MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället

1. Bakgrund

Kommissionen antog sitt direktivförslag [KOM(1997)628 slutlig - 1997/0359 (COD)] den 10 december 1997 [1].

[1] EGT C 108, 7.4.1998, s. 6.

Detta förslag överlämnades till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén den 21 januari 1998.

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 9 september 1998 [2].

[2] EGT C 407, 28.12.1998, s. 30.

Europaparlamentet avgav den 10 februari 1999 sitt yttrande vid första behandlingen enligt medbeslutande förfarandet och antog en lagstiftningsresolution där kommissionens förslag godkändes med förbehåll för ändringsförslagen i denna resolution och där kommissionen uppmanades att ändra sitt förslag i enlighet med dessa ändringsförslag [3].

[3] EGT C 150, 28.5.1999, s. 171.

I enlighet med artikel 251 i EG-fördraget antog kommissionen den 21 maj 1999 ett ändrat förslag där flera av de ändringsförslag som Europaparlamentet hade röstat igenom vid första behandlingen hade införlivats helt eller delvis [4].

[4] EGT C 180, 25.6.1999, s. 6.

I enlighet med artikel 251 i EG-fördraget antog rådet sin gemensamma ståndpunkt om detta förslag till direktiv den 28 september 2000.

Detta meddelande innehåller en redogörelse för kommissionens synpunkter om rådets gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget.

2. Syftet med kommissionens förslag

Syftet med kommissionens förslag är att säkerställa en inre marknad för upphovsrätt och närstående rättigheter med särskild tyngdpunkt på informationssamhällets varor och tjänster (både online och via fysiska medier). Detta förslag anpassar och kompletterar det befintliga EU-regelverket för upphovsrätt så att det svarar mot utmaningarna i samband med den tekniska utvecklingen.

I och med förslaget genomförs dessutom huvudbestämmelserna i de båda nya internationella fördragen, WIPO-fördraget om upphovsrätt (WCT) och WIPO-fördraget om framträdanden och fonogram (WPPT), som antogs den 20 december 1996 under ledning av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO). Detta förslag är nödvändigt för att gemenskapen skall kunna ansluta sig till de nya WIPO-fördragen (parallellt med medlemsstaternas ratificering).

3. Kommentar till rådets gemensamma ståndpunkt

3.1.1. Kommissionens synpunkter - en sammanfattning

Kommissionen är positiv till den gemensamma ståndpunkten, som innehåller merparten av de ändringsförslag som Europaparlamentet lagt fram vid första behandlingen (och som kommissionen godtagit i sitt ändrade förslag). Den gemensamma ståndpunkten ligger alltjämt nära kommissionens ändrade förslag, både till struktur och innehåll. Vissa betydelsefulla ändringar, som har föreslagits av Europaparlamentet och antagits av kommissionen i dess ändrade förslag, har därefter förbättrats i rådets gemensamma ståndpunkt. Den gemensamma ståndpunkten innehåller nu dessutom ytterligare centrala målsättningar till stöd för vissa av Europaparlamentets ursprungliga ändringsförslag, som kommissionen däremot inte hade godtagit i sitt ändrade förslag.

Särskilt begreppet lämplig kompensation i samband med vissa av undantagen (artikel 5.2), kravet på laglig användning när det gäller det obligatoriska undantaget för vissa tillfälliga former av mångfaldigande (artikel 5.1) samt strukturen i bestämmelsen om det rättsliga skyddet i fråga om tekniska åtgärder (artikel 6) behandlas i den gemensamma ståndpunkten på ett sådant sätt att det återspeglar de ändringsförslag som först lades fram av Europaparlamentet. Den gemensamma ståndpunkten är ett balanserat resultat som i många fall innehåller mer subtila och välavvägda lösningar än det ändrade förslaget.

För att underlätta ett snabbt antagande av direktivet - något som är absolut nödvändigt både för den inre marknaden och för uppfyllandet av gemenskapens internationella förpliktelser - har kommissionen godtagit alla rådets ändringar av det ändrade förslaget.

3.2. Ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid första behandlingen

3.2.1. Europaparlamentets ändringsförslag

Vid första behandlingen antog Europaparlamentet 56 förslag till ändringar av Europeiska kommissionens ursprungliga förslag.

