Särskild rapport Förbättra 
försörjningstryggheten 
genom att utveckla  
den inre marknaden för 
energi: mer behöver görasSV 2015  nr 16
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3319-6 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/958369 QJ-AB-15-018-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3305-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/102898 QJ-AB-15-018-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3346-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/413401 QJ-AB-15-018-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av fotona 1, 2 och 3 och bilden i ruta 13 måste tillstånd begäras direkt från 
upphovsrättsinnehavaren.
Printed in Luxembourg
Förbättra 
försörjningstryggheten 
genom att utveckla  
den inre marknaden för  
energi: mer behöver göras
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 16
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – under ledning av revisionsrättens ledamot Henri Grethen – 
som är specialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transporter och energi. Revisionen leddes av ledamoten  
Phil Wynn Owen, som fick stöd av Gareth Roberts (kanslichef), Katharina Bryan (attaché), Pietro Puricella (enhetschef), Erki 
Must (uppgiftsansvarig) och Jolita Korzunienė (revisor), Pekka Ulander (revisor), Svetoslav Hristov (revisor),  
Aleksandra Klis-Lemieszonek (revisor) och Andrew Judge (revisor).
Från vänster till höger : P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-  Lemieszonek, P . Wynn Owen och S. Hristov.
03
 Innehåll
Punkt
Ordlista 
I–VIII   Sammanfattning
1–19   Inledning
5–8  Försörjningstryggheten och dess koppling till den inre marknaden för energi
9–13   Den rättsliga ramen för den inre marknaden för energi
14–19   Investeringsbehov och EU:s finansiella verktyg inom området för energiinfrastruktur
20–26   Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
27–112   Iakttagelser
27–71   Målet att fullborda den inre marknaden för energi senast 2014 uppnåddes inte
30–42   Problemen med att genomföra EU:s rättsliga ram för den inre marknaden för energi kvarstår
43–54   Stora skillnader i hur medlemsstaterna organiserar sina energimarknader kan hindra den fortsatta 
utvecklingen av den inre marknaden för energi
55–71   Det har visserligen gjorts framsteg i arbetet med att slå ihop marknaderna i Europa, men den inre 
marknaden för energi har ännu inte fått fullt genomslag på priserna
72–98   Energiinfrastrukturen i Europa är i allmänhet ännu inte utformad för helt integrerade marknader 
och ger därför inte någon reell försörjningstrygghet i dag
73–81   Infrastrukturen inom och mellan många medlemsstater är ännu inte anpassad för den inre marknaden för 
energi
82–87   Det finns ingen övergripande behovsbedömning på EU-nivå som kan ligga till grund för en prioritering av 
investeringar i energiinfrastruktur i EU
88–98  För att utveckla en gränsöverskridande infrastruktur krävs samarbete mellan angränsande medlemsstater
04 Innehåll
99 –112   Det finansiella stödet från EU:s budget inom området för energiinfrastruktur har endast gett ett 
begränsat bidrag till den inre marknaden för energi och försörjningstryggheten
100–109   EU har flera olika finansieringsinstrument som stöder energiinfrastrukturprojekt, men inget av dem har 
den inre marknaden för energi som primärt mål
110 –112   Mycket av den energiinfrastruktur som har medfinansierats av EU har ännu inte haft någon effekt på den 
inre marknaden för energi
113 –127   Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I —  a) Genomsnittliga elpriser i återförsäljarledet inklusive skatt för konsument-
hushåll: första kvartalet 2015 i eurocent per 1 kWh  
b) Genomsnittliga elpriser exklusive mervärdesskatt och icke återvinningsbar  
skatt för industrikonsumenter: första kvartalet 2015 i eurocent per 1 kWh
 Bilaga II  —  Uppskattade anskaffningspriser som gasleverantörerna i EU-medlemsstaterna 
betalat – årsgenomsnitt 2014 – euro per MWh
 Bilaga III —  Medlemsstaternas deltagande i Acers arbetsgrupper, januari 2013–maj 2015
 Kommissionens svar
05
 Ordlista
Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter  (Acer): ett EU-organ med huvudkontor i Ljubljana 
i Slovenien, som inrättades i mars 2011 inom ramen för det tredje energipaketet för att bidra till fullbordandet av 
den inre marknaden för energi för både el och naturgas. Acer är en oberoende europeisk organisation som ska 
främja samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter.
De europeiska struktur- och investeringsfonderna  (ESI-fonderna): en gemensam ram för verksamheten inom 
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).
Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan (Bemip): ett regionalt initiativ som undertecknades 
2009 för att integrera Estland, Lettland och Litauen i de europeiska energimarknaderna, bryta deras isolering på 
energiområdet och liberalisera deras energimarknader.
Det europeiska energiprogrammet för återhämtning  (EEPR): programmet infördes i slutet av 2008 med 
anledning av den ekonomiska och finansiella krisen. Det tillhandahåller finansiering av projekt som syftar till att 
göra energiförsörjningen tillförlitligare och minska utsläppen av växthusgaser.
Det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el och gas  (Entso-E/Entso-G): dessa 
nätverk representerar alla systemansvariga för överföringssystem för el/gas i EU och andra som är anslutna till deras 
nät, för alla regioner och för alla tekniska frågor och marknadsfrågor.
Energiö : en region med otillräckliga länkar till energiöverföringsnät. Detta leder till att de ofta är beroende av en 
enda yttre energikälla eller energileverantör.
Energisammanlänkning : en struktur som gör det möjligt för el eller gas att flöda mellan nationella nät. Dessa 
strukturer kan ägas och drivas av en eller flera systemansvariga för överföringssystem.
Europeiska fonden för strategiska investeringar  (Efsi): syftet med Efsi är att mobilisera minst 315 miljarder euro 
i privata och offentliga långsiktiga investeringar i hela EU under perioden 2015–2017. Efsi kommer att inrättas inom 
Europeiska investeringsbanken (EIB) som en förvaltningsfond med obegränsad varaktighet för att finansiera mer 
riskfyllda delar av projekt. En garanti på upp till 16 miljarder euro som backas upp av EU-budgeten ska kompensera 
för den ytterligare risk som EIB tar. Medlemsstaterna får bidra till Efsi. Efsi får finansiera projekt av gemensamt 
intresse eller andra sammanlänkningsprojekt. Energiinfrastruktur är ett prioriterat område för Efsi.
Flytande naturgas (LNG): LNG är naturgas som har omvandlats till flytande form för lagring eller transport.
Fonden för ett sammanlänkat Europa  (FSE): Fonden för ett sammanlänkat Europa erbjuder sedan 2014 finansiellt 
stöd till tre sektorer – energi, transport samt informations- och kommunikationsteknik (IKT). Inom dessa områden 
fastställer FSE vilka investeringar som bör prioriteras och genomföras under det kommande årtiondet, till 
exempel el- och gaskorridorer, användning av förnybar energi, sammanlänkade transportkorridorer och renare 
transportmedel, snabbt bredband och digitala nät.
Försörjningstrygghet : avbrottsfri tillgång till energikällor till ett överkomligt pris i enlighet med Internationella 
energiorganets definition.
Handel mellan företag  (B2B): en kommersiell transaktion mellan två företag, till exempel mellan en producent och 
en grossist, eller mellan en grossist och en återförsäljare.
Inre marknaden för energi : den inre marknaden för energi är det regelverk och den infrastruktur som ska 
möjliggöra ett fritt flöde av och gränslös handel med gas och el inom hela EU:s territorium.
06 Ordlista
Kommittéförfarande : kommittésystem som övervakar de delegerade akter som genomförs av Europeiska 
kommissionen. Kommittéerna består av företrädare för medlemsstaterna och har mandat att reglera vissa 
delegerade aspekter av den sekundärlagstiftning som antas av rådet och, om medbeslutandeförfarandet tillämpas, 
Europaparlamentet. Kommissionen är ordförande för mötena och tillhandahåller ett sekretariat.
Miljarder kubikmeter (bcm): ett mått på gasvolym som används inom både produktion och handel.
Nationella tillsynsmyndigheter : de nationella tillsynsmyndigheterna är de offentliga organisationer i medlems-
staterna som ska kontrollera att marknaden har regler för rättvist tillträde. I vissa medlemsstater fastställer de 
också grossist- och återförsäljarpriser till konsumenter. De tillhandahåller analyser som används för att fastställa de 
avgifter som tas ut av de systemansvariga för överföringssystem.
Nätföreskrifter och riktlinjer : regler som är tillämpliga på en eller flera delar av energisektorn. De är avsedda 
som ett verktyg för att förverkliga den inre marknaden för energi genom att komplettera de befintliga nationella 
reglerna så att gränsöverskridande frågor kan hanteras systematiskt.
Projekt av gemensamt intresse : i oktober 2013 antog kommissionen en förteckning över 248 viktiga 
energiinfrastrukturprojekt. Projekt av gemensamt intresse ska omfattas av snabbare och effektivare 
tillståndsförfaranden och fördelaktigare reglering. De kan också få stöd inom ramen för Fonden för ett 
sammanlänkat Europa.
Systemansvarig för överföringssystem : en enhet som har i uppdrag att transportera energi i form av naturgas 
eller el på nationell eller regional nivå med hjälp av fast infrastruktur.
Tioåriga nätutvecklingsplaner : de tioåriga nätutvecklingsplanerna för el och gas är icke-bindande dokument 
som offentliggörs vartannat år av Entso-E och Entso-G. De är avsedda att öka informationen om och insynen i 
investeringarna i el- och gasöverföringssystemen.
Transeuropeiska energinät (TEN-E): syftet med TEN-E-programmet är att utveckla den inre marknaden för energi 
genom sammanlänkning, driftskompatibilitet och utveckling av transeuropeiska nät för transport av el och gas samt 
skapa trygghet och diversifiering i försörjningen och främja hållbar utveckling.
Tredje energipaketet : ett lagstiftningspaket om energimarknaderna i EU. Det innehåller de viktigaste reglerna för 
hur den inre marknaden för energi fungerar, inbegripet gränsöverskridande handel och institutionell organisation.
Uppdelning : den process där överföringsverksamheten i ett vertikalt integrerat energiföretag separeras från annan 
verksamhet, till exempel produktion och distribution.
07
 Sammanfattning
I
Europeiska unionen (EU) har utformat en heltäckande 
strategi för energi- och klimatpolitiken under de 
senaste 20 åren. Denna politik fortsätter att utveck -
las mot bakgrund av den växande utmaningen med 
klimatförändringen och ett föränderligt internationellt 
sammanhang som bland annat omfattar politiska 
förändringar vid EU:s gränser och handelsavtal med 
externa partner.
II
Försörjningstrygghet har blivit en viktig fråga i Europa 
under det senaste årtiondet. Stater och invånare har 
framför allt varit oroade över riskerna med att vara 
beroende av yttre källor, den politiska osäkerheten 
hos externa leverantörer och transiteringsländer samt 
risken för avbrott i energiförsörjningen. Det finns 
också en växande insikt om att förändringarna inom 
EU:s energisystem till följd av förändrade efterfråge -
mönster och utbyggnaden av förnybara energikällor 
skapar nya utmaningar när det gäller att garantera 
en oavbruten energiförsörjning till slutanvändare till 
rimliga priser.
III
EU har antagit en rad olika lagar för att stödja utveck -
lingen av en inre marknad för energi. Den inre mark -
naden för energi är det regelverk och den infrastruktur 
som har utformats för att tillåta ett fritt flöde av och 
gränslös handel med gas och el inom hela EU:s terri -
torium. Det senaste lagstiftningspaketet, som brukar 
kallas det tredje energipaketet, hade som mål att den 
inre marknaden skulle vara fullbordad senast 2014. 
I EU-budgeten anslogs också 3,7 miljarder euro 
till finansiering av energiinfrastruktur mellan 2007 
och 2013, och ytterligare ungefär 7,4 miljarder euro 
planeras för perioden 2014–2020.
IV
Vid vår revision har vi försökt avgöra om de politiska 
åtgärderna för den inre marknaden för energi och EU:s 
bidrag till energiinfrastruktur har främjat energitrygg -
heten på ett ändamålsenligt sätt.
08
 Sammanfattning
V
EU:s mål att fullborda den inre marknaden för energi 
senast 2014 uppnåddes inte. Energiinfrastrukturen 
i Europa är i allmänhet ännu inte utformad för helt 
integrerade marknader och ger därför inte någon reell 
försörjningstrygghet i dag. Det finansiella stödet från 
EU:s budget inom området för energiinfrastruktur har 
endast gett ett begränsat bidrag till den inre markna -
den för energi och försörjningstryggheten.
VI
Vissa problem med att genomföra EU:s rättsliga ram 
för den inre marknaden för energi kvarstår. Stora 
skillnader i hur medlemsstaterna organiserar sina 
energimarknader kan hindra den fortsatta utveck -
lingen av den inre marknaden för energi. Det har 
visserligen gjorts framsteg i arbetet med att slå ihop 
marknaderna i Europa, men den inre marknaden för 
energi har ännu inte fått fullt genomslag på priserna. 
Vi lämnar följande rekommendationer:
Rekommendation 1:  Eftersom den inre marknaden 
för energi ännu inte har fullbordats bör kommissionen 
slutföra sina bedömningar och inleda eventuella nöd -
vändiga överträdelseförfaranden mot medlemsstater 
före utgången av 2016.
Rekommendation 2:
a) Medlemsstaterna bör se till att deras nationella till -
synsmyndigheter är oberoende och att deras roll 
inte begränsas. De nationella tillsynsmyndigheter -
na bör ha tillräckliga resurser för sin verksamhet, 
bland annat för att kunna delta till fullo i samarbe -
te på EU-nivå.
b) Kommissionen bör se till att Byrån för samarbete 
mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) har de be -
fogenheter som krävs för att inhämta den informa -
tion från viktiga institutioner i medlemsstaterna 
som den behöver för att utföra sitt uppdrag.Rekommendation 3:  Kommissionen bör främja bred 
utveckling av transparenta handelsmekanismer för 
både gas och el, bland annat genom att underlätta 
och stödja inrättandet av börser i medlemsstater där 
sådana ännu inte finns eller där mekanismer för han -
del mellan företag dominerar.
Rekommendation 4: Kommissionen bör skynda på 
kommittéförfarandet i syfte att få elnätföreskrifterna 
godkända före utgången av 2015. Kommissionen 
bör också uppmuntra Acer och Entso att stödja tidig 
tillämpning av nätföreskrifter i medlemsstaterna inom 
ramen för regionala samarbetsinitiativ.
Rekommendation 5: Kommissionen bör göra följande:
a) Överväga att införa mål för sammanlänkning av 
elnät som baseras på marknadens behov i stället 
för på fast nationell produktionskapacitet.
b) En ny bedömning av de potentiella kostnaderna 
för och nyttan med en målmodell för gas och med 
hänsyn till den osäkra efterfrågan överväga om 
det finns alternativ till en omfattande utbyggnad 
av gasledningar, till exempel installation av stra -
tegiskt placerade terminaler för flytande naturgas 
som kan försörja en eller flera nationella markna -
der genom lösningar som är förenliga med den 
inre marknaden för energi. Detta bör baseras på 
en heltäckande behovsbedömning på EU-nivå.
09
 Sammanfattning
VII
Infrastrukturen inom och mellan många medlemssta -
ter är ännu inte anpassad för den inre marknaden för 
energi. Det finns ingen övergripande behovsbedöm -
ning på EU-nivå som kan ligga till grund för priorite -
ring av investeringar i energiinfrastruktur i EU. För att 
utveckla en gränsöverskridande infrastruktur krävs 
samarbete mellan angränsande medlemsstater. Vi 
lämnar följande rekommendationer:
Rekommendation 6:  Kommissionen bör göra följande:
a) Identifiera gränsöverskridande energiinfrastruktur 
som inte används i sin fulla kapacitet till stöd för 
den inre marknaden för energi, antingen för att 
den är bunden av långsiktiga bilaterala avtal och 
tredje part inte har tillträde till den eller på grund 
av att dess tekniska kapacitet, till exempel för om -
vända gasflöden, inte används.
b) Arbeta med de berörda parterna i medlemssta -
terna för att öka den faktiska avbrottsfria använd -
ningen av denna infrastruktur till förmån för den 
inre marknaden för energi.
c) Undersöka nyttan med att inrätta regionala sys -
temansvariga för överföringssystem för att främja 
och effektivt hantera gränsöverskridande ener -
giflöden för att få ut mesta möjliga av befintlig 
infrastruktur.
Rekommendation 7:  Kommissionen bör göra följande:
a) En heltäckande bedömning av behovet av energi -
infrastruktur på EU-nivå som kan ligga till grund 
för utvecklingen av den inre marknaden för energi. 
Behovsbedömningen bör användas som referens 
för andra strategiska dokument, till exempel de 
tioåriga nätutvecklingsplanerna.
b) Inrätta en funktion, antingen internt eller inom 
Acer, för utformningen av energimarknaderna, 
inklusive en rad olika efterfrågeprognoser, till stöd 
för behovsbedömningen.
c) Arbeta med Entso-E och Entso-G så att behovsbe -
dömningen kan bidra till planeringen av infra -
struktur för den inre marknaden för energi i EU, 
inbegripet tioåriga nätutvecklingsplaner.VIII
EU har flera finansieringsinstrument som stöder ener -
giinfrastrukturprojekt, men inget av dem har den inre 
marknaden för energi som primärt mål. Den energi -
infrastruktur som har medfinansierats av EU har en 
begränsad effekt på den inre marknaden för energi. Vi 
lämnar följande rekommendationer:
Rekommendation 8:  Kommissionen bör förbättra sina 
planeringsförfaranden, särskilt när det gäller priorite -
ringen och finansieringen av projekt av gemensamt 
intresse, med utgångspunkt i en heltäckande behovs -
bedömning av energiinfrastruktur på EU-nivå.
Rekommendation 9: Kommissionen bör lägga fram 
lagstiftningsförslag som innebär att beslut om att 
välja ut energiinfrastrukturprojekt för finansiering 
fattas under förutsättning att energimarknaderna 
i medlemsstaterna fungerar ändamålsenligt och 
avbrottsfritt.
10
 Inledning
01 
Europeiska unionen (EU) har utarbetat 
en heltäckande strategi för energi- och 
klimatpolitiken under de senaste 20 
åren1. Denna politik fortsätter att ut -
vecklas mot bakgrund av den växande 
utmaningen med klimatförändringen 
och ett föränderligt internationellt 
sammanhang som omfattar politiska 
förändringar vid EU:s gränser och han -
delsavtal med externa partner.
02 
Mandatet för att utveckla en EU-politik 
inom det energipolitiska området fast -
ställs i artikel 4 i fördraget om Europe -
iska unionens funktionssätt (EUF-för -
draget), där det anges att energi är ett 
område med delad befogenhet mellan 
EU och medlemsstaterna. I artikel 194 
anges att målet för EU:s energipolitik 
ska vara att
a) garantera att energimarknaden 
fungerar,
b) garantera energiförsörjningen 
i unionen,
c) främja energieffektivitet och ener -
gibesparingar samt utveckling av 
nya och förnybara energikällor,
d) främja sammankopplade 
energinät.
03 
Medlemsstaterna beslutar om sin na -
tionella energimix, skatter och avgifter 
för gas och el och övervakar el- och 
naturgasmarknadernas funktion inom 
sina gränser.04 
Försörjningstrygghet har blivit en 
viktig fråga i Europa under det senas -
te årtiondet. Stater och invånare har 
framför allt varit oroade över riskerna 
med att vara beroende av yttre källor, 
den politiska osäkerheten hos externa 
leverantörer och transiteringsländer 
samt risken för avbrott i energiförsörj -
ningen. Det finns också en växande 
insikt om att förändringarna inom EU:s 
energisystem till följd av förändrade 
efterfrågemönster och utbyggnaden 
av förnybara energikällor skapar nya 
utmaningar när det gäller att garantera 
oavbruten energiförsörjning till slut-  
användare till rimliga priser.1 Här ingår bland annat kom-  
missionens meddelanden  
om EU:s energipolitik som 
offentliggjordes 1995 och 
2007, energi- och klimat-
paketen för  2020 och 2030 
och kommissionens med-  
delande nyligen om energi-  
unionen.
11 Inledning
Försörjningstryggheten 
och dess koppling till den 
inre marknaden för energi
05 
Europeiska kommissionen har kon -
sekvent främjat utvecklingen av inre 
marknader för el och naturgas som en 
grund för att trygga energiförsörjning -
en i EU. Den inre marknaden för energi 
är det regelverk och den infrastruktur 
som har utformats för att tillåta ett 
fritt flöde av och gränslös handel med 
gas och el inom hela EU:s territorium. 
I kommissionens senaste meddelande 
En europeisk strategi för energitrygghet  
som offentliggjordes den 28 maj 20142 
konstaterar kommissionen följande: 
”Nyckeln till förbättrad energitrygghet 
ligger för det första i en mer samlad 
strategi genom en fungerande inre 
marknad och ökat samarbete på regio-  
nal nivå och unionsnivå, särskilt för att 
samordna nätutveckling och öppna 
marknader …”.
06 
Utvecklingen av öppna, konkurrens-  
utsatta och fullt fungerande inre mark -
nader för el- och gasförsörjning kan 
öka försörjningstryggheten i unionen 
som helhet. Det ger möjligheter till en 
mer diversifierad försörjning, minska -
de lokala försörjningsrisker, en likvid 
och flexibel handel inom och mellan 
medlemsstater och energiförsörjning 
på ekonomiskt effektiv grund. Försörj -
ningstrygghet är en kollektiv nyttighet 
som medför kostnader, och att uppnå 
försörjningstrygghet så kostnadseffek -
tivt som möjligt är ett centralt mål för 
EU:s energipolitik.07 
I december 2014 upprepade Europe -
iska unionens råd sitt stöd för fullbor -
dandet av den inre marknaden för 
energi och betonade ”att alla insatser 
måste mobiliseras för att snarast upp -
nå målet om en fullt fungerande och 
sammanlänkad inre energimarknad”3.
08 
För att utveckla en inre marknad för 
energi är det nödvändigt att både 
fastställa regler för hur energimarkna -
derna för gas och el ska fungera och 
försöka se till att det finns en ända-  
målsenlig infrastruktur.2 COM(2014) 330 final av den 28 
maj 2014 Europeisk strategi för 
energitrygghet .
3 Europeiska unionens råds 
slutsatser från rådets möte 
(transport, telekommunika-
tioner och energi) den 9 
december 2014.
12 Inledning
Den rättsliga ramen för 
den inre marknaden för 
energi
09 
Det finns olika typer av regler för hur 
den inre marknaden för energi ska 
fungera. Det första steget är utveck -
lingen av en rättslig ram där princi -
perna fastställs för utvecklingen av 
inre marknader för el och naturgas 
och för regleringsvillkoren för handel 
med energi. Denna rättsliga ram har 
utvecklats genom EU:s tre ”paket” med 
sekundärlagstiftning (se figur 1 ).10 
Det tredje energipaketet komplet -
terades 2011 med förordningen om 
integritet och öppenhet på grossist -
marknaderna4 för energi (Remit)5. 
Syftet med förordningen är att hantera 
frågorna om marknadsintegritet och 
marknadsmissbruk, och den innehåller 
föreskrifter om övervakning av gros-  
sistenergimarknaderna för att upp -
täcka och förhindra otillbörlig mark -
nadspåverkan. Den ska ha genomförts 
till fullo senast i april 2016.Figur 1Utvecklingen av de tre energipaketen
Grundläggande komponenter
Direktiv 2009/72/EG
Direktiv 2009/73/EGFörordning (EG) nr 713/2009Förordning (EG) nr 714/2009Förordning (EG) nr 715/2009 Tredje paketet
2009Andra paketet
2003Första paketet 
1996/1998
Entso-E och Entso-G samordnar 
systemansvariga för överföringssystemTioåriga 
nätutvecklings-
planerSystemansvarig för 
överföringssystem 
som separat enhetAcer samordnar 
tillsyns-
myndigheterRättsligtOberoende
nationell
tillsynsmyndighetEndast reglerat 
tillträde100 %Redovisnings-
mässigtAlla behöriga 
myndigheterFörhandlat, 
reglerat eller 
enda köpareGradvis och 
begränsatNätutvecklingUppdelning hos 
systemansvariga för 
överföringssystemMarknads-
regleringTillträde för 
tredje partÖppning av 
marknaden
Källa:  Europeiska revisionsrätten.4 Grossistförsäljning sker mellan 
importörer eller producenter 
av energi och de leverantörer 
som säljer energiprodukterna 
till slutkonsumenterna.
5 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1227/2011 av den 25 
oktober 2011 om integritet 
och öppenhet på grossist-
marknaderna för energi 
(EUT L 326, 8.12.2011, s. 1).
