Förslag till rådets beslut om ingående på gemenskapens vägnar av Samarbetsavtalet om skydd och hållbart utnyttjande av Donau (96/C 288/05) KOM(96) 269 slutlig - 96/0184(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 15 juli 1996)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BELSLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s.1 tillsammans med artikel 228.2 första meningen och artikel 228.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och

med beaktade av följande:

Kommissionen har på gemenskapens vägnar deltagit vid förhandlingarna i en arbetsgrupp som upprättats i syfte att förbereda ett samarbetsavtal om skydd och hållbart utnyttjande av Donau.

Detta avtal undertecknades på gemenskapens vägnar i Sofia (Bulgarien) den 29 juni 1994.

Ändamålet med detta avtal är att fastställa ramar för sådant bilateralt eller multilateralt samarbete som påbörjats för att skydda vattenmiljön, förebygga och bemästra föroreningen av Donau samt säkerställa ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna för länderna utmed floden.

Gemenskapen har beslutat om åtgärder på det område som omfattas av avtalet och bör i dessa frågor verka på internationell nivå.

I enlighet med artikel 130r bidrar gemenskapens politik på miljöområdet till en fortsatt strävan mot de mål för bevarande, skydd och kvalitetsförbättring av miljön, för skydd av människors hälsa samt för varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna som på internationell nivå kan leda till en hållbar utveckling, och för främjande av åtgärder för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

Gemenskapens miljöpolitik i sin helhet syftar till en hög skyddsnivå och grundas på principerna om försiktighet och förebyggande åtgärder, principen om att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan samt principen om att den som skadar miljön skall betala.

Inom ramen för sina respektive befogenheter samarbetar gemenskapen och medlemsstaterna med tredje land och behöriga internationella organisationer.

Gemenskapens ingående av avtalet bidrar till att förverkliga de mål som fastställs i artikel 130r i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Samarbetsavtalet om skydd och hållbart utnyttjande av Donau godkänns på gemenskapens vägnar. Avtalstexten återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande är bemyndigad att utse den eller de personer som skall ha befogenhet att deponera godkännandeinstrumentet hos Rumäniens regering i enlighet med artikel 26 i avtalet.

KONVENTION om samarbete för skydd och ett hållbart utnyttjande av Donau (Donauskyddskonventionen)

INNEHÅLL

Sida

Ingress .......... 21

Del I: Allmänna bestämmelser .......... 21

Artikel 1: Definitioner .......... 21

Artikel 2: Samarbetets mål och allmänna principer .......... 22

Artikel 3: Räckvidd .......... 22

Artikel 4: Samarbetsformer .......... 23

Del II: Multilateralt samarbete .......... 23

Artikel 5: Förebyggande, kontroll och minskning av gränsöverskridande påverkan .......... 23

Artikel 6: Särskilda åtgärder för skydd av vattenresurserna .......... 23

Artikel 7: Begränsningar av utsläppen; mål och kriterier för vattenkvaliteten .......... 24

Artikel 8: Mätning av utsläppen, åtgärdsprogram och rapporter om framsteg .......... 24

Artikel 9: Program för undersökning och kontroll .......... 25

Artikel 10: Rapporteringsskyldighet .......... 25

Artikel 11: Samråd .......... 26

Artikel 12: Informationsutbyte .......... 26

Artikel 13: Sekretesskydd för överlämnad information .......... 26

Artikel 14: Information till allmänheten .......... 27

Artikel 15: Forskning och utveckling .......... 27

Artikel 16: Meddelande-, varnings- och alarmsystem, beredskapsplaner .......... 27

Artikel 17: Ömsesidigt bistånd .......... 28

Del III: Internationell kommission .......... 28

Artikel 18: Inrättande, uppgifter och befogenheter .......... 28

Artikel 19: Övergångsbestämmelser rörande Bukarestdeklarationen .......... 28

Del IV: Bestämmelser om förfarande och slutbestämmelser .......... 29

Artikel 20: Bilagornas giltighet .......... 29

Artikel 21: Redan ingångna avtal och tilläggsavtal .......... 29

Artikel 22: Parternas konferens .......... 29

Artikel 23: Ändringar av konventionen .......... 29

Artikel 24: Biläggande av tvister .......... 30

Artikel 25: Undertecknande .......... 30

Artikel 26: Ratificering, godtagande eller godkännande .......... 30

Artikel 27: Ikraftträdande .......... 30

Artikel 28: Anslutning och medverkan .......... 30

Artikel 29: Frånträdande .......... 31

Artikel 30: Depositariens funktioner .......... 31

Artikel 31: Giltiga texter, deposition .......... 31

Bilaga I:

Del 1: Bästa tillgängliga teknik .......... 31

Del 2: Största möjliga miljöhänsyn .......... 32

Bilaga II: Industri sektorer och farliga ämnen .......... 32

Del 1: Förteckning över industrisektorer och företag .......... 32

Del 2: Vägledande förteckning över farliga ämnen och grupper av ämnen .......... 34

Bilaga III: Allmänna riktlinjer för mål och kriterier för vattenkvaliteten .......... 35

Bilaga IV: Stadga för Internationella kommissionen till skydd av Donau .......... 36

Bilaga V: Skiljeförfarande .......... 38

INGRESS

PARTERNA,

som är fast beslutna att stärka sitt samarbete om vattenförsörjningen när det gäller vattenskydd och vattenanvändning,

som känner oro för de uppkomna negativa effekter på Donaustaternas miljö, ekonomier och välstånd som hotar på kort och lång sikt på grund av de förändrade villkoren för vattentillståndet i Donaubäckenet,

som starkt betonar nödvändigheten av att stärka de nationella och internationella åtgärderna för att förebygga, kontrollera och minska den avsevärda gränsöverskridande påverkan som utsläppen av farliga ämnen och näringsämnen har på vattenmiljön i Donaubäckenet, varvid vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas även åt Svarta havet,

som lovordar de åtgärder som redan vidtagits på nationella initiativ i Donauländerna samt i det bilaterala och multilaterala samarbetet, liksom de ansträngningar som redan gjorts av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa och av Europeiska unionen i samband med Europeiska säkerhetskonferensens (ESK) för att främja bilateralt och multilateralt samarbete, för att förebygga och kontrollera gränsöverskridande föroreningar samt för att åstadkomma en hållbar vattenförsörjning och ett rationellt utnyttjande och bevarande av vattenresurserna,

som särskilt hänvisar till Konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar av den 17 mars 1992, och till det befintliga bilaterala och multilaterala samarbetet mellan Donaustaterna, vilket kommer att fortsätta och på lämpligt sätt beakta samarbetet mellan alla Donaustater, samt till konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar av den 21 april 1992,

som eftersträvar att varaktigt förbättra och skydda Donau och vattendragen i dess upptagningsområde, särskilt i gränsöverskridande områden, och att åstadkomma en hållbar vattenförsörjning, varvid hänsyn på lämpligt sätt bör tas till Donaustaternas intressen när det gäller vattenanvändningen och till skyddet av den marina miljön i Svarta havet,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

DEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

I denna konvention används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) Donaustaterna: de suveräna stater som har en betydande andel av Donaus vattenområde. Med betydande andel avses en andel som överstiger 2 000 km² av hela vattenområdet.

b) Donaus vattenområde: hela det hydrologiska flodområdet i den mån parterna har en andel i det.

c) gränsöverskridande påverkan: varje skadlig påverkan av betydelse för flodmiljön som uppkommit genom en förändring av villkoren för vattnet på grund av mänsklig aktivitet och som sträcker sig utöver ett område som lyder under en parts jurisdiktion. Sådana förändringar kan påverka liv och egendom, säkerheten för anläggningar och det berörda hydrologiska ekosystemet.

d) farliga ämnen: ämnen som har toxiska, cancerogena, mutagena, teratogena eller bioackumulativa effekter, särskilt sådana som är beständiga och har en betydande skadlig inverkan på levande organismer.

e) ämnen farliga för vatten: ämnen vars farlighet för vattenresurserna är exceptionellt stor, så att hanteringen av dem kräver särskilda förebyggande och skyddande åtgärder.

f) punktkällor och diffusa källor till vattenföroreningar: källor till skadliga ämnen och näringsämnen vars inflöde i vattendragen orsakas antingen av lokalt beslutade utsläpp (punktkällor) eller av diffusa effekter som är vitt utspridda över hela vattenområdet (diffusa källor).

g) vattenbalansen: det förhållande som beskriver den naturliga vattenförsörjningen i ett helt flodbäcken i dess beståndsdelar (nederbörd, avdunstning och avrinning över och under markytan). Däri ingår även sådana faktorer som beror på människans pågående ingrepp i form av vattenanvändning och påverkan på vattenkvantiteten.

h) samordnade data: sammanställda datauppgifter som härleds från vattenbalansen uppströms i den mån de utgör relevanta ingångsdata som krävs för att fastställa vattenbalansen nedströms och Donaus allmänna vattenbalans. Härvid täcker dessa uppgifter komponenterna i vattenbalansen för alla viktigare gränsöverskridande vattendrag i Donaus vattenområde. Samordnade data avser ett genomsnitt av de gränsöverskridande vattendragen där dessa markerar, passerar eller är belägna nära gränserna mellan parterna.

i) Internationell kommission: den organisation som inrättas genom artikel 18 i denna konvention.

Artikel 2

Samarbetets mål och allmänna principer

1. Parterna skall sträva efter att uppnå målen för en hållbar och rättvis vattenförsörjning, bl.a. genom att så långt som möjligt bevara, förbättra och rationellt utnyttja ytvattnet och grundvattnet i vattenområdet. Parterna skall vidare göra alla ansträngningar för att bekämpa de faror som uppkommer vid olyckshändelser där ämnen som är farliga för Donaus vatten är inblandade samt de risker som finns vid översvämning och islossning. De skall dessutom sträva efter att försöka bidra till att minska den mängd föroreningar som rinner ut i Svarta havet och som kommer från vattenområdet.

2. Parterna skall enligt bestämmelserna i denna konvention samarbeta i grundläggande frågor om vattenförsörjningen och vidta alla lämpliga rättsliga, administrativa och tekniska åtgärder för att så långt möjligt bevara och förbättra det nuvarande tillståndet för miljö- och vattenkvaliteten i Donau och för vattendragen i dess vattenområde, samt så långt möjligt undvika och minimera eventuella skadliga konsekvenser och förändringar som uppstår eller kan uppstå.

3. Parterna skall därför, med hänsyn till att åtgärder för att minska vattenföroreningarna och utnyttja vattnet på ett rationellt och hållbart sätt är mycket angelägna, göra lämpliga prioriteringar och stärka, harmonisera och samordna de åtgärder som pågår och planeras på nationell och internationell nivå i hela Donaubäckenet för att Donau skall kunna utvecklas på ett hållbart sätt och dess miljö skyddas. Detta mål är särskilt inriktat på att säkerställa en hållbar användning av vattenresurserna för kommunalt och industriellt bruk och för jordbruket, liksom på att bevara och restaurera ekosystemen samt på att tillmötesgå även andra krav som gäller folkhälsan.

4. Principen "förorenaren betalar" och principen om förebyggande åtgärder utgör grunden för alla åtgärder till skydd av Donau och dess vattenområde.

5. Samarbetet om vattenförsörjningen skall vara inriktat på en hållbar vattenförsörjning, dvs. på kriterier för en stabil och miljömässigt sund utveckling som samtidigt syftar till att

- bevara livskvaliteten totalt sett,

- bibehålla en fortsatt tillgång till naturresurserna,

- undvika varaktiga miljöskador och skydda ekosystemen,

- ha en förebyggande inriktning.

6. Tillämpningen av denna konvention får under inga omständigheter medföra någon märkbar direkt eller indirekt ökning av påverkan på flodens miljö.

7. Varje part har rätt att besluta om och vidta strängare åtgärder än de som följer av bestämmelserna i denna konvention.

Artikel 3

Räckvidd

1. Denna konvention gäller för Donaus vattenområde så som det är definierat i artikel 1 b.

2. Följande planerade verksamheter och pågående åtgärder skall särskilt vara föremål för denna konvention i den mån de har eller kan få gränsöverskridande påverkan:

a) Utsläpp av avloppsvatten, tillförsel av näringsämnen och farliga ämnen både från punktkällor och diffusa källor samt värmeutsläpp.

b) Planerade verksamheter och åtgärder för vattenbyggnadsarbeten, särskilt reglering och kontroll av avrinningen och uppdämningen av vattendragen, för kontroll av översvämningar och minskning av riskerna vid islossning, liksom inverkan på avrinningssystemet från de anläggningar som är belägna i eller vid vattendraget.

c) Andra planerade verksamheter och åtgärder för vattenanvändning, t.ex. utnyttjande av vattenkraft, avledning av vatten och vattentäkt.

d) Driften av befintliga vattenbyggnadstekniska anläggningar, t.ex. reservoarer, vattenkraftverk; åtgärder för att förhindra påverkan på miljön, däribland en försämring av de hydrologiska betingelserna, erosion, abrasion, översvämning och avlagringar; åtgärder för att skydda ekosystemen.

e) Hanteringen av för vatten farliga ämnen och förebyggande åtgärder vad gäller olyckor.

3. Denna konvention är tillämplig på fisket och sjöfarten på inre vattenvägar i den mån dessa verksamheter medför problem när det gäller att skydda vattnet från föroreningar.

Artikel 4

Samarbetsformer

Formerna för samarbete enligt denna konvention är i regel följande:

a) Samråd och gemensamma aktiviteter inom ramen för Internationella kommissionen enligt bestämmelserna i denna konvention.

b) Utbyte av information om bilaterala och multilaterala avtal, rättsliga regleringar och åtgärder vad gäller vattenförsörjningen; utbyte av rättsakter, direktiv och andra publikationer; annat informations- och erfarenhetsutbyte.

