EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.11.1996 
KON/KW) 593 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
Handlinespian för Ukraina 

KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET 
Ärende: Handlingsplan för Ukraina 
Innehåll: 
Detta dokument har två kompletterande syften, att ge de ukrainska myndigheterna en politisk 
signal om förstärkt stöd från unionen och att utforska möjligheterna till en bättre utveckling av 
existerande stöd och till ökade samverkanseffekter mellan gemenskapen och medlemsstaterna 
på detta område. 
1. Den politiska signalen svarar på en begäran från de ukrainska myndigheterna. Denna 
begäran innefattar en kortsiktig aspekt: att fa ett synligt stöd från unionen. På längre sikt bör 
unionen notera de ukrainska myndigheternas önskemål om en förankring av sitt land i Europa, 
kanske rent av en anslutning till unionen. 
Ukraina har ställts inför mycket svåra utmaningar när det gällt att säkerställa landets 
oberoende och dess integrering i världsekonomin, men har gjort betydande framsteg, framför 
allt sedan oktober 1994. I och med att landet lagt fast grundvalarna för demokrati, genomfört 
en reell makroekonomisk stabilisering, påbörjat omvandlingen av sin ekonomi och funnit sin 
plats i den internationella gemenskapen, har det nu på sätt och vis avverkat halva vägen för att 
fa fast mark under fötterna. Ukraina står nu inför den kanske svåraste delen av sin ekonomiska 
och politiska omställning: omstruktureringen av industrin och energisektorn, genomförandet 
av rättsstaten och det demokratiska samhället samt stärkandet av förutsättningarna för landets 
självständighet, särskilt hävandet av det historiskt betingade ryska inflytandet. 
De resultat som uppnåtts skall tillskrivas den djärva och beslutsamma politik som förts sedan 
valet av president Kuchma 1994, men också det beslutsamma stödet från det internationella 
samfundet, särskilt från EU och USA. Detta stöd bör bibehållas och utvecklas för att 
tillmötesgå de ukrainska myndigheternas begäran och åtfölja den djupgående omvandlingen av 
ekonomin och samhället. 
Den politiska fråga Ukraina ställt beträffande landets plats i Europa får här inte något definitivt 
svar. I stället föreslås att överväganden skall ske inom ramen för gemenskapen och den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) om vilket slags förbindelse som bör 
etableras med ett land nära unionen som är viktigt för dess handel och säkerhet. 
2. Utvecklingen av det europeiska stödet. I detta dokument görs ett försök att bedöma hur 
långt Ukraina kommit på väg, vad som åstadkommits och vilka svagheterna är efter fem års 
oberoende. I dokumentet föreslås sex handlingslinjer för gemenskapen och dess 
medlemsstater: 
- Stöd till reformeringen av ekonomin. 
- Samhällets omvandling. 
- Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen och förstärkning av den 
politiska dialogen. 
- Stöd till regionalt samarbete. 
- Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna. 
- Reformering av energisektorn. 
På kort sikt prioriteras följande åtgärder: (i) medlemsstaternas ratificering av partnerskaps-
och samarbetsavtalet (PCA) och avtalets ikraftträdande, (ii) beslut om ett betalningsbalansstöd 
för 1997, (iii) finansieringen och genomförandet av överenskommelsen mellan G7-gruppen, 
EG och Ukraina om stängningen av Tjernobyl, (iv) arbetet i arbetsgruppen för bilaterala 
handelsförbindelser, (v) införandet av en gynnsam miljö för privata investeringar i Ukraina. 
Stödet till Ukraina är, så som det utformats i den gemensamma ståndpunkten från november 
1994, en gemensam åtgärd av unionen, medan partnerskaps- och samarbetsavtalet är ett 
blandat avtal. Mot denna bakgrund har de förslag som lagts fram av medlemsstaterna, särskilt i 
fråga om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, tagits in i detta dokument. 
Genomförandet av stödet kommer på motsvarande sätt att ställa krav på ett nära samarbete 
mellan gemenskapen och medlemsstaterna. 
Detta dokument, som för allmän orientering riktar sig till medlemsstaterna, innehåller uppslag 
till konkreta åtgärder. Åtgärderna presenteras ämnesvis i den sista avdelningen enligt de 
prioriteringar som redovisas i dokumentet. Även om unionens strategi gentemot Ukraina utgör 
en samlad strategi är de rättsliga grunderna för de konkreta åtgärderna olika. De åtgärder som 
anges kan sålunda föranleda (i) stödåtgärder som hör till gemenskapens kompetensområde och 
täcks av Tacis-förordningen, (ii) åtgärder inom gemenskapens kompetensområde för att 
genomföra interimsavtalet, (iii) åtgärder inom det gemensamma kompetensområdet för att 
genomföra partnerskaps- och samarbetsavtalet sedan detta ratificerats, (iv) åtgärder som 
omfattas av avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen samt (vi) åtgärder 
som uteslutande hör till medlemsstaternas kompetensområde och som det ankommer på dessa 
att besluta. 
Detta dokument har inga särskilda budgetkonsekvenser, bortsett självfallet från 
Tjernobylärendet, vars finansiering måste läggas fast 1997 inom ramen för G7-gruppen, samt 
det eventuella makroekonomiska biståndet för 1997, som bör bli föremål för ett beslut av rådet 
(15 % av beloppet, som ännu återstår att fastställa, måste garanteras över budgeten). 
Slutsats: Kommissionen ombes eodkänna denna handlingsplan för Ukraina så att den kan 
överlämnas till rådet för eventuellt omnämnande i slutsatserna från Europeiska rådet i 
Dublin den 14-15 december 1996. 
Handlingsplan för Ukraina 
Sedan fem år tillbaka har Ukraina bekräftat sitt oberoende och intagit sin rättmätiga plats på 
den europeiska kontinenten som ett stort land med en nyckelställning i Europas sydöstra hörn, 
ett land som så småningom kommer att bli en gränsstat till EU. Landet har kunnat hålla 
samman, påbörja utvecklingen av ett demokratiskt system, inleda en ekonomisk omvandling 
som successivt öppnar landet mot världsekonomin och uppträda på den internationella arenan 
som en tillförlitlig partner med en roll som stabiliserande faktor i regionen. 
Dessa resultat skall tillskrivas den djärva och beslutsamma politik som förts efter valet av 
president Kuchma 1994, men också det beslutsamma stöd som utgått från det internationella 
samfundet, särskilt från EU, vars tekniska och finansiella bistånd, alla åtgärder sammantaget, 
kan beräknas till 2,8 miljarder ecu under femårsperioden 1991-1995. Det amerikanska 
biståndet uppgick under samma period till 1,05 miljarder ecu. 
Europeiska unionen har regelbundet bekräftat den betydelse unionen tillmäter Ukraina1 i 
överensstämmelse med de mål som uttalades i den gemensamma ståndpunkten från 
november 1994: utvecklingen av en stark politisk förbindelse, stöd till landets oberoende, till 
utvecklingen av demokratin, till den ekonomiska reformen och till ett införlivande av landet i 
världsekonomin. Unionen välkomnar Ukrainas vilja att närma sig Europa och avser att 
inom ramen för den europeiska struktur som definierades av Europeiska rådet i 
Köpenhamn utveckla partnerskapsförbindelser med Ukraina. Gemenskapen och dess 
medlemsstater har i detta syfte undertecknat ett partnerskaps- och samarbetsavtal med 
Ukraina (PCA) och utvecklat en samlad strategi för att stödja övergången i detta land 
och dess integrering i det europeiska området. 
Ukraina firade nyligen femårsjubiléet av sitt oberoende. Med hjälp av en tillbakablick över den 
gångna perioden har vi möjlighet att bättre bedöma resultatet av de reformer som genomförts 
och se vad som återstår att uträtta för samhällets och ekonomins omvandling. Syftet med detta 
dokument är just att med utgångspunkt från en sådan analys definiera riktlinjerna för 
prioriterade åtgärder som kan samverka till att ett faktiskt partnerskap kan etableras fram till 
år 2000. 
UKRAINA EFTER FEM ÅRS OBEROENDE 
1. Substantiella resultat av reformpolitiken 
a) På det politiska området har reella demokratiska framsteg gjorts i Ukraina (fria val, 
flerpartisystem, pressfrihet, religionsfrihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och 
behandlingen av minoriteterna). Ukraina har visat prov på sin förmåga att lösa de interna 
konflikterna genom politisk dialog och kompromiss. Antagandet av en ny konstitution den 28 
De senaste ställningstagandena är ordförandeskapets deklaration i Rom i maj 1996 och slutsatserna av de politiska direktöremas trojka 
november 1996. 
4-5 
juni 1996 utgör ett avgörande framsteg i stabiliseringen av regimen. Genom denna 
författningstext, som ännu inte genomdrivits, införs ett parlamentariskt styrelseskick som 
överensstämmer med de traditionella principerna om maktfördelning, den verkställande 
maktens ansvar, definitionen av lagens tillämpningsområde och ett oberoende rättssystem. 
Ukrainas inträde i Europarådet i november 1995 utgör ett erkännande""av dessa första framsteg 
och ett incitament till en fördjupning av dessa. 
b) På det ekonomiska området har Ukraina, trots en sen start (oktober 1994), på mycket kort 
tid genomfört en makroekonomisk stabiliseringspolitik som gett konkreta resultat (se 
bilaga 3). Den mikroekonomiska liberaliseringen har påbörjats (liberalisering av den interna 
och externa handeln, prisliberalisering och minskning av det offentliga stödet). 
Strukturreformerna (privatisering och företagsomvandling, reformeringen av 
administrationen och av skattesystemet) har påbörjats och kommer sannolikt att pågå i stegrad 
takt under de kommande åren. 
c) Utrikespolitiken: Ukraina har visat sig vara en stabiliserande faktor i regionen. Den 
åtgärdsorientering landet valt har ökat dess internationella trovärdighet 
(kärnvapennedrustning, tillämpning av förebyggande diplomati, försoningspolitik gentemot 
Ryssland och ett närmande till väst). Som komplement härtill har Ukraina bekräftat sin 
identitet genom att bedriva en politik präglad av aktiv diplomatisk närvaro i större 
internationella sammanhang och fora (Europa-Medelhavskonferensen 1995, genomförandet av 
fredsplanen för Bosnien). Landet är fortfarande en betydande militärmakt och har engagerat 
sina resurser i fredsbevarande operationer (ukrainsk kontingent i IFOR) och i gemensamma 
övningar med trupper från väst. Den politiska dialogen med EU har utvecklats på ett intensivt 
och regelbundet sätt. 
d) Konsolidering av självständigheten: Självständigheten åtnjuter ett reellt stöd i landet och har 
som drivkraft, i avsaknad av en etnisk identitet eller enhetlig kultur, ukrainarnas önskan att 
bevara kontrollen över sina egna angelägenheter. Splittringstendenserna i samhället har, trots 
de ekonomiska och sociala problemen, inte konkretiserats. 
2. Kvarstående svagheter 
a) Konsolideringen av demokratin och av omvandlingsprocessen allmänt ställer krav på en 
utveckling av det civila samhället (politiska partier, fria fackföreningar, media) och på en 
betydande utbildningssatsning riktad till olika befolkningsgrupper. Landets omvandling och 
dess integrering i världsekonomin förutsätter i själva verket ökade insikter hos hela 
befolkningen om hur det demokratiska systemet och marknadsekonomin fungerar. 
Detta krav gäller framför allt administrationen, som måste kunna påta sig de funktioner som 
ankommer på den i en rättsstat (försvaret av det allmänna intresset i stället för sektorsintressen 
eller branschintressen, administrativ oväld och respekt för lagen), och i en fri ekonomi (reglera 
i stället för styra, insikt om den växande mångfalden självständiga mekanismer i en ekonomi 
som står öppen mot omvärlden). Kravet gäller också tjänstemännen inom den privata sektorn 
och företagen. 
b) Den ekonomiska omvandlingen är svår, men framstår samtidigt som ett avgörande villkor 
för bevarad självständighet. 
- Den ekonomiska konjunkturen är fortsatt osäker: Bruttonationalinkomsten (BNI) i fast 
penningvärde ligger på 42 % av 1989 års nivå, och industriproduktionen har kontinuerligt 
minskat sedan frigörelsen2. En markant likviditetskris har uppstått i budgeten: minskningen av 
de strukturpolitiska utgifterna har inte räckt till för att hålla budgetunderskottet på eftersträvad 
nivå samtidigt som skatteintäkterna minskat. 
Även om detta delvis uppvägs av den dolda sektorn i ekonomin, som beräknas till 50 % av 
BNI, är denna sektors utbredning ett tecken på allvarliga störningar i ekonomin och samhället. 
- Reformeringen av de ekonomiska, industriella, finansiella och administrativa strukturerna 
återstår fortfarande att genomföra. Reformerna har inletts i en miljö präglad av ett antal 
stötestenar: politiskt motstånd från befattningshavarna inom det gamla systemet, extremt dålig 
anpassning av produktionsapparaten (tunga industrier som är svåra att ställa öm), knapphet på 
kapital, brist på utbildad personal och sjunkande levnadsstandard. 
EU erkände i maj 1996 att Ukraina är en ekonomi i omvandling. När det gäller 
liberaliseringen av ekonomin och den privata sektorns andel av denna ligger landet emellertid 
fortfarande sist bland de 28 länder i ekonomisk omvandling som granskats av Världsbanken3. 
Det avgörande steget mot marknadsekonomi har ännu inte tagits av Ukraina, till skillnad mot 
vissa länder i Centraleuropa. Ekonomin är därmed berövad fördelen av att vara reellt 
integrerad på världsmarknaden och särskilt stödet av utländska investeringar, en källa framför 
allt till konkurrens, överföring av know-how och nya arbetstillfällen. 
c) Energifrågan, och framför allt kärnsäkerhetsfrågan, är central bland de utmaningar Ukraina 
står inför. Landet måste absorbera en energichock som är svårare än den västvärlden fick 
vidkännas på 1970-talet, detta samtidigt som det i grunden omstrukturerar sin ekonomi. 
Energifrågan hänger samman med många av de avgörande frågorna i Ukrainas reform: det 
nationella oberoendet har samband med försörjningsberoendet4 och skuldackumuleringen, 
produktionsprocessen och sysselsättningen med att överlevnadsmöjligheterna för många 
företag sätts på spel genom införandet av marknadspriser på energi och samhället med det 
kraftiga genomslaget av priserna på konsumenternas levnadsnivå, med omstruktureringen av 
kolsektorn och med kärnkraftens risker för miljön. Kärnsäkerhetsfrågan påverkar också 
Ukrainas förbindelser med landets partner i väst i så motto att landet fortfarande alltför ofta 
betraktas utifrån Tjernobylperspektivet, men också därigenom att Ukraina i väst ofta bedöms 
efter sin förmåga att infria sina åtaganden när det gäller Tjernobyl. 
d) Framtiden förblir påverkad av fyra tunga faktorer 
- Beroendet av Ryssland, som ses som avgörande av de ukrainska myndigheterna, vilka 
oroar sig över de ständiga ordväxlingarna och de påtryckningar som utövas för en ökad 
2 
Produktionen har sedan 1990 kontinuerligt minskat. Industriproduktionen uppgår i reala tenner till 35 % av 1990 års nivå, 
-, jordbruksproduktionen till 65 %. 
4 "From plan to market", juli 1996. 
60 % av primärenergin importeras; 90 % av oljan kommer från Ryssland och Turkmenistan. 
integrering i OS S-strukturerna. De viktigaste beroendefaktorerna är energiberoendet, 
handelsberoendet (hälften av varuutbytet), de olösta (Svarta havsflottan) eller latenta 
(erkännnandet av gränser, Krim) konflikterna och förekomsten av en betydande rysk minoritet 
i Ukraina5. 
- Befolkningens uppslutning är en av de största utmaningarna i omvandlingen I stor 
utsträckning kommer möjligheterna att varaktigt upprätthålla landets självständighet att vara 
beroende av regimens förmåga att införa ett ekonomiskt system som tillgodoser befolkningens 
förväntningar och ger den en levnadsnivå jämförbar med den ryska6. Den kraftiga försämringen 
av levnadsstandarden minskar stödet för reformerna. En förutsättning för återskapat 
förtroende för den ekonomiska politiken är att lönerna inom den offentliga sektorn 
regelbundet betalas ut av staten. 
- Det ukrainska samhällets heterogena natur, präglad av en tudelning mellan den 
ryskinfluerade östra delen och den mer nationalistiskt och pro-europeiskt präglade västra delen 
och av olika historiska erfarenheter. En långvarig försämring av den ekonomiska situationen 
eller en alltför markerad pro-ukrainsk språklig orientering från de offentliga makthavarnas sida 
skulle inte kunna annat än väcka den latenta separatismen till liv. 