13 Inledning
11 
Det finns också två EU-lagstiftningsåt -
gärder som direkt gäller försörjnings -
trygghet för el och gas. De går ut på 
att se till att den inre marknaden för 
energi fungerar ändamålsenligt och 
avbrottsfritt även under exceptionella 
omständigheter:
a) Enligt direktivet om elförsörj -
ning6, som antogs 2005, åläggs 
medlemsstaterna att garantera 
tillräcklig produktionskapacitet, 
tillräcklig balans mellan utbud 
och efterfrågan och lämplig 
överföringsförmåga mellan 
medlemsstaterna.
b) I förordningen om att trygga 
naturgasförsörjningen , som 
antogs 20107, införs normer för 
försörjning och infrastruktur. Dess-  
utom fastställs naturgasföre -
tagens, medlemsstaternas och 
kommissionens ansvarsområden 
när det gäller att förebygga och 
hantera försörjningsavbrott.12 
I denna rättsliga ram fastställs de 
grundläggande principerna för den 
inre marknaden för energi, men den 
är inte i sig någon praktisk mall för 
energimarknader. Därför tog kommis -
sionen initiativ till målmodeller för 
el och gas för att uppnå målet med 
priskonvergens.8 Dessa modeller har 
vidareutvecklats tillsammans med 
Entso, Acer och företrädare för energi -
industrin. De håller nu på att fastställas 
i en ram av riktlinjer och nätföreskrifter 
med de tekniska reglerna för hur dessa 
marknader bör fungera:
a) Syftet med målmodellen för el  
är att koppla ihop de nationella 
marknaderna till en enda EU-om -
fattande marknad9. Utöver att 
underlätta priskonvergensen bör 
marknadskopplingen trygga opti -
mal användning av gränsöverskri -
dande överföring.
b) Målmodellen för gas  främjar pris -
konvergens genom marknadsplats -
baserad handel10. Enligt modellen 
ska det utvecklas inmatnings- och 
uttagsområden och virtuella 
likvidhandelspunkter.6 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2005/89/EG av 
den 18 januari 2006 om 
åtgärder för att trygga 
elförsörjning och infra-
strukturinvesteringar 
(EUT L 33, 4.2.2006, s. 22).
7 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 994/2010 av den 20 oktober 
2010 om åtgärder för att 
trygga naturgasförsörjningen 
och om upphävande av rådets 
direktiv 2004/67/EG 
(EUT L 295, 12.11.2010, s. 1).
8 Mer information om 
utvecklingen av mål-
modellerna finns på https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Med marknadskoppling avses 
att med tillgänglig gränsöver-
skridande överförings-
kapacitet koppla samman 
separata dagen före-
spotmarknader för el. Det har 
tagits fram en särskild algo-  
ritm som kallas Euphemia för 
att genomföra elmarknads-
kopplingen i Europeiska 
unionen.
10 En marknadsplats för gas är en 
fysisk eller virtuell handels-
punkt där gasförsörjningen 
prissätts utifrån efterfrågan 
i regionen. Prisrörelserna på 
marknadsplatsen följer 
förändringarna i samspelet 
mellan efterfrågan och 
tillgången på gas.
14 Inledning
Roller och ansvarsområden för 
de viktigaste aktörerna inom 
EU:s energipolitik
13 
Processen med att utveckla, genomfö -
ra och reglera den inre marknaden för 
energi omfattar en rad olika offentliga 
och privata aktörer som har särskilda 
roller och ansvarsområden.
a) Inom Europeiska kommissionen  
har generaldirektoratet för energi 
(GD Energi) ansvar för att utveckla 
och genomföra EU:s energipolitik 
i enlighet med artikel 194 i EUF-  
fördraget. I ansvaret ingår att se 
till att energimarknaden fungerar 
och att trygga energiförsörjningen 
i EU, samt att främja sammanlänk -
ningen av energinät. När det gäller 
den inre marknaden för energi ska 
kommissionen
i) vid behov föreslå policy-  
dokument och lagstift-  
ningsåtgärder,
ii) kontrollera att energipaketen  
införlivas i den nationella lag-  
stiftningen,
iii) anta nätföreskrifterna tillsam -
mans med medlemsstaterna 
via kommittéförfarandet.
b) Energimarknaderna ska övervakas 
av nationella tillsynsmyndig -
heter  som är helt oberoende av 
medlemsstaternas regeringar. 
Kravet på att inrätta nationella 
tillsynsmyndigheter infördes i det 
andra energipaketet. Deras roll 
förstärktes ytterligare genom det 
tredje paketet.c) Byrån för samarbete mellan  
energitillsynsmyndigheter  
(Acer), som inrättades inom ramen 
för det tredje energipaketet, ska 
främja och underlätta samarbete 
mellan nationella tillsynsmyndig -
heter. Acer utarbetar ramriktlinjer 
som ligger till grund för nätföre -
skrifter och antar yttranden om en 
rad frågor som berör energimark -
naden. Acer har inga verkställan -
de befogenheter, varför byråns 
beslut inte är direkt bindande för 
marknadsaktörerna.
d) Systemansvariga för överfö -
ringssystem  är enheter som an-  
svarar för att transportera energi 
i form av naturgas eller el på natio -
nell eller regional nivå med hjälp 
av fast infrastruktur. De förväntas 
samarbeta inom ramen för det 
europeiska nätverket av sys -
temansvariga för överförings -
system för el och gas  (Entso-E 
och Entso-G). Entso ansvarar 
för att utveckla nätföreskrifter 
som baseras på Acers ramriktlin -
jer och för att utarbeta tioåriga 
nätutvecklingsplaner.
15 Inledning
Investeringsbehov och 
EU:s finansiella verktyg 
inom området för 
energiinfrastruktur
14 
Det behövs investeringar i energiinfra -
struktur för att den inre energimarkna -
dens positiva effekter på försörjnings -
tryggheten ska kunna förverkligas. 
I EU finansieras energiinfrastrukturen 
främst av systemansvariga för överfö -
ringssystem genom konsumentavgif -
ter enligt principen om att användaren 
ska betala. De egna resurser som de 
systemansvariga för överföringssys -
temen använder för att finansiera 
infrastrukturinvesteringar varierar från 
så lite som 20 % av projektkostnaderna 
upp till hela kostnaden för den investe -
ring som krävs. Enligt kommissionens 
siffror från 2011 investerade de system-  
ansvariga för överföringssystemen 
9,1 miljarder  euro per år i energiinfra-  
struktur mellan 2005 och 2009. Av det 
gick 5,8 miljarder euro per år till el-  
infrastruktur och 3,3  miljarder  euro  
per år till gasinfrastruktur.
15 
Europeiska investeringsban -
ken  (EIB) är den största överstat -
liga låne- och garantigivaren för energiinfrastrukturprojekt i EU. 
Mellan 2007 och 2012 beviljade EIB lån 
på 29,4  miljarder  euro till investering -
ar i modernisering och utveckling av 
europeiska el- och gasnät11.
16 
Energiinfrastruktur är också ett av de 
prioriterade områdena för den nyligen 
inrättade Europeiska fonden för stra -
tegiska investeringar (Efsi)12. Den -
na fond använder kapital från både 
EU-budgeten och EIB för att mobilisera 
minst 315 miljarder euro i offentliga 
och privata investeringar i hela EU13.
17 
Jämfört med de egna investering -
ar som görs av systemansvariga för 
överföringssystem och den finansie -
ring som finns tillgänglig från EIB och 
Efsi, ger EU:s budget  ett relativt litet 
bidrag till investeringar i energiinfra -
struktur. Ungefär 3,7  miljarder  euro 
ur EU:s budget anslogs till energiin -
frastruktur mellan 2007 och2013, och 
ytterligare 7,4  miljarder  euro planeras 
för perioden 2014–2020, se tabell 1 .Tabell 1Anslagna medel för energiinfrastruktur för perioden 2007–2020 (miljoner euro)
Sektor TEN-E EEPR FSE Energi ESI-fonder Summa
2007–2013El 81 905 498 1 484
Gas 64 1 363 814 2 241
TOTALT 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 El och gas 5 350 2 00017 350
TOTALT 2007–2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Preliminär siffra som granskningsteamet fått från GD Regional- och stadspolitik.
Källa : Europeiska revisionsrätten, baserat på databaser hos GD Regional- och stadspolitik och genomföranderapporter från EEPR.11 Europeiska investerings-
banken, Energy Lending Criteria 
(utlåningskriterier för 
energilån), 23 juli 2013.
12 Europaparlamentets och 
rådets förordning (eu) 
2015/1017 av den 25 juni 2015 
om Europeiska fonden för 
strategiska investeringar, 
Europeiska centrumet för 
investeringsrådgivning och 
portalen för 
investeringsprojekt på 
europeisk nivå samt om 
ändring av förordningarna 
(EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 
1316/2013 – Europeiska 
fonden för strategiska 
investeringar.
13 Yttrande nr 4/2015 över 
förslaget till Europaparla-
mentets och rådets förordning 
om Europeiska fonden för 
strategiska investeringar och 
om ändring av förordningarna 
(EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 
1316/2013 (EUT C 121, 
15.4.2015, s. 1).
16 Inledning
18 
Anslagen kommer från flera fonder 
som kommissionen förvaltar och som 
varierar i relativ storlek, finansierar oli -
ka typer av projekt och tillhandahåller 
olika typer av finansiering (se tabell 1 ):
a) Transeuropeiska energinät 
(TEN-E), som upprättades 199614, 
var ett instrument som förvaltades 
av kommissionen och finansiera -
de el- och naturgasinfrastruktur. 
Genom TEN-E-förordningarna 
från 201315 fastställdes kriterier för 
identifiering av projekt av gemen -
samt intresse.
b) Europeiska energiprogrammet 
för återhämtning  (EEPR) inrät -
tades 2009 för att stimulera EU:s 
ekonomi genom investeringar 
i infrastruktur16. EEPR finansierade 
den godkända förteckningen över 
projekt under direkt förvaltning 
av kommissionen. De projekt som 
fick finansiering håller fortfarande 
på att genomföras, men inga nya 
projekt kommer att få stöd genom 
den här ordningen.
c) Fonden för ett sammanlänkat 
Europa (FSE) 17 inrättades för att 
skapa investeringar inom områ -
dena för transport, energi och 
telekommunikationer för perioden 
2014–202018. Fonden är avsedd att 
locka privata investeringar genom 
ett antal verktyg, inklusive bidrag, 
särskilda lån, garantier och skuld- 
och kapitalinstrument. Medfinan -
sieringen via bidrag utgår från 
öppna ansökningsomgångar och 
förvaltas av genomförandeorganet 
för innovation och transportnät 
(Inea).d) Energiinfrastruktur finansieras 
också via de europeiska struk -
tur- och investeringsfonderna 
(ESI-fonderna)19. Denna finansie -
ring baseras på nationella opera -
tiva program som godkänns av 
kommissionen.
19 
År 2010 bedömde kommissionen att 
energisektorn i Europa skulle behöva 
1 000 miljarder euro i investeringar 
fram till 2020. Av dessa skulle ungefär 
210 miljarder euro behövas för el- och 
gasnät av europeisk betydelse20. På 
senare tid har Internationella energi -
organet (IEA) beräknat att de sam -
manlagda investeringar som krävs för 
el- och gasnäten i EU kommer att öka 
till 931  miljarder  euro under perioden 
2014–203521.14 TEN E-programmet inrättades 
genom följande rättsakter: 
Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1364/2006/EG 
av den 6 september 2006 om 
riktlinjer för transeuropeiska 
energinät och om upphävan -
de av beslut 96/391/EG och 
beslut nr 1229/2003/EG 
(EUT L 262, 22.9.2006, s. 1).
15 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 347/2013 av den 17 april 
2013 om riktlinjer för trans-  
europeiska energiinfrastruktu -
rer och om upphävande av 
beslut nr 1364/2006/EG och 
om ändring av förordningarna 
(EG) nr 713/2009, (EG) nr 
714/2009 och (EG) nr 715/2009 
(EUTL 115, 25.4.2013, s. 39) är 
avsedd att underlätta en 
snabb utveckling av och drifts-  
kompatibilitet i transeuropeis -
ka energinät (TEN-E).
16 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
663/2009 av den 13 juli 2009 
om inrättande av ett program 
för hjälp till ekonomisk åter-  
hämtning genom finansiellt 
stöd från unionen till projekt 
på energiområdet (EUT L 200, 
31.7.2009, s. 31).
17 I enlighet med Europaparla -
mentets och rådets förordning 
(EU) 2015/1017 om Europeiska 
fonden för strategiska 
investeringar minskades 
finansieringsramen för FSE när 
det gäller energisektorn för 
perioden 2014–2020 med 500 
miljoner euro (från 5 850 
miljoner till 5 350 miljoner 
euro) delvis för att finansiera 
bidraget från EU:s allmänna 
budget till Efsi.
18 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
1316/2013 av den 11 december 
2013 om inrättande av Fonden 
för ett sammanlänkat Europa, 
om ändring av förordning (EU) 
nr 913/2010 och om upp-  
hävande av förordningarna 
(EG) nr 680/2007 och (EG) 
nr 67/2010 (EUT L 348, 
20.12.2013, s. 129).
19 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 17 
december 2013 om gemen-
samma bestämmelser för 
Europeiska regionala utveck-  
lingsfonden, Europeiska so-  
cialfonden, Samman-
hållningsfonden, Europeiska 
jordbruksfonden för lands-  
bygdsutveckling och 
Europeiska havs- och fiskeri-  
17
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
20 
Genom denna revision försökte revi -
sionsrätten avgöra om genomförandet 
av politiska åtgärder för den inre mark -
naden för energi och EU:s bidrag till 
energiinfrastruktur har främjat energi-  
tryggheten på ett ändamålsenligt sätt.
21 
Vi undersökte framför allt om
 ο kommissionen och medlemsstater -
na har garanterat genomförandet 
av politiken för den inre mark -
naden för energi  och på så sätt 
förbättrat försörjningstryggheten,
 ο energiinfrastrukturen  i EU är 
lämplig för fullständigt integrerade 
marknader och därmed erbjuder 
faktisk energitrygghet,
 ο EU:s finansiella stöd  till energi-  
infrastruktur har bidragit till ut -
vecklingen av en inre marknad för 
energi på ett ändamålsenligt sätt.
22 
Revisorernas fältarbete genomfördes 
från mitten av 2014 till mitten av 2015.
23 
Vår revision inriktades på transport 
av gas genom rörledningar, lagring 
(inbegripet terminaler för flytande 
naturgas) och elöverföring. Vi be -
handlade inte energiproduktion22 eller 
energieffektivitet23. Vi tog inte heller 
upp system för energidistribution till 
slutkonsumenter, energifattigdom, 
energiskatter och energisubventioner 
eller energi- och klimatmålen för 2020 
och 2030.24 
Vår revision omfattade politiska åt -
gärder och finansiering från och med 
2007. Vi valde ett regionalt arbets -
sätt och granskade fallstudier i sex 
medlemsstater – Bulgarien, Estland, 
Litauen, Polen, Spanien och Sverige. 
Vi analyserade de regionala markna -
derna och graden av sammanlänkning 
mellan dessa medlemsstater och deras 
grannar.
25 
I dessa fallstudier bedömde vi hur 
investeringsbehoven hade fastställts, 
hur principerna för den inre markna -
den för energi hade tillämpats, aspek -
ter på gränsöverskridande samarbete 
och tanken bakom projektförslagen. 
Urvalet gav en bred geografisk repre -
sentation över hela EU. Fallstudierna 
omfattade 15 exempel på specifika 
projekt med medfinansiering från EU. 
Revisionsarbetet för varje fallstudie 
omfattade intervjuer med tjänstemän 
från medlemsstaten och från EU.
26 
När så var möjligt kartlade vi även god 
praxis som kunde utbytas med intres -
senter i andra medlemsstater.fonden, om allmänna be-  
stämmelser för Europeiska  
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska havs- och fiskeri-  
fonden samt om upphävande 
av rådets förordning (EG) 
nr 1083/2006 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 320).
20 KOM(2010) 677 slutlig av den 
17 november 2010, Priorite-
ringar för energiinfrastrukturen 
för 2020 och framåt – Förslag 
för ett integrerat europeiskt 
energinätverk .
21 World Investment Outlook , 2014 
(rapport från 2014 om framtids-  
utsikterna för internationella 
investeringar), Internationella 
energiorganet, Paris: OECD/
IEA, s. 167.
22 När det gäller energiproduk-
tion, se särskild rapport nr 
6/2014 , Sammanhållnings-
stödet till produktion av för-  
nybar energi – har det lett till bra 
resultat?  (http:/eca.europa.eu ).
23 När det gäller energiförbruk-
ning, se särskild rapport nr 
21/2012, Kostnadseffektiviteten 
i de sammanhållningspolitiska 
investeringarna i energi-
effektivitet  (http:/eca.europa.
eu).
18
 Iakttagelser
Målet att fullborda den 
inre marknaden för energi 
senast 2014 uppnåddes 
inte
27 
Den inre marknaden för energi har 
stått i centrum för den energipolitiska 
utvecklingen på EU-nivå sedan 2007. 
Enligt det tredje energipaketet, som 
antogs 2009, skulle direktiven om gas 
och elektricitet vara införlivade i den 
nationella lagstiftningen senast den 3 
mars 201124. Målet uppnåddes dock 
inte det året. Tre kommissionsförord -
ningar som ingår i det tredje energipa -
ketet antogs också 200925.
28 
År 2011 upprepade rådet sitt åtagande 
om den inre marknaden för energi och 
konstaterade att den ”bör förverkligas 
senast 2014 så att gas och elektricitet 
kan flöda fritt”26. I december 2014, då 
målet ännu inte hade uppnåtts, be -
kräftade rådet på nytt det skyndsam -
ma behovet av att bestämmelserna 
i tredje energipaketet genomförs och 
tillämpas effektivt och enhetligt av alla 
medlemsstater27.29 
Följande är viktigt för att målet ska 
uppnås:
 ο Att genomföra EU:s regelverk för 
den inre marknaden för energi.
 ο Att harmonisera ett lapptäcke av 
lokala och nationella marknader.
 ο Att uppnå priskonvergens.
 ο Att se till att det finns lämplig en -
ergiinfrastruktur (se punkt 72 och 
framåt).24 När det gäller elmarknaden: 
artikel 49.1 i Europaparla-
mentets och rådets direktiv 
2009/72/EG av den 13 juli 2009 
om gemensamma regler för 
den inre marknaden för el och 
om upphävande av direktiv 
2003/54/EG (EUT L 211, 
14.8.2009, s. 55). När det gäller 
gasmarknaden: artikel 54.1 i 
Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/73/EG av 
den 13 juli 2009 om gemen-
samma regler för den inre 
marknaden för naturgas och 
om upphävande av direktiv 
2003/55/EG (EUT L 211, 
14.8.2009, s. 94).
25 Förordning (EG) nr 714/2009 
av den 13 juli 2009 om villkor 
för tillträde till nät för gräns-  
överskridande elhandel och 
om upphävande av förordning 
(EG) nr 1228/2003. Förordning 
(EG) nr 715/2009 av den 13 juli 
2009 om villkor för tillträde till 
naturgasöverföringsnäten och 
om upphävande av förordning 
(EG) nr 1775/2005. Förordning 
(EG) nr 713/2009 av den 13 ju-  
li 2009 om inrättande av en 
byrå för samarbete mellan 
energitillsynsmyndigheter.
26 Europeiska rådets slutsatser av 
den 4 februari 2011.
27 Slutsatser från rådets möte 
(transport, telekommunikation 
och energi) i Bryssel den 9 
december 2014.
19 Iakttagelser
Problemen med att genom-
föra EU:s rättsliga ram för 
den inre marknaden för 
energi kvarstår
30 
Det tredje energipaketet omfattar 
både förordningar, som är direkt 
tillämpliga, och direktiv, som måste 
införlivas i varje medlemsstats rättsliga 
ram. Kommissionen övervakar framste -
gen på följande sätt:
a) Kontroller av införlivande , där 
kommissionen kontrollerar att 
medlemsstaterna har uppdaterat 
sin nationella lagstiftning för att 
införliva direktivens bestämmel -
ser28. Om kommissionen bedömer 
att en medlemsstat inte har gjort 
detta får kommissionen inleda ett 
överträdelseförfarande som kan 
leda till en anmälan till Europeiska 
unionens domstol.
b) Kontroller av överensstämmel -
se, där kommissionen bedömer 
om förändringarna i praktiken är 
förenliga med direktivens bestäm -
melser. För att underlätta denna 
bedömning skickar kommissionen 
en begäran om upplysningar och 
förtydliganden till medlemsstater -
na. Detta informationsutbyte sker 
via ett verktyg som kallas EU Pilot. 
Om kommissionen bedömer att de 
förändringar som har gjorts i prak -
tiken i en medlemsstat inte åter -
speglar direktivens bestämmelser 
korrekt får den inleda ett formellt 
överträdelseförfarande i enlighet 
med artikel 258 i EUF-fördraget.28 Kommissionens bedömning 
baseras på officiella hand-
lingar från medlemsstaterna, 
uppdragstagarens rapporter, 
landkontorens kunskaper och 
marknadsövervakning via 
mediekanaler samt särskilda 
förfrågningar hos tredje part.
20 Iakttagelser
31 
Tabell 2  innehåller närmare uppgifter 
om statusen för dessa kontroller, inklu -
sive överträdelseförfaranden avseende 
lagstiftningen i tredje energipaketet 
per den 30 juni 2015. Vår analys visar 
att det fortfarande är lång väg kvar 
innan tredje energipaketet kan anses 
vara helt och hållet genomfört i med -
lemsstaterna. Situationen den 30 juni 
2015:
a) När det gäller bristande införli -
vande  av bestämmelserna i tredje 
energipaketet ansåg kommis -
sionen att det var nödvändigt att 
inleda överträdelseförfaranden 
mot 19 av 28 medlemsstater. 
Samtliga dessa förfaranden hade 
avslutats den 30 juni 2015.
b) När det gäller bristande överens -
stämmelse  med bestämmelserna 
i tredje energipaketet inledde 
kommissionen 2013 förfarandet 
med att begära upplysningar från 
medlemsstater och inledde i vissa 
fall överträdelseförfaranden.
i) För tio medlemsstater hade 
kommissionen slutfört sin be -
dömning och inlett överträdel -
seförfaranden i enlighet med 
artikel 258 i EUF-fördraget. Alla 
dessa pågår fortfarande.
ii) För fyra medlemsstater hade 
kommissionen begärt upp -
lysningar via EU Pilot, men 
hade ännu inte slutfört sin 
bedömning.
iii) För 14 medlemsstater hade 
kommissionen ännu inte 
skickat någon begäran om 
upplysningar.32 
De bestämmelser i det tredje energi-  
paketet som är relevanta för vår revi -
sion och för vilka kommissionen har 
påvisat problem vid sina kontroller 
avser bland annat
 ο de nationella tillsynsmyn -
digheternas arbetssätt (se 
punkterna 34–36),
 ο arbetssättet hos de system-  
ansvariga för överföringssystem 
(se punkterna 37–42),
 ο frågor i samband med olika former 
av prisreglering (se punkt 64).
33 
Under granskningen bekräftade vi att 
det fanns problem inom dessa områ -
den, vilket beskrivs nedan.
21 Iakttagelser
Kommissionens kontroller av införlivande och överensstämmelse med tredje 
energipaketet per den 30 juni 2015
Kontroller av införlivande Kontroller av överensstämmelse
Kommissionens kontroll 
av införlivande har 
slutförtsÖverträdelseförfarande 
har inletts och avslutatsKommissionen har inlett 
överträdelseförfarandeÖverträdelseförfarande 
har avslutats
Belgien √ √ √ Ej avslutat
Bulgarien √ √ Inget pågående förfarande
Tjeckien √ Ej tillämpligt Inget pågående förfarande
Danmark √ √ Inget pågående förfarande
Tyskland √ Ej tillämpligt √ Ej avslutat
Estland √ √ Inget pågående förfarande
Irland √ √ Inget pågående förfarande
Grekland √ Ej tillämpligt Inget pågående förfarande
Spanien √ √ √ Ej avslutat
Frankrike √ √ √ Ej avslutat
Kroatien √ Ej tillämpligt √ Ej avslutat
Italien √ Ej tillämpligt √ Ej avslutat
Cypern √ √ Inget pågående förfarande
Lettland √ Ej tillämpligt Inget pågående förfarande
Litauen √ √ Inget pågående förfarande
Luxemburg √ √ √ Ej avslutat
Ungern √ Ej tillämpligt √ Ej avslutat
Malta √ Ej tillämpligt Inget pågående förfarande
Nederländerna √ √ Inget pågående förfarande
Österrike √ √ √ Ej avslutat
Polen √ √ Inget pågående förfarande
Portugal √ Ej tillämpligt Inget pågående förfarande
Rumänien √ √ √ Ej avslutat
Slovenien √ √ Inget pågående förfarande
Slovakien √ √ Inget pågående förfarande
Finland √ √ Inget pågående förfarande
Sverige √ √ Inget pågående förfarande
Storbritannien √ √ Inget pågående förfarande
Anm : 
– Med ej tillämpligt  avses att det inte inleddes något överträdelseförfarande och att kommissionen inte kommer att inleda något i framtiden på 
grundval av kontrollerna av införlivande, som nu är slutförda för alla medlemsstater.  
– Inget pågående förfarande  betyder att inget överträdelseförfarande har inletts för den berörda medlemsstaten. Kommissionen granskar läget 
och kan komma att inleda överträdelseförfaranden i framtiden.  
– Ej avslutat  betyder att det pågår ett överträdelseförfarande och att det ännu inte har avslutats.