Till följd av Europaparlamentets yttrande införde kommissionen flera ändringar i sak i sitt ändrade förslag.

I sitt ändrade förslag införlivade kommissionen 44 av 56 av Europaparlamentets ändringsförslag, antingen helt eller delvis. Det rör sig om följande ändringsförslag: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 24, 29, 31, 33, 34, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 58, 82.

3.2.2. Ändringsförslag från Europaparlamentet som godtagits av kommissionen och införts i den gemensamma ståndpunkten: helt, delvis eller till väsentliga delar

Följande ändringsförslag, som har godtagits av kommissionen i dess ändrade förslag, har bibehållits i rådets gemensamma ståndpunkt: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 24, 29, 33, 34, 36, 37, 38, 39, 42, 44, 45, 46, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 57, 58, 82.

En del av de bibehållna ändringsförslagen har anpassats i mindre utsträckning eller till vissa delar, medan andra har genomgått betydande förändringar, även om det bakomliggande syftet är detsamma som i Europaparlamentets ändringsförslag. Mer omfattande ändringar förklaras nedan.

3.2.3. Ändringsförslag från Europaparlamentet som godtagits av kommissionen, men inte finns med i den gemensamma ståndpunkten

Följande ändringsförslag godtogs av kommissionen i dess ändrade förslag, men har inte införts i rådets gemensamma ståndpunkt: 13, 31, 41 och 55.

I ändringsförslag 13 beträffande det förklarande skälet till rätten till överföring av verk till allmänheten samt rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten, som föreskrivs i artikel 3, hade Europaparlamentet föreslagit ett förtydligande i det aktuella skälet att denna rätt inte omfattar "direkta framställningar och framträdanden". Detta godtogs av kommissionen i dess ändrade förslag. Även om rådet stödde det bakomliggande syftet med detta ändringsförslag i sin gemensamma ståndpunkt, beslöt man att inte hänvisa till dessa villkor, eftersom de skulle kunna orsaka juridisk oklarhet i brist på en gemenskapsomfattande definition. I stället förtydligade rådet den faktiska räckvidden för de rättigheter som omfattas av artikel 3, och som genom detta direktiv harmoniseras i skäl 23 och 24, med hjälp av en positiv beskrivning av de åtgärder som omfattas, där man framhöll att alla andra åtgärder skall uteslutas.

I ändringsförslag 31, som också gäller artikel 3, hade Europaparlamentet uppmanat kommissionen att införa en ny punkt i artikel 3 om hur "enbart tillhandahållandet av de fysiska förutsättningarna" står juridiskt i förhållande till artikel 8, i enlighet med den gemensamma förklaringen i WCT, vilket kommissionen också gjorde (jfr artikel 3.4 i det ändrade förslaget). Rådet beslöt att någon sådan punkt inte behövdes och strök den, dels eftersom den enbart hade en förklarande funktion, dels eftersom motsvarande förklaring redan fanns i skäl 17 i kommissionens ändrade förslag (nu skäl 27).

I ändringsförslag 41 gällande artikel 5.3 a hade Europaparlamentet föreslagit att medlems staterna skulle få tillämpa undantaget för användning i illustrativt syfte inom utbildning och vetenskaplig forskning under förutsättning att rättsinnehavarna erhåller lämplig kompen sation. Detta hade kommissionen godtagit i sitt ändrade förslag. Rådet beslöt att inte införa något sådant villkor av två anledningar: dels har undantaget begränsad räckvidd, dels finns det redan ett liknande undantag i gemenskapens regelverk om upphovsrätt och närstående rättigheter, utan att det nämns något om "lämplig kompensation". Rådet förtydligade emellertid i ett nytt skäl 36 att ingenting hindrade medlemsstaterna från att tillämpa bestämmelserna om undantag eller inskränkningar med förbehåll för kravet på rimlig kompensation. Mot denna bakgrund kan kommissionen ställa sig bakom detta.