- Ukrainas plats på kontinenten. De ukrainska myndigheterna befarar att en utvidgning av 
NATO och EU med de central- och östeuropeiska länderna kommer att försätta landet i "ett 
säkerhetspolitiskt vaccum" mellan den euro-atlantiska grupperingen och den gruppering 
som utgörs av Ryssland/Tasjkentavtalet. I centrum för Ukrainas utrikespolitik står en parallell 
förbättring av landets förbindelser med Ryssland och med väst. Men Ukraina söker en 
förankring i Europa som kan ge konkreta garantier för dess självständighet. Förenta staterna, 
som med uppmärksamhet följer detta land och är aktivt engagerat på platsen, har uttryck en 
vilja att etablera ett "strategiskt partnerskap" med Ukraina, vilket bland annat tagit sig uttryck i 
att en mekanism för dialog och samarbete på mycket hög nivå införts (Gore-
Kuchmakommissionen). 
De ukrainska myndigheterna förväntar sig jämförbara politiska svarssignaler från EU i nivå 
med gemenskapens strävanden till stabilitet och ekonomiska och sociala framsteg på 
kontinenten. 
3. Det internationella biståndet är omfattande: Det är så stort att problemet snarast är 
landets förmåga att absorbera stödet och på sikt, om inte en betydande ekonomisk tillväxt 
kommer till stånd, dess kapacitet att återbetala lånen. 
Stödet från EU beräknas för alla stödformer sammantaget ha uppgått till 2,8 miljarder ecu 
under femårsperioden 1991-1995, varav 1215 miljoner ecu från gemenskapen, resten från 
medlemsstaterna. Sedan reformarbetet tog fart har det skett en spektakulär ökning av det 
makroekonomiska biståndet. Detta stöd bör avgjort fullföljas inom ramen för IMF och 
Världsbanken och i kontakt med de viktigaste biståndsgivarna och åtfölja fördjupningen av 
strukturreformerna och de budgetmässiga konsekvenserna dessa far. 
Mer än 11 miljoner, dvs. 22 % av befolkningen, med stark regional koncentration: 44 % ryssar i Donbass, 33 % i Donetsk och 63 % på 
( Krim. 
Reallönerna i Ukraina uppgår till ca 62 % av de ryska. 
Stödet från USA (1.05 miljarder ecu, dvs. 1 405 miljoner dollar, 1991-1995 ) har ökat kraftigt 
sedan 1996 genom den amerikanska kongressens beslut att göra Ukraina till ett prioriterat 
mottagarland för det amerikanska biståndet i denna region. Landet är det tredje främsta 
mottagarlandet för amerikanskt bistånd (efter Israel och Egypten). En samordning med 
gemenskapen sker särskilt inom ramen för det transatlantiska samarbetet. 
EU:S MÅL OCH HANDLINGSLINJER 
De ukrainska myndigheterna har klart uttalat sitt mål att integrera landet i de olika europeiska 
strukturerna. Denna strategi överensstämmer med det stabilitetsmål i regionen som 
eftersträvas av EU och med målen i den gemensamma ståndpunkten. Ett förstärkt 
partnerskap svarar mot den särskilda situation som gäller för Ukraina, som intar en 
vågmästarplats i Europa. 
Överväganden bör inledas om Ukrainas plats på den Europakarta som kommer att växa fram 
efter EU:s utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna och för att diskutera vilka 
slags förbindelser som skall etableras med landet. Ukrainas redan märkbara betydelse för EU 
kommer att uppenbaras överlag när landet blivit en gränsstat till EU. Detta land, som genom 
sin storlek och befolkning (52 miljoner invånare) kan jämföras med ett stort europeiskt land, 
som är en av de viktigaste potentiella ekonomiska marknaderna i unionens omedelbara närhet, 
som är transitland för rysk gas till EU och som har kustgräns mot Svarta havet, är en viktig 
stabiliserande faktor i regionen. Härtill kommer en fördelaktig politisk inställning som unionen 
inte kan bortse från: Ukraina är en spirande demokrati och landet anser sig tillhöra Europa. 
Stödet från gemenskapen och dess medlemsstater skulle kunna utvecklas i följande sex 
riktningar (när det gäller konkreta åtgärder hänvisas till det sista avsnittet i detta dokument): 
1) Stöd till reformeringen av ekonomin (gemenskapen -4 nationella åtgärder av 
medlemsstaterna). 
2) Samhällets omvandling (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). 
3) Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen och förstärkning av den 
politiska dialogen (andra pelaren GUSP: kommissionen + rådet + medlemsstaterna). 
4) Stöd till regionalt samarbete (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). 
5) Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna (gemenskapen + medlemsstaterna). 
6) Reformering av energisektorn (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). 
1. Stöd till reformeringen av ekonomin: Gemenskapen skall fortsätta att tillsammans med 
IMF stödja den makroekonomiska stabiliseringspolitiken och utveckla stödet till fördjupningen 
av reformerna såväl inom ramen för de internationella finansinstitutens multilaterala 
stödsystem som via sina egna aktionsmedel. Gemenskapen skall sträva efter att påskynda 
övergången till marknadsekonomi, särskilt genom att stöjda privatiseringsprocessen och 
utvecklingen av små och medelstora företag och av en mera dynamisk arbetsmarknad. 
2. Omvandlingen av det ukrainska samhället. EU skall stödja rättsliga och administrativa 
reformer som bidrar till uppkomsten av ett pluralistiskt samhälle, till konsolideringen av de 
demokratiska institutionerna och av rättsstaten och till skyddet av de enskilda rättigheterna 
(anpassning till Europarådets politiska principer, genomdrivande av konstitutionen). Detta 
9 
10 
förutsätter en öppning och modernisering av utbildningssystemen, en utveckling av de 
mänskliga resurserna, utbildning av befattningshavare inom administrationen och den privata 
sektorn och av olika aktörer i ett pluralistiskt samhälle (föreningslivet, media, fackföreningar, 
politiska partier) samt utvecklingen av ett nytt socialt trygghetssystem. 
Ukrainas inträde i Europarådet medför vissa förpliktelser för landet. Bland annat måste ett 
oberoende rättsväsen införas, vallagen reformeras och dödsstraffet avskaffas, vilket ännu inte 
genomförts fullt ut. 
3. Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen. Överväganden om 
definitionen av Ukrainas plats i den europeiska säkerhetsstrukturen bör fortsätta, särskilt 
genom en förstärkt politisk dialog, med hänsyn till såväl Ukrainas som EU:s 
ställningstaganden, vilka ännu håller på att utformas. De åtgärder som anges i den 
gemensamma ståndpunkten har till stor del redan inletts och bör förstärkas: den politiska 
dialogen och Ukrainas samarbete med stabilitetspakten, Nordatlantiska samarbetsrådet 
(NACC), Partnerskapet för fred (PfP) och Västeuropeiska unionen (VEU). 
Förstärkningen av partnerskapet med Ukraina skall vidare genomföras parallellt med EU:s 
utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna. Denna utvidgning kommer i sig att 
bidra till att förbättra säkerheten i regionen och därmed också i Ukraina. Den fortsatta 
utvecklingen kommer att kunna utformas på grundval av rådets pågående överväganden om 
integreringen av de central- och östeuropeiska länderna i den europeiska säkerhetsstrukturen 
och Rysslands och Ukrainas plats i denna samt på EU:s bidrag till definitionen av en europeisk 
säkerhetsmodell inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)7. 
- Förstärkning av politiska möten på olika nivåer mellan EU och Ukraina, inklusive 
möjligheten att vid behov organisera toppmöten, 
- En utvidgning av den politiska dialogen till att omfatta också säkerhetsfrågor, en 
utveckling såvitt gäller internationella förbindelser av gemensamma åtgärder med Ukraina i 
frågor av gemensamt intresse och ett utnyttjande av stödinstrumenten för sådana åtgärder skall 
utgöra de närmaste etapperna i utvecklingen av detta partnerskap. 
- En förstärkning av OSSE skall eftersträvas i syfte att integrera Ukraina i den europeiska 
säkerhetsmodellen. 
- Ett ökat samråd skall genomföras med VEU. Men ett "särskilt partnerskap" med NATO 
enligt Ukrainas begäran skulle säkert svara bättre mot de garantier för effektiv säkerhet som 
landet eftersträvar. 
4. Stödet till regionalt samarbete skall utvecklas för att bidra till att "återställa jämvikten" i 
förhållande till OSS och konkret "förankra" Ukraina på den europeiska kontinenten. Landet 
har i själva verket klart uttryckt att det motsätter sig en förstärkning av OSS och att det 
prioriterar ett erkännande av sitt oberoende och av sin territoriella integritet1*. 
_ 
„ Förberedelsearbetet inför toppmötet i Lissabon. 
Ukraina är visserligen en av "grundande medlemmarna" av OSS, men landet har varken undertecknat stadgan från januari 1993 eller 
överenskommelsen om konceptet militärt försvar från oktober 1992. inte heller det avtal om gemensamt gränsförsvar som ryssarna 
föreslog i februari 1995. Landet säger också nej till en tullunion. 
10 
- Regionalt inriktade multidisciplinära åtgärder som bidrar till att utveckla Ukrainas 
förbindelser med landets närmaste grannar, särskilt de länder som är associerade med EU, bör 
utvecklas. I detta sammanhang bör Ukrainas anslutning till den centraleuropeiska 
frihandelssammanslutningen (CEFTA) uppmuntras - stabilitetspakten utgör här en ram för 
tvistelösning - liksom det gränsöverskridande samarbetet mellan Ukraina och de med EU 
associerade länderna, som nu har erfarenheter av övergången till marknadsekonomi. 
- EU skulle vidare kunna använda sig av den politiska dialogen med Ukrainas grannländer 
för att förklara sin politik gentemot Ukraina och bidra till en balanserad lösning av 
motsättningarna. (För Ryssland torde till exempel en lösning av de aktuella 
meningsskiljaktigheterna med Ukraina kunna säkerställa existensen av en stabil och vänligt 
sinnad partner vid landets sydvästra flank. En sådan utveckling borde vara till fördel för 
Ryssland och kunna bidra till den egna stabiliteten.) 
- Samarbetet mellan kustländerna kring Svarta havet är i detta sammanhang av 
speciellt intresse. Unionens intressen i denna region synes sammanfalla med Ukrainas, för 
vilket regionen är av avgörande betydelse: potentiell tillfartsväg till Kaspiska havet och 
Centralasien som kan ge en breddad energiförsörjning, stöd till det ekonomiska samarbetet 
med ett område med hög potential, försök att stabilisera en synnerligen bräcklig geopolitisk 
gruppering. 
Kommissionen avser att förstärka sin roll i samarbetet kring Svarta havet genom att på bästa 
sätt utnyttja och samordna insatserna från de program för vilka kustländerna är 
stödberättigade (Tacis, Phare, Meda). 
5. Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna 
a) Ett genomförande av interimsavtalet (1A) och tillvaratagande av partnerskaps- och 
samarbetsavtalets (PCA)2 möjligheter är, enligt ordförandeskapets uttalande för EU i 
Romdeklarationen från maj 1996, "en prioritering för unionen när det gäller dess förbindelser 
med Ukraina under de närmaste åren". 
i) EU-medlemsstaternas ratificering av partnerskaps- och samarbetsavtalet har politisk 
prioritet. Denna process, som pågått under lång tid, har nu hamnat i ett oförutsett rättsläge, 
som sammanhänger med att tilläggsprotokollet med anledning av EU:s utvidgning med tre nya 
medlemsstater också måste ratificeras. Det är absolut nödvändigt att, bortsett från de juridiska 
problemen, finna en lösning som innebär att partnerskaps- och samarbetsavtalet kan 
genomföras utan att avvakta tilläggsprotokollet. Gemenskapen och dess medlemsstater måste 
vara i stånd att infria sina åtaganden gentemot sin ukrainska partner, som å sin sida omedelbart 
ratificerat avtalet och för vilken dess ikraftträdande har hög politisk prioritet. 
9 
PCA Partnerskaps- och samarbetsavtalel mellan de europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ukraina. Avtalet 
undertecknades i juni 1994 och håller på att ratificeras. 
IA Interimsavtal rörande handeln mellan de europeiska gemenskapenia och Ukraina. Avtalet undertecknades i juni 1995 och trädde i kraft 
i februari 1996. Det omfattar, i avvaktan på en ratificering av PCA, de delar av avtalet som gäller handeln. 
11 
12 
ii) Utvecklingen av de avtalsenliga förbindelser som slagits fast i avtalet bör leda till ett 
successivt närmande av parterna inom det mycket breda ekonomiska samarbetsfältet: 
handels-, industriellt, vetenskapligt och administrativt samarbete, tillnärmning av 
lagstiftningen10. Partnerskaps- och samarbetsavtalet utgör också ramen för ett regelbundet 
samarbete inom nyckelområden för samhällets omvandling såsom utbildning och transport 
eller områden av direkt intresse för integreringen av Ukraina i det europeiska området 
såsom miljöskydd, tullsamarbete, kontroll av illegal invandring och narkotikahandel samt 
penningtvätt. 
Utan att här räkna upp alla de olika åtgärder som förutses i partnerskaps-och samarbetsavtalet 
finns anledning att uppmärksamma vissa åtgärdsområden som är av särskild betydelse eller har 
en särskilt snabb utvecklingspotential: 
- Transporterna (artikel 64 i PCA) är en av de viktigaste faktorerna för näringslivets och 
handelns utveckling. Nuvarande situation, som utmärks av förseningar i privatiseringen och 
otillräcklig investeringsnivå, är inte anpassad till vad som krävs för att en modern och öppen 
ekonomi skall kunna utvecklas. 
Infrastrukturer: Den pågående utvecklingen av de transeuropeiska näten (TEN) bör ske 
parallellt med ett ekonomiskt och kommersiellt närmande mellan Ukraina och Europa. 1994 
definierades nio europeiska korridorer, varav två berör Ukaina. Därmed finns en ram för 
utbyte och investeringar, med kommissionen som samordnande instans, och detta har lett att 
utvecklingsavtal undertecknats och åtgärder inletts som gäller vägsträckor och gränspassager. 
En betydligt mera global ansträngning är emellertid nödvändig. Eftersom 
strukturinvesteringarna är av avgörande betydelse är det nödvändigt att söka finna andra 
finansieringskällor, framför allt inom den privata sektorn. En mera aktiv medverkan av EBRD 
vore också önskvärd. Ett engagemang av de privata investerarna på denna marknad skulle 
underlättas om de rättsliga förutsättningarna förbättrades och särskilt av större öppenhet när 
det gäller villkoren för kontraktstilldelningen i samband med den offentliga upphandlingen i 
Ukraina. 
Transporttjänster: Mot denna bakgrund kan den kontraproduktiva effekten av Ukrainas 
protektionism när det gäller lufttransporter inte ignoreras. Den positiva effekten av det 
offentliga stödet från gemenskapen till att förbättra transportsystemet borde gå hand i hand 
med ett undanröjande av de diskriminerande åtgärderna i fråga om beskattningen av utländska 
företag". 
- Telekommunikationerna (artikel 66 i PCA) spelar (jämte informationsteknologin) en 
vital roll som den mekanism som gör informationssamhället möjligt. Gemenskapen kommer på 
detta område att stödja följande åtgärder: i) antagandet av ett regelsystem och en 
regleringspolitik som uppmuntrar alla slags investeringar i infrastruktur för 
telekommunikationer och ger största möjliga öppna tillträde till denna, ii) användningen av 
lämpliga tekniska normer för maskinvaror och tjänster så att telekommunikations-TEN lätt kan 
ICn sådan utveckling av samarbetet på olika områden hade för övrigt begärts av Europaparlamentet (betänkande från Mann, december 
„ 1995). 
Den skatt på 15 % på omsättningen i utländska foretag som utgår i de fall Air Ukraine inte flyger på samma linje har redan föranlett flera 
europeiska företag att upphöra med sin verksamhet i Ukraina. Förutom att detta är en diskriminering som strider mot allmänt 
accepterade principer för internationella flygtransporter kan knappast sägas att en sådan politik medverkar till ett inlemmande av 
Ukraina i världsekonomin. 
12 
13 
förlängas till Ukraina, iii) användningen av telematiktjänster för vitala sektorer av ekonomin, 
t.ex. utbildning, tjänster på hälso- och sjukvårdsområdet, transporter, förlagsverksamhet, 
statlig förvaltning samt handel allmänt på elektronikområdet. 
- Det industriella samarbetet (artikel 53 i PCA) är en viktig faktor i industrins 
modernisering. Områden där samarbetsåtgärder är möjliga att genomföra tillsammans med den 
privata sektorn skall identifieras. Industrisektorer med högt potentiellt förädlingsvärde 
(livsmedelsindustrin, verkstadsindustrin, konsumtionsvaruindustrin) bör ges företräde, 
tvärtemot den faktiska utvecklingen, som tenderar att bevara den tunga industrin genom att 
det statliga stödet till sektorer som anses strategiska12 har upprätthållits. Dessa sektorer är inte 
anpassade till efterfrågan på den ukrainska marknaden, eftersom de har utformats efter 
förhållandena i det forna Sovjetunionen och har sin verksamhet inriktad framför allt på det 
militära området. Den privata sektorns intresse av industriella samarbetsåtgärder är beroende 
av att det genomförs en effektiv privatisering av företagen och av möjligheterna att 
omstrukturera dessa. 
