[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.10.2009

KOM(2009)479 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Internet

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Internet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Meddelandets syften 4

3. Framtidens Internet – ett verktyg för en smartare värld 5

3.1. Trender inom smart infrastruktur 5

3.2. Trender bakom framtidens Internet 6

4. Ett europeiskt utkast till framtidens Internet 7

4.1. Framtidens Internet i sjunde ramprogrammet 7

4.2. Medlemsstaternas initiativ för framtidens Internet 8

4.3. Industri och innovation 8

5. Insatser för framtidens Internet 9

5.1. Öka investeringarna inom FoU om framtidens Internet 9

5.2. Bygga vidare på medlemsstaternas initiativ och främja framtidens Internet på internationell nivå 10

5.3. Ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Internet 10

6. Slutsats 12

INLEDNING

I och med sin betydelse för den sociala och ekonomiska utvecklingen har Internet blivit en av vår tids mest kritiska infrastrukturer, på samma sätt som järnvägar, vägar och lufttransportnät under det förra århundradet. Internet driver den nya tjänsteekonomin och framväxten av den ”femte friheten” och ett verkligt kunskapsbaserat samhälle[1].

De förändringar som Internet har inneburit för våra ekonomier och samhällen kommer att bli ännu mer framträdande i framtiden, med informations- och kommunikationsteknik och blomstrande nya affärsmodeller och samhällsnyttiga tillämpningar som drivande kraft.

Vissa samhällstjänster som hälsa, mobilitet och miljöövervakning och energiförvaltning fungerar för närvarande tack vare komplexa infrastrukturer som traditionellt inte varit Internetbaserade. Dessa infrastrukturer kan göras ”smarta”, dvs. mycket effektivare och hållbarare, så snart Internet har integrerats helt i deras grundläggande funktioner och processer. Nya effektivitetsnivåer och produktivitetsvinster kommer dock bara att uppnås om de tekniska hindren övervinns med hjälp av tvärvetenskapliga och öppna innovativa strategier.

Internet har möjliggjort flera innovationsvågor: först med introduktionen av webben, sedan med integreringen av kommunikationstjänster och audiovisuella tjänster (t.ex. VoIP and IPTV)[2] och mer nyligen med en mängd tjänster och tillämpningar online. I och med den storskaliga integreringen av en rad olika tekniker som distribuerade datorplattformar, web 2.0, P2P-tjänster, olika typer av bredbandsnät, mobila mottagare och sensorer (”saker”) har det dock blivit möjligt att ”tänka om” den Internetstruktur som utformades för mer än trettio år sedan. Tillförlitlighet och säkerhet är centrala frågor som kräver nya lösningar. Det krävs nya funktioner med ständigt ökande resultatnivåer för att klara av realtidskraven hos de nya tillämpningarna.

Utöver de rent tekniska frågorna kommer framtidens Internetinfrastruktur också att medföra en omstrukturering av processerna för affärsinteraktion och social interaktion, och detta kan bli ett gyllene tillfälle för europeiska aktörer att leda en ny innovationsvåg och inta en position i Internetekonomin som svarar mot det tekniska och vetenskapliga kunnandet.

På andra ställen i världen, t.ex. i USA, Japan, Korea och Kina, har framtidens Internet växt till en strategisk prioritering. I EU har det blivit en prioritering inom sjunde ramprogrammets IKT-forskningsprogram, och omkring 20 % av IKT-budgeten stöder forskning och utveckling på området. Flera medlemsstater har också satt igång ambitiösa initiativ.

Om Europa ska bli en ledande region inom framtida Internetteknik och -tillämpningar krävs ett samstämmigt grepp för att utnyttja det pågående arbetet på EU-nivå och runtom i medlemsstaterna.

Europeiska unionen har tagit flera initiativ inom ramen för en bredare policysatsning på Internet, bland annat att driva på innovativ Internetteknik som IPv6[3] och skapa en gynnsam miljö för ”sakernas Internet”[4], samtidigt som det främjar de grundläggande principer som styr Internet: principen om uppkoppling mellan användare, öppenhet och kompatibilitet. Det är viktigt att redan tidigt skörda frukterna av långsiktiga forskningsinvesteringar, med innovationsinitiativ på kort till medellång sikt som kan leda till framväxt av nya industri- och tjänsteföretag.

