SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 4.4.2011 
SEK(2011) 381 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN   
 
  
som åtföljer   
 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TI LL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EUROPEISKA EKONOMISKA OC H SOCIALA KOMMITTÉN OCH 
REGIONKOMMITTÉN 
  
om en rymdstrategi för Europeis ka unionen i allmänhetens tjänst 
  
SEK(2011) 380 slutlig 
KOM(2011) 152 slutlig 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
Den här konsekvensbedömningen åtföljer e tt meddelande om EU:s rymdstrategi. 
Meddelandet utgör inget formellt förslag. Ett förslag skulle behöva åtföljas av en annan konsekvensbedömning där de ekonomiska konsekvenserna belyses mer i detalj.
 
Visserligen har Galileo och GM ES högsta prioritet för EU:s rymdverksamhet, men i den här 
konsekvensbedömningen ligger tonvikten på a ndra prioriterade områden som rymdrådet 
angav i sin resolution från 20081 om att gå vidare med den europeiska rymdpolitiken. 
Meddelandets politiska bakgrund är  den nya artikel 189 i EUF-förd raget som uttryckligen ger 
EU behörighet i rymdfrågor. 
2. PROBLEMFORMULERING  
2.1. Kritisk europeisk rymdinfrastruktur är inte skyddad 
EU har för närvarande inte fullständig, korre kt information om satelliter och rymdskrot i 
omloppsbana kring jorden, om rymdmiljön (t.e x. strålningstoppar) och rymdburna risker 
(jordnära objekt). Denna inform ationsbrist är en allvarlig risk för rymdinfrastrukturen. 
2.2. Europa har varken en långsiktig strategi  eller en kritisk ma ssa för utforskning 
av rymden 
Utforskning av rymden förlänar de länder som ägnar sig åt den en hög politisk profil 
internationellt. Den driver ocks å på tekniska innovationer vars bi tillämpningar ofta förbättrat 
vardagen i en utsträckning som allmänheten ofta inte inser. 
Utforskning av rymden förutsätter politisk vilja, vision och strategi för att lyckas, och Europa 
saknar än så länge detta. Utfors kningen är också splittrad och is olerad från andra sektorer än 
rymdsektorn. Detta är skadligt för Europa på  den internationella arenan, hindrar rymd-
utforskningens potential för innovation och konku rrenskraft från att förverkligas och kan 
verka hämmande på vetenskap och utbildning2. 
2.3. Rymdpolitik och investeringar beslutas  på nationell och mellanstatlig nivå 
Rymdsektorn drivs till stor del av nationella  offentliga anslag som tas i anspråk antingen 
direkt eller genom bidrag till ESA3. Det får till följd att 
– rymdinitiativen bara indirekt svarar mot vidare Europapolitiska mål, 
                                                 
