[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 22.12.2009

KOM(2009)695 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Rapport om utvärderingen av Erasmus Mundus-programmet 2004-2008

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Rapport om utvärderingen av Erasmus Mundus-programmet 2004-2008 1

1. Inledning 3

2. Bakgrund till den externa utvärderingen 3

3. Den externa utvärderingen 4

3.1. Avtalet om utvärdering 4

3.2. Metod 4

3.3. Utvärderarens slutsatser 4

3.3.1. Kvaliteten på Erasmus Mundus-kurserna 4

3.3.2. Kvaliteten på studenter och forskare som deltar i Erasmus Mundus 5

3.3.3. Inverkan på utbudet av högre utbildning i Europa 5

3.3.4. Inverkan på den internationella efterfrågan på högre utbildning i Europa 6

3.3.5. Inverkan på studenter och forskare 6

3.3.6. Långsiktighet 6

3.3.7. Programmets utformning och struktur 7

3.3.8. Programmets förvaltning 7

3.3.9. Programmets effektivitet 7

4. Huvudrekommendationerna i den externa utvärderingen och kommissionens kommentarer 8

4.1. Genomslag 8

4.2. Långsiktighet 9

4.3. Effektivitet – programmets utformning och förvaltning 10

5. Kommissionens slutsatser 10

Bilagor med statistik om ansökningar och urval 12

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Rapport om utvärderingen i efterhand av Erasmus Mundus-programmet 2004-2008

(Text av betydelse för EES)

1. INLEDNING

Denna rapport läggs fram enligt artikel 12 i beslut 2317/2003/EG[1] av den 5 december 2003 om inrättande av Erasmus Mundus-programmet, där en utvärdering i efterhand av programmet föreskrivs. I rapporten anges kommissionens ställning angående de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna i efterhandsutvärderingen som finns på länken: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . Slutsatserna och rekommendationerna bygger på utförliga enkäter bland deltagarna i Erasmus Mundus och de viktigaste intressenterna.

2. BAKGRUND TILL DEN EXTERNA UTVÄRDERINGEN

ERASMUS MUNDUS 2004-2008 var ett program för samarbete och rörlighet inom högre utbildning, avsett att göra PR runtom om i världen för Europeiska unionen som ett centrum för lärande på högsta nivå. Syftet med programmet var att stödja utvecklingen av europeiska masterkurser av högsta kvalitet och göra den europeiska högre utbildningen mer synlig och attraktiv i länder utanför EU. Programmets strategiska mål var att förbättra kvaliteten på högre utbildning i Europa och främja förståelsen mellan kulturer genom samarbete med tredjeländer.

Programmets särskilda mål var följande: att främja hög kvalitet i europeisk högre utbildning, att uppmuntra studerande med akademisk grundutbildning och forskare att läsa vidare i Europeiska unionen, att utveckla ett mer strukturerat samarbete med högskolor i tredje land samt att göra högre utbildning i Europeiska unionen mer tillgänglig och synlig och förbättra dess status.

I programmet för 2004-2008 ingick fyra huvudområden. Dessa var: åtgärd 1 - Erasmus Mundus masterkurser, det vill säga fullständiga kurser på mastersnivå som erbjuds av minst tre högskolor i tre länder i Europa; åtgärd 2 - Erasmus Mundus-stipendier för studerande och forskare från tredjeländer; åtgärd 3 - partnerskap med högskolor i tredje land, vilket inbegriper stipendier för studerande och forskare från EU-länder som beger sig till tredjeländer; åtgärd 4 – projekt för att göra den europeiska högre utbildningen mer attraktiv i hela världen.

3. DEN EXTERNA UTVÄRDERINGEN

3.1. Avtalet om utvärdering

Inom ramen för sitt ramavtal med kommissionen fick ECOTEC Research and Consulting i uppdrag att genomföra utvärderingen[2]. Utvärderingen omfattade åren 2004-2008, under vilka man gick ut med ett antal inbjudningar att lämna förslag för att genomföra programmet, och särskild uppmärksamhet skulle ägnas den tid som gått sedan den utvärdering efter halva tiden som gjordes 2006-2007. Erasmus Mundus masterkurser, stipendier och ”attraktivitetsprojekt” (åtgärderna 1, 2, och 4) startade under läsåret 2004-2005, men partnerskapen (åtgärd 3) började ett år senare, det vill säga 2005-2006.

