2008
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENEUROPEISKA KOMMISSIONENS 
ÅTERANPASSNINGSSTÖDEFTER TSUNAMIN OCH ORKANEN MITCHEUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 6I DENNA RAPPORT ANALYSERAR REVISIONSRÄTTEN EUROPEISKA 
KOMMISSIONENS FÖRVALTNING AV ÅTERANPASSNINGSSTÖDET EFTER TVÅ STORA NATURKATASTROFER: ORKANEN MITCH 1998 
OCH TSUNAMIN 2004. BIDRAGEN FRÅN KOMMISSIONEN FÖR  ÅTERANPASSNING UPPGICK TILL SAMMANLAGT 550 MIL JONER 
EURO OCH SYFTADE TILL ATT ÅTERUPPBYGGA GRUNDLÄGGANDE INFRASTRUKTUR OCH SKAPA EN GRUND FÖR HÅLLBAR UTVECKLING. REVISIONSRÄTTEN GER REKOMMENDATIONER SOM KAN HJÄLPA 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT TILLHANDAHÅLLA ETT  
EFFEKTIVARE OCH MER ÄNDAMÅLSENLIGT ÅTERANPASSNINGSSTÖD I FRAMTIDEN.
SV
QJ-AB-08-006-SV-C
ISBN 978-92-95009-55-4
ed807149cover_SV.indd   1 ed807149cover_SV.indd   1 3/09/08   8:36:19 3/09/08   8:36:19
Så skaff  ar du EU-publikationer
Publikationer som ges ut av publikationsbyrån och som fi  nns till försäljning kan 
beställas på EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu) via olika försäljningskontor.
Du kan också beställa en förteckning över våra internationella försäljningsställen 
genom att skicka ett fax till (352) 29 29 42758.Europeiska revisionsrätten
Särskild rapport nr 6/2008
Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer2008 — 40 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-55-4
ed807149cover_SV.indd   2 ed807149cover_SV.indd   2 3/09/08   8:36:20 3/09/08   8:36:20
EUROPEISKA KOMMISSIONENS 
ÅTERANPASSNINGSSTÖDEFTER TSUNAMIN OCH ORKANEN MITCHSärskild rapport  nr 6   2008
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)
ed807149inside_SV.indd   1 ed807149inside_SV.indd   1 3/09/08   8:39:22 3/09/08   8:39:22
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tfn (352) 43 98 45410
Fax (352) 43 98 46430
E-post euraud@eca.europa.eu
Internet http://www.eca.europa.eu
Särskild rapport  nr 6   2008
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet 
via Europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2008
ISBN 978-92-95009-55-4© Europeiska gemenskaperna, 2008
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Belgium
ed807149inside_SV.indd   2 ed807149inside_SV.indd   2 3/09/08   8:39:23 3/09/08   8:39:23
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Punkt
I-VI SAMMANFATTNING
1-11  KAPITEL 1. INLEDNING
1-6 AVSNITT 1.1 REVISIONSSAMMANHANG
7-11 AVSNITT 1.2 RÄTTSLIG RAM
12-16  KAPITEL 2. REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
17-41  KAPITEL 3. IAKTTAGELSER
17-22 AVSNITT 3.1 IDENTIFIERING AV ÅTERANPASSNINGSBEHOV OCH UTFORMNING AV PROJEKT
18-19 TIDSRELEVANT ÅTERANPASSNINGSSTRATEGI SOM OMFATTAR MER GENERELLA FRÅGESTÄLLNINGAR
20-22  SNABBARE UTFORMNING OCH MER AKTIVT DELTAGANDE FRÅN MOTTAGARNA EFTER TSUNAMIN ÄN EFTER ORKANEN MITCH
23-29 AVSNITT 3.2 GENOMFÖRANDET AV STÖDET
24-26 GENOMFÖRANDET VAR SNABBT I INDONESIEN OCH LÅNGSAMT I SRI LANKA OCH EFTER ORKANEN MITCH
27-29 BEHOV AV ATT FÖRSTÄRKA ÖVERVAKNINGSSYSTEM FÖR ATT GARANTERA EFFEKTIVITET
30-41 AVSNITT 3.3 RESULTATUPPNÅELSE
31-33 MÅNGA ANVÄNDBARA RESULTAT UPPNÅDDES
34-37 KOPPLINGARNA TILL TIDIGARE HUMANITÄRT BISTÅND VARIERADE KRAFTIGT
38 TYDLIG KOPPLING TILL UTVECKLINGEN PÅ LÄNGRE SIKT
39-41 FARHÅGOR NÄR DET GÄLLER PROJEKTENS HÅLLBARHET
42-45  KAPITEL 4. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
 KOMMISSIONENS SVAR
ed807149inside_SV.indd   3 ed807149inside_SV.indd   3 3/09/08   8:39:23 3/09/08   8:39:23
I.
Efter tsunamin i Indiska oceanen den 26 decem-
ber 2004 som dödade över 200 000 människor 
och orsakade skador för omkring 10 miljarder euro rapporterade revisionsrätten om kom-
missionens akuta humanitära bistånd som är  
utformat för att förhindra eller mildra män-
niskors lidande. När Europaparlamentet och  rådet diskuterade revisionsrättens rapport  uppmanade de revisionsrätten att även rap-
portera om den efterföljande, mer långsik-tiga återanpassningsfasen som kommissionen 
bidrog till med omkring 300 miljoner euro. Vid den aktuella revisionen granskades därför åter-anpassningsstödet efter tsunamin. Revisionen utökades till att även omfatta de 250 miljoner 
euro som kommissionen bidrog med i återan-
passningsåtgärder efter orkanen Mitch som  
drabbade Centralamerika i oktober 1998 (se  
punkterna 1–14).
II.
Vid denna revision bedömde revisionsrätten  
kommissionens förvaltning av återanpass-
ningsstödet efter orkanen Mitch och tsunamin 
genom att försöka besvara följande tre frågor 
(se punkterna 15 och 16):
a) Gjorde kommissionen en adekvat identi-
fiering av de katastrofdrabbades behov av  
återanpassning?
b) Leder kommissionens förfaranden till att stö-
det ges i tid och på ett effektivt sätt?
c) Har projekten lett till de förväntade resulta-
ten, är till exempel kopplingen till både det 
akuta katastrofbiståndet och den mer lång-
siktiga utvecklingen tillfredsställande?SAMMANFATTNING
ed807149inside_SV.indd   4 ed807149inside_SV.indd   4 3/09/08   8:39:23 3/09/08   8:39:23
5
V.
Trots det som beskrivs ovan har många använd-
bara resultat uppnåtts. De centralamerikanska 
projekt som genomfördes med finansiering från kommissionen gäller bland annat skolor, hus, 
vårdcentraler, avloppsnät och dricksvatten-
system. I Indonesien är resultaten bland annat 
hus, vägar, skolor och allaktivitetshus. Prisök-ningar till följd av båda katastroferna minskade 
mängden resultat. Projekten bestod i allmän-
het av utvecklingsverksamhet snarare än av  
återanpassningsverksamhet, och kopplingarna till tidigare humanitärt bistånd varierade. Den starka kopplingen till den långsiktiga utveck-
lingen ökar utsikterna för hållbarhet även om 
man i projektutformningen inte i  tillräcklig  mån identifierade finansieringskällor för  
att garantera att verksamheten upprätthålls  
när projektfinansieringen upphör (se punk-
terna 30–41).
VI.
På grundval av dessa iakttagelser ger revi-
sionsrätten rekommendationer som kan hjälpa 
kommissionen att ge ett effektivare och mer  
ändamålsenligt återanpassningsstöd (se punk-
terna 42–45).III.
Både efter orkanen Mitch och tsunamin utveck-lade kommissionen en återanpassningsstra-
tegi på mindre än sex månader där man inte  enbart såg till behoven av att återuppbygga  
skadad infrastruktur utan även att ta itu med 
mer långsiktig utveckling och med behoven  
hos dem som inte direkt hade drabbats av  katastroferna. Efter orkanen Mitch tog utform-
ningsprocessen, där återanpassningsstrate-
gin omsattes i specifika projekt, lång tid, och 
avslutades i oktober 2002, det vill säga fyra år efter katastrofen. Efter tsunamin däremot var utformningsprocessen snabbare, och den gjor-
des av internationella organisationer genom  
vilka kommissionen kanaliserade sina medel. Utformningen av större projekt godkändes  
inom åtta månader efter katastrofen i Indone-
sien och inom elva månader i Sri Lanka. För  
att se till att de faktiska behoven identifieras 
har kommissionens åtgärder utvecklats så att 
samordningen och samrådet med mottagarlän-
der på nationell och lokal nivå nu är bättre (se punkterna 17–22).
IV.
I Centralamerika försenades genomförandet  inte enbart av den utdragna utformnings-processen efter orkanen Mitch utan även av  
att man hade svårt att hitta tillfredsställande 
kontraktsparter och identifiera lämplig mark. 
Genomförandet av kommissionens återanpass-ningsåtgärder var snabbast i Indonesien där  många resultat uppnåddes under de två första 
åren efter tsunamin genom den givarsamord-nade fonden. I Sri Lanka däremot åstadkom  
man endast små förbättringar på grund av kon-
flikten som blossade upp på nytt. Kommissio-
nen har visserligen inte kommit till rätta med 
alla väsentliga brister när det gäller övervak-ningen och kontrollen av återanpassningsstö-
dets effektivitet, men den lyckades förbättra  
kvaliteten på övervakningsinformationen från 
den givarsamordnade fonden i Indonesien. I Sri 
Lanka hade man för internationella organisa-
tioner ännu inte infört lämpliga övervaknings- 
och kontrollförfaranden avseende alla projekt. Inte efter någon av de två katastroferna såg  kommissionen till att tydligt kvantifierade  resultatmål fastställdes för alla projekt eller att 
systemen genererade tillräcklig information för 
att det skulle gå att övervaka genomförandet och visa på hur effektivt det var (se punkterna 
23–29).SAMMANFATTNING
ed807149inside_SV.indd   5 ed807149inside_SV.indd   5 3/09/08   8:39:23 3/09/08   8:39:23
AVSNITT 1.1 REVISIONSSAMMANHANG
 1.  Tsunamin i Indiska oceanen den 26 december 2004 dödade över 200 000 män-
niskor och vållade skador för 10 miljarder euro. Den indonesiska provinsen 
Aceh drabbades värst av ödeläggelsen med över 160 000 döda eller saknade 
och över en halv miljon fördrivna människor. I Sri Lanka, det näst värst drab-
bade landet, dödades eller saknades omkring 35 000 människor och en halv miljon var fördrivna.