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av information från kommissionen.Tabell 2
22 Iakttagelser
Energitillsynsmyndigheterna 
ställs inför utmaningar när de 
ska fullgöra sina uppdrag på 
både nationell nivå och EU-nivå
34 
De bevis som inhämtades vid vår re-  
vision påvisade följande problem i 
de nationella tillsynsmyndigheternas 
verksamhet:
a) De nationella tillsynsmyndigheter -
nas oberoende  är avgörande för 
att de ska kunna fullgöra sina upp -
gifter korrekt. Chefer för tillsyns-  
organ bör väljas på ett transparent 
sätt och vara fria att agera. Dessa 
principer följs inte alltid, se exem -
pel i  ruta 1 .
b) Företrädare för flera nationella till -
synsmyndigheter har framhållit att 
det finns risker med att deras roll 
begränsas . Vissa regeringar har 
behållit vissa tillsynsbefogenhe -
ter själva eller ålagt de nationella 
tillsynsmyndigheterna att använda 
metoder för att fastställa avgifter 
som kan gynna vissa marknads-  
aktörer. Se exemplen i  ruta 2 .
c) De nationella tillsynsmyndighe -
ternas uppgifter är desamma i alla 
medlemsstaterna, men det finns 
stora skillnader i vilka resurser  
som olika nationella tillsynsmyn -
digheter har tillgång till. Antalet 
personer som arbetade med 
energifrågor vid de nationella till -
synsmyndigheterna varierade från 
21 till mer än 200. Några nationella 
tillsynsmyndigheter anser att de 
har tillräckligt med resurser för att 
hantera alla energimarknadsaspek -
ter. På grund av resursbegräns -
ningar har dock vissa nationella 
tillsynsmyndigheter större möjlig -
heter än andra att delta i interna -
tionellt samarbete, som är avgö -
rande för den inre marknaden för 
energi (se punkt 35). Se exemplen 
i ruta 3 .
23 Iakttagelser
Problem som påverkar de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende
Bulgarien  – Under perioden 2009–2015 bytte regeringen ut energi- och vattenkommissionens ordförande 
flera gånger, bland annat fyra gånger enbart under 2013. Oberoende tillsynsmyndigheter ska fastställa energi -
avgifter som baseras på den faktiska kostnadsbasen. Energi- och vattenkommissionen fastställde dock elpriser 
som har lett till en situation där det etablerade energiföretaget måste köpa el till höga priser och sälja till 
lägre priser som offentlig leverantör och därmed har ackumulerat ett underskott på ungefär 800 miljoner euro 
mellan 2010 och slutet av 2014.
Litauen  – Sedan 2013 har det litauiska parlamentet haft rätt att rösta om att byta ut chefen för den natio -
nella tillsynsmyndigheten om parlamentet inte godkänner årsrapporten om energitillsynsmyndighetens 
verksamhet.
Begränsningar av de nationella tillsynsmyndigheternas roll
Spanien  – Ministeriet för industri, energi och turism fastställer de gas- och elavgifter, eller systemavgifter, 
som de systemansvariga för överföringssystemen tar ut genom fakturor till infrastrukturanvändare för både 
gas och el. Den nationella tillsynsmyndigheten föreslår en metod för de delar som endast utgör en tredjedel 
av de slutliga nätavgifterna, medan de kostnadsposter som utgör resterande två tredjedelar uteslutande 
fastställs av den spanska regeringen. Detta väcker frågor om huruvida den nationella tillsynsmyndigheten har 
tillräckliga befogenheter att fullgöra denna del av sitt tillsynsuppdrag.
Litauen  – Enligt tredje energipaketet ska nationella tillsynsmyndigheter ha ansvaret för att fastställa överfö -
rings- eller distributionsavgifter utifrån transparenta kriterier. I Litauen är det dock regeringen som föreskriver 
vilken metod som ska användas för att fastställa gas- och elöverföringsavgifter, och återförsäljarpriserna är 
reglerade. Enligt den nationella tillsynsmyndighetens preliminära beräkningar leder det till att de två statligt 
ägda etablerade energiföretagen fram till 2014 kommer att kunna få in 167 miljoner euro mer via avgifterna 
än de skulle ha fått om den nationella tillsynsmyndigheten hade fastställt avgifterna.
Huruvida nationella tillsynsmyndigheter har tillräckliga resurser
Sverige  – Energimarknadsinspektionen bekräftade att de, med sina 100 branschspecialister, är fullt utrustade 
att delta i Acers arbete och även att tillhandahålla utstationerade nationella experter. Den bekräftade också 
att den hade gjort alla förberedelser för att genomföra Remit-förordningen, däribland genom att ge det nöd -
vändiga teamet all utrustning som behövdes.
Estland  – Endast 21 av de 61 anställda vid den nationella konkurrensmyndigheten arbetade inom energi-  
området. I sina analyser av den estniska energimarknaden tvivlade kommissionen på att den nationella till -
synsmyndigheten hade tillräckliga resurser för att kunna utöva tillfredsställande tillsyn över Estlands energi -
marknader och för att delta i samarbete på EU-nivå (se bilaga III ).Ruta 1 Ruta 2 Ruta 3
24 Iakttagelser
35 
Det finns ingen gemensam energi -
tillsynsmyndighet på EU-nivå, men 
de nationella tillsynsmyndigheterna 
förväntas samarbeta inom ramen 
för Acer (se punkt 13). I takt med att 
EU:s energimarknader blir mer inte -
grerade blir det allt viktigare att lösa 
gränsöverskridande tillsynsfrågor. För 
närvarande använder Acer ett system 
med arbetsgrupper, bland annat för el, 
gas, marknadsintegritet och övervak -
ning, som hanterar dessa frågor. Syftet 
med denna metod är att underlätta 
för medlemsstaterna att delta direkt, 
men i praktiken deltar inte alla med -
lemsstater i samma omfattning, och 
de aktivare medlemsstaterna får därför 
större inflytande över dessa gruppers 
arbete. Några av de nationella tillsyns -
myndigheterna uppgav att resurserna 
är begränsade, både när det gäller 
tillgången till specialister som kan ar -
beta på internationell nivå och när det 
gäller budgeten för resor (se punkt 34). 
Bilaga III  innehåller närmare uppgifter 
om hur mycket medlemsstaternas fö -
reträdare deltog i Acers arbetsgrupper.
36 
En av Acers uppgifter är att analy -
sera energimarknadstrender och ge 
strategiska råd till nationella tillsyns -
myndigheter och EU-institutioner. Acer 
har dock inte befogenhet att tvinga 
nationella tillsynsmyndigheter eller 
medlemsstaternas regeringar att läm -
na relevanta uppgifter om energimark -
naderna. Bristen på uppgifter begrän -
sar Acers förmåga att tillhandahålla 
marknadsanalyser och strategiska råd 
till EU-institutionerna och medlemssta -
ternas nationella tillsynsmyndigheter.Uppdelningen av verksamheten 
hos systemansvariga för över-
föringssystem har genomförts 
formellt, men det har inte 
alltid lett till liberaliserade och 
konkurrensutsatta marknader
37 
El och gas förbrukas sällan på den 
plats där de produceras eller förs in 
i ett land. För att de enorma energi -
mängderna ska komma fram till kon -
sumenterna har man byggt ut överfö -
ringssystem. De organisationer som 
förvaltar överföringssystemen i EU:s 
medlemsstater kallas systemansvariga 
för överföringssystem.
38 
Processen med att separera överfö -
ringen från annan verksamhet, som 
produktion och distribution inom ver -
tikalt integrerade energiföretag, kallas 
uppdelning. Den inleddes med det 
första och andra energipaketet. Kom -
missionen har bekräftat att alla med -
lemsstater formellt har införlivat lag -
stiftningen i det tredje energipaketet 
i den nationella lagstiftningen, inklusi -
ve bestämmelserna om uppdelning (se 
punkt 31). I  figur 2  beskrivs vilken roll 
och ställning den systemansvariga för 
överföringssystem har i energihandeln 
före och efter uppdelningen.
25 Iakttagelser
39 
Syftet med uppdelningen och andra 
åtgärder var att skapa de reglerings -
mässiga förutsättningarna för en inre 
marknad för energi, men i många fall 
har det inte utvecklats någon liberali -
serad och konkurrensutsatt marknad. 
Anledningen är att många regeringar 
och etablerade energiföretag har fort -
satt att begränsa tredje parts nättill -
träde genom regleringar och tekniska 
begränsningar. Nya leverantörer inom 
gas- och elmarknaderna behöver till 
exempel tillgång till överförings- och lagringsanläggningar. Utan sådan 
tillgång är det svårt för nya aktörer 
att komma in på en nationell el- eller 
gasmarknad. I Polen upprättade till 
exempel det etablerade gasföreta -
get ett särskilt företag 2010, som den 
nationella tillsynsmyndigheten inte 
betraktade som systemansvarig för 
överföringssystem och som äger 100 % 
av kapaciteten för lagring av gas under 
jord i Polen. En sådan situation inne -
bär en risk för att dotterföretaget kan 
begränsa nya gasleverantörers mark -
nadstillträde i Polen29.Figur 2Handel med och överföring av energi före och efter uppdelning
Efter uppdelning Före uppdelning
Icke-reglerat samspelReglerat samspel
KonsumentSeparat företag eller funktionFörklaringKonsument KonsumentDistribution Överföring 
(systemansvariga för 
överföringssystem) Nätdrift
FörsäljningHandelsförmedlareProduktion/import
Produktion/import
Nätdrift
Handel
FörsäljningVertikalt integrerat 
företag
Källa : Presentation av James Matthys-Donnadieu den 26 augusti 2014 på sommarkursen Economics of Electricity Markets , universitetet i Gent.29 Enligt siffror som offentlig-
gjordes i 2014 års nationella 
rapport från energitillsyns-
myndigheten i Polen har den 
etablerade gasleverantören 
cirka 95 % av grossistmarkna-
den för gas i Polen.
26 Iakttagelser
40 
När medlemsstaternas nät blir alltmer 
sammankopplade genom infrastruk -
turen finns ett uppenbart behov av 
mer samarbete mellan närliggande 
systemansvariga för överföringssys -
tem, inbegripet en samordnad strategi 
för utveckling av infrastruktur, särskilt 
sådan som påverkar försörjningstrygg -
heten. Ett exempel på gott samarbete 
är att den svenska systemansvariga 
för överföringssystem för el också kan 
förvalta näten i Norge och Danmark, 
eftersom de har kommit överens om 
det och deras nät är tekniskt samman -
länkade. Det är dock inte vanligt med 
ett så omfattande samarbete.
41 
Alla systemansvariga för överförings -
system måste vara certifierade av sina 
nationella tillsynsmyndigheter. Kom -
missionen har en roll i denna process 
och utfärdar ett yttrande över de na -
tionella tillsynsmyndigheternas utkast 
till beslut. När kommissionen utarbetar 
sitt yttrande kontrollerar den om den 
systemansvariga för överföringssystem 
har tillräckliga tillgångar och kan fatta 
oberoende investeringsbeslut. Kom -
missionen har fortfarande inte avslutat 
certifieringen av vissa systemansvariga 
för överföringssystem30.42 
Det finns ingen gemensam systeman -
svarig för överföringssystem på EU-ni -
vå. Systemansvariga för överförings -
system samarbetar med varandra inom 
ramen för Entso-E och Entso-G. De 
nationella systemansvariga deltar olika 
mycket i Entso-verksamhet, och det 
innebär risk för att eventuella tekniska 
lösningar som utarbetas är lämpligast 
för dem som deltar aktivast.30 Den 1 juni 2015 hade 
kommissionen utfärdat 109 
yttranden. Sju systeman-
svariga för överföringssystem 
för gas och tre för el väntar 
fortfarande på certifiering. För 
gas rör det sig om Estland, 
Lettland, Finland, Italien, 
Ungern, Belgien (förlängning 
av certifiering) och Storbritan-
nien (förlängning av certi-  
fiering). För el rör det sig om 
Ungern, Baltic Cable mellan 
Sverige och Tyskland, samt 
Italien (förlängning av 
certifiering).
27 Iakttagelser
Stora skillnader i hur med-
lemsstaterna organiserar 
sina energimarknader 
kan hindra den fortsatta 
utvecklingen av den inre 
marknaden för energi
43 
Kommissionen har utvärderat framste -
gen mot den inre marknaden för ener -
gi och konstaterat att det finns 28 olika 
nationella rättsliga ramar för ener-  
gimarknader31. Därför har EU snarare 
ett lapptäcke av lokala, nationella och 
regionala marknader än en gemensam 
inre marknad för energi. Svårigheten 
med den fortsatta utvecklingen av den 
inre marknaden för energi är att hitta 
metoder för hur dessa marknader ska 
kunna fungera tillsammans. Detta är 
en betydande utmaning eftersom
 ο det fortfarande finns flera olika 
handelsmekanismer i EU,  energi -
marknaderna påverkas av olika 
ingrepp,
 ο utvecklingen och genomförandet 
av nätföreskrifter fortfarande orsa -
kar svårigheter,
 ο graden av marknadsintegritet och 
insyn varierar mellan marknaderna.Det finns fortfarande flera olika 
handelsmekanismer i EU
44 
I det tredje energipaketet föreskrivs 
inga specifika handelsmekanismer 
som ska införas i hela EU. I praktiken 
bedrivs handeln med gas och el på en 
rad olika sätt (se punkt 60). Likviditet, 
insyn och öppenhet för deltagande är 
utmärkande för marknader som bidrar 
till den inre marknaden på ett ända -
målsenligt sätt. Under granskningen 
noterade vi minst fyra olika handels-  
mekanismer som uppvisar dessa 
egenskaper i olika grad, vilket beskrivs 
i tabell 3 .
Nationella energimarknader 
påverkas av statliga ingripan-
den som syftar till att uppnå 
mål för annan nationell politik 
eller EU-politik
45 
Energipolitiken har nära kopplingar 
till många andra politikområden, både 
nationellt och på EU-nivå, till exempel 
ekonomin i stort, klimatförändringen 
och industri-, innovations- eller arbets -
marknadspolitiken. Åtgärder på dessa 
politikområden kan påverka energi -
marknadernas funktion, till exempel 
genom att påverka valet av vissa 
energikällor eller ge särskilt stöd till en 
energikälla. Samtidigt som politiken 
kan vara helt rationell för en enskild 
medlemsstat – till exempel att ge stöd 
till inhemska energikällor och på så 
sätt kanske bidra till den inhemska 
känslan av försörjningstrygghet i den 
berörda medlemsstaten – kan den 
orsaka snedvridningar på marknader 
och priser för hela den inre marknaden 
för energi.31 COM(2015) 80 final av den 25 
februari 2015 En ramstrategi för 
en motståndskraftig energi-
union med en framåtblickande 
klimatpolitik .
28 Iakttagelser
Identifierade energihandelsmekanismer
Likvid
Medger insyn
Öppen för 
deltagandeExempel från våra fallstudier
Regionala börser
Dessa marknader har stöd av långsiktiga finansiella säkrings -
mekanismer, omfattar flera länder och syftar till att skapa ett 
område där energi kan flöda fritt. De är oftast mycket likvida 
och deras funktion bygger på marknadsaktörernas fria vilja.√ √ √Den gemensamma börsen för elhandel i Norden och 
Östersjöområdet.
Direkt handel mellan företag
Detta omfattar handel mellan en energiproducent och dess 
klient. Avtalen, som ofta är långfristiga kontrakt, medger ingen 
insyn eftersom villkoren för handeln inte offentliggörs för 
andra marknadsaktörer. Detta gör det svårt att fastställa ett 
referenspris för gas och el i ett visst marknadsområde.X X √När granskningen gjordes skedde 100 % av all handel med 
gas och el på detta sätt i Bulgarien.
Det fanns ingen integrerad, organiserad gasmarknad i Spa -
nien fram till 2014. År 2013 handlades ungefär 66 % av gasen 
i terminaler för flytande naturgas genom bilaterala kontrakt. 
Den nationella tillsynsmyndigheten hade svårt att få fram 
opartiska uppgifter om gaspriserna.
Begränsade börser
Dessa inrättas på initiativ eller order från medlemsstaternas 
regeringar. Skyldigheten att handla via en sådan börs kan tyda 
på att priserbjudandena inte helt och hållet baseras på dynami -
ken mellan tillgång och efterfrågan.√ √ XÅr 2013 såldes 50 % av elen i Polen på börsen, medan resten 
såldes mellan företag. Den polska energibörsen bildades 
av en grupp handlare men fick senare stöd av nationella 
myndigheter som ålade elproducenterna att sälja minst 70 % 
av sin produktion via börsen.
Marknader för överskottsmängder
Dessa förekommer främst inom gassektorn. Dessa börser fun-  
gerar i en situation där marknaden till större delen är reglerad 
eller domineras av en stor leverantör. Det leder till handel som 
visserligen medger insyn, men som inte avspeglar prisdynami -
ken på marknaden som helhet.√ X XDen polska gasbörsen erbjuder optioner på att köpa gas till 
ett pris som är 20 % lägre än det reglerade grossistpriset.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Tabell 3
29 Iakttagelser
46 
Kommissionen är medveten om hur 
dessa ingripanden kan påverka energi -
marknadernas funktion. Kommissionen 
har dock begränsade möjligheter att 
begränsa dem, även om den skulle 
vilja. Kommissionen har beskrivit sin 
ståndpunkt i riktlinjerna för statligt 
stöd till energi32 och i förberedelsear -
betena till energipaketen. De vikti -
gaste argument som kommissionen 
framför och som är relevanta för vår 
granskning är följande:
 ο Det bör inte vara tillåtet att reglera 
grossistpriser33.
 ο Reglerade återförsäljarpriser bör 
fastställas på en nivå som tillåter 
konkurrerande anbud. Kostnaden 
för elkomponenten i det reglera -
de priset bör inte ligga under det 
genomsnittliga grossistpriset på 
en viss marknad34.
Antagandet av nätföreskrifter 
och riktlinjer: särskilt långsamt 
för el
47 
Nätföreskrifter är tekniska regler vars 
syfte är att skapa en grund för teknisk 
driftskompatibilitet inom el- och gas-  
överföringssystemen i EU. Föreskrifter -
na innehåller gemensamma tekniska 
normer som ska säkerställa det fria 
flödet av energi över gränserna. De 
kompletterar den rättsliga ramen för 
energimarknaderna och ska garantera 
att paketen genomförs på ett enhetligt 
sätt. När nätföreskrifterna har genom -
förts till fullo kommer de att göra att 
man kan minska antalet handelsmeka -
nismer och skapa de förutsättningar 
som krävs för att kompatibla markna -
der ska integreras. Acer har en särskilt 
framträdande roll i processen. Byrån 
utarbetar ramriktlinjer och utvärde -
rar också de föreskrifter som Entso 
utvecklar, innan de överlämnas till 
kommissionen. Därefter är det kom -
missionen som har ansvar för att anta den slutliga texten i föreskrifterna och 
samordna kommittéförfarandet där 
föreskrifterna antas formellt.
48 
I dag förekommer visserligen handel 
med energi inom och mellan vissa 
medlemsstater även utan färdiga och 
godkända nätföreskrifter, men slutfö -
randet av denna process skulle vara ett 
viktigt steg på vägen mot att utveckla 
en fullt fungerande inre marknad för 
energi.
49 
Som framgår av tabell 4  har det visat 
sig vara en lång och svår process att 
komma överens om föreskrifterna. 
Situationen den 30 juni 2015:
 ο Vissa framsteg hade gjorts i fråga 
om gas, där fyra av fem föreskrifter 
hade godkänts och en var under 
förhandling.
 ο Däremot hade ingen av de elva 
föreskrifterna godkänts inom 
elsektorn. Även efter det att Acer 
har överlämnat ärendet till kom -
missionen tar det lång tid att 
få nätföreskrifterna godkända 
genom kommittéförfaranden. 
Av de nio föreskrifter som har 
överlämnats till kommissionen 
har endast fem gått vidare till 
kommittéförfarandet.32 Riktlinjer för statligt stöd till 
miljöskydd och energi för 
2014–2020 (2014/C 200/01).
33 Vilka kriterier som ska till-  
lämpas vid en prisreglering  
för att den ska följa EU-
lagstiftningen slogs nyligen 
fast av domstolen i domen 
som avkunnades den 10 
september 2015 i ett över-  
trädelseförfarande mot Polen 
om reglerade gaspriser till 
andra kunder än hushåll 
(C-36/14).
34 Kommissionens meddelan-  
de om energipriser och 
energikostnader i Europa 
SWD(2014) 19 final och 
SWD(2014) 20 final.
30 Iakttagelser
Processen för att utveckla nätföreskrifterna
Ramriktlinjer 
fastställda av 
AcerAvslutad utveck -
ling av föreskrif -
ter inom Entso-G 
och Entso-EAcers slutliga 
rekommen-  
dationKommitté-  
förfarande 
inlettFöreskrifter 
offentliggjorda 
i EUTGasMekanismer för fördelning av 
kapacitetKv3 2011 Kv3 2012 Kv4 2012 Kv1 2013 Kv4 2013
Förfaranden för hantering av 
överbelastningEj tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Kv1 2012 Kv3 2012
Balanserings- och överföringssystem 
för gasKv4 2011 Kv1 2013 Kv1 2013 Kv3 2013 Kv1 2014
Regler för driftskompatibilitet och 
informationsutbyteKv3 2012 Kv4 2013 Kv1 2014 Kv3 2014 Kv2 2015
Harmoniserade strukturer för 
överföringsavgifterKv4 2013ElKapacitetstilldelning och hantering 
av överbelastning Kv2 2011Kv3 2012 Kv1 2013 Kv3 2014
Långsiktig kapacitetstilldelning Kv3 2013 Kv2 2014 Kv2 2015
Producentanslutning
Kv2 2011Kv2 2012 Kv1 2013 Kv1 2015
Kundanslutning Kv4 2012 Kv1 2013 Kv2 2015
Anslutning för högspänd likström Kv2 2014 Kv3 2014 Kv2 2015
Driftsäkerhet
Kv4 2011Kv1 2013 Kv4 2013
Driftsplanering 
och driftsschemaläggningKv1 2013 Kv4 2013
Belastningsfrekvens och reserver Kv2 2013 Kv3 2013
Driftsutbildning
Krav och driftsrutiner för 
störningssituationerKv1 2015 Kv2 2015
Balansering Kv3 2012 Kv4 2013
Anm : Rutinerna för att hantera överbelastning av gasnät utvecklades inte på samma sätt som övriga nätföreskrifter. De hade redan inrättats 
inom ramen för tredje energipaketet i förordning (EG) nr 715/2009 och uppdaterades därefter 2012 genom ett kommittéförfarande.
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av information från Acer.Tabell 4
31 Iakttagelser
50 
Vid vår granskning identifierade vi fyra 
anledningar till att processen har gått 
långsamt:
a) Brist på upplevt behov  på 
marknader som redan funge -
rar tillfredsställande. Aktörer på 
sådana marknader är ovilliga att 
byta till nya tekniska föreskrifter 
och nyttan med mer integrerade 
europeiska marknader prioriteras 
inte. Intradagsmarknaden Elbas35 
på den gemensamma börsen för 
elhandel i Norden och Östersjöom -
rådet är till exempel inte tekniskt 
i linje med intradagshandelsplatt -
formarna i Centraleuropa. De nor-  
diska och baltiska medlemsstater -
na var ovilliga att gå med på en 
gemensam europeisk lösning som 
skilde sig från Elbas. Det resultera -
de i en diskussion om vilket system 
som ska användas i hela EU, vilket 
försenar marknadskopplingen.
b) I det tredje energipaketet saknas 
tydlig tidsram  eller vägledning 
om tidsfrister för när nätföreskrif -
terna ska utarbetas, godkännas 
eller genomföras.
c) Entso och Acer har ett komplice -
rat förfarande  för att utarbeta 
föreskrifterna. Beslut om utveck -
lingen av nätföreskrifter tas genom 
majoritetsomröstning av de 
systemansvariga för överförings -
system som deltar i Entso och de 
nationella tillsynsmyndigheter som 
deltar i Acer. Detta är problema -
tiskt, eftersom Entso visserligen är 
europeiska organ med uppdrag att 
utveckla den inre marknaden för 
energi, men också företräder sina 
enskilda medlemmars intressen. 
Det medför potentiella intresse-  
konflikter för deltagarna och 
kan innebära en risk för att man 
kommer överens om lösningar som 
baseras på den minsta gemen -
samma nämnaren och som inte 
underlättar marknadskoppling på 
ett optimalt sätt.d) I synnerhet när det gäller el har 
kommissionen inte inlett och 
drivit  kommittéförfarandet i tid.
51 
Nätföreskrifterna har tillämpats tidigt 
endast i begränsad omfattning. Syste -
mansvariga för överföringssystem och 
nationella tillsynsmyndigheter från 
några medlemsstater har tagit regio -
nala initiativ till en tidig tillämpning av 
två nätföreskrifter. Sju medlemsstater 
har samarbetat om en tidig tillämp -
ning av föreskrifterna om kapacitets -
tilldelning av gas sedan 201236.
Graden av marknadsintegritet 
och insyn varierar mellan 
handelsmekanismerna
52 
Enligt principerna för den inre markna -
den för energi måste handeln med  
energi ske på regelbaserade markna -
der som medger insyn. Som beskrivs 
ovan medger olika handelsmekanis -
mer olika grader av insyn (se punkt 
44). Det var mot denna bakgrund som 
en EU-förordning37 antogs 2011 om 
integritet och öppenhet på grossist -
marknaden för energi (se ruta 4 ).35 Mer information om Elbas 
finns på http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Tjeckien, Spanien, Frankrike, 
Ungern, Polen, Portugal och 
Rumänien.
37 Förordning (EU) nr 1227/2011, 
kompletterad genom 
genomförandeakterna för 
Remit i mitten av december 
2014.
32 Iakttagelser
53 
Acer och tillsynsmyndigheterna i fyra 
av de sex medlemsstater som besöktes 
under granskningen förklarade att de 
inte är helt klara för att genomföra 
Remit. En nationell tillsynsmyndighet 
i Bulgarien angav att Remit inte är 
tillämplig i deras land, eftersom det för 
närvarande inte finns någon energi -
börs där.
54 
Välfungerande börser har interna öp -
penhetsmekanismer som är utformade 
så att otillbörlig marknadspåverkan 
ska förhindras. Dessa tjänster kan förse 
Acer och tillsynsmyndigheterna med 
information inom ramen för Remit. 
