SV Europeiska unionens officiella tidning C 299/108

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar”

COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden”

COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering”

COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering”

COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD)

2012/C 299/20

Föredragande: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Den 16 februari 2012 beslutade rådet att i enlighet med artikel 304 i EUF-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar" COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden" COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering" COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering" COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 juni 2012.

Vid sin 482:a plenarsession den 11–12 juli 2012 (sammanträdet den 11 juli 2012) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 133 röster för och 2 nedlagda röster:

1. Allmänna kommentarer

1.1 Europeiska kommissionens förslag om budgeten för inrikes frågor för perioden 2014–2020 är grundläggande för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa samt ett öppnare, säkrare och mer solidariskt Europa. EESK stöder att fonderna för asyl- och migration och inre säkerhet får ökade budgetanslag.

1.2 EU tillför dessa politikområden ett stort mervärde, eftersom hanteringen av migrationsströmmarna, asyl och hot mot säkerheten är områden som medlemsstaterna inte kan sköta själva.

1.3 Kommittén stöder kommissionens förslag om en delad förvaltning utifrån ett resultatinriktat perspektiv genom att man utarbetar fleråriga program inom ramen för en politisk dialog på hög nivå för att de nationella programmen ska överensstämma med EU:s politiska mål och prioriteringar.

1.4 Det är av grundläggande betydelse att de finansierade åtgärderna bygger på politiska mål (ett område med frihet, säkerhet och rättvisa), har ett europeiskt mervärde och bidrar till att uppnå EU:s politiska mål.

1.5 EESK välkomnar kommissionens insatser för att förenkla de finansiella instrumenten genom att skapa två fonder, en om asyl och migration (1) och en om inre säkerhet (2), som åtföljs av en övergripande förordning, en samling allmänna regler för programplanering, information, ekonomisk förvaltning, kontroller och utvärderingar (3).

1.6 EESK stöder den övergripande gemensamma ramen, som innebär en betydande förenkling av det nuvarande systemet och som skapar ökad flexibilitet i den ekonomiska förvaltningen och genomförandet, och ett starkare övervaknings- och utvärderingssystem.

1.7 EESK stöder kommissionens förslag om att införa ett grundbelopp och ett rörligt belopp vid fördelningen av de ekonomiska medlen mellan medlemsstaterna.

1.8 Systemen för utvärdering av resultaten måste förbättras genom att man utnyttjar adekvata indikatorer för att finansiera det oberoende arbete som utförs av forskningscentrum och civilsamhällets organisationer.

1.9 Kommittén instämmer i att de nationella programmen bör bygga på partnerskapsprincipen, men anser att det behövs bättre system för alla aktörers deltagande: nationella, regionala och lokala myndigheter, civilsamhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. Partnerskapsprincipen måste beskrivas utförligt i förordningarna så att den är oberoende av nationella bestämmelser och rutiner.

1.10 Kommittén, som samarbetar med de övriga EU-institutionerna vid utformningen av invandrings- och asylpolitiken, är särskilt engagerad i det europeiska integrationsforumets verksamhet. Vi vill därför betona att asyl- och migrationsfonden är mycket viktig för integrationen av invandrare och flyktingar, och att integrationsinsatserna också bör kompletteras med medel från Europeiska socialfonden.

1.11 Kommittén föreslår att man ökar de ekonomiska anslagen till "unionsåtgärder" eftersom de har ett stort europeiskt mervärde. 20 % av fonden bör anslås till dessa åtgärder, och kommissionen bör upprätta en dialog med EESK och det europeiska integrationsforumet eftersom detta finansieringsinstrument är avsett att användas för att stärka forumets verksamhet och stödja de europeiska nätverk som det civila samhället och arbetsmarknadens parter ingår i.

1.12 EESK har föreslagit att man på nationell, regional och lokal nivå ska skapa forum och plattformar med medverkan av invandringsorganisationer och andra organisationer i det civila samhället. Denna verksamhet bör finansieras av medel från asyl- och migrationsfonden.