DEL II MULTILATERALT SAMARBETE

Artikel 5

Förebyggande, kontroll och minskning av gränsöverskridande påverkan

1. Parterna skall utarbeta, besluta om och genomföra relevanta rättsliga, administrativa och tekniska åtgärder och se till att de nationella förutsättningar och den grund som krävs för att säkerställa ett effektivt skydd av vattenkvaliteten och ett hållbart utnyttjande av vattnet föreligger, och därvid även förebygga, kontrollera och minska de gränsöverskridande påverkningarna.

2. I detta syfte skall parterna individuellt eller tillsammans vidta främst de åtgärder som anges nedan:

a) Redovisa tillståndet för de naturliga vattenresurserna i Donaus vattenområde enligt de parametrar för kvantitet och kvalitet som man enats om, inbegripet den tillhörande metodiken.

b) Utfärda rättsliga föreskrifter som anger de krav och tidsfrister som måste vara uppfyllda vid utsläpp av avloppsvatten.

c) Utfärda rättsliga föreskrifter för hantering av ämnen som är farliga för vatten.

d) Utfärda rättsliga föreskrifter för minskning av tillflödet av näringsämnen och farliga ämnen från diffusa källor, särskilt för användandet av näringsämnen, växtskyddsmedel och pesticider i jordbruket.

e) I syfte att harmonisera dessa bestämmelser på en hög skyddsnivå och genomföra motsvarande åtgärder på ett samordnat sätt skall parterna beakta de resultat och förslag som läggs fram av Internationella kommissionen.

f) Parterna skall samarbeta och vidta lämpliga åtgärder för att undvika gränsöverskridande påverkan av avfall och farliga ämnen, särskilt från transporter.

Artikel 6

Särskilda åtgärder för skydd av vattenresurserna

Parterna skall vidta lämpliga åtgärder i syfte att undvika eller minska gränsöverskridande påverkan och i syfte att hållbart och rättvist utnyttja vattenresurserna samt bevara de ekologiska resurserna, särskilt genom att

a) redovisa de grundvattenresurser som måste skyddas på lång sikt och de skyddszoner som är värdefulla för den befintliga eller framtida dricksvattenförsörjningen,

b) undvika förorening av grundvattenresurserna, särskilt dem som på lång sikt är förbehållna dricksvattenförsörjningen, i synnerhet föroreningar som är orsakade av nitrater, växtskyddsmedel och pesticider och andra farliga ämnen,

c) genom förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder minimera riskerna för föroreningar genom olyckshändelse,

d) beakta den eventuella inverkan på vattenkvalitet av planerade och pågående åtgärder enligt artikel 3.2,

e) bedöma vikten av olika biotopa element för flodens ekologi och föreslå åtgärder för att förbättra de ekologiska betingelserna för vattnet och strandmiljön.

Artikel 7

Begränsning av utsläppen: mål och kriterier för vattenkvaliteten

1. Parterna skall med beaktande av Internationella kommissionens förslag fastställa gränsvärden för utsläppen från enskilda industrisektorer eller företag i fråga om mängden av föroreningar och koncentrationer, varvid så långt möjligt tekniker som innebär föga eller inget avfall vid källan skall ligga till grund. Om farliga ämnen släpps ut skall gränsvärdena för utsläppen baseras på de bästa tillgängliga teknikerna för minskning av dem vid källan eller för rening av avloppsvattnet. För kommunalt avloppsvatten skall gränserna för utsläppen baseras på tillämpning av biologisk eller likvärdig behandling.

2. Kompletterande bestämmelser för att förebygga eller minska utsläpp av farliga ämnen och näringsämnen skall med iakttagande av största möjliga miljöhänsyn utarbetas av parterna när det gäller diffusa källor, särskilt där huvudkällorna kommer från jordbruket.

3. För tillämpningen av punkterna 1 och 2 innehåller bilaga II till denna konventionen en förteckning över industrisektorer och företag samt en kompletterande förteckning över farliga ämnen och grupper av ämnen, vars utsläpp från punktkällor måste förebyggas eller väsentligt minskas. Det åligger Internationella kommissionen att aktualisera bilaga II.

4. Parterna skall dessutom i den mån detta är påkallat fastställa gemensamma mål för denna i syfte att förhindra, kontrollera och minska gränsöverskridande påverkan. Allmänna riktlinjer för detta ges i bilaga III som skall tillämpas och preciseras av parterna, både nationellt och i förkommande fall gemensamt.

5. I syfte att effektivt begränsa utsläppen i områden under sin jurisdiktion skall parterna säkerställa nödvändiga förutsättningar och genomförande.

De skall säkerställa att

a) de nationella bestämmelserna för begränsning av utsläppen och deras normer steg för steg harmoniseras med begränsningen av utsläppen enligt denna konvention,

b) utsläpp av avloppsvatten undantagslöst sker med tidsbegränsade tillstånd som i förväg utfärdas av de behöriga myndigheterna,

c) bestämmelser och tillstånd när det gäller förebyggande åtgärder och kontroll av nya eller moderniserade industrianläggningar, i synnerhet om farliga ämnen är inblandade, är inriktade på den bästa tillgängliga tekniken och genomförs med högsta prioritet,

d) strängare bestämmelser än normerna - i enskilda fall till och med förbud - utfärdas om det mottagande vattnets karaktär och ekosystem kräver det i anslutning till punkt 4,

e) de behöriga myndigheterna övervakar att verksamhet som kan antas ha gränsöverskridande påverkan utförs i enlighet med de tillstånd och bestämmelser som utfärdats,

f) miljökonsekvensbedömningar i enlighet med övernationella och internationella bestämmelser eller andra förfaranden för prövning och utvärdering av miljöeffekterna görs,

g) de behöriga myndigheterna vid planering, medgivande och genomförande av de verksamheter och åtgärder som anges i artikel 3.2 och i artikel 16.2 beaktar riskerna för olyckshändelser där för vatten farliga ämnen är inblandade genom att vidta förebyggande åtgärder och ställa upp förhållningsregler för bekämpningsåtgärderna efter olyckor.

Artikel 8

Mätning av utsläppen, åtgärdsprogram och rapporter om framsteg

1. Parterna skall regelbundet företa mätningar av relevanta punktkällor och diffusa källor till förorening av Donaus vattenområde, inbegripet de förebyggande åtgärder och de åtgärder för att minska utsläppen som redan vidtagits, samt av hur effektiva dessa åtgärder är, varvid tillbörlig hänsyn skall tas till bestämmelserna i artikel 5.2 a.

2. På grundval av dessa mätningar skall parterna successivt upprätta en förteckning över ytterligare förebyggande åtgärder och över de åtgärder för att minska utsläppen som skall vidtas steg för steg så långt det krävs för att uppnå målen i denna konvention.

