County Council 
County Buildings 
Mullingar 
Co Westmeath 
Roscommon County Council 
Courthouse 
Roscommon 
Piat§ 
Medlemsstat: Irland 
Region: Counties Galway, Clare, Roscommon, Tipperary, Offaly och 
Westmeath 
Beskrivning 
Lough Derg är den största sjön inom River Shannonsystemet som dränerar en stor del 
av Irlands västra och centrala delar. Sjön är 40 km gånger 13 km vid dess bredaste 
punkt. Lough Dergs viktiga ekonomiska betydelse beror pä dess nuvarande och 
potentiella betydelse för turistindustrin, eftersom den är en del av Shannons 
vattenvägssystem som är den största turistattraktionen i Irland som inte ligger vid kusten. 
Denna potential hotas nu av en försämring av vattenkvaliteten, särskilt genom höga halter 
av fosfor och alger till följd av att sjön är kraftigt övergödd. 
Spy 
Lough Derg klassificeras som "känsliga vatten" och enligt villkoren i direktivet om 
avloppsvatten från tätbebyggelse skall orter med mer än 10 000 invånare undergå 
strängare rening än sekundär rening senast i slutet av 1998. 
Målet med projektet är att genomföra ett kontrollsystem för sjön, att planlägga och bygga 
eller förbättra reningsverk i de sex största tätbebyggda områdena i eller omkring sjön och 
att planera framtida verk på andra mindre platser. 
Frågorna omfattar följande: 
Utvärderingsprogram för den framtida förvaltningen av vattenkvaliteten 
inbegripet utveckling av en hydrodynamisk modell för sjösystemet samt 
omfattande insamling av uppgifter. 
Ombesörjande eller förbättring av uppsamling, sekundärrening och möjligheter 
till avlägsnande av fosfor i städerna Nenagh, Birr, Ballinasloe, Tullamore, 
Roscrea och Athlone. 
Planering och utarbetande av framtida åtgärder i Portumna, Clara och Moate. 
6. Mål 
Presentation och förbättring av Lough Derg som en vattenresurs genom att 
stoppa eutrofieringen av sjön. 
Skydda och förbättra vattenkvaliteten i områdets tillflöden. 
Upprätta ett kontrollsystem för vattenkvaliteten för Lough. 
Följa direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse. 
Bidra till genomförandet av det program för att minska fosforföroreningar 
(särskilt för att uppnå målet för fosforkvaliteten) som tillämpas i Lough Derg 
vilket erfordras genom direktiv 76Z464ZEEG. 
7. Tidsplan för arbetena 
—Bs-ssasssss-s====^=sss==ss=sss BsasassasasBsi i i gBssjsssgsBEssssBsagSBBSSEssEssasasEBBaaassssEBsaj 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1/1/1991 31/12/1997 
Förvärv av mark 1/1/1995 31/12/1996 
Huvudsakliga arbeten 1/1/1995 31/12/1998 
Driftsfas 1/1/1999 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Lough Dergs grupp av projekt har utvärderats av konsulter utsedda av Europeiska 
kommissionen. Studien syftade till att beräkna projektens direkta nytta vad gäller varje 
\YG 
projekts bidrag till målsättningen att minska biokemisk syreförbrukning samt fosfor i sjön 
och även till att beräkna kostnadseffektiviteten för varje projekt. 
Projektens indirekta nytta i fråga om att bibehålla eller skapa turism i området bedömdes 
och så även i vilken utsträckning bristen på vattenreningsmöjligheter kunde hindra 
utvecklingen av bosättning, industri och handel. Med tanke på avsaknaden av adekvata 
uppgifter för att kunna beräkna indirekta vinster, baserades dock valet av prioritetsprojekt 
i stor utsträckning på kostnadseffektiviet och miljökonsekvensanalys. De utvalda 
projekten är de projekt som bör prioriteras enligt denna utvärdering. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
Det är inte nödvändigt att göra miljökonsekvensanalyser för något av de enskilda 
projekten inom denna grupp av projekt. 
^s + 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
13 098 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
-Totala 
stödberättigade 
kostnader 
13 098 Stöd frän 
Samman­
hållmngsfonden 
11 133 Stödränta 
<%) 
85 
•Utgifter som uppstår efter dagen for beslut om projektet, den 31 augusti 1993, är stödberättigade. 
m 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden 
Projektöversikt 
nr 94/07/61/009 
1. Prpjpkfoamn- Avloppsplan för Tralee 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Department of the Environment 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar for ffe^nmfnrflnH^ 
3.1 Namn: Kerry County Council 
3.2 Adress: County Buildings, Tralee, Kerry 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: County Kerry 
5. Beskrivning 
Avloppsplanen innebär upprättande av en plan för avloppssystemet i staden Tralee och dess 
närområde, inbegripet förbättring av avloppsledningar med låg kapacitet, anskaffande av 
separationskammare för separering av avloppsvatten/dagvatten, installation av nya dagvatten- och 
avloppsledningar, nya avloppspumpstationer för dagvatten och avloppsvatten, och uppförande av 
ett nytt avloppsreningsverk och en avloppsledning till Traleebukten. Reningsverket kommer att 
ha en biologisk belastning av 25 400 personekvivalenter. 
För att följa badvattendirektivet är det nödvändigt att genomföra ultraviolett desinficering vid 
reningsverket. 
Dragning av avlopps- och dagvattenledningar och förbättring av defekta ledningar har fått bidrag 
enligt ENVIREG-programmet. Detta beslut täcker återstoden av projektet och kommer att 
inbegripa följande arbeten: 
Sex pumpstationer. 
Huvudpumphus med pumpenheter för dagvatten och avloppsvatten 
Anläggande av reningsverk enligt följande: 
Inloppsarbeten med siktning, bräddavlopp och flödesmätning 
Sedimentering i två 22 m3 bassänger. 
Högnivåfilter. 
^9 
Aktiverade slamreaktorer. 
Sekundär sedimentering i tre bassänger med 19,4 m diameter 
^°)o 
Desinfektionsanläggning med användning av UV-strålning. 
Utloppsledning med flödesmätning. 
Dagvattenmagasin. 
Slambehandlingsområde (inbegripet slamförtätning, digestion, lagring och avvattning) 
och kombinerad värme- och kraftenhet. 
Kontrollbyggnad, awattningsbyggnad, kompressionshus och slamkontrollbyggnad. 
6. Svfte 
Följa direktivet om avloppsvatten i tätbebyggelse. 
Följa direktiven om badvatten, skaldjursvatten och avloppsslam. 
Främja utvecklingen av turism, industri, handel och bosättning. 
7. Tidsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1/1/95 31712/97 " 
Driftsfas 1/1/98 • ' 
8. Fknnomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Den ekonomiska utvärderingen av projektet visar att utsläpp av obehandlat avloppsvatten leder 
till förorening av floden Lees mynning sett ur en fysisk/kemisk och bakteriologisk synvinkel. Det 
visar bl.a. att föreskrivna föroreningsnivåer för skaldjursvatten överskrids. Anskaffande av ett 
sekundärt reningsverk kommer att leda till snabbare tillväxt av denna industri och av turism, som 
är detta områdes huvudinkomstkällor, och även av industriell och kommersiell utveckling. 
Sekundär rening måste byggas upp i Tralee senast år 2000 i enlighet med villkoren i direktivet 
om vatten i tätbebyggelse. 
En analys av kostnadseffektiviteten visar att anläggningens planerade storlek inte är överdriven, 
givet en rimlig befolkningsmängd och industriell tillväxt. Projektets kostnader för varje enhet är 
lägre än för sex projekt av liknande storlek som använder sig av liknande teknologi. 
9. Miliökonsekvensanalvs 
En miljökonsekvensanalys för projektet genomfördes och godkändes av miljöministern i augusti 
1992. 
^1 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
10 868 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
0 Totala 
stödberättigade 
kostnader 
10 868 Stöd frän 
Sarnman­
hållningsfonden 
9 238 Stödränta 
<%) 
85 
ÇTL 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden 
Projektöversikt 
nr 94/07/61/016 
1. Prnfektnamn: Huvuddränering i Sligo (Etapp I) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Department of the Environment 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Sligo Corporation 
3.2 Adress: Town Hall, Sligo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Sligo 
5. Beskrivning 
Projektet avser planerings- och utarbetandefasen av ett system för uppsamling och rening 
av avfallsvatten för staden Sligo som behöver inrättas senast år 2000 enligt villkoren i 
direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse. 
För närvarande uppsamlas och släpps allt avloppsvatten ut utan rening vid ett ställe i 
Sligobukten. Syftet är att bygga en ny avloppsledning till ett nytt reningsverk 800 meter 
från det befmtliga uppsamlingsstället. Ett reningsverk kommer att sörja för sekundär 
rening innan utsläpp. Det är även avsett att staden Sligo skall fungera som ett centrum 
för slamrening och avfallshantering för staden och dess närområde. 