Utvärderingens främsta syfte var att bedöma effekterna av det första Erasmus Mundus-programmet och analysera erfarenheterna, för att detta skulle tjäna genomförandet av det påföljande programmet. Utvärderingen är sålunda inriktad på programmets ”effektivitet” , det vill säga hur väl programmet uppnått de fastställda målen. Förutom denna bedömning av korta och långsiktigare effekter analyserades även hur resurseffektivt Erasmus Mundus uppnått dessa effekter[3] och hur pass de kurser som stöddes i programmet kan upprätthållas på längre sikt.

3.2. Metod

Metoden inbegrep analys av relevant dokumentation; en enkät bland de högskolor som deltog i Erasmus Mundus masterkurser, partnerskap och attraktivitetsprojekt (åtgärderna 1, 3 och 4), och bland deltagande studerande och forskare från tredje länder och EU, samt intervjuer med de viktigaste intressenterna, däribland Erasmus Mundus nationella strukturer och deltagare i programmets fyra åtgärder. Det gjordes fallstudier med besök på tolv av Erasmus Mundus masterkurser. Triangulering och korskontroller av de insamlade uppgifterna gjordes under hela utvärderingen.

3.3. Utvärderarens slutsatser

Av större delen av det underlag som insamlats för utvärderingen av Erasmus Mundus tycks framgå att programmet varit verkningsfullt när det gäller att uppnå de fastställda målen och att det skapat ett betydande EU-mervärde. Erasmus Mundus har lyckats sammanföra några av de bästa högskolorna i EU, som har erbjudit 103 nya och innovativa gemensamma mastersutbildningar, vilka troligen inte skulle ha kommit till stånd utan programmet. Dessa mastersutbildningar anses vara av hög kvalitet både av den akademiska personalen och aktuella och tidigare Erasmus Mundus-studerande som tillfrågats under utvärderingen, och de har allmänt sett lyckats dra till sig ett stort antal sökande från tredjeländer.

3.3.1. Kvaliteten på Erasmus Mundus-kurserna

Av utvärderingens belägg framgår att de masterkurser som programmet stött verkligen varit av hög kvalitet. Den höga nivån hos de deltagande högskolorna och deras lärarkår är en grundläggande garanti för akademisk kvalitet. Även om den geografiska fördelningen av de deltagande högskolorna i stort var balanserad, var högskolor från de nya medlemsstaterna underrepresenterade i förhållande till de övriga.

De höga akademiska nivån samt kursernas innehåll var den egenskap som främst uppfattades av kurssamordnarna som den som gav mervärde utöver ”gängse” (inhemska) masterkurser i samma ämne. Kurssamordnare och utexaminerade såg också den rörlighet som ingick i Erasmus Mundus-kurserna och den ”interkulturella erfarenhet” som erbjöds som viktiga inslag i mervärdet.

Den allmänna nivån på stödet till de studerande och inrättningarna på högskolan fick högt betyg av de studerande. Emellertid framgår det av utvärderingen att mer kunde ha gjorts i vissa fall för att kursplanerna vid de olika läroanstalterna och de olika utbildningsbanorna som erbjöds skulle blivit mer konsekventa. Mer strukturerade former med gemensamma kurser och färre studiebanor kan underlätta integreringen av kurserna.

3.3.2. Kvaliteten på studenter och forskare som deltar i Erasmus Mundus

Med några få undantag har Erasmus Mundus-kurserna lyckats dra till sig ett stort antal sökande från tredjeländer. Emellertid har det ofta varit svårt att rekrytera det förväntade antalet EU-studenter till kurserna. Detta har ofta berott på nivån på kursavgifterna (som ibland varit högre än för ”inhemska” utbildningar) och bristen på stipendier för EU-studenter i programmet 2004-2008.

Av uppgifterna i utvärderingen framgår att den akademiska nivån som helhet hos de studenter som valts ut till Erasmus Mundus-kurser är hög. 55 % av de samordnare och partner som besvarade enkäten på nätet sade att den genomsnittliga akademiska nivån på Erasmus Mundus-studenterna var ”avsevärt högre” än hos studerande på mastersnivå vid deras institutioner.

Användningen av ytterligare medel för målgruppen av studenter från särskilda geografiska områden och länder som del av åtgärd 2 (”fönstren”) var inte alltid konsekvent i förhållande till programmets främsta inriktning på akademisk spetskunskap. I några fall finns det belägg på att det kriterium av främst geografisk art som infördes av ”fönstren” ledde till ett urval av studenter som låg under den genomsnittliga nivån.