Handelsmekanismer med mindre 
insyn, till exempel handel mellan 
företag och marknader för överskotts -
mängder, har ännu inga fungerande 
övervakningsmekanismer. Det betyder 
att det fortfarande kan finnas en risk 
för otillbörlig marknadspåverkan och 
otillbörligt informationsutbyte, även 
efter det att Remit-förordningen har 
trätt i kraft.Det har visserligen gjorts 
framsteg i arbetet med att slå 
ihop marknaderna i Europa, 
men den inre marknaden för 
energi har ännu inte fått fullt 
genomslag på priserna
55 
Tredje energipaketet behandlar el- och 
gasmarknaderna på liknande sätt. De 
modeller som har utvecklats för de 
båda marknaderna liknar också varan -
dra. Båda innebär tillgång till energi 
från flera olika källor och priskonkur -
rens inom varje marknadsområde (se 
punkt 12).
56 
Grossistpriser bör användas i stället 
för återförsäljarpriser när man jämför 
energiprisnivåer mellan medlems -
stater, eftersom återförsäljarpriserna 
omfattar skatter, andra avgifter och 
rabatter som varierar mellan medlems -
staterna. De genomsnittspriser som 
betalas av hushålls- och industrikunder 
skiljer sig kraftigt från grossistpriserna, 
se bilaga I .Remit och Acer
Remit , som genomförs av Acer, är ett system för övervakning av grossistmarknaderna för energi i Europa och 
ett viktigt nytt ansvarsområde för Acer utöver dem som byrån fick i tredje energipaketet. Acer har krävt en ny 
it-infrastruktur, nya övervakningsverktyg och specialiserad sakkunskap.
 οGenomförandefasen  inleddes med att förordningen antogs och slutfördes i och med att reglerna om 
insamling av uppgifter trädde i kraft. Acer fastställde metoden, förfarandena och it-verktygen för övervak -
ning av grossistmarknaden för energi, bland annat i fråga om utbyte av uppgifter med nationella tillsyns -
myndigheter och andra myndigheter på nationell nivå och EU-nivå.
 οI den operativa fasen  samlar Acer in och analyserar uppgifter genom en metod i fyra steg: övervakning, 
preliminär undersökning av avvikelser, utredning av ärenden och verkställande. Acer samlar in uppgifter 
direkt från marknadsaktörer och tredje part.Ruta 4
33 Iakttagelser
57 
En av indikatorerna på en välfungeran -
de inre marknad för energi skulle vara 
förhållandevis små skillnader i grossist -
priserna på energi mellan grannländer 
och inom regioner. Stora skillnader i 
grossistpriserna skulle tyda på att de 
potentiella ekonomiska vinsterna med 
öppna marknader och sammanlänk -
ningskapacitet inte har förverkligats.
58 
Grossist- och återförsäljarpriserna är 
reglerade i vissa medlemsstater och 
det kan påverka hur stora prisskillna -
der det finns mellan medlemsstaterna 
(se punkterna 45 och 46).59 
Grossistpriserna på el har inte konver -
gerat mellan medlemsstaterna. Som 
framgår i  figur 3  varierar grossistpri -
serna på el kraftigt inom EU. De högsta 
grossistpriserna är mer än 85 % högre 
än de lägsta38. Stora skillnader kan 
konstateras mellan vissa angränsande 
medlemsstater, till exempel mellan Est -
land och Lettland eller mellan Tjeckien 
och Polen.Figur 3Jämförelse av genomsnittliga grossistbaslastpriser på el 2014 i  
medlemsstater med börser
Baslastkraft i grossistledet
euro / MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DE SE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Anm : Prisuppgifter saknas för Bulgarien, Kroatien, Cypern, Luxemburg och Malta.
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen.38 Liknande skillnaderna mel-  
lan de högsta och lägsta 
grossistpriserna på el före-  
kom under 2013 och första 
kvartalet 2015.
34 Iakttagelser
60 
I marknadsekonomiska termer är tre 
villkor avgörande för att priskonver -
gens ska uppstå i praktiken:
a) Medlemsstaterna måste ha åtagit 
sig att säkerställa utvecklingen av 
liberaliserade och konkurrens-  
utsatta marknader (se punkt 39).
b) De handelsmekanismer som 
används i medlemsstaterna måste 
vara kompatibla över gränserna. 
Om en medlemsstat använder en 
modell med handel mellan företag 
och den andra medlemsstaten 
ingår i en regional börs, är det 
omöjligt att koppla samman mark -
naderna på ett ändamålsenligt sätt 
(se punkt 44).
c) Det måste finnas tillräcklig ka -
pacitet i överföringsnäten över 
gränserna, men även inom 
medlemsstaterna.
61 
De flesta medlemsstater som använder 
någon form av börs som handelsme -
kanism använder dagen före-mark -
nadskoppling39. Det har dock inte lett 
till fullständigt konvergerade grossist -
priser på el eftersom dessa medlems -
stater inte nödvändigtvis använder 
samma handelsmekanismer, och 
sammanlänkningarna mellan och inom 
medlemsstaterna är begränsade. Som 
framgår av figur 3  kvarstår prisskillna -
derna mellan dessa medlemsstater.62 
Sammanlänkningar underlättar kopp -
ling av nationella energimarknader, 
vilket i teorin borde påverka energi-  
priserna genom att möjliggöra gräns-  
överskridande marknadseffekter. EU 
har satt som mål att kapaciteten för 
gränsöverskridande elsammanlänk -
ningar ska vara minst 10 % av den 
installerade elproduktionskapaciteten 
i en viss medlemsstat40 (se även punkt 
75). Att sammanlänkningsgraden har 
uppnått 10 % har dock inte automa -
tiskt lett till priskonvergens.
63 
Den sammanlänkningsgrad som 
krävs för att verkligen åstadkomma 
priskonvergens varierar beroende på 
marknadens behov och de särskilda 
förhållandena i medlemsstaterna 
och de närliggande regionerna. Den 
sammanlänkningskapacitet som krävs 
för att uppnå priskonvergens kan vara 
betydligt större än 10 %, men kan 
i vissa situationer, särskilt mellan stora 
marknader, även vara lägre. Enligt 
tabell 5  är till exempel Portugals sam -
manlänkningsgrad mindre än 10 %, 
men som framgår av figur 3  finns det 
ingen större prisskillnad i förhållande 
till grannlandet Spanien. Fler exempel 
på förhållandet mellan priskonvergens 
och sammanlänkningsmålet finns 
i ruta 5 .39 Undantagen är Grekland, 
Irland och Polen.
40 Målet på 10 % sammanlänk-
ning fastställdes vid Euro-  
peiska rådets möte 2002 
i Barcelona. Det innebär att 
alla medlemsstater måste 
utveckla en samman-
länkningskapacitet på minst 
10 % av sin installerade 
elproduktionskapacitet fram 
till 2020. Det betyder att varje 
medlemsstat bör ha el-  
ledningar som medger att 
minst 10 % av den el som 
produceras i medlemsstatens 
kraftverk transporteras över 
gränserna till grannländerna.
35 Iakttagelser
64 
Vissa medlemsstater har åtagit sig att 
genomföra reformer som berör den 
inre marknaden för energi men tillåter 
ändå inte att energipriserna bestäms 
genom dynamiken mellan tillgång och 
efterfrågan. En av medlemsstaterna 
i vår granskning reglerade grossist -
priserna på energi och fyra medlems -
stater i granskningsurvalet reglerade 
återförsäljarpriserna på olika sätt.Ett fullständigt genomförande 
av målmodellen för gas ger 
kanske enbart begränsad 
effekt på de genomsnittliga 
grossistpriserna på gas
65 
Enligt målmodellen för gas krävs en 
marknadsplatsbaserad handel (se 
punkt 12). Hittills tillämpar endast sju 
medlemsstater en marknadsplatsbase -
rad prissättning41. I övriga medlemssta -
ter bedrivs gashandeln med modeller 
för handel mellan företag och exklu -
siva kontrakt för användningen av 
rörledningskapacitet, där gasprodu -
centerna åtar sig att leverera fastställ -
da mängder gas till ett fast pris. Det 
fasta priset ligger sedan till grund för 
landets grossistpris.Elpriskonvergens och målet på 10 % för sammanlänkning
Estland och Lettland  har för närvarande en sammanlänkningskapacitet som motsvarar cirka 60 % av den 
estniska produktionskapaciteten och 33 % av den lettiska kapaciteten. Sammanlänkningsgraden ligger alltså 
långt över målet på 10 %, men prisskillnaderna är fortfarande stora.
Polen  har tillräcklig kapacitet för sammanlänkning med sina grannländer. När sammanlänkningar med länder 
utanför EU – Vitryssland och Ukraina – räknas bort hamnar sammanlänkningskapaciteten på 15 % av den 
tillgängliga produktionskapaciteten. Trots det kan de befintliga gränsöverskridande ledningarna, med en 
sammanlagd kapacitet på 5 GW, till stor del inte användas för kommersiell handel på grund av de begräns -
ningar som de polska systemansvariga för överföringssystem har infört för att hantera oplanerade inflöden av 
energi från Tyskland.
Dessa oplanerade inflöden beror på en stor produktionskapacitet för vindkraft i norra Tyskland och en be -
gränsad överföringskapacitet inom Tyskland. Eftersom elen inte kan överföras inom Tyskland kan den flöda 
in i grannländernas nät och skapa så kallade ringflöden. För att hantera dessa potentiella flöden stänger den 
polska systemansvariga för överföringssystemet allt utom en mycket liten kapacitet för elhandel i samman -
länkningen med Tyskland.
Den enda sammanlänkning i full drift som påverkar elpriset i Polen är SwePol-länken  till Sverige (600 MW) 
som motsvarar ungefär 1,6 % av den totala nationella tillgängliga elproduktionskapaciteten i Polen (se ruta 7 ).Ruta 5
41 Gränsöverskridande handel 
mellan marknadsplatser är för 
närvarande möjlig mellan 
Belgien, Tyskland, Frankrike, 
Italien, Nederländerna, 
Österrike och Storbritannien.
36 Iakttagelser
66 
Marknadsplatsbaserade mekanismer 
och mekanismer för handel mellan 
företag kan användas parallellt inom 
en medlemsstat. I Italien finns det till 
exempel en marknadsplats för gas,  
och dess gasleverantörer har ingått 
fyra separata kontrakt om handel  
mellan företag. Estland och Lettland 
har å andra sidan en enda gasleveran -
tör med kontrakt mellan företag som 
fastställer priset42.
67 
Marknadsplatser är beroende av att 
det finns fler än en gasleverantör, 
med leveranser antingen via rörled -
ningssammanlänkningar eller från 
andra källor, som flytande naturgas. 
För att utveckla en konkurrensutsatt 
marknadsplatsbaserad handel i hela 
EU skulle det krävas stora investering -
ar i infrastruktur för att underlätta 
gasleveranser från alternativa källor. 
Om sådana stora investeringskostna -
der skulle täckas genom nätavgiftshöj -
ningar över tid skulle affärsnyttan med 
att försöka utveckla en marknadsplats -
baserad handel över hela EU kunna 
vara begränsad, särskilt eftersom de 
genomsnittliga marknadsplatsbase -
rade priserna bara är 10 % lägre än de 
genomsnittliga priserna vid handel 
mellan företag43.
68 
För en konkurrensutsatt marknads -
platsbaserad handel krävs det ock -
så tillräckliga leveranser från olika 
gaskällor. Att ha flera gasleverantörer 
från samma nationella källa kan skapa 
konkurrens om marginaler, men det 
behöver inte nödvändigtvis öka för -
sörjningstryggheten, eftersom avbrott 
från den enda nationella källan skulle 
kunna påverka alla leveransvägar från 
den.42 Några länder har infört vissa 
hybridsystem. Polen har till 
exempel reglerat grossist- och 
återförsäljarpriserna på gas, 
men delar av importen och 
viss outnyttjad kapacitet säljs 
sedan på en börs. Under fjärde 
kvartalet 2014 var gaspriset på 
en börs 26,2 euro per MW/h 
medan det reglerade priset 
var 36 euro per MW/h. 
Under 2013 skedde endast  
tre procent av den totala 
gashandeln via börsen.
43 Baserat på uppgifter från Acer 
var det genomsnittliga mark-  
nadsplatspriset 2014 i de sju 
medlemsstater som hade 
marknadsplatser 24,8  euro per 
MW/h, medan det genom-
snittliga importpriset för 
kontrakt mellan företag 2014 
var 27,0 euro (se bilaga II ). 
Prisintervallet mellan det 
högsta och lägsta kontraktet 
mellan företag varierade från 
22,1 till 32,0 euro per MW/h 
och mellan 23,4 och 27,8 euro 
per MW/h för marknads-
platserna. Vid beräkningen av 
det genomsnittliga priset vid 
handel mellan företag har 
hänsyn tagits till den retro-  
aktiva rabatt på 21 % som 
Litauen har erhållit, vilket 
beskrivs i  ruta 6 .
37 Iakttagelser
69 
Detta måste också ses mot bakgrund 
av den stora osäkerhet som råder i frå -
ga om den framtida efterfrågan på gas 
i EU. Mellan 2010 och 2013 minskade 
den sammanlagda efterfrågan på gas 
i EU med 14 %, vilket visas i  figur 4 , och 
kommissionens egna prognoser pekar 
på att efterfrågan på gas sannolikt inte 
kommer att öka. Detta gör att poten -
tiella investerare är försiktiga med att 
åta sig investeringar för framtiden.70 
Kommissionen har ingen egen intern 
kapacitet att göra prognoser över 
efterfrågan på gas i EU utan använder 
prognoser från en extern uppdragsta -
gare (se punkt 83). Figur 4  visar också 
att kommissionen konsekvent har 
överskattat efterfrågan på gas under 
perioden och måste återupprätta 
trovärdigheten i de prognoser som 
används.Figur 4Gasförbrukning i EU 27 2000–2013 samt kommissionens prognoser fram till 2030
Inhemsk bruttoenergiförbrukning,
miljoner ton oljeekvivalenter
Prognos 2011Prognos 2005
Prognos 2009Prognos 2003
Prognos 2013Prognos 2007Verklig förbrukning
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Anm : Alla prognoser gäller för förbrukningen i EU27 i femårsintervall (2005, 2010, 2015 osv.). Eurostats senaste siffror över faktisk gasförbrukning 
avser år 2013.
Källa : Europeiska revisionsrätten, baserat på Eurostats och Europeiska kommissionens tvååriga energiprognoser som har offentliggjorts mellan 
2003 och 2013.
38 Iakttagelser
71 
Det finns alternativa metoder för att 
skapa konkurrens på gasmarknaden 
som i brist på en fullt fungerande, kon -
kurrensutsatt marknadsbaserad pris -
sättning skulle skapa en större försörj -
ningstrygghet. Det kan göras genom 
att man tillhandahåller en alternativ 
källa som skulle påverka det pris som 
den andra gasleverantören erbjuder. 
Terminalen för flytande naturgas (LNG) 
i Litauen är ett exempel på hur en 
sådan priseffekt kan uppnås, samtidigt 
som den också garanterar att det finns 
alternativ försörjning tillgänglig vid ett 
avbrott som påverkar gasledningarna 
i Östersjöområdet. Se ruta 6 .
Independence : LNG-terminalen i Klaipeda i Litauen
Den flytande LNG-terminalen Independence  installerades i Klaipedas hamn i november 2014. Den är ett 
norskägt terminalfartyg som Litauen leasar under en period på tio år med efterföljande köperätt för Litauen. 
Terminalen som kan leverera 3,8 miljarder m3 gas per år har ökat Litauens försörjningstrygghet för gas avse -
värt och även ökat konkurrensen mellan gasleverantörer i hela regionen.
Enligt den litauiska nationella tillsynsmyndigheten sänkte den andra gasleverantören till Litauen importpriset 
på gas med 21 %, till ungefär 28,6 euro per MW/h när merparten av arbetet med att anlägga LNG-terminalen 
hade slutförts, redan innan terminalen för flytande naturgas var helt driftklar.Ruta 6
Bild 1 – Den flytande LNG-terminalen Independence  anländer till 
hamnen i  Klaipeda.
© Hoëgh LNG
39 Iakttagelser
Energiinfrastrukturen 
i Europa är i allmänhet 
ännu inte utformad för 
helt integrerade mark-
nader och ger därför inte 
någon reell försörjnings-
trygghet i dag
72 
En lämplig infrastruktur är lika nöd -
vändig för att den inre marknaden 
för energi ska fungera som mark -
nadsstrukturer och effektiv reglering. 
I detta avsnitt av rapporten
a) utvärderar vi om energiinfrastruk -
turen i EU i dag är utformad för 
utvecklingen av den inre markna -
den för energi,
b) bedömer vi om infrastrukturen 
utvecklas utifrån en heltäckande 
behovsbedömning,
c) tar vi upp det samarbete som 
behövs för att förverkliga infra-  
strukturprojekt.Infrastrukturen inom 
och mellan många 
medlemsstater är ännu 
inte anpassad för den inre 
marknaden för energi
Energiinfrastrukturen inom 
en medlemsstat kan påverka 
energimarknaderna i andra 
medlemsstater
73 
Egenskaperna hos energiinfrastruk -
turen i en medlemsstat kan i prakti -
ken orsaka begränsningar i flödet av 
el och gas mellan angränsande och 
andra medlemsstater. Vi konstatera -
de följande sådana situationer under 
granskningen:
a) Otillräcklig upptagningskapaci -
tet. Detta problem kan uppstå när 
infrastrukturen i en medlemsstat 
inte har tillräcklig kapacitet för 
att möjliggöra import och export 
mellan angränsande nationella 
marknader. Problemet uppstår när 
de nationella överföringsnäten är 
överbelastade eller när elnäten 
saknar tillräcklig frekvens eller 
gassystemen saknar ledig kapa -
citet och/eller tryck. Se exemplen 
i ruta 7 :
Exempel på bristande upptagningskapacitet i nationell överföringsinfrastruktur
Sammanlänkningen SwePol mellan Polen och Sverige , med 600 MW installerad kapacitet, som beställdes 
2000, används inte i sin fulla kapacitet trots att det finns stora skillnader i elgrossistpriserna mellan mark -
naderna i de båda medlemsstaterna. Enligt den polska systemansvariga för överföringssystemen har över -
föringsinfrastrukturen för el i norra Polen inte tillräcklig kapacitet för att överföra denna mängd el till Polen 
och distribuera den inom det nationella nätet. Under 2014 låg den kapacitet som erbjuds på marknaden på 
273–424 MW, vilket är betydligt lägre än sammanlänkningens maximala kapacitet.
Estland  har gassammanlänkningar med tredjeländer och med Lettland, och trycket i systemet säkras genom 
pumpstationer i Lettland. En ny undervattensledning för gas planeras mellan Estland och Finland. För att 
gas ska kunna flöda i denna ledning måste gastrycket i det estniska systemet höjas, antingen genom att en 
pumpstation uppförs i Estland eller genom att den lettiska pumpstationen uppgraderas.Ruta 7
40 Iakttagelser
b) Bristande kapacitet för att 
möjliggöra energitransitering . 
Vissa medlemsstater har blivit eller 
väntas bli så kallade korridorer för 
energitransitering. De ligger mel -
lan medlemsstater som har gott 
om energi och som kan exportera 
gas eller el till konkurrenskraftiga 
priser och medlemsstater som 
skulle ha nytta av detta flöde. För 
energitransitering genom en med -
lemsstat krävs kapacitet som inte utnyttjas till fullo av den inhemska 
efterfrågan. Vissa transiteringslän -
der har inte sådan kapacitet och 
detta kan leda till överbelastning, 
se exempel i  ruta 8 . Det motsatta 
problemet kan uppstå om gasled -
ningar är reserverade enligt lång -
siktiga transiteringskontrakt och 
inte finns tillgängliga för inhemsk 
användning (se punkt 111).
Problem med energitransitering
Sverige  är ett transiteringsland för norsk el som överförs till Finland, Danmark, Tyskland och Polen. Sverige 
har investerat i sammanlänkningar som underlättar detta flöde. En intern överbelastning i Sverige ledde dock 
till att det inte gick att upprätthålla stabil export till Danmark. Därför omorganiserade Sverige sin elmarknad 
i fyra handelsområden 2011, efter det att Danmark hade vänt sig till Europeiska kommissionen. Det gjorde det 
lättare att identifiera överbelastningsområdena, vilket sedan ledde till förstärkning av nätet.
Frankrike  skulle behöva fungera som transiteringsland för att gas ska kunna flöda mellan Iberiska halvön 
och resten av Europa. Detta är dock inte möjligt i dag på grund av de rådande förhållandena på marknaden, 
överbelastningen av näten i södra Frankrike och problemen i samband med gasflöden mellan norra och södra 
Frankrike.
Utöver den begränsade tillgången till fysiska anslutningar mellan Spanien och Frankrike inom elsektorn är 
ett annat viktigt hinder för Spaniens och Portugals integrering i den inre marknaden för energi att de interna 
elnätssystemen i både Spanien och Frankrike måste förstärkas, eftersom det annars inte kommer att gå att 
överföra el mellan Iberiska halvön och Centraleuropa.Ruta 8
41 Iakttagelser
Det finns fortfarande luckor 
i den gränsöverskridande 
infrastrukturen mellan 
medlemsstater
74 
Problemen med kapaciteten i de 
gränsöverskridande sammanlänk -
ningarna blir uppenbara i takt med 
att efterfrågan på handel med energi 
mellan medlemsstaterna ökar. Det 
finns ingen separat heltäckande analys 
av luckorna i den gränsöverskridande 
infrastrukturen i EU (se punkt 82). Även 
om det saknas en sådan strategisk 
behovsbedömning har det fastställts 
mål på EU-nivå för sammanlänkningen 
av el och gas.75 
Målet på 10 % sammanlänkning för 
el44 fastställdes vid Europeiska rå -
det 200245. Det finns dock fortfarande 
medlemsstater som har få eller inga 
elsammanlänkningar med sina grann -
länder. I juni 2015 låg tolv medlems -
stater under sammanlänkningsmålet 
på 10 %, se  tabell 5 . Att samman -
länkningsmålet på 10 % är uppfyllt 
måste inte betyda att det har uppstått 
priskonvergens på elmarknaderna i de 
angränsande medlemsstaterna, vilket 
vi påpekar i punkt 62.Tabell 5EU-medlemsstaternas sammanlänkningsgrad för el 2014
Mer än 10  % sammanlänkningsgrad för el Mindre än 10  % sammanlänkningsgrad för el
Medlemsstat % Medlemsstat %
Luxemburg 245 Irland 9
Kroatien 69 Italien 7
Slovenien 65 Portugal 7
Slovakien 61 Rumänien 7
Danmark 44 Storbritannien 6
Finland 30 Estland 4
Ungern 29 Lettland 4
Österrike 29 Litauen 4
Sverige 26 Spanien 3
Nederländerna 17 Polen 2
Belgien 17 Cypern 0
Tjeckien 17 Malta 0
Bulgarien 11
Grekland 11
Tyskland 10
Frankrike 10
Anm : De tre baltiska länderna betraktas som en region även om de var för sig uppnår målet på 10 %.
Källa : Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % .44 Sammanlänkningsgraden 
beräknas genom att den 
installerade elproduktions-
kapaciteten jämförs med den 
totala kapaciteten i en med-  
lemsstats elsammanlänk-
ningar. Det finns olika tolk-  
ningar av huruvida elproduk-
tionen bör beräknas som 
installerad kapacitet eller 
faktiskt använd kapacitet.
45 Ordförandeskapets slutsatser: 
Europeiska rådets möte i 
Barcelona den 15–16 mars 
2002 SN 100/1/02 REV 1.
42 Iakttagelser
76 
Vissa medlemsstater, som Cypern, är 
äkta elenergiöar, som det är mycket 
komplicerat att skapa sammanlänk -
ningar från. Vissa medlemsstater har 
en låg sammanlänkningsgrad på grund 
av att de begränsar utvecklingen eller 
användningen av sammanlänkningar, 
se ruta 5 .
77 
N-1-regeln för gas46, som infördes 
2010 genom förordningen om åtgärder 
för att trygga naturgasförsörjningen, 
syftar till att säkerställa att det finns 
alternativa gasleverantörer på varje 
marknad. Denna regel skulle vara upp -
fylld senast i december 2014. Bedöm -
ningen av huruvida en medlemsstat 
anses ha uppfyllt regeln baserades på 
en beräkning av den största gasinför -
selpunktens betydelse jämfört med 
alla övriga införselpunkter för den 
medlemsstaten totalt. Det går att upp -
fylla N-1-regeln på regional nivå om de 
berörda medlemsstaterna upprättar 
en gemensam riskbedömning och en 
gemensam förebyggande åtgärdsplan 
och krisplan. Enligt kommissionen 
uppfyllde sex av de 26 medlemssta -
terna med införselpunkter för gas i EU 
inte N-1-regeln i december 201447, uti-  
från de uppgifter som medlemsstater -
na har lämnat.
78 
För att N-1-regeln ska uppfyllas har 
kapacitet för omvända flöden installe -
rats i vissa befintliga gasrörledningar. 
Av de sex medlemsstater som ingår 
i granskningen har fyra48 utrustat en 
eller flera gassammanlänkningar med 
kapacitet för omvända flöden, så att 
gas kan flöda i båda riktningarna. Den -
na kapacitet för omvända flöden har 
dock nästan inte haft någon inverkan 
alls på gasmarknadernas funktion, 
eftersom de främst är avsedda att an -
vändas under avbrott i försörjningen.79 
I likhet med 10 %-målet för el, är 
N-1-regeln av begränsad nytta när 
man analyserar behovet av infra -
struktur för gas; om den alternativa 
införselpunkten tillhandahåller gas 
från samma nationella källa som den 
största införselpunkten ökar inte nöd -
vändigtvis konkurrensen och effekten 
på försörjningstryggheten blir liten. 