Det krävs nu en övergripande strategi för det digitala samhället och den digitala ekonomin, som omfattar framtidens Internet som en grundpelare. Denna strategi och de insatser som anges i detta meddelande kommer att tas med i en omfattande digital dagordning för EU som kommissionen kommer att lägga fram under loppet av nästa år. Dagordningen ska behandla de största hindren för en verklig digital inre marknad, främja investering i höghastighets-Internet och motverka uppkomsten av en oacceptabel digital klyfta[5].

MEDDELANDETS SYFTEN

Den tekniska utveckling som förväntas för framtidens Internet och trenderna mot smart infrastruktur (inom energi, mobilitet, hälsa, arbete, miljö etc.) innebär att Europa får möjlighet att gå mot en hållbar ekonomi, i linje med kommissionens återhämtningspaket som antogs den 26 november 2008[6].

Om framtidens Internetteknik kan utnyttjas på rätt sätt inom smart infrastruktur får Europa stora möjligheter att öka sin konkurrenskraft inom framväxande teknik och system som sensornätverk[7] eller datormoln (”cloud computing”) och det kommer att bli möjligt att mäta, övervaka och behandla enorma mängder information[8].

Det här meddelandet är tänkt att ge den ram som behövs för att utnyttja trenderna på bästa sätt och stödja framväxten av ett ”smart” samhälle samtidigt som konkurrenskraften inom Europas IKT-industri ökas, särskilt genom att

- bygga vidare på de steg som redan tagits på EU-nivå för att flytta fram Interntteknikens gränser,

- konsolidera strategin på kort till medellång sikt , lägga ny tonvikt vid de centrala delarna och uppmuntra nya initiativ som kan hjälpa Europa att bli ledande inom framtidens Internet,

- förbereda lanseringen av det offentlig-privata partnerskapsinitiativet (PPP) om framtidens Internet , som även uppmuntras av medlemsstaterna[9] och näringslivet[10].

Att ta tillfället i akt innebär

- att upprätta nära partnerskap mellan intressenterna inom de olika områdena, IKT och smart infrastruktur,

- att överbrygga fragmentering och att bygga upp en kritisk massa på EU-nivå,

- att främja konkurrens, öppenhet och standardisering, involvera konsumenterna/allmänheten, skapa tillförlitlighet, säkerhet och skydd av uppgifter, med en öppen och demokratisk förvaltning samt kontroll av tjänsteutbudet som ledande principer.

Tack vare ett branschstyrt offentlig-privat partnerskap genomfört med de ramprogramsmekanismer som redan finns på plats i de kommande IKT-arbetsprogrammen för 2011–2013, kommer dessa verksamheter att kunna komma igång snabbt. Det offentlig-privata partnerskapet kommer att kunna bygga vidare på de fem europeiska teknikplattformarnas[11] (ETP) arbete, bland annat genom korsbefruktning med de Internetrelaterade frågorna i deras respektive strategiska forskningsagendor.

FRAMTIDENS INTERNET – ETT VERKTYG FÖR EN SMARTARE VÄRLD

Ett flertal initiativ har redan inletts världen över för att göra infrastrukturen för sociala tillämpningar ”smartare”. De strävar alla efter en hållbarare och effektivare ekonomi, en harmoniserad användning av naturresurserna, mildrade effekter av klimatförändringarna samt miljöskydd. Allmänheten är mycket intresserad av denna typ av företag. I Europa erbjuder klimat- och energipaketet[12] ambitiösa politiska ramar för en översyn av den infrastruktur som fyller allmänna behov.

Trender inom smart infrastruktur

Många av initiativen kommer att på bred front utnyttja Internetanslutning och distribuerad databehandling för att omforma sina företags- och driftsprocesser och göra dem ”smarta”.

Exempel på smart infrastruktur:

- Smarta energinät: Elproduktionen i världen kommer i det närmaste att fördubblas från omkring 17,3 biljoner kilowattimmar (kWh) 2005 till 33,3 biljoner kWh 2030. Energinäten riskerar att allt oftare utsättas för överbelastning och strömavbrott. Internetanslutning, datorkapacitet, digitala sensorer och fjärrstyrda överförings- och distributionssystem kommer att göra näten smartare, grönare och effektivare[13]. De ”smarta energinäten” eller ”Internet för energi” kan bli mer känsliga, interaktiva och öppna än dagens nät. De kan hantera nya förnybara energikällor, klara samordnad fakturering baserad på mätarställningar och ge konsumenterna information om deras användningsnivå, de underlättar effektivare kontroll av näten från försörjningsföretagens sida och bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. För vissa pilotprojekt har dagens Internetteknik gjort det möjligt att minska toppbelastningarna med mer än 15 %.