6. Syfte 
Uppfylla direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse. 
Skydda miljön från effekterna av icke renat avfall. 
Sörja för slamrening för Sligo och dess närområde. 
•593 
Skydda rekreationsområdet Sligobukten. 
Skydda folkhälsan genom att förebygga översvämning av avloppsvatten på gator. 
*5^ 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1972 1997 
Driftsfas 1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En utvärdering av de socio-ekonomiska vinsterna av projektet kommer att genomföras 
som en del av projektets etapp I. Framtida stöd från Sarnmanhållningsfonden kommer 
an på denna utvärdering och på resultatet av miljökonsekvensanalysen. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
En miljökonsekvensanalys är nödvändig för detta projekt och kommer att utföras som en 
del av etapp I. 
Detta beslut tillämpas utan att resultaten av förfarandena i del IV i den lokala 
förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990 påverkas. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
2 178 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
-Totala 
stödberättigade 
kostnader 
2 035 Stöd frän 
Sarnman­
hållningsfonden 
1730 Stödränta 
(%) 
85 
•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 28 november 1994, är stödberättigade. 
S95 
Offentliggörande av huvudsakliga grunder för beslut att tilldela stöd 
enligt förordningen nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/07/61/019 
1. Projektets titel: Lough Masks regionala vattentillförsel 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Miljödepartementet 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Mayos landsting 
Adress: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 
4. Lokalisering 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region : Co. Mayo 
5. Beskrivning 
Ansökan avser färdigställande av en anläggning för vattentillförsel 
inom Loug Mask-regionen (Ballinrobe/Claremorris), 
sammanhållningsfondens referens: 93/07/61/038, samt slutförande av 
planeringen för de återstående delarna i systemet. 
Genom rådets beslut nr C(93) 3257/13 av den 15 november 1993 godkändes 
kostnader för planering, utformning och byggstart för den första 
etappen av byggande av en reservoar och en central byggnad, anläggande 
av en huvudledning till Claremorris samt förbindelser till existerande 
distributionssystem. Godkännande söks nu för att avsluta både dessa 
anläggningsarbeten och planeringen av en ytterligare förlängning till 
distributionsnäten. 
Knock och Ballyhaunis, de två viktigaste befolkningsområdena med 
ekonomisk verksamhet öster om Claremorris, betjänas av små allmänna 
system för vattentillförsel vilka brister i kapacitet och varierar i 
kvalitet. Ytterligare 15 privata gruppers vattensystem betjänar 
landsbygdsbefolkningen. Många av dessa betjänas av privata källor av 
dålig kvalitet. Dessa system saknar grundläggande möjligheter för 
rening och har inte möjlighet att leverera vatten i enlighet med 
normerna för dricksvatten. 
Staden Claremorris är den sista större befolkningsorten inom Loug Masks 
vattenområde som släpper ut vatten av dålig kvalitet till ytvatten inom 
det vattenområdet. För att skydda och öka vattnets kvalitet i Lough 
Mask som är källan till vattentillförseln inom Loug Mask-regionen har 
också föreslagits att avloppssystemet i Claremorris skall förbättras 
och denna ansökan innefattar förslag för,att slutföra planeringen av 
det systemet. 
6. Målsättning 
Att sörja för tillförsel av renat vatten i hela regionen i 
enlighet med direktivet för dricksvatten -80/778/EEG. ~~ 
Att erbjuda möjligheter att rena avloppet från staden 
Claramörris.• 
Att skydda vattenmiljön i floden Robe vilken rinner in i Lough 
Mask. 
7. Tidsplan 
Arbetats art Början Avslutning 
Planeringsstudier 5/1/98 31/12/97 
Markförvärv 1/1/95 31/12/97 
Huvudarbeten 
Driftsfas 1/9/94 
1/1/97 31/12/97 
-r^S 
$9 V 
8. Kostnadsanalys för ekonomiska och sociala fördelar 
Det främsta försvaret för projektet är att undermåliga vattenkällor 
ersätts med en ny källa som uppfyller gängse standard samt att 
föroreningen minskar i Lough Mask. Den analys av kostnader och 
fördelar som utfördes som del av den första etappen av projektet 
(vilken erhöll stöd från sarnmanhållningsfonden) visade emellertid att 
projektet skulle medföra ekonomiska fördelar främst från ökad turism 
men även från en snabbare utveckling av industrin, handeln och 
jordbruket. 
9. Analys av miljöeffekten 
Någon analys av effekten på miljön krävs inte för detta 
projekt. 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Total­
kostnad 
17.686 Utgifter 
före 
berättigad 
dag 
— Totala 
berättigade 
kostnader 
17.686 Stöd från 
sarnmanhåll­
ningsfonden 
15.033 Stödsats 
(%) 
85 
^5SJ> 
Offentliggörande av huvudsakliga grunder för beslut att tilldela stöd 
enligt förordningen nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/07/61/022 
1. Projektets titel: Wexfords huvudledning för vattenavlopp 
(etapp 2) 
2. Ansökande myndighet 
2.1. Namn: Miljödepartementet 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1. Namn: Wexfords stadsstyrelse 
3.2. Adress: Kommunalbyggnaderna, Wexford 
4. Lokalisering 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: länet Wexford 
5. Beskrivning 
För närvarande släpps orenat avloppsvatten från staden Wexford, från 
mer än tjugo utsläpp, ut i Slaneys flodmynning och i hamnen i Wexford. 
Detta leder till svåra föroreningar i hamnområdet vilket utgör ett 
hinder för möjligheten till tillväxt inom industrin, handeln och 
turismen i regionen. 
*>^ 
Projektet skall omfatta konstruktionen av 
ett omfattande modernt nätverk för uppsamling av avloppsvatten 
för staden med omgivningar samt därmed förenade pumpstationer, 
en avskärande ledning utmed kajen och en huvudpumpstation. 
Detta kommer att innebära att existerande 
träpir/strandpromenad förstörs och att ett område odlas upp 
med en omkrets på 15 till 25 meter, 
ett reningsverk som omfattar aggregat för grovrening, 
försedementering, biologisk rening, eftersedementering och 
slamhantering jämte en utloppsledning till en utsläppspunkt i 
hamnens huvudkanal. 
6. Målsättning 
Att uppfylla föreskrifterna i direktivet om avloppsvatten i 
städer 91/271/EEG. 
Att uppfylla föreskrifterna i direktivet om badvatten 
76/166/EEG, direktivet om skaldjursvatten 79/932/EEG och 
direktivet om laxfloder 78/659/EEG. 
Att förbättra vattenkvaliteten i Slaneys flodmynning samt ta 
bort synliga föroreningar och stank. 
Att tillåta ytterligare utveckling av turismen samt av fiske-
och skaldjursindustrin. 
Att ta bort hindren för kommersiell och industriell expansion 
samt för ökad bosättning. 
7. Tidsplan 
Arbetets art Början Avslutning 
Planeringsstudier 1/7/93 31/12/96 
Markförvärv 1/7/93 1/4/97 
6 ©o 
Huvudsakliga arbeten 1/1/95 31/12/98 
Operationell fas 1/1/99 ~~ 
8. Kostnadsanalys för ekonomiska och sociala fördelar 
En analys av kostnader och fördelar utfördes som del av den 
första etappen av projektet vilken erhöll stöd från 
sammanhållningsfonden. 
Analysen angav en snabbare utveckling för turismen som 
huvudsaklig ekonomisk fördel av projektet med ytterligare 
fördelar för lokal fiskeindustri samt för industriell och 
kommersiell utveckling. 
9. Analys av miljöeffekten 
Den analys av effekten på miljön som krävdes för projektet har 
utförts och intygats av miljöministern i november 1992. 
10 Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totalkostnad Utgifter 
före den 
berättigade 
dagen Totala 
berättigade 
kostnader Stöd från 
sammanhåll­
ningsfonden Stödsats 
(%) 
36.750 0.500 36.250 30.813 85 
6© 1 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhâllningsfond 
Projekt nr 94/07/61/024 
1. Projektets namn: Vattentillförsel till Monaghan 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Miljödepartementet 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Monaghan grevskapsråd 
3.2 Adress: County Offices, the Glen, Monaghan 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Grevskapet Monaghan 
5. Beskrivning 
Den nuvarande vattentillförseln till Monaghans stad kommer 
från följande tre källor: 
Ett borrhål vid Rooskey som producerar omkring 1000 m3 
per dag med höga halter av ammoniak, sulfat, järn och 
hög hårdhetsgrad. 
Ytvatten från Lamb's Lake, omkring 1000 m3 per dag, A2-
kategori vatten som endast tillsätts klor, med höga 
halter trihalometan och kloroform. 
Togans reningsanläggning, omkring 200 m3 per dag renat 
vatten, sedimentering och snabbfiltrering. 