1 Resolution från rymdrådets femte möte, Att gå vidare med den europeiska rymdpolitiken , 26 september 
2008. 
2 Slutsatser från symposierna Space exploration and innovation, industrial competitiveness and 
technology advance  och Science and education within space exploration , 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm 
3 De stora europeiska rymdmakterna (Frankrike, Tyskland och Italien) lämnar ungefär hälften av sina 
nationella rymdbudgetar till ESA, medan de flesta andra länderna ser ESA som sitt rymdorgan och 
anslår merparten av eller hela sina nationella rymdbudgetar till ESA. 
SV 3   SV – den nationella rymdpolitikens målgrupp är den nationella industrin, vilket kan hämma den 
europeiska rymdindustrins utveckling i konkurrenshänseende, 
– den europeiska rymdsektorn risk erar överlappningar, splittri ng och bristande kontinuitet. 
2.4. Nationella investeringar i egna rymdprogr am bidrar inte tillräckligt mycket till 
EU:s politik och insatser 
Det är allmänt erkänt att framtidens rymdut veckling inom bl.a. sä kerhet, utforskning av 
rymden och drift av rymdinfrastruktur och rymdbaserade tillämpningar förutsätter en 
samordnad finansiering. 
På grund av splittringen mellan nationella beslutskanaler och rymdpolitiska strukturer och 
bristen på samordning mellan finansieringssystemen kan in te investeringar i viktig 
rymdverksamhet som SSA4 och utforskning av rymden nå kritisk massa. 
3. SUBSIDIARITETSBEDÖMNING  
Syftet med detta initiativ är inte att ersätta utan komplettera medlemsstaternas insatser 
individuellt och inom ESA, oc h vid behov stärka samordningen för att nå gemensamma mål. 
4. MÅL 
Allmänna mål Särskilda mål 
(1) Främja vetenskapliga och tekniska framsteg. 
(2) Främja innovation och industriell 
konkurrenskraft. 
(3) Trygga allmänhetens välbefinnande genom 
rymdbaserade tillämpningar. 
(4) Höja EU:s rymdprofil internationellt. 
 (1) Trygga den europeiska rymdinfrastrukturens 
och rymdtjänsternas tillgänglighet och 
säkerhet på lång sikt. 
(2) Se till att EU kan samordna utforskning enligt 
artikel 189 i fördraget och ta vara på 
rymdutforskningens potential att bidra till målen i Europa 2020-strategin. 
(3) Skapa förutsättningar för tryggad europeisk 
tillgång till rymden och infrastruktur i omloppsbana. 
(4) Värna om konvergens mellan nationell politik 
och EU-politik och investeringar inom SSA 
och utforskning av rymden, samt konvergens 
mellan insatser på dessa områden och annan EU-politik. 
(5) Trygga en ledande, strategisk roll för EU i 
rymden internationellt, särskilt i de inter-nationella förhandlingarna om SSA och 
utforskning av rymden. 
                                                 
4 Med Space Situational Awareness  (SSA) menas en heltäckande kunskap, förståelse och aktuell bild 
över samtliga objekt (rymdfarkoster som satelliter eller rymdskrot) i rymden, och rådande risker och hot 
mot rymdverksamhet. SSA-system utnyttjar mark- och rymdbaserade spårnings- och 
övervakningssensorer. 
SV 4   SV  
5. ALTERNATIV  
5.1. Alternativ 1: Nollalternativ 
EU investerar inte i säkerhet för kritisk europe isk rymdinfrastruktur och anslår inga medel för 
utforskning av rymden. Detta påverkar inte  genomförandet av andra av EU:s viktiga 
rymdsatsningar, nämligen Galileo och GMES, men deras säkerhet och uthållighet på lång sikt kan påverkas. Det läge som anges unde r problemformulering torde kvarstå. 
5.2. Alternativ 2: Säkerhet och rymd 
I det här alternativet ingår ett europeiskt  SSA avsett att skydda kritisk europeisk 
rymdinfrastruktur från risken för kollisioner med rymdfarkoster eller rymdskrot, jordnära objekt
5 och rymdväder. Alternativet omfattar gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet 
och uppbyggnad av de komponenter som krävs för att komplettera systemet och underhålla 
och driva SSA-systemets mark- och rymdbaserade segment. 
Internationellt samarbete, framför allt med US A, är en viktig del av detta alternativ. 
Preliminära skattningar för ett helt utbyggt europeiskt system från och med 2014 är 
130 miljoner euro per år  (i 2009 års priser). 
5.3. Alternativ 3: Alternativ 2 plus begränsad medverkan i utforskning av rymden 
EU utökar verksamhet inom utforskning av rymden och samordning i Europa tillsammans 
med medlemsstaterna och ESA. Alternativet har två delar: 
– Medverkan i ISS6 
Medverkan i ISS gör det möjligt att öka EU:s närvaro på rymdstationen genom en EU-
astronautkår som bygger på den befintliga ESA-kåre n. Det leder också till fler tillfällen till 
uppdrag som gradvis placeras under direkt europeiskt kontroll och slutligen leder till ett 
europeiskt system för astronauttransporter. Alternativet inkluderar test för långvarig mänsklig 
                                                 