I ändringsförslag 55 gällande artikel 8.1 (Sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder) hade Europaparlamentet föreslagit ett tillägg om att sådana sanktioner och rättsmedel också skall förhindra alla ytterligare intrång. Detta antogs av kommissionen. Rådet beslöt att denna formulering inte behövdes och strök den, eftersom bestämmelsen redan innehåller ett krav på att sanktioner skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Kommissionen kan ställa sig bakom denna strykning med tanke på att just formuleringen i artikel 8.1 konsekvent har använts för liknande gemenskapsåtgärder och att rådet nu har infört en liknande formulering i skäl 57.

3.2.4. Skillnader mellan kommissionens ändrade förslag och rådets gemensamma ståndpunkt

Skälen

Rådet har lagt till flera nya skäl och ändrat många av de befintliga för att lägga större tonvikt vid vissa centrala bestämmelser. Det är framför allt begreppen laglig användning och rimlig kompensation (artikel 5) som förklaras i skälen (skäl 33 respektive skäl 35 och 36). Den mekanism som infördes av rådet i artikel 6 (Rättsligt skydd för tekniska åtgärder) för att säkerställa att rättsinnehavarna tillgodoser de legitima intressena hos de personer som har rätt till vissa undantag eller inskränkningar förklaras tämligen ingående i två skäl (skäl 51 och 52). Kommissionen anser att ändringarna i skälen utgör ett klargörande av texten och bidrar till bättre förståelse för den svåra avvägningen mellan olika rättigheter och intressen. Större ändringar i skälen behandlas under respektive bestämmelse.

Artikel 1 (Tillämpningsområde)

Europaparlamentet hade inte kommit med några ändringsförslag till denna bestämmelse vid första behandlingen. Rådet ansåg emellertid att man måste förtydliga hur bestämmelserna i detta direktiv förhöll sig till redan befintliga direktiv gällande upphovsrätt och närstående rättigheter.

När det gäller artikel 1.2 antog rådet formuleringen i det ändrade förslaget med undantag för ordet "specific" (gäller ej den svenska texten), som ströks med kommissionens godkännande. Kommissionen var införstådd med att det fanns ett behov att förtydliga hur detta direktiv förhöll sig till gemenskapens regelverk och godtog att ordet "specific" kunde ha orsakat tveksamhet. Med införandet av skäl 20 råder det ingen tvekan om förhållandet till gemenskapens regelverk, och bestämmelserna i de befintliga direktiven kommer att tillämpas om inget annat uttryckligen föreskrivs (som i artikel 11).

Artikel 3 (Rätten till överföring av verk till allmänheten och rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten)

Denna artikel har fått en ny titel för att förtydliga direktivets räckvidd när det gäller rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten. I detta hänseende skall det skiljas från rätten till överföring av verk till allmänheten.

I skäl 23 och 24 behandlas rätten till överföring till allmänheten respektive rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten som avses i artikel 3.2.

Europaparlamentets ändringsförslag 13 och 31, som godtagits av kommissionen i dess ändrade förslag men inte av rådet, har redan behandlats under föregående rubrik.

Artikel 4 (Spridningsrätt)

Rådet har omformulerat texten i denna artikel en aning för att den skall vara förenlig med definitionen i artiklarna 2 och 3 samt med gemenskapens regelverk om upphovsrätt och närstående rättigheter. Dessutom har tillägg gjorts i skäl 28 och 29, som förtydligar förhållandet till direktiv 92/100/EEG [5]. När det gäller direktiv 92/100/EEG fastslås i skäl 28 att spridningsrätten inte påverkar bestämmelserna om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och enligt skäl 29 är principen om konsumtion av rättigheter inte tillämplig på rättigheter som rör uthyrning och utlåning.

[5] EGT L 346, 27.11.92, s. 61.

Artikel 5 (Undantag och inskränkningar från artiklarna 2, 3 och 4)

