I ett område utan inre gränskontroller bör poliser ha tillgång till samma information som kollegorna i övriga medlemsstater. Normen måste vara ett fullständigt och effektivt samarbete. Därför är det viktigt att förbättra de verktyg som brottsbekämpande och rättsliga myndigheter i hela EU har tillgång till för informationsutbyte och gränsöverskridande samarbete. Det paket om polissamarbete som antogs i december 2021 innebar en betydande förbättring av de tillgängliga verktygen. Europaparlamentet och rådet har nu nått en politisk överenskommelse om direktivet om informationsutbyte, och i juni 2022 antog rådet en rekommendation om att stärka det operativa gränsöverskridande polissamarbetet. Förhandlingarna fortsätter om en förordning om översyn av Prümramen i syfte att underlätta för brottsbekämpande myndigheter att automatiskt utbyta uppgifter på vissa områden, såsom DNA, fingeravtrycksuppgifter och uppgifter ur fordonsregister, och att lägga till ytterligare kategorier, såsom uppgifter ur polisregister och ansiktsbilder. En snabb överenskommelse om Prüm II-förordningen skulle ge brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna möjlighet att använda alla de nya verktygen för informationsutbyte på fältet.

För att mer effektivt bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten måste medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och rättsväsende arbeta hand i hand med stöd från EU-byråer som Europol och Eurojust. Europols nya mandat trädde i kraft i juni 2022, vilket gav Europol möjlighet att öka expertisen och den operativa kapaciteten för att bättre stödja medlemsstaterna i kampen mot grov och organiserad brottslighet och terrorism. Mandatet stärker också Europols dataskyddsram och Europeiska datatillsynsmannens tillsyn. Utredande myndigheter och domstolar i olika medlemsstater måste samarbeta och stödja varandra vid utredning och lagföring av brott och utbyta information och bevis på ett säkert och snabbt sätt. Paketet för digital rättvisa, som antogs i december 2021, bestod av praktiska åtgärder för att förbättra det digitala informationsutbytet om gränsöverskridande terrorismfall, inrätta en samarbetsplattform för att stödja de gemensamma utredningsgruppernas funktion och förbättra digitaliseringen av det gränsöverskridande rättsliga samarbetet och tillgången till rättslig prövning i civilrättsliga, handelsrättsliga och straffrättsliga frågor. Europaparlamentets och rådets snabba antagande av detta paket skulle avsevärt underlätta informationsutbytet mellan rättsliga myndigheter.

Elektroniska bevis används i nästan alla utredningar. Den preliminära politiska överenskommelse om e-bevisning som nåddes i november 2022 kommer att möjliggöra ett säkert utbyte av bevis, vilket är värdefullt för de nationella rättsliga myndigheternas möjligheter att bedriva en effektivare brottsbekämpning.

EU har ett gemensamt ansvar för att säkra EU:s yttre gränser. De första enheterna i den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka är utplacerade sedan januari 2021 och den stående styrkan uppgår nu till omkring 4 800 Frontex-tjänstemän och nationella tjänstemän.

Det ökade antalet irreguljära inresor som i år har noterats på de flesta migrationsrutter har visat hur viktigt det är med systematiska identitets- och säkerhetskontroller av alla migranter som anländer till EU:s yttre gränser samt hälsokontroller som uppfyller gemensamma normer. Säkerheten är ett viktigt tema i den nya migrations- och asylpakten. Möjligheten att snabbt kunna slussa migranter till lämpliga förfaranden enligt förslaget om screening av tredjelandsmedborgare skulle bidra till att säkerställa att säkerhetskontroller genomförs, med full respekt för alla skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter. Europaparlamentet har fortfarande inte avgett sin ståndpunkt i fråga om detta förslag.

Den belarusiska regimens utnyttjande av migranter för politiska ändamål under andra halvåret 2021 gav upphov till exempellösa rättsliga, operativa och mänskliga utmaningar, bland annat när det gäller säkerheten. Förslaget till kodex om Schengengränserna tar också upp frågan om tredjeländers utnyttjande av migranter för politiska ändamål. De medlemsstater som ställs inför denna situation skulle till exempel kunna begränsa antalet gränsövergångsställen och intensifiera gränsövervakningen.

