A4-0135/96

Förslag till resolution om kommissionens meddelande om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (KOM(95)0653 - C4-0250/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av artikel F2 i Fördraget om Europeiska unionen,

- med beaktande av kommissionens meddelande om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (KOM(95)0653 - C4-0250/96),

- med beaktande av sin undersökningskommittés rapport om uppkomsten av fascism och rasism i Europa ((Resultat från undersökningen, Strasbourg, december 1986. )),

- med beaktande av den gemensamma förklaringen mot rasism och främlingsfientlighet som Europaparlamentet, rådet och kommissionen antagit den 11 juni 1986 ((EGT nr C 158, 25.6.1986, s. 1.)),

- med beaktande av rapporten av undersökningskommittén mot rasism och främlingsfientlighet om undersökningskommitténs resultat av den 17 juli 1990 ((EGT nr C 284, 12.11.1990, s. 29.)),

- med beaktande av resolutionen som antogs av rådet och representanterna från medlemsstaternas regeringar den 29 maj 1990 ((EGT nr C 157, 27.6.1990, s. 1.)),

- med beaktande av resolutionen av den 21 april 1993 om att rasismen och främlingsfientligheten återigen är på frammarsch och risken för högerextremistiskt våld ((EGT nr C 150, 31.5.1993, s. 127.)),

- med beaktande av resolutionen om rasism och främlingsfientlighet av den 2 december 1993 ((EGT nr C 342, 20.12.1993, s. 19.)),

- med beaktande av resolutionen om zigenarnas situation i gemenskapen av den 21 april 1994 ((EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 372.)),

- med beaktande av resolutionen om etnisk rensning av den 20 april 1994 ((EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 221.)),

- med beaktande av resolutionen om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism av den 27 april 1995 ((EGT nr C 126, 22.6.1995, s. 75.)),

- med beaktande av resolutionen av den 15 juni 1995 om en minnesdag för förintelsens offer ((EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 132.)),

- med beaktande av resolutionen om diskriminering av zigenare av den 13 juli 1995 ((EGT nr C 249, 25.9.1995, s. 156.)),

- med beaktande av resolutionen om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism av den 26 oktober 1995 ((EGT nr C 308, 20.11.1995, s. 140.)),

- med beaktande av slutrapporten från rådgivande kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet för Europeiska rådets räkning i Cannes den 26 och 27 juni 1995 (Kahnkommissionen), (RAXEN 24),

- med beaktande av interimsrapporten från rådgivande kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet för Europeiska rådets räkning i Madrid den 15 och 16 december 1995, (RAXEN 58),

- med beaktande av rådets interimsrapport om genomförbarhetsundersökningen om ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet framlagd för Europeiska rådets räkning i Madrid december 1995,

- med beaktande av reflektionsgruppens rekommendation till Europeiska rådet, «En strategi för Europa», (REFLEX 21, december 1995),

- med beaktande av Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser i Dublin, (maj 1990), Maastricht, (december 1991), Edinburgh, (december 1992), Köpenhamn, (juni 1993), Korfu, (juni 1994), Essen, (december 1994), Cannes, (juni 1995), Madrid, (december 1995),

- med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté beträffande Europakommissionens arbete mot rasism och intolerans, (CAHLI (94)5, den 8 februari 1994),

- med beaktande av rekommendationen från Europarådets parlamentariska församling beträffande Europakommissionens arbete mot rasism och intolerans, (CAHLI, (94)4, den 8 februari 1994),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor samt yttrandena från budgetutskottet, utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt samt utskottet för socialfrågor och sysselsättning (A4-0135/96) och med beaktande av följande:

A. Europas historia har ett antal gånger fallit i händerna på rasism och etniskt hat med avskyvärda följder: folkmord på judar, zigenare, homosexuella och handikappade, miljontals militära och i synnerhet bland civila, deportering och förföljelse av befolkningsgrupper, etnisk rensning och massiv tvångsförflyttning med rotlösa människor som följd.

B. Utvecklingen av den europeiska integrationen efter andra världskriget var viktigaste reaktionen nationalsocialism fascism och totalitär kommunism som befolkningen i de europeiska länderna hade låtit sig manipuleras av. Det är väsentligt att inom denna ram skapa ett demokratiskt och europeiskt rättsväsende för att värna om de mänskliga rättigheterna.