Denna reningsanläggning är fullgod och borde behållas. 
Det finns problem med tillförseln som leder till 
ransonering under sommaren. Returdricksvatten visar 
(Q O^L 
överskott på aluminum, koliformabakterier, färg, koppar, 
fluorid, järn, kväve, dålig lukt, sulfater och grumlighet. 
Hela projektet går ut på att uppnå en bra vattentillförsel. 
Detta kommer att uppnås genom att borra och prova brunnar. 
I den första fasen, när det har fastställts att det är 
möjligt att tillmötesgå den förutsedda efterfrågan på 9 100 
m^ per dag, kommer anläggningar att byggas för att förse 
Monaghans stad med 4 550 m( per dag. 
Projektet kommer att bestå av följande delar: 
Planering/utarbetande av hela projektet. 
Inrättande av prov- och produktionsbrunnar. 
Fullgörande av EIS och kostnadseffektivitetsanalys. 
Byggnation av reningsanläggning, huvudledningar, 
vattentorn, friskvattenreservoarer och anskaffning av 
telemetrisystem och pumputrustning. 
6. Mål 
7. Uppfylla direktivet om dricksvatten. 
Öka möjligheten att tillgodose nuvarande 
efterfrågan under sommaren och att få slut på 
ransoneringen under sommaren. 
Tillgodose den framtida utvecklingen i området 
Arbetstidsplan 
Form av arbete Start Slutförande 
Utarbetande av 1985 1995 
projektet* 
Förvärv av mark 1993 1994 
Huvudsakliga arbeten 1996 1998 
Färdigt att tas i 1998 
bruk 
6o3 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
En ekonomisk utvärdering av vinsterna i fråga om 
vattenkvalitetsförbättringen och en ökning av tillgänglig 
kapacitet visade en lönsamhet på 1,6:1. 
9. Miljöanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas 
(miljöanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 
85/337/EEG överförs till irländsk lag, behövs en 
miljöutvärdering för detta projekt. Denna kommer att 
genomföras som en del av detta projekts planerings- och 
utarbetandefas. 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
7 219 Utgifter 
före och 
efter dagen 
för 
godtagandet* 
-Totala 
godtagbara 
kostnader 
7 219 Stöd från 
sammanhållni 
ngs-fonden 
6 136 
.juimi i i ; Stödandel i 
% 
85 
1 •„ • 1 • "',', IlliW .JM 1 1 
é&lj 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden 
Projektöversikt 
. nr 95/07/61/001 
1. Projektnamn: Skyddsplan för floden Boynes upptagningsområde 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Department of the Environment 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Meath County Council 
3.2 Adress: County Hall, Navan, Co Meath 
4. m& 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Counties Cavan och Meath 
5. Beskrivning 
Detta beslut omfattar den första fasen av en grupp projekt som har till syfte att förbättra 
vattenkvaliteten i Boyne, vars upptagningsområde är klassificerat som "känsliga vatten". 
Första etappen av projektet avser planering och utarbetande av reningsverk i Navan och 
Trim, som är de största städerna vid övre Boyne, och även upprättandet av ett 
förvaltnings- och kontrollsystem för att säkerställa att vattenkvaliteten i 
upptagningsområdet bibehålls. 
6. Syfte 
Följa direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse (åtgärd är nödvändig senast år 
1998). 
Bibehålla vattenkvaliteten i upptagningsområdet. 
6o^> 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1986 31/12/1997 
Förvärv av mark 
Huvudsakliga arbeten 
Driftsfas 1/1/1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En utvärdering av nyttan med gruppen av projekt kommer att genomföras som en del av 
etapp I. 
9. Miljökonsekvensanalys 
En miljökonsekvensanalys är nödvändig för reningsverket i Navan och kommer att 
utföras som en del av etapp I i projektet. En miljökonsekvensanalys är inte nödvändig 
för projektet i Trim. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
2 887" Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
-Totala 
stödberättigade 
kostnader 
2 877 Stöd från 
Samman­
hållningsfonden 
2 446 Stödränta 
<%)• 
85 
'"Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den IS januari 1995, är stödberättigade. 
£e*fj 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projektöversikt 
nr 95/07/61/005 
1. Projektnamn: Geografiskt informationssystem 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Miljöministeriet 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Local Government Computer Services Board 
3.2 Adress: Phoenix House 
Conyngham Road, Dublin 8 
4. Plåts 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: hela landet 
5. Beskrivning 
Detta tekniska biståndsprojekt är avsett att skapa en databas för grafisk återgivning för 
att insamla, lagra och illustrera uppgifter om miljöstatusen på vattenvägarna i Irland. 
Följande uppgifter kommer att återges grafiskt: 
Allmän information: inbegripet länsgränser och större städer inbegripet 
befolkningssiffror, befolkningsekvivalenter, industriutsläpp och industrilicenser. 
Vattenvägar: hydrometriska områdesgränser, provtagningspunkter i floder och flodleder 
med dess vattenkvalitet. 
Infrastruktur: avloppsreningsanläggningar och avfallsupplag med typer av behandling, 
kapacitet och befintlig belastning. 
Övrigt: Områden för behandling av för avloppsslam och befintliga och föreslagna 
regionala planer för vattentillförsel och grundvattenområden. Avloppsslambehandling och 
avfallshanteringsmetoder och -volymer kommer även att inbegripas. 
<ûo> 
Det är avsett att den detaljerade informationen skall digitaliseras och att materialet skall 
göras tillgängligt såväl för den centrala och lokala förvaltningen som för allmänheten. 
Syfte 
Säkerställa ett standardiserat tillvägagångssätt för utvecklingen av detaljerade 
kontroll- och administrationssystem för projekt som upprättats av 
Sammanhållningsfonden och andra organ. 
Förbättra kvaliteten på beslutsfattandet på lokal och nationell nivå. 
Förbättra rapporteringen av utgifter och genomförande av miljförbättrings-
projekt. 
Låta offentligheten få tillgång till information om det irländska 
vattenserviceprogrammet och på så sätt skapa intresse för detta. 
Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Huvudsakliga arbeten 1/7/95 31/12/97 
Driftsfas 1/1/98 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
Med tanke på dess art och ringa storlek är en vanlig ekonomisk analys inte lämplig för 
detta projekt. Intäkterna härrör i stor utsträckning från uppbyggnaden av ett framtida 
samordnat nationellt register över miljötillgångar och infrastruktur. Offentlig tillgång till 
ett system som visar arten av vattentillgångar och deras skötsel bör även betraktas som 
en intäkt även om detta inte är mätbart. 
9. Miljökonsekvensanaivs 
En miljökonsekvensanalys är inte nödvändig för detta projekt. 
Detta beslut påverkar inte tillämpningen av resultaten av förfarandena i del IV i den 
lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
£°$ 
Totala 
kostnader 
0,178 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
-Totala stöd­
berättigade 
kostnader 
0,178 Stöd från 
Samman­
hållningsfonden 
0,152 Stödränta 
(%) 
85 
"•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 2 maj 1995, är bidragsberättigade. 
Co°j 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållmngsfonden 
Projektöversikt 
nr 95/07/61/008 
1. Projektnamn: Förbättring av vattenkvaliteten i Lough Swilly (Etapp I) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Department of the Environment 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Donegal County Council 
3.2 Adress: County House, Lifford, Co. Donegal 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Donegal 
5. Beskrivning 
Detta beslut omfattar planering och utarbetande av utvidgningen och förbättringen av den 
befintliga anläggningen för sekundär rening för staden Letterkenny. Det kommer även 
att inbegripa upprättandet av ett system för kontroll av vattenkvaliteten för 
upptagningsområdet Lough Swilly, inom vilket Letterkenny är den största staden. 
6. Syfte 
Bibehålla rekreations- och resursvärdet hos Lough Swilly genom att minska 
föroreningsutsläppen. 
Följa villkoren i direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse (sekundär rening 
för Letterkenny är nödvändig senast år 2000). 
Upprätta ett system för tillsyn av vattenkvaliteten i upptagningsområdet Lough 
Swilly. 
a o 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 2/6/95 31/12/97 
Driftsfas 2/1/98 
——————— • " "•'• ' ' ' • ' '-' - • —•—•————»*—— ' -t—w. 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En utvärdering av de ekonomiska fördelarna med projektet kommer att genomföras som 
en del av etapp I. 
9. Miljökonsekvensanalys 
En miljökonsekvensanalys behövs för detta projekt och kommer att genomföras som en 
del av etapp I. 
Detta beslut påverkar inte tillämpningen av resultaten av förfarandena i del IV i den 
lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
1035 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
-Totala stöd­
berättigade 
kostnader 
1035 Stöd från 
Samman­
hållningsfonden 
0,880 Stödränta 
<%) 
85 
•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 2 juni 1995, är stödberättigade. 