 2.  Revisionsrätten granskade i sin särskilda rapport nr 3/20061 kommissionens 
humanitära bistånd efter katastrofen. Revisionsrätten var bland de första  
som lade fram en revisionsrapport om åtgärderna efter tsunamin och rik-tade i detta tidiga skede in sig på kommissionens akuta humanitära bistånd. 
När Europaparlamentets budgetkontrollutskott diskuterade revisionsrättens 
rapport uttrycktes en önskan om att revisionsrätten skulle rapportera om  
den efterföljande mer långsiktiga återanpassningsfasen
2, och detta förslag 
välkomnades av rådet3.1 Särskild rapport nr 3/2006 om 
Europeiska kommissionens humanitära 
bistånd efter tsunamin (EUT C 170, 
21.7.2006, s. 1).
2 Budgetkontrollutskottets 
sammanträde den 19 och 20 juni 2006.
3 Rådets slutsatser om revisionsrättens 
särskilda rapport nr 3/2006 om 
Europeiska kommissionens humanitära 
bistånd efter tsunamin, antagna 
i oktober 2006 av rådet (yttre 
förbindelser).KAPITEL 1.
INLEDNING
ed807149inside_SV.indd   6 ed807149inside_SV.indd   6 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
7
 3.  Det var i detta sammanhang som revisionsrätten beslutade att utföra en revision 
av återanpassningsstödet efter tsunamin med målet att bedöma kommis-sionens förvaltning. Omfattningen av revisionen utökades till att även gälla 
kommissionens åtgärder efter orkanen Mitch i Centralamerika som drabbade 
Honduras, Nicaragua, El Salvador och Guatemala den 30–31 oktober 1998  
och vållade över 10 000 människors död och materiella skador för omkring 
5 miljarder euro. Bidragen från kommissionen för återanpassning efter orka-nen Mitch och tsunamin uppgår till sammanlagt omkring 550 miljoner euro 
och motsvarar runt 70 % av det återanpassningsstöd efter naturkatastrofer 
sedan 1998 som finansierats från den allmänna budgeten.
 4.  Efter orkanen Mitch anslog kommissionen runt 250 miljoner euro från budget-
posten för återanpassning till det regionala programmet för återuppbyggnad 
i Centralamerika (PRRAC). Den största delen av dessa medel kanaliserades  genom 15 programförvaltningsenheter
4, såsom visas i tabell 1 .4 Programförvaltningsenheterna 
inrättades efter en internationell 
upphandling. De leddes av en direktör 
och ansvarade för att genomföra 
program för återanpassningsinsatser 
som kommissionen antagit.
STÖD FRÅN PRRAC PER LAND OCH PARTNER TABELL 1
(miljoner euro)
LandStora projekt 
förvaltade av 
15 program-
förvaltnings-
enheterMedelstora 
projekt 
förvaltade 
av off  entliga 
institutioner 
och Förenta 
nationernaSmå projekt 
förvaltade av 
icke-statliga 
organisationerTotalt
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nicaragua 72,9 5,1 5,3 83,3
El Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Guatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Totalt 222,0 13,9 13,8 249,7
Källa:  PRRAC:s årsrapport för 2005.
ed807149inside_SV.indd   7 ed807149inside_SV.indd   7 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
8
BIDRAG FRÅN EU-BUDGETEN TILL DEN GIVARSAMORDNADE 
FONDEN I INDONESIEN TABELL 2 5.  Efter tsunamin kanaliserade kommissionen sitt stöd till Indonesien (omkring 
200 miljoner euro) genom Världsbankens givarsamordnade fond, såsom visas 
i tabell 2 . En ledningskommitté, där kommissionen, Världsbanken och det  
statliga organ som ansvarar för att samordna återuppbyggnadsinsatsen5 
delade ordförandeskapet, ansvarade för att fastställa prioriteringar, godkänna 
projekt och övervaka vilka framsteg den givarsamordnade fonden gjorde.  
Projekten övervakades av ett partnerorgan, vanligtvis Världsbanken, och  
genomfördes av ett genomförandeorgan, vanligtvis en statlig myndighet6.
 6.  Kommissionens stöd till Sri Lanka efter tsunamin kanaliserades genom inter-
nationella organisationer, huvudsakligen Asiatiska utvecklingsbanken och  Förenta nationerna (se tabell 3 ).5 Byrån för återanpassning och 
återuppbyggnad av Aceh-Nias 
(BRR eller Badan Rehabilitasi dan 
Rekonstruksi ).
6 Europeiska kommissionen 
var den största givaren till den 
givarsamordnade fonden och gav 
över 200 miljoner euro, det vill säga 40 % av de totala bidragen. Därefter 
följde Nederländerna (26 %), Förenade 
kungariket (11 %) och Världsbanken 
(4 %).
(miljoner euro)
Bidrag Källa Fastställt datum Totalt
Mekanismen för 
akuta ingripandenMekanismen för 
akuta ingripanden12.8.2005 3,5
Första bidraget
Samarbete med Asien 
och Latinamerika29.8.2005 29,9
Andra bidraget 21.9.2005 37,7
Tredje bidraget 16.12.2005 13,9
Fjärde bidraget Återanpassning 25.4.2006 117,5
Totalt 202,5
ed807149inside_SV.indd   8 ed807149inside_SV.indd   8 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
9
AVSNITT 1.2 RÄTTSLIG RAM
 7.  I förordningen om återanpassning7 beskrivs förfarandena för de särskilda bud-
getposterna för återanpassning och fastställs att återanpassningsstödet  kommer som nummer två av följande tre nyckelfaser för stödet efter en  
naturkatastrof:
a) Inledande akuta humanitära åtgärder för att rädda liv och tillfredsställa 
de omedelbara behoven hos människor som drabbats av en katastrof, till 
exempel genom att tillhandahålla akut livsmedelsbistånd, vatten, tillfäl-
liga bostäder och mediciner.
b) Återanpassningsstöd på medellång sikt för att återuppbygga den grundläg-
gande infrastrukturen, få igång produktionen och stärka institutioner.
c) Återupptagande av utvecklingsbistånd på lång sikt.7 Rådets förordning (EG) 
nr 2258/96 av den 22 november 1996 
om återanpassnings- och 
återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer (EGT L 306, 
28.11.1996, s. 1).
TABELL 3
PROJEKT FINANSIERADE I SRI LANKA 
(miljoner euro)
Beslut Budget Partner Namn Belopp
2005 
45 miljoner euro Samarbete 
med Asien och LatinamerikaFN-organ Program för akuta 
försörjningsmöjlig-heter5,4
Asiatiska 
utvecklingsbanken Återställande av 
vägen Matara-Batticaloa39,4
2006
50 miljoner euroÅter-
anpassningInternationell 
organisationUtveckling av 
lokala försörjnings-möjligheter9,9
FN-organ Lokala tillfartsvägar 29,9
FN-organ Miljöåterställning 9,9
Totalt 94,5
ed807149inside_SV.indd   9 ed807149inside_SV.indd   9 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
10
 8.  I kommissionens meddelande om att knyta samman katastrofaktioner, återhämt-
nings- och utvecklingsbistånd8 betonas att dessa tre faser inte ska hanteras en 
och en utan ska samordnas så att det finns en stark koppling mellan dem.
 9.  I förordningen om samarbete med Asien och Latinamerika9 finns även bestäm-
melser om finansiering av rehabilitering efter katastrofer10. Byrån för samar-
bete EuropeAid har ansvar för genomförandet av återanpassningsstöd som 
finansieras genom både förordningen om återanpassning och förordningen 
om samarbete med Asien och Latinamerika.
 10.  Mekanismen för akuta ingripanden, som inrättades genom rådets förordning (EG) 
nr 381/200111 och är baserad vid generaldirektoratet för yttre förbindelser, 
skapades för att man ska kunna reagera snabbt på behoven i länder som  
drabbats av en katastrof. Den kan inte finansiera humanitärt bistånd och kan 
endast finansiera upp till sex månader långa insatser som inte kan påbörjas 
tillräckligt snabbt med gällande rättsliga instrument. Genom förfarandena inom mekanismen för akuta ingripanden går det att sätta in åtgärder snabbt 
eftersom kommissionen endast behöver informera rådet om avsedda insatser 
utan att kräva att de formellt godkänns.8 Meddelande från kommissionen 
till rådet och Europaparlamentet 
om att sammanfoga hjälpaktioner, 
återhämtnings- och utvecklingsbistånd, KOM(96) 153, 30.4.1996. 
9 Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av 
den 25 februari 1992 om finansiellt och 
tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna 
i Asien och Latinamerika (EGT L 52, 
27.2.1992, s. 1).
10 Enligt förordningen om 
återanpassning kan beslut om 
upp till 2 miljoner euro fattas utan godkännande av medlemsstaternas 
kommitté, medan denna övre 
gräns i förordningen om samarbete 
med Asien och Latinamerika 
är 1 miljon euro.
11 EGT L 57, 27.2.2001, s. 5.
ed807149inside_SV.indd   10 ed807149inside_SV.indd   10 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
11
 11.  Från och med år 2007 ersattes de befintliga förordningarna av finansieringsin-
strumentet för utvecklingssamarbete12 som ska genomföras av EuropeAid  
och stabilitetsinstrumentet13 som ska genomföras av generaldirektoratet för 
yttre förbindelser. Båda innehåller förenklade förfaranden för bistånd vid  katastrofer
14.12 Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 1905/2006 av den 
18 december 2006 om upprättande 
av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 
27.12.2006, s. 41).
13 Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av 
ett stabilitetsinstrument (EUT L 327, 
24.11.2006, s. 1).
14 Finansieringsbeslut fattas 
i allmänhet efter att de 
antagits av medlemsstaternas förvaltningskommitté. I en 
krissituation kan dock enligt 
stabilitetsinstrumentet åtgärder på upp 
till 20 miljoner euro finansieras utan 
att ha godkänts av medlemsstaternas förvaltningskommitté. 
I finansieringsinstrumentet för 
utvecklingssamarbete finns en 
möjlighet att snabbt reagera 
genom särskilda åtgärder på 
upp till 10 miljoner euro vid 
oförutsedda händelser, såsom en naturkatastrof, utan ett 
godkännande av medlemsstaternas 
förvaltningskommitté.
Avloppsreningsverk under konstruktion i Honduras.
Källa:  Revisionsrätten.
ed807149inside_SV.indd   11 ed807149inside_SV.indd   11 3/09/08   8:39:24 3/09/08   8:39:24
 12.  Vid denna revision granskades kommissionens återanpassningsåtgärder efter 
tsunamin i Indiska oceanen i december 2004 och kommissionens åtgärder  
efter orkanen Mitch. Orkanen Mitch drabbade Centralamerika 1998 men vissa 
projekt höll fortfarande på att avslutas 2007.