Artikel 5.1

Artikel 5.1 innehåller det enda obligatoriska undantaget från rätten till mångfaldigande för mellanhänder och andra under vissa begränsade omständigheter när det gäller särskilda former av mångfaldigande. I sitt ändrade förslag införlivade kommissionen till viss del Europaparlamentets ändringsförslag 33. I rådets gemensamma ståndpunkt har denna bestämmelse ändrats och förbättrats ytterligare. Flera andra villkor måste emellertid fortfarande vara uppfyllda innan undantaget kan tillämpas. Orden "nödvändig" och "i övergångs- eller kompletteringssyfte", som införlivades i det ändrade förslaget med anledning av Europaparlamentets ändringsförslag 33, har bibehållits. För att undantaget skall vara tillämpligt måste mångfaldigande utgöra en väsentlig del i en teknisk process och antingen vara flyktigt eller också utgöra ett inkluderande av underordnad betydelse. Rådet skiljer också mellan processer vars enda syfte är att möjliggöra antingen en överföring i ett nät mellan tredje parter via en mellanhand (oavsett hur mottagaren använder överföringen) och processer vars enda syfte är att möjliggöra en laglig användning av ett verk eller annat alster. I skäl 33 i den gemensamma ståndpunkten finns nu en definition om när en användning bör anses laglig. Genom att följa en linje där man tar hänsyn till hur ett verk kan komma att användas ligger den gemensamma ståndpunkten nu närmare Europaparlamentets ändringsförslag 33. Dessutom har vissa element från direktivet om elektronisk handel [6] lagts till i skäl 33 och mindre redaktionella ändringar gjorts i skäl 16.

[6] EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

Artikel 5.2 och 5.3

I linje med kommissionens ändrade förslag innehåller artikel 5.2 och 5.3 en uttömmande, men frivillig lista över undantag och inskränkningar från rätten till mångfaldigande och rätten till överföring av verk till allmänheten respektive rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten. Rådet har emellertid lagt till ett antal nya undantag och inskränkningar av mindre omfattning.

Rådet hade godtagit Europaparlamentets ändringsförslag (34, 36, 37 och 41) i kommissionens ändrade förslag, där tillämpningen av vissa undantag eller inskränkningar kopplas till ett krav på att rättsinnehavarna får lämplig kompensation. Det ändrade förslaget ger ingen ledning om vad "lämplig kompensation" innebär och detta har rådet nu justerat i skäl 35. Enligt ett nytt skäl 36 får medlemsstaterna dessutom bestämma om rimlig kompensation oavsett vilka undantag eller inskränkningar de väljer, även när detta inte är något uttryckligt krav enligt direktivet. Denna princip gäller nu för tre av undantagen och inskränkningarna, som dels rör reprografi (fotokopiering (artikel 5.2 a) och privatkopiering (artikel 5.2 b)), dels mångfaldigande av sändningar som utförs av vissa sociala institutioner med icke-kommersiella syften, vilket är ett nytt undantag eller en ny inskränkning som införts av rådet (artikel 5.2 e).

Rådets ändringar av befintliga undantag och inskränkningar

I ändringsförslag 36 och 37 hade Europaparlamentet föreslagit att analog och digital privatkopiering får ske under förutsättning att rättsinnehavarna erhåller lämplig kompensation, men också att de skall behandlas separat. Dessa ändringar hade antagits i artikel 5.2 b och 5.2 ba i kommissionens ändrade förslag. Rådet godtog visserligen att lämplig kompensation skulle utgå vid privatkopiering, men ansåg att det inte skulle göras någon åtskillnad mellan analog och digital inspelning. Artikel 5.2 b och 5.2 ba slogs därför samman till vad som nu har blivit artikel 5.2 b, där det finns en hänvisning till mångfaldigande "på alla typer av medier". Enligt skäl 38 och 39 bör vederbörlig hänsyn tas till skillnaderna mellan analog och digital privatkopiering. Rådet har dessutom strukit det ändrade förslagets hänvisning till privat bruk som "rent privat bruk", eftersom man ansåg att det var en alltför snäv tolkning av termen av "privat bruk". Rådet antog slutligen uttrycket "för en fysisk persons privata bruk" för att täcka in mångfaldigande som antingen görs av en fysisk person eller också för dennes räkning.

I ändringsförslag 38 hade Europaparlamentet föreslagit en begränsning av artikel 5.2 c (som gäller bibliotek och liknande institutioner) till särskilda fall av mångfaldigande (i arkiverings- eller bevarandesyfte), men förespråkade däremot flexibilitet när det gäller vem som har rätt att utnyttja dessa undantag. Detta antogs i kommissionens ändrade förslag. I den gemensamma ståndpunkten föredrog emellertid rådet en uttömmande lista över de institutioner som har rätt till detta undantag (bibliotek, utbildningsanstalter och museer som är tillgängliga för allmänheten samt arkiv) samt mer flexibilitet när det gäller syftet med mångfaldigandet, som nu också får utföras annat än i arkiverings- eller bevarandesyfte under förutsättning att det inte ger någon ekonomisk eller kommersiell vinning.