- Jordbruket (artikel 60 i PCA) är ett område med stor utvecklingspotential13. 
Avkastningen för de viktigaste produkterna (vete, socker, solrosor) är för närvarande mindre 
än hälften av avkastningen i jämförbara europeiska länder. Med tanke på Ukrainas tradition 
som jordbruksproducent och den bördiga jordmånen borde landet kunna förverkliga en 
spektakulär och snabb ökning av avkastningen inom jordbruket och på nytt bli en exportmakt 
på världsmarknaderna, förutsatt att man inför en effektiv politik för privatisering, öppning av 
marknaden för utländskt kapital och modernisering. Detta gäller också i det senare ledet 
livsmedelsindustrin, som tillsammans med jordbruket är ett av de viktigaste områdena med 
potential att snabbt skapa välstånd och exportinkomster för Ukraina. 
- Turismen (artikel 72 i PAC) är ytterligare ett område med stor potential att snabbt 
utvecklas och med en särskild fördel: utvecklingen skulle ge ett betydande nettotillskott av 
arbetstillfällen. Även på det här området fordras en konsekvent privatiseringspolitik och 
modernisering av infrastrukturerna för transport, kommunikation och mottagande. 
Särskilt gäller detta för Krim14, som har betydande fördelar på detta område. 
- Miljön (artikel 63 i PCA) har särskild betydelse i Ukraina och detta i väsentligt fler 
avseenden än den viktiga kärnkraftsfrågan. Senast tillgängliga studier bekräftar att 
miljföroreningarna vida överskrider de internationella normer som vanligen tillåts när det gäller 
luft, vatten och mark. Detta beror på att den industriella infrastrukturen är omodern med hög 
energi- och råvaruförbrukning och på bristande investeringar i reningsanordningar. 
Gemenskapen avser att på det här området främja åtgärder av horisontell natur, men också 
mer specifika åtgärder. 
12 
Den tunga industrins andel av industriproduktionen har ökat från 39 % 1993 till 58 % 1996, samtidigt som den totala 
. ~ industriproduktionen präglats av allmän nedgång. 
Jordbruks- och livsmedelskomplexet står för 1/4 av Ukrainas BNP och sysselsätter 1/4 av den yrkesverksamma befolkningen. Den 
betydande minskning av jordbruksproduktionen som noterats 1996 tillskrivs i allmänhet torkan, men har också sin grund i strukturella 
. . problem (framför allt ett praktiskt taget oförändrat äganderättsysstem och kroniskt otiljräckliga investeringar). 
Krim var redan före 1917 ryssarnas favoritställe som turistort. Halvön besöktes av 4 miljoner turister 1996 mot 8-10 miljoner före 1991. 
Omställningen från massturism med svag köpkraft till en modem serviceinriktad turistindustri kräver i) omstrukturering av 
infrastrukturerna för kommunikation och offentliga tjänster, ii) privatisering av hotell- och turistanläggningar, iii) garantier för att den 
allmänna ordningen kan upprätthållas (för uppgifter om situationen hänvisas till OSSE:s rapport från augusti 1996 om turismen på 
Krim). 
13 
14 
- Tekniskt och vetenskapligt samarbete (artikel 58 i PCA). Ukraina har en betydande 
potential för forskning och utveckling, ett område som emellertid brottas med två principiella 
problem: bristande resurser, vilket är ett hot mot möjligheterna att upprätthålla 
forskningspotentialen och en källa till isolering av forskarna, samt bristande anpassning av 
forskningsundervisningen till behoven inom en modern ekonomi. 
Öppnandet av gemenskapens forskningsprogram inom ramen för det fjärde 
ramforskningsprogrammet (deltagande i de särskilda programmen, förslagsinfordringar för 
INCO-Copernicus och INTAS) samt en anslutning av gemenskapen till Ukrainas Centrum för 
vetenskap och teknik (CSTU) kommer att göra det möjligt att bemöta det första problemet. 
Det andra far åtgärdas inom ramen för de utbildningsåtgärder som anges i punkt 2. 
- Kampen mot den organiserade brottsligheten och penningtvätten (artiklarna 68 och 
79 i PCA) bör bli föremål för ett omfattande samarbete mellan gemenskapen och dess 
medlemsstater och Ukraina. Det är här fråga om ett reellt gemensamt intresse både för 
institutionerna och för befolkningarna. Bortsett från de effekter som berör unionen direkt kan 
EU inte underlåta att intressera sig för den utveckling som sker hos sin partner när det gäller 
den organiserade brottsligheten eller för den försvagning av de statliga institutionerna som 
sker till följd av den dolda ekonomins utveckling och brottssyndikatens inflytande över 
administrationen och näringslivet. 
I PCA förutses ett samarbete när det gäller kontrollen av den illegala invandringen (artikel 27) 
och narkotikabekämpningen (artikel 79). Genomförandet förutsätter ett samråd med det 
ukrainska partiet och omfattas av avdelningarna V och VI i Maastrichtfördraget. De 
möjligheter som rundabordssamtalen inom ramen för stabilitetspakten erbjuder skulle kunna 
tas till vara. Tekniskt bistånd från gemenskapen kan bidra till det regionala samarbetet på dessa 
områden och till en förstärkning av den ukrainska administrationens möjligheter att agera. 
Vissa studier har redan inletts för att slå fast hur åtgärder på detta område kan utformas. 
b) Utveckling av det bilaterala handelsutbytet. Även om handelsutbytet med gemenskapen 
har ökat väsentligt är Ukraina fortfarande till stor del beroende av OSS-marknaden15. Landet 
oroar sig över det växande underskottet med gemenskapen. 
Förekomsten av ett handelsunderskott är ett normalt fenomen för ett land i ekonomisk 
omvandling, som har en ökad import av produktionsvaror men ännu inte några produkter som 
kan konkurrera på de utländska marknaderna16. Effekterna på handeln av gemenskapens 
antidumpningspolitik, som berör mindre än 1 % av det bilaterala handelsutbytet, skall inte 
överskattas. Antidumpningspolitiken är en integrerad del av de multilaterala handelsreglerna, 
och så länge som Ukraina inte erkänts som marknadsekonomi skall reglerna om fastställande 
av det faktiska värde som beräknas för de statsreglerade ekonomierna tillämpas. 
Kommissionen har dock i maj 1996 erinrat de ukrainska myndigheterna om möjligheten till 
individuell behandling av producenter som kan visa att de bedriver sin verksamhet utan 
ingripanden från de statliga myndigheternas sida. 
Iii! är Ukrainas främsta handelspartner utanför OSS med 15 % av handeln och ell positivt handelsnetto på 700 miljoner ecu 1995. Men 
., OSS-staterna svarade ännu 1995 för 45 % av landets varuexport och lör 65 % av dess import. Se vidare bilaga 4. 
Den ukrainska exporten utanför OSS består huvudsakligen av mctallprodukter ( mer än 40 "/,,), järnmalm och transportmedel, som alla är 
produkter med stagnerande efterfrågan och för vilka konkurrensen i första hand sker med priset. 
14 
15 
På kort sikt skall gemenskapens åtgärder omfatta följande: 
- Inrättandet av en gemensam arbetsgrupp för handelsfrågor som skall göra en samlad 
undersökning av läget beträffande handelsutbytet mellan gemenskapen och Ukraina. 
Arbetsgruppen skall särskilt identifiera orsakerna till de obalanser som uppstått i samband med 
den pågående ekonomiska omvandlingen. Den skall försöka komma fram till hur jämvikt i 
utbytet kan återställas genom att identifiera de olika typerna av befintliga hinder, tjäna som 
observatör och väckarklocka när det gäller potentiella hinder och problem och svara för 
uppföljning av beslut som fattas på området, särskilt besluten i den blandade kommittén. 
- Stödet till Ukraina inom ramen för landets anslutning till WTO i syfte att anpassa 
handelslagstiftningen till de internationella reglerna och till principerna i interimsavtalet, 
särskilt i fråga om normer, certifiering och intellektuell egendomsrätt, skall fortsättas. 
- En minskning av de kvantitativa begränsningarna skall eftersträvas i samband med 
pågående stålförhandlingar. Gemenskapen föreslår en successiv liberalisering av tillträdet till 
den europeiska marknaden i utbyte mot en effektiv omstrukturering och liberalisering av den 
ukrainska produktionsapparaten (särskilt en avveckling av det statliga stödet). 
Ikraftträdande av partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att bekräfta det 
sammanträffande som förutses i artikel 4, dvs. ett samråd 1998 för att pröva om 
omständigheterna, särskilt Ukrainas framsteg i reformarbetet för övergången till 
marknadsekonomi, och de ekonomiska förutsättningarna vid denna tidpunkt, medger att 
förhandlingar om upprättandet av ett frihandelsområde kan inledas. Detta perspektiv 
understryker vikten av att den ekonomiska reformprocessen fullföljs. 
På längre sikt förutsätter ökad handel och förbättrad ukrainsk handelsbalans en modernisering 
av landets företag, ökad konkurrenskraft och ett dynamiskt uppträdande på världsmarknaden. 
c) Utveckling av investeringarna De utländska investeringarna utgör, på grund av den 
svaga utlåningskapaciteten inom Ukrainas banksektor och företagens skuldsättning, den 
viktigaste källan för långfristigt kapital. Investeringarna fortsätter emellertid att vara låga17. 
- Utvecklingen av en lämplig rättslig ram och tillämpningen av denna är en förutsättning för 
att investeringarna skall öka; huvudrollen ankommer här på de ukrainska myndigheterna 
själva. Det är endast genom en tydlig och fast liberaliserings- och privatiseringspolitik, som 
bland annat innebär att det införs en lagstiftning, som tillförsäkrar utländska företag icke­
diskriminerade behandling (i enlighet med artikel 30 i PCA), som utländska och nationella 
investeringar kan attraheras. Ett effektivt immaterialrättsligt skydd är vidare en viktig - men 
inte tillräcklig - förutsättning för att främja utländska direktinvesteringar och överföring av 
teknik18. 
17 
150-200 miljoner dollar i investeringsllöde per år och 950 miljoner dollar i investeringsstock sedan 1989. mot 3,9 miljarder dollar i 
. x Kyssland. 
Som allmän regel gäller att dessa rättigheter, som hör till privaträtten, tillkommer enskilda enheter som förfogar över rättigheterna på 
grundval av egna, självständigt fattade heslut. De offentliga myndigheterna skulle icke desto mindre genom lämpliga åtgärder kunna 
uppmuntra överföringen av teknik. Även om Ukraina ännu inte är medlem av WTO (World Trade Organization) skulle en effektiv 
tillämpning av åtgärder som utformats med ADPIC-åtgärderna (eller TRIPS) som modell kunna säkerställa ett skydd för den 
intellektuella äganderätten, stimulera utländska foretag att investera i landet och underlätta en överföring av teknik. 
15 
16 
Även bortsett från privatiseringen är verksamhetsförutsättningarna för den privata sektorn 
fortfarande mycket besvärliga (hög, komplicerad och diskriminerande beskattning, 
administrativa svårigheter, avgiftsuttag av maffian). 
- Gemenskapen kommer att komplettera de ukrainska myndigheternas åtgärder på detta 
område genom att överföra know-how och inleda diskussioner om inrättandet av en 
investeringsfond (revolving fund). Ett sådant instrument, speciellt utformat för Ukraina, skulle 
kunna stimulera investeringarna och erbjuda viss risktäckning. 
Erfarenheterna av programmet Jopp kommer att utvecklas för finansiering av små och 
medelstora företag; erfarenheterna är emellertid inte tillräckliga för att bevisa att 
stimulanseffekten är betydande. EBRD19 kommer att uppmuntras att utveckla sin verksamhet i 
Ukraina tillsammans med gemenskapen. 
Medlemsstaterna skulle kunna försöka finna formler för investeringsgarantier och utveckla ett 
nätverk för att främja handelsutbytet/bilaterala handelskammare. 
6. Reformeringen av energisektorn Sedan 1992 har reformeringen av energisektorn och 
förbättringen av kärnsäkerheten i Ukraina varit en av gemenskapens prioriteringar. Denna 
inriktning kommer att bibehållas med målet att minska Ukrainas kärnkraftsberoende och öka 
säkerheten vid landets kärnkraftsanläggningar (35 % av elkraften är kärnkraftsbaserad). 
Åtgärderna förutsätter en omstrukturering av Ukrainas energimarknad, främjandet av 
energibesparing och alternativa energikällor, ett fullföljande av strävandena att förbättra 
kärnsäkerheten och särskilt ett genomförande av samförståndsavtalet om stängningen av 
Tjernobyl år 2000. 
a) EG:s stöd till omstruktureringen av energisektorn. Kommissionen har som mål att 
främja en effektiv energisektor grundad på marknadsekonomiska principer som kan säkerställa 
en trygg energiförsörjning. 
Även om reformen i denna riktning har kommit en bit på väg återstår mycket att göra. Framför 
allt måste privatiseringsprocessen och införandet av en lämplig rättslig ram påskyndas. På 
detta, liksom på övriga områden, är dessa faktorer ett villkor för att landet skall fa tillgång till 
utländska investeringar. Ukrainas och gemenskapens ratificering av energistadgefördraget 
kommer att underlätta genomförandet av handlingsplanen. 
Olika typer av åtgärder kommer att intensiferas: i) stödet till genomförandet av en global 
energisparplan och till omstruktureringen av kolsektorn, omfattande bland annat de sociala 
problemen, och till liberaliseringen av energimarknaden, ii) hjälp till att finna pålitliga källor för 
bränsleförsörjningen och alternativa förnybara energislag, iii) integrering av Ukraina i de 
regionala arbetsgrupperna för upprustningen av gas- och oljeledningarna, iv) förstudier och 
kompletterande åtgärder till lån som beviljats av internationella finansinstitut för 
genomförandet av ekonomiskt bärkraftiga investeringar som respekterar miljön samt v) 
industriellt samarbete, i synnerhet genom främjandet av samriskföretag mellan operatörer och 
leverantörer. 
19 
I-.MRI3 lånade 1995 ut 150 milj. ecu i Ukraina och hcräknas 1996 komma alt satsa 200 milj. ecu, i huvudsak inom den privata sektorn. 
Hanken deltar i finansieringen av åtgärderna i (i7-ländernas plan för Tjernohyl och administrerar Fonden för kärnsäkerhet på 200 milj. 
dollar (NSA). 
16 
17 
Betydelsen av punkterna i) och ii) ovan bör understrykas i den mån ett minskat beroende av 
Ryssland när det gäller den ukrainska försörjningen prioriteras. Kolet kan uppenbarligen inte 
spela någon roll i detta sammanhang, medan energibesparing och strävandena till 
självförsörjning när det gäller gas bör kunna bidra. 
b) Kärnsäkerheten är ett prioriterat mål20 inom ramen för den globala reformen av 
energisektorn i Ukraina, som är inriktad på två grundläggande frågor, förbättringen av 
kärnsäkerheten och genomförandet av samförståndsavtalet (Memorandum of Understanding, 
MoU) från december 1995 om stängningen av Tjernobyl. I denna överenskommelse ingår 
särskilt följande åtaganden: att genomföra projekt för stängningen av kärnkraftverket i 
Tjernobyl, att samarbeta i utvecklingen av ett kostnadseffektivt och miljömässigt acceptabelt 
sätt att kapsla in reaktor 4 i Tjernobyl och att utveckla ett handlingsprogram för att åtgärda de 
sociala konsekvenserna av nedläggningen av Tjernobylverket. 
- Hjälpen till att förbättra kärnsäkerheten gäller i huvudsak de kärnkraftverk i drift som är 
av typ VVER och sker i form av stödprogram vid anläggningarna, en förstärkning av 
säkerhetsmyndigheten och stödåtgärder i Tjernobylverket. 
- EG bidrar aktivt till genomförandet av samförståndsavtalet från december 1995 
(MoU) om stängningen av Tjernobyl och har den bestämda avsikten att iaktta de 
förutsedda tidsfristerna. De förstudier som finansierats av gemenskapen borde medge ett 
beslut i G7-gruppen under 1997 om den kompletterande finansiering som skall förutses 
projekt för projekt. Det resursbidrag från Ukraina som förutses i samförståndsavtalet måste 
också konkretiseras. 
Stängningen av Tjernobyl har långsiktiga och kortsiktiga aspekter. 
- Den långsiktiga aspekten hänger samman med den djupgående omstruktureringen av 
energisektorn. Det krävs investeringar i en upprustning av befintliga värmekraftverk och i 
ytterligare vattenkraftverk. Samförståndsavtalet innefattar ett omfattande åtgärdspaket, som 
sträcker sig en bra bit bortom år 2000 fram till dess att omstruktureringen av energisektorn 
helt genomförts. 