 13.  Det humanitära biståndet ingick inte i denna revision eftersom det granskades 
i revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens 
humanitära bistånd efter tsunamin. Vid revisionen granskades dock kopp-
lingen mellan akuta hjälpinsatser och mer långsiktig återanpassning samt  
vad mekanismen för akuta ingripanden har bidragit till.
 14.  Vid revisionen av kommissionens åtgärder efter dessa två stora katastrofer riktade 
revisionsrätten in sig på tre olika genomförandemekanismer:
a) Programförvaltningsenheter i Centralamerika.
b) Bidrag till en givarsamordnad fond i Indonesien.
c) Bidrag till internationella organisationer i Sri Lanka.
 15.  De viktigaste frågorna i denna rapport, som har som mål att bedöma hur väl 
kommissionen har förvaltat återanpassningsstödet efter orkanen Mitch och 
tsunamin, är följande:
a) Gjorde kommissionen en adekvat identifiering av de katastrofdrabbades 
behov av återanpassning?
b) Leder kommissionens förfaranden till att stödet ges i tid och på ett effek-
tivt sätt?
c) Har projekten lett till de förväntade resultaten, är till exempel kopplingen 
till både det akuta katastrofbiståndet och den mer långsiktiga utveck-lingen tillfredsställande?
 16.  Revisionen byggde på en dokumentgranskning, intervjuer och besök på plats. 
Systemen för förvaltning, övervakning och kontroll av stöd bedömdes och 
bekräftades genom besök hos partner och projekt i Nicaragua, Honduras,  
Indonesien och Sri Lanka. I tabell 4  visas projekt och partner som besöktes 
på plats. De projekt som besöktes på plats valdes ut enligt kriterierna sektor, 
plats, belopp, stadium i genomförandet och typ av partner för att man skulle få en rimlig helhetsbild.KAPITEL 2.
REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
ed807149inside_SV.indd   12 ed807149inside_SV.indd   12 3/09/08   8:39:27 3/09/08   8:39:27
13
(miljoner euro)
Partner ProjektbeskrivningFinansiering 
från kom-
missionen1
NICARAGUA
Programförvaltnings-
enhetFörstärkning av utbildningssektorn (FOSED) 18,7
Programförvaltnings-
enhetDet integrerade projektet Estelí Ocotal 
(PRIESO)18,9
Programförvaltnings-
enhetÅteranpassning och förstärkning av 
hälsovården i Managua (FORSIMA)10,2
Programförvaltnings-
enhetIntegrerat projekt för Managua med 
ytterområden (PROMAPER)23,9
Förenta nationerna Vatten och sanitet i Leon-området 1,5
Totalt värde av de besökta projekten i Nicaragua 73,2
HONDURAS
Programförvaltnings-
enhetVatten och sanitet i Tegucigalpa 26,7
Programförvaltnings-
enhetHälsovård och utbildning 23,1
Programförvaltnings-
enhetStöd till kommunal förvaltning, 
bostadsbyggande och den privata sektorn (lokal utveckling)23,9
Totalt värde av de besökta projekten i Honduras 73,7
INDONESIEN
Världsbanken Återställande av Acehs markförvaltningssystem 8,4Världsbanken Kecamatan-utvecklingsprojekt (KDP) 19,0Världsbanken Projekt mot fattigdom i stadsområden (UPP) 5,3
VärldsbankenLokalt baserat projekt för återställande och 
återuppbyggnad av bosättningar (REKOMPAK)24,9
Förenta nationernaÅterhämtning efter tsunamin –
avfallshanteringsprogram4,2
Totalt värde av de besökta projekten i Indonesien 61,8
SRI LANKA
Förenta nationerna Program för akuta försörjningsmöjligheter 5,4Asiatiska 
utvecklingsbanken Återställande av vägen Matara-Batticaloa 39,4
Internationell 
organisationUtveckling av lokala försörjningsmöjligheter 9,9
Förenta nationerna Lokala tillfartsvägar 29,9
Förenta nationerna Miljöåterställning 9,9Totalt värde av de besökta projekten i Sri Lanka 94,5
1 För projekt i Indonesien är det belopp som visas 40 % av finansieringen från den givarsamordnade 
fonden som får 40 % av sin finansiering från kommissionen.TABELL 4
ÅTERANPASSNINGSPROJEKT SOM BESÖKTES PÅ PLATS 
ed807149inside_SV.indd   13 ed807149inside_SV.indd   13 3/09/08   8:39:27 3/09/08   8:39:27
AVSNITT 3.1 IDENTIFIERING 
AV ÅTERANPASSNINGSBEHOV OCH UTFORMNING AV PROJEKT
 17.  Vid revisionen granskades om kommissionen under den inledande fasen med 
humanitärt bistånd efter orkanen Mitch och tsunamin utvecklade en stra-
tegi för den följande återanpassningsfasen som inte enbart var inriktad på 
det fysiska återställandet av den grundläggande infrastrukturen utan även 
på de mer generella behoven15. Vid revisionen granskades också om denna 
återanpassningsstrategi därefter omsattes i tidsrelevanta projekt och i hur 
stor utsträckning mottagarna bidrog till att göra stödet hållbart.
TIDSRELEVANT ÅTERANPASSNINGSSTRATEGI SOM OMFATTAR 
MER GENERELLA FRÅGESTÄLLNINGAR
 18.  Efter orkanen Mitch i oktober 1998 utvecklade kommissionen sin återanpass-
ningsstrategi på mindre än ett halvår. Kommissionens planerade återanpass-
ningsåtgärder fastställdes i april 1999 i handlingsplanen för gemenskapen för 
återuppbyggnad i Centralamerika16. Detta dokument låg till grund för inrät-
tandet av det regionala programmet för återuppbyggnad i Centralamerika. 
Programmet fokuserade på utbildning och hälsa och syftade inte enbart till 
att återställa skadad infrastruktur utan även till att förbättra och förändra utbildningsväsendet och hälsovården och därmed lägga en grund för en mer 
hållbar utveckling.
 19.  Efter tsunamin i Indiska oceanen i december 2004 utvecklades kommissionens pla-
nerade återanpassningsåtgärder också på mindre än ett halvår och fastställdes i maj 2005 i det vägledande tsunamiprogrammet
17. Programmet syftade till 
att återuppbygga vägar, hus, skolor och sjukhus och återskapa försörjnings-
möjligheter. Det utgick ifrån att tsunamin hade påverkat ett större område 
än det smala kustbälte som faktiskt översvämmades av flodvågen och syftade till att ge stöd till utveckling för hela befolkningen i de drabbade distrikten. Det utgick också ifrån att det fanns ett behov av att vara lyhörd när det gällde 
sedan länge pågående konflikter mellan regeringen och separatiströrelser i både Aceh och Sri Lanka. I Aceh hade den 30-åriga konflikten mellan Indo-
nesiens regering och Rörelsen för ett fritt Aceh (GAM) krävt 15 000 liv. I Sri 
Lanka hade inbördeskriget mellan regeringen och Tamilska befrielsetigrarna 
(LTTE) pågått av och till sedan 1983 och hade lett till 60 000 människors  
död. När tsunamin inträffade i december 2004, efter tre års vapenvila då  400 000 människor hade återvänt till sina ursprungsorter, var ännu uppskatt-
ningsvis 400 000 människor fördrivna på grund av konflikten.15 Kommissionens meddelande 
KOM(2001) 153 av den 
23 april 2001 – Att knyta samman 
katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd – En utvärdering, 
och kommissionens meddelande 
KOM(2005) 153, 20.4.2005 – 
Förstärkning av EU:s katastrof- och 
krishantering i tredjeländer.
16 KOM(1999) 201, 28.4.1999 – 
Meddelande från kommissionen till 
rådet och Europaparlamentet om en 
handlingsplan för gemenskapen för 
återuppbyggnaden i Centralamerika. 
17 C(2005) 1490, 23.5.2005 om det 
vägledande tsunamiprogrammet för 
Indonesien, Sri Lanka och Maldiverna 
2005–2006 (Tsunami Indicative 
Programme, Indonesia, Sri Lanka, Maldives [2005–2006]).KAPITEL 3.
IAKTTAGELSER
ed807149inside_SV.indd   14 ed807149inside_SV.indd   14 3/09/08   8:39:27 3/09/08   8:39:27
15
SNABBARE UTFORMNING OCH MER AKTIVT DELTAGANDE FRÅN 
MOTTAGARNA EFTER TSUNAMIN ÄN EFTER ORKANEN MITCH
 20.  Efter orkanen Mitch omsattes den inledande strategi som i april 1999 fastställdes 
i handlingsplanen för gemenskapen för återuppbyggnaden i Centralamerika 
till specifika projekt av en byrå för tekniskt bistånd. Denna utformningspro-
cess inleddes i oktober 1999 och varade i tre år till oktober 2002, fyra år efter 
orkanen Mitch. På grund av den långa utformningsprocessen var program-
förvaltningsenheterna, som hade ansvaret för genomförandet, tvungna att 
ändra utformningen av några projekt, vilket gjorde att det gick ännu längre tid 
innan projekten kunde börja. Upplägget med 15 programförvaltningsenheter utan nationella motparter försvagade dessutom kopplingen till de nationella 
myndigheterna under utformningsfasen.
 21.  I Indonesien efter tsunamin var utformningsprocessen däremot snabbare. Vid 
det första sammanträdet i ledningskommittén för den givarsamordnade fon-den i maj 2005 godkändes fyra förslag till projektkoncept på totalt omkring 
150 miljoner euro, och de detaljerade projektförslagen för alla fyra projekten 
godkändes sedan i augusti 2005. En av de viktigaste anledningarna till att 
kommissionen beslutade att kanalisera stödet genom en givarsamordnad fond 
var att öka samordningen. Den givarsamordnade fonden godkände endast 
projekt som tidigare hade gåtts igenom av det statliga organ som hade ansvar 
för att samordna återuppbyggnadsinsatsen. Projekten planerades dessutom ofta med deltagande av mottagaren för att garantera att man avhjälpte de 
faktiska behoven och öka utsikterna för att projekten skulle bli hållbara.