6w 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om bevujande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond 
Projektöversikt 
nr 95/07/61/010 
1. Prnjektnamn- Rening av avloppsvatten i Dublin (Etapp II) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: Miljöministeriet 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council 
3.2 Adress: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghire, Co Dublin 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Dublins stad och län 
5. Beskrivning 
Dublins system för rening av avloppsvatten är ett omfattande system för samling, rening och 
hantering av avloppsvatten (inbegripet slamhantering) för Dublinområdet. De preliminära 
resultaten av de studier som för närvarande är i gång visar att rening av avloppsvatten i området 
borde utföras i en utvidgad anläggning i Ringsend inom Dublins hamnområde. Föreliggande 
beslut förutsätter detta. 
Hela projektet kommer att innebära sekundärreningsmöjligheter för Dublin vid Ringsend med 
kapacitet att täcka en befolkning motsvarande 1,6 miljoner människor. 
Denna plan kommer även att inbegripa anläggande av ledningar och pumpstationer för att 
transportera allt avloppsvatten från området Dun Laoghire sydost om staden till anläggningen i 
Ringsend. Flera avloppsledningar kommer även att byggas norr om staden för att eliminera 
utsläpp av orenat avloppsvatten vid Howth (nuvarande kapacitet 300 000 p.e.) och leda detta för 
rening till Ringsend. 
Etapp I i projektet inbegrep planering och sekundär rening för Dublin, planering av omledning 
av avloppsvatten från Dun Laoghire och planering av slamrening och hantering. Bidrag från 
Sammanhållningsfonden för olika delar av denna etapp beviljades genom kommissionens beslut 
C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 2798/4 och C(93) 3257/10. 
Etapp II som omfattas av detta beslut innebär följande: 
Rengöring, inspektion och beläggning av befintlig trumma i området Dun Laoghire. 
Skyddsmur mot havet och kustskydd med användning av stenblock. 
4L 
Anläggande av en 1,8 km lång huvudledning i tunnel samt sidoledningar och kulvertar. 
&13 
Rivning av befintligt renshus i Bullock Harbour och uppbyggnad av ny pumpstation 
inbegripet utarbetande, anskaffande och installation av alla mekaniska och elektriska 
verk. 
Planering och utarbetande av ytterligare byggnadsfaser i området Dun Laoghire. 
Planering, utarbetande och konstruktion av en första slamhanteringsplan för 
Dublinområdet. Detta arbete kommer att inbegripa tätning, siktning och urvattning till 
en kaka på 12 000 ton torrsubstans som produceras i Ringsend varje år. Denna skall 
sedan genomgå alkalisk stabilisering på plats för att producera behandlat slam. Den 
exakta stabiliseringsprocessen kommer att väljas efter försök på plats. 
Det har föreslagits att en strategi skall formuleras om uppläggningen av torkat rötslam i 
avfallsanläggningar med en parallell utveckling av jordbruksavlopp. 
6. Syfte 
Följa direktivet om avloppsvatten i tätbebyggelse (uppfyllelse erfordras senast år 2000 
och senast år 1998 i fråga om dumpning av slam i havet). 
Minska utsläpp av icke renat avloppsvatten. 
Minska föroreningar av bad- och rekreationsområden. 
Skydda liv i vatten och fiskbestånd. 
Möjliggöra utveckling av turism, industri och handel i Dublin Bay. 
7. Tidsplan för arbetena 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1995 1997 
Förvärv av mark 1995 1997 
Huvudsakliga arbeten 1995 1998 
Driftsfas 1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs 
En utvärdering av de ekonomiska vinsterna utfördes som en del av etapp I i projektet. Den 
förutsatte betydande vinster, under en 25 års ekonomisk livstid för projektet, inom områdena 
hälsa och säkerhet, utveckling av turism och rekreation, bostäder, utveckling av industri och 
handel samt av fiskerinäringen. Av kostnads-/intäktsanafysen framgick att den inhemska 
räntabiliteten skulle bli 8-9 %. 
9. Miljökonsekvensanalys 
Någon miljökonsekvensanalys erfordras inte för denna etapp av projektet. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
£/< 
Totala 
kostnader 
31 784 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
0 Totala stöd­
berättigade 
kostnader 
31784 Stöd från 
Sarnman­
hållningsfonden 
27 016 Stödränta 
<%) 
85 
•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut, den 2 juni 1995, är bidragsberättigade. 
&4>5 
IRLAND 
TRANSPORT 
646 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande 
av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhâllningsfond 
Projekt nr 93/07/65/014 
1. Projektets namn: Dublins hamn Lo-Lo terminal I 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Department of the Marine 
2.2 Adress: Leeson Lane, Dublin 2 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Dublin Port and Docks Board 
3.2 Adress: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Dublin* 
5. Beskrivning 
Projektet avser förbättring av en av de tre 
containerterminalerna i Dublins hamn genom följande 
investeringsprogram: 
Byggnadsarbeten Kostnad 
(miljoner ecu) 
1. Förlänga operationsområdet för kran med 15 meter 
2. Förlänga kranspär och grundläggningar med bb nieLer 
3. Förstärkning med sten och utfyllnad av slutet på 
befintlig kaj och operationsområdet för kran 
4. Beläggning av.1,6 ha befintlig mark 
5. Anskaffning av förtöjningspunkter, avfendring m.m. 
Kostnad 
1,1 
&i> 
Kostnad (miljoner ecu) 
Maskintekniska arbeten 
1. Inköp av kaj kran 
2. Inköp av två grensletruckar 
3. Inköp av begagnad renoverad gaffeltruck 
4. Renovera befintlig kran 
Kostnad 
Total kostnad för projektet 
5,9 
(exklusive moms och oförutsedda utgifter) 4,9 
6. Mål 
Kunna ti I IhandahnI la en snabbare och mer I 
service. 
Möjliggöra ökad trafik genom Dublins hamn 
Minska kostnaderna till industrin. or I J I lig 
7. Arbetstidsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av ' 05/93 07/93 
projektet* 
Förvärv av mark 
Viktigare arbeten 1/1/95 31/12/96 
Färdigt att tas i 1/1/97 
bruk 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
Den kostnads- och intäktsanalys som görs i samband med 
projektet pekar på tre typer av fördelar som kommer att 
följa av projektet. Minskade hamnavgifter när utbyggnaden 
är klar, ökade lokala utgifter och fler arbetstillfällen i 
hamnen på grund av ökad hamntrafik och bättre effektivitet 
hos verksamheten genom snabbare lastning och lossning, 
stordriftsfördelar, lägre kostnader för arbetskraft vid 
dockan och ökad konkurrens med andra Lo-Lo terminaler. 
6AÏ 
Kommissionen anser inte att alla förväntade fördelar är 
realistiskt kvantifierade men godtar att den ekonomiska 
avkastningen från projektet är tillräcklig för att motivera 
genomförandet. Till exempel beräknas enbart den interna 
räntabiliteten som skapas genom bättre effektivitet hos 
verksamheten att bli 11 %. 
9. Miljöanalys 
Miljöanalys behövs inte för detta projekt. 
10. Tillträde till anläggningen 
Eventuellt arrende, driftsavtal och stuveritillstånd skall 
inte ge ensamrätt till anläggningen för någon operatör. Där 
så är möjligt skall Dublins hamnstyrelse tillåta andra 
operatörers fartyg att lägga till vid terminalen. 
11. Kontroll av tillgångar 
Tillgångar kan inte säljas eller på annat sätt avyttras 
utan Europeiska kommissionens samtycke. Eventuell vinst 
från avyttringen av tillgångar kan beaktas vid beräkning av 
det stödbelopp som skall beviljas för projektet. 
14K. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
5 906 Inkomstprogn 
os 
1 737 Totala 
stödberättig 
ade 
kostnader 
4 169 Stöd från 
Saiimianhållni 
ngs-fonden 
(vid 85 % av 
stödberättig 
ad kostnad) 
3 544 Effektiv 
stödränta 
(stöd i ° 
av totala 
kostnaden) 
60 % 
^Utgifter som uppstår efter den 1 januari 1993 är 
stödberättigade. 
Innan stöd från Sammanhållningsfonden fastställdes togs hänsyn 
till inkomstprognosen. En betydande avvikelse från de 
antaganden som ligger till grund för inkomstprognoserna kommer 
att utgöra grund för kommissionen att ändra det beviljade 
stödbeloppet. 
&id 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhâllningsfond 
Projekt nr 93/07/65/029 
1. Projektets namn: Balbriggan omfartsled (Etapp II) 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Vägverket 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Grevskapsrådet i Fingal 
3.2 Adress: 46/49 Upper, 0'Connell Street, Dublin 1 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Dublin 
5. Beskrivning 
Detta beslut täcker byggnadsfasen av Balbriggans 
omfartsled. Genom ett tidigare beslut av kommissionen 
(C (93)2243/9 av den 29 juli 1993) beviljades stöd från 
sammanhållningsfondens finansieringsorgan för utarbetande-
och planeringsetappen. 