- Den kortsikta aspekterna gäller de säkerhetsrisker som är förknippade med 
Tjernobylanläggningen i nuläget (reaktordriften och sarkofagens skick) och behovet att finna 
ersättnings-el för de reaktorer som skall stängas. Enligt de ukrainska myndigheternas mening 
skulle färdigställandet av de två kärnreaktorer som nu håller på att byggas i Rovno och 
Khmelnitsky (R4K23-projektet) kunna innebära att det år 2000 finns kompenserande 
elkapacitet för de två Tjernobylreaktorerna. 
- Två åtgärder är av särskild vikt för gemenskapen under perioden fram till mitten av 
1997 för att säkerställa ett fast och villkorslöst åtagande av Ukraina att stänga 
Tjernobylverket fram till år 2000. Dessa åtgärder gäller finansieringen av färdigställandet av 
de två reaktorer som håller på att byggas och genomförandet av de åtgärder som är 
nödvändiga för att säkerställa att sarkofagen är säker. 
20 
Se vidare kommissionens informationsrapport i denna fråga från novemher 1996. 
17 
För färdigställandet av de två reaktorerna bör 70 % av investeringskostnaden (ca 1000 
miljoner dollar) betalas genom lån från Euratom (högst 400 miljoner ecu) och från EBRD. 
Dessa finansieringsbeslut förbereds för närvarande. Vederbörlig noggrannhet från säkerhets-
, ekonomisk, miljömässig och finansiell synpunkt måste därvid iakttas. EBRD och 
kommissionen har mot bakgrund av kravet i samförståndsavtalet att "identifiera investeringar i 
kraftförsörjning som till lägsta kostnad kan tillgodose Ukrainas framtida nationella 
energibehov" enats om att överlåta åt en oberoende expertpanel att utreda vilket 
investeringsalternativ som ger lägst kostnader. Den vederbörliga noggrannhet som skall iakttas 
i finansiellt hänseende kommer att bli beroende av Ukrainas beslut på kärnkraftsområdet, vilka 
borde säkerställa låntagarens möjligheter att återbetala lånen. Enligt nuvarande planer skall 
lånebesluten underställas kommissionen och EBRD senast i mitten av 1997. 
Även om frågan om finansieringen av sarkofagen som sädan inte omfattas av 
samförståndsavtalet betraktas den av den ukrainska presidenten som viktig och, i enlighet 
med vad som överenkoms av G7-ländernas stats- och regeringschefer vid toppmötet i 
Moskva, kommer G7-gruppen och Ukraina att inleda diskussioner i denna fråga i december. 
Finansieringsformerna för såväl färdigställandet av R4K2 som sarkofagen kräver därför 
omedelbar uppmärksamhet. 
c) Ekonomiska och sociala aspekter med anknytning till kärnkraftsolyckan och 
stängningen av Tjernobyl är också ett viktigt element i gemenskapens globala stöd när det 
gäller Tjernobyl. Den sociala problematiken i anslutning till kärnkraftsverkets stängning ingår 
som en integrerad del av samförståndsavtalet och EG har en skyldighet att bidra till analysen 
av hur de yrkeskategorier som kommer att beröras av verkets nedläggning kan återinföras på 
arbetsmarknaden, till den ekonomiska, sociala och miljömässiga förnyelsen av de regioner som 
drabbats av radioaktivt nedfall och till medicinsk hjälp till att utveckla särskilda 
behandlingsformer (för till exempel cancer i sköldkörteln). 
TILLGÄNGLIGA INSTRUMENT 
Detta dokument, som för allmän orientering riktar sig till medlemsstaterna, innehåller också 
uppslag till konkreta åtgärder. De redovisas i det avslutande avsnittet, grupperade ämnesvis 
efter de prioriteringar som redovisats i det föregående. Men även om unionens strategi 
gentemot Ukraina utgör en samlad enhet, är de rättsliga grunderna för de konkreta åtgärderna 
olika. De åtgärder som tas upp kan aktualisera (i) stödåtgärder inom gemenskapens 
kompetensområde som täcks av Tacis-förordningen, (ii) åtgärder inom gemenskapens 
kompetensområde för att genomföra interimsavtalet, (iii) åtgärder inom det gemensamma 
kompetensområdet för att genomföra partnerskaps- och samarbetsavtalet sedan detta 
ratificerats, (iv) åtgärder som följer av avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska 
unionen samt (v) åtgärder som hör till medlemsstaternas exklusiva kompetens och som det 
ankommer på dessa att besluta. 
1. På gemenskapsnivå: Gemenskapen har infört en rad stödformer för Ukraina (se bilaga 2), 
varav en del står öppna för samtliga nya oberoende stater (Tacis) medan andra, såsom det 
18 
19 
makroekonomiska bistånd som utgår sedan 1994 och Euratoms lånemekanism för förbättring 
av kärnsäkerheten, inte beviljas mer än ett mycket begränsat antal länder. 
De åtgärdsprioriteringar som slagits fast i det vägledande Tacis-program som undertecknades i 
september 1996 för perioden 1996-1999 (reformeringen av den rättsliga ramen, 
företagsreform och utveckling av den privata sektorn, reformering av energisektorn och 
miljön) täcker i stor utsträckning de mål som utvecklas i detta dokument och gör det möjligt 
att utan dröjsmål börja agera. En fjärdedel av den disponibla budgeten för de nya oberoende 
staterna under perioden 1996-1999 har fördelats på Ukraina, varav ett första delbelopp på ca 
110 miljoner ecu kommer att anslås före 1996 års utgång. 
Möjligheten bör prövas att utveckla ytterligare instrument för infrastrukturprojekt i Ukraina 
(särskilt för de transeuropeiska näten), och att främja samarbetet med EBRD i syfte att öka 
dess närvaro i Ukraina vid sidan av gemenskapen och övriga huvudpartner. 
2. Samarbete med stöd av kapitel V och VI i Fördraget om Europeiska unionen (GUSP 
och den tredje pelaren). Utvecklingen av åtgärder på säkerhetsområdet och av åtgärderna i 
kampen mot den organiserade brottsligheten och den illegala invandringen ställer krav på ett 
ökat samarbete mellan kommissionen, rådet och medlemsstaterna och med den ukrainska 
parten, och förutsätter utan tvivel också en utveckling av särskilda instrument. 
3. På medlemsstatsnivå finns en betydande potential som ställer krav på försök att uppnå 
bättre samverkan med gemenskapens åtgärder. Inrättandet av Ukrainas Centrum för juridisk 
och politisk rådgivning i komplementaritet med ett omfattande tyskt projekt är i detta 
avseende en eftersträvansvärd modell. Vissa medlemsstater är mycket engagerade i Ukraina på 
bilateral basis, och alla är det via sina bidrag till internationella institutioner såsom 
Världsbanken och EBRD. 
Vissa områden är lämpliga för decentraliserade initiativ. Dit hör till exempel utbildning och 
yrkesutbildning, där medlemsstaterna bör uppmuntras att mångfaldiga sina initiativ 
(lärarförmedling, beviljandet av stipendier för studier i Europa, stöd till undervisningen i 
europeiska språk i Ukraina, nätverk för informationsutbyte, understödjande av 
universitetsinstitutioner). Andra exempel är industriellt och vetenskapligt samarbete. 
19 
20 
SLUTSATS 
Ukraina har gett klart uttryck för sin ambition att integrera sig i det europeiska området, och 
den nya geopolitiken kommer att placera landet vid EU:s omedelbara gräns. Det rör sig om en 
radikalt ny situation för både unionen och Ukraina. Den förstnämnda hade fram till 1991 
endast en enda, geografiskt avlägsen samtalspartner i detta område men har numera en ny, 
geografiskt närbelägen partner som politiskt manifesterar sin nya ställning och sin vilja att 
bidra till stabilitet i regionen. Den sistnämnda förfogar för första gången i sin historia över en 
annan valmöjlighet än lojalitet gentemot endera av sina två mäktiga grannar21. 
Ukraina har också gett garantier för sin vilja och förmåga att närma sig Europa och att 
reformera landets ekonomi och samhälle. Dessa garantier är desto mer värda som de har 
lämnats i en situation präglad av ytterst besvärliga påfrestningar. Dessa har beskrivits i den 
första delen av detta dokument. 
Men landet har fortfarande endast kommit halvvägs och kommer inte att kunna fortsätta utan 
internationellt stöd. Detta stöd måste naturligtvis vara konkret och ha följande omedelbara 
prioriteringar: 
i) Omvandlingen av samhället med hjälp av alla tillgängliga medel enligt PCA (ratificering av 
medlemsstaterna och ikraftträdande). 
ii) Stöd till reformeringen av ekonomin (beslut om nytt makroekonomiskt bistånd för 1997). 
iii) Reformeringen av energisektorn med, särskilt, en stängning av Tjernobyl (finansiering och 
genomförande av avtalet mellan G7-gruppen, EG och Ukraina, inklusive finansieringen av 
sarkofagen). 
iv) Strävan att utveckla det bilaterala handelsutbytet (arbetsgrupp för handelsfrågor). 
v) Införandet av en gynnsam miljö för privata investeringar i Ukraina. 
Dessa prioriterade åtgärder utvecklas närmare i åtgärdsavsnittet i det följande. 
Detta stöd måste också ge de ukrainska myndigheterna och det ukrainska folket ett politiskt 
perspektiv som utgör ett alternativ till en återgång till gamla lösningar och lossar det järngrepp 
som beroendet av den mäktiga grannen utgör22. 
Unionen har nu ett tillfälle som den inte far underlåta att ta till vara att bidra till att det i dess 
omedelbara närhet växer fram ett stort demokratiskt land, ett land som bidrar till regionens 
stabilitet, förfogar över uppenbara ekonomiska utvecklingsmöjligheter och till vilket den är 
förbunden genom en solid partnerskapsrelation. 
21 
Det skall kanske erinras om att Ukraina i två omgångar fått uppleva en endast kortlivad självständighet (1648-1654 och 1918-1921) på 
22 grund av att landet saknat möjlighet att få stöd och förankring på annat håll än hos de två mäktiga grannarna. 
De ukrainska myndigheterna söker visserligen resolut en förankring i Kuropa. men folkopinionen ser fortfarande till 54 % landets framtid 
lierad till Ryssland (Euroharomèlre mars 1996). 
20 
21 
KONKRETA ÅTGÄRDER 
1. STABILISERINGSSTÖD OCH STÖD TILL REFORMERINGEN AV EKONOMIN 
Genomförda åtgärder: 
Tacis: Genom handlingsprogrammen under 
perioden 1991-1995 har stöd utgått till ett 
stort antal projekt som gällt privatisering, 
post-privatisering, finansiella tjänster, 
utveckling av småföretagssektorn, militär 
omställning samt produktion, förädling och 
distribution av livsmedel. 
Privatiseringsstödet från Tacis har utgjorts 
av dels institutionellt stöd, främst till den 
Statliga egendomsfonden (SPF) och 
Utvecklingsorganet för små och medelstora 
företag (SMEDA), dels stöd till 
privatiseringen av enskilda företag. 
Makroekonomiskt bistånd: utbetalning av 
ett betalningsbalansstöd på 85 milj. ecu 1995 
och av ett första delbelopp på 100 milj. ecu 
av högst 200 milj. ecu för 1996 för att stödja 
stabiliseringsprogrammet och det ekonomiska 
reformprogrammet; stödet är också knutet till 
konstaterandet av framsteg i 
Tjemobylfrågan. Åtgärder som skall genomföras: 
Tacis: prioriterade åtgärder enligt det vägledande 
Tacisprogrammct för perioden (stöd till utvecklingen 
av den institutionella ramen, reform av den 
rättsliga ramen, företagsreform och utveckling av 
den privata sektorn, reformering av energisektorn 
och miljö) i linje med riktlinjerna för reformen av den 
ukrainska ekonomin. 
- Kommissionens godkännande av åtgärdsplanen för 
1996. 
- Åtgärdsplancn för 1997 under beredning - Beräknad 
tidpunkt för beslut: 
Genom inrättandet av Ukrainska centret för 
juridisk och politisk rådgivning (UEPLAC) skall 
stöd ges i juridiska och ekonomisk-politiska frågor till 
parlamentet, presidenten och premiärministern 
(komplementaritetsätgärd till den som genomförts med 
hjälp av bilateralt tyskt stöd). 
Makroekonomiskt bistånd: utbetalning, om möjligt, 
av det andra delbeloppet av det lån på 200 milj. ecu 
som beslutades 1995; en begäran om stöd för 1997 
håller på att prövas. Tidsplan 
1996-1999 
Oktober 1996 
Mars 1997 
Början av 
1997 
Slutet av 
1996 
Januari 1997 
21 
22 
2. OMVANDLINGEN AV DET UKRAINSKA SAMHÄLLET 
Genomförda åtgärder: 
* Juridisk rådgivning rörande 
parlamentariska procedurer och 
banklagstiftningen; rådgivning rörande den 
ekonomiska politiken i komplementaritet 
med ett tyskt projekt från det federala 
ekonomiministeriet. 
* Gemensamt program med Europarådet 
om anpassningen av den ukrainska 
lagstiftningen till kraven i en demokrati. 
* Utbildningsprojekt riktat till de ukrainska 
parlamentsledamöterna. 
* Stöd till ickestatliga organisationer 
(Democracy, lindring av fattigdomen, LIEN). 
* Rådgivning rörande riktlinjerna för en 
stärkning och omorganisation av den 
offentliga arbetsmarknadsservicen. 
* Andra åtgärder har gällt utbildning, 
omskolning, yrkesvägledning och 
uppbyggnaden av strukturer för en social 
dialog med sikte på ett effektivt 
beslutsfattande. Åtgärder som skall genomföras: 
Gemenskapen: 
* I enlighet med målen för genomförandet av PCA 
kommer moderniseringen och reformen av 
statsapparaten att vara ett viktigt mål för 
perioden. 
* Fortsatt stöd till utvecklingen av det civila 
samhället och till demokratin via de instrument som 
utvecklats i detta syfte (Democracy, LIEN, 
vänortsprogram, TEMPUS, m.fl.) med särskild 
tyngpunkt pä utbildningsfrågor. 
* Fortsättning och fördjupning av samarbetet 
med Europarådet. 
* Fortsatt stöd till utvecklingen av en aktiv 
sysselsättningspolitik. Stödet kommer under 
perioden 1996-1999 att mera ingående fokuseras på 
i) generellt policystöd, ii) främjande av aktiva 
arbetsmarknadsåtgärder samt iii) institutionellt 
uppbyggnadsarbete. 
Medlemsstaterna: 
* lärarförmcdling, beviljandet av stipendier för 
studier i Europa, stöd till undervisningen i 
europeiska språk i Ukraina, nätverk för 
informationsutbyte, understödjande av 
universitetsinstitutioner. Tidsplan 
1996-1999 
1996-1999 
I :a halvåret 
1997 
1996-1999 
22 
3. UKRAINAS PLATS I DEN EUROPEISKA SAKERHETSSTRUKTUREN 23 
Genomförda åtgärder: 
Ukrainas samarbete med 
Stabilitetspakten, NACC och PfP 
samt med VEU, stöd till satsningar på 
regionalt samarbete. 
Vad väller reoianatt samarhet Åtgärder som skall vidtas: 
GUSP: 
* Förstärkning av de politiska sammanträffandena pä olika 
nivåer, med möjlighet att vid behov organisera toppmöten. 
1. Säkerhetsfrågor: 
* Förstärkning av den politiska dialogen i säkerhetsfrågor 
och information till Ukraina om EU:s politik på detta område. 
* Utveckling av det befintliga samarbetet och av kontakterna 
på expcrtnivä (särskilt i frågor som rör den illegala handeln 
med kärntekniskt material). 
* Utveckling av gemensamma riktlinjer tillsammans med 
Ukraina på området internationella förbindelser samt 
anslutning av Ukraina frän fall till fall till EU:s agerande (i 
frågor som till exempel CTBT, landminor, ickc-spridning av 
kärnvapen). 
* Främjande av Ukrainas ratificering av internationella 
avtal. 
* Fortsatta överväganden i rådet om Ukrainas plats i den 
europeiska säkerhetsstrukturen. 
* Fortsatt stöd till utveckling av OSSE och till dess arbete 
rörande en europeisk säkerhetsmodcll, i samarbete med 
Ukraina. 
2. Urikespolitiska frågor: 
* Förstärkning av den politiska dialogen. 
* Förväga konsultationer med Ukraina före vissa 
evenemang (som t.ex. UNGA). 
* Expertkonsultationer med GUSP-gruppen och på ad hoc-
basis. 
Gemenskapen (Tacis): 
* Vad gäller regionalt samarbete förstärkning av stödet via 
förbättrad samordning av befintliga stödprogram och 
ökade samverkanseffekter (Tacis, Phare, Meda, Svarta 
havssamarbetet, Ukrainas förbindelse med de central- och 
östeuropeiska länderna), 
förstärkning av stödet vin Tidsplan 
23 
4. STÖDET TILL REGIONALT SAMARBETE 24 
Genomförda åtgärder: 
a) Svarta havet 
Tacis: Diverse 
miljöprojekt. 
b) Samarbete med 
Centraleuropa 
c) Samarbete med de nya 
oberoende staterna (NIS) 
Tacis: samarbete sedan 
1992 rörande nätverk, 
miljö, jordbruk. Åtgärder som skall genomföras: 
Gemenskapen: 
* Fortsatta överväganden i rådet om utvecklingen av denna region. 