Rådet accepterade också undantaget eller inskränkningen för radio- och televisionsföretag (artikel 5.2 d), som införts av kommissionen till följd av Europaparlamentets ändringsförslag 39. Rådet ändrade emellertid texten för att den skulle följa formuleringen i artikel 11a i Bernkonventionen genom att ersätta ordet "upptagningar" med "inspelningar". I det nya skälet 41 klargörs också att termen "med hjälp av egen utrustning" innefattar en person som agerar på radio- och televisionsföretagets vägnar.

Ytterligare ändringar har gjorts i artikel 5.3 c om användning av skyddade verk eller andra alster, särskilt i samband med nyhetsrapportering (bl.a. för att denna artikel skall vara mer i linje med Bernkonventionen). Rådet behöll emellertid kravet på att källan skall anges (när detta är möjligt), vilket hade införts genom ändringsförslag 43.

Artikel 5.3 b och 5.3 e som bygger på Europaparlamentets ändringsförslag 42 respektive 45 har båda godtagits praktiskt taget oförändrade i den gemensamma ståndpunkten.

Europaparlamentets ändringsförslag 41 godtogs av kommissionen i dess ändrade förslag, men däremot inte av rådet, vilket redan har behandlats under föregående rubrik.

Nya undantag och inskränkningar

I artikel 5.2 har rådet lagt till en punkt e för att möjliggöra mångfaldigande av radio- och televisionssändningar, så att dessa skall kunna ses eller höras av boende på vissa icke-kommersiella sociala institutioner.

När det gäller artikel 5.3 har rådet lagt till nya undantag och inskränkningar i fråga om användning av politiska tal samt utdrag ur offentliga föreläsningar eller liknande verk (artikel 5.3 f), användning under religiösa högtidligheter eller officiella högtidligheter som anordnas av en offentlig myndighet (artikel 5.3 g), användning av verk avsedda att vara stadigvarande placerade på allmän plats (artikel 5.3 h), inkluderande av underordnad betydelse av ett verk eller annat alster som del i ett annat material (artikel 5.3 i), användning i syfte att annonsera en offentlig utställning eller försäljning av konstnärliga verk (artikel 5.3 j), användning i karikatyr-, parodi- eller pastischsyfte (artikel 5.3 k), användning i samband med demonstration eller reparation av utrustning (artikel 5.3 l), användning av ett konstnärligt verk i form av en byggnad eller en ritning eller plan av en byggnad i syfte att rekonstruera denna byggnad (artikel 5.3 m), viss användning i lokalerna hos allmänna bibliotek och liknande institutioner i forskningssyfte eller för privata studier, och som inte omfattas av köpe- eller licensvillkor (artikel 5.3 n), och slutligen användning i vissa andra fall av mindre betydelse där undantag eller inskränkning redan finns enligt nationell lagstiftning, förutsatt att de endast berör analog användning och inte påverkar den fria rörligheten för varor och tjänster, om inte annat föreskrivs i övriga undantag och inskränkningar (artikel 5.3 o).

Artikel 6 (Förpliktelser i fråga om tekniska åtgärder)

I konsekvens med kommissionens ändrade förslag har rådet behållit strukturen i artikel 6 i enlighet med Europaparlamentets ändringsförslag 49-54. Rådet har gjort mindre redaktionella ändringar i de två första punkterna för att förtydliga texten och har strukit orden "som är utformat för att skydda någon upphovsrätt eller ... direktiv 96/9" och "otillåtet", eftersom de redan nämns i definitionen i stycke 3.