- Smarta miljöinformationssystem : Användningen av sensornätverk för insamling av miljödata i realtid eller nära realtid är ett växande tillämpningsområde. Det krävs Internetanslutning för behandling, spridning och integrering av data i komplexa informationssystem. Dessa miljöinformationstjänster förväntas också att vara till nytta för en lång rad sektorer som lokalisering och drift av olika produktionscentrum för förnybar energi, effektiv förvaltning av intelligenta byggnader, säkrare vägtransportsystem och information till allmänheten om miljörisker och -faror[14].

- Smarta system för transport och mobilitet: Trafikstockningar beräknas kosta Europa 135 miljarder euro om året. Bara i Tyskland beräknas trafikstockningar kosta 33 miljoner liter bränsle och 13 miljoner outnyttjade timmar varje dag, vilket motsvarar en ekonomisk förlust på 250 miljoner euro per dag[15]. Att bygga nya vägar är oftast inte ett hållbart alternativ. Att däremot göra vägar och bilar ”intelligenta” med hjälp av intelligenta transportsystem (ITS)[16] – t.ex. med sensornätverk, radiofrekvensidentifiering och positionsbestämningssystem[17] – erbjuder lovande alternativ. Internet erbjuder lösningar för att sammankoppla dessa olika tekniker och effektivisera mobiliteten genom realtidsförvaltning av offentliga och privata transportresurser, reseinformation och verktyg för beslutfattande, med vida större kapacitet än dagens lösningar[18].

- Smarta hälsovårdssystem : För att minska de medicinska kostnaderna och öka patienternas komfort ges medicinsk behandling i allt högre grad i hemmet i stället för på sjukhus. Forskningsexperiment har gjorts nyligen för att utveckla teknik för bruk i hemmiljö som har kapacitet att assistera patienter och uppfyller deras informations- och kommunikationsbehov. Denna teknik kombinerar olika komponenter (sensorer, aktuatorer, särskild hårdvara och utrustning), nätverk och tjänsteplattformar i syfte att utnyttja information om hälsotillstånd, patientjournaler, allergier och sjukdomar. Dessa enorma databaser kan användas antingen för sjukvårdstjänster eller för forskning eller statistiska ändamål.

Denna nätverksinfrastruktur är ett typisk exempel på Internetdriven teknik som bidrar till att effektivisera vitala vardagsprocesser både ekonomiskt och socialt. I Europa har flera städer startat pilotprojekt på dessa områden, om än i mindre skala: Stockholm (transportsystem), Amsterdam (mobilitet och arbete), Malta (energinät), Paris (hälsovård) och många andra över hela världen.

Denna utveckling har redan anammats av framstående Internetföretag. Den kommer att fortsätta även i framtiden och öppnar stora möjligheter både för allmänheten och privata intressenter. Det är dags för Europa att ta tillfället i akt och utarbeta en ambitiös strategi i riktning mot effektivare Internetstödd infrastruktur.

Trender bakom framtidens Internet

De nya tillämpningsmöjligheternas stora räckvidd och omfattning väcker även oro för att den nuvarande Internetinfrastrukturen inte ska ha tillräckligt stor kapacitet:

- Användarantalet exploderar . Ett flertal EU-medlemsstater planerar anslutning via minst 100 Mb/s förbindelse senast 2015. Andra länder i världen (t.ex. Korea) har målet att erbjuda landstäckande anslutning via 1 Gb/s förbindelse senast 2012, vilket innebär en 250-faldig ökning jämfört med det genomsnittliga bredbandstillträde som erbjuds i dag.

- Mängden data som skickas över Internet ökar med 60 % varje år . Trender som P2P, videodelning och HDTV online kommer att innebära att Internettrafiken kommer att fortsätta sin exponentiella ökning. Flaskhalsarna förvärras av de för närvarande små incitamenten till att investera i infrastruktur.