Balbriggans omfartsled kommer att utgöra en del av EOI-
vägen som förbinder Rossiare med Larne. EOI kommer att 
utgöra en förbindelse mellan norra och södra Irland vilken 
kommer att bli allt viktigare genom den inre europeiska 
marknaden liksom att utgöra en förbindelse mellan de 
viktigaste internationella hamnstäderna Rossiare, Dublin, 
Belfast samt Larne och Dublins och Belfasts flygplatser. 
På regional nivå kommer planen att inbegripa Ml från Dublin 
till Belfast, som kommer att medföra kortare restid och 
förbättrad trafiksäkerhet mellan dessa viktiga städer 
liksom förbättrad tillgång till städerna däremellan såsom 
Swords, Drogheda, Dundalk och Newry. 
På lokal nivå kommer planen att innebära en omfartsled för 
Balbriggan som har lidit av effekterna av trafiken på Ni, 
vilken går genom staden, och främja stadens ekonomiska 
nydaning. 
61 C 
Längden på omfartsleden kommer att vara omkring 12,5 km. 
Ett tvärsnitt av ett representativt parti av vägen kommer 
att ha en bredd av minst 4 6 meter. Vägen utgörs av två 7,5 
meter tvåfiliga körbanor med vägrenar och vägkanter på 3 
meters bredd vardera, ett 5 meter brett arbetsområde 
utanför vägkanten och 1,0 meter kant på vardera sidan av 
den 7 meter breda mittsträngen. 
Förbindelsevägar: Förutom planens motorvägsdel, har 
förbindelsevägar föreslagits i norr och söder som skall 
förbindas med den befintliga Ni. Den norra förbindelsevägen 
kommer att bestå av tvåfiliga vägar med och utan skilda 
körbanor med ett litet avsnitt som innebär vägförbättring 
av den befintliga NI. Den del av förbindelsevägen som har 
skilda körbanor kommer att få en liknande korsning till 
motorvägen, medan avsnittet utan skilda körbanor kommer att 
få en körbanebredd på 7,5 meter med 2 meter breda vägrenar 
och 3 meter breda vägkanter på var sida, som gränsar till 
sidosluttningar med varierande bredd. 
Mot: Förutom mot vid norra änden av omfartsleden, kommer 
mot även att byggas där Naul Road korsar motorvägen. Ett 
kommer att utgöra en förbindelse till centrala Balbriggan 
och den västra delen av Dublins norra grevskap, och det 
andra till den södra delen av Balbriggan och Balrothery via 
den befintliga NI. 
6. Mål 
Projektet kommer att bidra till utvecklingen av det 
irländska och det transeuropeiska vägnätet. Det kommer 
att förkorta restiden mellan Dublin och Belfast. 
Det kommer att avlägsna en stor del av 
långdistanstrafiken från staden Balbriggan. 
Det kommer att förbättra förbindelserna med 
regionerna Dublins norra grevskap och grevskapet 
Lough. 
7. Arbetsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av 04/1987 12/1994 
projektet 
Förvärv av mark 1994 1996 
Huvudsakliga arbeten 1995 1999 
Färdigt att tas i 1999 
bruk 
6H 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
Kostnads- och intäktsanalysen för projektet visar en 
intern räntabilitet på 20 %. 
9. Miljöanalys 
En miljöstudie utfördes av Dublins grevskapsråd och 
godkändes av miljöministern den 20 april 1993. 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
44 723 Utgifter 
före och 
efter dagen 
för 
godtagandet* 
4 353 Totala 
godtagbara 
kostnader 
40 370 Stöd från 
sammanhållni 
ngsfonden 
34 315 Stödandel 
85 % 
^Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av 
projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. 
Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är 
baserat på antagandet att projektet inte kommer att 
inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att utgöra grund för kommissionen att granska 
stödbeloppet. 
Git-
Offendiggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 
1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projekt nr 93/07/65/034 
1. Projektets namn: N4 omfartsled vid Curlew 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: National Roads Authority 
2.2 Adress: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar for genomförandet 
3.1 Namn: County Council Roscommon 
3.2 Adress: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Roscommon 
5. Beskrivning 
Projektet avser väg N4 mellan Dublin och Sligo omkring 25 km sydost om Sligo mellan Boyle och 
Collooney. 
Den befintliga N4-vägen som går över Curlewbergen är full av kurvor, bland dem en rad hårnålskurvor. 
Vägen stängs periodvis vintertid på grund av frost. Detta anses vara oacceptabelt på en huvudled och är 
troligtvis det enda avsnittet av de irländska huvudtrafiklederna som regelbundet påverkas av detta 
problem. Den planerade omfartsleden kommer att utgöra 16,5 km enkelfilig väg med skilda körbanor 
runt Curlewbergen från Lough Key Park till väster om Ballinafad, som även går förbi Boyle och 
kommer att omfatta förbättringar av den befintliga vägen från väster om Ballinafad till Castlebaldwin. 
Planen inbegriper även byggandet av en ny 1,5 km förbindelseled från den nya vägen till Boyle. 
&13 
6. Mål 
Bidra till den ekonomiska utvecklingen genom förbättrad infrastruktur (särskilt vad gäller 
industri och turism) genom att förbättra förbindelserna till hamnar, flygplatser och de viktigaste 
inhemska marknaderna. 
Stödja förbättringen av förbindelserna till avsides belägna regioner (särskilt i nordväst och 
väst) och därigenom göra dem mer attraktiva för investering och ekonomisk utveckling. 
Minska restiderna och förbättra kommunikationerna mellan Sligo och Dublin. Båda städerna 
har viktiga handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser och dessa skulle förstärkas som en 
följd av förbättringarna. Förbindelserna till detaljhandelscentrer kommer också att förbättras 
utmed trafikleden: Sligo, Longford, Mullingar, Kinnegad, Dublin. 
Avlasta Boyle från genomfartstrafik mellan Dublin och Sligo. 
Förbättra säkerheten på detta avsnitt av N4. 
7. Arbetsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av projektet 1988 1996 
Förvärv av mark 1993 1997 
Huvudsakliga arbeten 1996 1998 
Färdigt att tas i bruk 1999 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intaktsanalys 
Kostnads- och intäktsanalysen visar en intern räntabilitet på 18 %. 
9. Analys av miljöeffekter 
En miljöstudie har genomförts i enlighet med den lokala regeringens lag av 1974 om vägar och 
motorvägar, ändrad genom Europeiska gemenskapernas förordningar 1988 (miljökonsekvensbedömning) 
(motorvägar) genom vilket EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag. 
eu. 
10. Kostnader och stod (i miljoner ecu) 
Totala kostnader 
22 893 Utgifter före och 
efter dagen för beslut 
om rätt till bidrag* 
1 099 Totala 
bidragsberättigade 
kostnader 
21 794 Stöd från Samman­
hållningsfonden 
18 525 
•Utgifter som uppstår efter den 1 januari 1994 är bidragsberättigade. 
Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som beviljas är baserat på antagandet att projektet inte 
kommer att inbringa inkomster. Vid eventuell ändring av detta antagande kommer kommissionen att 
granska stödbeloppet. 
Gtf 
Offendiggörande av väsentliga inslag i beslut 
om tilldelning av finansiellt stöd enligt 
rådets förordning 1164/94 om inrättande av 
en sammanhâllningsfond 
94/07/65/002 
1. Projektets titel 
N2 Ardee - Aclint Road 
2. Myndighet, som ansvarar för ansökningen 
2.1 .Namn: Nation al Roads Authority 
2.2. Adress:0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Ireland 
3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 
3.1. Namn:Louth County Council 
3.2. Adress.County Offices, Dundalk, Co. Louth 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat. Irland 
4.2. Region: Co. Louth 
5. Beskrivning 
Projektet skall utföras på huvudleden mellan Dublin och Derry i Nordirland 
och North Donegal som är en del av det transeuropeiska vägnätet. För att 
främja utvecklingen på andra ställen på nätet föreslås det att inte hela sträckan 
skall byggas ut, utan att väg N2 vid Ardee skall förbindas med NI Dublin -
Belfast-vägen norr om Dunleer. Det föreslagna projektet omfattar en 
förlängning av den planerade vägförbindelsen från NI till Ardee och en 
horisontal och vertikal uträtning av en vägsträcka på 6,5 km med en körbana 
på 7,5 m, vägrenar på 3 m och gräskanter på 2 m. Vägbeläggningen 
konstrueras för att klara av den beräknade trafikmängden. 
62-6 
Mål 
Projektet skall ersätta den nuvarande vägen som är undermålig. 
Projektet skall stötta den ekonomiska utvecklingen med infrastrukturer 
genom att förbättra förbindelserna till hamnar, flygplatser och de 
viktigaste inhemska marknaderna. 