Av uppgifterna i utvärderingen framgår att den allmänna akademiska nivån hos de forskare som fick stöd ut åtgärd 2 var hög. Dock var 75 % av de forskare som fick stöd män. Denna nivå framstår som oproportionerlig, även om man beaktar möjliga variationer i könsfördelningen hos forskare i olika ämnen.

3.3.3. Inverkan på utbudet av högre utbildning i Europa

Erasmus Mundus har varit ett tillskott till det tidigare utbudet av utbildning på mastersnivå i EU, både vad gäller kvalitet och kvantitet . De nya kurser som fått stöd har för det mesta lagts till det befintliga utbudet, eftersom man samtidigt behållit de ”inhemska” utbildningarna. Programmet har också lett till högre kvalitet rent allmänt genom att nya kurser av hög kvalitet inrättats, av ett slag som sällan sågs före programmets tillkomst.

Förutom det direkta inrättandet av nya kurser visar uppgifterna från utvärderingen att Erasmus Mundus tillfört ytterligare indirekta effekter för de deltagande institutionerna och högskolorna. I synnerhet verkar processen med att inrätta och genomföra gemensamma kurser ha förstärkt en dubbel process med ”europeisering” på utbudssidan (eftersom högskolor från olika länder arbetade tillsammans) och ”internationalisering” vad gäller efterfrågan (eftersom högskolorna sökt att dra till sig fler utlandsstudenter och möta deras behov).

Enligt utvärderingen har Erasmus Mundus allmänt varit ett positivt bidrag till EU:s strategiska mål inom högre utbildning. I synnerhet har kursernas integrerade och internationella natur fordrat att de deltagande högskolorna tillämpar aspekter av Bolognaprocessen, i synnerhet det europeiska systemet för överföring av studiepoäng. Den har också ökat medvetenheten i högskolevärlden om hur högskolesystem i andra medlemsstater ser ut och fungerar.

Erfarenheten av ett antal kurser visar att frågan om gemensamma examina (utbildningsbevis) alltjämt är ett område där det behövs mer arbete för att undanröja hinder i den nationella lagstiftningen, vilka hindrar ackrediteringen av gemensamma examina. Den höjda nivån på gemensam kvalitetssäkring och ömsesidigt erkännande som ingår i gemensamma examina kommer sannolikt att ytterligare bidra till utvecklingen av det europeiska området för högre utbildning.

3.3.4. Inverkan på den internationella efterfrågan på högre utbildning i Europa

Det finns bevis på att Erasmus Mundus lett till en ökning av studenter från tredjeländer som läser vid de deltagande institutionerna och högskolorna, fastän detta mönster inte rapporteras överallt och det är möjligt att vissa studerande från tredjeländer som ändå skulle ha kommit till Europa valt att läsa Erasmus Mundus-kurser. Utvärderingen hade inte i något fall tillgång till konsoliderade uppgifter om antalet studenter från tredjeländer som läste vid enskilda högskolor, även om sådana uppgifter skulle ha varit ett värdefullt sätt att mäta de kvantitativa effekterna av ett sådant program som Erasmus Mundus.

Många av de företrädare för utbildningarna som tillfrågades under utvärderingen noterade att Erasmus Mundus gav deras institutioner möjlighet att dra till sig tredjelandsstudenter från fler olika länder och därmed bryta med traditionella rekryteringsmönster.

3.3.5. Inverkan på studenter och forskare

Graduate Impact Survey visar att de som fullgjort Erasmus Mundus-kurser allmänt sett tycker att de skaffat sig värdefulla och relevanta färdigheter och erfarenheter. Emellertid kan man för närvarande inte dra några klara slutsatser beträffande den långsiktiga akademiska eller yrkesrelaterade banan för dessa utexaminerade, även om det finns positiva tecken.

Resultaten av enkäten på nätet beträffande forskare inom åtgärd 2 pekar på att de tack vare Erasmus Mundus kunnat förstärka sina egna forskningsrelaterade nätverk och förbättra sina kunskaper om och insikter i den högre utbildningen i EU. Det verkar som att den personliga effekten av deltagande i programmet och inverkan på värdinstitutionerna och kurserna blir större när forskarna direkt medverkar i undervisningen, vilket inte alltid varit fallet.