- Fram till 2012 kommer antalet Internetanvändare att öka med ytterligare 1 miljard i takt med att mobila bredband börjar användas världen över, trots att Internet inte är utformat för mobil användning.

- Virus och andra attacker frodas på Internet och webben. Stölderna av elektroniska identiteter och integritetsintrången på grund av olämplig användning av personuppgifter och kritiska företagsdata ökar också. I och med den massiva utbredningen av sensorbaserad infrastruktur och den ständigt ökande mängden utrustning med tillträde till Internet kan vi vänta oss allt fler säkerhetsproblem och tekniska brister, och cyberkriminaliteten kommer att öka lavinartat. Bristen på ”tillförlitliga miljöer” försvårar saken ytterligare.

- Internettjänsterna[19] växer som svampar . Detta späs på genom framväxten av vad som är känt som den öppna innovationsmodellen och datormoln[20]. Datormoln minskar radikalt hindren för marknadstillträde för tjänsteleverantörer, särskilt för små och medelstora företag.

- Miljarder olika typer av utrustning, sensorer, tjänster och ”saker” förväntas komma online . Detta kommer att göra den befintliga infrastrukturen ”smartare” och leda till att dessa tjänster kan användas av allmänheten, företag och offentliga administrationer på lika villkor. Vår kapacitet att använda övergripande strategier till stöd för olika samhällstillämpningar måste öka.

Det går inte att komma med ett renodlat tekniskt svar på utmaningarna bakom dessa trender. Det krävs en starkare länk mellan utvecklingen av teknik och användar- och tillämpningskraven.

ETT EUROPEISKT UTKAST TILL FRAMTIDENS INTERNET

Framtidens Internet i sjunde ramprogrammet

Kommissionen har redan erkänt vikten av Framtidens Internet[21].

Inom sjunde ramprogrammet har åtgärder vidtagits för att göra Europa till en ledande region på teknikens område.

Den aktuella EU-forskningen om framtidens Internet utgörs av cirka 90 projekt där över 500 europeiska företag deltar, och med en total EU-finansiering på cirka 400 miljoner euro, i genomsnitt över tvåårsperioder. Arbetet innefattar FIRE-initiativet (Future Internet Research and Experimentation) som ger stöd till experimentella storskaliga testanläggningar för att utvärdera framtida Internetteknik och förutse kommande behov, samhällsaspekter och ekonomiska aspekter.

Även forskningsnätverket Géant ger stöd för tidigt införande av samt tester och experiment avseende framtidens Internet[22].

Denna investering har haft en stor enande verkan för Europas forskarsamhälle, särskilt genom inrättandet av FIA (Future Internet Assembly)[23].

Den forskning som hittills gjorts behöver stärkas ytterligare genom att man

- utökar förbindelserna mellan de olika tekniska domäner som bidrar till framväxten av framtidens Internet,

- utvecklar en förståelse för de socioekonomiska kraven och deras betydelse för tekniken,

- drar nytta av höghastighetsnät för forskning, till exempel Géant, för stöd till tidigt införande av och tester och experiment avseende framtidens Internet.

Medlemsstaternas initiativ för framtidens Internet

I många medlemsstater pågår nationella initiativ. En arbetsgrupp med företrädare från medlemsstaterna utredde 2008 möjligheten att utforma gemensamma strategier inom detta område[24] med tanke på det stora antalet ämnen, strategier och industripolitiska aspekter. I sin rapport uttrycker medlemsstaterna fördelen med att främja framväxten av tillämpningar på EU-nivå och inrätta experiment- och testanläggningar .

Ett forum för framtidens Internet (FIF)[25] inrättades för att samordna nationella initiativ, vilket visar medlemsstaternas vilja att samarbeta för att utveckla framtidens Internet genom att utbyta information, bästa praxis och uppgifter om jämförbara tekniker och tillämpningar. Det uppmuntrar även innovativa lösningar för gemensamma behov, eventuellt genom offentlig upphandling.

Industri och innovation

Från ett industripolitiskt perspektiv uppmuntrar Europeiska kommissionen partnerskap mellan näringslivet och den akademiska världen genom utbyte av forskningsplaner. Fem europeiska teknikplattformar (ETP) är för närvarande verksamma inom framtidens Internetteknik och -system: eMobility, NEM, NESSI, ISI och EPoSS.

De har bidragit till att fastställa vilken forskning som ska prioriteras på EU-nivå.