3. Mätningen av utsläppen och förteckningen över de åtgärder som skall vidtas utgör grunden för de gemensamma åtgärdsprogram som parterna skall utarbeta, varvid hänsyn skall tas till gjorda prioriteringar vad gäller angelägenhetsgrad och effektivitet. Dessa åtgärdsprogram skall särskilt syfta till att minska spridningen av föroreningar och koncentrationer både från industriella och kommunala punktkällor och från diffusa källor. De skall bl.a. innehålla förebyggande åtgärder och åtgärder för att minska utsläppen, inbegripet tidsplaner och kostnadsberäkningar.

4. Parterna skall vidare följa upp de framsteg som gjorts vad gäller genomförandet av de gemensamma åtgärdsprogrammen genom att utarbeta återkommande rapporter över dessa framsteg. Rapporterna skall innehålla både de förebyggande åtgärder som genomförts och de framsteg som gjorts när det gäller flodvattnets tillstånd mot bakgrund av den aktuella bedömningen.

Artikel 9

Program för undersökning och kontroll

På grundval av sin nationella verksamhet skall parterna samarbeta i fråga om undersökning, kontroll och utvärdering.

1. I detta syfte skall de

- harmonisera eller göra de metoder för undersökning, kontroll och utvärdering jämförbara som de tillämpar på nationell nivå, särskilt när det gäller vattenkvalitet, kontroll av utsläpp, prognoser för högvatten och vattenbalans, så att de resultat som skall ingå i den gemensamma undersöknings-, kontroll- och utvärderingsverksamheten är jämförbara,

- utveckla samordnade eller gemensamma kontrollsystem, i vilka stationära eller mobila mätinstrument samt kommunikations- och databearbetningsanläggningar utnyttjas,

- utarbeta och genomföra gemensamma program för undersökning av flodvattnets tillstånd i Donaus vattenområde avseende både vattenkvalitet och vattenkvantitet, avlagringar och flodens ekosystem. Programmen skall ligga till grund för en bedömning av gränsöverskridande påverkan, t.ex. gränsöverskridande föroreningar och förändringar av flodsystemet, liksom när det gäller vattenbalans, översvämning och islossning,

- utveckla gemensamma eller harmoniserade metoder för undersökning, kontroll och utvärdering av avloppsvatten, inbegripet bearbetning, utvärdering och dokumentation av data med hänsyn till branschspecifika sätt att hantera begränsningar av utsläppen (bilaga II, del 1),

- utföra mätningar av relevanta punktkällor, inbegripet de föroreningar som släpps ut, (mätningar av utsläpp) och uppskatta vattenföroreningar från diffusa källor med beaktande av del 2 i bilaga II; revidera dessa underlag i enlighet med det aktuella tillståndet.

2. De skall i synnerhet komma överens om kontrollställen, kännetecknen på vattenkvaliteten och de parametrar för förorening enligt vilka Donau regelbundet och tillräckligt ofta skall bedömas, varvid hänsyn skall tas till det berörda vattendragets ekologiska och hydrologiska karaktär och till de typiska utsläppen av föroreningar inom detta vattenområde.

3. Parterna skall genom en harmoniserad metodik fastställa både den inhemska vattenbalansen och den allmänna vattenbalansen i Donaubäckenet. Parterna skall i detta syfte i erforderlig utsträckning bidra med samordnade data som genom tillämpning av den harmoniserade metodiken är tillräckligt jämförbara. På samma dataunderlag kan även vattenbalanserna för Donaus viktigare bifloder sammanställas.

4. De skall med jämna mellanrum utvärdera Donaus vattenkvalitet och de framsteg som de gjort genom sina åtgärder för förebyggande, kontroll och minskning av de gränsöverskridande effekterna. Resultaten skall presenteras för allmänheten i lämpliga publikationer.

Artikel 10

Rapporteringsskyldighet

Parterna skall till Internationella kommissionen redovisa de underlag som kommissionen behöver för att utföra sina uppgifter. Dessa redovisningar skall särskilt omfatta följande:

a) Rapporter och handlingar som anges i denna konvention eller begärs av kommissionen.

b) Information om förekomst, ingående, ändring av eller frånträdande från bilaterala och multilaterala avtal och fördrag som reglerar Donaus och dess vattenområdes skydd och försörjning eller som är av betydelse för frågor i samband därmed.

c) Information om parternas gällande lagar, förordningar och andra föreskrifter som reglerar Donaus och dess vattenområdes skydd och försörjning eller som är av betydelse för frågor i samband därmed.

d) Meddelanden om på vilket sätt, inom vilken tid och för vilka kostnader de åtgärdsinriktade besluten kommer att genomföras på nationell nivå, t.ex. rekommendationer, program och åtgärder, senast inom en överenskommen tidsfrist efter det att Internationella kommissionen fattat sitt beslut.

e) Utseende av de för samarbetet behöriga institutioner som Internationella kommissionen eller övriga parter skall vända sig till inom ramen för denna konvention.

f) Meddelanden om planerade verksamheter som på grund av sin karaktär kan komma att ha en gränsöverskridande påverkan.

Artikel 11

Samråd

1. Efter att ha utbytt informationer skall parterna på begäran av en eller flera andra berörda parter inleda överläggningar om de planerade verksamheter som avses i artikel 32 och som kan ha en gränsöverskridande påverkan, i den mån detta informationsutbyte och dessa överläggningar inte redan ingår i ett bilateralt eller annat internationellt samarbete. Överläggningarna skall i regel hållas inom ramen för Internationella kommissionen och har till syfte att finna en lösning.

2. Innan ett beslut om den planerade verksamheten fattas skall de behöriga myndigheterna - såvida det inte föreligger fara vid dröjsmål - avvakta resultatet av överläggningarna, förutsatt att de avslutas senast inom ett år efter det att de påbörjades.

Artikel 12

Informationsutbyte

1. Parterna skall i enlighet med Internationella kommissionens beslut utbyta data som finns att tillgå med rimlig lätthet beträffande bl.a. följande:

a) De allmänna betingelserna för flodmiljön i Donaus vattenområde.

b) De erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av bästa tillgängliga teknik samt resultaten av forskning och utveckling.

c) Data om utsläpp och undersökningar.

d) Åtgärder som vidtagits och planeras för att förebygga, kontrollera och minska den gränsöverskridande påverkan.

e) Föreskrifter för utsläpp av avfall.

f) Olyckor där för vatten farliga ämnen är inblandade.

2. För att harmonisera gränsvärdena för utsläppen skall parterna utbyta information om sina bestämmelser.

3. Om en part får en begäran från en annan part om att överlämna uppgifter som inte är tillgängliga, skall den förstnämnda parten bemöda sig om att uppfylla denna begäran, men den får då som villkor ställa upp att den part som begär uppgifterna betalar en rimlig summa för insamlandet och i förekommande fall bearbetningen av dessa.

4. För genomförandet av denna konvention skall parterna underlätta utbyte av bästa tillgängliga tekniker, särskilt genom att främja kommersiellt utbyte av tillgänglig teknik, direkta industriella kontakter och samarbete, däribland samriskföretag, samt genom utbyte av informationer, erfarenheter och tekniskt stöd. Parterna skall också genomföra gemensamma utbildningsprogram samt anordna seminarier och möten i samband härmed.