1.13 EESK anser att de integrationsåtgärder som syftar till att minska socialt utanförskap bland EU:s invånare, minoriteter och invandrare också bör kompletteras med ekonomiskt stöd från Europeiska socialfonden.

1.14 Europa måste reagera med beslutsamhet när det gäller rasism och främlingsfientlighet som riktar sig mot personer med invandrarbakgrund. EU-institutionerna måste vara mycket aktiva i kampen mot dessa ideologier och beteenden.

1.15 Skyddet av de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av stadgan om de grundläggande rättigheterna måste garanteras fullt ut i alla projekt som finansieras med medel från fonderna för asyl- och migration och för inre säkerhet.

1.16 EESK efterlyser en bättre balans mellan frihet och säkerhet. EU måste fortsätta vara ett fritt och öppet samhälle som bygger på rättsstatsprincipen, och unionen får aldrig offra värden som frihet och skydd av de grundläggande rättigheterna.

1.17 Enligt EESK är det nödvändigt att i förordningen säkerställa att det organiserade civila samhället får en aktivare roll i samband med utvärderingen av initiativens och åtgärdernas inverkan, effektivitet och mervärde inom den planerade europeiska strategin för inre säkerhet.

2. Asyl- och migrationsfonden: det civila samhällets perspektiv

2.1 Kommittén har generellt sett en positiv uppfattning om de initiativ och budgetposter som kommissionen har föreslagit inom detta område, och vi stöder stärkningen av partnerskapsprincipen.

2.2 EESK betraktar med särskilt intresse kommissionens förslag i anslutning till asyl- och migrationsfonden. Vi föreslår att medlemsstaterna vid förhandlingarna i rådet godkänner de belopp som kommissionen föreslagit utan att reducera dem, eftersom frågor som rör asyl, migration och integration samt skydd av människors grundläggande rättigheter kräver adekvata resurser, särskilt under den nuvarande ekonomiska krisen.

2.3 I motsats till den nuvarande budgetordningen kommer Europaparlamentet att ha en central roll, eftersom det är medbeslutande lagstiftare och på ett demokratiskt sätt kommer att kunna utvärdera alla initiativ och säkerställa ett europeiskt mervärde.

2.4 Europaparlamentet bör förstärka den europeiska dimensionen i de politiska prioriteringar som ska finansieras, även på nationell nivå. Dessutom bör parlamentet i den politiska processen fram till antagandet av förordningarna underlätta det organiserade civila samhällets deltagande genom partnerskapsprincipen och skapa forum och plattformar samt utföra oberoende utvärderingar.

2.5 EESK välkomnar de nya bestämmelser i förordningarna som gör det lättare för det civila samhället att få ekonomiskt stöd, men anser att förfarandena bör bli mer flexibla så att även små organisationer kan delta och minska sina administrativa och ekonomiska bördor.

2.6 Det civila samhället tillför ett stort mervärde när det gäller att kartlägga behoven utifrån oberoende rapporter och utföra studier och utvärderingar av åtgärderna. Civilsamhällets organisationer har stor erfarenhet av och kunskap om villkoren på lokal nivå och känner därför väl till hur åtgärderna genomförs.

2.7 Kommittén anser att partnerskapsprincipen är central i den nya finansieringsramen som bör garantera ett delaktighetsperspektiv för alla aktörer: nationella, regionala och lokala myndigheter, civilsamhällets organisationer och arbetsmarknadens parter.

2.8 Partnerskapsprincipen måste tillämpas i alla faser, från utarbetandet och genomförandet till uppföljningen och utvärderingen av den beviljade finansieringen. Detta bör omfatta åtgärder som genomförts av såväl medlemsstaterna som EU (4).

2.9 EESK ser positivt på att medlemsstaterna enligt budgetförordningen ska etablera partnerskap med de berörda myndigheterna och organen i syfte att utarbeta och genomföra de nationella programmen. Dessa myndigheter och organ bör omfatta lokala och regionala myndigheter, det civila samhället (icke-statliga organisationer, invandrarorganisationer och arbetsmarknadens parter) och internationella organisationer (UNHCR, Internationella organisationen för migration osv.).