 22.  Även i Sri Lanka var utformningsprocessen snabbare, och avtal undertecknades 
i november 2005 för den första delen på 45 miljoner euro, kanaliserade genom internationella organisationer. Liksom i Indonesien arbetade kommissionen 
genom mottagarlandets samordningsmekanismer men på distriktsnivå, vilket 
den bedömde vara mer ändamålsenligt, och projekten planerades ofta med 
deltagande av mottagaren för att stödet skulle bli hållbart. Däremot förekom förseningar i utformningsfasen av den andra delbetalningen på 50 miljoner euro i Sri Lanka på grund av allvarliga politiska problem i landet. Dessa medel 
hade ursprungligen planerats att kanaliseras genom en förvaltningsfond inom den förvaltningsstruktur för åtgärder efter tsunamin (Post Tsunami Operatio-
nal Management Structure, PTOMS)  som avtalades i juni 2005
18. I december 
2005 förklarades dock PTOMS vara grundlagsstridig, och efter detta misslyck-
ande började delegationen omedelbart ändra utformningen.18 Förvaltningsstrukturen för 
åtgärder efter tsunamin (PTOMS) 
var en mekanism för att tilldela 
externt finansierade medel efter tsunamikatastrofen till de nordöstra 
regionerna genom en räcka kommittéer 
bestående av regeringsföreträdare 
(som till stor del företräder den 
singalesiska befolkningen), Tamilska befrielsetigrarna (LTTE) och det 
muslimska samfundet.
ed807149inside_SV.indd   15 ed807149inside_SV.indd   15 3/09/08   8:39:27 3/09/08   8:39:27
16
AVSNITT 3.2 GENOMFÖRANDET AV STÖDET
 23.  Vid revisionen granskades om genomförandet av återanpassningsstödet var till-
räckligt snabbt för att möta behoven hos dem som drabbats av katastrofer19 
och om systemen som kommissionen förlitade sig på när det gäller övervak-
ning av effektiviteten i genomförandet och framskridandet i förhållande till 
planerna gjorde det möjligt för kommissionen att garantera att den ekono-
miska förvaltningen av stödet var sund20.
GENOMFÖRANDET VAR SNABBT I INDONESIEN OCH LÅNGSAMT 
I SRI LANKA OCH EFTER ORKANEN MITCH
 24.  Efter den utdragna projektutformningsfasen i Centralamerika förekom ytterligare 
förseningar under genomförandet som ofta hängde samman med svårigheter 
att hitta tillfredsställande kontraktsparter eller identifiera lämplig mark (se ruta 1).19 Rådets förordning (EG) nr 2258/96 
av den 22 november 1996 
om återanpassnings- och 
återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer (EGT L 306, 
28.11.1996, s. 1).
20 Meddelande från kommissionen 
KOM(2005) 153 av den 20 april 2005 om förstärkning av EU:s katastrof- och 
krishantering i tredjeländer.
EXEMPEL PÅ FÖRSENINGARRUTA 1
I Nicaragua  påbörjades inte ett projekt för avlopps-
arbeten förrän 2006, det vill säga över sju år eft  er 
orkanen Mitch, beroende på den långa utform-
ningsfasen, behovet av att ändra utformningen på 
grund av den otillfredsställande inledande utform-
ningen och svårigheterna med att hitta en lämplig 
kontraktspart. Tidsfristerna förlängdes för den 
programförvaltningsenhet  som ansvarade för pro-
jektet för vatten och sanitet i Honduras  på grund av 
svårigheter med att identifi  era lämplig mark och för 
den programförvaltningsenhet som ansvarade för 
hälso- och utbildningsprojektet i Honduras på grund av genomförandeorganets brist på kapacitet.I 
Sri Lanka  kanaliserade kommissionen 40 miljo-
ner euro genom Asiatiska utvecklingsbanken  för 
återställande av riksvägar. Arbetena på A2 i söder 
påbörjades inte förrän 2007 medan upphandlingen 
för arbeten på A4 i öster ännu höll på att utvärderas 
i september 2007. Slutförandet av projektet på 5 mil-
joner euro för utveckling av försörjningsmöjligheter, genomfört av ett 
FN-organ , försenades av det förvär-
rade säkerhetsläget och har förlängts med ett år till 
september 2008.
ed807149inside_SV.indd   16 ed807149inside_SV.indd   16 3/09/08   8:39:27 3/09/08   8:39:27
17
 25.  Av de olika typerna av åtgärder var den givarsamordnade fonden i Indonesien 
den snabbaste och trots några förseningar uppnåddes många resultat där  
under de första två åren efter tsunamin.
 26.  I Sri Lanka var framstegen långsamma. Det förekom förseningar i återställandet 
av riksvägar som finansierades genom Asiatiska utvecklingsbanken. Eftersom 
utformningen behövde ändras (se punkt 22), började arbetet med projekt som 
genomförs av FN-organ dessutom inte förrän andra halvåret 2007. Ytterligare 
förseningar inträffade, främst på grund av svårigheter att rekrytera personal. 
Följaktligen är arbetet med projekten för miljöåterställning och lokala vägar 
som genomförs av FN-organ ännu i inledningsskedet, nästan tre år efter  tsunamin.
Anläggningsarbeten på riksväg A2 i Sri Lanka.
Källa:  Revisionsrätten.
ed807149inside_SV.indd   17 ed807149inside_SV.indd   17 3/09/08   8:39:28 3/09/08   8:39:28
18
BEHOV AV ATT FÖRSTÄRKA ÖVERVAKNINGSSYSTEM 
FÖR ATT GARANTERA EFFEKTIVITET
 27.  I Centralamerika genomfördes återanpassningsprojekt genom programförvalt-
ningsenheter, och delegationen utförde i allmänhet noggrann övervakning och kontroll av utgifter. Kommissionen såg dock inte till att jämförbar infor-
mation eller standardinformation om kostnader fanns tillgänglig för att över-
vaka och visa hur effektivt genomförandet var (se ruta 2). För vissa projekt, 
såsom vatten- och avloppsarbeten, såg kommissionen inte till att tydligt  
kvantifierbara resultatmål fastställdes för att bedöma om de planerade resul-taten uppnåddes. Vidare utfördes inte den planerade externa halvtidsutvär-
deringen av det regionala programmet för återuppbyggnad i Centralamerika 
(PRRAC).
Enhetskostnader för jämförbara verksamheter inom det regionala programmet för återuppbygg-
nad i 
Centralamerika  (till exempel kostnad per 
hus, per kubikmeter vattenreservoar, per latrin, 
per meter avlopps- och vattenledning) beräknas och jämförs inte systematiskt av delegationen så att stora variationer kan följas upp, motiveras och 
förklaras, detta trots att det fi  nns indikationer på att 
det förekom en mängd olika enhetskostnader och 
verksamheter. Till exempel betalade den 
program-
förvaltningsenhet  som hade ansvar för projektet för 
Managua med ytterområden 7 000 euro per hus till 
ett FN-organ medan den programförvaltningsen-het som hade ansvar för projektet för kommunal 
förvaltning i Honduras kunde bygga hus för endast 
2 900 euro styck genom att involvera mottagarna 
i bygglagen.I rapporterna från 
den givarsamordnade fonden 
i Indonesien gör man ingen koppling mellan pro-
jektresultat och motsvarande kostnader och rappor-
terna ger följaktligen ingen grund för att bedöma 
kostnadseff  ektivitet eller för riktmärkning.
I Sri Lanka  tilldelade delegationen projekt på totalt 
omkring 40 miljoner euro till FN-organ . På grundval 
av en bred bedömning ansåg delegationen att detta 
arbetssätt var att föredra framför att använda privata 
kontraktsparter eller icke-statliga organisationer. För 
att visa hur eff  ektivt det valda arbetssättet var kunde 
enhetskostnader, såsom kostnaden per kilometer för de vägar som byggts av FN-organet genom avtal 
med statliga eller kommunala parter (med hänsyn 
till lokala förhållanden), övervakas och jämföras med 
kostnaderna för alternativa mekanismer.BRIST PÅ JÄMFÖRBAR INFORMATION ELLER STANDARDINFORMATION OM KOSTNADERRUTA 2
ed807149inside_SV.indd   18 ed807149inside_SV.indd   18 3/09/08   8:39:31 3/09/08   8:39:31
19
 28.  I Indonesien får den givarsamordnade fonden 40 % av sina medel från kommis-
sionen och ytterligare 50 % från EU:s medlemsstater. De flesta projekt som 
finansieras genom den givarsamordnade fonden förvaltas av Världsbanken 
som inte systematiskt har delat med sig till ledningskommittén av interna 
övervakningsrapporter efter besök på plats på projekten. Den givarsamord-nade fondens årligen publicerade lägesrapport gav inte någon fullständig 
och väl avvägd bild av läget i genomförandet av projekten utan lyfte fram 
framstegen utan att nämna eftersläpningen. Kommissionen och övriga givare 
lyckades förbättra kvaliteten på uppgifterna genom att de fick en ingående 
lägesrapport om perioden fram till december 2006 och följande sexmånaders-perioder. Liksom efter orkanen Mitch fanns ingen jämförbar information om 
kostnader tillgänglig, och tydligt kvantifierade resultatmål hade inte tagits 
fram för vissa projekt, till exempel projektet mot fattigdom i stadsområden 
(Urban Poverty Project ), för vilket en lista över de totala behoven, som över-
skred de tillgängliga medlen, tillhandahölls.
 29.  När det gäller projekt som genomfördes av ett FN-organ i Sri Lanka såg kom-
missionen inte till att jämförbar information om kostnader fanns tillgänglig 
för att övervaka och visa hur effektivt genomförandet var. Kommissionen  
såg heller inte till att tydligt kvantifierade resultatmål togs fram för projekt 
som förvaltades av FN-organ för att bedöma om de planerade målen hade 
uppnåtts. För dessa projekt hade delegationen dessutom ännu inte fastställt förfaranden för godkännande av utformningen av de planerade arbetena och 
för godkännande av avslutade arbeten.
ed807149inside_SV.indd   19 ed807149inside_SV.indd   19 3/09/08   8:39:31 3/09/08   8:39:31
20
AVSNITT 3.3 RESULTATUPPNÅELSE
 30.  Vid revisionen granskades om de förväntade resultaten uppnåddes tillräckligt 
tydligt och om projekten uppfyllde behoven både hos dem som direkt drab-
bades av orkanen Mitch och tsunamin och hos befolkningen i stort. Revi-sionsrätten granskade också om återanpassningsstödet på ett ändamålsenligt 
sätt var kopplat till den inledande akuta humanitära insatsen å ena sidan  
och det mer långsiktiga utvecklingsstödet å andra sidan
21. Omfattningen av 
egenansvaret och planerna på framtida finansiering granskades också för att 
bedöma utsikterna till hållbarhet.21 Förordning (EG) nr 2258/96.
De programförvaltningsenheter  i Nicaragua  som 
genomförde programmet för återuppbyggnad i Cen-
tralamerika (PRRAC) har bland annat byggt eller 
återställt 139 skolor, över 1 050 hus, fem vårdcen-
traler, ett huvudkontor för hälsovårdsmyndigheten, dricksvatten och avloppsanläggningar, bland annat brunnar, vattenreservoarer och latriner. I 
Honduras  
var resultaten bland annat dricksvatten och avlopps-anläggningar, 1 280 nya och 200 återställda hus och 
336 nya eller återställda skolor och vårdcentraler.