3.3.6. Långsiktighet

Utvärderingen visar att merparten samordnare och partner som för närvarande deltar i Erasmus Mundus inte tror att de utbildningar som de deltar i kan fortsätta i sin nuvarande form utan vidare EU-medel.

Då dessa resultat kommer från mottagare av EU-medel är de kanske inte överraskande, särskilt i länder där systemen för högre utbildning drabbas av betydande nedskärningar. Eftersom Erasmus Mundus hållbarhet på längre sikt sannolikt kommer att kräva en lägre nivå av EU-medel som avses till stipendier till enskilda kurser, framstår det dock tydligt att man måste hitta andra lösningar än de befintliga om många Erasmus Mundus-kurser ska få fortsätta.

I princip bör kursernas utmärkta kvalitet göra det möjligt för de bästa bland dem att rekrytera tredjelandsstudenter på hög nivå som själva bekostar studierna, särskilt som traditionen att utbildning av hög kvalitet är något man betalar för ofta är mer etablerad utanför EU. Alltmedan man via Erasmus Mundus troligen gett stöd åt många studenter som annars inte skulle haft råd att studera i Europa, är det lika sannolikt att programmet gett stöd till studenter som själva skulle ha kunnat betalat åtminstone en del av studiekostnaderna.

Även om diversifieringen av finansieringskällor redan ingår i utformningen av det nya Erasmus Mundus-programmet, föreslås det i utvärderingen att kurserna måste göras mer uppmärksamma på behovet att förbättra självfinansiering och finansiering ur andra källor.

3.3.7. Programmets utformning och struktur

Medan man i utvärderingen fann att åtgärd 1 (masterkurserna) och åtgärd 2 (stipendier för studenter) tydligt kompletterade varandra och fungerade väl tillsammans, bekräftas detta i mindre grad av beläggen för effektiviteten i åtgärd 2 (stipendier för forskare), åtgärd 3 (partnerskap) och åtgärd 4 (projekt).

Effekten på kursernas kvalitet av stipendierna till forskare inom åtgärd 2 var inte alltid tydlig. Det verkar sannolikt att finansieringens effekter inom denna åtgärd ökar när forskarna särskilt sysselsätts för att bidra till kursen i fråga (främst genom att undervisa)

Även om åtgärd 3 i ett antal fall gav en värdefull extra dimension åt Erasmus Mundus-kurserna har partnerskapsverksamheten ofta inte integrerats tillräckligt med de kurser till vilka de är kopplade, och åtgärden som helhet har dragit till sig färre deltagare än vad som förväntades. Detta har tagits upp i det nya Erasmus Mundus-programmet där högskolorna i tredje länder kan bli fullvärdiga partner i konsortierna.

Utvärderarna anser att åtgärd 4 visserligen stött några intressanta och potentiellt effektiva projekt, men att medlen var alltför tunt fördelade bland många projekt med skiftande målsättningar. Åtgärd 4 hade kunna vara mer effektiv om medlen hade koncentrerats till ett mer begränsat antal större projekt.

3.3.8. Programme ts förvaltning

Förfarandena för förvaltningen av Erasmus Mundus ansågs vara lämpliga och i stort effektiva. I synnerhet har deltagarna inte rapporterat några större svårigheten med programmets urvals- och övervakningsförfaranden. Utvärderarna anser dock att kvaliteten på programmets konsoliderade övervakningsuppgifter kunde förbättras utan någon större extra ansträngning. I synnerhet vore det bra med mer fullständiga uppgifter om antalet studenter och andelen studenter som avslutar kurserna, eftersom detta är enkla men värdefulla indikatorer för resultat.

3.3.9. Programmets effektivitet

Utvärderarna anser att programmet allmänt sett uppnått hög effektivitet. I synnerhet verkar de jämförelsevis blygsamma summorna som tilldelats Erasmus Mundus-konsortierna till kursförvaltning ha haft en hävstångseffekt, eftersom betydande ytterligare resurser (bland annat tid från administrativ personal) ägnats åt genomförandet.

Med tanke på den stora andel Erasmus Mundus-studenter vid enskilda kurser vars studier helt och håller bekostas med stipendier verkar det sannolikt att den övergripande effektiviteten skulle kunna förbättras genom att man ser till att fler studenter med stöd ur andra finansieringskällor deltar i kurserna.