3. Prioriteringarna och den politiska dialogen

3.1 En "politisk dialog" är grundläggande för att fastställa prioriteringarna i de nationella programmen, och i denna dialog bör inte bara kommissionen och medlemsstaterna utan alla EU-institutioner delta (Europaparlamentet, EESK och ReK).

3.2 EESK och det europeiska integrationsforumet bör ha en konkret roll i den politiska dialogen för att identifiera finansieringens prioriteringar och mål samt för att övervinna hindren. Forumet och EESK kan bidra till att öka asyl- och migrationsfondens europeiska mervärde under varje medlemsstats fleråriga programplanering.

3.3 Forumet och EESK bör också rådfrågas i samband med att prioriteringarna i de åtgärder som är av transnationell karaktär eller av särskilt intresse för EU fastställs samt vid halvstidsöversynen av de särskilda åtgärderna. Kommissionen bör också etablera ett partnerskap med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer inom ramen för unionsåtgärderna.

3.4 EESK föreslår också att den nya finansieringsramen ska säkerställa att alla medlemsstater på nationell nivå inleder en strukturerad flerpartsdialog med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer, som därmed kan ta på sig en viktig roll vid fastställandet av nationella prioriteringar innan dialogen med kommissionen inleds.

4. Programplanering och ledning

4.1 EESK anser att man bör öka unionsåtgärdernas finansiella styrka, det vill säga de fonder som är avsedda för politiskt prioriterade verksamheter (stöd till lagstiftning och politisk samordning), vilket också gäller projekt med medverkan av det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter. EESK stöder därför förslaget att kommissionen ska förfoga över 20 % av asyl- och migrationsfondens totala budget. I sin förvaltning av dessa medel bör kommissionen inleda en mer aktiv dialog med EESK, forumet och det civila samhällets organisationer.

4.2 EESK stöder kommissionens förslag om att det finansiella bidraget inom de nationella programmen ska täcka 75 % av de totala stödberättigande utgifterna för projektet, som även kan medfinansieras av offentliga eller privata medel.

4.3 Kommittén stöder också förslaget om att bidraget från unionens budget får höjas till 90 % om det rör sig om strategiska prioriteringar som definieras i de särskilda förordningarna "i väl motiverade fall, särskilt om projektet i fråga annars inte skulle ha genomförts och målen för det nationella programmet inte skulle ha nåtts". I detta sammanhang bör man prioritera och stödja åtgärder och projekt som genomförs av små icke-statliga organisationer.

4.4 EESK stöder också strävan att förenkla och minska den administrativa bördan samt att prioritera uppföljning och utvärdering av programmen och projekten på både nationell och europeisk nivå. Det är mycket viktigt att utvärderingen är oberoende och av högsta kvalitet i samarbetet med det organiserade civila samhället och att de ekonomiska medel som krävs avsätts för utvärderingen.

4.5 Utifrån de utvärderingsrapporter som medlemsstaterna ska lämna in (en preliminär utvärderingsrapport 2017 och en efterhandsutvärdering 2023) kommer kommissionen att lägga fram en rapport om de särskilda förordningarnas tillämpning och effekter för Europaparlamentet, rådet, EESK och ReK. Det civila samhällets måste ges en roll vid utvärderingen, och kommittén föreslår därför att kommissionen organiserar ett strukturerat samrådssystem och sammankallar en konferens.

4.6 EESK stöder kommissionens förslag om att införa ett grundbelopp och ett rörligt belopp vid fördelningen av de ekonomiska medlen mellan medlemsstaterna. När det gäller det rörliga beloppet anser EESK att det är mycket viktigt att varje medlemsstat utarbetar sitt årliga program i enlighet med EU:s prioriteringar och samarbetar med andra medlemsstater.