5. Bestämmelserna i denna konvention skall inte inverka på parternas rättigheter eller skyldigheter enligt deras nationella lagar och andra författningar eller rättspraxis och tillämpliga internationella författningar om skydd för personuppgifter, immateriell äganderätt, inbegripet industri- och affärshemligheter eller nationell säkerhet.

6. Om en part ändå beslutar att överlämna sådana skyddade uppgifter till en annan part, skall den part som tar emot dessa iaktta att uppgifterna är konfidentiella och beakta de villkor under vilka de lämnats och får endast använda dessa uppgifter för de syften för vilka de överlämnats.

Artikel 13

Sekretesskydd för överlämnad information

I den mån industri- och affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter överlämnas i anslutning till denna konvention och i enlighet med nationell lagstiftning, skall de mottagande parterna iaktta att uppgifterna är sekretessbelagda genom att inte använda dem i andra syften än dem som anges i konventionen, publicera dem eller på annat sätt låta tredje man få tillgång till dem. Om en part känner sig oförmögen att uppfylla denna skyldighet när det gäller konfidentiella uppgifter som överlämnats till den, skall den omedelbart underrätta den part som överlämnat uppgifterna om detta och skicka tillbaka dem. Personuppgifter skall överlämnas till parterna i enlighet den nationella lagstiftningen hos den part som överlämnat dem. Mottagaren får endast använda personuppgifterna för det syfte och på de villkor som den som lämnat dem angett.

Artikel 14

Information till allmänheten

1. Parterna skall se till att deras behöriga myndigheter åläggs att på varje rimlig begäran av fysiska och juridiska personer så snart som möjligt ställa information om tillståndet eller kvaliteten på flodmiljön i Donaubäckenet till förfogande mot en rimlig avgift, utan att dessa personer behöver motivera sitt intresse i saken.

2. Den information som avses i punkt 1 i denna artikel och som offentliga myndigheter förfogar över får lämnas i skriftlig form, som bild, i muntlig form eller i databaserad form.

3. Bestämmelserna i denna artikel skall inte inverka på parternas rätt att i enlighet med deras nationella lagstiftning eller gällande internationella författningar avslå en sådan begäran, om den berör

a) sekretessen när det gäller myndighetsutövning, internationella relationer och nationellt försvar,

b) den allmänna säkerheten,

c) fall som hänskjutits till domstol, som är eller har varit föremål för en rättslig utredning, inbegripet utredning om disciplinära åtgärder, eller är föremål för en förundersökning,

d) affärs- och industrihemligheter samt immateriell äganderätt,

e) sekretessen när det gäller personuppgifter eller personfiler,

f) material som överlämnats av tredje man utan att denne är rättsligt förpliktigad att göra det,

g) material som om det lämnas ut sannolikt skulle skada den miljö som det rör.

4. En offentlig myndighet skall så snart som möjlig lämna ett svar till den person som begär information. Skälen till att avslå en begäran om information måste lämnas skriftligt.

Artikel 15

Forskning och utveckling

1. För att främja syftena med denna konvention skall parterna inrätta kompletterande eller gemensamma vetenskapliga eller tekniska forskningsprogram och, i enlighet med ett förfarande som skall fastställas av Internationella kommissionen, till kommissionen överlämna

a) resultaten av sådan kompletterande, gemensam eller annan relevant forskning som de offentliga myndigheterna har tillgång till,

b) relevanta delar av andra vetenskapliga och tekniska forskningsprogram.

2. Därvid skall parterna beakta det arbete som utförs eller stöds av på dessa områden verksamma internationella organisationer och instanser.

Artikel 16

Meddelande-, varnings- och alarmsystem, beredskapsplaner

1. Parterna skall upprätta samordnade eller gemensamma meddelande-, varnings- och alarmsystem i bäckenet i den utsträckning det behövs för att komplettera de system som upprättats och drivs på bilateral nivå. De skall samråda om medel och metoder för att harmonisera de nationella meddelande-, varnings- och alarmsystemen samt beredskapsplanerna.

2. Parterna skall inom ramen för Internationella kommissionen meddela varandra vilka behöriga myndigheter eller kontaktställen som utsetts för detta syfte vid nödsituationer, t.ex. olyckshändelser som vållar förorening, andra kritiska vattentillstånd, översvämningar och risker vid islossning. De behöriga myndigheterna skall för detta ändamål samarbeta för att vid behov göra upp beredskapsplaner som kompletterar befintliga planer på bilateral nivå.

3. Om en behörig myndighet fastställer att det föreligger en plötslig ökning av farliga ämnen i Donau eller dess vattenområde eller får meddelande om en katastrof eller en olycka som kan medföra allvarliga skadeverkningar på Donaus vattenkvalitet och vara till förfång för de Donaustater som ligger nedåt floden, skall denna myndighet omedelbart underrätta de kontaktställen som utsetts och Internationella kommissionen i enlighet med det förfarande som kommissionen infört.

4. För att bekämpa och minska de risker som uppstår vid översvämning och islossning, skall de behöriga myndigheterna omedelbart underrätta de Donaustater som ligger nedåt floden och som kan påverkas därav samt Internationella kommissionen om högvattnets tillväxt och avrinning samt ge prognoser om isriskerna.

Artikel 17

Ömsesidigt bistånd

1. I det vidgade samarbetets intresse och för att underlätta uppfyllandet av förpliktelserna i denna konvention, särskilt om en kritisk situation för vattnets tillstånd skulle uppstå, skall parterna bistå varandra på begäran av andra parter.

2. Internationella kommissionen skall utarbeta förfaranden för ömsesidigt bistånd, där bl.a. följande aspekter ingår:

a) Ledning, kontroll, samordning och övervakning av biståndet.

b) Lokala anordningar och tjänster som skall ställas till förfogande av den part som begär biståndet, däribland i förekommande fall ett underlättande av gränsformaliteterna.

c) Uppgörelser om ersättning till den part eller dess personal som lämnat biståndet och, om så krävs, om transitering genom tredje fördragsslutande parts territorium.

d) Metoder för återgäldande av hjälpinsatser.

DEL III INTERNATIONELL KOMMISSION

Artikel 18

Inrättande, uppgifter och befogenheter

1. För förverkligandet av målen och bestämmelserna i denna konvention skall en internationell kommission för skyddet av Donau inrättas, här kallad "Internationella kommissionen". Parterna skall samarbeta inom ramen för Internationella kommissionen. För att parternas förpliktelser enligt artiklarna 1-18 skall omsättas i praktiken skall Internationella kommissionen utarbeta förslag och rekommendationer som riktar sig till parterna.

2. Internationella kommissionens sammansättning och arbetsordning liksom dess befogenheter regleras närmare i kommissionens stadga i bilaga IV till denna konvention.

3. Utöver de uppgifter som kommissionen uttryckligen ålagts har den befogenhet att behandla alla andra frågor som parterna ger den i uppdrag att ta upp inom ramen för artikel 3 i denna konvention.