4. HUVUDREKOMMENDATIONERNA I DEN EXTERNA UTVÄRDERINGEN OCH KOMMISSIONENS KOMMENTARER

Utvärderarens huvudrekommendationer anges i fetstil och kommissionens svar kursivt.

4.1. Genomslag

Rekommendation 1

De faktorer som förklarar den ständiga ”underrepresentationen” i Erasmus Mundus-programmet av högskolor i de nya medlemsstaterna bör undersökas närmare, och lämpliga åtgärder bör vidtas inom ramen för EU:s behörighet på området i de frågor som tagits upp.

Kommissionen instämmer i denna rekommendation. För att öka antalet deltagande bland mindre representerade EU-länder i programmet stöder kommissionen ett projekt inom åtgärd 3 (som samordnas av den slovakiska nationella strukturen), som syftar till att sprida information om hur man deltar och stödja potentiella deltagare från de nya medlemsstaterna. Effekten av detta projekt kommer att kunna utvärderas under sommaren 2010 .

Rekommendation 2

Under den löpande övervakningen av Erasmus Mundus-kurser bör särskild uppmärksamhet ägnas åt hur pass integrerade kurserna är med kursplanerna och utbildningsbanorna.

Kommissionen välkomnar denna rekommendation som ett sätt att ytterligare framhäva vikten av integrering. I framtiden bör de sökande ombes att förklara och visa tydligare hur väl integrerade deras kurser är, och de som bedömer förslagen bör ombes att ta särskild hänsyn till analysen av integrerings- och rörlighetsmekanismerna.

Rekommendation 3

Även om man infört stipendier för EU-studenter i det nya Erasmus Mundus-programmet för att höja andelen EU-studenter i Erasmus Mundus-kurserna bör den faktiska andelen sökande och antalet utvalda EU-studenter noggrant övervakas under programmets genomförande.

Kommissionen instämmer i denna rekommendation och kommer att noggrant följa ansöknings- och urvalsandelen EU-studenter, vilket den hittills gjort vad gäller icke EU-studenter. Denna information är väsentlig för att programmets genomförande i framtiden ska bli så effektivt som möjligt.

Rekommendation 4

I det nya Erasmus Mundus-programmet bör man uppmana konsortierna att ägna större uppmärksamhet åt en jämn könsfördelning bland de forskare som får stöd inom ramen för sina masterkurser.

Kommissionen instämmer i princip i denna rekommendation och kommer att anstränga sig för att göra deltagarna i programmet medvetna om frågan.

Rekommendation 5

För att övervaka effekterna av Erasmus Mundus på antalet tredjelandsstudenter på hög nivå som kommer till Europa behövs det bättre uppgifter. Deltagande högskolor bör därför ombes att tillhandahålla uppgifter om det totala antalet tredjelandsstudenter som de rekryterar för att möjliggöra en mer systematisk analys av Erasmus Mundus effekt i detta hänseende.

Kommissionen välkomnar denna rekommendation som kommer att användas för att driva på de deltagande högskolorna att i god tid tillhandahålla noggrannare statistiska uppgifter om antalet studenter och deras resultat. Informationen bör tillhandahållas via den befintliga studentdatabasen (som hanteras av genomförandeorganet) och som bör vara användarvänlig.

Rekommendation 6

Graduate Impact Survey bör genomföras även i framtiden, och man bör använda ett mer systematisk men kortare frågeformulär som är anpassat för att mäta de mer långsiktiga effekterna för de deltagande studenterna.

Kommissionen instämmer med rekommendationen. Graduate Impact Survey är ett viktigt verktyg för att man ska kunna förstå och tolka programmets tidigare och framtida tendenser. För närvarande diskuteras ett mer ändamålsenligt frågeformulär för studenter och utexaminerade med uppdragstagaren som ansvarar för undersökningen.

4.2. Långsiktighet

Rekommendation 7

För att säkerställa att de bästa Erasmus Mundus-kurserna kan fortsätta alltmedan de effekter som EU-finansieringen gett upphov till utnyttjas till maximum, bör Erasmus Mundus gå ifrån det aktuella läget där den stora merparten tredjelandsstudenter som deltar i Erasmus Mundus-kurser får stipendier för att täcka alla kostnader. De befintliga kurserna bör klart uppmuntras att gå över till ett mer differentierat system av stöd till studenter, där en högre andel studenter får finansiering ut andra källor än Erasmus Mundus-stipendier.