4.7 EESK anser att asyl- och migrationsfonden uttryckligen bör innehålla en prioriterad åtgärd som finansieras som rörligt belopp och som innebär att man i samverkan med civilsamhällets organisationer inrättar nationella, regionala och lokala forum och/eller plattformar för invandring och integration.

4.8 Det behövs också större öppenhet vid tilldelningen av de procentsatser från fonden som anslås till varje särskilt mål för att säkerställa en balans på nationell nivå.

4.9 Finansieringen av unionsåtgärder bör inte bara anslås till katastrofbistånd, det europeiska migrationsnätverket, tekniskt stöd samt EU-byråernas utförande av specifika operativa uppgifter utan också till stöd för det europeiska integrationsforumet och de europeiska nätverken för det civila samhället och arbetsmarknadens parter.

4.10 EESK stöder inte kommissionens förslag om att finansieringen endast ska avse säkerhetsforskningsprojekt som betraktas som "innovativa" utifrån deras tillämpning av säkerhetstjänster och säkerhetsstyrkor. EU bör behålla stödet till forskningsprojekt som utförs i samverkan med det civila samhället, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer och som syftar till att utvärdera säkerhets- och invandringsprojekt och deras konsekvenser för de grundläggande rättigheterna.

5. Asyl- och migrationsfondens tillämpningsområde

5.1 EESK välkomnar den flexibilitet som kommissionens föreslår när det gäller tillämpningsområdet, och betonar att det är viktigt att de finansierade åtgärderna kan omfatta en bred grupp av stödmottagare och inte bara tredjelandsmedborgare som lagligen är bosatta i EU. Det har förts en bred diskussion om denna fråga inom det europeiska integrationsforumet och i EESK:s yttranden.

5.2 EESK hoppas att asyl- och migrationsfonden ska göra det möjligt att rikta åtgärder till alla personer, oberoende av deras ställning, även till papperslösa invandrare. Kommittén välkomnar därför kommissionens förslag om att den grupp som kan beviljas projektstöd ska utökas, eftersom det är enda sättet att finansiera det arbete som bedrivs av arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer som arbetar för att integrera papperslösa invandrare.

5.3 EESK motsätter sig däremot kommissionens förslag om att tillämpningsområdet också ska omfatta åtgärder för att integrera EU-medborgare med invandrarbakgrund, det vill säga "med minst en förälder […] som är tredjelandsmedborgare". Det kan leda till diskriminering, eftersom medlemsstaternas medborgare inte kan omfattas av program eller integrationstest som villkor för bosättning och fri rörlighet därför att det skulle strida mot principen om likabehandling, som garanteras av unionsmedborgarskapet.

5.4 Enligt EESK är asyl- och migrationsfonden ett instrument som syftar till att finansiera åtgärder för integration och mottagning av personer som nyligen har kommit till Europa. För att undvika socialt utanförskap och brist på möjligheter för EU-medborgare som har föräldrar med invandrarbakgrund, eller EU-medborgare som är bosatta i en medlemsstat som de inte är medborgare i, förfogar EU över lämpligare finansieringsinstrument, särskilt Europeiska socialfonden.

5.5 Finansieringen bör prioritera de program som har som mål att ge skydd åt särskilt utsatta personer, framför allt ensamkommande barn, gravida kvinnor och offer för människohandel och sexuellt utnyttjande.

6. Information, insyn och offentliggörande

6.1 Kommittén anser det vara positivt att den nya budgetramen säkrar ökad information, ökat offentliggörande och ökad insyn. Man bör försäkra sig om att medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna garanterar tillgång till information om de nationella programmen (genom att inrätta en webbplats).

6.2 Förenklingen av förfarandena får emellertid inte medföra minskad insyn. Den nya ramen bör innebära ökad insyn i samband med genomförandet av programmen och åtgärderna på nationell, regional och lokal nivå.

7. Grundläggande rättigheter

7.1 Budgetramen bör förstärka skyddet av de mänskliga rättigheterna i samband med alla åtgärder, eftersom stadgan om de grundläggande rättigheterna har ett positivt inflytande på politiken för inre säkerhet, asyl och migration. Kommittén har redan utarbetat ett initiativyttrande (5) som förespråkar skydd av de mänskliga rättigheterna när det gäller invandrings-, asyl-, återvändande- och gränspolitik.