4. Verkställandet av de beslut som fattas av Internationella kommissionen stöds av parternas skyldighet att rapportera till kommissionen i enlighet med artikel 10, liksom av bestämmelserna i denna konvention om den nationella förankringen och genomförandet av det multilaterala samarbetet.

5. Internationella kommissionen skall granska de erfarenheter som vunnits vid genomförandet av denna konvention och, i den mån det är befogat, förelägga parterna ändringar eller tillägg till konventionen och utarbeta underlag för ytterligare regleringar av skyddet och vattenförsörjningen av Donau och dess vattenområde.

6. Internationella kommissionen skall besluta om samarbete med internationella och nationella organisationer eller andra instanser som är engagerade i eller intresserade av skyddet och vattenförsörjningen av Donau och dess vattenområde eller av allmänna frågor om vattenskydd och vattenförsörjning. Detta samarbete skall syfta till att öka samordningen och undvika dubbelarbete.

Artikel 19

Övergångsbestämmelser rörande Bukarestdeklarationen

Det arbete som utförts av parterna på grundval av den deklaration om samarbete mellan Donauländerna om problemen med Donaus vattenförsörjning, särskilt skyddet av Donau mot föroreningar, som undertecknades den 13 december 1985 (Bukarestdeklarationen) av parterna inom arbetsgrupperna för vattenkvalitet, information och prognoser om högvatten samt vattenbalans skall överföras och ingå inom ramen för denna konvention.

DEL IV FÖRFARANDEN OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Bilagornas giltighet

Bilagorna I-V utgör en integrerad del av denna konvention, dock med iakttagande av artikel 23.

Artikel 21

Redan ingångna avtal och tilläggsavtal

Parterna skall på jämlik och ömsesidig grund anpassa befintliga bilaterala eller multilaterala avtal eller andra överenskommelser, om detta krävs för att undanröja sådant som står i strid med de grundläggande principerna i denna konvention, och skall ingå kompletterande avtal eller andra överenskommelser då så är lämpligt.

Artikel 22

Parternas konferens

1. Parterna skall sammanträda på rekommendation av Internationella kommissionen.

2. Vid dessa möten skall parterna särskilt behandla politiska principfrågor om genomförandet av denna konvention på grundval av Internationella kommissionens rapportering och skall anta lämpliga rekommendationer och beslut.

3. Den part vars delegationsledare fungerar som ordförande i Internationella kommissionen skall också vara ordförande vid dessa möten.

4. Parternas konferens har befogenhet att avge rekommendationer eller fatta beslut, om delegationer från minst tre fjärdedelar av parterna efter en i laga ordning utfärdad kallelse är närvarande. Om inte annat föreskrivs i denna konvention, skall parternas konferens så långt möjligt eftersträva att komma fram till ett enhälligt beslut. Om detta inte är möjligt skall ordförande förklara att alla bemödanden gjorts för att nå enighet. Efter en sådan förklaring kan en rekommendation lämnas eller ett beslut fattas med fyra femtedels majoritet av de närvarande och röstande parterna.

5. Beslutet är bindande från den första dagen i den elfte månaden efter den dag då beslutet antogs för alla parter som röstade för det och som inte under den perioden skriftligt anmält till exekutivsekreteraren att de inte har möjlighet att anta beslutet. En sådan anmälan kan dock återtas när som helst; återtagandet gäller i och med att exekutivsekreteraren tar emot anmälan. Ett sådant beslut blir bindande för alla andra parter som skriftligt anmält till exekutivsekreteraren att de kan anta beslutet från den tidspunkt då anmälan mottogs eller från den första dagen i den elfte månaden efter den dag då beslutet antogs, varvid den tidpunkt som är senast gäller.

6. Om emellertid rekommendationen eller beslutet skulle ha ekonomiska konsekvenser, får rekommendationen eller beslutet endast antas enhälligt.

Artikel 23

Ändringar av konventionen

Konventionen skall ändras på följande sätt:

1. Varje part får föreslå en ändring av konventionen. Texten till ändringsförslaget tillsammans med ett förslag om att sammankalla parternas konferens skall skriftligt vidarebefordras av depositarien till parterna.

2. Om minst tre fjärdedelar av parterna stöder förslaget att sammankalla parternas konferens, skall depositarien sammankalla den inom tre månader på den plats där Internationella kommissionen har sitt säte.

3. För att ett ändringsförslag skall kunna antas vid parternas konferens krävs enhällighet.

4. Den antagna ändringen skall av depositarieregeringen underställas parterna för ratificering, godtagande eller godkännande. Ratificering, godtagande eller godkännande skall skriftligt anmälas till depositarieregeringen.

5. Ändringen skall för de parter som ratificerat, godtagit eller godkänt den träda i kraft den trettionde dagen efter det att depositarieregeringen mottagit anmälan om den ratificerats, godtagits eller godkänts från minst fyra femtedelar av parterna. Ändringen skall därefter träda i kraft för varje annan part den trettionde dagen efter det att denna part deponerat sitt instrument för ratificering, godtagande eller godkännande av ändringen.

6. Bilagorna I, II och III får ändras av Internationella kommissionen i enlighet med artikel 5 i dess stadga.

Artikel 24

Biläggande av tvister

1. Om en tvist uppstår mellan två eller flera parter om tolkningen eller tillämpningen av denna konvention, skall de eftersträva en lösning genom förhandlingar eller någon annan form för att bilägga tvisten som parterna i tvisten kan acceptera, i förekommande fall med hjälp av Internationella kommissionen.

2. a) Om de tvistande parterna inte kan lösa tvisten i enlighet med punkt 1 i denna artikel inom en rimlig tid som dock får vara högst tolv månader efter det att den anmälts av en av parterna till Internationella kommissionen, skall tvisten överlämnas för att genom ett bindande beslut biläggas på ett av följande fredliga sätt:

- Internationella domstolen.

- Av skiljedom i enlighet med bilaga V till denna konvention.

b) Vid ratificeringen, godtagandet eller vid godkännandet av eller vid anslutningen till denna konvention eller vid någon senare tidpunkt kan en part till depositarien skriftligt anmäla att den när det gäller en tvist som inte lösts i enlighet med punkt 1 i denna artikel accepterar ett eller båda de sätt att bilägga tvisten som anges i punkt a i detta stycke.

c) Om de tvistande parterna har godtagit båda sätten att lösa tvisten som anges i punkt a i detta stycke, skall tvisten hänskjutas till Internationella domstolen, om inte parterna kommer överens om något annat.

d) Om de tvistande parterna inte har godtagit samma sätt att lösa tvisten enligt punkt a i detta stycke, skall tvisten överlämnas till skiljeförfarande.

e) En part som inte har gjort någon anmälan enligt punkt b i detta stycke eller vars anmälan inte längre är giltig, anses ha godtagit ett skiljeförfarande.