Både Finland och Lettland har till 
exempel mer än en införselpunkt, men 
är i verkligheten beroende av en enda 
gasleverantör eftersom all gas som 
förs in via dessa punkter kommer från 
samma nationella källa.
80 
Eftersom det ofta krävs stora investe -
ringar för att uppföra gasinfrastruktur 
är affärsnyttan med att bygga sam -
manlänkningar av rörledningar med 
flera leverantörer inte alltid särskilt 
stor (se även punkterna 67 och 69). 
Därför överväger vissa medlemsstater 
de relativa fördelarna med alternativa 
metoder för att utveckla sina gasmark -
nader, till exempel genom att installe -
ra anläggningar för flytande naturgas. 
Projekt för LNG-terminaler planeras 
eller håller på att slutföras i bland an -
nat Litauen (se ruta 6 ), Polen, Estland, 
Finland, Sverige och Kroatien.
81 
Vissa medlemsstater överväger dock 
fortfarande en ambitiös utveckling av 
sina gassystem, bland annat genom att 
uppföra ny gasinfrastruktur i syfte att 
skapa marknadsplatser för gas. Trots 
en minskande inhemsk gasförbruk -
ning49 förbereder till exempel både 
Bulgarien och Polen inrättandet av 
marknadsplatser för gas.46 N-1-kriteriet infördes genom 
förordning (EU) nr 994/2010 
om åtgärder för att trygga 
naturgasförsörjningen 
i oktober 2010. Denna 
regel – som baseras på 
exemplet från elsektorn – 
ålägger de medlemsstater 
som är beroende av en enda 
importrörledning, lagrings-
anläggning under jord eller 
någon annan typ av nöd-  
vändig infrastruktur att 
säkerställa att behovet kan 
tillgodoses under extremt 
kalla dagar även vid ett 
avbrott i den viktigaste 
importinfrastrukturen.
47 SWD (2014) 325 final av den 
16 oktober 2014, arbetsdoku-
ment från kommissionens 
avdelningar, Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its contri-  
bution to solidarity and pre-  
paredness for gas disruptions in 
the EU (rapport om tillämp-
ningen av förordning (EU) 
994/2010 och dess bidrag till 
solidaritet och beredskapen 
för avbrott i gasförsörjningen 
i EU). De sex medlemsstaterna 
var Sverige, Litauen, Bulgarien, 
Grekland, Slovenien och 
Luxemburg. Tre av dem – 
Luxemburg, Slovenien och 
Sverige – har beviljats 
undantag i enlighet med 
artikel 6.10 i förordningen.
48 Med undantag för Estland och 
Sverige.
49 Enligt den bulgariska statistik-  
myndigheten minskade gas-  
förbrukningen från 3 218 mil-
jarder kubikmeter 2011 till 
2 840 miljarder kubikmeter 
2014.
43 Iakttagelser
Det finns ingen övergri-
pande behovsbedömning 
på EU-nivå som kan ligga 
till grund för en prioritering 
av investeringar i energi-
infrastruktur i EU
Det finns ingen heltäckande 
bedömning av infrastruktur-  
behovet på EU-nivå
82 
Det krävs en heltäckande bedömning 
av infrastrukturbehoven på EU-nivå 
som kan ligga till grund för beslut om 
utvecklingen av den inre marknaden 
för energi, försörjningstryggheten 
och EU:s andra politiska åtaganden 
där energisektorn spelar en viktig roll, 
framför allt de som gäller klimatåtgär -
der. Dessutom är en sådan bedömning 
nödvändig för att underbygga beslut 
om hur EU:s begränsade medel och 
andra tillgängliga medel ska användas, 
med tanke på de stora behoven av 
investeringar i energiinfrastruktur över 
hela EU. Kommissionen har inte utar -
betat någon heltäckande plan som kan 
samla de politiska bidragen på EU-nivå 
till en långsiktig utvecklingsplan för 
överföringsinfrastruktur.
83 
En sofistikerad marknadsutvecklings- 
modell som kan förutsäga infrastruk -
turbehov i olika politiska scenarier och 
marknadsscenarier och även många 
olika efterfrågescenarier (se punkt 70) 
skulle vara ett oumbärligt underlag 
till en sådan heltäckande bedömning. 
För närvarande har kommissionen inte 
något internt modelleringsverktyg och 
har inte heller tillgång till ett sådant 
verktyg inom Acer. Hittills har kommis -
sionen använt energimarknadsmodel -
lering från en extern uppdragstagare, 
medan Acer använder modeller från 
Entso-E och Entso-G.84 
Avsaknaden av en sådan behovs -
bedömning som grund för hur EU:s 
medel ska användas kan leda till att 
projekt finansieras över hela EU utan 
att de är nödvändiga för att tillgodose 
den väntade efterfrågan på energi, el -
ler har begränsade möjligheter att öka 
försörjningstryggheten. Kapaciteten 
i Klaipedas LNG-terminal (se ruta 6 ) 
är till exempel tillräckligt stor för att 
täcka den minskande efterfrågan i de 
tre baltiska staterna50, men ytterligare 
en regional LNG-terminal i östra Öster -
sjöområdet, som ska byggas i Finland 
eller Estland, ingår i Bemip-planen51 
(se ruta 9 ) och ingår i förteckningen 
över projekt av gemensamt intresse (se 
ruta 12 ).
Verktygen för investerings-
planering har begränsningar
85 
I avsaknad av en heltäckande bedöm -
ning har kommissionen använt ett 
antal mer specifika infrastrukturplane -
ringsverktyg, däribland
 ο förteckningar över projekt av 
gemensamt intresse (se analys 
i punkt 103),
 ο tioåriga nätutvecklingsplaner.50 Enligt statistik från Eurostat 
har den sammanlagda 
efterfrågan på naturgas i 
Estland, Lettland och Litauen 
minskat från 5,6 miljarder 
kubikmeter per år 2010 till 
4,6 miljarder kubikmeter 2014.
51 Enligt ett avtal som i  novem-  
ber 2014 ingicks mellan Fin-  
lands och Estlands premiär-
ministrar ska en större regional 
LNG-terminal uppföras i 
Finland och en mindre ter-  
minal för lokal användning 
byggas i Estland. Om det 
finska projektet inte fram-  
skrider enligt tidsplanen har 
Estland möjlighet att bygga 
den regionala terminalen.
44 Iakttagelser
86 
De tioåriga nätutvecklingsplanerna 
innehåller översikter över investering -
ar som planeras av nationella syste -
mansvariga för överföringssystem 
för el och gas, men ger inte någon 
fullständig bild av investeringarna när 
det gäller EU:s politik och behov av 
marknadsutveckling, eftersom
 ο de inte bygger på någon över -
gripande EU-bedömning som tar 
hänsyn till en rad politiska mål för 
EU,
 ο de inte tar tillräcklig hänsyn till 
framtida infrastrukturinvesteringar 
som planeras av privata enheter 
och framtida energiproduktion,
 ο de nationella tillsynsmyndigheter -
na inte spelar någon stor roll i ut -
värderingen av förslag till tioåriga 
nätverksplaner,
 ο de inte alltid är samstämmiga med 
nationella investeringsplaner för 
infrastruktur. Acer har identifierat 
51 nationella projekt i tioåriga 
nätutvecklingsplaner för Entso-E 
2012 som inte  ingick i de nationel -
la utvecklingsplanerna52.
87 
Kommissionen medger att medlems -
staternas uppgifter till kommissionen 
om befintlig och planerad elöverfö -
ringskapacitet ofta inte stämmer över -
ens med de tioåriga nätutvecklings -
planerna. Därför kan kommissionen 
inte dra några slutgiltiga slutsatser och 
göra en ändamålsenlig bedömning av 
de framtida klyftorna mellan energi -
infrastrukturen och dess möjligheter 
att tillgodose efterfrågan53. Acer, som 
övervakar genomförandet, har också 
uttryckt farhågor om en rad praktis -
ka frågor i samband med de tioåriga 
nätutvecklingsplanerna54.För att utveckla en gräns-
överskridande infrastruktur 
krävs samarbete mellan an-  
gränsande medlemsstater
88 
Ett fungerande regionalt samarbete 
och en ömsesidig bild av utvecklings -
behoven är nödvändiga förutsätt -
ningar för att ett gränsöverskridande 
infrastrukturprojekt ska kunna ge -
nomföras. I praktiken kan initiativ till 
gränsöverskridande projekt dock möta 
en rad svårigheter. Det kan handla om 
att den ena eller båda sidor upple -
ver att det inte finns något behov av 
projekten. Det kan vara svårt att få alla 
bygglov och uppnå en jämlik finan -
siering av energiinfrastrukturprojekt 
samt fördela de ofta stora kostnaderna 
mellan parterna. Det finns dock några 
exempel på effektivt samarbete inom 
EU som har lagt grunden för utveck -
lingen av en gemensam infrastruktur 
och marknadsutveckling.
Ett regionalt samarbete växer 
fram inom energisektorn
89 
Inom energiområdet är ett regionalt 
samarbete mellan två eller flera med -
lemsstater resultatet av politiska eller 
tekniska initiativ.52 Acers yttrande nr 8/2014.
53 Arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar, 
Investment Projects in Energy 
Infrastructure (investerings-
projekt i energiinfrastruktur) 
som åtföljde dokumentet 
Meddelande från kommissionen 
till Europaparlamentet, rådet, 
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén samt 
Regionkommittén – Utveck-
lingen mot en inre marknad för 
energi  (SWD(2014) 313 final, 
13.10.2014, s. 4).
54 I sitt yttrande nr 16/2014 
uttryckte Acer farhågor om  
de tioåriga nätutvecklings-
planerna, särskilt i fråga om 
den begränsade tillgången till 
uppgifter, presentationen av 
nätöverföringskapacitet, 
användningen av kostnads-
nyttoanalyser för alla över-  
föringsinvesteringar och 
bristen på tillräcklig tydlighet 
i vissa beskrivningar av 
investeringar.
45 Iakttagelser
90 
Ett aktuellt exempel på politiska 
initiativ  är den baltiska energimark -
nadens sammanlänkningsplan (Bemip) 
se ruta 9 . Ett annat regionalt initiativ 
håller på att växa fram i form av ett en -
ergiforum för Sydost- och Centraleuro -
pa. Det har också gjorts gemensamma 
politiska åtaganden om infrastruktu -
rutveckling som Madridförklaringen55, 
regionala samarbetsinitiativ som Core -
so56 och försörjningstrygghetsgrupper 
som den baltiska och finska gassam -
ordningsgruppen. Dessa grupperingar, 
där kommissionen ofta har deltagit 
i bildandet, är ofta formaliserade ge -
nom avtal på hög politisk nivå mellan 
medlemsstaterna. Ibland omfattar de 
även särskilda projektavtal, till exem -
pel den nyligen öppnade ellänken 
mellan Spanien och Frankrike (se ruta 
10 och punkt 93).91 
Initiativen till tekniskt samarbete  
återfinns oftast inom ramen för CEER57 
och Acer, till exempel de grupper som 
diskuterar utvecklingen av nätföre -
skrifter (se även bilaga III ). Dessa 
grupperingar kan också leda till att det 
uppstår nya former av regionalt samar -
bete, till exempel initiativ till regional 
trygghetssamordning58.
Vad är den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan (Bemip)?
Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan (Bemip) godkändes av stats- och regeringschefer -
na i Litauen, Polen, Lettland, Danmark, Estland, Sverige, Finland och Tyskland samt Europeiska kommissionens 
ordförande den 17 juni 2009.
Målet för Bemip är att integrera Estland, Lettland och Litauen i de europeiska energimarknaderna, bryta deras 
isolering som energiöar och liberalisera deras energimarknader för att förbereda dem för en anslutning till 
den gemensamma elbörsen. Planen omfattar också ett antal infrastrukturprojekt, från danska vindparker i 
Nordsjön till gasnätutveckling i Estland. Elsammanlänkningen EstLink2 mellan Estland och Finland, som ingår 
i Bemip, har uppförts med finansiellt stöd från EU och har redan påverkat elmarknaden i Estland (se ruta 13).
Bemip håller fortfarande på att genomföras. Återförsäljarpriserna på gas och el är till exempel fortfarande 
reglerade i Litauen, och vissa infrastrukturprojekt har inte förverkligats, till exempel den regionala baltiska 
LNG-terminal som enligt planen ska uppföras i Finland eller Estland.Ruta 955 En gemensam förklaring som 
Europeiska kommissionens 
ordförande Jean-Claude Juncker, 
Frankrikes president François 
Hollande, Spaniens premiärminister 
Mariano Rajoy och Portugals 
premiärminister Pedro Passos Coelho 
undertecknade den 4 mars 2015 för 
att komma överens om metoder för 
att stärka anslutningarna mellan 
Iberiska halvön och resten av EU:s 
energimarknad.
56 Coreso ( Coordination of Electricity 
System Operators ) är det första 
regionala tekniska samordningscen -
trumet som samlar flera systemansva -
riga för överföringssystem i Frankrike, 
Belgien, Tyskland, Italien och Stor-  
britannien.
57 CEER – Council of European Energy 
Regulators (rådet för europeiska 
tillsynsmyndigheter inom energiom -
rådet): en icke-statlig organisation 
med säte i Bryssel som arbetar för att 
företräda de nationella tillsynsmyn -
digheterna i arbetet med att utveckla 
den inre marknaden för energi.
58 Medlemsstaternas organisationer del-  
tar i de regionala samarbetsinitiativen 
i mycket varierande utsträckningar. 
Den svenska nationella tillsynsmyn -
digheten deltog till exempel i alla 
Acer-arbetsgrupper och initiativ för 
tidigt införande. Den svenska sys-  
temansvariga för överföringssystem 
för el deltar också i en rad olika 
regionala samarbetsinitiativ och 
deltar i grupperna för tidigt 
genomförande av nätföreskrifterna. 
När granskningen utfördes deltog de 
båda systemansvariga för överfö -
ringssystemen i Bulgarien däremot 
inte i någon grupp för regionalt 
samarbete eller tidigt genomförande.
46 Iakttagelser
92 
Kommissionen främjar infrastruktur -
samarbete mellan medlemsstaterna 
och strävar efter att sprida vad den 
betraktar som god praxis inom Bemip 
till andra regioner, till exempel i Cen -
tral- och Sydosteuropa och Iberiska 
halvön. När det gäller Iberiska halvön 
har samarbetet inom energisektorn 
mellan Frankrike, Portugal och Spanien 
nyligen tillkännagivits och godkänts 
på högsta politiska nivå.
93 
Under perioden 2007–2013 utsåg 
kommissionen också fyra samordnare 
i syfte att underlätta överenskommel -
ser mellan medlemsstaterna om att 
uppföra viss specifik gränsöverskridan -
de infrastruktur59. Samordnarens arbe -
te för att förbättra energisammanlänk -
ningen mellan Frankrike och Spanien 
innebar kontakter med både nationella 
och lokala politiker och berörda parter 
och en kartläggning av behovet av 
tekniska lösningar. Detta bidrog till 
att ett projekt för elsammanlänkning 
identifierades och sedan genomfördes 
med stöd av EU-medel60 (se ruta 10 ).Gränsöverskridande 
kostnadsfördelning är 
komplicerat
94 
Gränsöverskridande energiprojekt 
innebär att infrastruktur byggs i minst 
två medlemsstater. Fördelningen av 
kostnaderna för sådana projekt är en 
komplicerad process, där de berörda 
medlemsstaterna försöker se till att 
kostnaderna står i proportion till de 
förväntade framtida fördelarna. Sär -
skilt komplicerat blir det i projekt där 
fler än två medlemsstater deltar och/
eller det inte är uppenbart hur eller för 
vem de framtida fördelarna kommer 
att uppstå.59 De andra projekt för vilka 
samordnare utsågs var 
följande: Länken mellan Polen 
och Litauen, Nabucco och 
sammanlänkningen av havs-  
baserad vindkraft i Danmark, 
Tyskland och Polen.
60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d’Interet Europeen EI 3, 
Interconnexion électrique 
France – Espagne , Bryssel, 
september 2008.
47 Iakttagelser
Elsammanlänkningsprojektet Spanien–Frankrike
Inom Elsammanlänkningsprojektet Frankrike–Spanien  uppfördes en anslutning för högspänd likström på 
2000 MW mellan de båda länderna. Sammanlänkningen är 64,5 km, varav 33,5 km i Frankrike och 31 km i Spa -
nien. Länken går tvärs igenom Pyrenéerna genom en tunnel på 8,5 km.
Behovet av sammanlänkningen konstaterades 1978 och tekniska undersökningar gjordes 1998–2006. Den 
europeiska samordnaren arbetade med projektet 2007 och 2008 och bidrog till att beslutet om projektets 
utformning kunde fattas i juni 2008, då de franska och spanska regeringarna undertecknade ett avtal. Projekt -
kostnaderna delades lika mellan Frankrike och Spanien, med ett bidrag från EU. Byggnadsarbetena inleddes i 
september 2011 och den tekniska leveransen slutfördes i december 2014. Sammanlänkningen skulle ha tagits 
i drift i juni 2015, men var ännu inte i drift den 30 juni 2015.
De sammanlagda projektkostnaderna uppgick till 721  miljoner  euro, varav 225  miljoner  euro tillhandahölls 
av Europeiska energiprogrammet för återhämtning (EEPR). Beslutet att dra sammanlänkningen under jord 
genom Pyrenéerna innebar tio gånger högre kostnader än den beräknade kostnaden för en ledning över jord. 
Detta ansågs nödvändigt, framför allt på grund av särskilda miljöhänsyn, och beskrevs som en exceptionell 
lösning på en rad exceptionella problem på platsen. Länken har fördubblat den spanska sammanlänknings -
graden för el från 3 % till 6 % och ökat den franska sammanlänkningsgraden från 10 % till 11 %.Ruta 10
Bild 2 – Del av anslutningen för högspänd likström installeras 
i tunneln  under  Pyrenéerna.
© RTE, Philippe Grollier 
48 Iakttagelser
95 
Gränsöverskridande kostnadsfördel -
ning är relevant när EU-medel tilldelas 
inom ramen för Fonden för ett sam -
manlänkat Europa. Enligt TEN-E-för -
ordningen ska beslut om gränsöver -
skridande kostnadsfördelning fattas 
av de nationella tillsynsmyndigheterna 
i de berörda medlemsstaterna. Om de 
projektansvariga i medlemsstaterna 
vill ansöka om FSE-finansiering men de 
nationella tillsynsmyndigheterna inte 
kan komma överens inom sex måna -
der kan de hänskjuta ärendet till Acer 
för att få ett beslut som avgör frågan 
(se exempel i  ru ta 11 ). Processen har 
följande nackdelar:
a) Att få fram en överenskommelse 
mellan de nationella tillsynsmyn -
digheterna och sedan få ett beslut 
av Acer tar lång tid, ibland upp till 
ett år.
b) Vissa parter är kritiska till den me -
tod som används.Att få tillstånd kan vara 
problematiskt och orsaka 
förseningar
96 
Gränsöverskridande projekt möter 
ofta lokalt motstånd eftersom sådana 
projekt kan uppfattas som störande 
för lokal verksamhet samtidigt som 
de ger få eller inga fördelar lokalt. I ett 
sådant sammanhang kan det ofta vara 
en lång och komplicerad process att få 
lokala bygglov, vilket systemansvariga 
för överföringssystem och tillsynsmyn -
digheter lyfte fram under granskning -
en som en viktig orsak till förseningar 
i genomförandet av infrastrukturpro -
jekt. Kommissionen uppger att sådana 
förseningar gör att ungefär 50 % av de 
kommersiellt bärkraftiga elprojekten 
inte kommer att kunna förverkligas 
till 202061.
Fördelning av kostnader för det gränsöverskridande sammanlänknings-  
projektet LitPol
LitPolprojektet  handlar om uppförandet av en elsammanlänkning mellan Polen och Litauen för att minska 
de tre baltiska staternas isolering från energimarknaden i EU. Den litauiska nationella tillsynsmyndigheten 
ansåg att Sverige borde bidra med 47 miljoner euro till projektarbetena i Litauen, på grund av de fördelar som 
myndigheten ansåg att Sverige skulle få till följd av projektet. Varken den svenska tillsynsmyndigheten eller 
den systemansvariga för överföringssystem gick med på bidragskravet från den litauiska tillsynsmyndigheten. 
De framförde sina argument till Acer när Acer uppmanades att avgöra frågan. Acer höll med Sverige och be -
slutade att Litauen, när det gällde FSE-finansiering, var det enda mottagarlandet för projektet och att Sverige 
inte skulle behöva bidra till projektet. Beslutet gjorde det sedan möjligt för den systemansvariga för överfö -
ringssystem i Litauen att ansöka om FSE-finansiering (se tabell 6 ). Beslutsprocessen tog nästan ett år.Ruta 1161 KOM(2010) 677.
49 Iakttagelser
97 
Syftet med TEN-E-förordningen 
från 2013 var att ta itu med problemen 
genom att
a) införa en övergripande tidsfrist på 
3,5 år för tillståndsförfaranden,
b) kräva att medlemsstater -
na skulle effektivisera sina 
miljötillståndsförfaranden,
c) kräva att medlemsstaterna skulle 
samla befogenheterna för till -
ståndsgivning och samordning 
till en enda myndighet, en ge -
mensam kontaktpunkt, senast 
i november 2013. I juni 2015 hade 
alla medlemsstater inrättat sådana 
kontaktpunkter, och alla utom en 
hade offentliggjort handböcker 
för tillståndsgivning62. De ge -
mensamma kontaktpunkterna är 
fortfarande färska initiativ och det 
är för tidigt att bedöma om de är 
ändamålsenliga.
98 
Den europeiska samordnare som 
arbetade med sammanlänkningen 
Frankrike–Spanien (se ruta 10 ) konsta -
terade att det bästa sättet att bemöta 
motstånd mot infrastrukturprojekt 
från lokalsamhället är genom direkt, 
lokal kommunikation som visar för -
delarna med kompletterande sam -
manlänkningar, framför allt för kon -
sumenterna. Att öka konsumenternas 
kunskap om hur energimarknaderna 
fungerar kan generellt också leda till 
intelligenta konsumtionsbeteenden 
och en ökad acceptans för sådana 
sammanlänkningsprojekt.Det finansiella stödet från 
EU:s budget inom om-  
rådet för energiinfra-
struktur har endast gett 
ett begränsat bidrag till 
den inre marknaden för 
energi och till försörjnings-  
tryggheten
99 
EU har anslagit 3,7  miljarder  euro till 
investeringar i energiinfrastruktur ge -
nom flera instrument under perioden 
2007–2013, och ytterligare 7,35 mil-  
jarder  euro planeras för perioden 
2014–202063. Det är ett stort belopp, 
men täcker endast cirka 5 % av de 
beräknade behoven av infrastruktur-  
investeringar som har fastställts i de 
tioåriga nätutvecklingsplanerna för 
el och gas. De tillgängliga EU-medlen 
måste därför användas strategiskt, 
för de viktigaste projekten, utifrån en 
strategisk behovsbedömning (se punkt 
83).62 Enligt uppgifter från 
medlemsstaterna till 
Europeiska kommissionen.
63 I denna siffra ingår inte 
potentiellt framtida stöd till 
energiinfrastruktur från 
Europeiska fonden för 
strategiska investeringar, som 
ska ge 16 miljarder euro 
i garantier från EU-budgeten.
50 Iakttagelser
EU har flera olika finansie-
ringsinstrument som stöder 
energiinfrastrukturprojekt, 
men inget av dem har den 
inre marknaden för energi 
som primärt mål
Bristande prioritering av pro-
jekt har gjort EU:s finansiering 
av energiinfrastruktur mindre 
ändamålsenlig
100  
Eftersom EU har begränsade resurser 
för att finansiera energiinfrastruktur är 
det viktigt att man har verktyg för att 
fastställa vilka projekt som ska priorite -
ras. Det finns ingen behovsbedömning 
på EU-nivå, men kommissionen har 
använt flera förteckningar över spe -
cifika projekt för att försöka fastställa 
prioritetsordningen för investeringar 
genom EU:s budget och identifiera 
projekt som är stödberättigande:
 ο Förteckning över projekt av ge -
mensamt intresse inom ramen för 
TEN-E-förordningarna.
 ο Förteckning över kritiska pro -
jekt av gemensamt intresse som 
presenteras i 2014 års strategi för 
energitrygghet. ο Förteckning över projekt som 
berättigar till stöd från Europeiska 
energiprogrammet för återhämt -
ning (EEPR).
 ο Förteckning över projekt som 
berättigar till stöd från Europeiska 
fonden för strategiska investering -
ar (Efsi).
101  
Förteckningen över projekt av ge -
mensamt intresse inom ramen för 
TEN-E-förordningen har utvecklats 
i två steg:
a) Den ursprungliga förteckningen 
över projekt av gemensamt intres -
se togs fram 2006. Den omfattade 
550 projekt av europeiskt intresse 
i alla de dåvarande medlemsstater -
na, men gav ingen tydlig vägled -
ning om vilka projekt som borde 
prioriteras för EU-finansiering (se 
ruta 12 ).
Hur kan ett energiinfrastrukturprojekt få status som projekt av gemensamt 
intresse?
Begreppet projekt av gemensamt intresse  har funnits sedan programmet för transeuropeiska nät inleddes. 
Dessa projekt ska omfattas av snabbare och effektivare tillståndsförfaranden och fördelaktigare reglering.