Tiden är nu mogen för ett mer riktat och samordnat partnerskap mellan intressenterna med sikte på branschens gemensamma mål. Därför har en grupp framstående IKT-företag i Europa tagit initiativet att fastställa innehållet i och strukturen för ett offentlig-privat partnerskap.

INSATSER FÖR FRAMTIDENS INTERNET

Framtidens Internet kommer inte att vara som i dag fast större, utan snarare en infrastruktur som bygger på ny teknik i stor skala och därmed kan ge upphov till nya tillämpningsklasser och affärsmodeller.

Europa behöver ta sig an frågor och göra prioriteringar i samband med den planerade digitala dagordningen. Följande tre inbördes relaterade områden har identifierats:

- Öka investeringarna inom FoU, vilket stimulerar privata investeringar.

- Bygga vidare på medlemsstaternas initiativ.

- Inleda ett offentlig-privat partnerskap med aktörer inom branschen.

Öppenhet, demokratisk styrning av kritiska resurser, styrning med insyn, användardeltagande i program för öppen innovation, tillförlitligt uppgiftsskydd och säkerhet kommer att ingå i de föreslagna åtgärderna som ledande principer för framtidens Internet.

Öka investeringarna inom FoU om framtidens Internet

Det krävs en långsiktig strategi för framtidens Internet, vilket medför varaktiga forskningsinvesteringar som inte snedvrider konkurrensen.

Åtgärder: Kommissionen avser att anslå minst 200 miljoner euro per år inom sjunde ramprogrammets IKT-forskningsprogram för perioden 2011–2013 som stöd för forskning om framtidens Internet, på medellång till lång sikt och utanför det föreslagna offentlig-privata partnerskapet. Inom ramen för sin reglerings- och forskningspolitik kommer kommissionen att anta en övergripande strategi för FoU avseende framtidens Internet i syfte att övervinna de tekniska hindren och samtidigt hantera användardeltagande, styrning, standardisering och immateriella rättigheter. Kommissionen kommer aktivt att lyfta fram FIA som ett verktyg för att konsolidera FoU, informera om resultat, utforska vidare prioriteringar och scenarier för forskningen och dess tillämpning, göra insatserna mindre fragmenterade och stödja tillämpningar av framtidens Internet genom ”smart infrastruktur”. |

Bygga vidare på medlemsstaternas initiativ och främja framtidens Internet på internationell nivå

- Även om medlemsstaternas initiativ redan är betydande kommer de i förekommande fall att gynnas av ömsesidig synlighet och gemensamma strategier. På grund av komplexiteten i framtidens Internet, som förenar stora grupper av aktörer och experter, krävs en strukturerad mekanism för att undvika fragmenterade insatser och för att sätta upp gemensamma mål. Gemensamma åtgärder är därför ovärderliga för att föra samman de olika initiativen och göra Europa till en mer inflytelserik internationell aktör.

Åtgärder: Kommissionen kommer att bidra aktivt till ett ambitiöst arbetsprogram för medlemsstaternas forum för framtidens Internet i syfte att göra insatserna mindre fragmenterade, fastställa bästa praxis samt maximera den framtida användningen av sociala Internettillämpningar, eventuellt genom offentlig upphandling. Kommissionen kommer regelbundet att informera forumet för framtidens Internet om de framsteg som gjorts inom det offentlig-privata partnerskapet när det gäller att göra insatserna mindre fragmenterade och utbyta bästa praxis. Kommissionen kommer att intensifiera sitt arbete för att förbättra EU:s bilaterala och multilaterala internationella partnerskap med andra ledande initiativ för framtidens Internet i syfte att främja globala standarder och driftskompatibilitet för framtidens Internet i linje med den politik som kommissionen antagit på detta område[26]. |

Ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Internet

- Framtidens Internet kommer att påskynda en ny industriell revolution där Internetoperatörer, tjänsteutvecklare och tillverkare av utrustning kommer att uppmuntras att samarbeta med offentliga aktörer. Detta kan genomföras om man använder delresultaten av den långsiktiga forskningen för att tillgodose efterfrågan efter smartare tjänster.

Därför har branschen nyligen inlett[27] och föreslagit[28] ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Internet baserat på det partnerskap som har pågått sedan mitten av 2008. En viktig del i ett sådant partnerskap skulle vara att utveckla öppna och standardiserade sektorsöverskridande tjänsteplattformar.