5 Jordnära objekt är kometer och asteroider vars ba nor för dem nära jorden. De är sällsynta men enorma 
faror för jorden. 
6 Internationella rymdstationen ( International Space Station , ISS) är en permanent bemannad rymdstation 
som kretsar kring jorden på 400 km höjd för fredliga ändamål. Dess konstruktion, utveckling, drift och 
användning bygger på ett mellanstatligt avtal undertecknat 1998 av 15 länder. ISS förvaltas av ESA 
(Europa), NASA (USA), Roskosmos (Ryssland), CSA (Kanada) och JAXA (Japan).  
SV 5   SV närvaro i rymden utanför låg omloppsbana kring jorden7. Kostnaderna uppska ttas till omkring 
300 miljoner euro per år. 
– Infrastruktur för uppskjutning 
EU bidrar till uppskjutningsinfr astrukturens anpassning till Ar iane-5-raketens utveckling och 
till anpassning och operativt underh åll av den europeiska rymdha mnen i Guyana. EU:s bidrag 
torde bli omkring 100 miljoner euro per år i medeltal. 
Bägge delarna genomförs genom ESA. 
5.4. Alternativ 4: Alternativ 3 plus omfa ttande medverkan i u tforskning av rymden 
Detta alternativ innebär förutom alternativ 3 även utveckling av bemannad rymdfart och 
robotutforskning av Mars. 
– Bemannad rymdfart 
Med detta alternativ förfinas den europeiska rymdgodsfraktaren ATV så att den kan återföra 
nyttolast säkert till jorden ( Advanced Re-entry Vehicle , ARV) så att ISS kan utnyttjas bättre 
och så att Europa får mer att byteshandla med8. Senare kan ARV förbä ttras och uppgraderas 
så att besättning kan transporteras till och fr ån låg omloppsbana kring jorden (ARV-Crew). 
EU bidrar med omkring 800 miljoner euro per år 2014–2020. 
– Mineralprover från Mars 
EU bidrar till ett förs ta uppdrag för återbördande av mine ralprover från Mars, som inleds 
någon gång i mitten av nästa årtionde. Ett EU-b idrag på omkring 100 miljoner euro per år 
behövs åren 2014–2020. Anslagen kan gå till den tekniska anläggning dit proverna ska föras. 
Genomförandet av EU:s verksamhet inom ut forskning av rymden ka n läggas ut på ESA. 
Internationellt samarbete har stor be tydelse i både a lternativ 3 och 4. 
6. BEDÖMNING AV ALTERNATIVENS KONSEKVENSER  
6.1. Alternativ 1: Nollalternativet 
Enligt det här alternativet finansierar EU vark en SSA eller utforskning av rymden. Problemen 
med avsaknad av SSA-system och bristande EU -engagemang i rymdens utforskning kvarstår. 
6.2. Alternativ 2 
6.2.1.  Ekonomiska konsekvenser 
Resultaten av det här alternativet är minskad ri sk för ekonomiska förluster på grund av skador 
på (även total förstörelse av) rymdfarkoster och bättre rymdsäkerhet, bl.a. säkerhet för 
                                                 
