Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen - Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande"

(2002/C 278/08)

BAKGRUND

Meddelande från kommissionen - Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande (KOM(2001) 678 slutlig).

Kommissionens beslut av den 22 november 2001 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén.

Presidiets beslut av den 6 februari 2002 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

Kommissionens memorandum (SEK(2000) 1832).

Regionkommitténs yttrande över kommissionens memorandum (CdR 19/2001 fin)(1).

Ordförandeskapets slutsatser: Lissabon 23-24 mars 2000, Feira 19-20 juni 2000, Stockholm 23-24 mars 2001.

Kommissionens vitbok om utbildning från november 1995 (KOM(1995) 590 slutlig) och kommissionens meddelande (KOM(1997) 563 slutlig).

Regionkommitténs yttrande (CdR 244/94)(2) om förslaget att förklara 1996 som ett europeiskt år för livslångt lärande.

Kommissionens meddelande om "eLearning" (KOM(2000) 318 slutlig) samt Regionkommitténs yttrande om detta (CdR 212/2001 fin)(3).

Kommissionens rapport "Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen" (KOM(2001) 59 slutlig) samt Regionkommitténs yttrande om denna (CdR 89/2001 fin)(4).

Kommissionens förslag till ramprogram 2002-2006 (KOM(2001) 94 slutlig) samt Regionkommitténs yttrande om detta (CdR 283/2001 fin)(5).

Europeisk överenskommelse mellan ETUC, UNICE och CEEP om "handlingsplan för kompetensutveckling i arbetslivet som en del av det livslånga lärandet".

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002.

Det utkast till yttrande (CdR 49/2001 rév.) som antogs av utskottet för kultur och utbildning den 22 mars 2002 (föredragande: Christina Tallberg; 1:e vice ordförande i Stockholms läns landstingsfullmäktige, S-PSE).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 44:e plenarsession den 15-16 maj 2002 (sammanträdet den 15 maj) följande yttrande.

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande "Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande" som innebär ett ytterligare viktigt steg i utvecklandet av ett europeiskt område för livslångt lärande.

2. ReK delar kommissionens synsätt att detta inte innebär någon ny process eller är fråga om harmonisering av lagstiftning och andra författningar.

3. ReK sätter stort värde på att kommissionen ser ReK som en viktig samarbetspartner. Det tar sig uttryck bl.a. i att kommissionen aktualiserar konkreta arbetsuppgifter för ReK.

4. ReK konstaterar att den breda definition som begreppet livslångt lärande baserar sig på har fått ett omfattande gehör i konsultationsprocesserna. ReK välkomnar detta synsätt om lärande från tidiga barnaåldern och livet ut och att dimensionen det livsvida lärande beaktar formellt, icke-formellt och informellt lärande.

5. En viktig uppgift för satsningen är främjandet av delaktighet i samhället, ett aktivt medborgarskap och medvetenheten om de egna rättigheterna och skyldigheterna som samhällsmedborgare. Det är viktigt att utvecklingen inte leder till nya klyftor utan att alla ges möjlighet att delta aktivt i arbetslivet och som medborgare i samhället. Människor med funktionshinder och andra utsatta individer har sin utgångspunkt i heterogena problemställningar där det krävs individuella lösningar, tillgänglighet och en väl utbyggd infrastruktur för att tillgodose olika behov.

6. ReK vill understryka att det är den lokala och regionala nivån som i hög grad berörs av strategin för livslångt lärande. Den har ofta det politiska och ekonomiska ansvaret på utbildningsområdet i medlemsstaterna. Ofta fungerar den som koordinator för utveckling och tillväxt med ansvar för medborgarnas välfärd och infrastruktur samt som sociala myndigheter. Den fungerar också vidare som arbetsgivare med ansvar och intresse att utveckla sina egna anställdas färdigheter. Kommittén anser dock att den viktiga roll för utformningen och tillämpningen av strategierna för livslångt lärande som spelas av de regionala och lokala myndigheterna och lokala organisationer för lärande inte får tillräckligt erkännande i meddelandet.

7. Regionkommittén har tagit del av den europeiska överenskommelsen om "handlingsplan för kompetensutveckling i arbetslivet som en del av det livslånga lärandet" som nyligen träffats mellan ETUC, Unice och CEEP. Det synsätt som präglar överenskommelsen överensstämmer med var ReK nu anför. Genom CEEP:s medverkan känner ReK en delaktighet i denna handlingsplan.

8. ReK är positiv till rekommendationen om att utveckla nät för samråd om livslångt lärande på alla nivåer (nationell, regional och lokal nivå), som ett stöd för genomförandet. Det är dock beklagligt att de regionala och lokala myndigheterna inte omnämns när det uttryckligen står att medlemsstaterna, EES- och kandidatländerna "bör utsträcka, stärka och fördjupa de etablerade interministeriella samordningsstrukturerna för att främja intern samstämmighet kring policyn".