Projektet skall förbättra tillgängligheten till olika regioner, särskilt de 
nordvästra och västra delarna av Nordirland. 
Projektet skall förbättra trafiksäkerheten genom att den nuvarande vägen 
läggs om. 
Projektet skall tillåta tyngre fordon. 
Tidsplan 
Kategori arbete Inledning Avslutning 
Projektering 1992 1997 
Arealförvärv 1994 1997 
Huvudsakliga arbeten 1997 1999 I 
Klart att tas i bruk 1999 1 
——"• •————»^|——^—i^—^—^"»™^— ——————•* 
8. Costbenefit-undersÖkning 
Costbenefit-undersökningen visar en internränta på 10%. 
9. Värdering av miljöpåverkan 
Enligt bestämmelserna i European Communities (Environmental Impact 
Assessment) Regulations 1989, som överför rådets direktiv 85/337/EEG till 
irländsk lagstiftning, för andra vägprojekt än de som gäller motorvägar, är en 
värdering av miljöpåverkan inte nödvändig för detta projekt. De irländska 
myndigheterna försäkrar dock att det kommer att tas hänsyn till miljön och att 
projektet kommer att utföras så att det får minsta möljiga verkningar på den 
lokala miljön. 
GfY 
10. Kostnader och stöd (i ecu) 
Kostnader totalt 7 424 000 ecu 
Ej stödberättigade kostnader* 250 000 ecu 
Stödberättigade utgifter totalt: 7 174 000 ecu 
Stöd från sammanhållningsfonden....6 098 000 ecu 
* Omkostnader efter den 10 maj 1994 är stödberättigade. 
Stödet från sammanhållningsfonden beviljas under förutsättning att projektet 
inte skapar någon inkomst. Om denna förutsättning inte uppfylls kan 
kommissionen ändra stödbeloppet. 
en 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/07/65/004 
1. Projektets namn: Väg N4 Collooney - Sligo 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Vägverket 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Grevskapsrådet i Sligo 
3.2 Adress: Riverside, Sligo 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Sligo 
5. Beskrivning 
Projektet avser byggnation av 8,8 km tvåfilig väg med 
skilda körbanor mellan Collooneys omfartsled vilken var 
färdig att tas i bruk 1992 och staden Sligo. Projektet 
avser ett avsnitt av vägen mellan Dublin och Sligo och även 
vägen mellan Galway och Sligo och utgör en del av det 
transeuropeiska vägnätet. Två vägkorsningar på olika höjd 
och 3 broar ingår i planen. Några vägarbeten som tidigare 
har utförts och planeringsetapperna för de huvudsakliga 
arbetena ingår inte i projektansökan. 
6. Mål 
Projektet avser det nationella huvudvägnätet, vars 
utveckling är av stor vikt för att minska inverkan på den 
irländska ekonomin av att förbindelserna med vissa delar av 
landet inte är tillräckligt utbyggda. Utbyggnaden av 8,8 km 
ny tvåfilig väg med skilda körbanor på den nationella 
huvudvägleden N4 kommer att förbättra förbindelserna mellan 
Collooney och Sligo och är avsedd att väsentligt påverka 
613 
genomfartstrafiken, särskilt den nyttotrafik som använder 
N4, som är den huvudled som förbinder östra och västra 
regionen. 
Förbättringen av denna vägsträcka kommer att medföra 
betydande tidsbesparingar för trafikanter på den nationella 
huvudvägen N4 och bidra till att minska variationerna i 
restid (olika långa restider har definierats som en viktig 
orsak till de transportsvårigheter som den irländska 
affärsvärlden har drabbats av). 
7. Arbetsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av 1990 1992 
projektet* 
Förvärv av mark 1993 1994 
Huvudsakliga arbeten 1994 1998 
Färdigt att tas i 1999 
bruk 
*Endast för information: Dessa är inte inbegripna i 
projektansökan. 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
Kostnads- och intäktsanalysen visar att den interna 
räntabiliteten för projektet har beräknats till 18 %. 
9. Miljöanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas 
(miljöanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 
85/337 överförts till irländsk lag för andra vägprojekt än 
motorvägar, behövdes en miljöanalys för detta projekt. En 
miljöstudie utarbetades av Sligos grevskapsråd åt 
miljöministern som den 10 februari 1992 utfärdade ett intyg 
om att planen var acceptabel för miljön, med reservation 
för ett antal villkor. EIS visade att projektets totala 
inverkan var positiv och att den lokala inverkan på den 
fysiska omgivningen kan lindras avsevärt under utarbetande-
och byggnadsetapperna. 
Vägen går genom landsbygd och inbegriper två broar över 
floder. Den kommer att göra Union Wood-området 
é^o 
tillgängligt, vilket är ett område som har ekologisk 
betydelse, men kommer inte att direkt påverka det. Åtgärder 
har vidtagits för att undvika Pollanima Lough och trots att 
ett antal kända arkeologiska områden kommer att påverkas, 
är inget av dessa av unik betydelse och de kommer att vara 
helt utgrävda innan arbetena påbörjas. Ljudnivåerna nära 
vägen kommer att ligga på rimliga nivåer och ljudnivåerna i 
genomfartsorterna kommer att reduceras. Luftkvaliteten 
utmed vägen kommer att vara bra med föroreningsnivåer som 
inte kommer att överskrida en tiondedel av rekommenderade 
nivåer. 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
40 557 Utgi fter 
före och 
efter dagen 
för 
godtagandet* 
3 544 Totala 
godtagbara 
kostnader 
37 013 Stöd från 
samman-
hållningsfo 
nden 
31 461 
*Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av 
projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. 
Det stödbelopp från sammanhållningsfonden som beviljas är 
baserat på antagandet att projektet inte kommer att 
inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att utgöra grund för kommissionen att granska 
stödbeloppet. 
£ii 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/07/65/005 
1. Projektets namn: N 8 Galways östra tillfartsväg 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Vägverket 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Galway Corporation 
3.2 Adress: City Hall, College Road, Galway 
4. Plats för projektet 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Grevskapet Galway 
5. Beskrivning 
Detta projekt omfattar den sista delen av den östra 
tillfartsvägen från Oranmore till staden Galway. 
Det inbegriper att bygga 3,5 km tvåfilig väg med skilda 
körbanor som förbinder den befintliga tvåfiliga vägen med 
skilda körbanor mellan Oranmore och Merlin Park och den 
befintliga fyrfiliga vägen från Ballybane till Corrib Bridge. 
6. Mål 
Projektet avser det nationella huvudvägnätet, vars utveckling 
är av huvudvikt för att minska inverkan på den irländska 
ekonomin av att förbindelserna med vissa delar av landet inte 
e31_ 
är tillräckligt utbyggda. Konstruktionen av delta avsnitt av 
N6 kommer att förbättra kommunikationerna mellan Dublin och 
Galway City och västra Irland. 
Den befintliga vägen är otillräcklig vad gäller säkerheten och 
placeringen och har trafikvolymer utöver kapaciteten vilket 
leder till betydande förseningar för trafikanterna särskilt 
under högtrafik. Den befintliga vägen är olämplig att 
förbättra och en ny tvåfilig väg med skilda körbanor föreslås 
med en alternativ placering. 
Den nya placeringen går delvis genom öppen mark och delvis 
genom blandad bebyggelse inbegripet stora industri- och 
affärsområden. Det är planerat så för att skapa en ny 
förbindelse till Galway City, som skall tjäna som en ringväg 
för trafik genom att passera City till Salthill och västra 
Galway och betjäna stora industri- och affärsområden som är 
belägna intill staden. 
Färre olyckor förväntas när den nya vägen öppnas. Den nya 
vägen kommer att ha rondeller vid alla större korsningar. 
7. Arbetsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av 04/1992 12/1994 
projektet* 
Förvärv av mark 1994 11/1995 
Huvudsakliga arbeten 03/1995 12/1996 
Färdigt att tas i 01/1997 
bruk 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
Genom kostnads- och intäktsanalysen uppges att den interna 
räntabiliteten för projektet har beräknats till 17 %. 
9. Miljöanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas 
(miljöanalys) förordningar, 1989 genom vilka EG-direktivet 
85/337/EEG överförts till irländsk lag för andra vägprojekt 
än motorvägar, utarbetades en miljöstudie (E.I.S.) av 
Galway Corporation och miljöministern godkände utbyggnaden 
den 30 september 1993. 
623 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
8 750 Utgifter 
före och 
efter dagen 
för 
godtagande* 
0,375 Totala 
godtagbara 
kostnader 
8 375 Stöd från 
samman-
hållningsfo 
nden 
7 119 
*Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av 
projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. 
Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är 
baserat, på antagandet att projektet inte kommer att 
inbringa inkomster. Eventuell änddring av detta antagande 
kommer att utgöra grund för kommissionen att granska 
stödbeloppet. 