7.2 EESK föreslår att förordningarna om asyl- och migrationsfonden samt fonden för inre säkerhet ska säkerställa att alla åtgärder och projekt som finansieras av EU strikt respekterar de grundläggande rättigheterna samt att de rättigheter som fastställs i stadgan verkligen skyddas.

7.3 Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) i Wien bör spela en aktiv och konkret roll när det gäller att bedöma om den politik och de åtgärder som finansieras av EU är förenliga med de grundläggande rättigheterna. De icke-statliga organisationerna kan spela en mycket viktig roll vid bedömningen av de nationella, regionala och lokala åtgärdernas effekter med avseende på tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna.

7.4 Det europeiska integrationsforumet kan också utvärdera om integrationspolitiken är förenlig med skyddet av de grundläggande rättigheterna och principen om icke-diskriminering.

8. Nödsituationer och tekniskt bistånd

8.1 I den nya förordningen läggs särskild vikt vid nödsituationer och kriser. EESK ställer sig bakom kommissionens förslag om att säkerställa en flexibel mekanism för åtgärder på EU-nivå med tillräckliga finansiella resurser för att hantera nödsituationer.

8.2 Kommittén stöder kommissionens initiativ att avsätta finansiella medel som snabbt kan mobiliseras vid olika typer av "migrationsrelaterade kriser" eller för att hantera "brådskande och särskilda behov i händelse av en nödsituation", samt att biståndet inom ramen för tillgängliga medel kan uppgå till 100 % av de stödberättigande utgifterna.

8.3 Vi föreslår emellertid att dessa medel huvudsakligen ska användas för att hantera humanitära kriser, eftersom solidariteten först och främst bör inriktas på att skydda de drabbade personerna och deras säkerhet.

8.4 Man bör även säkerställa att de gemensamma garantier, standarder och rättigheter som fastställs i EU-rätten respekteras av medlemsstaterna och EU:s myndigheter även i nödsituationer.

8.5 EESK stöder också inrättandet av en mekanism för snabba insatser som gör det möjligt för EU att i samarbete med medlemsstaterna finansiera en snabb inledande insats i händelse av katastrofer, terroristattacker eller omfattande IT-attacker.

9. Yttre dimension

9.1 Eftersom den yttre dimensionen inom denna politik nu prioriteras bör finansieringen av åtgärderna vara samstämmiga med EU:s interna och externa prioriteringar på dessa områden.

9.2 Samarbetet mellan GD Inrikes frågor och Europeiska utrikestjänsten när det gäller att fastställa och enas om politiska prioriteringar bör förbättras. Detta kommer att bidra till att den politik och de projekt som finansieras via den nya budgetramen kompletterar varandra och inte står i motsättning till EU:s utvecklingspolitik och externa förbindelser. Samarbetet bör förbättras genom avtal mellan EU och tredjeländer, men utvecklingsstödet får inte påverkas av avtal för återtagande och gränskontroller.

9.3 Syftet med den yttre dimensionen av politiken på dessa områden bör vara att förbättra såväl den inre säkerheten som utvecklingen i tredjeländerna. Utrikespolitiken och utvecklingsstödet är den mest enhetliga ramen för den yttre dimensionen av asyl- och migrationspolitiken och politiken för inre säkerhet (6).

9.4 EESK föreslår att även asyl- och migrationsfonden och fonden för inre säkerhet ska användas för att förbättra utvecklingen i fråga om mänskliga rättigheter och rättsstatens kvalitet, särskilt i syfte att se till att tredjeländerna förbättrar sina asylsystem och uppfyller internationella normer.

9.5 Inte heller får man glömma att EU:s grannländer inte ska stå för hela kostnaden för asylförfarandet för de personer som passerar deras territorium. EU bör samarbeta via dessa fonder.