9. ReK välkomnar den struktur bestående av "konsekventa och övergripande strategier", "prioriterade insatser" och "åtgärder för att föra dagordningen framåt" som rapporten ger uttryck för. Det dock nödvändigt att strategierna på såväl europeisk, nationell som på regional/lokal nivå kommer att genomföras parallellt och att genomförandet inte präglas av ett otidsenligt hierarkiskt synsätt "uppifrån och ner". Det är nödvändigt att i högre grad än hittills ta fasta på den nyckelroll som den lokala och regionala nivån kommer ha i det fortsatta utvecklandet av ett europeiskt område för livslångt lärande.

10. ReK ser med tillfredsställelse att en av de viktiga byggstenarna i kommissionens strategi är utvecklandet av partnerskap på lokal nivå inbegripande lokala myndigheter, skolor, universitet, fortbildningsinstitutioner och andra utbildningsanordnare, företag, arbetsförmedlingar och föreningslivet. Detta leder till att nya former av kontakter utvecklas. Kontakterna mellan skolan och arbetslivet kan i hög grad komma att avse andra former än traditionella studiebesök och praktikmoment. Detta eftersom den nya kunskapsbaserade ekonomins företag snarare önskar stimulera nyfikenhet, entreprenöranda och helhetssyn hos elever än snäva tillämpningar av enskilda moment. De studerande kan också bidra med att tillföra företagen kunskaper. Under alla omständigheter anser ReK att även partnerskap på regional nivå är av stor betydelse, något som inte omnämns i meddelandet men borde nämnas.

11. ReK anser att partnerskap kan bidra till en ny öppnare inlärningsmiljö i skolan och inom företag. Skolarbetet kommer i mindre utsträckning att genomföras som en sluten verksamhet enbart avsedd för dem som där bedriver studier på heltid. Verksamheten kommer i stället att bedrivas mer i kontakt med det omgivande närsamhället. Inlärningsmiljön kommer även att förändras av en ökad andel virtuella inslag. Man bör även stödja bibliotekens roll som inlärningsmiljöer öppna för alla medborgare.

12. Den förändrade och mer öppna inlärningsmiljö som kommer att prägla framtidens skola ställer krav på stöd till lärarutbildning, lärarfortbildning och lokala lärcentra i utvecklandet av lärarrollen. ReK välkomnar kommissionens förslag om riktade stödåtgärder för sådana insatser - exempelvis genom Europeiska investeringsbanken. För att klara lärarrollen i ett livslångt lärande krävs vidare att pedagogerna stimuleras att ta ett fortlöpande ansvar för sin egen utveckling.

13. ReK vill understryka vikten av att de nya syn- och förhållningssätt som fokuserar på lärande i olika utvecklade former - snarare än undervisning - kommer att ställa krav i form av utbildning i och forskning om livslångt lärande från högskolor, fortbildningsinstitutioner och forskningsinstitut.

14. Behovet av lärande kan fångas upp på olika sätt utifrån enskilda individers, gruppers, arbetslivets eller samhällsorganisationens perspektiv. I ett kunskapsbaserat Europa måste en sådan diskussion om utbildningsbehov föras lokalt och regionalt.

15. ReK understryker också vikten av att en framåtsyftande diskussion förs utifrån de signaler som samhället, arbetslivet och dess olika företag ger lokalt/regionalt. Dessa kan skilja sig mellan å ena sidan innovativa och mer expansiva branscher med en modern arbetsorganisation och å den andra mer traditionella företag /branscher med arbetsformer som inte förändrats.

16. Vid sidan av det som mer traditionellt betraktats som baskunskaper vill ReK framhålla ett antal andra. Dessa är förståelse, respekt och empati för medmänniskor oavsett etnisk bakgrund, språk eller religion samt förståelse för värdet av den europeiska mångfalden avseende språk, kultur- och naturförhållanden.

17. Några andra viktiga färdigheter för att kunna möta tidens utmaningar är:

- Perspektiv på eget lärande.

- Förmåga att kunna fungera och verka tillsammans med andra.

- Förmåga att förstå olika perspektiv.

- Förmåga att hantera komplexa frågeställningar och stora informationsflöden.

- Förmåga att presentera sig själv, framträda och formulera ståndpunkter.

18. ReK delar kommissionens uppfattning att ökade investeringar i utbildningar måste integreras med de strategier som utformas på lokal nivå. Kommittén är även angelägen om att de regionala strategierna skall beaktas i de ekonomiska satsningarna på utbildning. Det är viktigt att en diskussion förs om vad som är samhällets respektive arbetslivets ansvar i utbildningshänseende.

19. ReK anser att särskilt stöd måste ges till att skaffa sig kunskap genom olika former av vuxenutbildning. I allt högre grad ställs krav på utbildning motsvarande högskolenivå eller eftergymnasial utbildning. Inte minst därför är det viktigt att de som så önskar kan få del av utbildningar även på denna nivå utan hinder av geografiska, sociala, privatekonomiska eller andra skäl.