C. Mångetniska och -kulturella grupper är ett uttryck för civilisation och stödjer det europeiska idealet. En levande kultur står dessutom öppen för kulturellt inflytande utifrån och visar en spontan tendens att ta över element från andra kulturer vilket har varit avgörande för många staters och folkslags historia.

D. Regeringars politik och även EU:s politik kan influeras av etniska fördomar. I rådets tillkännagivande angavs det i t.ex. strid med vetenskapliga rön att det skulle finnas ett samband mellan arbetslöshet i unionen och immigration.

E. Europeiska unionens agerande, till följd av ministerrådets politik, har möjliggjort etnisk rensning vid dess gränser och har gett skenet av att den Europeiska unionen inte är i stånd till och inte heller är beredd att sätta sig upp mot dem som sprider rasism och etniskt hat.

F. Europeiska unionen har till skyldighet att utveckla rättsväsendet, demokratin och minoritetsskyddet vad gäller associerade länder och tredje land och på så vis bidra till att gynnsamma förhållanden uppstår som bidrar till målet. Det är önskvärt att så sker inom ramen för samarbete med andra internationella organisationer såsom Europarådet.

G. Rasism, antisemitism och främlingsfientlighet begränsar sig inte till högerextremistiska partier utan till hela politikens ideologiska spektrum och bekämpandet av dessa företeelser måste ske på bred front.

H. De rasistiska partierna utgör en samlingspunkt för främlingsfientlighet, rasism och antisemitism i samhället och det är nödvändigt att inom unionen frysa ut dem och isolera deras politiska ledare som Le Pen och Haider för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

I. Etnocentrism («rasism») och främlingsfientlighet har djupa rötter i vårt samhälle på grund av:

- medlemsstaternas obearbetade koloniala historia, där rasism hade en legitim funktion för den koloniala politiken,

- en pånyttfödd egoism och förlorade värden och principer för samlevnad, meddelsamhet och tolerans, vilket skapar grogrund för rasistiskt och främlingsfientligt uppförande som kan karaktäriseras som antingen ligistfasoner eller helt enkelt kriminella handlingar,

- brist på stimulans för att hjälpa individen att anpassa sig till ett mångkulturellt och multietniskt samhälle, till «världsstaden».

- social och ekonomisk utslagning av både ommigranter och inhemska medborgare i medlemsstaterna, som kan leda till att båda grupper lockas att ge efter för manipulation från populistiska, auktoritära och högerextremistiska politiker.

J. Stora delar av befolkningen har en benägenhet att se minoritetsgrupper som syndabockar för deras eländiga livsvillkor, som t.ex.:

- hög arbetslöshet,

- dåliga sociala villkor och låg välfärdsnivå,

- allmän ekonomisk osäkerhet,

- förfallet och obeboligheten i förorterna,

- bristfälliga skolsystem.

K. Begreppet ras har ingen vetenskaplig grund vare sig genetiskt eller antropologiskt och tjänar därför endast till att underblåsa etnisk, nationell eller kulturell diskriminering eller diskriminering på grund av hudfärg, då det grundar sig på den felaktiga uppfattningen att det finns etablerade, hierarkiskt indelade «raser». Termen bör därför undvikas i alla offentliga texter.

L. Rasism, antisemitism och främlingsfientlighet utgör ett hot mot social sammanhållning mellan människor och den Europeiska unionen bor p.g.a. detta vidta åtgärder på ett flertal specifika områden.

M. Ökade kunskaper skulle hjälpa Europeiska unionen att utveckla en detaljerad strategi för att bekämpa fenomenet på lång och kort sikt.

1. Parlamentet uttrycker sitt gillande över och samtycke till kommissionens meddelande eftersom detta är ett bemötande av problemen med rasism och främlingsfientlighet vilka parlamentet har uppmärksammat i diverse resolutioner och ser i den hållning som kommissionen har intagit sin önskan besvarad om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet på ett stort antal områden,

2. stödjer upprättandet av ett övervakningscentrum för rasism och främlingsfientlighet, så som föreslogs i slutrapporten från den rådgivande kommittén för bekämpning av rasism och främlingsfientlighet i samband med Europeisk rådets möte i Cannes (Kahn-kommittén), och önskar att detta centrum skulle kunna fungera som nav för ett nätverk av existerande institutioner, under kommissionens ledning,

3. önskar att övervakningscentrumet skall arbeta nära tillsammans med Europarådet i synnerhet vad gäller yttringar av rasism och främlingsfientlighet i unionens utkanter och där gränsöverskridande yttringar som når över unionens gränser till grannländer som är medlemmar i Europarådet,