Enligt den nuvarande TEN-E-förordningen fastställs projekt av gemensamt intresse inom ramen för ”prioritera -
de korridorer”. Förfarandet för att välja vilka projekt som ska tas med i förteckningen över projekt av gemen -
samt intresse utgår från de tioåriga nätutvecklingsplaner som utarbetas av Entso-G och Entso-E. För att tas 
upp i förteckningen måste ett projekt medföra stora fördelar för minst två medlemsstater, bidra till marknads -
integration och ökad konkurrens, förbättra försörjningstryggheten och minska koldioxidutsläppen.Ruta 12
51 Iakttagelser
b) I TEN-E-förordningen från 201364 
infördes en ram för prioritering av 
investeringar i energiinfrastruktur 
genom att tolv prioriterade korri -
dorer fastställdes65. Förordningen 
innehöll också vägledning i hur 
projekt av gemensamt intresse 
skulle identifieras och genomfö-  
ras. Förteckningen över projekt av 
gemensamt intresse inom ramen 
för denna förordning omfattade 
248 projekt, varav 132 gällde elin -
frastruktur och 107 gällde gasinfra -
struktur66. Projekten enligt denna 
förordning innehåller färre pro -
jekt än 2006 års förteckning över 
projekt av gemensamt intresse. 
Men enligt artikel 4.4 i TEN-E-för -
ordningen får inte kommissionen 
rangordna projekten inom varje 
prioriterad korridor.
c) Förteckningen över projekt upp -
dateras vartannat år och nästa 
uppdatering ska komma i novem -
ber 2015.
102  
År 2014 togs en ny förteckning över 33 
projekt fram i EU:s strategi för energi -
trygghet67, där dessa projekt kallades 
kritiska  projekt ”av gemensamt intres -
se”. Förteckningen omfattade 27 gas -
projekt och endast sex för elprojekt, 
med en beräknad kostnad på omkring 
17 miljarder  euro. Kommissionen ansåg 
att dessa projekt var nödvändiga för 
att förbättra försörjningstryggheten 
och förbättra sammanlänkningen av 
energimarknaderna på kort och med -
ellång sikt.103  
Alla dessa förteckningar har utarbetats 
utan en tydlig, underliggande, analy -
tisk bedömning av vilka projekt som 
bör prioriteras för att EU ska kunna nå 
sina energipolitiska mål (se punkt 82). 
Att använda sådana förteckningar som 
underlag för beslut om EU-finansiering 
medför en rad olika risker, och om 
kommissionen har för avsikt att fort -
sätta att använda sådana förteckningar 
för att fastställa investeringspriorite -
ringar bör den beakta dessa risker:
a) En förteckning kan omfatta så 
många projekt att tanken med att 
förteckningen ska motsvara priori -
terade projekt kraftigt undergrävs, 
eftersom förteckningen därmed 
inte är inriktad på det fåtal projekt 
som ska tillgodose EU:s mesta 
akuta behov. Den första TEN-E-för -
teckningen över prioriterade pro-
jekt omfattade 550 projekt, och 
innehöll fortfarande 248 efter en 
utgallring 2006.
b) Eftersom förteckningen samman -
ställs utifrån förslag från medlems -
staterna i stället för att innehålla 
projekt som har visat sig tillgodose 
behov på EU-nivå kan den i prakti -
ken komma att bara bli en samling 
projekt som projektansvariga i 
medlemsstaterna vill ha finansie -
ring för av nationella skäl.
c) Vissa projekt i sådana förteckning -
ar kanske redan pågår eller har 
slutförts med finansiering från an -
dra nationella eller privata källor68.64 Förordning (EU) nr 347/2013.
65 Prioriteringar för energi-
infrastrukturen för 2020 och 
framåt, 2011, s. 14. El: havs-  
baserat nät i Nordsjön, 
nord–sydliga sammanlänk-
ningar i Västeuropa, 
nord–sydliga sammanlänk-
ningar i centrala Öst- och 
Sydösteuropa, den baltiska 
energimarknadens samman-
länkningsplan, utbyggnaden 
av smarta nät och långsiktiga 
elmotorvägar. Gas: nord–syd-
liga sammanlänkningar för gas 
i Västeuropa, nord–sydliga 
sammanlänkningar för gas 
i centrala Öst- och Sydöst-
europa, södra gaskorridoren 
och den baltiska energimark-
nadens ammanlänkningsplan.
66 De återstående nio priorite-
ringarna bestod av sju olje-  
projekt och två projekt för 
smarta nät.
67 COM(2014) 330 final, s. 10.
68 I oktober 2014 färdigställdes 
400 kV-kraftledningen mellan 
Bescanó och Santa Llogaia i 
Spanien, vilket var ytterligare 
ett steg på vägen mot den nya 
elsammanlänkningen mellan 
Frankrike och Spanien. Detta 
projekt ingår fortfarande i 
förteckningen över projekt av 
gemensamt intresse och 
i Efsi-förteckningen.
52 Iakttagelser
EEPR, FSE och ESI-fonderna är 
inte i första hand utformade 
för att förbättra den inre 
marknaden för energi
104  
Det ursprungliga målet för Europeis -
ka energiprogrammet för återhämt -
ning (EEPR)  var att finansiera fullt 
utvecklade energiinfrastrukturprojekt 
som kunde skapa ekonomisk tillväxt 
på kort tid. Att utveckla den inre mark -
naden för energi och bidra till försörj -
ningstryggheten var alltså inte primära 
mål för programmet. Alla medlemssta -
ter fick en viss finansiering för energi -
infrastrukturprojekt. Programmet har 
till största delen misslyckats med att 
uppnå sitt ursprungliga mål skapa eko -
nomisk tillväxt på kort tid av följande 
orsaker:
a) Vissa av de projekt som fick anslag 
inte var tillräckligt utvecklade. 
Projekt till ett värde av 422 miljo -
ner euro, eller 18,6 % av de sam -
manlagda EEPR-bidrag som bevil -
jades, har avslutats. Som exempel 
kan nämnas gasrörledningen i 
Nabucco, gassammanlänkningen 
ITGI-Poseidon, Galsi-rörledningar -
na och de rumänska projekten för 
omvända gasflöden.
b) Det har uppstått stora förseningar 
i genomförandet av projekten, vil -
ket har lett till att endast 1,1 miljar -
der euro av utbetalningarna inom 
ramen för EEPR hade utförts den 
28 februari 2015. Det motsvarar 
48 % av de belopp som ursprungli -
gen tilldelades.105  
Målet för Fonden för ett samman-  
länkat Europa (FSE) inom energi-  
området är att ge stöd till genom -
förandet av projekt av gemensamt 
intresse. Endast projekt av gemen -
samt intresse som inte är kommersi -
ellt bärkraftiga inom den nuvarande 
rättsliga ramen, kompletterade med 
gränsöverskridande kostnadsdelning, 
är berättigade till finansiering från 
FSE. Fonden tillhandahåller bidrag 
och andra finansieringsinstrument för 
bygg- och anläggningsarbeten och 
nödvändiga tekniska undersökningar 
genom ansökningsomgångar.
106  
Vissa aspekter av fondens utformning 
begränsar dess möjlighet att stödja 
utvecklingen av den inre marknaden 
för energi.
a) Kommissionen kan bara finansiera 
projekt som lämnas in vid ansök -
ningsomgångarna. Det betyder att 
kommissionen endast har begrän -
sade möjligheter att inrikta sig på 
specifika projekt av gemensamt 
intresse.
b) Eftersom utvecklingsgrad är ett 
viktigt kriterium för bidragstilldel -
ning är det sannolikare att mer ut -
vecklade åtgärder får finansiering. 
Det är inte säkert att dessa projekt 
får störst inverkan på utvecklingen 
av den inre marknaden för energi.
c) Eftersom medlemsstaternas ge-  
nomförande av den inre markna -
den för energi inte ingår i kriteri -
erna för projekturval har kommis -
sionen bara begränsad möjlighet 
att använda fonden för att stimu -
lera reformer som berör den inre 
marknaden för energi.
53 Iakttagelser
107  
Mellan 2007 och 2013 anslogs ungefär 
1,3 miljarder  euro från de europeiska 
struktur- och investeringsfonderna  
(ESI-fonderna) för att finansiera el- och 
gasinfrastruktur. Mellan 2014 och 2020 
bör denna siffra öka till ungefär 2 mil-  
jarder  euro. Elva medlemsstater tog  
emot finansiering mellan 2007 och 
2013. Polen var den största mottaga -
ren, med 63 % av alla ESI-fondmedel 
som anslogs till energiinfrastruktur.
108  
Merparten av dessa anslag har använts 
för sammanlänkningar på regional nivå  
och för uppgradering av en medlems -
stats befintliga energiinfrastruktur. En 
del har också använts för att uppföra 
gränsöverskridande sammanlänkning -
ar, terminaler för flytande naturgas 
och gaslager under jord. Mellan 2014 
och 2020 planerar sex medlemssta -
ter – Bulgarien, Tjeckien, Grekland, 
Litauen, Polen och Rumänien – att 
använda ESI-fonderna för investeringar 
i energiinfrastruktur.
109  
Det är medlemsstaterna som väljer ut 
projekt inom ramen för ESI-fonderna. 
Kommissionen godkänner endast de 
största projekten69. Vid förhandling -
arna om medlemsstaternas partner -
skapsavtal och operativa program för 
perioden 2014–2020 hade kommis -
sionen möjlighet att försöka ta med 
resultatindikatorer för utvecklingen 
av den inre marknaden för energi, 
men detta skedde inte. Investeringar 
i energiinfrastruktur är inte ett prio -
riterat område för ESI-fonderna. De 
motsvarar ungefär 0,5 % av de sam -
manlagda anslagen från Eruf, Samman -
hållningsfonden och ESF, både under 
perioden 2007–2013 och perioden 
2014–2020.Mycket av den energi-
infrastruktur som har 
medfinansierats av EU  
har ännu inte haft 
någon effekt på den inre 
marknaden för energi
110  
Som ett led i vår revision granskade 
vi 15 energiinfrastrukturprojekt som 
hade fått medfinansiering från EU, tio 
som gällde gas och fem som gällde el 
(se tabell 6 ). Vi analyserade projektens 
möjliga inverkan på den inre energi -
marknadens funktion.69 För investeringar i energiinfra-
struktur inom det tematiska 
målet om att främja hållbara 
transporter och få bort flask-  
halsar i viktig nätinfrastruktur 
gäller det projekt med totala 
stödberättigande kostnader 
på över 75 miljoner euro. För 
andra investeringar i energi-  
infrastruktur med hjälp av 
ESI-fonder – vilka huvudsak-  
ligen ligger utanför denna 
rapports inriktning och om-  
fattning – är gränsbeloppet  
50 miljoner euro.
54 Iakttagelser
111 
I juli 2015 var situationen följande för 
projekten:
a) Ett projekt hade haft stor inver -
kan på den inre marknaden för 
energi – elsammanlänkningen 
EstLink 2  mellan Finland och Est -
land, som har slutförts och som är 
helt i drift (se ruta 13 ).
b) Ett annat viktigt projekt har slut -
förts och har nyligen kunnat tas 
i drift, nämligen elsammanlänk -
ningen Frankrike–Spanien  (se 
även ruta 10 ).
EstLink 2-projektet förändrade elmarknaden i regionen
EstLink 2  fick 100 miljoner euro från EEPR. Syftet med projektet var att uppföra en andra elsammanlänkning 
mellan Finland och Estland med en överföringskapacitet på 650 MW. Projektet har hittills varit framgångsrikt 
i så måtto att tekniska och andra utmaningar har övervunnits och att länken har färdigställts och tagits i drift. 
Sammanlänkningen påverkar elmarknaden positivt, särskilt i Estland, där elpriserna har blivit mindre instabila 
och har konvergerat med de finska priserna.Ruta 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Iakttagelser
Förteckning över projekt som granskades vid revisionen
ProjektStatus
(i juni 2015)MedlemsstaterProjekt -
kostnad
(miljoner 
euro)EU:s med-  
finansiering
(miljoner euro)EU:s finansie -
ringsinstrumentGasSammanlänkning 
Bulgarien–GreklandVäntas 2018 Bulgarien och Grekland 220 45 EEPR
Sammanlänkning 
Bulgarien–RumänienVäntas 2015 Bulgarien och Rumänien 24 9 EEPR
Rörledning Nabucco AvslutadÖsterrike, Bulgarien, 
Ungern, Tyskland 
och Rumänien7 900
(planerad)200
(tilldelad)EEPR
Sammanlänkning Lettland–Litauen Färdigställd  2013 Litauen och Lettland 33 13 EEPR
Rörledning Jurbarkas–Klaipeda Färdigställd 2013 Litauen 46 21 ESI-fonder
Kapacitetsutbyggnad 
Klaipeda–KiemenaiPågår Litauen 64 28 FSE
LNG-terminal Swinoujscie Väntas 2015 Polen 65755 EEPR
199 ESI-fonder
Rörledning Gustorzyn–Odolanow Färdigställd 2014 Polen 102 49 ESI-fonder
Sammanlänkning GIPL Pågår Polen och Litauen 558 306 FSE
Sammanlänkning Frankrike–Spanien Färdigställd 2012 Frankrike och Spanien 617 45 EEPR
Delsumma 2 321 970ElSammanlänkning Frankrike–Spanien Driftsatt juni 2015 Frankrike och Spanien 721 225 EEPR
Förstärkning Portugal–Spanien Färdigställd 2011 Portugal och Spanien 136 46 EEPR
Sammanlänkning EstLink 2 Driftsatt 2014 Estland och Finland 320 100 EEPR
Sammanlänkning Nordbalt Väntas 2015 Sverige och Litauen 366 175 EEPR
Sammanlänkning LitPol Väntas 2015Polen 528 207 ESI-fonder
2 TEN-E
Litauen 132 2 TEN-E
58 FSE (ansökan)
Delsumma 1 543 815
Summa 3 864 1 785Tabell 6
56 Iakttagelser
112  
Övriga projekt har ännu inte påverkat 
den inre marknaden för energi i sam -
ma omfattning av följande skäl:
a) Ett av de tio gasprojekten ger  
nya möjligheter på marknaden, 
nämligen GIPL-projektet  mellan 
Polen och Litauen som kommer att 
möjliggöra handel med gas mellan 
länder som i dag inte har några 
sammanlänkningar. De övriga nio 
projekten var främst inriktade på 
att öka befintlig kapacitet eller av -
hjälpa problem med försörjnings -
tryggheten direkt.b) Fem av de 15 projekten har slut -
förts. Ju snabbare projekt slutförs 
och tas i drift, desto större effekt 
får de på den inre marknaden. 
Projekt som inte var helt mogna 
när finansieringsbesluten fattades 
kan dock ta längre tid än planerat 
att slutföra. Det bör ändå medges 
att storskaliga infrastrukturprojekt 
är tekniskt komplicerade och att 
planerade arbeten ofta tar längre 
tid än förväntat, delvis på grund av 
oförutsedda omständigheter (se 
exempel i  ruta 14 ).
NordBaltprojektet
NordBaltprojektet  omfattar uppförandet av en elsammanlänkning mellan Sverige och Litauen. Det kan få 
stor inverkan på hur elmarknaden fungerar i de medlemsstater som samverkar inom ramen för Bemip efter -
som det kan öka handeln på den gemensamma nordiska och baltiska elbörsen. Det har dock visat sig vara 
komplicerat att dra en ledning genom Östersjön och projektet väntas bli klart först i juni 2016, sex och ett 
halvt år efter det att det togs upp i förteckningen över projekt som finansieras genom EEPR.Ruta 14
Bild 3 – NordBalts markstation i Klaipeda i Litauen.
© Litgrid
57 Iakttagelser
c) Sammanlänkningars potential att 
underlätta energiflödet mellan an -
gränsande marknader är beroende 
av energiöverföringssystemens 
kapacitet inom medlemsstaterna 
(se punkt 73). Detta problem kon -
staterades i två av de projekt som 
granskades under revisionen (se 
ruta 15 ).d) Effektiviteten i två av gassamman -
länkningsprojekten är sannolikt 
begränsad eftersom de omfattar 
uppförande av ny överföringskapa -
citet utöver den befintliga kapaci -
teten, se exempel i  ruta 16 .
Exempel på sammanlänkningar som inte har stöd av inhemska nät
LitPolprojektet  handlar om uppförandet av en elsammanlänkning mellan Polen och Litauen för att minska 
de tre baltiska staternas isolering från energimarknaden i EU. Möjligheten att använda sammanlänkningen 
för import av el till Litauen från Polen är dock begränsad på grund av bristen på produktionskapacitet i Polen 
nära gränsen till Litauen och otillräcklig sammanlänkning med andra polska regioner där elproduktionskapa -
citeten är större. Energiflöden i båda riktningarna kommer bara att bli möjliga om det polska nätet byggs ut, 
men detta planeras inte före 2020.
Gassammanlänkningen Bulgarien–Rumänien  kommer att göra det möjligt för 1,3 miljarder kubikmeter 
naturgas/dygn att flöda från Rumänien till Bulgarien. Under de rådande förhållandena kommer det låga 
trycket i det rumänska gassystemet dock inte att medge gränsöverskridande flöden till Bulgarien i sådana 
volymer. De potentiella gasflödena till och från Ungern har liknande begränsningar. Det krävs kompletteran -
de investeringar i det rumänska gasöverföringsnätet för att ansluta det interna överföringssystemet till den 
transiteringsrörledning för överföring som går genom Rumänien. Rumänien skulle också behöva upphäva en 
nationell lag som förbjuder sådan gasexport.
Nya gasrörledningar byggs vid sidan av befintliga rörledningar
I gassammankopplingsprojekten mellan Rumänien, Bulgarien och Grekland  uppförs nya gasrörledning -
ar utöver de befintliga rörledningarna. Anledningen är att kapaciteten i det befintliga transiteringsnätet för 
gas genom Rumänien och Bulgarien till Grekland har reserverats av en leverantör från tredjeland genom ett 
långfristigt kontrakt.Ruta 15 Ruta 16
58
 Slutsatser och 
rekommendationer
113  
EU:s mål att fullborda den inre markna -
den för energi senast 2014 uppnåddes 
inte. Energiinfrastrukturen i Europa är i 
allmänhet ännu inte utformad för helt 
integrerade marknader och ger därför 
inte någon reell försörjningstrygghet 
i dag. Det finansiella stödet från EU:s 
budget inom området för energi-  
infrastruktur har endast gett ett be -
gränsat bidrag till den inre marknaden 
för energi och försörjningstryggheten 
(se punkt 27).
Målet att fullborda den inre 
marknaden för energi senast 
2014 uppnåddes inte
114  
Den inre marknaden för energi har 
stått i centrum för utvecklingen av EU:s 
energipolitik sedan 2007. Enligt det 
tredje energipaketet, som antogs 2009, 
skulle direktiven om gas och elektri -
citet vara införlivade i den nationella 
lagstiftningen senast den 3 mars 2011. 
Målet uppnåddes dock inte det året. 
År 2011 upprepade rådet sitt åtagande 
om den inre marknaden för energi och 
konstaterade att den bör förverkligas 
senast 2014. Detta mål uppnåddes 
dock inte heller, på grund av en rad 
olika problem (se punkt 29).115  
Det är fortfarande lång väg kvar innan 
tredje energipaketet kan anses vara 
helt och hållet genomfört. Kom -
missionen har fortsatt att övervaka 
medlemsstaternas genomförande 
av bestämmelserna i paketet, även 
efter det att tidsfristen löpte ut 2014 
(se punkterna 30–33).
Rekommendation 1  
Slutföra kontroller av 
överensstämmelse
Eftersom den inre marknaden för ener-  
gi ännu inte har fullbordats bör kom -
missionen slutföra sina bedömningar 
och inleda eventuella nödvändiga 
överträdelseförfaranden mot med -
lemsstaterna före utgången av 2016.
59 Slutsatser och rekommendationer
116  
Nationella tillsynsmyndigheter i hela 
EU ställs fortfarande inför problem 
som rör deras oberoende och frihet 
att utöva sitt yrkesmässiga omdöme. 
Alla nationella tillsynsmyndigheter har 
inte tillgång till resurser som motsva -
rar de uppdrag de behöver fullgöra, 
däribland samarbete i verksamhet på 
EU-nivå, till exempel under ledning av 
Byrån för samarbete mellan energi-  
tillsynsmyndigheter (Acer). Acer har 
inte befogenhet att tvinga nationella 
tillsynsmyndigheter i alla medlemssta -
ter att lämna relevanta uppgifter om 
energimarknaderna (punkterna 35–36).
Rekommendation 2  
Nationella tillsyns-
myndigheter och Acer
a) Medlemsstaterna bör se till att 
deras nationella tillsynsmyndighe -
ter är oberoende och att deras roll 
inte begränsas. De nationella till -
synsmyndigheterna bör ha tillräck -
liga resurser för sin verksamhet, 
bland annat för att kunna delta till 
fullo i samarbete på EU-nivå.
b) Kommissionen bör se till att Acer 
har de befogenheter som krävs för 
att inhämta den information från 
viktiga institutioner i medlems -
staterna som den behöver för att 
utföra sitt uppdrag.117  
Stora skillnader i hur medlemsstater -
na organiserar sina energimarknader 
hindrar den fortsatta utvecklingen 
av den inre marknaden för energi. 
Det finns i själva verket 28 nationella 
rättsliga ramar som i praktiken bildar 
ett lapptäcke av lokala, nationella och 
regionala marknader, snarare än en 
inre marknad för energi. Syftet med 
uppdelningen och andra åtgärder var 
att skapa de regleringsmässiga förut-  
sättningarna för en inre marknad för 
energi, men i många fall har det inte 
utvecklats någon liberaliserad och 
konkurrensutsatt marknad. Att vidare -
utveckla EU:s inre marknad för energi 
genom att hitta praktiska metoder att 
få marknaderna att fungera tillsam -
mans är fortfarande en stor utmaning. 
Orsaken är att flera olika handelsme -
kanismer används inom EU och att 
energimarknaderna påverkas av olika 
interventioner (punkterna 39 och 
43–46).
Rekommendation 3  
Transparent handel
Kommissionen bör främja en bred 
utveckling av transparenta handels -
mekanismer för både gas och el, bland 
annat genom att underlätta och stödja 
inrättandet av börser i medlemsstater 
där sådana ännu inte finns eller där 
handel mellan företag dominerar.
60 Slutsatser och rekommendationer
118  
Nätföreskrifter är tekniska regler vars 
syfte är att skapa en grund för teknisk 
driftskompatibilitet inom el- och gas-  
överföringssystemen i EU. Föreskrif-  
terna innehåller gemensamma teknis -
ka normer som ska säkerställa det fria 
flödet av energi över gränserna. Trots 
den senaste tidens framsteg med att 
godkänna nätföreskrifter för gas har 
inga nätföreskrifter för el ännu god -
känts slutgiltigt genom kommitté-  
förfarandet. Vissa nätföreskrifter antas 
av medlemsstaterna före det slutliga 
godkännandet inom ramen för regi -
onala initiativ för tidig tillämpning 
(punkterna 47–51).
Rekommendation 4  
Godkänna och genom-  
föra nätföreskrifter
Kommissionen bör skynda på kom-  
mittéförfarandet i syfte att få ett god -
kännande av elnätföreskrifterna före 
utgången av 2015. Kommissionen bör 
också uppmuntra Acer och Entso att 
stödja tidig tillämpning av nätföreskrif -
ter i medlemsstaterna inom ramen för 
regionala samarbetsinitiativ.119  
Även om det har gjorts framsteg har 
priseffekterna av den inre marknaden 
för energi ännu inte förverkligats till 
fullo och det kvarstår stora skillnader 
i energipriser mellan medlemsstaterna.
120  
Grossistpriserna på el har inte konver -
gerat i EU, och det finns stora skillna -
der även mellan vissa angränsande 
medlemsstater. För att stimulera en 
gränsöverskridande handel med el 
fastställde EU som mål att en med -
lemsstats gränsöverskridande elsam -
manlänkningar skulle vara minst 10 % 
av dess installerade produktionskapa -
citet. Målet är dock inte relevant efter -
som det är inriktat på infrastruktur-  
utvecklingen i stället för att baseras  
på efterfrågedynamiken i syfte att ska -
pa priskonvergens (punkterna 59–64).
121  
Även om den nuvarande målmodel -
len för gas, som baseras på handel på 
marknadsplatser, skulle genomföras 
kan den komma att få enbart be -
gränsad effekt på de genomsnittliga 
grossistpriserna på gas. Att uppföra en 
mängd gasrörledningar i EU för att un -
derlätta utvecklingen av konkurrens -
utsatt marknadsplatsbaserad handel 
i hela Europa skulle kräva stora inves -
teringar. Det är dock inte säkert att det 
finns någon affärsnytta med att försö -
ka göra det i vissa fall. Det finns andra 
metoder för att skapa konkurrens på 
gasmarknader, till exempel genom att 
installera strategiskt placerade termi -
naler för flytande naturgas som kan 
leverera gas till en eller flera nationella 
marknader (punkterna 65–71).
61 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 5  
Marknads- och infrastruk -
turutvecklingsmodeller för 
el och gas
Kommissionen bör göra följande:
a) Överväga att införa mål för 
sammanlänkningen av elnät  
som baseras på marknadens 
behov i stället för på fast nationell 
produktionskapacitet.
b) En ny bedömning av de potentiella 
kostnaderna för och nyttan med 
en målmodell för gas,  och med 
hänsyn till den osäkra efterfrågan 
överväga om det finns alternativ 
till en omfattande utbyggnad av 
gasledningar, till exempel instal -
lation av strategiskt placerade 
terminaler för flytande naturgas 
som kan försörja en eller flera 
nationella marknader genom lös -
ningar som är förenliga med den 
inre marknaden för energi. Detta 
bör baseras på en heltäckande 
behovsbedömning på EU-nivå (se 
rekommendation 7 ).