20. Det är vidare viktigt att lokala/regionala myndigheter och andra aktörer ges förutsättningar att bedriva och utveckla lokal infrastruktur för lärande samt lärande på de tider, platser och i den rytm som passar olika människor. IKT-tekniken fortsätter att utvecklas och skapa nya möjligheter till flexibelt lärande som skiljer sig från mer traditionell distansutbildning. Det är samtidigt viktigt att de som så behöver eller önskar får möjlighet att utveckla sitt lärande tillsammans med andra människor. Det kan ha stor betydelse för både lärprocessen och den sociala situationen.

21. ReK instämmer i behovet att utveckla en positiv lärandekultur. Som plattform för det livslånga och livsvida lärandet blir barn- och ungdomsskolans och vuxenutbildningsinstitutionernas kanske viktigaste uppgift att ständigt stimulera nyfikenhet och lusten att lära. Att uppmuntra dem som idag har mindre goda erfarenheter av tidigare skolgång eller i övrigt inte är motiverade blir särskilt angeläget. Det är särskilt viktigt att förbättra studieförutsättningarna för invandrare och för unga som avbrutit sina grundstudier. Därmed skapas en grund för livslångt lärande.

22. I en framtida lokal och regional infrastruktur kommer viktiga inslag att vara värdesättandet av kunskaper och färdigheter - oavsett om de erhållits genom formellt, icke-formellt, eller informellt lärande. ReK vill understryka vikten av att detta inte leder till utvecklandet av komplicerade tekniska mätsystem för kunskapsvärdering eller system där individer uppfattas mer som objekt i stället för att stödjas i behovet av att få sina kunskaper erkända och dokumenterade. Sådana system kan snarare skrämma individerna och motverka det syfte de är avsedda för. Därför är det nödvändigt att individen själv ses som informationsbärare. ReK finner det angeläget att finnas med i en fortsatt process kring detta arbete. Ett exempel på detta är Central European Language Portfolio som redan tillämpas i många länder.

23. Regionkommittén vill framhålla att den bör spela en aktiv roll i främjandet av livslångt lärande på lokal och regional nivå. Det finns goda förutsättningar att vidareutveckla befintliga vänortssystem och att utveckla nya kontakter. Utnyttjandet av ny informations- och kommunikationsteknik ger ytterligare möjligheter att bygga broar mellan olika former av lärande i olika delar av Europa. ReK ser fram emot att tillsammans med kommissionen finna nya innovativa sätt att uppmärksamma framgångsrika tillvägagångssätt inom livslångt lärande på lokal- och regional nivå.

24. ReK välkomnar kommissionens intentioner att på olika sätt stödja inrättandet av nätverk mellan regioner och städer med utvecklade strategier för livslångt lärande. ReK är villig att medverka i ett sådant arbete för att på så sätt få del av erfarenheter och goda lösningar.

25. Kommissionen aviserar tillskapandet av europeiska rekommendationer om arbete med kvalitet i utbildning. ReK finner det viktigt att sådana verktyg utvecklas som ett stöd till olika aktörer i att bedriva ett arbete med ständiga förbättringar gentemot uppsatta mål, förväntningar och krav, däremot inte som centrala kontrollinstrument utifrån fastlagda rutiner.

26. ReK välkomnar utvecklandet av ett begränsat antal indikatorer men finner det angeläget att de erfarenheter som utvecklats inom ramen för OECD:s arbete därvid bör tas tillvara. ReK vill gärna delta i en sådan process.

27. ReK anser att en grundförutsättning för att upprätthålla dynamiken i en process mot livslångt lärande är att en levande dialog förs och handlingsprogram diskuteras på den lokala och regionala nivån i hela Europa. När det gäller de organ som planeras eller som eventuellt kommer att planeras föreslår kommittén att de skall inbegripa ett stort antal företrädare för kommuner och regioner, i syfte att uppnå maximal kvalitet i rådfrågandet och i de förslag som rör livslångt lärande.

28. I det fortsatta arbete med förverkligandet av det livslånga lärandet är det nödvändigt att ReK som företrädare för den lokala och regionala nivån i Europa involveras. I meddelandet har kommissionen visat på många konkreta uppgifter. Det är viktigt att dessa återkommande stäms av med ReK. Detta kan - som vi även framhållit i vårt yttrande över kommissionens memorandum om livslångt lärande - ske i en samarbetskommitté mellan kommissionen och ReK.

Bryssel den 15 maj 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 357, 14.12.2001, s. 36.

(2) EGT C 210, 14.8.1995, s. 74.

(3) EGT C 19, 22.1.2002, s. 26.

(4) EGT C 19, 22.1.2002, s. 23.

(5) EGT C 107, 3.5.2002, s. 111.