Avvägningen mellan det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder respektive undantagen (artikel 5) har varit en av de känsligaste och svåraste frågorna i detta direktiv. Denna fråga har Europaparlamentet behandlat i ändringsförslag 47. Enligt Europaparlamentet skall det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder alltid ha företräde över de undantag som anges i artikel 5. Detta hade kommissionen inte accepterat i sitt ändrade förslag. Kommissionen följde linjen från sitt första förslag, som innebär att endast tekniska åtgärder som utformats för att förebygga eller hindra intrång i någon upphovsrätt skall skyddas. I detta hänseende har rådet kommit fram till en rimlig kompromiss, som ligger mittemellan Europaparlamentets ändringsförslag 47 och kommissionens ändrade förslag, och man har där tagit hänsyn till både rättsinnehavarna och de personer som har rätt till undantag. Under vissa omständigheter har medlemsstaterna möjlighet att ingripa (antingen obligatoriskt eller också enligt eget gottfinnande) för att se till att de personer som har rätt till undantag också har möjlighet att utnyttja detta.

Den definition av skyddade tekniska åtgärder som ges i artikel 6.3 i den gemensamma ståndpunkten är vidare än i kommissionens ändrade förslag. Denna definition har en dubbel effekt.

Den innebär för det första att artikel 6.1 ger ett skydd mot ett kringgående av samtliga tekniska åtgärder om personen som utför kringgåendet känner till eller har skälig anledning att anta att han eller hon utför en sådan handling.

För det andra skall medlemsstaterna enligt artikel 6.2, som överensstämmer med Europaparlamentets ändringsförslag 47, ge tillfredsställande rättsligt skydd mot relevanta kringgående åtgärder. Denna bestämmelse kommer sannolikt att få till följd att rättsinnehavarna får betydande kontroll över de åtgärder som anges i artikel 6.2. Kommissionen kan ställa sig bakom denna lösning, eftersom alla andra alternativ skulle ha inneburit en hög risk för missbruk och piratkopiering.

Som en motvikt till detta omfattande skydd har rådet lagt till en ny punkt 4 under artikel 6 samt nya skäl gällande tolkningen (51 och 52), där man beaktar rättsinnehavarnas rättigheter samt alla andra parters legitima intressen. Detta gäller framför allt personer som har rätt till undantag eller inskränkningar inom ramen för det skydd som anges i artikel 6.1.

Enligt artikel 6.4 första stycket måste rättsinnehavarna ge personer som har rätt att utnyttja undantag eller inskränkningar enligt detta stycke (artikel 5.2 a, 5.2 c-e, 5.3 a-b eller 5.3 e) möjlighet att utnyttja dessa undantag eller inskränkningar, antingen frivilligt eller också genom avtal med andra berörda parter. I avsaknad av frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att det finns praktiska möjligheter till detta.

Enligt artikel 6.4 andra stycket är skyddet mer omfattande när det gäller privatkopiering. Detta är i linje med vad kommissionen hade föreslagit i sitt ändrade förslag (artikel 5.2 ba) och Europaparlamentet i ändringsförslag 37, även om detta inte stod i artikel 6. I andra stycket fastslås att medlemsstaterna, i avsaknad av frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, får (men inte måste) vidta lämpliga åtgärder för att se till att rättsinnehavarna möjliggör privatkopiering i enlighet med artikel 5.2 b för personer som har rätt att utnyttja ett undantag eller en inskränkning. Mot bakgrund av den skada som privatkopiering och i synnerhet digital privatkopiering kan orsaka rättsinnehavarna har det införts en hänvisning till artikel 5.5, det s.k. trestegstestet. Av texten framgår också att sådana åtgärder inte får hindra rättsinnehavarna från att vidta åtgärder för att begränsa antalet exemplar vid mångfaldigandet.

I artikel 6.4 fjärde stycket fastställs att överenskomna avtalsvillkor gällande verk eller andra alster som gjorts tillgängliga på begäran skall ha företräde över bestämmelserna i denna punkt. Enligt artikel 6.4 femte stycket skall denna punkt också gälla i tillämpliga delar för tekniska åtgärder som används inom ramen för direktiv 92/100/EEG och 96/9/EG.

Kommissionen anser att rådets lösningar på de svåra frågor som behandlas i artikel 6, och i synnerhet hur denna artikel förhåller sig till artikel 5, utgör ett betydande framsteg i arbetet för att säkerställa ett effektivt och lämpligt skydd för rättsinnehavarna, utan att man för den skull ignorerar de legitima intressena hos de personer som har rätt till undantag. Kommissionen ställer sig därför helt bakom denna lösning.