10. Integration

10.1 Kommittén stöder kommissionens förslag om att integrationspolitiken bör utvecklas på lokal och regional nivå via språkkurser, kurser i medborgarkunskap, deltagande i det sociala livet och samhällslivet, främjande av interkulturell dialog och underlättande av lika tillgång till varor och tjänster. Det är mycket viktigt att åtgärderna genomförs av de icke-statliga organisationerna och de lokala och regionala myndigheterna.

10.2 Kommittén har tidigare utarbetat ett initiativyttrande (7) med samma förslag och även anordnat en konferens i Valencia med olika lokala och regionala myndigheter samt en rad civila samhällsorganisationer. Denna linje stöddes även av det europeiska integrationsforumet.

10.3 Man bör särskilt uppmärksamma stöd till åtgärder och projekt som tar hänsyn till att integration är en dynamisk tvåvägsprocess som innebär en ömsesidig anpassning.

10.4 Kommittén stöder kommissionens förslag om att EU:s medel ska användas till konkreta mål och inte till finansiering av nationella program som inte är kopplade till EU-program (8).

10.5 Medlen från asyl- och migrationsfonden bör inte användas för att finansiera nationella program som kan kränka de mänskliga rättigheterna eller som strider mot de gemensamma grundprinciperna för integration. Kommittén är emot att vissa medlemsstater använder sig av "integrationstester" i samband med förnyande av uppehållstillstånd, familjeåterförening eller tillgång till offentliga varor och tjänster.

10.6 Kommittén har i andra yttranden (9) framhållit att det är nödvändigt att förbättra överensstämmelsen mellan integrationsfonden och Europeiska socialfonden vid finansieringen av vissa program.

11. Asyl

11.1 Kommittén ställer sig bakom det gemensamma europeiska asylsystemets prioriteringar, särskilt stödåtgärderna för att förbättra mottagningsvillkor och integration, asylförfarandena och förstärkningen av medlemsstaternas kapacitet.

11.2 Vi föreslår att en del av medlen används till projekt och aktiviteter som syftar till att säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina åligganden när det gäller internationellt skydd och att de genomför EU-lagstiftningen.

11.3 Finansieringen av en utvärdering av medlemsstaternas asylpolitik bör prioriteras. Den bör särskilt inriktas på att förbättra förfarandena och kvaliteten på skyddet för flyktingar och asylsökande.

11.4 EESK stöder utvecklingen av ett vidarebosättningsprogram för att förflytta flyktingar från länder utanför EU till en EU-medlemsstat

11.5 Vi stöder också programmet för omplacering inom EU som erbjuder ekonomiska incitament till de medlemsstater som förpliktigar sig till detta.

11.6 Europeiska stödkontoret för asylfrågor i Malta bör ha tydliga befogenheter att utvärdera de nationella asylsystemen och deras förenlighet med EU:s lagstiftning och internationella bestämmelser samt de grundläggande rättigheterna. Denna utvärdering bör genomföras i samarbete med det civila samhället och FN:s flyktingkommissariat.

12. Inresa

12.1 Kommittén delar asyl- och migrationsfondens ståndpunkt när det gäller möjligheten att finansiera åtgärder för "kapacitetsutveckling", exempelvis utarbetande av strategier som stöder laglig migration via flexibla och öppna förfaranden för inresetillstånd, samt förbättringar av medlemsstaternas kapacitet i fråga om att utveckla och utvärdera sin invandringspolitik.

13. Partnerskap för rörlighet

13.1 EESK har utarbetat ett särskilt yttrande (10) där vi framhåller att partnerskapen för rörlighet och migration bör omfatta fyra pelare: underlättande och organisering av laglig migration och rörlighet, förebyggande och minskning av irreguljär migration och människohandel, en ökning av det internationella skyddet och en förstärkning av den yttre dimensionen av asylpolitiken, samt en maximering av migrationens och rörlighetens utvecklingseffekter.

14. Återvändande

14.1 Kommittén anser att man bör prioritera frivilligt återvändande tillsammans med stödsystem, och stöder därför kommissionens förslag att program för bistånd till frivilligt återvändande ska ingå i de nationella åtgärderna.