* ökad samordning mellan befintliga stödprogram samt utveckling 
av samverkanseffekter (Tacis, Phare, Meda, Svarta havssamarbetet, 
Ukrainas förbindelser med de central- och östeuropeiska länderna). 
* Utveckling av samarbetet med internationella finansinstitut när det 
gäller områden som t.ex. transport, miljö, energi och turism. 
TEN-projekt: 
* Stöd till organiserandet av en konferens i Ukraina om 
transportkorridorerna. 
* Stöd till Ukrainas förberedelser inför den paneuropeiska 
transportkonferensen. 
Tacis: utnyttjande av programmet för gränsövcrskridande samarbete för 
att utveckla samarbetet mellan Ukraina och dess grannar i väst, särskilt 
vad gäller 
* utvecklingen av regionalt och lokalt samarbete, 
* miljön, 
* driften av gränsstationerna, 
* transport (TEN). 
Tacis. Utnyttjande av programmet "Inter-statc" för att utveckla 
gemensamma projekt, särskilt projekt som gäller miljö, energi, transport 
och telekommunikationer. Utvecklingen av gemensamma projekt för de 
nya oberoende staterna på telekommunikationsområdet. 
* Stöd till Ukrainas deltagande i NI S-arbetsgruppen förfrågor om 
upprustning, modernisering och rationalisering av 
oljeledningssystemet (transport av olja och gas). 
* Utveckling av transportkorridorerna II och IX i TEN-systemet. Tidsplan 
Maj 1997 
Juni 1997 
ar 
24 
25 
5. FÖRDJUPNING AV DE AVTALSENLIGA FÖRBINDELSERNA 
Genomförda åtgärder: 
5a) Genomforande av de 
utvecklingsmöjligheter partnerskaps-
och samarbctsavtalct (PCA) erbjuder 
* Ratificering av PCA av fem 
medlemsstater och av Europaparlamentet. 
* Stöd till anpassningen av den ukrainska 
lagstiftningen till PCA:s principer. 
* Utveckling av de samarbetsområden som 
skrivits in i PCA. 
Tacis: Hittills har stödet på miljöområdet 
framfor allt gällt regionala projekt, framför 
allt kring Svarta havet. Åtgärder som skall genomföras: 
Medlemsstaterna: 
* Ratificering av PCA. 
Gemenskapen + medlemsstaterna: 
* Förväga genomförande av de olika delarna av PCA, sä 
långt möjligt. 
* Fortsatt stöd till anpassningen av den ukrainska 
lagstiftningen till PCA:sprinciper och 
* till utvecklingen av de samarbetsområden som tagits upp i 
PCA, särskilt följande: 
5.a.l Miljö 
I linje med den nya Tacis-förordningen kommer fler 
miljörelateradc aktiviteter att införas i de årliga programmen. 
Projekt gällande spillvatten, avfallshantering, kontroll av 
industriella föroreningar, fjärrvärme, omhändertagandet av 
farligt avfall och biologisk mångfald kommer att utvecklas 
och stödjas parallellt med horisontella åtgärder. 
Med tanke pä den paneuropeiska ministerkonferensen om 
miljön i Àrhus, Danmark, som till stor del förväntas kretsa 
kring miljön i de nya oberoende staterna, kommer E(i att 
främja Ukrainas samarbete med Centraleuropa och dessa 
stater, mera specifikt genom all 
* ytterligare utveckla såväl den ukrainska Nationella 
åtgärdsplanen för miljön (NEAP) som lokala miljöprogram 
på grundval av de principer som lagts fast i Miljö för Europa 
och dess Miljöhandlingsprogram för Central- och Östeuropa, 
* stärka miljöcentret i Kiev som del av ett NIS-övcrgripande 
nätverk inom projektet "Nya regionala miljöcentret (NTEC)" 
från och med 1996 och framåt, 
* fortsätta att stödja Ukrainas deltagande i det Miljöprogram 
för Svarta havet som infördes 1993, särskilt när det gäller 
landets infriande av sina förpliktelser enligt Strategisk 
åtgärdsplan för Svarta havet, som undertecknades i Istanbul 
den 31 oktober 1996 och som är inriktad speciellt på det 
Regionala centret för särskild föroreningsövcrvakning vid 
Nationella vetenskapliga centret för marinekologi i Odessa. 
* stöd till miljöprojekt som tagits fram av lokala och regionala 
aktörer i Ukraina tillsammans med lokala och regionala 
myndigheter på andra sidan gränsen Ukraina/OSS. Tidsplan 
1 :a halvåret 
1997 
Omedelbart 
Juni 1998 
1996-1997 
1997 
1997 
1997-1998 
25 
26 
Genomförda åtgärder: 
Medlemsstaterna: Inom ramen för 
sitt bilaterala bistånd genomför 
fem EU-länder åtgärder inriktade 
på Ukrainas jordbrukssektor. Tre av 
länderna (Tyskland, Förenade 
kungariket, Nederländerna), bedriver 
en omfattande verksamhet. 
Tacis: Genom gåvobistånd från 
programmet har 25 projekt i denna 
sektor finansierats med totalt drygt 
31 milj. ecu inom ramen för de årliga 
åtgärdsprogrammen. 16 projekt har 
redan slutförts och 9 håller pä att 
genomföras. Pågående projekt 
kor ver att slutföras i september 
1997 
* Produktivitetsini­
tiativ har stötts sedan 1995. 
* Ukraina kan utnyttja BRE (Byrån 
för företagskontakter). Åtgärder som skall genomföras: 
5.a.2 Jordbruk 
* ökat samarbete skall säkerställas med de större 
biståndsgivarna på detta område. 
* Olika åtgärder skall inriktas på det behov som finns 
av omstrukturering och utveckling av företagen efter 
privatiseringen, och på stöd till utvecklingen av 
lånemöjligheterna för enskilda jordbrukare och till 
utvecklingen av jordbruksbaserade industri* och 
serviceföretag allmänt. Tidsplan 
:a 
halvåret 1997 
S.'à.i Industriellt samarbete 
* Industripolitisk dialog: inrättandet av en arbetsgrupp 
som skall idenfiera områden där samarbetsåtgärder kan 
genomföras tillsammans med den privata sektorn. 
Industrisektorer med högt tillsats värde 
(livsmedlesindustrin, verkstadsindustri, 
konsumtionsvaruindustrin) bör ha företräde. 
* Kommissionen kommer att fortsätta sitt samarbete på 
platsen med afïarskretsarna, bland annat sitt deltagande i 
"Euro-business club ". 
* Organiserandet av rundabordssamtal med cheferna för 
ukrainska företag för att utbyta erfarenheter och goda råd 
och sätta igång gemensamma initiativ. 
* Inrättandet av ett närverk av rådgivare inom olika 
verksamhetssektorcr ("Advisory business councils"), som 
ställer sina erfarenheter till kommissionens och den 
ukrainska regeringens förfogande när det gäller åtgärder 
som skall genomföras i fråga om investeringar, 
industripolitik, teknisk utvecklingspolitik etc. 
Gemenskapen (Tacis): 
* Ett projekt som gäller omstruktureringen av stålindustrin 
(1 milj. ecu) kommer att inledas. Det kan komma att 
aktualisera ett stöd i ett senare skede för att definiera 
projekt inriktade på en omstrukturering av företagen. 
* Den nya Tacis-förordningen innehåller regler för 
främjandet av industriellt samarbete och stöd till 
ctableringen av samriskföretag via finansieringen av 
investeringar i aktiekapital i små och medelstora företag 
(JOPP). Ett särskilt initiativ för Ukraina skulle kunna 
utvecklas på grundval av lokala behov. Omedelbart 
1997 
Början av 
1997 
1997 
23 Ty«kJand, NecterlindcrTU och Förenade kungariket -*- Fränkjik.e tn;h Sverige, 
28 
Genomförda åtgärder: 
Kommissionen :Ett FoU-samarbete med 
ukrainska deltagare inleddes 1992 i och 
med den Internationella 
överenskommelsen om 
forskningssamarbete mellan EG och 
Ministeriet för Tjernobylfrågor. 
Forskning bedrevs rörande hälsofrågor, 
miljö och katastrofhantering. 1993 
startade det samarbetssystem som kallas 
Internationella sammanslutningen för 
främjande av samarbete med 
vetenskapsmän från de nya oberoende 
staterna (INTAS) och det expanderade 
1994 med deltagande i 5 särskilda 
program i det tredje ramprogrammet för 
forskning (PECO) och främjandet av 
gemensamma projekt och nätverk 
(COPERNICUS). 35 projekt fick stöd 
från PECO med totalt 521 750 ecu 
(miljö, icke-nukleär energi, 
kärnsäkerhet, biomedicin och hälsa, 
mänskligt kapital och rörlighet) 12 
projekt finansierades av COPERNICUS 
med totalt 332 600 ecu 
(informationsteknologi, kommunika­
tionsteknologier, telematik och språktek­
nik, tillverkningsindustri, bearbetning 
och material, mätning och provning). 
Ukrainska forskare kan delta i alla EU:s 
FoU-projckt inom ramen för det fjärde 
ramprogrammet för forskning (1994-
1998). Åtgärder som skall genomföras: 
* Anslutning av Ukraina till nätverket BC-Net som 
syftar till ett närmande mellan små och medelstora 
företag. 
* Fullföljande och stärkande av samordningen av 
verksamheten med EBRD. 
* Åtgärderna under de närmaste åren kommer att 
fokuseras kring överföring av know-how, 
genomförbarhets/lönsamhetsstudier och aktiv rådgivning 
till ukrainska företagare. 
* Utbildning av tjänstemän inom industrin inom ramen 
för programmet "Productivity Initiative". 
S.a.4 Vetenskapligt och tekniskt samarbete 
Gemenskapen: 
* Samarbetsprogram som gäller FoU bör aktivt 
uppmuntras genom ökat stöd till USTC , utbyte av 
unga forskare och nätverk för informationsutbyte. 
* Deltagande i USTC. 
* Genomförande av program som förutses i PCA (som 
t.ex. Copernicus, Peco m.fl.). 
* Ett eventuellt informationsseminarium i Kiev skall 
övervägas, om man från ukrainsk sida signalerar intresse 
för ett sådant arrangemang. Tidsplan 
1997 
24 USTC inrättades 1994 och verksamheten påbörjades 1995. Den syftar till att finansiera forskningsaktiviteter som bedrivs av ukrainska 
vetenskapsmän som tidigare var anställda inom militär forskning. 12 projekt godkändes i december 1995 till ett belopp av 1,6 miljonet 
dollar. EU:s anslutning förbereds. 
29 
Genomförda åtgärder: 
Tacis har stött den institutionella 
reformen och moderniseringen av . 
infrastrukturerna mellan 1991-1993. Åtgärder som skall genomföras: 
5.a.5 Kampen mot organiserad brottslighet och 
penningtvätt 
Kommissionen + Rådet + medlemsstaterna (andra och 
tredje pelaren) 
* Utvecklingen pä säkerhetsområdet och åtgärderna för att 
bekämpa den organiserade brottsligheten och den illegala 
invandringen kräver ökat samarbete mellan kommissionen 
och medlemsstaterna och med den ukrainska parten. 
* En regional studie om den tredje pelaren kommer att sättas 
i gäng som inledning till ett nödvändigt samarbete mellan EU 
och de nya oberoende staterna pdetta område. 
5.a.6 Transport 
Gemenskapen: 
* Stödet till TEN-programmet prioriteras, särskilt en 
multimodanslutning av Ukrainas nationella transportnät till 
näten på resten av kontinenten. En förbättring av 
gränspassagerna i detta sammanhang är väsentlig. 
* Juridisk och teknisk rådgivning när det gäller införandet av 
en mera genomsiktlig lagstiftning rörande 
anbudsinfordringar, omorganisationen av trafiksektorn 
och privatiseringen på transportområdet. 
* Utveckling av förberedelsefasen för investeringar i 
infrastrukturer i nära samarbete med EBRD. 
Gemenskapen + medlemsstaterna: 
* Åtgärder som syftar till att säkerställa en icke 
diskriminerande behandling av lufttransportföretag med 
trafik på Ukraina. 
* Stöd till organiserandet av utbildning av tjänstemän. 
Möjligheten att låta Ukraina vara med i multilaterala 
evenemang/konferenser såsom Forum om 
informationssamhället som nästa gång organiseras av 
EU/CEEC i Bryssel. Det skulle vara till hjälp om Tacis 
kunda ta pä sig kostnaderna för Ukrainas deltagande i detta 
(eller i ett möte av jämförbart slag), på samma sätt som 
Phare gjort beträffande de central- och östeuropeiska 
länderna. Tidsplan 
l:a halvåret 
1997 
Hösten 1997 
nov. 1996 
29 
30 
Genomförda åtgärder: 
5.a.6 Telekommunikationer 
* Tekniskt stöd till 
kommunikationsministeriet för 
programarbete, lagstiftningsarbete och 
inrättandet av förvaltningsmyn­
digheter för telekommunikationer och 
spektrumadministration. 
* Tekniskt stöd till de större företagen 
för utvärdering av möjligheterna att 
utnyttja radioteknologi i jordbruksom­
rådena, för marknadsanpassning och 
omorganisation av företagen och för 
andra härmed sammanhängande 
ledningsuppgifter. 
5.b) Utveckling av det bilaterala 
handelsutbytet 
* Stöd till Ukraina inom ramen för 
dess anslutning till WTO i syfte att 
anpassa landets handelslagstiftning 
till internationella krav och till 
principerna i interimsavtalet, särskilt 
vad gäller normer, certifiering och 
intellektuell och industriell äganderätt. Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan: 
Gemenskapen: 
* Inrättandet av en gemensam arbetsgrupp (EU+Ukraina), 
med uppgift att identifiera orsakerna till obalansen och söka 
finna medel att återställa jämvikt i handelsutbytet, att 
identifiera olika typer av hinder och värningssystem och 
svara för uppföljning av besluten. 
* Ikraftträdandet av PCA kommer att bekräfta det 
sammanträffande som förutses i artikel 4.1 detta 
perspektiv understryks vikten av ett fullföljande av den 
ekon omiska reformprocessen. 
* Handeln med stål: Kommissionen kommer att inleda 
förhandlingar i Kiev den 28-29 november om en ny 
EKSG-överenskommelse. Direktiven förutser ett längre 5-
årsavtal och eftersträvar ett vidgat tillträde till gemenskapens 
marknad och ett eventuellt avskaffande av de kvantitativa 
begränsningarna för ukrainska stålprodukter i utbyte mot att 
det införs lämpliga marknadsvillkor i den ukrainska 
ekonomin, nämligen "att det tillämpas regelsystem som inte 
är mindre strikta än de som tillämpas i gemenskapen i fråga 
om konkurrens och statliga stöd". Detta erbjudande 
kommer att ge förutsättningar för en väsentlig 
marknadsöppning. 
* Textilier: Stegvis slutlig liberalisering under 1996-1999 i 
enlighet med PCA av det system som tillämpas av 
gemenskapen gentemot ukrainska produkter. 
* Anslutning till WTO: Fortsatt stöd till anpassningen av 
handelslagstiftningen till internationella krav, i enlighet 
med PCA och i perspektivet av en anslutning. Nov. 1996 
1998 
Nov. 1996 
31 
Genomförda åtgärder: 
* Antidumpningspolitik: 
Kommissionens ståndpunkt, som 
framfördes vid den gemensamma 
kommitténs möte i maj 1996, grundar 
sig på följande: antidumpningbestäm-
melserna är en integrerad del av de 
regler som gäller för det multilaterala 
handelsystemet och aktuella 
antidumpningåtgärder berör en 
mycket begränsad del av EG:s handel 
med Ukraina, mindre än 1 % av 
Ukrainas export 1994. Åtta produkter 
berörs. Tvä seminarier om 
antidumpningpolitik har redan ägt rum 
i Ukraina. 
5.c) Utveckling av investeringarna. Åtgärder som skall genomföras: 
* Antidumping: Organiserandet av seminarier för högre 
tjänstemän. 
* Kommissionen är villig att ställa sig till förfogande för 
att pröva beviljandet av individuell behandling av 
producenter i statsreglerade ekonomier som kan visa att de 
bedriver sin verksamhet utan statligt ingripande. Tidsplan 
Gemenskapen (Tacis): 
* Stöd till Utvecklingen av andrahandsmarknader för 
aktier i privatiserade företag (stöd till Börsen när det gäller 
organiserandet av övervakningsfunktionen, kontroll och 
tillsyn av kapitalmarknaderna samt personalutbildning). 