I slutet av 2006 hade 
den givarsamordnade fonden 
i Indonesien  gett stöd till uppförandet eller återstäl-
landet av 2 100 hus, 1 900 km byvägar, 240 skolor, 
118 allaktivitetshus, 40 vårdcentraler och 680 vat-
tenreningsanläggningar. Kommissionens beslut att 
kanalisera sin fi  nansiering genom den givarsamord-nade fonden gjorde dock att EU blev mindre synligt 
enligt mottagarnas och givarnas uppfattning.
I Sri Lanka  var resultaten ännu begränsade under 
andra halvåret av 2007 eft  ersom arbetena just hade 
påbörjats på de projekt för riksvägar och lokala vägar som genomfördes av 
Asiatiska utvecklingsbanken 
och ett FN-organ . Omkring 100 verksamheter för 
försörjningsmöjligheter pågick och avslutades inom 
ramen för projekt för utveckling av försörjningsmöj-
ligheter. Nära hälft  en av den planerade röjningen 
av bråte hade ägt rum inom ramen för miljöåter-
ställningsprogrammet men anläggningen av soptip-par och återvinningscentraler hade inte påbörjats 
på grund av förseningar med att identifi  era lämplig 
placering.RESULTATRUTA 3
ed807149inside_SV.indd   20 ed807149inside_SV.indd   20 3/09/08   8:39:31 3/09/08   8:39:31
21
Vattenreservoar i Nicaragua.
Källa:  Revisionsrätten.MÅNGA ANVÄNDBARA RESULTAT UPPNÅDDES
 31.  Trots svårigheterna med att jämföra vad som uppnåtts mot de ursprungliga målen 
(se punkterna 27–29) har man genom de projekt som finansierades av kom-
missionen ändå producerat många resultat i Centralamerika och Indonesien (se ruta 3). I vissa fall producerade dock inte kommissionen och dess partner 
tillräcklig information, till exempel jämförbar information om kostnader,  
för att hjälpa till med att visa om resultaten tydde på att medlen utnyttjats 
effektivt (se punkterna 27–29). I Sri Lanka uppnåddes mycket få resultat under 
andra halvåret 2007, främst beroende på den återuppblossande konflikten (se punkterna 22 och 26).
ed807149inside_SV.indd   21 ed807149inside_SV.indd   21 3/09/08   8:39:31 3/09/08   8:39:31
22
 32.  Efter båda katastroferna inträffade kraftiga prisstegringar på grund av ökad 
efterfrågan på arbetskraft, utrustning och material. För projekt utan tydligt 
kvantifierade resultatmål kunde inflationens inverkan inte mätas, men där 
tydliga mål hade fastställts har det inte funnits tillräckliga medel för att  
utföra alla planerade verksamheter (se ruta 4).
 33.  För att projekten ska vara lyckade gäller det inte enbart att producera resultat 
utan även att se till att resultaten är till nytta för mottagarna. I Indonesien har 
kommissionen sett ett behov av att öka användbarheten hos de hus som har 
finansierats av den givarsamordnade fonden genom att tillhandahålla nöd-vändig grundläggande infrastruktur, särskilt tillgång till dricksvatten. I alla de 
tre länder som besöktes syftade projekten inte enbart till att ersätta skadad 
infrastruktur och stödja den direkt drabbade befolkningen (se punkterna 18 
och 19). I stället bestod projekten i stor utsträckning av utvecklings- snarare 
än återanpassningsverksamhet, och mottagarna var befolkningen i stort (se 
ruta 5).
Den programförvaltningsenhet  som hade ansvar 
för att förbättra hälsovården i Nicaragua  hade 
inte tillräckliga medel för att bygga den planerade 
vårdcentralen i San Rafael del Sur. Detta berodde 
på att prisökningarna för arbetskraft   och material 
var större än den ytterligare lokala fi  nansiering som 
möjliggjorts genom att euron stärktes mot den nica-raguanska córdoban.
Den givarsamordnade fonden  i Indonesien  planerade 
att bygga upp till 10 000 hus och reparera  ytterligare 
15 000. Dessa mål minskades dock till 6 000 respek-
tive 8 400 hus på grund av prisökningar.På grund av prisökningar i Sri Lanka  räckte inte 
medlen till alla vägar och verksamheter som 
ursprungligen planerats inom ramen för projektet 
för återställande av vägar som genomfördes genom 
Asiatiska utvecklingsbanken . Följaktligen avstod 
man från planerade verksamheter för kapacitets-uppbyggnad och vägbyggen för 8 miljoner euro, och ytterligare fi  nansiering på 13 miljoner euro för-
des över från ett annat program för återställande av 
vägar för att täcka byggkostnaderna som blev högre 
än förväntat. Eurons förstärkning mot den lankesiska 
rupien 2006 och 2007 förväntas motväga eff  ekterna 
av eventuella ytterligare prisökningar.INFLATIONENS INVERKAN PÅ RESULTATENRUTA 4
ed807149inside_SV.indd   22 ed807149inside_SV.indd   22 3/09/08   8:39:33 3/09/08   8:39:33
23
RUTA 5
PROJEKT SOM INTE ENBART BESTOD AV ATT ERSÄTTA SKADAD INFRASTRUKTUR
Utbildningsprojektet i Nicaragua  och vatten- och 
sanitetsprojektet i Honduras  var främst inriktade 
på behov som fanns före orkanen Mitch. Ingen av 
de vårdcentraler som byggdes av den programför-
valtningsenhet  som ansvarade för hälsoprojektet 
i Nicaragua skulle ersätta vårdcentraler som hade förstörts eller allvarligt skadats av orkanen Mitch. De fl esta hus som byggdes genom programförvaltnings-
enheter skulle inte heller ersätta hus som förstörts av 
orkanen. I stället valdes mottagarna ut på grundval 
av fattigdom och utsatthet. Det gamla stadshuset 
i Sandino hade inte förstörts av Mitch, men ett nytt 
stadshus byggdes eft  ersom strömmen av fl  yktingar 
eft er orkanen ställde högre krav på den kommunala 
förvaltningen.I 
Indonesien  fi nansierade den givarsamordnade  fon-
den ett projekt för 50 miljoner euro för att utveckla 
deldistrikt (kecamatan-utvecklingsprojektet). Av 
221 deldistrikt som omfattades av projektet var 134 
(mer än 60 %) inte direkt drabbade av tsunamin.
I Sri Lanka  tilldelades omkring 70 miljoner euro 
till återställande av riksvägar och landsbygdsvägar genom projekt förvaltade av 
Asiatiska utvecklings-
banken  och ett FN-organ . Dessa vägar var i uselt 
skick före tsunamin. Det avfallshanteringsprojekt 
som genomfördes av ett FN-organ omfattar hela 
Ampara-distriktet och inte enbart den direkt drab-bade kustremsan.
Källa:  Revisionsrätten.Hus i Aceh finansierat genom den givarsamordnade fonden.
ed807149inside_SV.indd   23 ed807149inside_SV.indd   23 3/09/08   8:39:33 3/09/08   8:39:33
24
KOPPLINGARNA TILL TIDIGARE HUMANITÄRT BISTÅND 
VARIERADE KRAFTIGT
 34.  Kopplingen mellan det första humanitära stödet och den efterföljande återan-
passningen var svag efter orkanen Mitch 1998 på grund av lång utformnings-process och försenade återanpassningsåtgärder (se punkterna 20 och 24).
 35.  Kommissionens åtgärder efter tsunamin var mer inriktade på att knyta samman 
katastrofbiståndet och återanpassningsstödet, och i Indonesien i synnerhet 
bidrog ett antal faktorer till att förstärka denna koppling:
a) Den relativt snabba åtgärden med den givarsamordnade fonden (se  
punkt 25) gjorde att några återanpassningsprojekt kunde knytas sam-
man med tidigare humanitära projekt genomförda av generaldirektoratet 
för humanitärt bistånd (ECHO). Till exempel tillhandahöll ECHO tillfälliga 
bostäder och den givarsamordnade fonden följde upp denna verksamhet 
genom att bygga permanenta bostäder.
b) Att ECHO:s humanitära insats varade så länge, till mitten av 2007, under-
lättade kopplingen mellan katastrofbistånd och återanpassning, särskilt 
som insatsen inbegrep akut återanpassning, till exempel att bygga båtar 
och ett varv i Lampuuk i Aceh.
c) Mekanismen för akuta ingripanden finansierade verksamheter som  
underlättade kopplingen mellan katastrofbistånd och återanpassning,  
till exempel att tillhandahålla satellitbilder. Den finansierade också med-
lingsinsatser mellan Indonesiens regering och Rörelsen för ett fritt Aceh 
(GAM), som ledde till ett fredsavtal i augusti 2005, vilket förbättrade  
förutsättningarna för återanpassning och mer långsiktig utveckling.
ed807149inside_SV.indd   24 ed807149inside_SV.indd   24 3/09/08   8:39:36 3/09/08   8:39:36
25
 36.  Den givarsamordnade fonden har dock varit långsam med att ta itu med nyckel-
frågan att återskapa försörjningsmöjligheter som gick förlorade vid tsunamin. 
Inte förrän i maj 2007 öronmärkte den givarsamordnade fonden 50 miljo-
ner euro för ekonomisk utveckling och försörjningsmöjligheter. Även om  
många människor anställdes i projekt som finansierades av den givarsamord-nade fonden skedde det endast på korttidsbasis, och de flesta yrkesarbetare 
kommer från andra ställen än Aceh.
ECHO-projekt för att återskapa försörjningsmöjligheter 
för fiskare i Aceh.
Källa:  Revisionsrätten.
ed807149inside_SV.indd   25 ed807149inside_SV.indd   25 3/09/08   8:39:36 3/09/08   8:39:36
26
 37.  Även i Sri Lanka var ECHO kvar till mitten av 2007, och mekanismen för akuta 
ingripanden finansierade ett akut återhämtningsprojekt på 2 miljoner euro 
för att röja undan bråte och förbättra avrinningen. Trots dessa åtgärder blev 
dock kopplingen mellan katastrofbistånd och återanpassning svag eftersom 
ECHO hade inriktat sina humanitära insatser på områden i norr och öster som senare till stor del blev otillgängliga på grund av den eskalerande konflikten. 
Följaktligen kunde återanpassningsverksamheterna inte genomföras i många 
områden där ECHO tidigare hade genomfört verksamheter. Dessutom valde 
kommissionen att inte följa upp de tillfälliga bostäderna och bygga perma-
nenta bostäder eftersom bostadssektorn efter tsunamin var förhållandevis överfinansierad av andra givare.