7 Låg omloppsbana kring jorden ( Low Earth Orbit , LEO) brukar anses vara en bana på en höjd av 400–
1 000 km. 
8 ISS-samarbetet bygger på att inga pengar utbyts, ut an alla bidrag till ISS ges in natura, vilket skapar 
möjligheter för utbyten av flygtillfällen, utrustning och tjänster.  
SV 6   SV besättningar i rymden och allmänhet på jorden. Alternativet med avseende på rymdväder kan 
leda till fördelar i a ndra sektorer, t.ex. luft fart och elförsörjning. 
Verksamhet inom SSA och skydd av rymdinfras truktur kan också påverka den europeiska 
rymdindustrins konkurrenskraft. 
6.2.2.  Miljökonsekvenser 
Bättre information om rymdvädret kan leda till  bättre information om klimatförändringar och 
vädret på jorden. Bättre information om meteor er minskar de negativa effekterna av skrot och 
meteorer som träffar jorden. 
6.2.3.  Sociala konsekvenser 
Skydd av rymdinfrastruktur innebär att väsentlig a tjänster fortsätter att fungera även i 
händelse av allvarliga stör ningar av jordbundna system. 
6.3. Alternativ 3 
6.3.1.  Ekonomiska konsekvenser 
• Verksamhet enligt alternativ 3 förutsätte r anslag till en rad områden, bl.a. teknisk 
demonstration samt utveckling av utrustning  och processer. Dess a varor och tjänster 
levereras av och gynnar ett brett urval av offentliga och privata organisationer och 
tillverkare i Europa. 
EU:s anslag till utforskning av rymden kan förväntas leda till direkt omsättning i 
rymdindustrin med en minsta uppskattad faktor på 2,3 eller med andra ord att 100 miljoner euro i anslag till utforskning av rymden leder till 230 miljoner euro i leveranser till industrier 
och nya produkter. De största bi effekterna till andra sektorer  förväntas inom  livsuppehållande 
system, hälsa och välbefinnande
9. 
6.3.2.  Miljökonsekvenser 
• Utforskning av rymden ökar våra kunskaper om vår egen miljö, vilket i sin tur leder till 
bättre utformade miljöpolitiska insatser . Positiva effekter uppstår inom bl.a. 
luftkvalitetshantering och luftregenerering, te knik för produktion, lagring och distribution 
av energi samt vattenhantering. 
6.3.3.  Sociala konsekvenser 
• EU-anslag till utforskning av rymden förvänta s ge sociala konsekvenser för sysselsättning, 
arbetsmarknadens struktur, utbildning och hälsa. Det amerikanska rymdfärjeprogrammet 
hade en sysselsättningsmultiplikator på 2,8. 
• Rymden erbjuder unika möjlighe ter att studera hälsoproblem som har samband med olika 
sjukdomar, ålder och orörlighet. Annan samh ällsnytta uppstår inom energi, hälsa, 
bioteknik, miljö och säkerhet. 
                                                 
9 Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology advance , slutsatser och 
rekommendationer från symposiet, 29–30 april 2010, Harwell (Förenade kungariket): 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm 
SV 7   SV 6.4. Alternativ 4  
6.4.1.  Ekonomiska konsekvenser 
• De ekonomiska konsekvenser som anges för alternativ 3 gäller även för alternativ 4. Den 
potentiella ekonomiska inverkan står  i proportion till de ökade anslagen. 
Program för utforskning av rymden är nödvä ndiga för att hålla den nuvarande och nästa 
generation av europeiska uppskjut ningsfarkoster konkurrensdugliga. 
• På grund av de många olika tekniklösninga r som behövs förutspås ett stort antal 
spetstekniktillämpningar inom bioteknik och läkemedel, t.ex. biologiska inneslutningar, 
teleoperationer med hjälp av fjärrstyrda mikrorobotar, system  för automatisk hantering och 
lagring samt mikroanalyssystem10. 
• EU:s internationella profil stärks betydligt. 
6.4.2.  Miljökonsekvenser 
Genom studier av ämnen som jämförande planet är klimatologi och jordobservation från ISS 
kan forskning med anknytning till utforskning av rymden bidra till förståelsen av klimatförändringar på jorden. 
6.4.3.  Sociala konsekvenser 
Utforskning av rymden bidrar till att utveckla Europas värl dsledande inom vetenskapen. 
Utforskning av rymden ökar allmänhetens intresse för rymdvetenskap och -teknik och uppmuntrar ungdomar att ägna sig åt vetenskap, teknik, i ngenjörskonst och matematik. 
• Avsevärda positiva effekter uppstår i form av nya, kvalificerade jobb. ESA
11 spår att en 
investering av den storleksor dning som anges i alternativ  4 leder till att 3 000 högt 
kvalificerade nya jobb skapas direkt. Med en  tänkbar sysselsättningsmultiplikator på 2,812 
kan den totala sysselsättning som skapas av detta alternativ bli mer än 8 000 jobb. 
                                                 
10 Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology advance , slutsatser och 
rekommendationer från symposiet, 29–30 april 2010, Harwell (Förenade kungariket): http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm 
11 Uppgifter från ESA. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme , Rutgers University. 
 