* Stöd till den finansiella sektorn till införandet av 
internationella redovisningsstandarder i de ukrainska 
bankerna. 
Medlemsstaterna: De investcringsfrämjande åtgärderna 
inom ramen för PCA (artikel 54 i PCA) innebär att det ställs 
krav på ett engagemang frän medlemsstaternas sida. Försök 
bör göras att finna ett investeringsgarantisystem och att 
utveckla ett nätverk för främjande av utbyte/bilaterala 
handelskammare. 
Tyskland har meddelat att det inrättats en tysk-ukrainsk fond 
för smä och medelstora företag som ett förberedande steg till 
en bank för långivning till små och medelstora företag. 
31 
32 
6. STÖD TILL REFORMERINGEN AV ENERGISEKTORN 
Genomförda åtgärder: 
6.a) Omstrukturering av 
energisektorn 
* Gemenskapen har beviljat 55 milj. 
ecu under perioden 1991-1996, dvs. 
35 % av beloppet för sitt tekniska 
bistånd till Ukraina till energi och 24 
% till kärnsäkerhet. 
Viktigare åtgärder: 
i) Stöd till genomförandet av en 
decentraliserad och konkurrenskraftig 
produktions- och distributionsstruktur 
grundad på ett prissättningssystem 
som återspeglar de faktiska 
kostnaderna. 
ii) Stöd till energisparåtgärder och 
förbättrad energieffektivitet, särskilt 
inom industrin. 
iii) Stöd till moderniseringen av 
produktionsapparaten. 
* EBRD satsade 150 milj. ecu 1995 i 
Ukraina, och 200 milj. ecu beräknas 
utgå 1996, främst inom den privata 
sektorn. Åtgärder som skall genomföras: 
Gemenskapen komer att fortsätta att utveckla ett 
helhetsgrepp för att försöka åstadkomma framsteg inom alla 
områden av energiproduktion och energiförbrukning, 
inklusive effektiv energianvändning, och därvid 
* införa en strukturerad dialog med Ukraina i energipolitiska 
frågor för att ge ny livskraft ät sektorn i en konkurrensutsatt 
marknadssituation och för att säkerställa en tryggad och 
breddad energiförsörjning för både Europeiska unionen och 
Ukraina, 
* utarbeta samarbetsformer som förstärks genom ett utbyte 
av institutionella erfarenheter och tekniskt know-how, 
* främja finansieringen av utvalda program genom att 
samarbeta med lämpliga finansieringsinstitut, särskilt 
EBRD, 
* fortsätta att stödja en omstrukturering av energisektorn 
enligt sunda ekonomiska principer (lägsta kostnadsalternativ, 
kostnadsbaserade avgifter och effektiva system för 
fakturaindrivning), 
* fortsätta ansträngningarna att införa åtgärder och program 
för förbättrad cncrgicffcktivitet inom alla sektorer av den 
ukrainska ekonomin, 
* främja ett globalt angreppssätt när det gäller 
omstruktureringen av kolsektom med beaktande av den 
sociala dimensionen i Ukraina, särskilt i Donbass-regionen, 
* säkerställa transitarrangcmang för olja och gas, något som 
är väsentligt både för att tillgodose EU:s importbehov av 
energi och ge Ukraina en intäktskälla: stöd till Ukrainas 
deltagande i NIS-arbetsgruppen för upprustning, Tidsplan 
1996-1999 
32 
33 
Genomförda åtgärder: 
6.b) Kärnsäkerhet - stängning av 
Tjernobyl 
EG spelar en viktig roll i 
genomförandet av den plan som EU 
och G7-länderna beslutade i Neapel 
1994 för en omstrukturering av 
kärnkraftssektorn och framför allt en 
stängning av Tjernobyl. 
Som medlem av G7-gruppens 
arbetsgrupp för kämsäkcrhetsfrågor 
har gemenskapen deltagit i 
utarbetandet av åtgärdsprogrammet 
och i förhandlingarna. Gemenskapen 
har engagerat sig finansiellt för att 
hjälpa Ukraina att genomföra 
programmet. 
Gemenskapen har finansierat 
studier inom följande områden. 
* Avveckling av reaktorerna 1, 2 
och 3 i Tjernobylverket. 
* Åtgärder för att sätta den 
havererade reaktorn (sarkofagen) i 
säkert skick. 
* Färdigställandet av reaktorerna 
Rovno 4 och Khmelnitsky 2 
(projektförvaltning, inspektioner på 
plats, ansträngningar att få till stånd 
en lånefinansiering). Åtgärder som skall genomföras: 
modernisering och rationalisering av olje- och gasledningar, 
* uppmuntra utvecklingen av rättsliga och finansiella ramar 
inom vilka ett industriellt samarbete och sam riskföretag på 
energiområdet kan etableras. 
Kommissionen + medlemsstaterna: Ratificering av 
energistadgefördraget för att kunna nå dessa mål. 
Gemenskapen: 
* Bidrag till genomförandet av avtalet om stängning av 
Tjernobylverket år 2000. 
* Beslut i G7-gruppen om den kompletterande 
finansiering som skall utgå: 
i) Beviljandet av ett Euratom-lån som skall finansiera 
färdigställandet av de tvä reaktorerna i Rovno och 
Khmelnitsky, om pågående utredning visar att detta är den 
lösning som ger lägst kostnader i enlighet 
med kraven i samförständsavtalct. 
ii) Gemenskapen kommer att tillsammans med sina G7-
partner behöva, fatta viktiga politiska beslut om. 
genomförandet av åtgärder som är nödvändiga för att 
säkerställa sarkofagens säkerhet (enhet 4 i Tjernobyl). 
iii) Det resursbidrag från Ukraina som är förutsett i 
samförståndsavtalet bör också konkretiseras. 
* Fullföljande av pågående program i syfte att säkerställa 
en höjd skydds- och säkerhetsnivå i befintliga 
kärnkrafts verk. Tidsplan 
Mitten av 
1997 
Mitten av 
1997 
Mitten av 
1997 
Mitten 
av. 1997 
33 
34 
Genomförda åtgärder: 
Gemenskapen deltar i finansieringen av de 
nya installationer som är nödvändiga för att 
Tjernobylverket skall kunna läggas ned 
EBRD deltar i finansieringen av åtgärder inom 
G7-planen för Tjernobyl och administrerar 
Fonden för kärnsäkerhet på 200 milj. dollar 
(NSA). 
6.c) Ekonomiska, sociala och miljömässiga 
återställningsåtgärder; sekundära 
medicinska effekter av Tjernobyl. 
* Det gemensamma projektet mellan EU, 
Ukraina och USA för att utarbeta ett program 
för åtgärder mot de sociala konsekvenserna 
av stängningen av kärnkraftverket i 
Tjernobyl påbörjades i oktober 1995 som svar 
på Ukrainas begäran att denna fråga skulle 
inkluderas i samförståndsavtalet mellan G7-
länderna och Ukraina. Ett antal 
projektaktiviteter har inletts på lokal nivå, bl.a. 
i Slavutich-regionen och vid Tjernobylverket. 
De har resulterat i ett samarbete med de lokala 
nyckelaktörer som mest kommer att påverkas 
av stängningen. 
* Återställningen och de sekundära 
medicinska effekterna av Tjernobylolyckan 
omfattades redan av åtgärder via Tacis 
kärnsäkcrhctsprogram 1991-1995. Framför 
allt gällde åtgärderna undersökningar om 
utnyttjandet av radioaktivt nedsmittad mark, 
omhändertagandet av radioaktivt avfall, 
utvecklingen av sköldkörtelcancer och 
behandlingen av denna, avskiljande av 
grundvatten för att förse hushållen med rent 
dricksvatten och användningen av 
kontaminerat skogsavfall. Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 
1996-1999 
* EG kommer att bidra ytterligare till fastställandet 
av ett program med syfte att Undra de viktigaste 
sociala konsekvenserna av Tjernobylverkets 
stängning och etablcringen av en lämplig 
organisation som skall administrera de initiativ som 
ingår i "stängningspaketet" via utbildningsprogram, 
undersökningar (rörande befolkningen, 
arbetskraftens rörlighet, 
kompensationsmekanismer), och 
informationskampanjer för att informera 
allmänheten om hur den kommer att påverkas av 
stängningen. 
* Tidigare aktiviteter kommer att fortgå genom 
Tacisprogrammet på regional nivå, och kommer 
särskilt att beröra de befolkningsgrupper och 
områden i Ukraina, Vitryssland och Ryssland som 
blivit mest utsatta för radioaktiv smitta. Målet 
kommer att vara att försöka definiera en 
övergripande långsiktig strategi för att angripa 
problemen. 1996-1997 
1997 
34 
35 
Bilaga 1: TACISPROGRAMMET 1996-1999 INOM RAMEN FOR DEN NYA 
TACISFÖRORDNINGEN 
Den nya Tacisförordning som antogs i juni 1996 förändrar inte i något avseende den generella 
ansatsen i den tidigare förordningen och är alltså fortfarande inriktad på överföring av know-
how inom nyckelsektorer av reformprocessen. Det finns emellertid några viktiga nyskapande 
inslag i förordningen som gör det möjligt att bredda uppsättningen instrument i 
Tacisprogrammet för att hjälpa de nya oberoende staterna i deras omställning till öppna 
marknadsekonomier med demokratiska institutioner. Dessa inslag är särskilt relevanta för ett 
land som Ukraina. De viktigaste är följande. 
* Stödet kan täcka kostnader i samband med småskaliga infrastrukturprojekt som gäller 
faciliteter for gränspassage. 
* Programmet skall stödja etahleringen av sam riskföretag genom att finansiera aktieförvärv i 
små och medelstora företag. 
* Vid utformningen och genomförandet av programmen skall vederbörlig hänsyn tas till 
främjandet av kvinnor i mottagarländerna och till miljöaspekterna. 
* Faciliteterna för gränspassage vid gränserna mellan de nya oberoende staterna och 
unionen och mellan de nya oberoende staterna och Centraleuropa skall särskilt 
uppmärksammas, liksom åtgärder vid den finsk-ryska gränsen. 
Förordningen uppmuntrar dessutom på nytt till samordning och samarbete med de 
internationella finansinstituten i linje med vad som nämnts ovan. 
Det vägledande Tacisprogrammet för Ukraina för perioden 1996-1999 har förberetts, 
förhandlats, godkänts och undertecknats den 11 september 1996. Det kommer att 
koncentreras till tre prioriterade områden: institutionell reform och utveckling, stöd till 
ekonomiska reformer och utveckling av den privata sektorn samt energi och miljö. Vad gäller 
den första prioriteringen kommer de planerade åtgärderna att syfta till att genomföra 
överenskommelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet (PCA) och till att anpassa den 
institutionella ramen så att denna kan befrämja ett demokratiskt, marknadsbaserat samhälle, 
vidare till att utforma administrationen och utveckla det civila samhället. Inom den andra 
prioriteringen kommer tre mål att eftersträvas: överföring av befintliga ekonomiska 
verksamheter från den offentliga till den privata sektorn, omstrukturering och utveckling av de 
privatiserade företagen samt igångsättning och utveckling av nya ekonomiska aktiviteter i den 
privata sektorn. Inom det tredje prioriterade området skall hjälpen koncentreras till att stödja 
en övergripande reformpolitik för sektorn parallellt med en reducering av Ukrainas 
energiberoende; vidare skall åtgärder på miljöområdet utformas på såväl horisontell som 
vertikal nivå inom ramen för förordningen, till att börja med projekt som syftar till att höja 
allmänhetens miljömedvetande. 
I Tacisprogrammet för 1996-1999 för projekt till stöd för Ukraina har de nyskapande inslagen 
i den nya Tacisförordningen vederbörligen beaktats. Energifrågorna kommer sålunda att 
35 
36 
övervägas i samband med utvecklingen av projekt på nationell och regional nivå. Programmet 
JOPP kommer, förhoppningsvis framgångsrikt, att utvecklas i Ukraina med sikte på att fa fram 
samriskföretag vars verksamhet utgår från särskilda lokala behov. Samarbete och åtgärder av 
gränsöverskridande natur som initieras i Ukraina av lokala och regionala aktörer på 
decentraliserad nivå kommer att stödjas i de regionala programmen för gemensamma 
miljöprojekt. Detsamma gäller administrationen av gränsstationer och utvecklingen av de 
transeuropeiska näten över hela Europa. I detta sammanhang skulle man kunna överväga att i 
stor utsträckning tillgripa småskaliga infrastrukturprojekt. 
Kommissionen kommer därför att ställa tekniskt bistånd och småskaliga infrastrukturfaciliteter 
för gränspassage till Ukrainas förfogande under 1996-1999. Ett effektivt och optimalt 
utnyttjande av dessa instrument kommer till mycket stor del att bli beroende av den reformväg 
Ukraina väljer att följa under denna period. 
36 
37 
Bilaga 2: DET INTERNATIONELLA BISTÅNDET TILL UKRAINA 
Internationellt bistånd Gåvobistånd Lån Totalt 
1991-1995 
Europeiska unionen 
(milj. ecu) 871 1436 2744 
varav: 
Gemenskapen: 340* 815 1155 
* (Härtill kommer den del av Tacisprogrammet Inter-state (60 milj. 
ecu totalt) som avser Ukraina samt det humanitära biståndet från ECHO (ca 4 miij. ecu). 
Medlemsstaterna. 556 1033 1589 
USA: 558 494 1052 
(milj. dollar omräknat 
till ecu) 
1. Stödet från unionen: EG har infört en rad stödformer för att hjälpa Ukraina att övergå till 
att bli en marknadsekonomi och ett demokratiskt samhälle. Det tekniska och finansiella stödet 
kan för alla åtgärder sammantaget beräknas till 2,8 miljarder ecu, varav 1215 miljoner från 
gemenskapen (400 miljoner i gåvobistånd från Tacis; lån på upp till 285 miljoner ecu 1995-
1996 i betalningsbalansstöd), resten från medlemsstaterna (1 589 miljoner ecu, varav 556 
miljoner i gåvobistånd och 1 033 miljoner i lån). Vissa medlemsstater är aktivt engagerade på 
bilateral basis i Ukraina, och samtliga medlemsstater är det via sina bidrag till internationella 
institutioner såsom IMF, Världsbanken och EBRD. 
a) Tekniskt bistånd: Tacisprogrammet representerade 400 miljoner ecu 1992-1995, varav 
105 miljoner gällde kärnsäkerhet och 62,5 miljoner utgjorde EU:s bidrag till G7-planen för 
Tjernobyl. Ca 538 miljoner ecu har beräknats för 1996-1999 med följande prioriteringar: 
stöd till institutionerna och till den lagstiftnings- och författningsmässiga reformen, 
företagsreform och utveckling av den privata sektorn, reformering av energisektorn samt 
miljö. 
De totala Tacis-åtagandemi till förmån för Ukraina från budgeten 1996 har beräknats 
till ca 108 miljoner ecu i gåvosbistånd. Det nationella bidraget (38,5 miljoner ecu) har redan 
beviljats, liksom bidraget från Tacis 1996 till EU/G7-planen för stängningen av Tjernobyl 
(37,5 miljoner ecu). Härtill kommer planerade åtgärder inom ramen för ämnesorienterade 
program såsom Demokrati, Kärnsäkerhet och Inter-state, som beräknas till 32 miljoner ecu. 
37 
38 
b) Stödet till omstruktureringen av energisektorn har ända från början utgjort ett 
prioriterat området för gemenskapens bistånd. Denna inriktning ligger i linje med synsättet i 
G7-gruppen, som slagit fast en komplementaritetslänk mellan insatsen för stängningen av 
Tjernobyl och den långsiktiga reformeringen av energisektorn i Ukraina. Stödet från 
gemenskapen, totalt 55 miljoner ecu, har koncentrerats på omstruktureringen av 
energisektorn, effektivitetshöjningar i produktionsprocesserna för olja, gas och kol samt 
energibesparing. 
Vad gäller kärnkraften deltar EG i den plan som G7-länderna beslutade i Neapel 1994. 
Enligt denna skall inom ramen för det samförståndsavtal som undertecknades den 20.1.1995 
med Ukraina en samlad insats göras för omstruktureringen av kärnkraftssektorn och särskilt 
stängningen av Tjernobyl. Finansieringen skall utgöras av både gåvobistånd, lån och lokala 
finansieringsinsatser. Europeiska gemenskapen har åtagit sig att ställa 500 miljoner ecu till 
förfogande för denna insats under tre år (100 miljoner från Tacis, 400 miljoner i lån från 
Euratom). Det redan beslutade faktiska bidraget från EG uppgår till 25 miljoner ecu 1994, 
37,5 miljoner 1995 och 37,5 miljoner 1996 i Taciskrediter. 
c) Makroekonomiskt bistånd: 1995 utbetalades ett första betalningsbalanslån till Ukraina 
från EG på 85 miljoner ecu. Kommissionen genomför för närvarande rådets beslut i oktober 
1995 att bevilja ett andra lån på högst 200 miljoner ecu. Detta stöd är knutet till 
konstaterandet av framsteg i kärnkraftsfrågan och till en fortsättning av de ekonomiska 
reformerna. Stödet beviljas på synnerligen gynnsamma ekonomiska villkor och är underkastat 
villkoret att de internationella biståndsgivarna delar på stödbördan. 
d) Humanitärt bistånd -ECHO har finansierat humanitära insatser i Ukraina med totalt 3,3 
miljoner ecu 1994, 0,5 miljoner 1995 och 0,8 miljoner 1996. 