Ur EU-politikens perspektiv ligger sektorer såsom hälsovård, mobilitet, miljö samt energihushållning bra till för nya smarta Internetdrivna infrastrukturer som kommer att göra det enkelt för miljontals användare och konsumenter att snabbt börja använda tjänsterna.

Partnerskapets innehåll och inriktning

Det föreslagna partnerskapet bör ha följande mål:

1. Öka effektiviteten i affärsprocesser och i infrastrukturer och tillämpningar med högt samhällsvärde genom att använda omvärderade Internetarkitekturer, tjänster och tekniker i storskaliga tillämpningar.

2. Arbeta med arkitekturer och plattformar för tjänster med tanke på de långsiktiga Internetbehoven och uppmuntra EU:s industri att arbeta med frågan om smarta infrastrukturer och samtidigt bidra till EU-politiken genom innovation, hållbar tillväxt, energi och miljömål.

3. Främja sektorsöverskridande industriella partnerskapen omkring värdekedjorna för framtidens Internet med deltagande av användare och offentliga myndigheter på lokal, regional och nationell nivå.

4. Använda Internetinfrastrukturen som en öppen, säker och tillförlitlig plattform för att bygga nätverksanslutna tillämpningar baserade på användarcentrerade system för öppen innovation.

5. Arbeta med reglerings- och forskningsfrågor som driftskompatibilitet, öppenhet, standarder, datasäkerhet och integritet inom ramen för framtidens Internet och smarta användningsscenarier. På så sätt kan man även komma fram till de metoder och förfaranden och den bästa praxis som krävs för gränsöverskridande frågor, som att förebygga cyberkriminalitet, där en hög grad av offentlig-privat partnerskap krävs. Den offentliga sektorns deltagande i det offentlig-privata partnerskapet kommer att bidra till framsteg inom dessa icke-tekniska frågor.

6. Maximera samhällsnyttan genom deltagande av det civila samhället och konsumentorganisationer där detta behövs.

Genomförande av parnerskapsinitiativet

För ett snabbt genomförande av partnerskapsinitiativet är det viktigt att först och främst utnyttja det sjunde ramprogrammets instrument, med sikte på att få fram tidiga resultat redan på medellång sikt, dvs. före 2015.

Under den sista genomförandeperioden för sjunde ramprogrammets IKT-tema (2011–2013) planerar kommissionen en tilldelning på 300 miljoner euro för att kicka igång initiativet – med en kritisk massa av intressenter, Internetteknik och tillämpningsscenarier. Beloppet kommer att öronmärkas inom IKT-arbetsprogrammets budget och initiativet kommer att komplettera det arbete som avser den långsiktiga forskningen och dess utmaningar.

Forskarsamhället och medlemsstaterna kommer att spela en central roll i partnerskapsinitiativets utveckling.

Kommissionen har utgående från erfarenheter med inrättandet av befintliga gemensamma teknikinitiativ börjat se över de rättsliga och administrativa strukturerna för gemensamma teknikinitiativ för att se till att de verkligen kan nå upp till sina mål. I ljuset av framgångarna med detta kommer kommissionen i samverkan med den privata sektorn att undersöka möjligheten att skapa ett framtida gemensamt teknikinitiativ på detta område. Det skulle kunna ge partnerskapsinitiativet en konsoliderad strategisk forskningsdagordning som grundval, och tillhandahålla omfattande resurser både från den offentliga och från den privata sektorn. Dessutom skulle en sådan lösning medföra ett starkt gemensamt engagemang för att uppnå målsättningarna.

Handlingslinje: Kommissionen kommer att utarbeta det arbetsprogram och de särskilda utvärderings- och verksamhetsmetoder som ska gälla för partnerskapsinitiativet för framtidens Internet. Det kommer att ske i samarbete med branschen och med hjälp av det pågående ramprogrammets mekanismer. Kommissionen planerar att avsätta 300 miljoner euro under de kommande IKT-arbetsprogrammen för perioden 2011–2013 och den första förslagsinfordran kommer att äga rum 2010. Kommissionen förväntar sig att branschen kommer att ha tagit fram ett välfokuserat innehåll för partnerskapsinitiativet till mitten av 2010, avsett att uppfylla två mål: i) öka branschkompetensen i Europa på områdena teknik och system för framtidens Internet, och ii) stödja framväxten av allmännyttiga tillämpningar med ökad prestanda tack vare framtidens Internet. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att stödja partnerskapsinitiativet för framtidens Internet och hjälpa till att finslipa policy-/användarkraven, främst genom forumet för framtidens Internet. Så snart som översynen av de gemensamma teknikinitiativens rättsliga och administrativa struktur är avslutad kommer kommissionen att undersöka om det är möjligt att starta ett gemensamt teknikinitiativ om det framtida Internet. |

