40:e årsrapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om EU:s antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder och tredjeländers användning av handelspolitiska skyddsåtgärder mot EU under 2021

Avslutningsvis lyfter rapporten fram kopplingen mellan handelspolitiska skyddsåtgärder och EU:s övriga politik. I den översyn av EU:s handelspolitik som offentliggjordes i februari 2021 framfördes att alla handelsinstrument bör användas för att stödja EU:s politiska mål. De handelspolitiska skyddsinstrumenten har även fortsättningsvis en mycket viktig roll i detta sammanhang, inte bara genom att bevara mer än 460 000 arbetstillfällen, utan även genom att befästa EU:s engagemang för en öppen och rättvis handel och stödja andra politikområden, t.ex. den europeiska gröna given och en digital agenda för Europa, genom att skydda EU:s produktion av komponenter som är centrala för värdekedjorna för förnybara och digitala produkter.

Under 2021 tillämpade kommissionen samma höga standarder på tredjeländers användning av handelspolitiska skyddsåtgärder som i samband med sina undersökningar. Tredjeländer utsätter våra EU-exportörer för allt fler handelspolitiska skyddsåtgärder som tyvärr ofta inte är utformade i enlighet med Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Våra ingripanden i tredjeländers undersökningar riktade mot EU:s industri eller exportörer har till syfte att minska de negativa ekonomiska effekterna och undanröja orättvisa omotiverade åtgärder och har gett ett antal positiva resultat som innebär fortsatt marknadstillträde för EU:s exportörer.

En prioriterad fråga för kommissionen under året har varit att genomföra revisionsrättens rekommendationer från 2020, som utfärdades som ett resultat av granskningen av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument. Merparten av rekommendationerna genomfördes under 2021. Dessa insatser stärker EU:s redan höga standarder för tillämpningen av instrumenten.

Den här rapporten behandlar även de lagstiftningsmässiga förändringar som genomförts under 2017 och 2018 för att säkerställa att instrumenten får effekt för politiken och utmaningarna för världshandeln. Det rör sig här bl.a. om de sociala och miljömässiga normer för handelspolitiska skyddsåtgärder som nu ska beaktas vid undersökningar avseende riktpriser som justerats för att omfatta framtida kostnader på grund av multilaterala miljöavtal där EU utgör en part. Detta har i vissa fall resulterat i högre tullar för att säkerställa att skademarginalerna förblir relevanta och att åtgärderna ger verkliga lättnader för EU:s industri.

Åtgärdernas genomförande och effektivitet är av högsta vikt för kommissionen som i rapporten lyfter fram de förbättrade övervakningsmetoder som införts under året. Med tanke på att metoder för att undvika att betala tull skulle kunna förlänga återhämtningsfasen efter covid-19 har åtgärderna granskats mer ingående, särskilt de som medför störst risk för undvikande av tull. För att signalera till aktörerna att EU har beslutat sig för att sätta stopp för sådana metoder har kommissionen vid behov inlett såväl undersökningar om kringgående som absorptionsundersökningar.

Det här är den fyrtionde rapporten till Europaparlamentet och rådet om EU:s antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder och tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder mot EU under 2021 samt om förhörsombudets verksamhet.

Det totala antalet undersökningar av alla typer som inleddes uppgick till 48, dvs. fler än under något av de fem föregående åren.

Antalet översynsärenden som inleddes under 2021 ökade något jämfört med 2020: från 28 till 30. Av dessa gällde tio ärenden en översyn vid giltighetstidens utgång och fyra ärenden en interimsöversyn. Femton ärenden om översyn vid giltighetstidens utgång resulterade i att tullen bekräftades 2021.

Under 2021 inledde kommissionen 14 nya undersökningar (11 rörande antidumpningsåtgärder och 3 rörande antisubventionsåtgärder), vilket kan jämföras med 15 under 2020. Tio antidumpningsundersökningar resulterade i att kommissionen införde preliminära tullar, och tolv undersökningar resulterade i att slutgiltiga tullar infördes (elva rörande antidumpningsåtgärder och en rörande antisubventionsåtgärder). Kommissionen avslutade en antisubventionsundersökning utan åtgärd eftersom ansökan dragits tillbaka.

Under 2021 ansökte många sektorer om ett tillfälligt upphävande av skyddsåtgärderna för att kunna hantera en negativ marknadsutveckling, särskilt med hänvisning till avbrott i leveranskedjan som framför allt uppgavs bero på covid-19-krisen. Denna sällan tillämpade bestämmelse innebär stränga krav för att ett tillfälligt upphävande ska beviljas. I oktober 2021 upphävde kommissionen åtgärderna för platta aluminiumprodukter från Kina under nio månader, samtidigt som övervakning av importen av denna produkt infördes. I december 2021 avslog kommissionen ett tillfälligt upphävande av åtgärderna för björkplywood från Ryssland eftersom kraven inte uppfyllts.