4. anser att nedanstående övervakningscentrum kommer att bidra till att bekämpa rasism och främlingsfientlighet,

5. instämmer i att om centret skall tas på allvar av offer för rasism kan dess tjänsteföreskrifter inte begränsa rekryteringen till medborgare från medlemsstaterna,

6. anser att den årsrapporten och andra publikationer från centret inte bör begränsas till reportage utan bör göra konkreta handlingsrekommendationer som lokala myndigheter, nationella regeringar och unionen kan följa,

7. yrkar på att unionens institutioner föregår med gott exempel vad gäller bekämpandet av rasism, främlingsfientlighet och antisemitism och att dessa kritiskt utreder sin egen politik,

8. beklagar att unionen i sin utrikespolitik inte konsekvent och ändamålsenligt kan förkasta och bekämpa etniskt hat,

9. uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att i sina utrikespolitik gentemot länder som ansökt om anslutning till unionen, associerade länder och andra tredje länder fästa största möjliga uppmärksamhet på skyddet för minoriteter i dessa länder samt efter bästa förmåga stödja Europarådet i dess ansträngningar i denna fråga,

10. vädjar till alla politiker och opinionsbildare att avhålla sig från anspelningar på främlingsfientliga känslor och fördömer alla sorters intolerans och rasistiska uttalanden i deras handlingar och inom politiken,

11. delar kommissionens avsikt att eftersträva social och ekonomisk jämlikhet för unionens invånare och ser den gemensamma förklaringen som antogs av arbetsmarknadens parter (Florens, 1994) som ett initiativ till att motarbeta diskriminering och rasism på arbetsplatsen och ber eftertryckligen kommissionen att följa tillämpningen av förklaringen i praktiken så att den inte bara blir tomma ord på ett papper,

12. uppmanar kommissionen att stödja och övervaka genomförandet av de specifika förslagen i slutrapporten från den rådgivande kommittén för bekämpning av rasism och främlingsfientlighet (Kahn-kommittén), i synnerhet vad gäller rättsliga frågor och polisfrågor, och förelägga Europaparlamentet en rapport om dessa frågor i slutet av 1997,

13. förväntar sig att resultaten av tillämpningen av förklaringen som antagits av arbetsmarknadens parter skall ge ideér för utvecklingen av ett europeiskt direktiv och en arbetsmarknad utan diskriminering,

14. påpekar att det «civila samhället» i unionen har en viktig roll att spela i kampen mot rasism och främlingsfientlighet och stödjer kommissionens förslag om att upprätta ett forum för sociala frågor; önskar även en dialog mellan kommissionen och företrädare för de största religiösa samfunden i Europa, och finner det önskvärt att kommissionen tar initiativ till en dialog mellan dessa samfund,

15. uppmanar kommissionen till att börja utveckla, i «Starting Line»-förslagets anda, som stöds av kyrkorna och icke-statliga organisationer, en politik för anti-diskriminering på ett stort antal olika områden (hälsovård, utbildning etc) och med hjälp av förvärvade erfarenheter av den politiken och den lagstiftningspraxis i medlemsstaterna anta anti- diskrimineringsbestämmelser,

16. understryker behovet av att främja åtgärder inom utbildningsområdet för en effektiv bekämpning av rasism och främlingsfientlighet och anmodar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder och kommissionen att ge det stöd som behövs för att uppnå dessa målsättningar,

17. stödjer kommissionens prioritering att skriva in en allmän anti- diskrimineringsparagraf i fördragen och uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram ett omfattande förslag till direktiv mot diskriminering av minoriteter inom unionen, som skulle grunda sig på antidiskrimineringsbestämmelser som redan finns i medlemsstaterna,

18. ser kommissionens ställningstagande om att i Romfördraget införa befogenheter för att bekämpa rasism som ett bra stöd i dess kamp mot rasism och främlingsfientlighet,

19. betraktar främjandet av en gemensam hållning och en klart fastställd europeisk rättsuppfattning för bekämpandet av rasism och främlingsfientlighet som något väsentligt; önskar i detta sammanhang ett samarbete på det rättsliga området som inkluderar bekämpning av rasism av ett gränsöverskridande slag, särskilt på området tryckalster, rasistiska demonstrationer och Internet,