TYDLIG KOPPLING TILL UTVECKLINGEN PÅ LÄNGRE SIKT
 38.  Kommissionens åtgärdsstrategi efter båda katastroferna var inte bara att åter-
uppbygga skadad infrastruktur och återskapa försörjningsmöjligheter för  dem som direkt hade drabbats av katastroferna utan även att se till behoven 
av utveckling på längre sikt, och inte enbart hos dem som direkt drabbats av 
katastrofen utan hos en större del av befolkningen (se punkterna 18, 19 och 
33). Denna mer generella inriktning på utveckling har omsatts i praktiken. 
Strategin stämde överens med nationella strategier och uppskattades därför av mottagarregeringarna som underströk betydelsen av omvandling (”trans-
formation”) efter orkanen Mitch och bättre återuppbyggnad (”building back 
better”) efter tsunamin. I en rapport från Sri Lankas regering från december 
2006 om återhämtningen efter tsunamin lovordades till exempel de partner 
som riktade in sig på hela distrikt och inte endast på de kustområden som 
direkt hade drabbats av tsunamin.
ed807149inside_SV.indd   26 ed807149inside_SV.indd   26 3/09/08   8:39:38 3/09/08   8:39:38
27
FARHÅGOR NÄR DET GÄLLER PROJEKTENS HÅLLBARHET
 39.  Kommissionens sätt att använda programförvaltningsenheter utan en nationell 
motpart för att genomföra återanpassningsåtgärderna i Centralamerika efter 
orkanen Mitch verkar numera inte vara i linje med den gällande utvecklings-politiken där egenansvaret betonas
22. Följaktligen finns det en risk för låg 
hållbarhet på grund av att de lokala institutionerna inte var inblandade,  
vilket man inom vissa projekt försökte avhjälpa genom att bygga in lokalt 
egenansvar under projektgenomförandet. Mottagarsamhällena var dock inte 
direkt inblandade i att bygga vårdcentraler och skolor, och hållbarheten hos vatten- och avloppsprojekt beror på om det inrättas ändamålsenliga avgifts-
system samt på den nationella politiken på området.22 I dokumentet om europeiskt 
samförstånd om utveckling, antaget 
i december 2005 av rådet och medlemsstaterna, kommissionen 
och Europaparlamentet (EUT C 46, 
24.2.2006, s. 1) fastställs att 
en gemensam princip för 
utvecklingssamarbetet är 
partnerländernas egenansvar i fråga om 
utvecklingsprogram. I Parisförklaringen om biståndseffektivitet från 
mars 2005 som undertecknades 
av ministrar i industriländer och 
utvecklingsländer fastställs på liknande 
sätt ett åtagande att anpassa stödet efter partnerländernas system och 
förfaranden och hjälpa till att stärka 
deras kapacitet.
Nybyggd skola i Honduras.
Källa:  Revisionsrätten.
ed807149inside_SV.indd   27 ed807149inside_SV.indd   27 3/09/08   8:39:38 3/09/08   8:39:38
28
 40.  I Indonesien efter tsunamin däremot gick det nationella organ som hade hand 
om att samordna återuppbyggnadsinsatsen igenom alla projektförslag från 
den givarsamordnade fonden och utövade också gemensamt ordförandeskap. Vidare planerades projekten ofta med deltagande av mottagaren för att de 
lokala prioriteringarna med säkerhet skulle uppnås. Detta sätt att arbeta  
med mottagarbefolkningen har ökat utsikterna till hållbarhet, särskilt med 
tanke på det fredsavtal som kommissionen bidrog till genom att finansiera 
medlingsinsatser. Fortsatt stöd till regeringen och hållbar finansiering är  
dock fortfarande känsliga frågor.
 41.  Även i Sri Lanka ägde omfattande samråd rum med den lokala befolkningen. 
Hållbarheten för det avfallshanteringsprojekt som genomfördes av ett FN-
organ kommer dock att vara beroende av att det inrättas ett ändamålsenligt 
avgiftssystem. Hållbarheten för riksvägarna, som genomförs genom Asia-
tiska utvecklingsbanken, kommer att vara beroende av att den nyligen inrät-tade vägunderhållsfonden fungerar som den ska. Hållbarheten för de lokala 
vägarna, som genomförs av ett FN-organ, kommer att vara beroende av väg-
byggets kvalitet. De kommissionsfinansierade projekten bildar en konkret  
ram inom vilken de olika etniska grupperna kan arbeta tillsammans, men den 
fortsatta konflikten i Sri Lanka äventyrar alla ansträngningar som gjorts för 
att garantera projektens tekniska och ekonomiska hållbarhet.
ed807149inside_SV.indd   28 ed807149inside_SV.indd   28 3/09/08   8:39:40 3/09/08   8:39:40
29
En lokal väg byggs med hjälp av lokal arbetskraft i Sri Lanka.
Källa:  Revisionsrätten.
ed807149inside_SV.indd   29 ed807149inside_SV.indd   29 3/09/08   8:39:40 3/09/08   8:39:40
KAPITEL 4.
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
 42.  Kommissionen använde tre olika genomförandemekanismer för att ge sitt åter-
anpassningsstöd efter orkanen Mitch och tsunamin (programförvaltnings-
enheter i Centralamerika, bidrag till en givarsamordnad fond i Indonesien  och bidrag till internationella organisationer i Sri Lanka). I tabell 5  visas hur 
kommissionen har lyckats på dessa tre platser utifrån de tre revisionsfrågorna. 
Valet av genomförandemekanism är inte den enda faktor som påverkar hur 
väl genomförandet lyckas, vilket tydligt demonstrerades i Sri Lankas fall där 
den uppblossande konflikten efter tsunamin har lett till att återanpassningen 
går långsammare och att dess geografiska omfattning begränsas.
SAMMANFATTNING AV STYRKOR OCH SVAGHETER TABELL 5
Revisions-
frågaKriterierCentralame-
rika efter 
orkanen 
MitchIndone-
sien efter 
tsunaminSri Lanka 
efter 
tsunamin
Identifi  era 
behovTidsrelevant strategi som 
omfattar mer generella frågeställningar++ +
Tidsrelevant utformning som 
gör mottagarna delaktiga– + + – 
1
Genomföra 
stödTidsrelevant genomförande – + – 1
Övervakning av eff  ektiviteten – 2– 2– 2
Uppnå 
resultatAnvändbara resultat uppnådda + + – 1
Koppling till humanitärt bistånd – + – 1
Koppling till mer långsiktig 
utveckling++ +
Utsikter till hållbarhet – + – 1
+ = styrkor – = svagheter
1 Kopplat till konflikten i landet.
2 Gäller främst insamlingen av jämförbar information om kostnader och tydligt fastställda resultatmål. 
ed807149inside_SV.indd   30 ed807149inside_SV.indd   30 3/09/08   8:39:44 3/09/08   8:39:44
31
Gjorde kommissionen en adekvat identifiering av de katastrofdrabbades 
behov av återanpassning?
 43.  När det gäller identifieringen av behov och projektutformningen utvecklade kom-
missionen efter båda katastroferna snabbt en strategi som var inriktad på en 
större del av befolkningen än den vars tillgångar skadades eller förstördes 
i katastrofen. Efter tsunamin utformade kommissionen projekt snabbare än 
efter orkanen Mitch, och mottagarna deltog i större utsträckning och bidrog 
på så sätt till stödets hållbarhet (se punkterna 17–22).
REKOMMENDATION 1
Kommissionen bör fortsätta att vidareutveckla det angreppssätt som tilläm-
pades efter tsunamin som gör det möjligt att snabbt utforma återanpass-
ningsprojekt och som gör mottagaren delaktig för att öka egenansvaret 
och hållbarheten.
Leder kommissionens förfaranden till att stödet ges i tid och på ett  
effektivt sätt?
 44.  Genomförandet har varit snabbast i Indonesien, medan det inte har åstadkommits 
mycket i Sri Lanka än så länge, till största delen på grund av den uppblos-
sande konflikten. När det gäller tsunamin tog inte kommissionen itu med alla 
de väsentliga brister i systemen för övervakning av återanpassningsstödets 
effektivitet som redan hade konstaterats i fallet med orkanen Mitch. Fram-
för allt såg kommissionen inte till att det för alla projekt fastställdes tydligt kvantifierade resultatmål och att systemen genererade tillräcklig information 
för att visa på effektiviteten i genomförandet (se punkterna 23–29).
ed807149inside_SV.indd   31 ed807149inside_SV.indd   31 3/09/08   8:39:44 3/09/08   8:39:44
32
REKOMMENDATION 2
För att förbättra övervakningen av medel bör kommissionen fortsätta sina 
ansträngningar, i fullt samarbete med övriga givare, att öka insynen i rap-
porteringen från den givarsamordnade fonden i Indonesien och införa en 
oberoende kvalitetskontroll av projektutformningar och godkännande av 
avslutade arbeten för FN-organ som förvaltar EU-medel i Sri Lanka.
REKOMMENDATION 3
Kommissionen bör se till att jämförbar information om kostnaderna finns 
tillgänglig för att övervaka och visa på effektiviteten i projektgenomför-
andet och att tydliga projektmål fastställs för att det ska gå att bedöma 
om de planerade resultaten har uppnåtts.
Har projekten lett till de förväntade resultaten, är till exempel kopplingen 
till både det akuta katastrofbiståndet och den mer långsiktiga  
utvecklingen tillfredsställande?
 45.  I Centralamerika och Indonesien har man uppnått många användbara resultat även 
om prisökningarna efter båda katastroferna har lett till en minskad mängd 
resultat. I Indonesien minskades synligheten enligt mottagarnas och givarnas 
uppfattning, eftersom medlen kanaliserades genom den givarsamordnade  
fonden. Efter både orkanen Mitch och tsunamin var mottagarna inte endast 
de som drabbats av katastrofen utan även befolkningen i stort. Kopplingen till tidigare humanitärt bistånd har varierat men kopplingen till den mer  
långsiktiga utvecklingen har varit stark, vilket ökar utsikterna till hållbarhet. 
Fortsatt regeringsstöd och hållbar finansiering är dock fortfarande känsliga 
frågor (se punkterna 30–41).
ed807149inside_SV.indd   32 ed807149inside_SV.indd   32 3/09/08   8:39:44 3/09/08   8:39:44
33
REKOMMENDATION 4
Kommissionen bör bättre förutse stora prisökningar efter naturkatastrofer 
för att kunna hantera dem, till exempel genom ökad användning av lokal 
arbetskraft och lokala resurser.
REKOMMENDATION 5
Lämplig synlighet för EU bör garanteras, i synnerhet när projekten genom-
förs genom internationella organisationer.
REKOMMENDATION 6
Kommissionen bör redan vid utformningen av projekt vidta lämpliga åtgär-
der i tid för att garantera att projekten blir hållbara.
  Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 12 juni 2008.