Artikel 25

Undertecknande

Denna konvention skall vara öppen för undertecknande i Sofia den 29 juni 1994 av de Donaustater som har alla de rättigheter och privilegier som medlemskap i Förenta nationerna medför enligt FN-stadgan, samt av Europeiska gemenskapen och andra regionala organisationer för ekonomisk integration till vilka de som medlemmar överfört befogenheter i frågor som faller inom ramen för denna konvention.

Artikel 26

Ratificering, godtagande eller godkännande

Denna konvention kräver ratificering, godtagande eller godkännande. Instrumentet avseende ratificering, godtagande eller godkännande skall deponeras hos Rumäniens regering, som skall vara depositarie för konventionen.

Artikel 27

Ikraftträdande

Denna konvention träder i kraft den nittionde dagen efter depositionen av det nionde instrumentet avseende ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning. För varje stat eller regional organisation för ekonomisk integration som ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till konventionen efter depositionen av det nionde instrumentet avseende ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning träder denna konvention i kraft den nittionde dagen efter det att en sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration deponerat sitt instrument avseende ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning.

Artikel 28

Anslutning, deltagande

1. En sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration som avses i artikel 25 i denna konvention, som inte undertecknat denna konvention kan ansluta sig till den. Instrumentet avseende anslutningen skall förvaras hos despositarien.

2. Parterna kan i samförstånd inbjuda andra stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration att ansluta sig till konventionen eller att delta med konsultativ status.

Artikel 29

Frånträdande

En part får när som helst efter fem år räknat från dagen för denna konventions ikraftträdande för parten i fråga frånträda konventionen genom skriftlig underrättelse till depositarien. Varje sådant frånträdande träder i kraft ett år efter det att depositarien mottagit underrättelsen.

Artikel 30

Depositariens funktioner

Depositarierregeringen skall utöva funktionen som depositarie för denna konvention. Depositarien skall särskilt underrätta parterna om följande:

a) Depositionen av instrumenten avseende ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning, om frånträdande eller andra uppgifter, deklarationer och dokument som föreskrivs i denna konvention.

b) Datum då denna konvention träder i kraft.

Artikel 31

Giltiga texter, deposition

Originalet av denna konvention, där de engelska och tyska texterna äger lika giltighet, skall deponeras hos Rumäniens regering som skall överlämna bevittnade kopior av det till parterna.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat denna konvention om samarbete för skydd och ett hållbart utnyttjande av Donau (Donauskyddskonventionen).

Upprättad i Sofia den 29 juni 1994.

BILAGA I

DEL 1 Bästa tillgängliga teknik

1. Vid utnyttjandet av bästa tillgängliga teknik skall särskild vikt läggas vid sådana till buds stående teknologier som inte skapar avfallsproblem.

2. Med begreppet bästa tillgängliga teknik avses de senaste rönen inom teknisk utveckling (vetenskaplig ståndpunkt) av processer, utrustning och arbetsmetoder som påvisar en viss åtgärds praktiska lämplighet när det gäller att begränsa utsläpp, utströmning och avfall. Vid fastställandet av om en viss kombination av processer, utrustning och arbetsmetoder erbjuder bästa tillgängliga teknik, rent allmänt eller i det enskilda fallet, skall följande särskilt beaktas:

a) Jämförbara processer, utrustningar och metoder som på senaste tid prövats med lyckat resultat.

b) Tekniska framsteg och nya landvinningar inom den vetenskapliga forskningen.

c) Sådana teknikers tillämpbarhet ur ekonomisk synpunkt.

d) Den tid som krävs för installation i såväl nya som befintliga anläggningar.

e) De aktuella utströmningarnas art och omfattning.

3. Av detta följer att det som utgör bästa tillgängliga teknik när det gäller en viss process ändras med tiden i takt med tekniska framsteg, ekonomiska och sociala faktorer samt nya landvinningar inom den vetenskapliga forskningen.

4. I den mån tillämpningen av bästa tillgängliga teknik inte leder till godtagbara resultat när det gäller minskningen av utsläpp och utströmning, måste ytterligare åtgärder vidtas.

5. Begreppet teknik omfattar såväl den använda teknologin som det sätt på vilket installationen planeras, byggs, underhålls, drivs och avvecklas.

DEL 2 Största möjliga miljöhänsyn

1. Med största möjliga miljöhänsyn avses en tillämpning av den optimala kombinationen av strategier för miljökontroll och miljöåtgärder inom olika sektorer.

2. Vid fastställandet av vilken kombination av åtgärder som rent allmänt eller i det enskilda fallet erbjuder största möjliga miljöhänsyn skall särskilt följande beaktas:

- Principen om förebyggande skydd.

- Produktens miljörisker och risker förknippade med dess framställning, användning och slutliga omhändertagande (ansvarsprincipen).

- Ersättande med mindre förorenande verksamheter eller ämnen och sparande av resurser, inbegripet energi (minimeringsprincipen).

- Användningsområdets omfattning.

- Tänkbara fördelar och nackdelar för miljön vid användning av alternativa material och verksamheter.

- Framsteg och nya landvinningar inom den vetenskapliga forskningen.

- Den tid som krävs för genomförandet.

- Sociala och ekonomiska faktorer.

3. Av detta följer att det som utgör största möjliga miljöhänsyn när det gäller en viss miljöpåverkande företeelse ändras med tiden i takt med tekniska framsteg, ekonomiska och sociala faktorer samt nya landvinningar inom den vetenskapliga forskningen.

4. I den mån tillämpningen av största möjliga miljöhänsyn inte leder till för miljön godtagbara resultat, måste ytterligare åtgärder vidtas och begreppet största möjliga miljöhänsyn omdefinieras.

BILAGA II

INDUSTRISEKTORER OCH FARLIGA ÄMNEN

DEL 1 Förteckning över industrisektorer och företag

1. Inom uppvärmnings-, energi- och gruvindustrisektorerna:

a) Hantering av rökgaser, från luft, slagg, kondensater från förbränningsanläggningar.

b) Kylsystem.

c) Bearbetning av kol och malm.

d) Förädling av kol och återvinning av biprodukter av kol, brikettering.

e) Framställning av brunkol, aktivt kol och sot.

2. Inom sten- och jordindustrin, byggnadsmaterial-, glas- och keramiksektorerna:

a) Framställning av fibercement och fibercementprodukter.

b) Framställning och bearbetning av glas, glasfiber och mineralfiber.

c) Framställning av keramiska produkter.

3. Inom metallsektorn:

a) Metallbearbetning och metallförädling:

galvaniseringsverkstäder, betningsanläggningar, anodytbehandlingsanläggningar, högpoleringsanläggningar, varmförzinkningsanläggningar, härdningsverkstäder, kretskortstillverkning, batteritillverkning, emaljföretag, mekaniska verkstäder och sliperier.

b) Framställning av järn och stål, inbegripet gjuterier.

c) Framställning av icke-järnmetaller, inbegripet gjuterier.

d) Framställning av ferrolegeringar.