SV 8   SV 7. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Alternativ Verkan Resurse ffektivitet  Överensstämmelse 
Alternativ 1 • Alternativ 1 når inte åtgärdens särskilda 
mål. Finansieringen blir tillgänglig för 
andra initiativ. Ej tillämpligt. Alternativet överensstämmer inte med strategin 
Europa 2020, där innovation och industriell konkurrens-
kraft står i centrum och där rymdpolitikens utveckling nämns som ett sätt att nå strategins mål.  
Alternativ 2 Alternativet når det särskilda målet 1 om den 
europeiska rymdinfrastrukturens och 
tjänsternas säkerhet och långsiktiga tillgång och delvis mål 4 om konvergens mellan 
nationella satsningar och EU-satsningar på 
SSA och kopplingen mellan denna politik och 
annan EU-politik. Alternativ 2 innebär utgifter på 130 miljoner euro per år . 
Ett SSA-system kan spara minst 240 miljoner euro per år. 
Alternativet minskar risken för en dominoeffekt på grund av förlust av rymdfarkoster. Det har stor samhällsnytta genom 
att risken för störningar av satellitbaserade tjänster undviks, 
fel i elnätet förebyggs bättre och islag av jordnära objekt 
undviks. Positiv miljöinverkan bl.a. genom bättre kunskap 
om ”vädret” i rymden. Alternativet är delvis men inte helt överensstämmande 
med strategin Europa 2020. SSA har visserligen potential 
för innovation och tillväxt, men dess huvudsyfte är att skydda rymdinfrastrukturen. Innovationspotentialen i 
samband med utforskning av rymden ingår inte i detta 
alternativ. 
Alternativ 3 Alternativet når målen 1, 2 och 4, men bara 
delvis målen 3 och 5. Det garanterar inte helt 
oberoende tillgång till infrastruktur i 
omloppsbana. Alternativ 3 ger EU en högre rymdpolitisk profil men inte den ledande, 
strategiska roll som nämns i mål 5. Alternativ 3 innebär ytterligare utgifter på 400 miljoner euro 
per år. Totalkostnaden för altern ativet är 530 miljoner 
euro per år . Försiktiga skattningar av avkastningen på 
investeringar i utforskning av rymden är 2,3 med en sysselsättningsmultiplikator på 2,8. Andra betydande effekter 
är Europas profil och innovationspotential, skapandet av 
högkvalificerade arbe tstillfällen och gynnsamma bieffekter. Alternativ 3 överensstämmer helt med strategin 
Europa 2020 då det bidrar till innovationen och leder till 
gynnsamma bieffekter på många EU-politiska områden, 
bl.a. hälsa och miljö. 
Alternativ 4 Alternativet når de fem särskilda målen. Samma skäl som för alternativ 3 gäller för alternativ 4. 
Alternativet innebär ytterligare 900 miljoner euro per år för 
en totalkostnad på 1,43  miljarder euro per år . 
Alternativ 4 innebär en enorm teknisk utmaning som kommer att påskynda teknikens utvecklingstakt och skapa 
många gynnsamma bieffekter för ekonomin och 
allmänheten. I fråga om överensstämmelse är detta alternativ likt 
alternativ 3. 
 
 
SV 9   SV 8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
Den här konsekvensbedömningen läggs fram  tillsammans med ett meddelande om EU:s 
framtida rymdverksamhet, som i förlängningen ka n leda till ett förslag om ett europeiskt 
rymdprogram. Närmare former för uppföljning och utvärdering kommer att diskuteras i 
konsekvensbedömningen för det förslaget. 
***