20. välkomnar beslutet från ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor den 19-20 mars 1996 om att vidta gemensamma åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet i enlighet med artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen; hoppas att detta kommer att innebära att alla Europeiska unionens medlemsstater i sin lagstiftning införlivar ett förbud mot förnekelse av förintelsen och anser att det är nödvändigt att medlemsstaterna utvecklar sitt samarbete vad gäller rasism och främlingsfientlighet med de associerade länderna i Central- och Östeuropa,

21. betraktar lika rättigheter för alla nationella minoriteter som en fråga av stor vikt och begär att rättigheter för invandrare från medlemsstater skall skyddas på samma sätt; anmodar kommissionen inventera argument från de medlemsstater som har reserverat sig i samband med europeiska och internationella konventioner, i synnerhet Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om förbud mot alla former av rasdiskriminering, samt begär att kommissionen framför ett meddelande på området,

22. förespråkar stöd för att invandrare ska kunna följa sin religiösa övertygelse och livsåskådning, och anser det vara önskvärt att erbjuda imamer och andra religiösa ledare i Europa yrkesutbildning och högskoleutbildning för att säkerställa att dessa trosföreställningar integreras i den europeiska kulturen, som omfattar tolerans, ömsesidig respekt och mänskliga rättigheter, och uppmanar kommissionen att ställa nödvändiga resurser till förfogande,

23. anser att det bör vara möjligt för medborgare i tredje land som har rätt att bo i en medlemsstat att få medborgarskap i den staten och uppskattar kommissionens förslag om att avskaffa kontrollen vid de inre gränserna och därmed förverkliga rörelsefriheten för tredjelandmedborgare , vilket är ett steg i rätt riktning,

24. uppmanar medlemsstaterna att underlätta naturaliseringen av immigranter, att möjliggöra medborgarskap, att skapa ett rättsligt anspråk på naturalisering för barn till immigranter som fötts inom unionen samt att bevilja medborgarskap utan formella hinder,

25. uppmanar kommissionen att även undersöka de särskilda problem med rasism och främlingsfientlighet som de 3-4 miljoner svarta personer som befinner sig i europeiska unionen har,

26. stödjer kommissionens inställning att bredda integrationspolitiken med särskilda insatser för vissa grupper i unionen såsom kringflyttande personer och zigenare, men det är av stor vikt att det finns ett samband mellan dessa särskilda insatser och den allmänna sammanhållningspolitiken och att dessa samband speciellt granskas vid utvärderingen av dessa insatser,

27. upprepar sin uppfattning om att en social, kulturell och politisk integrering av immigranter är nödvändig för deras jämlikhet i samhället och för bekämpandet av rasism, samt uppmanar medlemsstaterna att ta del i de sociala och politiska besluten och säkerställa rösträtt och valbarhetsrätt också för immigranter,

28. stödjer kommissionen planer på att förbättra levnadsförhållandena för invandrare och anser att även invandrarna själv har en roll att spela här; undrar emellertid om de budgeterade anslagen är tillräckligt stora och noterar att kommissionen är bunden av kraven på subsidiaritet;

29. erkänner den betydelsfulla roll som utbildning spelar i kampen mot rasistiska och främlingsfientliga attityder bland ungdomar eftersom utbildning bland annat bidrar till att utveckla deras samveten och känsla av socialt ansvar; uppmanar kommissionen att i synnerhet:

- uppmuntra de myndigheter som är ansvariga för utbildning att höja kvaliteten på undervisningen om andra världskrigets betydelse för den moderna historien och i ljuset av kampen mot rasism och främlingsfientlighet,

- tillstå att undervisning i religion och filosofi ger ett positivt bidrag till utvecklandet av ett samvete hos ungdomen och deras livssyn,

- främja utbytandet av kunskap och erfarenheter om metoder för att åstadkomma assimilering och vuxenundervisning i förbindelse med detta,

- främja lämplig utbildning av statsanställda inom området: rasism och främlingsfientlighet;

30. uppskattar den roll som journalister själva vill spela i kampen mot rasism och främlingsfientlighet och stödjer idén om ett mediapris;

31. stödjer kommissionens önskan om att via Media II-programmet främja produktioner som granskar den etniska och kulturella mångfalden i samhället, anser att invandrare genom stimulerande åtgärder bör ges större möjligheter att arbeta inom media och göra radio- och teveprogram, och understryker annonsörernas ansvar att undvika främlingsfientliga effekter;

32. anser att dess önskan om en konkret plan för Europaåret mot rasism har uppfyllts;

33. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och ordföranden i den rådgivande kommittén mot rasism och främlingsfientlighet.