Energiinfrastrukturen i Europa 
är ännu inte lämpad för helt 
integrerade marknader och 
ger därför inte någon reell 
försörjningstrygghet i dag
122  
Infrastrukturen inom och mellan med-  
lemsstaterna är ännu inte anpassad 
för den inre marknaden för energi. 
I praktiken kan bristande infrastruktur -
kapacitet i en medlemsstat hämma po -
tentiell import och export och minska 
medlemsstatens förmåga att fungera 
som transiteringsland. Det finns också 
fortfarande luckor i den gränsöverskri -
dande infrastrukturen för överföring 
av gas och el mellan medlemsstaterna 
(punkterna 73–81).Rekommendation 6  
Optimal användning av 
befintlig infrastruktur
Kommissionen bör göra följande:
a) Identifiera gränsöverskridande 
energiinfrastruktur som inte an -
vänds i sin fulla kapacitet till stöd 
för den inre marknaden för energi, 
antingen för att den är bunden 
av långsiktiga bilaterala avtal och 
tredje part inte har tillträde till den 
eller på grund av att dess tekniska 
kapacitet, till exempel för omvän -
da flöden, inte används.
b) Arbeta med intressenterna i med -
lemsstaterna för att öka den fak -
tiska avbrottsfria användningen av 
denna infrastruktur till förmån för 
den inre marknaden för energi.
c) Undersöka nyttan med att inrät -
ta regionala systemansvariga för 
överföringssystem för att främja 
och effektivt hantera gränsöver -
skridande energiflöden för att 
få ut mesta möjliga av befintlig 
infrastruktur.
123  
Det krävs en heltäckande bedömning 
av infrastrukturbehoven på EU-nivå 
som kan ligga till grund för utveckling -
en av den inre marknaden för energi 
och för försörjningstryggheten (punkt 
82). Det behövs stora energiinveste -
ringar i hela EU och en sådan heltäck -
ande analys är ett avgörande verktyg 
för styrningen av EU:s och andra medel 
inom sektorn (punkterna 82, 84 och 
99). De planeringsverktyg som kom -
missionen använder i dag, framför 
allt förteckningarna över projekt av 
gemensamt intresse och de tioåriga 
nätutvecklingsplanerna, har stora 
begränsningar (punkterna 85–87). 
Kommissionen saknar också en avan -
cerad modell för marknadsutveckling 
till stöd för den nödvändiga behovsa -
nalysen (punkt 83).
62 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 7  
Göra en heltäckande 
behovsbedömning av 
infrastruktur på EU-nivå
Kommissionen bör göra följande:
a) En heltäckande bedömning av in-  
frastrukturbehoven på EU-nivå  
som kan ligga till grund för ut-  
vecklingen av den inre mark -
naden för energi. Behovsbe -
döm-ningen bör användas som 
referens för andra strategiska 
dokument, till exempel de tioåriga 
nätutvecklingsplanerna.
b) Inrätta en funktion, antingen in -
ternt eller inom Byrån för samar -
bete mellan energitillsynsmyndig -
heter (Acer), för utformningen av 
energimarknaderna, inklusive en 
rad efterfrågeprognoser, till stöd 
för behovsbedömningen.
c) Arbeta med Entso för el och Entso 
för gas så att behovsbedömningen 
kan bidra till planeringen av infra -
struktur för den inre marknaden 
för energi i EU, inbegripet tioåriga 
nätutvecklingsplaner.124  
 För att en gränsöverskridande ener -
giinfrastruktur ska utvecklas krävs 
samarbete mellan angränsande 
medlemsstater. I detta sammanhang 
kan det vara en utmaning att skaffa 
projektfinansiering, fördela kostnader 
och skaffa bygglov. Man har gjort goda 
erfarenheter inom hela EU av regionalt 
samarbete som växer fram inom ener -
gisektorn i form av såväl politiska som 
tekniska initiativ. Några av kommissi -
onens samordningsinsatser har gett 
goda resultat (se punkterna 88–93).
Europeiska unionens finansiella 
stöd inom området för energi-
infrastruktur har endast gett  
ett begränsat bidrag till utveck-  
lingen av den inre marknaden  
för energi och försörjnings-  
trygghet
125  
Bristande prioritering av projekt har 
minskat ändamålsenligheten i EU:s 
finansiering av energiinfrastruktur. 
Kommissionen har använt flera för -
teckningar över specifika projekt för 
att försöka prioritera investeringar 
genom EU:s budget och identifiera 
projekt som är stödberättigande. 
Kommissionen har dock inte utformat 
förteckningarna på grundval av någon 
heltäckande bedömning av behoven 
av infrastrukturutveckling på EU-nivå. 
Detta medför risker som undergräver 
nyttan med sådana förteckningar som 
verktyg för att prioritera och styra EU:s 
medel (punkterna 100–103).
63 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 8  
Förfina förteckningen över 
projekt av gemensamt 
intresse
Kommissionen bör förfina sina plane -
ringsförfaranden, särskilt prioritering 
och finansiering av projekt av gemen -
samt intresse, med utgångspunkt 
i en heltäckande behovsbedömning 
av energiinfrastruktur på EU-nivå (se 
rekommendation 7 ).
126  
EU:s viktigaste instrument för att 
finansiera energiinfrastrukturprojekt – 
Fonden för ett sammanlänkat Europa, 
det europeiska energiprogrammet 
för återhämtning och de europeiska 
struktur- och investeringsfonderna – 
är inte i första hand utformade för 
att förbättra den inre marknaden för 
energi, och detta framgår i genom -
förandet. FSE-finansieringen är inte 
kopplad till reformer på energimarkna -
den, och villkoren för utvecklingen av 
energimarknaden har inte tagits med 
i partnerskapsavtalen för ESI-fonderna 
för perioden 2014–2020 (punkterna 
104–109).Rekommendation 9  
Ändamålsenligt och 
avbrottsfritt fungerande 
energimarknader i med-
lemsstaterna som villkor 
för finansiering av energi-  
infrastrukturprojekt
Kommissionen bör lägga fram lag -
stiftningsförslag som innebär att dess 
beslut om att välja ut energiinfrastruk -
turprojekt för finansiering fattas under 
förutsättning att energimarknaderna 
i medlemsstaterna fungerar ändamåls-  
enligt och avbrottsfritt.
127  
Det finns exempel på energiinfrastruk -
turprojekt som har finansierats av EU 
och som har haft en positiv inverkan 
på den inre marknaden för energi och 
försörjningstryggheten. Många andra 
projekt har dock hittills haft begrän -
sad effekt. Anledningen är att några 
inte har varit inriktade på behoven av 
att utveckla den inre marknaden. Få 
projekt har slutförts och tagits i drift. 
För några projekt har kapacitetspro -
blem i angränsande medlemsstater 
hindrat användningen, och effektivite -
ten i vissa projekt är begränsad därför 
att man bygger ut ytterligare infra -
struktur vid sidan av den befintliga 
(punkterna 110–112).
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 21 oktober 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
 ordförande

64
 Bilagor Bilaga Ia) Genomsnittliga elpriser i återförsäljarledet inklusive skatt för hushållskonsumen -
ter: första kvartalet 2015 i eurocent per 1 kWh
> 22,0119,01–22,00 14,01–1 9,00 < 14,00Grå: utanför EUPriser per kWh (eurocent)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Anm : Huruvida konsumentpriserna är överkomliga är en separat fråga som bör behandlas mot bakgrund av den disponibla nettoinkomsten 
i varje medlemsstat. Som anges i punkt 23 omfattade vår revision inte energifattigdom.
Källa:  Europeiska kommissionen.
65 Bilagor Bilaga Ib) Genomsnittliga elpriser exklusive mervärdesskatt och icke återvinningsbar skatt 
för industrikonsumenter: första kvartalet 2015  i eurocent per 1 kWh
 > 14,01 12,01–14,00  9,01–12,00 < 9,00 Grå: utanför EU Priser per kWh (eurocent)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Källa : Europeiska kommissionen.
66 Bilagor Bilaga IIUppskattade anskaffningspriser som gasleverantörerna i EU-medlemsstaterna 
 betalat – årsgenomsnitt 2014 (euro per MWh)
Källa:  Revisionsrätten på grundval av information från Acer. Cypern och Malta har i nuläget inga gasmarknader och är därför inte medräknade. 
 Pris på marknadsplats  Importpriser deklarerade vid gränsen 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Södra  
24,7Norra  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Bilagor Bilaga IIIMedlemsstaternas deltagande i Acers arbetsgrupper, januari 2013–maj 2015
TillsynsnämndArbetsgruppen 
för elArbetsgruppen  
för gasArbetsgruppen för 
genomförande, 
övervakning och 
riktmärkningArbetsgruppen för 
marknadsintegri -
tet och transparens
Antal möten 22 24 25 24 20
Österrike 22 24 25 19 20
Tyskland 22 23 25 17 19
Storbritannien 22 24 24 15 20
Frankrike 20 23 24 17 20
Belgien 22 21 25 24 11
Spanien 22 19 25 19 17
Sverige 22 23 21 17 19
Portugal 22 24 25 5 16
Italien 22 20 21 11 16
Nederländerna 22 24 22 6 16
Polen 21 22 25 2 16
Ungern 22 18 22 0 19
Danmark 22 21 16 6 11
Finland 22 21 15 0 16
Tjeckien 22 13 9 4 19
Irland 22 14 14 0 12
Luxemburg 19 8 9 0 14
Slovenien 18 0 8 0 7
Kroatien 15 3 5 1 4
Grekland 20 1 5 0 2
Litauen 18 1 3 0 2
Lettland 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumänien 18 1 2 0 1
Estland 18 0 0 0 0
Cypern 14 0 0 0 0
Bulgarien 2 0 0 0 0
Slovakien 1 0 0 0 0
68
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionens avdelningar har tillkännagivit att 
verkställande av reglerna i det tredje paketet priori -
teras under 2015. Kontrollerna av efterlevnaden av 
genomförandet av det tredje paketet har slutförts i 
alla 28 medlemsstater och alla möjliga frågor som är 
oförenliga med lagstiftning om den inre marknaden 
för medlemsstaternas berörda myndigheter tas upp.
Rekommendation 2 a)
Denna rekommendation riktar sig till medlemssta -
terna. Kommissionen instämmer dock i rekommen -
dationen och kommer att genomföra en särskild 
granskning av de nationella tillsynsmyndigheternas 
oberoende under granskningen av efterlevnaden av 
de tredje reglerna för den inre marknaden för energi.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar rekommendationen och under -
söker möjligheterna att förstärka Acers nuvarande 
befogenheter, inbegripet gentemot medlemsstaterna, 
för att anpassa byrån till realiteterna på den inre 
marknaden.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendationen.
För att ta itu med problemet med underutvecklad 
handel genom börser har kommissionen antagit 
förordningar på områdena gas och elektricitet som 
kommer att göra inrättandet av energibörser obliga -
toriskt (till exempel CAM-förordningen [förordningen 
om kapacitetstilldelningsmekanismer] och balanse -
ringsförordningen för gas, CACM-förordningen [för -
ordningen om kapacitetstilldelning och hantering av 
överbelastning], som fastställer regler om marknads -
koppling för el i hela EU). Dessutom pågår genom-  
förandet av Europaparlamentets och rådets förord -
ning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet  
på grossistmarknaderna för energi (Remit).Sammanfattning
IV
Kommissionen betonar vikten av en välfungerande el- 
och gasmarknad för försörjningstryggheten.
V
I meddelandet Utvecklingen mot en inre marknad för 
energi  (COM(2014) 634 final) konstaterades att Europa 
var på god väg mot en inre marknad för energi. Den 
gränsöverskridande handeln ökar, förnybara energi -
källor integreras med framgång i systemet och arbetet 
med att lansera smarta elnät och främja distribuerad 
produktion har inletts. Det var även tydligt att arbetet 
ännu inte är slutfört – det finns hinder som stoppar  
marknaden från att fungera på ett smidigt sätt. Pro -
jektet energiunionen är avsett att ta itu med dessa 
hinder. Kommissionen har vidtagit konkreta åtgärder 
för att undanröja återstående marknadshinder för den 
inre marknaden för energi, särskilt genom initiativet 
till en marknadsmodell.
Vad gäller energiinfrastrukturen är det viktigt att 
notera följande:
— Energiinfrastrukturerna förväntas finansieras av 
marknaden – det vill säga användarpriser som 
godkänts av oberoende tillsynsmyndigheter. 
Finansiellt stöd från EU:s budget bör därför vara 
ett undantag, inte regeln.
— I de fall finansiellt stöd har tilldelats har för -
sörjningstryggheten förbättrats avsevärt för 
vissa regioner (se bland annat exemplen för det 
europeiska energiprogrammet för återhämtning 
under revisionsrättens iakttagelse i punkt 103 
eller flera av de granskade projekt som samfi -
nansierats av FSE eller ESI-fonderna och som 
nämns i revisionsrättens iakttagelse till punkter -
na 109 –111).Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 69
VII
Kommissionen anser att den transeuropeiska infra -
strukturen måste förbättras för att uppnå full effekt 
på de interna marknadsreformerna. Kommissionen 
erkänner att en omfattande bedömning av behoven 
i fråga om infrastruktur på EU-nivå är nödvändig och 
att detta påverkar kommissionens politik. Visserligen 
kan förfarandena och verktygen behöva optimeras, 
men i fråga om viktig europeisk energiinfrastruktur 
utförs redan en sund bedömning av vad som behöver 
göras. Se kommissionen svar på rekommendation 7 
och på punkt 82.
Rekommendation 6 a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kommis -
sionen har redan börjat vidta åtgärder i det avseendet. 
Detta gäller särskilt högnivågruppen för samman -
koppling av gasnäten i Central- och Sydosteuropa. 
Målet för denna grupp är att samordna insatser för att 
främja gränsöverskridande och transeuropeisk infra -
struktur som diversifierar gastillförseln till regionen 
samt att genomföra harmoniserade regler.
Rekommendation 6 b)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kommis -
sionen arbetar redan med detta inom ramen för de 
regionala initiativen: Ett av de främsta målen med 
de regionala initiativen är att fokusera på flaskhal -
sar (fysiska eller reglerande) i gränsöverskridande 
infrastruktur.
Rekommendation 6 c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Samarbete med systemansvariga för överföringssys -
tem har redan gjorts obligatoriskt i många genomför -
anderegler (nedan kallade nätföreskrifter ) om nätdrift 
och energihandel.
Inom ramen för initiativet till en modell för elmark -
naden undersöker kommissionen möjligheterna till 
utökat samarbete och delat ansvar mellan system-  
ansvariga för överföringssystem utifrån konceptet 
om samordningsinitiativ för regional säkerhet (RSCI), 
i synnerhet i nära förbundna regioner, som ett första 
steg mot förbättrad integration av systemansvariga 
för överföringssystem på regional nivå.Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionsledamoten med ansvar för klimat-  
åtgärder och energi har förklarat att antagandet  
av nätföreskrifterna ska prioriteras. Kommissionen  
har arbetat intensivt i samarbete med reglerings-  
myndigheter, systemansvariga för överföringssystem 
och andra berörda parter för att omformulera de före -
slagna nätföreskrifterna så att deras neutralitet och 
effektiv tillämpning garanteras. Åtta av tio föreslagna 
elnätsföreskrifter förväntas bli föremål för omröstning 
i kommittén i slutet av 2015.
Kommissionen främjar aktivt tidig tillämpning av 
nätföreskrifterna inom ramen för de regionala 
samarbetsinitiativen.
Rekommendation 5 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Det nuvarande målet på 10 % till 2020 bygger på pro -
duktionskapacitet, men även kostnadsaspekter och 
möjligheten till handelsbörser kommer att beaktas 
och spela en viktig roll i utformningen av samman -
länkningsmålet för 2030 på regional och nationell 
nivå. Detta ger den flexibilitet som behövs för att 
anpassa det minsta sammanlänkningsmålet på 15 % 
för elektricitet 2030 till marknadens behov.
Rekommendation 5 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
I 2015 års tioåriga nätutvecklingsplan för gas ges en 
god bild av infrastrukturbehoven enligt en mängd 
olika scenarier rörande framtida efterfrågan, priser, 
infrastrukturutveckling och andra aspekter. Analysen 
visar tydligt att inte alla planerade projekt kommer att 
behövas. Denna bedömning ligger till grund för den 
pågående processen, som omfattar projekt av gemen -
samt intresse. För att kunna göra en utökad behovs -
bedömning med avseende på EU:s gasmarknad har 
dessutom ett förberedande arbete med en EU-strategi 
för lagring av flytande naturgas och gas inletts, och 
kommissionen kommer att offentliggöra sin strategi 
för förvaring och flytande naturgas i januari 2016.
Kommissionens svar 70
Till exempel syftar urvalet av projekt av gemensamt 
intresse till att identifiera de projekt som bidrar mest 
till att uppnå EU:s energipolitiska mål (överkomlighet, 
försörjningstrygghet, hållbarhet).
I slutet av 2016 kommer en robustare behovsanalys 
som kombinerar både el- och gasmarknaderna att ha 
införts. Se kommissionens svar på rekommendation 7 a.
Vid urvalet av projekt som kräver offentligt stöd, 
beaktas även utvecklingsgrad och andra utvärderings -
kriterier vid urvalet av vilka åtgärder som kommer 
i fråga för finansiellt stöd. Kommissionen samarbe -
tar nära med Europeiska investeringsbanken och 
andra berörda parter för att öka det tekniska stödet 
för att förbättra planeringen av projekt av strate -
giskt intresse. Därför förutses inte några ytterligare 
åtgärder.
Rekommendation 9
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är fast övertygad om att lika stora 
framsteg behöver göras i fråga om regleringen av 
infrastrukturen och marknaden om en effektiv inre 
marknad för energi ska kunna säkerställas. Strikt vill -
korlighet skulle dock vara för komplicerad att genom -
föra på ett rättsligt bindande sätt och riskerar därför 
att skada utvecklingen av nödvändig infrastruktur.Rekommendation 7 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen har redan agerat i detta avseende. 
Arbetet med att utveckla de tioåriga nätutvecklings -
planerna och (sedan 2013) den tillhörande kostnads- 
och intäktsanalysen har pågått kontinuerligt. Dess -
utom förutser artikel 11.8 i TEN-E-förordningen att en 
(sammanlänkad) el- och gasnätsmodell ska utvecklas 
av Entso och lämnas in till kommissionen och Acer 
senast den 31 december 2016. Kommissionen kommer 
att se till att detta sker i tid.
Rekommendation 7 b)
Kommissionen godtar delvis rekommendationen.
Inrättandet av en intern funktion för analys och 
utformning kan få stora konsekvenser på resursera, 
antingen för kommissionen eller för Acer. Ett tänkbart 
alternativ till detta är utlokalisering av denna funktion 
till Entso, medan Acer och kommissionen får utöva 
översynen och kontrollen.
Rekommendation 7 c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Den kostnads- och intäktsanalys för hela energisystem 
som ligger till grund för planerings- och behovsbe -
dömningen och de tioåriga nätutvecklingsplanerna 
upprättas av Entso i nära samarbete med både kom -
missionen och Acer.
Rekommendation 8
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Vad gäller prioriteringen påminner kommissionen om 
att en förbättring av planeringsförfarandena är en del 
av den regelbundna samarbetsmekanismen med alla 
berörda parter.
Kommissionens svar 71
Kommissionens gemensamma svar 
under punkterna 14–18
För energiinfrastrukturens vidkommande ökar de 
europeiska el- och gasöverföringssystemens möj -
lighet att sammankoppla de olika delarna, men det 
behövs fortfarande betydande investeringar i infra -
struktur. I slutet av 2015 kommer 13 projekt från den 
första unionsomfattande förteckningen över projekt 
av gemensamt intresse för gas och elektricitet att 
ha slutförts. Tillstånd är på väg att beviljas för något 
fler än 100 projekt av gemensamt intresse som kan 
förväntas övergå till konstruktionsfasen inom kort. 
Även om de flesta investeringarna i energiinfrastruk -
tur görs av den privata sektorn, finns det flera särskilda 
EU-verktyg som kan användas för att komma till rätta 
med ytterligare finansiella utmaningar. Sedan lanse -
ringen av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) 
under 2014 har 796 miljoner euro tilldelats viktiga 
energiinfrastrukturprojekt i Europa i form av bidrag. 
Kompletterande stöd finns att tillgå från de europe -
iska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). 
Vidare kommer Europeiska fonden för strategiska 
investeringar (Efsi) att tillhandahålla energiprojekt av 
strategisk betydelse ytterligare stöd.
För att effektivare ta itu med specifika infrastruktur -
problem i vissa europeiska regioner har det utökade 
regionala samarbetet mellan berörda medlemsstater 
intensifierats. Därför har högnivågrupper för sam -
mankoppling av gasnäten på Iberiska halvön och 
i Central- och Sydosteuropa (CESEC) inrättats och 
högnivågruppen för en sammanlänkningsplan för 
Östersjöländernas energimarknader (Bemip) reforme -
rats. Grupperna förväntas föreslå konkreta lösningar 
på infrastrukturproblem och säkerställa genomföran -
det av relevanta projekt.Inledning
03
Huvudansvaret för EU-lagstiftningens tillämpning och 
verkställighet ligger hos medlemsstaterna, och det är 
av yttersta vikt att de genomför lagstiftningen korrekt 
och till fullo. För närvarande är det de nationella rege-  
ringarna som ansvarar för utarbetandet av energilag -
stiftning och energistrategier med inverkan på den 
inre marknaden. I egenskap av ägare till företag som 
sysslar med energiförsörjning och energiöverföring är 
de också nyckelaktörer på EU:s energimarknader.
05
Kommissionen anser att en verkligt öppen, konkur -
renskraftig och sammanlänkad energimarknad är 
det bästa sättet att säkerställa energiförsörjningen. 
En sådan marknad är den kostnadseffektivaste och 
säkraste vägen för Europa vid omställningen till en 
koldioxidsnål energisektor.
Kommissionen har därför, med stöd av rådet och 
parlamentet, tagit fram en strategi för en energiunion. 
En viktig del av denna strategi gäller åtagandet att 
avlägsna de största hindren för mer integrerade ener -
gimarknader i Europa.
Som ett led i denna strategi kommer kommissionen 
även att öka sina ansträngningar för att verkställa 
fullständigt genomförande av befintliga energilagar 
och relaterad lagstiftning. Kommissionen har också 
inlett en omfattande granskning av den befintliga 
energilagstiftningen inom EU, särskilt inom elområdet 
(nedan kallat initiativet till en marknadsmodell ), för att 
anpassa reglerna i det befintliga tredje paketet där det 
behövs för att främja marknadsintegrationen. Dess -
utom har kommissionen inlett en omfattande översyn 
av sin lagstiftning om försörjningstrygghet.
13
Se kommissionens svar på punkt 5.
Kommissionen anser, att eftersom medlemsstaterna 
enligt EU-lagstiftningen måste är skyldiga beakta hur 
deras nationella beslut påverkar grannländerna, kan 
en inre marknad för energi inte organiseras utan ett 
nära samarbete mellan EU och medlemsstaterna/de 
nationella regeringarna.
Kommissionens svar 72
40
Kommissionens initiativ till en marknadsmodell som 
lanserades den 15 juli 2015 (COM (2015)340) syftar till 
att stärka den rättsliga ramen för samarbete mellan 
systemansvariga för överföringssystem.
44
Kommissionen anser också att de mekanismer som 
används i det här sammanhanget är heterogena. För 
att komma till rätta med detta har kommissionen 
antagit lagstiftning för harmonisering av handelsme -
kanismerna för gas och elektricitet. Genomförandet av 
denna lagstiftning pågår (särskilt genom antagande 
av riktlinjerna för kapacitetstilldelning och hantering 
av överbelastning [CACM] på elektricitetsområdet 
samt riktlinjerna avseende mekanismerna för kapa -
citetstilldelning, hantering av överbelastning [CAM/
CMP] och föreskrifterna om balansering inom näten 
på gasområdet) och kommer att avsevärt minska in-  
effektiviteten i det aktuella regelverket för energi-  
handel.
46
Kommissionen anser att frågan om icke samordnade 
statliga ingripanden på energimarknaderna är ett av 
de större hindren för en integrerad marknad och att 
frågan därför av största vikt för de interna marknads -
reformernas funktion – och för försörjningstrygghe -
ten.  Kommissionen har sammanfattat de viktigaste 
frågorna och sina föreslagna åtgärder i meddelandet 
Fullbordande av den inre marknaden för el och utnytt -
jande av offentliga ingrepp på bästa sätt  (C(2013) 7243 
final) och betonar särskilt avlägsnandet av onödiga 
ingripanden i sitt pågående initiativ till en marknads -
modell (se meddelandet Inledning av ett offentligt sam -
råd om en ny marknadsmodell för energimarknaderna , 
COM 2015(340)).
50 a)
Kommissionen noterar att de nationella system-  
ansvariga för överföringssystemen, den nationella 
tillsynsmyndigheterna och medlemsstaterna ofta 
har varit motvilliga till att enas om en anpassning av 
befintliga nationella eller regionala regler till förmån 
för en kompromisslösning i syfte att skapa en mer 
integrerad/större regional marknad eller EU-marknad. 