Dessa insatser, som inriktas på att behandla följderna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, har i 
huvudsak bestått i att materiel och läkemedel som kan användas i arbetet med att spåra och 
behandla cancer har sänts ut. Ukraina har också omfattats av program som täcker flera länder 
(Ryssland, Ukraina och Vitryssland) till ett belopp av totalt 0,9 miljoner ecu 1994, 1,4 miljoner 
1995 och 0,5 miljoner 1996. 
2. Stödet från USA: 1 405 miljoner dollar utgick mellan 1991 och 1995 och inriktades i 
huvudsak på demokratistöd, omstruktureringen av ekonomin, den privata sektorn, energi och 
finansiering med anknytning till icke-spridningen av kärnvapen (403 miljoner dollar 1992-
1996). Härtill kommer 400 miljoner dollar i kommersiella krediter mellan 1992 och 1996. Ett 
bistånd på 225 miljoner dollar förutses för 1997. 
3. Andra biståndskällor (internationellt bistånd) 
- Stöd från Världsbanken och IMF: 3,5 miljarder dollar i lån sedan 1994, varav 2 miljarder 
dollar 1996. Beräknat för 1997: ett betalningsbalanslån på 550 miljoner dollar och 
projektanknutna lån på 200 miljoner dollar; diskussioner pågår med IMF om ett treårigt lån på 
3,1 miljarder dollar och om en stabiliseringsfond på 1,5 miljarder dollar knuten till införandet 
av en ny valuta. 
38 
39 
- Stöd från EBRD: 150 miljoner ecu anslogs till Ukraina 1995 och 200 miljoner ecu beräknas 
utgå 1996, i huvudsak inom den privata sektorn. EBRD deltar i finansieringen av åtgärderna 
inom ramen för G7-planen för Tjernobyl och medverkar också via Fonden för kärnsäkerhet på 
200 miljoner dollar (NSA), vilken administreras av banken. 
- Lån knutna till reformeringen av energisektorn och till kärnsäkerheten som godkänts 
eller håller på att förhandlas för 1996-1997: Världsbanken; I 409 miljoner dollar, EBRD: 975 
miljoner ecu. (Här kan också erinras om Euratomlånet på 400 miljoner ecu). 
- Lån knutna till nedrustningen: 234 miljoner dollar utlovat i november 1994 av flera 
europeiska länder (omställning av försvarsindustrin, personalutbildning, mm.), 350 miljoner 
dollar beviljat av USA + 1 miljard dollar utlovat av USA och Ryssland i form av kompensation 
(särskilt kärnbränsle). 
39 
40 
Bilaga 3: DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I UKRAINA 
1. Den ekonomiska situationen 
a) Den ukrainska ekonomin står inför svåra utmaningar: omvandling till marknadsekonomi av 
en planekonomi som är höggradigt belastad med tung industri och försvarsindustrier, vars 
beställningar styrts från centra utanför landet, en energichock som är mer omfattande än den 
västländerna upplevde under 1970-talet och ett ifrågasättande av de kommersiella 
avsättningsmöjligheterna. Dessa utmaningar har förvärrats genom frånvaron av reformer 
mellan 1991 och 1994, en utpräglad recessionsperiod (verksamheten hade 1994 sjunkit till 50 
% av 1990 års nivå), hyperinflation (mer än 10 000 % 1993) och underskott i budgeten. 
Att den ekonomiska omvandlingen blir framgångsrik framstår som det avgörande villkoret för 
ett fortsatt oberoende. Denna omvandling är också den viktigaste angelägenheten för 
befolkningen. 
b) Den makroekonomiska stabiliseringspolitik som genomförts sedan oktober 1994 har gett 
faktiska resultat: inflationen hade i juli 1996 minskat till 0,1 % per månad, budgetunderskottet 
sjönk till 4,2 % första halvåret 1996, relativ penningstabilitet råder. En kraftig likviditetskris 
har emellertid uppstått i budgeten (1,5 miljarder i obetalda statliga löner i augusti 1996). 
c) Den mikroekonomiska liberaliseringen har inletts (liberalisering av intern och extern handel, 
prisliberalisering och minskning av de statliga ingreppen). Strukturreformerna (privatisering 
och omställning av företagen, reform av administrationen, skattereform) har påbörjats. 
EU erkände i maj 1996 att Ukraina är en ekonomi stadd i omvandling. Landet ligger emellertid 
fortfarande sist bland de 28 länder under omvandling som i juli 1996 undersöktes av 
Världsbanken med avseende på ekonomins liberalisering och den privata sektorns andel 
("From plan to market"). Den ekonomiska omvandlingen stöter i själva verket på hårt 
motstånd från både politiskt (konservativt parlament), administrativt och korporativt håll och 
försvåras också av befolkningens låga levnadsnivå och den dåliga tillgången på kapital för 
investeringar. 
d) Konjunkturen förblir osäker. Bruttonationalinkomsten ligger i fast penningvärde på 42 % av 
1989 års nivå, produktionen fortsätter att minska (till mindre än 35 % av 1990 års nivå inom 
industrin och till 65 % av nivån inom jordbruket). Dessa siffror återspeglar emellertid inte den 
dynamiska dolda ekonomin, som beräknas till 50 % av BNP och tjänster. 
e) Investeringarna är otillräckliga (de utländska investeringarna var ca 200 miljoner dollar 
1995 och investeringsstocken sedan 1989 uppgår till totalt 950 miljoner dollar mot 3,9 
miljarder dollar i Ryssland). Det beror på att den ekonomiska liberaliseringen och 
privatiseringen ännu inte slutförts och på att behandlingen av utländska företag uppfattas som 
oviss (instabil rättslig ram, godtyckligt uppträdande av administrationen, avsaknad av pålitliga 
rättsinstanser på det kommersiella området). Härigenom har den ukrainska ekonomin hittills 
undanhållits ett viktigt bidrag till sin ekonomiska utveckling. 
40 
41 
f) Befolkningen har drabbats kraftigt, vilket kännbart minskar manöverutrymmet för den 
ekonomiska politiken. Reallönerna ligger på 35 % av 1990 års nivå (medellönen är 78 dollar 
per månad, vilket är under beräknat existensminimum på 100 dollar). Ett "socialt trygghetsnät" 
introducerades i mars 1995 och pensionerna fördubblades i april 1996 för att delvis 
kompensera de mest behövande för införandet av marknadsmekanismer. 
En regelbunden utbetalning av lönerna är en förutsättning för att förtroendet för regeringens 
ekonomiska politik skall återställas. 
^- Det aktuella läget i genomförandet av reformen 
- Makroekonomisk stabilisering: minskning av budgetunderskottet (detta sjönk från 23 
% av BNP 1992 till 4,2 % första halvåret 1996 enligt IMF:s beräkningar. De offentliga 
utgifterna har minskat från 58 % av BNP 1992 till 40 % 1996); genomförandet av en 
restriktiv penningpolitik (begränsning av sedelutgivningen, frysning av bankutlåningen till 
den privata sektorn); skattereform (införande av mervärdeskatt, lag om företagsbeskattning). 
- Prisliberaliseringen, särskilt vad gäller statliga avgifter, hyror och förbrukningsavgifter (80 
% av det reella priset faktureras), energi och nödvändighetsvaror, är fullt genomförd för 
företagen men ännu bara delvis för enskilda. Regeringen har sedan januari 1996 upphört att 
täcka betalningförsummelser från konsumenternas sida. Eftersom dessa - särskilt företagen -
fortfarande inte betalar sina energiräkningar, samlar leverantörerna på sig betydande skulder. 
- Liberaliseringen av utrikeshandeln och valutaliberaliseringen är långt framskridna trots 
kvardröjande administrativa hinder. Förhandlingarna om Ukrainas anslutning till WTO går 
framåt. Den relativa stabiliseringen av valutan gjorde det möjligt att i september införa en 
nationell valuta, Hryvnia. 
- Privatiseringen av företagen har försenats på grund av de komplicerade procedurer som 
införts och politiskt motstånd från parlamentet. Parlamentet antog i juli 1996 för fjärde gången 
ett förslag till lag som är ofördelaktigt för privatiseringen av livsmedelsindustrikomplexet. 
Den "lilla privatiseringen" är långt framskriden: 33 000 små företag (av 45 000) och 2 100 
medelstora och stora företag (av 8 000) hade privatiserats per den 1 juli 1996. Privatiseringen 
av mark är fortfarande begränsad (33 000 privata jordbruk som representerar 1,8 % av landets 
jordbruksareal). 
Tillträdet för utländska investerare är begränsat: det är i princip garanterat enligt lag (nationell 
behandling), men berörs i realiteten av många restriktioner (anställda prioriteras, aktier 
reserveras delvis för staten, tidsfristerna för kungörelser reduceras, undantag görs för mark). 
Någon andrahandsmarknad finns inte och konkurslagstiftningen är bristfällig. 1000 företag har 
undantagits från privatiseringsprocessen. 
Bortsett från privatiseringen är verksamhelsförutsättningarna inom den privata sektorn 
fortfarande mycket besvärliga: hög, komplicerad och diskriminerande beskattning, restriktiv 
inställning på myndighetssidan, avgiftsuttag av maffian. 
41 
42 
3. Regeringen har inför 1997 tillkännagett ett omfattande reformprogram som syftar till 
mikroekonomisk liberalisering, återgång till tillväxt och en integrering av den dolda ekonomin i 
det legala systemet. Programmet måste emellertid först godkännas av parlamentet. Följande 
åtgärder pågår eller planeras: administrativa reformer: förenkling av den statliga 
organisationen, utveckling av rättsstaten på det ekonomiska området (införande av en 
konkurslagstiftning och av ett tillförlitligt system med rättsinstanser på det kommersiella 
området); skattereform avseende beskattningsunderlaget, beskattningsnivåerna och formerna 
för skatteuppbörden i syfte att förbättra budgetbalansen och minska den dolda ekonomins 
betydelse; omstrukturering av statsbudgeten med bland annat minskade bidrag till 
näringslivet och bättre resursfördelning till förmån för utgifter för hälsa och utbildning, reform 
av pensionssystemet (bland annat inrättandet av fristående pensionsfonder som är oberoende 
av den statliga budgeten); reform av det finansiella systemet (konsolidering av 
centralbankens självständiga ställning, införande av ett tillförlitligt system för reglering och 
övervakning av banksektorns verksamhet), utveckling av aktie- och obligationsmarknaden för 
att mobilisera nationellt sparande och utländska investeringar; fortsatt privatisering (större 
företag, mark, kommersiella tillgångar), nedläggning av olönsamma gruvor, fortsatt 
kommersiell liberalisering: förbättrat tillträde till den ukrainska marknaden för utländska 
produkter och investeringar, genomförande av de lagstiftnings- och författningsmässiga 
villkoren för en anslutning till WTO. 
4. Några sifferuppgifter om den ukrainska ekonomin: 
Bruttonationalinkomst: 44,3 miljarder dollar 1996. BNI i fast penningvärde har minskat sedan 
1989 (-40 % mellan 1989 och 1993, -24,3 % 1994, -12 % 1995 och beräknat -8 % 1996). 
Den dolda ekonomin uppskattas till 50 % av BNI. IMF räknar med en återhämtning 1997 (+3 
%)• 
Produktion: Konstant sjunkande sedan 1990. I fast penningvärde ligger industriproduktionen 
på 35 % av 1990 års nivå, jordbruksproduktionen på 65 %. 
Inflationen är på stadig tillbakagång: 2 % per månad i september 1996. Inflationstakten har 
på årsbasis sjunkit från 375 % 1995 (det första året utan hyperinflation) till 45 % 1996. 
Utrikeshandel: OSS 61 %, EG 14,9 %, USA 5,7 %. Se bilaga 4. 
Betalningsbalans: Underskott på 5,7 miljarder dollar 1995 som sammanhänger med 
energiimporten, underskott på beräknat 3,2 miljarder dollar 1996 och 3,6 miljarder dollar 1997 
före internationell finansiering. Utlandsskuld på energisidan: 4 miljarder dollar med Ryssland 
(avtal om ny amorteringsplan träffades i februari 1995), 500 miljoner dollar med diverse 
långivare 1995. 
Sysselsättning: Den officiella siffran på arbetslösheten är låg (I %). I en undersökning nyligen 
från BIT uppskattas den dolda arbetslösheten till 34 % (obetald ledighet, nedsatt arbetstid). 
Överlevnaden säkerställs i regel genom en andra anställning. Sysselsättningsstruktur: jordbruk 
20% 
42 
43 
Bilaga 4: HANDELS- OCH INVESTERINGSFRÀGOR SOM GÄLLER EG OCH 
UKRAINA 
1. Fördelningen av Ukrainas utrikeshandel: OSS 61 %, EG 15 %, USA 5,7 % Ukraina har 
sedan 1991 väsentligt omorienterat sina handelsförbindelser. Landets export till västländerna 
har ökat och det har nu en positiv balans med väst generellt sett, dock inte med EG. Ukraina 
är emellertid fortfarande i hög grad beroende av OSS-länderna, med vilka landet har ett 
betydande underskott (-2,8 miljarder dollar 1995, -4,5 miljarder dollar 1996), i huvudsak 
beroende på energiimporten. 
EG är redan Ukrainas viktigaste handelspartner utanför OSS med en andel på 15 % av 
landets utrikeshandel. Även om EU:s växande positiva balans är ett problem för Ukraina 
ökar också EG-importen från Ukraina (+35 % 1994, +15 % 1995). Den är fyra gånger så 
hög som USA:s import. Handeln med EG omfattar i huvudsak maskinvaror, elektriska 
maskiner (export från EG), stål och metaller, mineral, kemiska produkter och textilprodukter 
(import till EG). 
Uppgifter rörande handeln bör behandlas med viss försiktighet, eftersom de endast avspeglar 
en del av verkligheten. Det förekommer en betydande oregistrerad handel och byteshandel (ca 
30 %). 
Senast aktuella uppgifter om handeln mellan EG och Ukraina (milj. ecu, 12 
medlemsstater): 
1993 1994 1995 
Import till EG 934,6 1253,6 1452,6 (+15,6%) 
Export från EG 1474,8 1667,7 2061,8 (+23,6%) 
EG:s handelssaldo +540 +414 +609 (+47%) 
15 medlemsstater (1995): Import 1518,7 miljoner ecu, export 2214 miljoner ecu, saldo + 
695,2 miljoner ecu. 
2. Den rättsliga ramen: Ukrainas handel har i prinicp liberaliserats (ingen statshandel, 
avskaffande av exporttullar och exportkvoter, avskaffande av importkvoter). Trycket är 
emellertid stort från olika ministerier på att det skall inforas en strategi grundad på 
exportstöd och importsubsitution för att skydda inhemska produkter. De administrativa 
ingripandena är därför i regel inriktade på att förhindra fri handel. 
Konkreta hinder kvarstår, såsom riktpriser för exportvaror och importlicenssystem för 
vissa produkter, vilket medför en betungande och många gånger godtycklig administrativ 
kontroll. 
43 
44 
Exportavgifterna återinfördes till och med nyligen på vissa produkter, nämligen på järnskrot 
och icke-järnmetaller. På EG: s begäran har de ukrainska myndigheterna lovat att snabbt 
avveckla dessa. Exportbegränsningar av detta slag skapar en orättvis konkurrensfördel för 
inhemska tillverkare som får tillgång till subventionerade råvaror, och riskerar att försena 
omstruktureringen av industrin. Begränsningarna strider mot WTO:s regler och mot villkoret 
för EU:s makrofinansiella lån om att "ingen återgång skall tillåtas ske i fråga om 
liberaliseringen av handels- och prissystemet". 
Gemenskapens mål är att dessa handelsbegränsningar skall avskaffas och den skulle se 
mycket negativt på en permanent omsvängning från liberaliseringen. 
3. Aktuella frågor i de bilaterala handelsförbindelserna: 
- Klagomål inkommer regelbundet från de ukrainska myndigheterna om att EG:s handel inte är 
tillräckligt öppen. I klagomålen hänvisas till EG:s positiva balans, till områden av handeln som 
omfattas av kvantitativa begränsningar såsom stål, textil och jordbruk samt till 
antidumpningspolitiken. 
- EG är oroad över de otillfredsställande villkoren för marknadstillträde i Ukraina för varor 
och tjänster från EG. Europeiska företag ställs nämligen inför många svårigheter när det gäller 
att få tillträde till marknaden, såsom tullskydd, diskriminerande system för uttag av acciser, 
tekniska hinder såsom icke-genomsiktliga eller diskriminerande provnings- och 
certifieringskrav och regelrätt diskriminering i lagstiftningen, såsom i den nya lagen om 
offentlig upphandling som utesluter utländska leverantörer. 