För revisionsrätten
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Ordförande
ed807149inside_SV.indd   33 ed807149inside_SV.indd   33 3/09/08   8:39:44 3/09/08   8:39:44
KOMMISSIONENS SVAR
SAMMANFATTNING
III.
Omständigheterna efter orkanen Mitch respek-
tive tsunamin var olika. Efter orkanen Mitch  inleddes ett omfattande samråd som involve-rade alla intresserade parter, såväl offentliga som privata, i utformningen och genomföran-
det av det regionala programmet för återupp-
byggnad i Centralamerika (PRRAC). Åtgärderna efter orkanen Mitch ledde till ett betydande  
engagemang från det civila samhället.
Erfarenheterna från samrådsprocessen i sam-
band med orkanen Mitch visar att insatserna  
efter tsunamin var väl koordinerade på interna-
tionell nivå och snabbt byggde vidare på fram-gångarna från den humanitära fasen och det  
snabba igångsättandet av nationella återupp-
byggnadsprogram. Särskilt inrättandet av den 
givarsamordnade fonden (”Multi Donor Trust 
Fund” – MDTF) i Indonesien, som leddes av EU, var av avgörande betydelse för att underlätta 
samordningen mellan givare och fördelningen 
av medel, så att återuppbyggnaden kunde sät-
tas igång på grundval av sunda strategier
1.
IV.
I Centralamerika inleddes i första hand vissa  mindre insatser 2001. Alla projekt omfattade resultatberäkningar och regelbundna rapporter 
för att övervaka utvecklingen och vidta even-tuella korrigerande åtgärder. Övervakningen, liksom halvtids- och slututvärderingar, genom-fördes som planerat.
1 Den givarsamordnade fonden för återuppbyggnad i Aceh och 
Nias (The Multi Donor Trust Fund for the Reconstruction of Aceh and Nias – MDTF) finansieras av 15 internationella och bilaterala organisationer. 90 procent av medlen tillhandahålls av EU (Europeiska kommissionen och medlemsstaterna).
ed807149inside_SV.indd   34 ed807149inside_SV.indd   34 3/09/08   8:39:44 3/09/08   8:39:44
35
När det gäller projekten i Indonesien och Sri  
Lanka efter tsunamin finns resultat- och kost-
nadsberäkningarna i utvärderingsdokumenten för varje projekt och i avtalen med projektpart-
nerna. Kommissionen övervakar fortlöpande  att medlen används effektivt. De slutliga fak-tiska kostnaderna fastställs i samband med  avslutningen av projektet och är ett resultat  av anbudsförfarandet samt behov eller anpass-
ningar som aktualiserats under projektets gång. Kommissionen kommer att inkludera utvärde-
ringar av kostnadseffektiviteten för varje pro-
jekt i halvtids- och slututvärderingarna.
Efter revisionsrättens besök i Sri Lanka har  
kommissionen förstärkt den oberoende kva-
litetskontroll som genomförs innan avslutade arbeten kan godkännas.
V.
Projekten inom ramen för PRRAC utformades  och genomfördes enligt en särskild strategi  som utöver insatser för återuppbyggnad av  
infrastruktur omfattade informationsinsatser  
och fortbildning för att stärka nationella och 
lokala institutioner och välgörenhetsorgani-
sationer. I vissa fall bidrog PRRAC även till att 
förstärka decentraliseringsinitiativ genom att 
utveckla de lokala aktörernas förvaltningska-pacitet och därigenom överbrygga regionala  
obalanser (till exempel hälso- och utbildnings-projekt i El Salvador).
Kommissionens insatser efter tsunamikatastro-
fen ingick som en väsentlig del av de samlade 
nationella återuppbyggnadsplanerna. Med  
utgångspunkt i konceptet ”building back bet-
ter”, har tanken varit att säkra återuppbygg-nadsprojektens fortbestånd och hållbarhet,  dels genom insatser från individuella mot-tagare vid återuppbyggnad av bostäder och  
återställande av försörjningsmöjligheter, dels 
genom budgetåtaganden från lokala och cen-
trala myndigheter vid återuppbyggnad av  
offentlig infrastruktur och tjänster.VI.
Kommissionens svar på revisionsrättens sär-
skilda rekommendationer återfinns i punkterna 
42–45.
KAPITEL 1. INLEDNING
4.
Det regionala programmet för återuppbyggnad 
i Centralamerika (PRRAC) var kommissionens  
största insats efter orkanen Mitch. Det komplet-
terades av vissa omläggningar i de bilaterala 
samarbetsprogrammen, ökningar av anslagen 
för samfinansiering med icke statliga organi-
sationer samt ytterligare stöd med avseende  
på livsmedelssäkerhet.
KAPITEL 3. IAKTTAGELSER
20.
Projektförvaltningsenheternas genomförande 
var resultatet av ett särskilt avtal mellan mot-
tagarländerna, som tog hänsyn till de mycket 
speciella omständigheterna och bristen på lokal 
kapacitet att klara av det arbete som krävdes. 
PRRAC har visat att det är möjligt att uppnå  
ett stort deltagande från nationella institutio-ner och mottagare, utan att genomförandet av 
programmet behöver överlåtas helt och hållet på dem. Genomförandet av projekten via pro-gramförvaltningsenheter undanröjde vissa av de politiska spänningarna, och även en del av de administrativa problem som ofta hindrar  projekt med omfattande infrastrukturinslag.
24.
Tidsåtgången för utformning och genomför-ande av projektet förklaras av att det är fråga om ett projekt som omfattar flerdimensionella återuppbyggnadsbehov. Vissa verksamheter,  särskilt inom ramen för mindre PRRAC-insatser, inleddes gradvis från slutet av 2001.
ed807149inside_SV.indd   35 ed807149inside_SV.indd   35 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
36
26.
Den gradvisa intensifieringen av konflikten  
i Sri Lanka har skapat en mycket krävande miljö att verka i, särskilt när det gäller att nå ut till 
lokalsamhällena.
Ruta 1
Trots de ovannämnda förseningarna när det  gäller PRRAC i Honduras, har hälso- och utbild-
ningsprojekten uppnått sina mål och bland  annat bidragit till att förbättra det officiella  
skolsystemet.
27.
Kommissionen noterar värdet av att jämföra  enhetskostnader för att kunna genomföra  
en bättre budgetplanering och analys av de  förväntade kostnaderna, men vill samtidigt  
understryka svårigheterna med att använda  
ett sådant verktyg i skilda återuppbyggnads-
sammanhang och i olika länder med skiftande 
samhällsekonomiska mönster.
Varje stort PRRAC-projekt har utvärderats. Även 
om det inte gjordes någon halvtidsutvärdering 
av PRRAC, offentliggjordes 2003 en mer allmän 
utvärderingsrapport, ” Evaluation des actions de 
réhabilitation et de reconstruction financées par 
la Communauté Européenne dans les pays AVS/ALA/MED/Tacis ”, som omfattade PRRAC. Dessa 
utvärderingar innehåller rekommendationer  som har tagits i beaktande.
Den slutliga sammanställningen av jämförande 
information om kostnader, eller uppgifter om 
standardkostnader, kommer att finnas med  
i den PRRAC-utvärdering som planeras i slu-
tet av 2008.28.
På kommissionens och en av de andra givarnas 
begäran gick världsbanken med på att från och 
med 2007 systematiskt delge MDTF:s styrelse 
sina interna övervakningsrapporter från besök på platsen.
För alla MDTF-projekts vidkommande granskar 
styrelsen under utvärderingsfasen om det pla-
nerade resultatet och de beräknade kostna-derna är rimliga. Därefter säkerställs att avtalen 
med de partner som står för genomförandet all-
tid inkluderar beräkningar av dels kostnaderna, 
dels de motsvarande resultaten. För varje  
finansierat projekt upprättas en finansrapport 
från det genomförande organet till förvaltaren 
som gör det möjligt för denne att spåra eventu-ella avvikelser och vidta korrigeringsåtgärder 
i enlighet med de avtalsenliga förpliktelserna. 
Vissa projekt, till exempel ”Urban Poverty Pro-
ject”, förutsätter att de samhällen som beviljas 
stöd anger och prioritetsordnar de specifika  mindre arbeten som ska utföras i enlighet med 
särskilda gransknings- och godkännandeförfa-
randen. De slutliga faktiska kostnaderna för de 
utförda arbetena beräknas i samband med att 
projektet avslutas.
29.
Som en följd av revisionsrättens besök kommer kommissionen att inkludera en bedömning av kostnadseffektiviteten i den slutliga utvärde-
ringen. Kommissionen har förstärkt den obero-
ende kvalitetskontroll som äger rum innan de avslutade arbetena godkänns (och anlitat en  
ingenjör med uppgift att kontrollera arbetet  
med tillfartsvägar och infrastruktur).
Ruta 2
Den omfattande geografiska spridningen av  PRRAC-insatser och skiftande samhällsekono-miska förutsättningar har gjort vissa kostnads-
jämförelser mindre relevanta, till exempel om 
jämförelsen gäller hus i två olika länder eller 
hus på landsbygden och hus i städer.
ed807149inside_SV.indd   36 ed807149inside_SV.indd   36 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
37
När det gäller PRRAC i Ciudad Sandino (Mana-
gua) beslutades att varje mottagarfamilj skulle 
tillhandahålla arbetskraft motsvarande en  fulltid för uppförandet av familjens hus, samt 
100 timmars arbete för samhällets räkning.
När det gäller tsunamin gäller beträffande  
såväl Indonesien som Sri Lanka att de förvän-tade arbets- och kostnadsbedömningarna finns inkluderade i utvärderingsdokumenten och  i avtalen med internationella organisationer  och/eller de samarbetspartner som står för  genomförandet. De slutliga faktiska kostna-derna fastställs i samband med avslutningen  av projektet och är ett resultat av anbudsför-farandet och andra behov eller anpassningar som aktualiserats under projektets gång.  Kommissionen kommer att inkludera analy-
ser av kostnadseffektiviteten för varje pro-
jekt i halvtidsutvärderingarna och de slutliga 
utvärderingarna.
31.
I Centralamerika omfattade de individuella  
halvtids- och slututvärderingarna av PRRAC-
projekten de uppgifter som krävdes för att fast-
ställa om fondmedlen hade använts effektivt. 
Denna aspekt kommer även att tas upp i den 
planerade slutliga utvärderingen av PRRAC som helhet under 2008. För Indonesiens och Sri Lan-
kas del sker en fortlöpande övervakning av att medlen används effektivt och frågan kommer att behandlas särskilt i de planerade halvtids-utvärderingarna 2008.