Artikel 7 (Förpliktelser beträffande information om rättighetsförvaltning)

Formuleringen i artikel 7 har ändrats något för att ligga närmare de relevanta bestämmelserna i WCT och WPPT.

Artikel 8 (Sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder)

Europaparlamentets ändringsförslag 55, som hade godtagits av kommissionen i dess ändrade förslag men inte av rådet, har redan behandlats under föregående rubrik.

I artikel 8.2 i den gemensamma ståndpunkten förtydligas medlemsstaternas åligganden när det gäller sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder. Där görs också ett tillägg om möjligheten att beslagta illegala anordningar, produkter eller komponenter enligt artikel 6.2. En liknande formulering har lagts till i skäl 57.

Artikel 8 innehåller en ny punkt 3, som förklaras ytterligare i ett nytt skäl 58. Enligt denna bestämmelse skall medlemsstaterna se till att rättsinnehavare har möjlighet att begära ett föreläggande gentemot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av en tredje part för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet. Denna möjlighet skall finnas oavsett om mellanhändernas åtgärd är laglig eller ej. Kommissionen välkomnar detta värdefulla förtydligande.

Artikel 9 (Fortsatt tillämpning av andra rättsliga bestämmelser)

Med anledning av Europaparlamentets ändringsförslag 11 innehöll det ändrade förslaget ett nytt skäl 13a om att detta direktiv inte skall tillämpas på mönster. Detta förslag har antagits av rådet, även om texten har ändrats en aning. För att skapa juridisk klarhet innehåller den gemensamma ståndpunkten en bestämmelse om att direktivet skall tillämpas utan att detta påverkar tillämpningen inom andra områden. I detta hänseende är det förenligt med gemenskapens regelverk om upphovsrätt och närstående rättigheter.

Artikel 10 (Tillämpning i tiden)

Rådet har strukit delar av artikel 9.3 och hela 9.4, eftersom man ansåg att frågor rörande avtal inte skulle harmoniseras inom ramen för detta direktiv. Återstoden av artikel 9.3 (Behandling av förvärvade rättigheter) i kommissionens ändrade förslag har slagits samman med artikel 9.2 (Behandling av avslutade handlingar). Kommissionen kan godta dessa ändringar.

Artikel 11 (Tekniska anpassningar)

Artikel 11.2 i den gemensamma ståndpunkten innehåller en ändring av artikel 3.2 i direktiv 93/98/EEG, som därigenom anpassas till artikel 17 i WPPT, bestående i att en andra mening har lagts till i den nuvarande punkten. För att begränsa effekterna av denna ändring har man dessutom lagt till ett andra stycke, där det fastställs att detta inte innebär att rättigheterna åter blir skyddade för fonogram som har överförts till allmänheten om skyddstiden har löpt ut innan ändringen träder i kraft.

Artikel 12 (Slutbestämmelser)

Det som tidigare var punkt 1 i denna bestämmelse har blivit en ny, separat artikel (artikel 13). Översynsklausulen, som nu finns i artikel 12.1, är mer detaljerad och inriktad på att åstadkomma en effektivare bedömning av direktivets tillämpning. Slutligen har redaktionella ändringar gjorts i artikel 12.3 och 12.4 om kontaktkommittén.

Artikel 13 (Genomförande)

När det gäller tidsfristen för genomförandet var datumet "senast den 30 juni 2000" som angavs i kommissionens ändrade förslag inte längre relevant, eftersom detta datum redan hade passerat. Rådet har ersatt detta datum med en genomförandeperiod på två år. Kommissionen skulle ha föredragit en kortare period, men kan godta detta.

4. Slutsatser

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten, som antogs enhälligt med en nedlagd röst, utgör en viktig kompromiss med hänsyn till informationssamhället och att man har lyckats åstadkomma rätt balans mellan alla rättigheter och berörda intressen. Den gemensamma ståndpunkten avspeglar majoriteten av Europaparlamentets ändringsförslag och följer samtidigt kommissionens ändrade förslag till struktur och innehåll. Kommissionen kan helt och hållet ställa sig bakom rådets gemensamma ståndpunkt.