Undersökningsarbetets omfattning under 2021 låg på samma nivå som de föregående åren. Kommissionen hade 88 pågående undersökningar (varav 29 var ursprungliga undersökningar och 59 översynsärenden), att jämföra med 85 under 2020. Vid utgången av 2021 pågick 43 undersökningar, dvs. samma antal som vid utgången av 2020.

1Tillämpningen av handelspolitiska skyddsinstrument under 2021

Inga nya undersökningar om skyddsåtgärder inleddes under 2021.

Kommissionen gjorde en översyn av de skyddsåtgärder som EU 2019 införde för import av vissa stålprodukter. Detta resulterade i juli 2021 i att skyddsåtgärderna förlängdes fram till den 30 juni 2024 och att vissa aspekter anpassades. Kommissionen drog slutsatsen att skyddsåtgärderna fortfarande behövs för att man ska kunna förhindra eller avhjälpa allvarlig skada och att EU:s stålindustri håller på att anpassa sig. Kommissionen fann att det ekonomiska läget för EU:s industri fortsatt att försämras under perioden med skyddsåtgärder på grund av det importtryck som rått under en period då industrins anpassningar ännu inte gett positiva effekter. Den 17 december 2021 inledde kommissionen den tredje funktionella översynen av skyddsåtgärderna, där eventuella anpassningar skulle träda i kraft den 1 juli 2022.

1.1.4Undersökningskontroller

På grund av rådande hälsorisker och reserestriktioner fortsatte kommissionen att använda sig av korsvisa kontroller på distans i stället för kontroller på plats för att kontrollera de uppgifter som lämnats in av berörda parter.

Med hjälp av de erfarenheter som gjorts under 2020 kunde kommissionen uppfylla sina skyldigheter och samtidigt garantera berörda parters rättigheter. Under 2021 kontrollerade kommissionen uppgifter från 197 företag med hjälp av korsvisa kontroller på distans. Kontrollerna omfattade 111 europeiska företag och 86 tredjelandsföretag. Allteftersom reserestriktionerna lyftes under sista kvartalet 2021 gjordes 12 kontrollbesök på plats på företag inom EU. Förhoppningsvis är detta ett tecken på en återgång till fler kontrollbesök på plats i framtiden.

1.2Effektiv tillämpning och efterlevnad av handelspolitiska skyddsinstrument

1.2.1Genomförandet av Europeiska revisionsrättens rekommendationer – Revision av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument

Under 2021 arbetade kommissionen för att genomföra rekommendationerna i revisionsrättens granskningsrapport avseende EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder (offentliggjord i juli 2020). Revisionsrättens rekommendationer omfattade följande: Kommissionen bör a) dokumentera sina bedömningar av konfidentialiteten avseende parternas handlingar, b) söka ytterligare kommunikationskanaler för att öka medvetenheten hos berörda parter, c) förbättra vägledningen om relevanta konkurrensaspekter, d) förbättra övervakningsverksamheten och genomföra regelbundna utvärderingar av hur effektiva handelspolitiska skyddsåtgärder är, e) inleda fler undersökningar på eget initiativ och f) använda tydliga kriterier för att prioritera tredjeländers respons på åtgärder.

Som en reaktion på dessa rekommendationer tog kommissionen 2021 fram ett it-baserat verktyg för att kunna dokumentera bedömningen av konfidentialiteten avseende handlingarna. Verktyget var klart att användas i början av 2022. När det gäller att öka medvetenheten om handelspolitiska skyddsinstrument inleddes en process 2021 för att sprida informationsfilmer och för att ta fram ett informationspaket med sju moduler som kunde läggas ut på nätet i början av 2022 och som ska spridas vidare via kontaktpunkter i medlemsstaterna och via berörda parter. Osäkerheten kring covid-19-pandemin gjorde att fysiska möten med berörda parter sköts på framtiden. När det gäller konkurrensaspekter på undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder har kommissionen tagit fram en vägledning för berörda parter och handläggare om hur konkurrensfrågor ska hanteras i samband med en undersökning.

Vad gäller övriga rekommendationer utarbetade kommissionen 2021 en ny övervakningspolitik med tydliga riskbaserade prioriteringar, ökad samordning med berörda avdelningar inom kommissionen (Olaf, GD Skatter och tullar och GD Budget) och med externa berörda parter samt förbättrad dokumentation och resultatrapportering. Denna nya övervakningspolitik trädde i kraft i december 2021 och kommer att utvärderas 2023. Kommissionen har inte fullt ut anslutit sig till rekommendationen om undersökningar på eget initiativ eftersom kommissionen menar att man redan nu i möjligaste mån använder sig av detta alternativ. Under 2021 lade kommissionen på sin webbsida trots detta ut mer information om undersökningar som görs på eget initiativ för att råda bot på vissa missuppfattningar och för att bistå EU:s industri med ytterligare vägledning. När det gäller övervakningen av tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder införde kommissionen under 2021 kriterier för att identifiera de skyddsåtgärder som är intressantast ur ett ekonomiskt och systemmässigt perspektiv och där det råder en hög grad av samarbete från europeiska exportörers sida. Slutligen kommer kommissionen att under 2023 utvärdera de handelspolitiska skyddsåtgärdernas effektivitet.