14.2 Fondens medel bör användas för att säkerställa att det frivilliga återvändandet omfattar ett stödsystem som kan göra återvändandet till något positivt både för människorna och för ursprungslandet.

14.3 Om man i undantagsfall måste inleda tvångsavvisningsförfaranden måste man fullt ut respektera varje individs mänskliga rättigheter och beakta Europarådets rekommendationer (11).

14.4 Kommittén är emellertid emot att EU-medel används till att finansiera tvångsavvisningsförfaranden, eftersom det civila samhället anser att vissa av dem strider mot stadgan om de grundläggande rättigheterna.

15. Inre säkerhet och gränser

15.1 Stöd till det polisiära samarbetet i syfte att förebygga gränsöverskridande brottslighet och bekämpa den organiserade brottsligheten är en prioritet. EESK stöder åtgärder som syftar till att förbättra samarbetet mellan säkerhetstjänsterna och Europols arbete.

15.2 Kommittén stöder kommissionens förslag när det gäller att förbättra det polisiära samarbetet och förebygga och bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten inom EU, särskilt åtgärderna för att förbättra samarbetet mellan säkerhetstjänsterna i samband med bekämpningen av den organiserade brottsligheten. Det är oerhört viktigt att alla prioriteringar inriktas på att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan säkerhetsstyrkorna, bland annat aspekter som hänför sig till rättsstaten.

15.3 Medlen bör användas till att förbättra och utveckla kvalitet och insyn i samband med gemensamma metoder på EU-nivå för att identifiera hot och risker när det gäller säkerheten i EU, exempelvis i samband med Europols arbete och dess rapporter om den organiserade brottsligheten (Octa).

15.4 Europeiska unionen bör förstärka kampen mot kriminella nätverk som sysslar med illegal människosmuggling och människohandel, och hänsyn bör tas till att gränserna i Medelhavsområdet och Östeuropa är särskilt sårbara.

15.5 Kommittén ser positivt på att fonden för inre säkerhet stöder medlemsstaternas gränskontroller i syfte att göra dem effektivare, eftersom gränskontroller är en offentlig tjänst. Vi anser dock att detta samarbete, bland annat de åtgärder som samordnas av Frontex, bör vara öppna för insyn och ligga i linje med kodexen om Schengengränserna och stadgan om de grundläggande rättigheterna.

15.6 EESK instämmer i att man bör stödja medlemsstaterna så att deras tillämpning av Schengenregelverket kan förbättras, bland annat viseringssystemet och genomförandet av ett integrerat system för gränsförvaltning. Det är mycket viktigt att säkerställa att samtliga medlemsstater tillämpar de gemensamma bestämmelserna på ett samstämmigt sätt, och att de grundläggande rättigheterna och den fria rörligheten för personer respekteras.

15.7 Den budget som tilldelas EU:s organ för inre säkerhet, särskilt Europol, Eurojust, Frontex, etc. bör kopplas till en ökad demokratisk kontroll av deras verksamhet utförd av Europaparlamentet, i synnerhet i de fall som kan vara förknippade med stora problem i förhållande till stadgan om de grundläggande rättigheterna, till exempel deras operativa befogenheter på nationell nivå, utbyte och användning av personuppgifter, kvaliteten på den information som utväxlas mellan de nationella myndigheterna och myndigheterna i tredjeländer, samt deras objektivitet i samband med riskanalyser.

15.8 Det är nödvändigt att inleda en offentlig debatt med företrädare för det civila samhället om mervärdet, budgetkonsekvenserna och skyddet av de grundläggande rättigheterna inom Eurosur (det europeiska gränsövervakningssystemet). Det är av största vikt att det i samband med ett så viktigt politiskt initiativ finns en fullständig insyn och juridisk säkerhet såväl när det gäller mål som tillämpningsområde.