Dessa frågor diskuterades ingående och synpunkter utväxlades vid sammanträdet med den 
gemensamma kommittén i maj, och kommissionen samtyckte i september 1996 till att 
inrätta en gemensam arbetsgrupp som skall undersöka på vad sätt 
handelsförbindelserna kan förbättras. 
4. Detaljerad redovisning av de bilaterala handelsfrågorna 
i) Frågor om marknadstillträde i EG för ukrainska produkter: 
a) Den positiva EG-balansen: Ökningen av EG:s import tyder på att marknadstillträdet i EG 
inte är särskilt begränsat. Det är normalt att det förekommer ett överskott i handeln med 
ekonomier som är stadda i omvandling, eftersom 
dessa ännu inte har några produkter som kan konkurrera på marknaderna i väst. Den konstant 
nedåtgående tendensen i Ukrainas industriproduktion sedan 1990 tyder på att detta till stor del 
är ett industriellt problem. 
EG har dessutom gjort betydande eftergifter på handelsområdet (mest-gynnad-
nationsbehandling, allmänna prefcrenssystemcl). 
44 
45 
b) Stålprodukter: Enligt nuvarande avtal om handeln med stål, som undertecknades i januari 
1995 (för två år; det har sedan förlängts till juni 1997) skall stålkvoterna öka med 35 % 1995 
och 15 % 1996. Kvoterna för 1995 utnyttjades helt av Ukraina vad gäller platt stål men inte 
för stångstål. Kommissionen hade ett första åsiktsutbyte om det nya avtalet tillsammans med 
de ukrainska myndigheterna i oktober 1996 inom ramen för kontaktgruppen för EKSG och 
kommer att inleda förhandlingar om ett nytt EKSG-avtal den 28-29 november (se sista 
delen av huvuddokumentet). 
Det bör noteras att redan interimsavtalet innebär en skyldighet att avskaffa statliga stöd som 
skadar den ömsesidiga handeln. 
c) Textilprodukter: Enligt det nya avtal som slöts med Ukraina i november 1995 skall 
nuvarande begränsningar finnas kvar med undantag för fem kategorier av textilimport för vilka 
de avskaffas. Kvotnivån höjdes med 20 %. Detta förefaller vara en tillfredsställande 
uppgörelse för Ukraina. 
Handeln med textilvaror med Ukraina ökade kraftigt 1994 och resulterade i ett mindre 
överskott för EG: import till EG 117,8 miljoner ecu, export 124 miljoner ecu, överskott 6,2 
miljoner ecu, en minskning från 15,5, miljoner ecu 1993. 
d) Allmänna preferenssvstemet: Kritiken mot det allmänna preferenssystemet bottnar i 
huvudsak i bristande förståelse hos de ukrainska myndigheterna om hur systemet fungerar och 
vilka möjligheter det erbjuder. Kommissionen har därför föreslagit den gemensamma 
kommittén att den skall organisera ett informationsseminarium. Vad gäller själva substansen 
har ett förslag till revidering av preferensnivåerna överlämnats till rådet. Enligt förslaget skall 
preferenserna för produkterna i kapitel 12 sänkas med 50 % och produkterna sedan utgå helt 
1999. Ingen förändring beräknas ske för industriprodukter. 
e) Antidumpningspolitik: Antidumpningsåtgärderna är en regelbundet återkommande 
politisk fråga för de ukrainska myndigheterna, som fortsätter att understryka att värdet av 
EU:s handelsöppning motverkas av effekterna av antidumpningspolitiken. Kommissionens 
ståndpunkt har redovisats inför den gemensamma kommittén i maj 1996. 
Antidumpningspolitiken är en integrerad del av de mulilaterala handelsreglerna, och så länge 
som Ukraina inte erkänts som marknadsekonomi skall reglerna om fastställande av det 
faktiska värde som beräknas för de statsreglerade ekonomierna tillämpas. Kommissionen har 
dock i maj 1996 erinrat de ukrainska myndigheterna om möjligheten till individuell behandling 
av producenter som kan visa att de bedriver sin verksamhet utan ingripanden från de statliga 
mydigheternas sida. 
ii) Frågor om marknadstillträde i Ukraina för varor och tjänster från EG: 
Detta är en central fråga för EG, eftersom europeiska företag ställs inför många svårigheter 
när det gäller att få marknadstillträde. En uttömmande promemoria om handelshindren i 
Ukraina överlämnades till de ukrainska myndigheterna vid den gemensamma kommitténs 
sammanträde i maj. 
Problemet med marknadstillträdet för EG-produkter har beröringspunkter med frågan 
om tillträdet för utländska investeringar. De liar liknande orsaker, nämligen 
45 
46 
missuppfattningar om grunderna för en fri ekonomi, motvilja mot att tillåta konkurrens 
och motstridiga regleringsbeslut. Konsekvenserna hänger också samman: de har en 
avskräckande effekt på utländska investerare, och bristen på konkurrens och utländska 
investeringar försenar avstampet för den ukrainska ekonomin. 
Kommissionens anser att avskaffandet av dessa hinder ligger i den ukrainska ekonomins eget 
intresse, eftersom de hindrar dess integrering i den internationella ekonomin. Dessutom strider 
de mot PCA och WTO:s regler, och Ukraina kommer att åläggas att avskaffa dem. 
Gemenskapen har erbjudit sitt stöd till detta genom tekniskt bistånd, på samma sätt som redan 
gäller på normområdet med stöd från Tacis till Derzstandardt, och likaså att stödja 
anslutningsprocessen till WTO. 
De viktigaste hindren: 
* Tullskydd: Ett antal tullar har skärpts under de senaste månaderna, trots att status quo 
lämpligen borde gälla under pågående förhandlingar om en anslutning till WTO; information 
till EG vore önskvärt. 
* Diskriminerande system för uttag av punktskatter: Många punktskatter är 
diskriminerande och till nackdel för importerade varor. Detta strider mot reglerna om nationell 
behandling av varor (interimsavtalet). 
* Tekniska handelshinder, såsom diskriminerande provnings- och certifieringskrav. Separat 
certifiering av bilreservdelar till fordon som redan typcertifierats är ett exempel. Detta är 
ovanligt och onödigt och strider också mot reglerna om nationell behandling av varor (1 A). 
* Diskriminering genom lagstiftning, såsom den nya lagen om offentlig upphandling som 
utesluter utländska leverantörer. Detta strider mot reglerna om nationell behandling av 
företagens verksamhet (artikel 30 i PCA sedan detta ratificerats) och mot WTO:s regler. Den 
ukrainska delegationen till den gemensamma kommittén har anfört att den nya lagen om 
offentlig upphandling håller på att ses över för att inkludera också utländska leverantörer. 
Ett annat exemepel är beskattningen av flygtrafiken. Ukraina tar ur en diskriminerande när 
utländska flygbolag trafikerar en linje till eller från Ukraina som inte trafikeras av det ukrainska 
flygbolaget. Denna skatt strider mot allmänt accepterade principer för lufttrafikpolitiken och 
dess införande skadar utvecklingen av flygtrafiken till och från Ukraina. 
Ukrainas delegation till den gemensamma kommittén har vidare hänvisat till den "Plan för 
prioriterade åtgärder avseende Ukrainas anslutning till WTO" som godkändes av 
ministerkabinettet den 18 mars 1996, i vilken bland annat förutses att den ukrainska 
lagstiftningen skall ändras så att den överensstämmer med WTO:s regler beträffande 
importlicensgivning. offentlig upphandling och immaterialrätt. Ingen sluttidpunkt har dock 
getts för genomförandet. 
iii) WTO: utsikterna beträffande Ukrainas ansökan 
46 
47 
Processen för en anslutning av Ukraina till WTO pågår med stöd av tekniskt bistånd från 
Tacis. Till de frågor som förra året togs upp av medlemmar i WTO hörde bland annat landets 
starka beroende av byteshandel (för närvarande 30 % av Ukrainas utrikeshandel), särskilt inom 
jordbruket, de statliga monopolens roll, exportbegränsningarna och de höga importhindren. 
En arbetsgrupp inrättade i december 1993 i WTO för att definiera villkoren för Ukrainas 
inträde. Den sammanträdde för tredje gången i juni 1996 för att granska Ukrainas 
handelspolitik. 
Vid det sistnämnda mötet diskuterades Ukrainas tulltariffstruktur samt marknadstillträdet i 
Ukraina för varor och tjänster. I den förra frågan lade Ukraina fram ett bud med en relativt 
hög tullnivå som sedan skall minska till ett handelsvägt genomsnitt på 14 % fram till år 2005. 
5. Investeringsöversikt: utveckling av investeringsflödena och aktuell 
investeringslagstiftning i Ukraina: 
Detta är en väsentlig fråga för EG och borde så vara också for Ukraina, eftersom de 
utländska investeringarna är viktiga för att främja ekonomins omstrukturering. 
(Främjandet av och skyddet för investeringar nämns i artikel 54 i PCA). Kommissionen är 
oroad över att de utländska investeringarna i Ukraina fortsätter att vara låga (inflödet av 
utländska dirketinvesteringar förra året uppgick till storleksordningen 150-250 miljoner dollar) 
på grund av att privatiseringen går långsamt framåt och beskattningsreglerna fortfarande anses 
oberäkneliga. De kumulativa utländska direktinvesteringarna sedan 1991 uppgår till ca 950 
miljoner dollar, varav ca 80 % i form av utrustning, och en ganska betydande del har 
genomförts av samriskföretag mellan Ukraina och G7-länderna. 
Den nya lagen "Bestämmelser rörande utländska investeringar", som godkändes av 
Werchowna Rada i mars 1996, ger uppenbarligen inte den ram och de garantier som behövs 
för att attrahera utländska investeringar. Alltför många undantag i lagen ger anledning till 
tvivel huruvida dess regler om nationell behandling av utländska direktinvesteringar, skatte-
och tullförmåner, långsiktigt skydd för utländska direktinvesteringar och hemtagning av kapital 
är pålitliga och trovärdiga. 
En viss förbättring kan förväntas genom förslaget att inrätta den "Nationella byrån för 
främjandet av utländska investeringar", och genom politiska påtryckningar utifrån, till exempel 
från affärsgrupper i väst, däribland den Kiev-baserade European Business Club. 
Om det inte sker en radikal attitydförändring som tar sig uttryck i en ny, genomsiktlig 
lagstiftning, kommer insider- och monopolmentaliteten att fortsätta att avskräcka utländska 
investerare och därmed försena den nödvändiga omstruktureringen och moderniseringen av 
den ukrainska ekonomin. 
47 
48 
Bilaga 5: KÄRNSÄKERHETEN I UKRAINA 
Kärnsäkerheten är, inom ramen för den globala reformen av energisektorn i Ukraina, ett 
prioriterat område för gemenskapen. Hjälpen till att förbättra kärnsäkerheten gäller i huvudsak 
de anläggningar av typ VVER som är i drift och utgår via stödprogram vid anläggningarna, 
förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten och stöd på platsen i Tjernobylverket 
i) Det samförståndsavtal (MoU) om stängningen av kärnkraftverket i Tjernobyl som 
undertecknades den 21 december 1995 är en politisk överenskommelse mellan G7-länderna 
och Ukraina till stöd för president Kuchmas beslut att stänga Tjernobylverket senast år 2000. 
- De samarbetsområden som lagts fast i samförståndsavtalet gäller omstruktureringen av 
energisektorn, kärnsäkerheten och en plan avseende de sociala konsekvenserna. Avtalet 
innehåller en förteckning över särskilda projekt som skall genomföras, nämligen sarkofagen, 
kortsiktig uppgradering av reaktorenhet 3 i Tjernobyl, förberedelser för en avveckling av 
reaktorenheterna 1-3 och ny kraftkapacitet som skal! ersätta Tjernobyl. 
- Samförståndsavtalet innehåller också bestämmelser om finansiella resurser. Följande 
principer har överenskommits vad gäller det eventuella finansiella stöd från väst som är 
nödvändigt som komplement till Ukrainas egna resurser: intäktsgenererande projekt bör 
finansieras genom lån; för icke intäktsgenererande projekt skall finansiering via gåvobistånd 
kunna övervägas. I avtalet anges som belopp för det finansiella stödet från väst 1 809 
miljoner dollar i lånefinansiering och 498 miljoner dollar i gåvobistånd. Dessa siffror uttrycker 
de lån och bidrag som - vid tiden för undertecknandet av samförståndsavtalet - G7-gruppens 
medlemmar (inklusive Tacis och Euratom), Världsbanken och EBRD lovat bidra med eller 
som sannolikt skulle komma att ställas till förfogande för de områden som täcks av 
samförståndsavtalet. I dessa belopp ingår inte några medel för sarkofagen. 
- Vid toppmötet i Moskva mellan G7-ländcriia den 26 april 1996 bekräftade G7-ländcrnas 
stats- och regeringschefer och president Kuchma att samförständsavtalct skall genomföras i 
alla avseenden. De kom också överens om att uppta en särskild diskussion om sarkofagen när 
den utredning som EG finansierar via Tacis slutförts (före utgången av 1996). 
ii) Europeiska gemenskapen bidrar aktivt till genomförandet av avtalet och har den 
bestämda avsikten att respektera de fastställda tidsfristerna. De förstudier som 
finansierats av EG med ett belopp på 100 miljoner ecu (25 miljoner 1994, 37,5 miljoner 1995, 
37,5, miljoner 1996) bör medge ett beslut i G7-gruppen om den kompletterande finansiering 
som skall förutses, projekt för projekt. Det resurstillskott från Ukraina som förutses i 
samförståndsavtalet måste också konkretiseras. 
Två åtgärder är av särskild vikt för gemenskapen under perioden fram till mitten av 1997 
för att säkerställa ett fast och villkorslöst åtagande av Ukraina att stänga 
Tjernobylverket senast år 2000. Dessa åtgärder gäller finansieringen av färdigställandet av 
de två reaktorer som nu håller på att uppföras och genomförandet av nödvändiga åtgärder för 
att säkerställa sarkofagens säkerhet. 
- För färdigställandet av de två reaktorerna bör 70 % av investeringen (ca I 000 miljoner 
dollar) bekostas genom län från Euratom (upp till 400 miljoner ecu) och frän EBRD. 
48 
49 
Beredningen av dessa finansieringsbeslut pågår. Vederbörlig noggrannhet i säkerhets-, 
ekonomiskt, miljömässigt och finansiellt hänseende måste iakttas. EBRD och kommissionen 
har beslutat att uppdra åt en oberoende expertpanel att utföra en ny analys av vilket 
investeringsalternativ som ger lägst kostnader. Noggrannheten i finansiellt hänseende kommer 
att bli beroende av Ukrainas beslut på kärnkraftsområdet, vilka borde säkerställa låntagarens 
möjligheter att återbetala lånen. 
Enligt nuvarande planer kommer lånebesluten att underställas kommissionen och EBRD:s 
styrelse senast i mitten av 1997. 
- Vad beträffar sarkofagen kommer förslag om kortsiktiga och långsiktiga åtgärder att läggas 
fram i den Tacis-utredning som genomförs av experter från EG och Ukraina med deltagande 
av amerikanska och japanska experter. G7-gruppen bör på grundval av utredningens resultat 
diskutera möjliga lösningar tillsammans med Ukraina. Det beräknas att kostnaderna för dessa 
åtgärder kommer att uppgå till flera hundra miljoner ecu under de närmaste tio åren. För 
närvarande finns ingen identifierad finansieringskälla att tillgå. Frågan kommer emellertid 
att övervägas i G7-gruppen inom de närmaste månaderna, särskilt under 1997 när USA 
innehar ordförandeskapet i G7 (se sista delen av huvuddokumentet). 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
Detta dokument har inga särskilda budgetkonsekvenser. 
De förslag som gäller gemenskapens bistånd täcks av budgetposten B7.52: Tekniskt samarbete 
med de oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (Tacis). För budgetåret 1996 har 38,5 
miljoner ecu anslagits till budgetposten för Ukraina. Bidraget från Tacis 1996 till EU:s och 
G7-!ändernas gemensamma plan för stängningen av Tjernobyl uppgår till 37,5 miljoner ecu. 
Härtill kommer planerade åtgärder inom ämnesinriktade program såsom programmen 
Demokrati, Kärnsäkerhet, Inter-state m.fl., beräknade till 32 miljoner ecu. 
Finansieringen av Tjernobylärendet skall vidare fastställas i G7-gruppen 1997. 
Det eventuella makroekonomiska biståndet för 1997 bör bli föremål för ett beslut av rådet 
(15% av beloppet, som ännu inte fastställts, måste garanteras över budgeten). 
SO 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 593 slutlig 
DOKUMENT 
SV n 
Katalognummer : CB-CO-96-608-SV-C 
ISBN 92-78-11843-5 
Byrän for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg