SV Europeiska unionens officiella tidning C 30/5

Rådets slutsatser om förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar

2014/C 30/03

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

KONSTATERAR ATT

1. unga män och kvinnor är en viktig resurs för Europa; de utgör en potential för i dag och för framtiden men de står inför många utmaningar såsom arbetslöshet och därtill hörande sociala problem (1); för att ta sig ur den rådande krisen och förhindra liknande problem i framtiden måste alla medlemsstater omedelbart vidta åtgärder för att främja sysselsättning och utbildning för ungdomar samt delaktighet och social integrering av ungdomar,

2. ungdomar som varken arbetar eller studerar (2) kan ställas inför negativa förhållanden, såsom isolering, brist på autonomi, riskbeteenden samt instabil mental och fysisk hälsa, vilket utsätter dem för en högre risk för arbetslöshet och för socialt utanförskap längre fram i livet. Socialt utanförskap för ungdomar, i synnerhet för unga som varken arbetar eller studerar, kan få negativa konsekvenser för ekonomin och medföra betydande kostnader för Europa; under 2011 uppgick den ekonomiska förlusten till följd av ungdomars utestängning från arbetsmarknaden till 153 miljarder euro; detta är en försiktig uppskattning och det motsvarar 1,2 % av EU:s BNP, (3)

3. unga som varken arbetar eller studerar är mer eller mindre utsatta med olika kännetecken och behov; det behövs därför ett individuellt anpassat förhållningssätt för att effektivt och framgångsrikt (åter)integrera dem på arbetsmarknaden, i utbildningssystemet och i samhällslivet,

4. detta förhållningssätt erkänns i rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti, som antogs den 22 april 2013 (4); i denna rekommendation anges att alla ungdomar under 25 år inom en period av fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning ska få ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik (5),

5. kompetenskartan för EU och Cedefops prognoser i fråga om färdigheter kan understödja politiska initiativ för att minska ungdomsarbetslösheten genom att underlätta fastställandet av nya brister i fråga om färdigheter samt trender rörande färdigheter och arbetsmarknadsutsikter,

6. de faktorer som ökar risken för att unga ska befinna sig utan vare sig arbete eller studier är ofta en kombination av personliga, ekonomiska, utbildningsmässiga och sociala förhållanden,

7. ungdomsarbete, frivilligarbete, aktivt medborgarskap samt icke-formellt och informellt lärande kan spela en viktig och kompletterande roll eftersom de skapar mervärde för alla ungdomar, framför allt unga som varken arbetar eller studerar som befinner sig i övergången till arbetsmarknaden, genom att bygga broar mellan utbildnings- och sysselsättningssystemen, kompletterar det formella utbildningssystemet, främjar självförtroende, socialt kapital och personlig utveckling, samt ökar mjuka och tekniska färdigheter som förbättrar anställbarheten,

8. i de gemensamma slutsatserna från EU:s ungdomskonferens, som anordnades av det litauiska ordförandeskapet den 9–12 september 2013, framhålls behovet av att anpassa utbildningen till ungdomars behov och arbetsmarknadens krav, att underlätta övergången från utbildning till sysselsättning och att förbättra villkoren för ungdomars integrering på arbetsmarknaden (6),

ANSER ATT

9. det behövs utvärderingar och bedömningar av befintlig forskning samt av befintliga system och program på lokal, regional, nationell och europeisk nivå som riktar sig till unga som varken arbetar eller studerar för att kartlägga hindren för deras tillgång till tjänster, framför allt för dem som är inaktiva,

10. ungdomspolitiken, och särskilt ungdomsarbete, kan bidra till ett framgångsrikt genomförande av EU-initiativ för att bekämpa ungdomsarbetslöshet och inaktivitet, såsom ungdomssysselsättningspaketet och framför allt ungdomsgarantin; för att uppnå bästa möjliga resultat behövs det således samstämmiga och varandra förstärkande nationella åtgärder och andra politiska instrument,

11. man måste därför sörja för en övergripande strategi och ett sektorsöverskridande samarbete garanteras för att öka den sociala integrationen av unga som varken arbetar eller studerar; det är av avgörande betydelse med sociala investeringar i människors färdigheter och kapacitet under hela livet för att förbättra människor möjligheter till integrering på arbetsmarknaden och i samhället (7); alla politiska instrument, insatser och åtgärder bör samordnas och genomföras på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och många olika intressenter bör delta i utformningen och genomförandet av åtgärder för social integration av ungdomar,

12. förebyggande bör prioriteras för att undvika att antalet unga som varken arbetar eller studerar ökar och för att bryta cykeln av socialt utanförskap mellan generationerna; det behövs förebyggande åtgärder som inbegriper familj, förskola, skolor, särskilt sekundärutbildning och yrkesutbildning, utbildning och aktörer som tillhandahåller icke-formellt lärande, icke-statliga organisationer, särskilt ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare, föräldrar och andra intressenter i syfte att garantera tidiga insatser för att förhindra att ungdomar varken arbetar eller studerar,

13. man måste inom politiska åtgärder beakta olikheten bland unga som varken arbetar eller studerar, så att de vidtas på olika stadier samt har olika syften och mål; det behövs större uppmärksamhet på könsrelaterade skillnader inom utbildningen, på socialpolitik och sysselsättningspolitik samt på ungdomar med särskilda behov,

14. de åtgärder som riktar sig till unga som varken arbetar eller studerar bör vara individanpassade och flexibla samt syfta till att uppnå hållbara långsiktiga positiva resultat på arbetsmarknaden samt (åter)integrering i utbildning, samhällsliv eller socialt liv; arbetet med unga som varken arbetar eller studerar bör omfatta innovativa metoder, peer learning och uppsökande verksamhet,

15. det är mycket viktigt att europeiska struktur- och investeringsfonder, i synnerhet Europeiska socialfonden samt europeiska initiativ och program, inbegripet ungdomssysselsättningsinitiativet och Erasmus+, används på ett effektivt sätt för att främja projekt rörande social integration av ungdomar,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

16. upprätta och vid behov vidareutveckla nationella, regionala och/eller lokala strategier eller program, som genomförandeplaner för ungdomsgarantin, för att öka den sociala integrationen av unga som varken arbetar eller studerar; strategierna bör vara evidensbaserade och bygga på sektorsövergripande samarbete och inbegripa alla relevanta intressenter; utformningen av strategier bör inbegripa diskussioner med målgrupper, planering, genomförande, uppföljning och utvärdering av vilka politiska instrument som är effektiva; man bör vid uppföljningen och utvärderingen av tillgången till de politiska åtgärderna och resultaten beakta genusperspektivet,

På det förebyggande området

17. att främja tillgången till adekvata, överkomliga och tillgångliga tjänster av hög kvalitet, som förskola och barnomsorg, boende, hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster i syfte att förhindra att ungdomar hamnar eller blir kvar i en situation där de varken arbetar eller studerar,

18. främja och investera i ungdomsarbetet och underlätta tillgången för unga som varken arbetar eller studerar till dess tjänster genom att stärka ett sektorsövergripande samarbete mellan relevanta intressenter,

19. fullfölja en övergripande strategi för att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid, vilket inbegriper förebyggande och ingripanden (8),

20. utveckla och tillämpa nya och individanpassade modeller, såsom fristående, uppsökande ungdomsarbete, för att förbättra den sociala integrationen av unga som varken arbetar eller studerar, fullt ut utnyttja ungdomsarbetets potential för att ge ungdomar självförtroende och personlig utveckling samt för att bidra till att minska andelen ungdomar som slutar skolan i förtid, (9)

21. uppmuntra och stödja vägledning av hög kvalitet, däribland information om karriärmöjligheter, rättigheter i arbetslivet, utsikter till sysselsättning och utbildning och möjligheter till fri rörlighet samt mer övergripande rådgivning och stöd till alla ungdomar, framför allt de som riskerar att stå utan både arbete och studier, samt till deras familjer,

22. stärka kapaciteten inom ungdomsorganisationer, ungdomsarbete och andra former av integrering som ett sätt att öka delaktigheten samt använda dessas potential för att främja social integration av unga som varken arbetar eller studerar,

23. uppmuntra lokala initiativ och planer för social sammanhållning för att ta fram särskilda åtgärder som riktar sig till unga som varken arbetar eller studerar i syfte att (åter)integrera dem i deras lokalsamhällen,

24. använda Europeiska ungdomsportalen som en informationsplattform för att informera ungdomar om frågor med anknytning till social integration,

Inom utbildning och icke-formellt lärande

25. öka tillgången till en andra utbildningsmöjlighet och stödja förvärv och/eller utveckling av färdigheter and kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov,

26. främja och öka tillgängligheten i fråga om yrkesrådgivning och -vägledning anpassad till socialt utestängda ungdomars behov under alla faser i livet,

27. senast 2018, i enlighet med nationella omständigheter och särdrag och som medlemsstaterna finner lämpligt, ha inrättat arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande som gör det möjligt för enskilda att utnyttja detta lärande för sina karriärer och för sitt framtida lärande (10),

28. öka tillgången till förskola och barnomsorg samt kvaliteten inom denna; ytterligare stöd bör ges till barn från missgynnade miljöre (11),

29. genomföra Erasmus+-programmet som ett understödjande instrument för att förvärva sociala och medborgerliga kompetenser och färdigheter samt öka ungdomars rörlighet och möjligheter att finna arbete,

Övergången från utbildning till sysselsättning

30. utveckla partnerskap mellan offentliga och privata arbetsförmedlingar, yrkesvägledningstjänster och andra specialiserade ungdomstjänster (icke-statliga organisationer, ungdomsgårdar och -föreningar) som kan göra övergången från arbetslöshet, sysslolöshet eller utbildning till arbete smidig,

31. främja högkvalitativt lärande på arbetsplatsen, som lärlingsutbildning och praktikplatser, som en effektiv åtgärd för att skapa en hållbar övergång från utbildning till arbete, framför allt genom att främja färdigheter som motsvarar arbetsmarknadens behov och förbättra kompetensmatchningen, mot bakgrund av bland annat rådets uttalande om den europeiska alliansen för lärlingsutbildning (12),

32. genomföra åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet, och i synnerhet underlätta övergångar med beaktande av rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti, bland annat genom att utveckla partnerskapsgrundande förhållningssätt (bland annat sådana som inbegriper stödtjänster för ungdomar), tidiga ingripanden och aktivering, understödjande åtgärder för integrering på arbetsmarknaden (vilket inbegriper färdighetsutveckling och arbetsmarknadsrelaterade åtgärder), användning av Europeiska unionens medel och tillgångar samt en fortsatt förbättring av systemen.

På sysselsättningsområdet

33. öka det fullständiga och aktiva deltagandet på arbetsmarknaden med hjälp av aktiva integreringsåtgärder, främja ungdomars kreativitet och innovationsförmåga som egenföretagare, stödja entreprenörskap och en första arbetslivserfarenhet,

34. undanröja hinder, däribland åldersdiskriminering och andra former av diskriminering, för (åter)inträde på arbetsmarknaden, ta itu med olika former av osäkra anställningar och, där så är lämpligt, undersöka möjligheterna att minska lönebikostnaderna för att öka utsikterna till anställning bland ungdomar (13),

35. göra det möjligt för arbetsförmedlingarna att på ett tidigt stadium erbjuda individanpassad vägledning och enskild åtgärdsplanering i samarbete med ungdomsorganisationer och andra parter som erbjuder stöd åt ungdomar, inbegripet särskilt anpassade individuella stödprogram, grundat på principen om ömsesidiga skyldigheter,

36. göra intressenter inom ungdomspolitiken och ungdomar samt ungdomsorganisationer och andra organisationer inom det civila samhället delaktiga i utformningen och genomförandet av lämpliga åtgärder, vilket inbegriper ungdomsgarantin, och särskilt uppmärksamma ungdomsarbetets potential för att upptäcka ungdomar som riskerar att hamna i en situation utan arbete eller studier och upprätta förbindelser mellan dem och tjänsteleverantörer, ge unga intressenter möjlighet att främja och göra reklam för de möjligheter som tillhandahålls genom ungdomsgarantin och andra sysselsättnings- och utbildningsinitiativ,

37. fullt ut bidra till att utveckla Eures till ett verkligt paneuropeiskt arbetsförmedlings- och rekryteringsnätverk inriktat på att ta upp arbetsmarknadens behov inom enskilda medlemsstater med lediga tjänster från både offentliga och privata arbetsförmedlingar samt, om så är befogat, lärlingsutbildningar och praktiktjänstgöring (14),

38. göra det enklare att förena arbete och privat- och familjeliv för att förebygga och motverka hinder mot integrering på arbetsmarknaden, och

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

39. planera för utbyte av bästa praxis genom lämpliga verktyg som står till buds, vilket inbegriper en sammanfattande rapport över bästa praxis i medlemsstaterna beträffande initiativ som syftar till att (åter)integrera unga som varken arbetar eller studerar i sysselsättnings- och utbildningssystem, beakta andra forskningsstudier och initiativ på detta område och sprida resultaten; utnyttja god praxis som utvecklats genom projekt som finansierats av EU-program och EU-fonder (dvs. programmet Aktiv ungdom, handlingsprogram för livslångt lärande, Erasmus+ och Europeiska socialfonden) samt befintliga samarbetsnät inom ungdomspolitiken, som Europeiska kunskapscentret för ungdomspolitik,

40. beakta ett bidrag från ungdomssektorn till den regelbundna, systematiska bedömningen av arbetsmarknadens framtida behov och de färdigheter och kompetenser som krävs,

41. verka och sörja för att framtida EU-program för ungdomar, som Erasmus+, bland sina prioriteringar riktar sig till ungdomar med färre möjligheter, särskild unga som varken arbetar eller studerar,

42. verka för en dialog mellan intressenter som berörs av ungdomsfrågor, med företrädare för ungdomsarbete och företag, inriktad på unga som varken arbetar eller studerar, individuell vägledning för dessa och utveckling av deras sociala färdigheter,

43. möta utmaningar och ge sig i kast med möjliga lösningar för unga som varken arbetar eller studerar vid ett seminarium på hög nivå, grundat på sektorsövergripande samarbete mellan företag, den akademiska världen, offentliga myndigheter, ungdomsintressenter och andra intressenter,

44. fortsätta att följa upp utvecklingen i fråga om utformning, genomförande och resultat av ungdomsgarantin genom sysselsättningskommitténs multilaterala övervakning inom ramen för den europeiska planeringsterminen, analysera konsekvenserna av åtgärder på plats och fortlöpande rapportera om denna utveckling,

45. fortsätta att stödja medlemsstaternas och andra intressenters ansträngningar för att öka utbudet av möjligheter till högkvalitativt lärande på arbetsplatsen, i synnerhet inom ramen för den europeiska alliansen för lärlingsutbildning, samt främja utbyte av bästa praxis och erfarenheter i fråga om on lärlingsutbildningar.

(1) År 2012 saknade 7,5 miljoner ungdomar i Europa i åldrarna 15–24 år sysselsättning och utbildning liksom ytterligare 6,5 miljoner ungdomar i åldrarna 25–29 år. Detta visar på en betydande ökning av det antal ungdomar som klassas som unga som varken arbetar eller studerar. Under 2008 var siffrorna 11 % i åldersgruppen 15–24 år och 17 % i åldersgruppen 25–29 år. År 2012 hade procentandelarna ökat till 13 % respektive 20 % (Eurostat).

(2) Sysselsättningskommittén enades vid mötet den 19 maj 2010 om att man i definitionen av ”ungdomar som varken arbetar eller studerar” ska inbegripa arbetslösa personer (enligt ILO:s definition) som inte studerar och inaktiva personer (ILO:s definition) som inte studerar.

Se http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6602&langId=en

(3) NEETs Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, sidan 2. Eurofound (2012).

Se http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf-format

(4) EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5) Enligt kommissionens meddelande från juni 2013 En uppmaning till insatser mot ungdomsarbetslösheten och Europeiska rådets anslutande slutsatser bör medlemsstater med regioner som har en ungdomsarbetslöshet på över 25 % senast i december 2013 lägga fram en genomförandeplan för ungdomsgarantin och de övriga medlemsstaterna senast 2014.

(6) Gemensamma slutsatser från EU:s ungdomskonferens (Vilnius, den 9–12 september 2013), dok. 14177/13.

(7) Rådets slutsatser av den 20 juni 2013, Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning.

(8) Rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid, EUT C 191, 1.7.2011, s. 1.

(9) Se rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid, EUT C 191, 1.7.2011, s. 1. Ett av de överordnade målen för Europa 2020 som Europeiska rådet har godkänt är att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid till mindre än 10 % och se till att minst 40 % av den yngre generationen har högskoleutbildning eller motsvarande.

(10) Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

(11) Rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld (EUT C 175, 15.6.2011, s. 8).

(12) Rådets uttalande av den 15 oktober 2013 om den europeiska alliansen för lärlingsutbildning.

(13) Se rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 120, 26.4.2013, s. 1), punkt 16.

(14) Kommissionens genomförandebeslut av den 26 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen med avseende på förmedling av lediga platser och platsansökningar och nyinrättandet av Eures-nätverket. EUT L 328, 28.11.2012, s. 21.