SLUTSATS

- Stegvis förändring och isolerad företagsinnovation är inte tillräckligt för att fördelarna med framtidens Internet ska komma till sin fulla rätt. Samarbetsbaserade tvärvetenskapliga gensvar som involverar forskningsenheter, IKT-branschen, intressenter från ett stort antal områden för allmännyttiga tjänster samt tillämpningsutvecklare är vad som krävs för att frambringa den förändring och etablera de nya tjänstemodeller som behövs. För flexibla och öppna innovationsstrategier som bereder väg för nya aktörer och idéer krävs nätkapacitet och att de Internetbaserade tjänsternas kan utnyttjas till sin fulla potential.

Detta meddelande föreslår en väg framåt för utvecklingen och framtidens Internet och är ett led i strävan att ställa Europa i spetsen för smarta Internetdrivna infrastrukturer som täcker hela Europa och stöder EU:s politiska mål.

I detta sammanhang krävs ett snabbt inrättande av ett branschdrivet offentlig-privat partnerskap som kompletterar den pågående långsiktiga forskning som drivs inom ramen för sjunde ramprogrammets IKT-arbetsprogram. Partnerskapsinitiativet kommer att bidra till att få branschkrafter och entreprenörer att ställa sig bakom en innovationsdriven agenda.

Genom partnerskapsinitiativet åtar sig kommissionen att själv bli den drivande kraften bakom denna strävan och uppmanar Europaparlamentet, rådet och alla aktörer att arbeta tillsammans för att uppnå de mycket lovande målen.

[1] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf.

[2] IP-telefoni, tjänster för IP-tv.

[3] KOM(2008) 313 slutlig, Handlingsplan för införandet av version 6 av Internetprotokollet (IPv6) i Europa .

[4] KOM(2009) 278 slutlig, Sakernas Internet: en handlingsplan för Europa.

[5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf

[6] KOM(2008) 800 slutlig, En ekonomisk återhämtningsplan för Europa .

[7] 76 miljoner sensorer för energinät har installerats världen över. Siffran kommer att fördubblas under de närmaste fyra åren.

[8] Se t.ex. punkt 44, KOM(2009) 279/4, Hållbara framtida transporter. Ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem .

[9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16616.en08.pdf.

[10] http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf.

[11] Teknikplattformarna eMobility, NEM, EP, oSS, ISI, NESSI.

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm

[13] Upp till 40 % av den producerade energin riskerar att gå förlorad på vägen till konsumenten.

[14] Se t.ex. Europeiska miljöbyråns webbplats om badvattenkvalitet: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer

[15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html.

[16] KOM(2008) 886 slutlig/2 Handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem i Europa .

[17] Dessa kan vara baserade på globala satellitnavigationssystem (GNSS) eller annan positionsbestämningsteknik.

[18] Nyligen utförda pilotprojekt i städer har redan visat att man med dagens teknik skulle kunna minska trafikstoppen med 20 % och växthusgasutsläppen med 12 %.

[19] Typiska exempel är Gmail, Facebook, Amazon ,ebay….

[20] Datormoln är en modell där resurser erbjuds som en tjänst över Internet i stället för att ägas och förvaltas av tjänsteleverantörerna.

[21] KOM(2008) 594, meddelande om framtida nätverk och Internet

[22] Se meddelandet IKT-infrastruktur för e-vetenskap :http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:SV:PDF.

[23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html.

[24] Rapport om framtidens Internet från en arbetsgrupp av ledande personer inom nationell IKT-forskning:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm.

[26] KOM(2008) 588, En strategisk europeisk ram för internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete .

[27] På grundval av de europeiska teknikplattformarna eMobility, NEM, NESSI, ISI och EPOSS.

[28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.