Kommissionen instämmer att det är nödvändigt att se till att Erasmus Mundus-kurserna fortsätter, och den betonade detta tydligt i den första inbjudan att lämna projektförslag till det nya programmet. Emellertid anser kommissionen att det är nödvändigt att fundera vidare kring stipendiesystemet i framtiden. Till exempel skulle man kunna avskilja det från det stöd som ges till de mest framstående kurserna, där stipendier beviljas beroende på hur väl kurserna drar till sig studenter.

Rekommendation 8

Man bör i åtgärd 3 i det nya Erasmus Mundus-programmet ha ett mer strategiskt tillvägagångssätt än i åtgärd 4 i det tidigare programmet, bekosta ett begränsat antal projekt inom tydligt fastställda prioriterade områden och uppmuntra till verksamhet i "kluster". Man bör genomföra en starkare och riktad marknadsföring av kurser, särskilt till högskolor på högsta nivå i medel- och höginkomsttredjeländer och i Europa för att öka (självfinansierade) ansökningar till Erasmus Mundus-kurser.

Kommissionen är precis som utvärderarna bekymrad över bristen på ett noggrant strategiskt tillvägagångssätt i fastställandet av särskilda mål för åtgärd 3. I år har kommissionen bestämt sig för att undvika en öppen inbjudan att lämna projektförslag och i stället för första gången gått ut med en inbjudan att anmäla "kluster" för att få ut det bästa från tidigare projekt inom åtgärd 4. Framtida inbjudningar kommer dessutom att inriktas på ett begränsat antal prioriterade områden. Kommissionen kommer även i fortsättningen att finansiera några insatser ur Erasmus Mundus Global Promotion Project för att stödja främjandet av den europeiska högre utbildningen i hela världen.

4.3. Effektivitet – programmets utformning och förvaltning

Rekommendation 9

Inom det nya Erasmus Mundus-programmet bör besökande forskare förväntas bidra direkt till den kurs som de får sitt Erasmus Mundus-bidrag till, för att höja kvaliteten på kursen i fråga.

Kommissionen finner rekommendationen intressant. Hittills har stipendier till forskare huvudsakligen varit avsedda till undervisning eller forskning i samband med kursen. Direkt medverkan i kursen kan inbegripa att forskarna redan tidigare engageras i fastställandet av kursplanen. Vissa kurser kanske redan kräver direkt medverkan, och i det fallet kan denna goda rutin spridas för kännedom till andra konsortier.

Rekommendation 10

Formen för läges- och slutrapportering om Erasmus Mundus-kurserna bör ses över för att man ska se till att fullständiga uppgifter om antalet studenter (från EU och tredjeländer) och andelen utexaminerade samlas in.

Precis som för rekommendation 5 instämmer kommissionen att kurserna bör drivas på så att de i god tid tillhandahåller noggrannare statistiska uppgifter om antalet studenter och deras resultat. I synnerhet bör andelen personer som utexamineras klart anges för att man ska kunna göra en tydligare analys av kursens framgång.

5. KOMMISSIONENS SLUTSATSER

Kommissionen instämmer i utvärderarens övergripande bedömning att Erasmus Mundus har utgjort ett betydelsefullt bidrag till den europeiska högre utbildningens internationalisering. Programmet är fortfarande relevant för de utmaningar som de europeiska högskolorna står inför, särskilt i det rådande ekonomiska klimatet, och det finns alltjämt mycket entusiasm bland samordnare, partner, studenter och forskare. Utvärderingens resultat pekar på att Erasmus Mundus alltjämt uppfyller de fastställda politiska och operativa målen samt målen i artikel 149 i fördraget.

Den grundläggande kvaliteten i Erasmus Mundus-masterkurserna, hos de högskolor som står bakom dem och hos de studenter och forskare som de drar till sig är avgörande för den framtida utvecklingen och programmets välmående. Kommissionen gläder sig åt utvärderarens positiva slutsatser i detta hänseende och har i det nya Erasmus Mundus-programmet förstärkt och framhävt kvalitetssäkringen.

Det nya programmet har utformats så att man undviker vissa strukturella brister som konstaterats i programmet för 2004-2008, och man erbjuder till exempel stipendier till EU-studenter och gör det möjligt för högskolor från tredjeländer att delta som fullvärdiga partner i gemensamma program. Kommissionen noterar resultaten av denna utvärdering för vidare förbättringar av programmet och kommer att beakta dessa under den återstående tiden av programmet för 2009-2013.