15.9 EESK uppmanar Europaparlamentet att ägna särskild uppmärksamhet åt Eurosurs proportionalitet och dess bidrag när det gäller att skydda de mänskliga rättigheterna i samband med gränskontroller och övervakningen av Medelhavsområdet, och man bör beakta att gränsvakternas viktigaste uppgift är att bistå människor som befinner sig i fara.

15.10 Kommittén rekommenderar att alla politiska förslag ska underkastas en demokratisk och öppen debatt i enlighet med proportionalitetsprincipen och de grundläggande rättigheterna, i synnerhet då de har omfattande konsekvenser för budgeten.

16. Storskaliga IT-system (VIS, SIS, Eurodac)

16.1 EESK anser att Europaparlamentet bör utvärdera behovet, proportionaliteten och effektiviteten av redan befintliga, storskaliga IT-system (Schengens informationssystem (SIS), Informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac), samt de system som håller på att införas (SIS II).

16.2 Denna bedömning bör göras innan ett beslut fattas om att finansiera nya system, som exempelvis de som kommissionen föreslog i meddelandet om "smarta gränser", särskilt systemet för in- och utresa (SRES) och registreringssystemet för resande (PRV) som kommissionen har för avsikt att lägga fram 2012.

16.3 Kommittén vill betona att den nya byrån för den operativa förvaltningen av stora IT-system, som är baserad i Tallinn, har ett stort ansvar och en avgörande betydelse för området med frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom den ska samordna alla befintliga system och de som kommer att inrättas i framtiden. Europaparlamentet bör genomföra en ingående, demokratisk granskning av byrån, särskilt när det gäller huruvida dess åtgärder är förenliga med skyddet av personuppgifter och personlig integritet, principen om ändamålsbegränsning i samband med användning av uppgifter, samt med avseende på möjligheten att utvidga dess nuvarande befogenheter vid utveckling och samordning av framtida IT-system.

Bryssel den 11 juli 2012 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 751 final.

(2) COM(2011) 750 final, COM(2011) 753 final.

(3) COM(2011) 752 final.

(4) Comments of the Commission’s Proposals for a New EU Funding of Asylum and Migration Actions under the Multiannual Financial Framework, Caritas Europa, CCME, COMECE, Eurodiaconia, ICMC, JRS-Europe, QCEA, finns på http://www.caritas-europa.org/module/FileLib/MFF-Christiangroupstatement_April2012.pdf.

Civil Society Statement and Recommendations on the Future EU Funding in the Area of Migration and Asylum 2014-2020, ECRE och 40 andra civilsamhällesorganisationer, mars 2012, finns på http://www.ecre.org/index.php?option=com_downloads&id=444

(5) Se kommitténs yttrande EUT C 128, 18.5.2010, s. 29.

(6) FN:s flyktingkommissariats observationer om framtida ordningar för EU-finansiering på området rättsliga och inrikes frågor efter 2013, juni 2011, http://www.unhcr.org/4df752779.pdf.

(7) Se kommitténs yttrande, EUT C 318, 29.10.2011, s. 69–75.

(8) Rapport från konferensen för berörda aktörer "The Future of EU Funding for Home Affairs: A Fresh Look", Europeiska kommissionen, GD Inrikes frågor, Bryssel, 8 april 2011, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/event/docs/mff_conference_report_11-5-2011_final_participants.doc.pdf, där en av slutsatserna är att EU-medel inte bör betraktas som en ersättning för nationella bidrag, dvs. medlemsstaterna är även i fortsättningen ansvariga för att se till att det finns tillräckliga nationella medel för att stödja politiken för rättsliga och inrikes frågor. För att skapa ett mervärde bör EU:s medel återspegla EU:s prioriteringar och politiska åtaganden och stödja genomförandet av EU:s regelverk för rättsliga och inrikes frågor.

(9) Se kommitténs yttrande EUT C 347, 18.12.2010, s. 19.

(10) Se EESK:s yttrande "Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En övergripande strategi för migration och rörlighet", föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños, medföredragande: Brenda King. EUT C 191, 29.06.2012, s. 134.

(11) "20 principer för påtvingat återvändande", COM(2005) 40 final.