Kommissionen främjar ytterligare integration av den 
inre marknaden, även för marknader som fungerar väl, 
så att den potentiella nyttan med den europeiska inte -
grationen till fullo kan förverkligas, till exempel ökad 
konkurrens, likviditet och försörjningstrygghet.Iakttagelser
29 – Första strecksatsen
Det är medlemsstaterna som har nyckeln till att 
skapa en inre marknad. Se även kommissionens svar 
på punkt 3. Det är åtgärder som avgör om hindren 
för gränsöverskridande handel med energi faktiskt 
avlägsnas och huruvida systemdriften samordnas med 
grannarna. Kommissionen kan enbart med hjälp av 
medlemsstater som arbetar aktivt med att avlägsna 
hindren för gränsöverskridande handel lyckas med 
uppgiften att skapa en inre marknad för energi.
32 – Tredje strecksatsen
Konsumentskyddsfrågorna i det tredje paketet 
är ännu en viktig aspekt som kommissionen veri -
fierar genom sina kontroller av införlivande och 
överensstämmelse.
35
Kommissionen anser att lösningar på omtvistade 
gränsöverskridande frågor mellan medlemsstaterna 
blir allt viktigare. Ju mer integrerade marknaderna blir, 
desto större är behovet av en oberoende myndighet 
som kan moderera och lösa konflikter om reglerings -
frågor mellan medlemsstaterna.
Kommissionen fortsätter att uppmuntra alla medlems -
stater att delta i arbetsgruppsmöten. Mötesresultaten 
görs tillgängliga för samtliga medlemsstater för att 
säkerställa insyn i arbetet.
Kommissionens svar 73
51
Kommissionen noterar att de systemansvariga för 
överföringssystemen och de nationella tillsynsmyn -
digheterna har varit väldigt aktiva i projekt för tidigt 
genomförande av nätföreskrifter, särskilt på elektrici -
tetsområdet (se till exempel den frivilliga marknads -
kopplingsprocessen, balanseringsinitiativen eller arbe -
tet med samordningscentren för regional säkerhet).
53
Kommissionen arbetar aktivt med Bulgarien för att 
påskynda arbetet med att inrätta en energibörs så att 
landet kan delta i energihandeln inom hela EU (nedan 
kallat marknadskoppling ), inbegripet med länder i 
energigemenskapen (som tillsammans utgör den 
åttonde  regionen ).
54
Kommissionen noterar att ramen för Remit-övervak -
ning, som skapades genom genomförandeförordning 
(EU) nr 1348/2014, ännu inte har trätt i kraft i fråga 
om handeln mellan företag (s.k. specialtransaktioner ). 
Förordningen omfattar än så länge bara s.k. standard -
transaktioner  (dvs. transaktioner vid handelsplatser). 
De bestämmelser som gäller specialtransaktioner  (dvs. 
bilaterala transaktioner utanför handelsplatser) kom -
mer att träda i kraft i mars 2016.
59
Priskonvergensen ligger under förväntan, framför allt 
på grund av mycket olika statliga ingripanden, vilket 
främjar väldigt olika typer av elförsörjning. Ändå har 
inremarknadsinitiativ som till exempel marknadskopp -
ling lett till harmonisering av priserna (jfr. de senaste 
erfarenheterna av flödesbaserad marknadskoppling), 
och det finns potential för ytterligare ökad harmoni -
sering – i synnerhet när medlemsstater bestämmer 
sig för ytterligare harmonisering av sina statliga 
ingripanden.
61
Förordningen om kapacitetstilldelning och hantering 
av överbelastning, som blev rättsligt bindande i alla 
medlemsstater i augusti 2015, har lett till harmonise -
rade handelsmekanismer. Kommissionen medger att 
det fortfarande finns andra faktorer (såsom bristande 
sammanlänkning, icke samordnade statliga ingripan -
den i olika medlemsstater osv.) som hämmar fullstän -
dig priskonvergens.50 b)
Antagande av EU-lagstiftning om tekniska regler 
kräver ändringar av etablerade nationella system och 
därför också kompromisser mellan 28 medlemsstater, 
ofta i komplicerade tekniska frågor om systemdrift 
eller energihandel, som får betydande effekter på 
distributionen. Detta begränsar möjligheten att 
planera exakt hur lång tid det tar att enas om möjliga 
kompromisser.
Kommissionen har vidtagit åtgärder för att möjliggöra 
tydlig och transparent planering genom att regel -
bundet offentliggöra uppgifter om det förväntade 
antagningsförfarandet.
50 c)
Kommissionen undersöker nu möjligheten till förbätt -
ringar av antagningsprocessen för nätföreskrifterna 
inom ramen för dess initiativ till en marknadsmodell.
50 d)
Föreskrifter och riktlinjer för nätet är kommissions -
dokument som syftar till att avlägsna handelshinder 
genom harmonisering av marknadsreglerna och 
elnätsreglerna.
Kommissionen ansvarar för att de utkast till texter som 
föreslås av Entso-E och Acer är förenliga med EU-lag -
stiftningen, neutrala i förhållande till alla berörda 
parter och inte enbart bekräftar den nuvarande situa-  
tionen utan också innebär faktiska framsteg på den 
inre marknaden för energi (se kommissionens svar på 
punkt 50 a).
Vad gäller de föreslagna elföreskrifterna var kommis -
sionen tvungen att arbeta intensivt med de föreslagna 
texterna innan de kunde antas som EU-lagstiftning. 
Antagningsförfarandet tog därför längre tid än väntat. 
Detta berodde även på de antagna reglernas stora 
ekonomiska betydelse och deras möjliga inverkan på 
distributionen. Den tid som användes till att utarbeta 
ett nytt utkast till föreskrifter och att förhandla med 
medlemsstater och berörda parter om behovet av 
ambitiös lagstiftning var väl använd, eftersom de före -
skrifter som slutligen antas verkligen kommer att leda 
till ökad harmonisering.
Kommissionens svar 74
83
Med hänsyn till sina begränsade personalresurser 
(och liknande begränsningar hos Acer) anser kom -
missionen att både infrastrukturmodelleringen och 
utarbetandet av olika scenarier kan göras av Entso, 
men under strikt tillsyn av kommissionen och Acer.
Det bör noteras att 2014 års version av den tioåriga 
nätutvecklingsplanen för elektricitet redan omfattar 
fyra scenarier. Metoderna för utarbetande av scenarier 
kan förfinas och uppdateras och såväl kommissionen 
som Acer samarbetar nära med Entso om detta.
84
Finansieringen grundar sig inte enbart på en fördefi -
nierad behovsanalys (uppifrån-och-ner), utan måste 
också bedömas och utvärderas enligt specifika krav. 
Vid bedömning av specifika projekt är utvecklingsgra -
den ett av de viktigaste kriterierna, tillsammans med 
de fördelar som ett projekt ger den berörda regionen. 
Detta gäller både finansiella instrument och bidrag.
86 – Fjärde strecksatsen
Syftet med de tioåriga nätutvecklingsplanerna är 
inte att de helt ska motsvara de nationella planerna, 
eftersom det är avsedda att inte bara vara en förteck -
ning över alla nationella planer. De är inriktade på den 
transeuropeiska infrastrukturutvecklingen i syfte att 
tjäna de främsta målen, dvs. marknadsintegration, 
försörjningstrygghet och hållbarhet.
87
Planeringen måste utgå från fullständiga, tillförlitliga 
och stabila data. En av de allra största utmaningarna 
för nästa omgång med tioåriga nätutvecklingsplaner 
är att få in dessa data, främst från initiativtagarna till 
projekten men även från medlemsstaterna.64
Kommissionen anser också att prisreglering som leder 
till energipriser under självkostnadspris bör förhindras. 
Detta har tagits upp både i diskussioner med med -
lemsstaterna och i överträdelseförfaranden. EU-dom -
stolen har nyligen godkänt kommissionens verkställig -
hetsåtgärder mot reglerade priser (C-36/14).
70
Inom kommissionen finns en avdelning som arbetar 
med marknadsövervakning och energiprognoser. 
Kommissionen medger att den på grund av kring-
skurna resurser har begränsad analyskapacitet. 
Kommissionen skulle välkomna en förstärkning av sin 
kapacitet.
Under alla omständigheter kan kommissionen komma 
att behöva vända sig till extern expertis.
75
Det främsta instrumentet för att hjälpa medlems -
staterna att uppnå målet på 10 % är identifiering av 
och stöd till genomförandet av relevanta projekt av 
gemensamt intresse. Till exempel ägnas en betydande 
del av handlingsplanen för det regionala initiativet 
i Sydvästeuropa åt att öka sammanlänkningsgra -
den mellan Iberiska halvön och elmarknaden på 
fastlandet.
82
Kommissionen erkänner att en omfattande bedöm -
ning av infrastrukturbehoven på EU-nivå är nödvän -
dig, men vill också betona att en betydande infra -
strukturplanering redan sker på EU-nivå och att detta 
påverkar kommissionens politik.
De tioåriga nätutvecklingsplaner som utarbetats 
av det europeiska nätverket av systemansvariga för 
överföringssystem (Entso) bygger på en grundlig 
bedömning av infrastrukturbehoven, som också 
beaktar efterfrågan. Tack vare att planerna uppda -
teras vartannat år återspeglas förändringar i både 
efterfråge- och produktionsmönster regelbundet. 
Planerna ligger sedan till grund för projekturvalet för 
den unionsomfattande förteckningen över projekt av 
gemensamt intresse, vilket görs enligt den metod för 
kostnads- och intäktsanalys för hela energisystem som 
föreskrivs i TEN-E-förordningen. Projekten väljs ut i en 
tydligt reglerad och öppen process.
Kommissionens svar 75
104
Kommissionen medger att förseningar i genomföran -
det av projekt har hindrat det europeiska energipro -
grammet för återhämtning från att snabbt ge ekono -
misk tillväxt.
Ändå är projektens långsiktiga fördelar betydande, 
särskilt med i fråga om försörjningstryggheten:
Alla utom ett projekt för omvända flöden och sam -
manlänkningar i Central- och Östeuropa har slutförts 
och därmed gjort EU:s gasnät avsevärt motståndskraf -
tigare i händelse av sådana försörjningsavbrott som 
inträffade i början av 2009.
”Nordbalt 02”-projektet bidrog till slutförandet av en 
nödvändig uppgradering av det litauiska överförings -
nätet för att främja flödet av elektricitet genom sam -
manlänkning. Genom ”Estlink 2” anslöts det estniska/
baltiska ledningsnätet till den nordiska kraftmarkna -
den med en undervattenskabel till Finland.
En ny sammanlänkning med undervattenskabel mel-
lan Italien och Malta satte stopp för det maltesiska 
nätets isolering från resten av Europa.
109
För de operativa programmen för perioden 2014–2020 
har endast sex medlemsstater valt Erufs investerings -
prioriteringar, som bland annat är kopplade till att 
förbättra försörjningstryggheten genom utveckling av 
smart energilagring och överföringssystem. I lagstift -
ningen om denna investeringsprioritering föreskrivs 
särskilda förhandlingsvillkor, som garanterar fören -
lighet med de relevanta delarna av lagstiftningen om 
den inre marknaden för energi och ramen för projekt 
av gemensamt intresse. Resultatindikatorer fastställs 
i de berörda operativa programmen (snarare än i part -
nerskapsavtalen) för varje specifikt fastställt mål och 
innehåller resultatindikatorer med koppling till den 
inre marknaden för energi.90
Kommissionen har förklarat regional marknadsin -
tegration som ett viktigt instrument för att uppnå 
framsteg med den inre marknaden för energi. Den 
kommer fortsatt att aktivt stödja och vidareutveckla 
regionala initiativ inom alla områden på den inre 
marknaden (till exempel infrastruktur, energihandel, 
systemdrift, tillräcklig produktion och stödsystem för 
förnybar energi) utan att förlora det slutgiltiga målet 
med en integrerad marknad i hela EU ur sikte.
100
De båda Entso-nätverkens arbete med att utveckla de 
tioåriga nätutvecklingsplanerna ger för såväl gas- som 
elektricitetsområdet en god överblick över var nät-  
investeringar behövs på EU-nivå.
Planerna används i förfaranden som upprättandet av 
förteckningen över projekt av gemensamt intresse. 
Det får dock inte glömmas att projekt som är priorite -
rade eller strategiskt viktiga inte nödvändigtvis kräver 
finansiering på EU-nivå för att drivas vidare. Ofta är 
andra, icke-finansiella hinder (till exempel beviljande 
av tillstånd), viktigare. Processen med urval av projekt 
av gemensamt intresse syftar till att överbrygga dessa 
hinder. Om det föreligger specifika finansiella hinder, 
övervägs stöd från EU:s budget (till exempel från 
Fonden för ett sammanlänkat Europa). Det är därför 
förteckningar i allmänhet inte upprättas i det enda 
syftet att prioritera investeringar från EU:s budget.
103
Förteckningen över projekt av gemensamt intresse 
bygger på en grundlig bedömning som förbättras 
genom att flera aspekter av kostnads- och intäktsana -
lysen (till exempel hur försörjningstryggheten ska vär -
deras) förfinas. Enligt gällande lagstiftning om Fonden 
för ett sammanlänkat Europa måste ett projekt finnas 
i förteckningen för att kunna erhålla finansiellt stöd. 
Enligt gällande rättsliga regelverk fattas beslutet om 
beviljande av stöd först efter det att ansökan prövats 
på grundval av ett antal tilldelningskriterier, som för -
utom projektmålen också rör tekniska och finansiella 
aspekter.
Kommissionens svar 76
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionens avdelningar har tillkännagivit att 
under 2015 kommer verkställandet av reglerna i det 
tredje paketet att prioriteras. Kontrollerna av efterlev -
naden av genomförandet av det tredje paketet har 
slutförts i alla 28 medlemsstater, och alla potentiella 
frågor som för medlemsstaternas berörda myndig -
heter är oförenliga med lagstiftningen om den inre 
marknaden bör tas upp.
Rekommendation 2 a)
Denna rekommendation riktar sig till medlemssta -
terna. Kommissionen instämmer dock i rekommen -
dationen och kommer att genomföra en särskild 
granskning av de nationella tillsynsmyndigheternas 
oberoende i samband med granskningen av efter -
levnaden av reglerna i det tredje paketet om den inre 
marknaden för energi.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen accepterar rekommendationen och 
undersöker möjligheterna att förstärka Acers befint -
liga befogenheter, också gentemot medlemsstaterna, 
för att anpassa byrån till realiteterna på den inre 
marknaden.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendationen.
För att ta itu med problemet med underutvecklad 
handel genom börser har kommissionen antagit 
förordningar på områdena gas och elektricitet som 
kommer att göra inrättandet av energibörser obliga -
toriskt (till exempel CAM-förordningen och balanse -
ringsförordningen för gas, CACM-förordningen, som 
fastställer regler för marknadskoppling för el i hela 
EU). Dessutom pågår genomförandet av Europaparla -
mentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 om 
integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för 
energi (Remit).En prioritering för ESI-fonderna under perioden 
2014–2020 är att stödja övergången till en koldioxid-  
snål ekonomi, inbegripet investeringar i energieffek -
tivitet, förnybar energi och smarta distributionsnät, 
i synnerhet med obligatoriska minimibelopp för Eruf. 
Investeringar i annan energiinfrastruktur, till exempel 
för att avlägsna flaskhalsar från central nätverksinfra -
struktur, är viktiga för vissa medlemsstater. Sådana 
investeringar står i genomsnitt för ungefär 0,5 % av 
det totala beloppet för Eruf, Sammanhållningsfonden 
och Europeiska socialfonden, både under perioden 
2007–2013 och under perioden 2014–2020. I vissa 
medlemsstater är andelen dock högre (runt 2 %), vilket 
återspeglar nationella behov och prioriteringar.
112 b)
Genomförandet av alla projekt som samfinansieras 
genom EU:s budget övervakas noggrant och förfråg -
ningar från initiativtagare till projekt om att ändra 
bidragsbeslut utreds grundligt och avslås om de fram -
lagda argumenten är otillräckliga.
Slutsatser och rekommendationer
113
Det är viktigt att notera följande: 
— Energiinfrastrukturen ska finansieras med 
användartariffer och av marknaden. Finansiellt 
stöd från EU:s budget bör därför vara regeln 
utan ett undantag.
— I de fall där finansiellt stöd har tilldelats har 
försörjningstryggheten förbättrats avsevärt 
för vissa regioner (se bland annat exemplen 
för det europeiska energiprogrammet för 
återhämtning i revisionsrättens iakttagelse 
i punkt 103 eller flera av de granskade projekt 
som samfinansierats av FSE eller ESI-fonderna 
och som nämns i revisionsrättens iakttagelser 
i punkterna 109–111).
Kommissionens svar 77
behövas. Denna bedömning ligger till grund för den 
pågående processen, som omfattar projekt av gemen -
samt intresse. För att kunna göra en utökad behovs -
bedömning med avseende på EU:s gasmarknad har 
dessutom ett förberedande arbete med en EU-strategi 
för lagring av flytande naturgas och gas inletts, och 
kommissionen kommer att offentliggöra sin strategi 
för förvaring och flytande naturgas i januari 2016.
Rekommendation 6 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen godtar rekommendationen. Kommis -
sionen har redan börjat vidta åtgärder i det avseendet. 
Detta gäller särskilt högnivågruppen för samman -
koppling av gasnäten i Central- och Sydosteuropa. 
Målet för denna grupp är att samordna insatser för att 
främja gränsöverskridande och transeuropeisk infra -
struktur som diversifierar gastillförseln till regionen 
samt att genomföra harmoniserade regler.
Rekommendation 6 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen arbetar redan med detta inom ramen 
för de regionala initiativen: Ett av de främsta målen 
med de regionala initiativen är att fokusera på flask -
halsar (fysiska eller reglerande) i gränsöverskridande 
infrastruktur.
Rekommendation 6 c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Samarbete med systemansvariga för överföringssys -
tem har redan gjorts obligatoriskt i många genomför -
anderegler (nedan kallade nätföreskrifter ) om nätdrift 
och energihandel.
Inom ramen för initiativet till en modell för elmarkna -
den undersöker kommissionen, som ett första steg 
mot förbättrad integration av systemansvariga för 
överföringssystem på regional nivå, möjligheterna 
till utökat samarbete och delat ansvar mellan syste -
mansvariga för överföringssystem utifrån konceptet 
om samordningsinitiativ för regional säkerhet (RSCI), 
i synnerhet i nära förbundna regioner.Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionsledamoten med ansvar för klimat-  
åtgärder och energi har förklarat att antagandet av 
nätföreskrifterna ska prioriteras. Kommissionen har 
bedrivit samarbetat intensivt med regleringsmyn -
digheter, systemansvariga för överföringssystem och 
andra berörda parter för att omformulera de före -
slagna nätföreskrifterna så att deras neutralitet och 
effektiv tillämpning garanteras. Åtta av tio föreslagna 
elnätsföreskrifter förväntas bli föremål för omröstning 
i kommittén i slutet av 2015.
Kommissionen främjar aktivt tidig tillämpning av 
nätföreskrifterna inom ramen för de regionala 
samarbetsinitiativen.
120
Priskonvergensen ligger under förväntan, framför allt 
på grund av mycket olika statliga ingripanden, vilket 
främjar väldigt olika typer av elförsörjning. Ändå har 
inremarknadsinitiativ som till exempel marknadskopp -
ling lett till harmonisering av priserna (jfr. de senaste 
erfarenheterna av flödesbaserad marknadskoppling), 
och det finns potential för ytterligare ökad harmoni -
sering – i synnerhet när medlemsstater bestämmer 
sig för ytterligare harmonisering av sina statliga 
ingripanden.
Rekommendation 5 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Det nuvarande målet på 10 % till 2020 bygger på pro -
duktionskapacitet, men även kostnadsaspekter och 
möjligheten till handelsbörser kommer att beaktas 
och spela en viktig roll i utformningen av samman -
länkningsmålet för 2030 på regional och nationell 
nivå. Detta ger den flexibilitet som behövs för att 
anpassa det minsta sammanlänkningsmålet på 15 % 
för elektricitet 2030 till marknadens behov.
Rekommendation 5 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
I 2015 års tioåriga nätutvecklingsplan för gas ges en 
god bild av infrastrukturbehoven enligt en mängd 
olika scenarier rörande framtida efterfrågan, priser, 
infrastrukturutveckling och andra aspekter. Analysen 
visar tydligt att inte alla planerade projekt kommer att 
Kommissionens svar 78
Planerna används i förfaranden som upprättandet av 
förteckningen över projekt av gemensamt intresse. 
Det får dock inte glömmas att projekt som är priorite -
rade eller strategiskt viktiga inte nödvändigtvis kräver 
finansiering på EU-nivå för att drivas vidare. Ofta är 
andra, icke-finansiella hinder (till exempel beviljande 
av tillstånd), viktigare. Processen med urval av projekt 
av gemensamt intresse syftar till att överbrygga dessa 
hinder. Om det föreligger specifika finansiella hinder, 
övervägs stöd från EU:s budget (till exempel från 
Fonden för ett sammanlänkat Europa). Det är därför 
förteckningar i allmänhet inte upprättas i det enda 
syftet att prioritera investeringar från EU:s budget.
Rekommendation 8
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Vad gäller prioriteringen vill kommissionen påminna 
om att en förbättring av planeringsförfarandena är en 
del av den regelbundna samarbetsmekanismen med 
alla berörda parter.
Till exempel syftar urvalet av projekt av gemensamt 
intresse till att identifiera de projekt som bidrar mest 
till att uppnå EU:s energipolitiska mål (överkomlighet, 
försörjningstrygghet, hållbarhet).
En robustare behovsanalys som kombinerar både 
el- och gasmarknaderna kommer att finnas i slutet av 
2016. Se kommissionens svar på rekommendation 7 a.
Vid urvalet av projekt som kräver offentligt stöd, 
beaktas även utvecklingsgrad och andra utvärderings -
kriterier vid urvalet av vilka åtgärder som kommer 
i fråga för finansiellt stöd. Kommissionen samarbe -
tar nära med Europeiska investeringsbanken och 
andra berörda parter för att öka det tekniska stödet 
för att förbättra planeringen av projekt av strate -
giskt intresse. Därför förutses inte några ytterligare 
åtgärder.Rekommendation 7 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen har redan agerat i detta avseende. 
Arbetet med att utveckla de tioåriga nätutvecklings -
planerna och (sedan 2013) den tillhörande kostnads- 
och intäktsanalysen har pågått kontinuerligt. Dess -
utom förutser artikel 11.8 i TEN-E-förordningen att en 
(sammanlänkad) el- och gasnätsmodell ska utvecklas 
av Entso och lämnas in till kommissionen och Acer 
senast den 31 december 2016. Kommissionen kommer 
att se till att detta sker i tid.
Rekommendation 7 b)
Kommissionen godtar delvis rekommendationen.
Inrättandet av en intern funktion för analys och ut-  
formning kan få stora konsekvenser på resurserna, 
antingen för kommissionen eller för Acer. Ett tänkbart 
alternativ till detta är utlokalisering av denna funktion 
till Entso, medan Acer och kommissionen får utöva 
översynen och kontrollen.
Rekommendation 7 c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Den kostnads- och intäktsanalys för hela energisys-  
tem som ligger till grund för planerings- och behovs -
bedömningen och de tioåriga nätutvecklingsplanerna 
upprättas av Entso i nära samarbete med både kom -
missionen och Acer.
125
De båda Entso-nätverkens arbete med att utveckla de 
tioåriga nätutvecklingsplanerna ger för såväl gas- som 
elektricitetsområdet en god överblick över var nätsin -
vesteringar behövs på EU-nivå.
Kommissionens svar 79
126
Vad gäller ESI-fonderna har Eruf utformats för att 
förbättra försörjningstryggheten både för det egna 
landet och för grannländerna inom det mer övergri -
pande målet att främja hållbar transport och avlägsna 
flaskhalsar i viktiga nätverksinfrastrukturer. Försörj -
ningstryggheten är ett av målen med den inre mark -
naden. ESI-fondernas förhandsvillkor, som infördes 
i den rättsliga ramen för 2014–2020 för att garantera 
effektiviteten hos ESI-fondernas investeringar, bidrar 
till reformer på den inre marknaden och hjälper till att 
förbättra genomförandet av projekt som finansieras 
av ESI-fonderna.
Det är tydligt att FSE har ett mål med avseende på 
den inre marknaden för energi enligt artikel 4 i förord -
ningen. Detta framhålls som ett av de huvudmål som 
ska hanteras genom de två första arbetsprogrammen 
enligt artikel 17.6.
Det är dock inte möjligt att länka FSE-finansieringen 
till närvaron/frånvaron av reformer på den inre mark -
naden för energi, såsom förklaras i kommissionens 
svar på rekommendation 9.
Rekommendation 9
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är fast övertygad om att lika stora 
framsteg behöver göras i fråga om regleringen av 
infrastrukturen och marknaden om en effektiv inre 
marknad för energi ska kunna säkerställas. Strikt vill -
korlighet skulle dock vara för komplicerad att genom -
föra på ett rättsligt bindande sätt och riskerar därför 
att skada utvecklingen av nödvändig infrastruktur.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Syftet med denna revision var att försöka avgöra om de 
politiska åtgärderna för den inre marknaden för energi 
och EU:s bidrag till energiinfrastruktur har främjat 
energitryggheten på ett ändamålsenligt sätt. EU:s mål att 
fullborda den inre marknaden för energi senast 2014 
uppnåddes inte. Energiinfrastrukturen i Europa är i 
allmänhet ännu inte utformad för helt integrerade 
marknader och ger därför inte någon reell försörjnings-
trygghet i dag. Det finansiella stödet från EU:s budget 
inom området för energiinfrastruktur har endast gett ett 
begränsat bidrag till den inre marknaden för energi och 
försörjningstryggheten.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN