[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.2.2007

SEK(2007) 190 slutlig

Rekommendation

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Allmän bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Litauens första konvergensprogram lades fram i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

bakgrund till bedömningen av det uppdaterade programmet

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Litauens konvergensprogram, som lades fram den 13 december 2006, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det nya konvergensprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet).

3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Litauen har framgångsrikt genomfört övergången till en fungerande marknadsekonomi och är nu ett av de länder som har den högsta produktionstillväxten bland EU:s medlemsstater. BNP per capita låg på strax ovanför 50 % av EU-genomsnittet under 2005. Den inhemska efterfrågan har ökat snabbt under de senaste åren vilket delvis speglar den kraftiga kredittillväxten som har blivit den största drivkraften för den ekonomiska tillväxten och som lett till högre underskott i de utrikes affärerna. Efter en period med icke-inflationsdrivande tillväxt ökade inflationen från mitten av 2004 vilket förklaras av en kombination faktorer, inbegripet ökningar i priserna på obearbetade livsmedel och energi och betydande löneökningar mot bakgrund av en alltmer överhettad arbetsmarknad. Regeringen har uppvisat goda resultat i fråga om att uppfylla sina finanspolitiska mål under de senaste åren även om den hade kunnat utnyttja de goda tider som Litauen har haft bättre.

Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 mars 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2005–2008. ”Med hänsyn till goda tillväxtutsikter samt för att säkerställa en hållbar konvergens med EU”, uppmanade rådet Litauen att ”i) vidta kraftigare åtgärder för en strukturell anpassning av de offentliga finanserna för att snabbare nå det medelfristiga målet, och ii) i synnerhet sätta ett mer ambitiöst mål för underskottet i den offentliga sektorns finanser 2006, och se till att ett utfall som är bättre än väntat 2005 överförs till 2006 och därefter”.

Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Rapporten om genomförandet av Litauens nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lades fram den 13 oktober 2006. I Litauens nationella reformprogram anges följande centrala problem och prioriteringar: att upprätthålla en snabb ekonomisk tillväxt och en stabil makroekonomisk miljö, att främja de litauiska företagens konkurrenskraft samt att främja sysselsättning och investeringar i humankapital.

Av kommissionens bedömning av det programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006[2]) framgår att Litauen gör goda framsteg i genomförandet av det nationella reformprogrammet på de flesta centrala politikområden som omfattar såväl makro- och mikroekonomi som sysselsättningssektorn. Det återstår dock mycket att göra eftersom många viktiga åtgärder fortfarande befinner sig på utformningsstadiet.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga? Vilket är medlemsstatens medelfristiga mål för de offentliga finanserna? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål? Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln? I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna. När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), ingår det ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken? Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

4. Den [27 februari 2007] granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. Uppdateringen lades fram nästan två veckor efter den tidsfrist den 1 december som fastställdes i uppförandekoden med hänsyn till en förändring i godkännandeförfarandet som nu inbegriper parlamentet.

5. Enligt programmets bakomliggande markoekonomiska scenario räknar man med att BNP-tillväxten successivt mattas av från 7,8 % 2006 till 4,5 % 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på försiktiga tillväxtantaganden från 2007. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara tilltagna i underkant mot bakgrund av den senare tidens utveckling.

6. Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,4 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. I det uppdaterade programmet beräknas underskottet till 1,2 % av BNP. Preliminära siffror för hela 2006 tyder emellertid på att underskottet blir ännu lägre och att det ligger nära balans. Detta beror på en högre ekonomisk aktivitet och sysselsättning än vad som hade förutsetts, snabbare löneökningar och förbättringar i skatteuppbörden och uppnåddes trots en ändring i budgeten i juli 2006 som ökade utgifterna med ca 0,5 % av BNP.

7. Programmets viktigaste mål är att successivt minska underskottet i den offentliga sektorns finanser under hela programperioden för att uppnå det medelfristiga målet (se nedan) till 2008 och en balanserad budget 2009. Det primära underskottet förväntas nå balans till 2007 och visa ett överskott på 0,8 % av BNP vid programperiodens slut. Jämfört med den tidigare uppdateringen är den planerade anpassningen mer ambitiös, men genomförandet av åtgärderna har senarelagts mot ett mindre fördelaktigt makroekonomiskt scenario mot slutet av programperioden. Den planerade finanspolitiska konsolideringen bygger på en ökning av inkomstkvoten som är högre än ökningen av utgiftskvoten (2,6 procentenheter jämfört med 1,4 procentenheter). På inkomstsidan förklaras endast 0,5 procentenheter av en ökning i skattekvoten som huvudsakligen beror på en förväntad förbättring av skatteuppbörden. Resten av ökningen anges inte i programmet men den verkar vara kopplad till inflödet av EU-medel. På utgiftssidan har förändringarna sin grund i en ökning av offentliga investeringar, sociala transfereringar och ”övriga” primära utgifter, som inte helt uppvägs av en betydande minskning av den offentliga konsumtionen som andel av BNP (med över två procentenheter).

8. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras att gradvis successivt förbättras från ett överskott på 1¾ % av BNP för 2006 till ett överskott på ½ % av BNP för 2009. Liksom i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som läggs fram i programmet ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, som man i programmet avser att nå till 2008. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

9. Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela uppväga varandra fram till 2007, men utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats från 2008 och framåt. Den finanspolitiska strategin bygger på en betydande ökning av intäktskvoten och en väsentlig minskning av den offentliga konsumtionens andel av BNP, som kunde ha varit bättre underbyggd, med beaktande av den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna som inte är tillräckligt bindande. Även om de troliga överskjutande effekterna av ett lägre underskott än beräknat 2006 tyder på att målet för 2007 kan komma att uppnås medför bristen på detaljerad information om de planerade åtgärderna en avsevärd osäkerhet vad gäller uppnåendet av de finanspolitiska målen från 2008 och framåt.

10. Utifrån denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås till 2008 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under hela programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Enligt programmet skall takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Med hänsyn till de risker som anges ovan bör den planerade strukturella anpassningen stärkas genom att den stöds av åtgärder så att den årliga förbättringen av det strukturella saldot ligger på 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de länder som deltar i ERM II.

11. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 18½ % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas bruttoskuldkvoten ligga kvar på ca 19 % av BNP under 2007–2008 innan den minskar till 17¾ % under 2009.

12. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre i Litauen är genomsnittet i EU och genom antagna pensionsreformer begränsas ökningen av pensionsutgifterna under kommande årtionden. Den nuvarande bruttoskuldnivån i Litauen är mycket låg och en förbättring av de offentliga finanserna såsom planerats i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att tygla riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller Litauen vara utsatt för små risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

13. Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Emellertid ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna verkar ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet betonas i båda programmen de pågående pensions-, sjukvårds- och skattereformerna. De mål för underskotten i de offentliga finanserna som presenterades i konvergensprogrammet är emellertid betydligt lägre än de som presenterades i det nationella reformprogrammet.

14. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

15. När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna[6].

Sammantaget är slutsatsen att, med hänsyn till goda tillväxtutsikter, räknar man i programmet med framsteg mot det medelfristiga målet som beräknas uppnås till 2008. Det finns emellertid risker för uppnåendet av budgetmålen från 2008 och framåt.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Litauen att göra följande:

i) Utnyttja de goda tiderna genom att sträva efter ett mer krävande mål för underskottet 2007 med tanke på ett troligtvis bättre underskottsutfall 2006 och stödja anpassningstakten mot det medelfristiga målet med åtgärder som garanterar att den årliga förbättringen av det strukturella saldot ligger på 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II.

ii) Förbättra den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP (förändring i %) | KP nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |

KOM nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | Upp-gift saknas |

HIKP-inflation ( i %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |

KOM nov. 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | Upp-gift saknas |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KP Dec 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | -1,9 |

KOM Nov 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | -0,6 | Upp-gift saknas |

KP dec. 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | Upp-gift saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | KP dec. 2006 | -0,5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,0 |

KOM nov. 2006 | -0,5 | -1,0 | -1,2 | -1,3 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | Upp-gift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 0,3 | -0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |

KOM nov. 2006 | 0,3 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,4 | Upp-gift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KP dec. 20061 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM nov. 2006 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | Upp-gift saknas |

KP dec. 20051 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | Upp-gift saknas |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | KP dec. 20063 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM nov. 20064 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | Upp-gift saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |

KOM nov. 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | Upp-gift saknas |

KP dec. 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | Upp-gift saknas |

Anmärkningar: 1Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. 2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 3Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 4 Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 5Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % respektive 7,9 % under perioden 2005–2008. Källor: Konvergensprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: ”Genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning – Ett år av resultat”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574 slutlig, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Särskilt saknas uppgifter om delkomponenterna i stock- och flödesjusteringarna och om de bidrag till potentiell BNP som arbetskraft, kapital och TFP (total faktorproduktivitet) utgör.