En ny struktur för EU:s informationssystem håller på att utvecklas för att bättre stödja de nationella myndigheternas arbete med att säkerställa säkerheten samt gränsförvaltningen och migrationshanteringen. En central del i detta är Schengens förnyade informationssystem, som bör kunna tas i drift i mars 2023. Andra viktiga verktyg är in- och utresesystemet (planerad drift från och med maj 2023), EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (planerad drift före utgången av 2023) och uppdateringen av informationssystemet för viseringar (VIS). Detta kommer att möjliggöra fler kontroller och täppa till luckor i säkerhetsinformationen genom bättre informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Avgörande för detta arbete är systemens interoperabilitet. Det är viktigt att eu-LISA och medlemsstaterna utan dröjsmål vidtar de åtgärder som krävs för att detta ambitiösa projekt ska kunna genomföras fullt ut före utgången av 2024.

Det krävs effektiva kontroller av inkommande varor för att minska riskerna för EU och invånarna, samtidigt som legitima EU-företags konkurrenskraft säkerställs. Säkerhetskontrollerna av dessa varor har skärpts genom EU:s uppgraderade importkontrollsystem i syfte att stödja effektiva riskbaserade tullkontroller och åtgärder för att skydda flygfrakten mot terroristhot. Inom programmet för instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning finansieras också öppenhet vid inköp, underhåll och uppgradering av relevant och tillförlitlig tullkontrollutrustning som är anpassad till den senaste tekniska utvecklingen.

Möjligheten att med förhandsinformation om passagerare (API) bidra till säkerheten hindras av föråldrade och ojämnt tillämpade regler. Kommissionens nya förslag skulle upphäva det nuvarande API-direktivet för att förtydliga och förbättra användningen av API för både gränsförvaltning och brottsbekämpning. Det skulle medföra en utökad användning av API vid utvalda flygningar inom EU och ge medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter inom Schengenområdet en större verktygslåda att arbeta med. Diskussioner pågår om den externa dimensionen av EU:s politik för passageraruppgifter (PNR-uppgifter), eftersom allt fler tredjeländer håller på att utveckla förmågan att behandla sådana uppgifter inom brottsbekämpning och gränssäkerhet. Kommissionen håller också på att utarbeta ett lagstiftningsförslag om en ram för ömsesidigt tillträde till säkerhetsrelaterad information för tjänstemän i frontlinjen i EU och partnerländer utanför EU för att effektivt upptäcka brottslingar och terrorister.

Bedrägerier med resehandlingar underlättar för brottslingar och terrorister att förflytta sig i hemlighet, och spelar en viktig roll i människohandeln och i narkotikahandeln. Detta måste hanteras parallellt med behovet av att underlätta för lagliga resenärer. Sedan augusti 2021 utfärdar medlemsstaterna därför identitetskort med harmoniserade säkerhetsstandarder, bland annat ett chip med biometriska kännetecken som kan kontrolleras av alla EU:s gränsmyndigheter. Kommissionen håller på att utarbeta ytterligare ett initiativ om digitalisering av resehandlingar och underlättande av resor som kommer att öka säkerheten och påskynda rese- och gränsförfaranden genom papperslös avancerad kommunikation av rese- och personuppgifter och biometriska kontroller vid gränserna.

Brottsbekämpning och ny teknik

Teknik som artificiell intelligens eller kryptering kan tillföra ett mervärde för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, men kan också hämma deras arbete. I meddelandet om artificiell intelligens (AI) och i rättsakten om artificiell intelligens underströk kommissionen att AI i hög grad kan bidra till målen i strategin för EU:s säkerhetsunion, motverka aktuella hot och föregripa framtida risker och möjligheter. Inom ramen för Horisont Europa kan inom EU:s forsknings- och innovationsprogram för perioden 2021–2027 finansiering sökas för forskning och innovation på området civil säkerhet, bland annat om AI eller biometri. Bara för 2021 och 2022 har 413,8 miljoner euro redan avsatts.

Exempel på viktiga resultat

Användning av Schengens informationssystem (SIS): Under 2021 gjorde medlemsstaterna nästan 7 miljarder sökningar i SIS. Medlemsstaternas myndigheter gjorde i genomsnitt nästan 20 miljoner sökningar i systemet per dag. Detta ledde i genomsnitt till 600 träffar på utländska registreringar per dag, vilket bidrog till att lösa lika många ärenden. Efter ett brutalt dubbelmord i Rumänien 2021 kunde till exempel gärningsmannen spåras till Italien bara några dagar senare. Tack vare en SIS-registrering om gripande kunde italienska utredare gripa mannen i Rom.