6 "fy 
OJ I ont I iggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av 
stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond 
Projekt nr 94/07/65/006 
1. Projektets namn: N 11 Kilmacanogue/Glen of the Downs 
Road 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: Vägverket 
2.2 Adress: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Wicklow grevskapsråd 
3.2 Adress: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Grevskapet Wicklow 
5. Beskrivning 
Projektet gäller väg Nil Dublin - Rossiare, 25 km söder om 
Dublin. Avsikten med projektet är att förbinda den 
befintliga löpande motorvägen/tvåfiliga vägen med skilda 
körbanor från Donnybrook i Dublins södra närförorter till 
omfartsleden vid Newtownmountkennedy 35 km söder om Dublin 
och utgöra en del av arbetet med att förbättra Nil i 
grevskapet Wicklow till att bli en väg med skilda körbanor. 
Projektet inbegriper förbättring av 6 km av den befintliga 
vägen från enkel tvåfilig väg till tvåfilig väg med skilda 
körbanor. Det inbegriper byggande av två mot och en 
gångbro. 
£*r 
6. Mål 
Förkorta restiden på Nil mellan Dublin och hamnstäderna 
Rossiare och Waterford. 
Bidra till utvecklingen av de östra och sydöstra 
förstäderna genom förbättrad infrastruktur och 
därigenom förbättrade kommunikationer. 
7. Arbetsplan 
START SLUTFÖRANDE 
Utarbetande av 1989 1995 
projektet* 
Förvärv av mark 1995 1996 
Huvudsakliga arbeten 1996 1999 
Färdigt att tas i 2000 
bruk 
8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys 
Den interna räntabiliteten för Kilmacanogue/Glen 0'Downs-
projektet beräknas bli 9 %. 
9. Miljöanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas 
(miljöanalys) förordningar, 1989 genom vilka EG-direktivet 
85/337 överförs till irländsk lag för andra vägprojekt än 
motorvägar, behövdes inte en EIS för detta projekt men med 
hänsyn till det faktum att vägen avses gå genom ett 
miljöskyddat område, utarbetades en miljöstudie av Wicklows 
grevskapsråd åt miljöministern som utfärdade ett intyg om 
att planen för acceptabel för miljön den 20 december 1993, 
med reservation för ett antal villkor. EIS visade att den 
föreslagna bebyggelsen inte skulle få avsevärda negativa 
effekter på miljön. Planen kommer att innehålla bästa 
möjliga medel för att begränsa de negativa effekterna på 
miljön. 
£ié 
10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) 
Totala 
kostnader 
16 984 Utgifter 
före och 
efter dagen 
för 
godtagandet* 
1 560 Totala 
godtagbara 
kostnader 
15 424 Stöd från 
samman-
hållningsfo 
nden 
13 110 
*Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av 
projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. 
Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är 
baserat på antagandet att projektet inte kommer att 
inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande 
kommer att utgöra grund för kommissionen att granska 
stödbeloppet. 
Cï* 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden 
Projektöversikt 
nr 94/07/65/009 
1. Projektnamn: N18 omfartsled vid Newmarket-on-Fergus (Etapp 1) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: National Roads Authority 
2.2 Adress: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 4 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Clare County Council 
3.2 Adress: County Buildings, Ennis, Co. Clare 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Clare 
5. Beskrivning 
Projektet avser planering och utarbetande av ett större vägförbättringsprojekt på N18 
mellan Limerick och Galway vilket kommer att innebära anläggande av 14,5 km ny 
fyrfilig väg från Hurlers Cross nära Shannons flygplats till norr om Newmarket-on-
Fergus, runt förbi staden. Det kommer även att ingå en ny förbindelse från NI8 till 
Shannons flygplats. 
De element som finns med i etapp 1 kommer att inbegripa val av vägsträckning, 
preliminär planläggning, miljökonsekvensanalys och, på grundval av en enkät bland 
allmänheten, detaljerade mätningar, detaljerad planläggning och utarbetande av 
avtalshandlingarna. 
6. Mål 
Förbättra förbindelsen från Limerick till Shannons flygplats, Ennis och norra 
Clare. 
£3^ 
Avlasta Newmarket-on-Fergus en betydande del av dess genomfarts-trafik (för 
närvarande 12 000 fordon per dag) och på så vis minska föroreningar, buller 
och störningar. 
C Vi 
7. Arbetsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1/1/92 31/12/96 
Driftsfas 1/1/97 
8. Ekonomisk och social kostnads-/ intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys har redan genomförts. Projektets beräknade avkastning 
ligger på 12 %. 
9. Miljökonsekvensanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljökonsekvensanalys) 
förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag, 
behövs en miljökonsekvensanalys för detta projekt. Detta beslut påverkar inte 
resultaten av de relevanta förfarandena för miljökonsekvensanalysen för sådana 
projekt som finns inom den lokala förvaltningens (planering och utveckling) 
förordningar, S.I. 25 (1990). 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala 
kostnader 
2 913 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
0,563 Totala 
stödberättigade 
kostnader 
2 350 Stöd från 
Samman­
hållningsfonden 
1998 Stödränta 
(%) 
85 
'Utgifter som uppstår efter dagen för beslut, den 10 maj 1994, är stödberättigade. 
^ 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
Projektöversikt 
nr 95/07/65/006 
1. Projektnamn: Tillfartsväg till Dublins hamn (Etapp 1) 
2. Myndighet som ger in ansökan 
2.1 Namn: National Roads Authority 
2.2 Adress: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 8 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Dublin Corporation 
3.2 Adress: Civic Offices 
Wood Quay, Dublin 8 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Dublins stad 
5. Beskrivning 
Projektet avser planering och utarbetande av en motorvägsförbindelse från Whitehall i 
Dublins norra förorter på väg NI mellan Dublin och Belfast till Dublins hamn. 
Förbindelsen är avsedd att byggas i huvudsak med tunnlar, bestående av 
dubbeltunnlar med två körfiler i vardera riktning. Projektet kommer att utgöra en 
förbindelse från Dublins hamn till huvudledssystemet och till Dublins ringväg. 
De element som finns med i etapp I och som täcks av nuvarande beslut kommer att 
vara den förberedande delen av miljökonsekvensanalysen, vissa platsundersökningar, 
samråd med allmänheten, utarbetande av motorvägsplan, offentlig utfrågning, val av 
huvudentreprenör och planering av truckhanteringsarrangemang som måste utgöra en 
del av detta projekt. 
6. Syfte 
Hela projektet syftar till att minska miljöinverkan av tunga godsfordon i staden 
Dublin. 
e^i 
Möjliggöra framtida utveckling av Dublins hamn genom att väsentligt underlätta 
tillträdet till densamma. 
Flytta 12 % av genomfartstrafiken från stadskärnan och möjliggöra att trafiken 
flyter snabbare, inbegripet kollektivtrafiken. 
Utverka betydande tidsbesparingar för dem som använder sig av Dublins hamn. 
QHt 
7. Arbetsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1995 1997 
Driftfas 1998 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys kommer att utföras som en del av denna etapp. 
Ytterligare stöd från Sammanhållningsfonden kommer att bero på resultaten av 
kostnads- och intäktsanalysen samt av miljökonsekvensanalysen (se nedan). 
9. Miljökonsekvensanalys 
En miljökonsekvensanalys är nödvändig för detta projekt och kommer att utföras som 
en del av detta projekts etapp I. 
Detta beslut tillämpas utan att resultaten av förfarandena i del IV i den lokala 
förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990 påverkas. 
10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) 
Totala kostnader 
3 750 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
--Totala bidrags­
berättigade 
kostnader 
3 750 Stöd från 
Samman­
hållningsfonden 
3 188 Stödränta 
(%) 
85 
•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 9 juni 1995, är bidragsberättigade. 
Q/i 
Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt 
förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond 
FORKLARANDE RAPPORT 
Projektöversikt 
Nr 95/07/65/009 
1. Projektnamn: Väg NI mellan Cloghran och Lissenhall (Etapp I) 
2. Ansökande myndighet 
2.1 Namn: National Roads Authority 
2.2 Adress: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 8 
3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 
3.1 Namn: Fingal County Council 
3.2 Adress: 46/49 Upper 0'Connell Street, Dublin 1 
4. Plats 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2 Region: Co. Dublin 
5. Beskrivning 
Projektet avser utarbetande och planering av en 6,6 km lång motorväg på väg NI 
mellan Dublin och Belfast som förbinder den befintliga motorvägen NI vid Publins 
flygplats med den befintliga fyrfiliga vägen i Lissenhall i norr. Denna etapp täcker det 
preliminära och detaljerade utarbetandet av projektet, byggplatsmätning och 
-undersökning, miljökonsekvensanalys, samråd med allmänheten och 
iordningställandet av avtalsdokumentationen. 
6. Mål 
Hela projektet syftar till att minska restiden mellan Dublin och Belfast samt att 
förbättra tillträdet till befolkningscentrer efter vägen och att skapa väsentligt 
infrastrukturstöd för ekonomisk utveckling genom att förbättra tillgången till hamnar, 
flygplatser och de viktigaste inhemska marknaderna. 
&/*>• 
7. Arbetsplan 
Typ av arbete Påbörjas Avslutas 
Utarbetande av projektet 1/1/95 31/12/98 
Driftsfas 1/1/99 
8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys 
En kostnads- och intäktsanalys har redan genomförts för hela projektet. Den interna 
avkastningen beräknas bli 17 %. 
9. Miljökonsekvensanalys 
I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljökonsekvensanalys) 
förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag, 
behövs en miljökonsekvensanalys för detta projekt. Detta beslut tillämpas utan att det 
påverkar tillämpningen av resultaten av de relevanta miljöanalysförfarandena för 
sådana projekt som omfattas av den lokala förvaltningens (planering och utveckling) 
förordningar, S.I. 25 (1990). 
10. Kostnader och bidrag 
Totala 
kostnader 
2 526 Utgifter före 
dagen för beslut 
om rätt till 
bidrag* 
0,625 Totala stöd­
berättigade 
kostnader 
1901 Stöd från 
Sarnman­
hållningsfonden 
1 606 Stödränta 
(%) 
85 
* Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 31 augusti 1993, är stödberättigade. 
C<ié 
Bilaga 2 
Tabeller och grafer 
éH> 
Resultat av budgetgenomförande 
Sammanhållningsfonden 1993-1994-1995 
Åtaganden i ecu per medlemsstat 
-C* 
cO Tëfcri. bïsfc 
TOTALT 1.340.095.864 
601.500.802 
220.918.380 
403.641.806 
2.566.156.852 
Miljö 
1993+1994+1995 44 
60 
44 
40 
46 1.721.010.752 56 
398.901.387 40 
279.187.240 56 
601.431.305 60 
3.000.530.684 54 3.061.106.616 55 
1.000.402.189 18 
500.105.620 9 
1.005.073.111 18 
2.732.064 
5.569.419.600 100 
Transport 
1993+1994+1995 
Result av budgetgenomförande 
Sammanhållningsfonden 1993-1994-1995 
Åtaganden i ecu per sektor 
-C Vatténf örsörjnihg 
Föroreningar frän industrin 
Rening bio + Avlopp 
Avfallshantering 
Naturvård 
Dammar 
Kustzoner 
Övrigt 
Vättenrening 
Förvaltning av vattendrag 
Beskogning 
TOTALT 815?384:;687 
43.823.401 
808.886.327 
92.204.794 
344.323.407 
18.080.536 
165.855.269 
111.023.208 
107.972.157 
7,506.317 
5.422.822 
5.501.614.308 Miljö 
Transport 2.520.482.925 
2.981.131.383 46% 
54% 
Miljö 46% 
Transport 93 - 95 
Fartygstrafiktjä 
nster VTS nY9P'atser 
Hamn»% 4% 
4% Miljö 93-95 
. Vattenrening 
Ovngt -~ 
Kustzoner 49(> *™ 
7% Beskogning 
0% Förvaltning av 
vattendrag 
0% 
Vattenförsörjning 
32% 
Avfallshantering 
4% Föroreningar frän 
industrin 
2% 
Resultat av Budgetgenomförande 
Sammanhållningsfonden 1995 
Åtaganden i ecu per medlemsstat 
exnä bist 
1.036.709.677 1.113.119.907 1.184.432.678 
387.913.771 
190.361.723 
387.121.412 
1.845.997 
2.151.675.581 
en» 
O Miljö 1995 Transport 1995 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN: SPANIEN 1995 
godkända projekt 
6^ 
t1 ftvfàftsrjàffiÈej^ 
Avlopp 
Kustzoner 
Övrigt 
Föroreningar frän indûstl 
TOTALT 
Miljö 
Transport 27(K727?699 
100.436.552 
11.243.032 
24.619.035 
1.184.432.235 
579.753.908 
604.678.327 Avlopp 
23% Föroreningar frän 
industrin 
2% 
Kustzoner Övrigt 
1% Järnvägar 
10% 
Avfallshantering 
Vattenförsörjning 
5% Dammar 
6% Vägar 
42% 
Miljö 51% 
Sammanhållningsfonden 
Spanien 
Åtaganden och betalningar 
1993-1994-1995 (ecu) 
1993 
1994 
1995 
TOTALT Åtaganden 
Miljö 
252.083.242 
519.315.325 
568.697.297 
1.340.095.864 % 
29 
51 
48 
44 Transport 
606.367.461 
498.907.910 
615.735.381 
1.721.010.752 % 
71 
49 
52 
56 Betalningar 
Miljö 
119.120.124 
136.688.294 
358.421.236 
614.229.654 % 
28 
32 
32 
32 Transport 
301.660.389 
286.088.122 
746.857.276 
1.334.605.787 % 
72 
68 
68 
68 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 
PORTUGAL 1995 
Miljö Transport 
godkända projekt 
[3âp;âpf ~jp§^ 
l^lgar TIr-«f -^j*** 
-* Vattén7énmg;^^^Wf 5f7.^7^f2f 
Avfallshantering, 
Vattenförsörjning 7.584.225 
73.580.898 
Förval.av vattendrag | 7.506.317 
TOTALT | 387,121.412| 
Miljö 
Transport 146.648.564 
240.472.848 
Miljö 
40% Förval.av vattendrag 
2% 
Vattenförsörjning 
19% Järnvägar 
7% 
Avfallshantering 
2% 
Vattenrening 
15% 
Vägar 
55% 
Sammanhållningsfonden 
Portugal 
Åtaganden och betalningar 
1993-1994-1995 (ecu) 
6*N 
•O Miljö 
122.794.100 
•HHSMl 134.199.142 
1 » -146.648.564 
403.641.806 % 
43 
40 
38 
40 Transport 
160.774.600 
200.183.857 
240.472.848 
601.431.305 % 
57 
60 
62 
60 Miijö 
31.513.629 
54.539.242 
97.052.060 
183.104.931 % 
34 
22 
26 
26 Transport 
62.496.918 
193.767.974 
272.152.257 
528.417.149 % 
66 
78 
74 
74 
SAMMANHALLNINGSFONDEN: GREKLAND 1995 
Miljö Transport 
godkända projekt 
Vattenförsörjning 
Rening Bio. 
Avlopp 
Avfallshantering 
Övrigt 
Miljö 
Transport 32v909.652 
156:678.466 
22.701.673 
3.090.600 
12.804.250 
TOTALT fl 387.913.771 
228.184.641 
159.729.130 
Miljö 
59% Avlopp 
6% Avfallshantering 
Järnvägar 
Övrigt 2% 
3% 
Rening Bio 
41% Flygplatser 
6% 
Hamnar 
16% 
Vattenförsörjning 
8% 
Sarnmanhållningsfonden 
Grekland 
o 
Åtaganden och betalningar 
1993-1994-1995 (ecu) 
0^ 
SAMMANHALLNINGSFONDEN : IRLAND 1995 
Miljö Transport 
godkända projekt (ecu) 
Sä 
œ ".^-••' "Wc ^8^ 
Haffirffif -ä^ 
Rening av ayloppsyättep 
Vattenförsörjning 
Fast avfall 
Tekniskt bistånd 
TOTALT 
Miljö 
Transport 93.022,880 
97.192,548 
Miljö 
48% Vattenförsörjning 
22% 
Tekniskt bistån 
0% 
Rening av 
avloppsvatten 
26% Fast avfall 
1% 
Hamnar 
2% Järnvägar 
11% 
Vägar 
38% 
Sammanhållningsfonden 
Irland 
Åtaganden och betalningar 
1993-1994-1995 (ecu) 
Bilaga 3 
Karta över järnvägs- och vägnät 
é^j 
SPAIN 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Barcelona 
SPAIN 
Trans European 
Rail Network 
Cohesion Fund Barcelona 
PORTUGAL 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Coimbra 
Lisboa 
r-N PORTUGAL 
Trans-European 
Rail Network 
Cohesion Fund Porto 
Coimbra 
Lisboa 
GREECE 
Trans-European 
Road network hfcsSaloniki Alexan-
v J droupolis 
Igoumenitsa 
Cohesion Fund 
^\ Patra 
Athina 
GREECE 
Trans-European 
Rail network Alexan-
droupolis 
Igoumenitsa 
Cohesion Fund 
Os 
IRELAND 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
Rossla re 
IRELAND 
Trans-European 
Rail network 
Cohesion Fund 
Rosslare 


ISSN 1024-4506 
KOM(96) 388 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 13 14 07 
Katalognummer : CB-CO-96-386-SV-C 
ISBN 92-78-07419-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
6&1