Se även svaren under punkterna 27–29 samt  
ruta 2.Ruta 3
Kommissionen har i sin roll som medordförande i styrelsen ökat EU:s synlighet i Indonesien  
genom att använda sitt strategiska inflytande  
i MDTF och knyta återuppbyggnaden till kom-pletterande initiativ till stöd för fredsproces-sen i Aceh. Detta har skett i öppen dialog med de indonesiska myndigheterna på central och 
lokal nivå, där kommissionen haft ställning som 
privilegierad partner. Kommissionen anser att den genom sin konstruktiva samordningsroll  
i egenskap av största givare i styrelsen har lagt 
grunden till en mycket positiv synlighet och  
stor uppskattning från såväl mottagarnas som 
genomförandepartnernas sida.
Ruta 4
Revisionsrättens iakttagelser rörande den pla-
nerade vårdcentralen i San Rafael del Sur är  
korrekta. Det finns emellertid redan en fung-
erande vårdcentral för lokalbefolkningen på  
platsen. Därför konstaterades att ytterligare en sådan central inte längre var en prioritering.
Kommissionen bidrar till den indonesiska sta-
tens övergripande plan för återuppbyggnad av 
bostäder. Sedan revisionsrättens besök har de 
reviderade målen för bostäder som finansieras 
via MDTF uppdaterats till 8 000 nya hus och  7 000 reparerade hus. Bristen på MDTF-medel 
för bostäder täcks genom statliga medel.
33.
När det gäller orkanen Mitch beaktades den all-männa situationen i Centralamerika under pro-gramplaneringsfasen, och man försökte skapa en balans mellan dels arbetet med att tillfreds-ställa behoven på kort till medellång sikt dels en mer långsiktig utvecklingsstrategi.
ed807149inside_SV.indd   37 ed807149inside_SV.indd   37 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
38
När det gäller tsunamin har kommissionens  
stöd såväl i Indonesien som i Sri Lanka varit  
en del av de nationella återuppbyggnads- och utvecklingsplanerna för att garantera delaktig-
het och hållbarhet inom ramen för konceptet ”building back better”. För Sri Lankas del var givarkollektivet helt överens om vikten av att ta hänsyn till konfliktaspekten vid utformningen av stödet, och att stödet borde riktas till de  
mest sårbara grupperna i de tsunamidrabbade områdena.
Ruta 5
MDTF:s reaktion överensstämmer med den  nationella återuppbyggnadsplanen för Aceh-
provinsen som helhet, och tog hänsyn till  
det faktum att många människor hade drivits bort från sina hem och inte ville återvända till 
kustområdet.
34.
Tidsåtgången för utformning och genomför-
ande av projekt efter orkanen Mitch förklaras 
av komplexiteten hos ett projekt som omfattar 
flerdimensionella återuppbyggnadsbehov (se 
svaren under punkterna 20 och 24).
36.
I Indonesien lades fokus i en första fas på åter-uppbyggnad av infrastrukturen, i enlighet med de prioriteringsbehov som uttryckts av natio-
nella och lokala myndigheter. Det rådde allmän enighet om att förutsättningarna för människor att skaffa sig en hållbar försörjning hängde på att insatserna integrerades i en lokalt förval-tad strategi för ekonomisk återuppbyggnad.  Utarbetandet av en sådan strategi var i sin tur beroende av politiska framsteg och inrättande av en provinsregering, en utveckling som kom igång först 2007 (efter de lokala valen i Aceh i december 2006). Mot denna bakgrund fatta-des under 2007 beslut om ett projekt avseende en finansieringsfacilitet för ekonomisk utveck-ling (50 miljoner USD).39.
Insatser inom områdena hälsovård, utbildning, lokal utveckling, vatten och sanitet syftar ofta även till att stärka de nationella förvaltningsor-ganen institutionellt, för att främja en hållbar politik på dessa områden. I de första rappor-terna om efterhandsutvärderingarna för två  projekt i El Salvador och ett i Honduras kon-staterades att hållbarhet hade uppnåtts.
40.
Indonesiens regering garanterar att återupp-byggnaden kan finansieras fullt ut.
KAPITEL 4. SLUTSATSER 
OCH REKOMMENDATIONER
42.
När det gäller tsunamin anser kommissionen, 
både för Indonesiens och Sri Lankas vidkom-
mande, att de åtgärder som har vidtagits för  att övervaka effektiviteten har lett till förbätt-
ringar inom ramen för de rättsliga överens-
kommelser som ingåtts med internationella  
organisationer (se svaren under punkterna  
27–29 samt ruta 2). Kommissionen fortsätter  
att arbeta i denna riktning.
Kommissionen anser att revisionsrättens sam-
manfattning i tabell 5  av effektivitetsöver-
vakningen inte tar tillräcklig hänsyn till andra kriterier än tillgången till jämförbara kostnads-uppgifter och mål. Enligt kommissionen är det alltför tidigt att dra några definitiva slutsatser om hållbarheten och kommissionen kommer  att ta upp denna fråga på nytt i kommande  utvärderingar.
ed807149inside_SV.indd   38 ed807149inside_SV.indd   38 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
39
Rekommendation 1
Kommissionen instämmer med revisionsrättens 
rekommendation, som ger en mycket positiv  bedömning av den givarsamordnade strategi 
som användes i samband med tsunamin, och  kommer att försöka tillämpa denna strategi när det finns förutsättningar för det.
44.
Efter en omfattande katastrof är det generellt 
nödvändigt att finna en balans mellan en snabb 
insats, bedömningen av mycket detaljerade  
behov och beräkningar av enhetskostnader,  
med samtidig hänsyn till kostnadseffektivite-
ten genom effektiv upphandling. När det gäller 
insatserna efter tsunamin har de förväntade  
arbetsresultaten och kostnadsberäkningarna  beaktats i utvärderingsunderlagen och i avta-
len med genomförandepartnerna. För vissa  
projekt är det de lokala samhällena som iden-
tifierar och prioriterar exakt vilka arbeten som 
ska utföras, vilket gör det omöjligt att fastställa exakt vad som ska uppnås redan när projekten 
inleds. Kommissionen övervakar fortlöpande  
att medlen används effektivt. En oberoende  
utvärdering av kostnadseffektiviteten för  
varje projekt kommer att ingå i halvtids- och 
slututvärderingarna.
Rekommendation 2
Kommissionen delar revisionsrättens uppfatt-ning i fråga om ökad insyn i rapporteringen  från den givarsamordnade fonden. I Indone-
siens fall har kommissionen vidtagit åtgärder i samarbete med andra givare för att öka insy-
nen (som framgår av tillgången på ingående  
lägesrapporter efter december 2006).För Sri Lankas del har kommissionen sedan  
november 2007 förstärkt den oberoende kvali-
tetskontroll som sker innan de avslutade arbe-
tena godkänns, genom att upphandla ytterligare 
tjänster för kontroll av infrastrukturprojekt.
Rekommendation 3
Kommissionen är införstådd med vikten av att 
jämföra enhetskostnader och därigenom få  
en bättre budgetplanering och analys av den förväntade kostnadseffektiviteten, men vill  
också betona svårigheterna med att använda 
ett sådant verktyg när återuppbyggnadssam-
manhangen skiljer sig åt och när jämförelsen 
gäller insatser i olika länder med skiftande  
samhällsekonomiska mönster.
Kommissionen kommer att fortsätta sina  
ansträngningar för att ange projektmål så tyd-
ligt som möjligt.
45.
I den givarsamordnade fonden ägnade givar-
gruppen mycket uppmärksamhet åt att skapa 
synlighet genom konkreta resultat. Kommissio-
nen anser att dess konstruktiva samordnings-
roll, i egenskap av medordförande i styrelsen, 
har lagt grunden till en mycket positiv synlig-
het och stor uppskattning från såväl mottagar-nas som genomförandepartnernas sida.
Kommissionen stöder användningen av kon-
ceptet ”building back better” i samband med 
återuppbyggnaden, som ett verktyg för att öka känslan av delaktighet och förutsättningarna 
för hållbara resultat.
ed807149inside_SV.indd   39 ed807149inside_SV.indd   39 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
40
Rekommendation 4
Kommissionen noterar revisionsrättens rekom-
mendation och kommer att överväga vilka  
åtgärder som kan vidtas för att kunna ta bättre 
hänsyn till stora prishöjningar efter naturkata-strofer, i fullt samarbete med andra givare och myndigheterna i det berörda mottagarlandet.
Rekommendation 5
Kommissionen anser att synligheten är ytterst viktig och strävar därför hela tiden efter att  
förstärka denna.
Rekommendation 6
Kommissionen delar uppfattningen att hållbar-hetsaspekten bör beaktas redan när projekten 
utformas. Olika risker, bland annat sådana som rör hållbarhet, bedöms generellt i utformnings-
fasen. Kommissionen kommer att försöka se till 
att större hänsyn tas till denna aspekt under  
hela projektgenomförandet.
ed807149inside_SV.indd   40 ed807149inside_SV.indd   40 3/09/08   8:39:45 3/09/08   8:39:45
Så skaff  ar du EU-publikationer
Publikationer som ges ut av publikationsbyrån och som fi  nns till försäljning kan 
beställas på EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu) via olika försäljningskontor.
Du kan också beställa en förteckning över våra internationella försäljningsställen 
genom att skicka ett fax till (352) 29 29 42758.Europeiska revisionsrätten
Särskild rapport nr 6/2008
Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer2008 — 40 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-55-4
ed807149cover_SV.indd   2 ed807149cover_SV.indd   2 3/09/08   8:36:20 3/09/08   8:36:20
2008
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENEUROPEISKA KOMMISSIONENS 
ÅTERANPASSNINGSSTÖDEFTER TSUNAMIN OCH ORKANEN MITCHEUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 6I DENNA RAPPORT ANALYSERAR REVISIONSRÄTTEN EUROPEISKA 
KOMMISSIONENS FÖRVALTNING AV ÅTERANPASSNINGSSTÖDET EFTER TVÅ STORA NATURKATASTROFER: ORKANEN MITCH 1998 
OCH TSUNAMIN 2004. BIDRAGEN FRÅN KOMMISSIONEN FÖR  ÅTERANPASSNING UPPGICK TILL SAMMANLAGT 550 MIL JONER 
EURO OCH SYFTADE TILL ATT ÅTERUPPBYGGA GRUNDLÄGGANDE INFRASTRUKTUR OCH SKAPA EN GRUND FÖR HÅLLBAR UTVECKLING. REVISIONSRÄTTEN GER REKOMMENDATIONER SOM KAN HJÄLPA 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT TILLHANDAHÅLLA ETT  
EFFEKTIVARE OCH MER ÄNDAMÅLSENLIGT ÅTERANPASSNINGSSTÖD I FRAMTIDEN.
SV
QJ-AB-08-006-SV-C
ISBN 978-92-95009-55-4
ed807149cover_SV.indd   1 ed807149cover_SV.indd   1 3/09/08   8:36:19 3/09/08   8:36:19