BILAGOR MED STATISTIK OM ANSÖKNINGAR OCH URVAL

EU + Efta/EES- länder | Deltagande av högskolor i EM (Erasmus Mundus) masterkurser som ansökt till EM (1) | Deltagande av högskolor i EM masterkurser som valts ut i EM (1) | Deltagande av högskolor i EM masterkurser som valts ut i EM |

Österrike | 32 | 7 | 4 |

Belgien | 133 | 21 | 7 |

Bulgarien | 2 | 0 | 0 |

Cypern | 1 | 0 | 0 |

Tjeckien | 56 | 9 | 4 |

Danmark | 72 | 14 | 7 |

Estland | 25 | 3 | 2 |

Finland | 59 | 11 | 5 |

Frankrike | 465 | 65 | 49 |

Tyskland | 320 | 54 | 33 |

Grekland | 43 | 5 | 4 |

Ungern | 74 | 10 | 4 |

Irland | 44 | 6 | 5 |

Italien | 361 | 44 | 26 |

Lettland | 21 | 0 | 0 |

Litauen | 35 | 2 | 2 |

Luxemburg | 7 | 1 | 1 |

Malta | 17 | 1 | 1 |

Nederländerna | 162 | 29 | 14 |

Polen | 123 | 16 | 8 |

Portugal | 170 | 26 | 11 |

Rumänien | 14 | 0 | 0 |

Slovakien | 14 | 1 | 1 |

Slovenien | 24 | 3 | 2 |

Spanien | 464 | 62 | 27 |

Sverige | 140 | 22 | 11 |

Förenade kungariket | 257 | 42 | 28 |

Island | 5 | 0 | 0 |

Liechtenstein | 0 | 0 | 0 |

Norge | 63 | 14 | 9 |

Totalt | 3195 | 468 | 265 |

EU + Efta/EES- länder | Deltagande av högskolor i EM Åtgärd 4 som ansökt till EM (1) | Deltagande av högskolor i EM Åtgärd 4 som valts ut i EM(1) | Deltagande av högskolor i EM åtgärd 4 som valts ut i EM |

Österrike | 41 | 8 | 6 |

Belgien | 84 | 18 | 16 |

Bulgarien | 18 | 2 | 2 |

Cypern | 5 | 2 | 2 |

Tjeckien | 27 | 4 | 3 |

Danmark | 22 | 6 | 4 |

Estland | 20 | 5 | 5 |

Finland | 53 | 17 | 12 |

Frankrike | 135 | 26 | 20 |

Tyskland | 108 | 16 | 10 |

Grekland | 27 | 5 | 3 |

Ungern | 41 | 4 | 2 |

Irland | 11 | 3 | 3 |

Italien | 144 | 15 | 12 |

Lettland | 11 | 3 | 2 |

Litauen | 23 | 4 | 3 |

Luxemburg | 2 | 0 | 0 |

Malta | 9 | 3 | 1 |

Nederländerna | 73 | 14 | 9 |

Polen | 60 | 12 | 9 |

Portugal | 55 | 10 | 7 |

Rumänien | 31 | 3 | 3 |

Slovakien | 30 | 6 | 3 |

Slovenien | 17 | 1 | 1 |

Spanien | 133 | 32 | 18 |

Sverige | 51 | 11 | 8 |

Förenade kungariket | 99 | 22 | 15 |

Island | 2 | 2 | 1 |

Liechtenstein | 1 | 1 | 1 |

Norge | 24 | 11 | 9 |

Totalt | 1357 | 266 | 190 |

Antal inkomna ansökningar från studenter | Beviljade Erasmus Mundus-stipendier | Beviljade ”fönster”-stipendier | Antal beviljade stipendier totalt |

2004-05 | Ej tillämpligt. | 140 | 0 | 140 |

2005-06 | 3030 | 455 | 353 | 808 |

2006-07 | 5500 | 741 | 636 | 1377 |

2007-08 | 12 766 | 1196 | 629 | 1825 |

2008-09 | 18 820 | 1957 | 74 | 2031 |

Total | 40 116 | 4489 | 1692 | 6181 |

[1] EUT L 345, 31.12.2003.

[2] Ramavtal för utvärdering, därtill kopplade tjänster och stöd till konsekvensanalys (EAC/03/06 – första förlängningen).

[3] I vilken utsträckning programmets effekter uppnåddes till rimlig kostnad.