4. Inom sektorn för oorganisk kemi:

a) Framställning av kemiska grundämnen.

b) Framställning av mineraliska syror, baser och salter.

c) Framställning av alkalier, alkalilut och klor genom alkalikloridelektrolys.

d) Framställning av mineralgödsel (med undantag av kaligödsel), fosforsyresalter, foderfosfater.

e) Framställning av natriumkarbonat.

f) Framställning av korund.

g) Framställning av oorganiska pigment och mineralfärger.

h) Framställning av halvledare, likriktare och fotoceller.

i) Framställning av sprängämnen, inbegripet fyrverkeripjäser.

j) Framställning av högdispersa oxider.

k) Framställning av bariumföreningar.

5. Inom sektorn för organisk kemi:

a) Framställning av kemiska grundämnen.

b) Framställning av färgämnen, färger och målarfärg.

c) Framställning och bearbetning av plastfiber.

d) Framställning och bearbetning av plast, gummi och kautschuk.

e) Framställning av organiska halogenföreningar.

f) Framställning av organiska sprängämnen och fasta bränslen.

g) Framställning av tillsatser till läder-, pappers- och textilproduktion.

h) Framställning av läkemedel.

i) Framställning av biocider.

j) Framställning av ämnen för tillverkning av tvätt- och rengöringsmedel.

k) Framställning av kosmetika.

l) Framställning av gelatin, lim och klister.

6. Inom sektorn för mineraloljor och syntetiska oljor:

a) Förädling av petroleum och raffinering av petroleumprodukter, framställning av kolväten.

b) Återvinning av olja från blandningar av olja och vatten, separeringsanläggningar, återvinning och bearbetning av spillolja.

c) Framställning av syntetiska oljor.

7. Inom sektorn för tryckerier, reprocentraler, ytbehandling och framställning av plastmaterial i ark samt andra former av bearbetning av hartser och plaster:

a) Framställning av tryck och grafiska produkter, reprocentraler.

b) Laboratorier för tryckning och framkallning.

c) Framställning av folie, bild- och ljudbärare.

d) Framställning av laminerade eller impregnerade material.

8. Inom trä-, pappers- och cellulosasektorerna:

a) Framställning av cellulosa, papper och papp.

b) Framställning och laminering av träfiberplattor.

9. Inom textil-, läder- och pälssektorerna:

a) Textilframställning och textilförädling.

b) Läderframställning och läderförädling, framställning av läderfiber och päls.

c) Kemtvätt, tvättinrättningar för tvätt av putsdukar och ylletvätt.

10. Andra sektorer:

a) Återvinning, hantering, lagring, lastning och lossning samt omhändertagande av avfall och restprodukter; lagring, lastning och lossning och tappning av kemikalier.

b) Medicinsk och naturvetenskaplig forskning och utveckling, sjukhus, läkarpraktiker, röntgeninstitut, laboratorier och testningslokaler.

c) Företag för industrirengöring och rengöring av industricontainrar.

d) Verkstäder för fordon och fordonstvätt.

e) Vattenrening.

f) Målar- och lackeringsverkstäder.

g) Framställning och bearbetning av växt- och djurextrakt.

h) Framställning och bearbetning av mikroorganismer och virus genom in vitro nykombinerade nukleinsyror.

i) Industrisektorer som använder radioaktiva ämnen (kärnkraftsindustrin).

DEL 2 Vägledande förteckning över farliga ämnen och grupper av ämnen

A. Prioriterade grupper av ämnen

a) Tungmetaller och deras föreningar.

b) Organiska halogenföreningar.

c) Organiska föreningar av fosfor och tenn.

d) Växtskyddsmedel, pesticider (fungicider, herbicider, insekticider, algicider) och kemikalier som används för impregnering av trä, cellulosa, papper, hudar och textilier, etc.

e) Petroleumbaserade oljor och kolväten.

f) Andra organiska föreningar som är särskilt skadliga för vattenmiljön.

g) Oorganiska käve- och fosforföreningar.

h) Radioaktiva ämnen, inbegripet avfall.

B. Enskilda farliga ämnen

Eftersom det föreligger betydande skillnader när det gäller hur farliga de ämnen är som ingår i en viss grupp, är det nödvändigt att särskilt ange vissa enskilda ämnen som i praktiken kan spela avgörande roll.

>Plats för tabell>

BILAGA III

ALLMÄNNA RIKTLINJER RÖRANDE MÅL OCH KRITERIER FÖR VATTENKVALITET (1)

Vid uppställandet av mål och kriterier för speciella sträckor av Donau och för ytvattnet i dess vattenområde skall man

a) beakta att den rådande vattenkvaliteten bevaras eller, om så krävs, förbättras,

b) syfta till att minska den genomsnittliga halten av föroreningar och koncentrationer (särskilt av farliga ämnen) till bestämda värden och inom en viss bestämd tid,

c) beakta de speciella kraven på vattenkvalitet för dricksvattenförsörjning och bevattning,

d) beakta de speciella kraven som gäller känsliga och särskilt skyddade vatten och deras miljö, t.ex. sjöar, skyddsområden för strandfiltrerat vatten och våtmarker,

e) grunda sig på en tillämpning av biologiska klassificeringsmetoder och kemiska analyser för att på medellång och längre sikt kunna kontrollera att vattenkvaliteten bevaras och förbättras,

f) beakta i vilken utsträckning målen uppnås och i vilka enskilda fall ytterligare skyddsåtgärder kan bli nödvändiga.

(1) Målen och kriterierna för vattenkvaliteten utformas i regel från fall till fall, och de anpassas i sina enskildheter till rådande förhållanden i fråga om ekosystemen, vattentillgångarna och deras utnyttjande. Därför lämnas inom ramen för denna konvention endast allmänna riktlinjer till parterna.

BILAGA IV

STADGA FÖR DEN INTERNATIONELLA KOMMISSIONEN TILL SKYDD AV DONAU

Utöver vad som föreskrivs i artikel 18 skall Internationella kommissionens sammansättning och förfaranden utformas enligt nedan:

Artikel 1

Sammansättning

1. Internationella kommissionen består av delegationer som utsetts av parterna. Varje part utser högst fem delegater, inräknat delegationsledaren och dennes ställföreträdare.

2. Därutöver kan varje delegation adjungera ett tillräckligt antal sakkunniga för behandling av särskilda frågor. Deras namn skall meddelas Internationella kommissionens sekretariat.

Artikel 2

Ordförandeskap

1. Ordförandeskapet utövas av parterna för ett år i taget efter bokstavsordning (engelska språket). Den delegation som har att svara för ordförandeskapet utser en av sina medlemmar att vara kommissionens ordförande.

2. Vid kommissionens sammanträden för som regel inte ordföranden sin delegations talan.

3. Närmare betämmelser om ordförandeskapet skall fastställas av Internationella kommissionen och tas in i dess arbetsordning.

Artikel 3

Möten

1. Internationella kommissionen sammanträder till ordinarie möte minst en gång om året efter kallelse av ordföranden och på plats som han bestämmer.

2. Ordföranden skall på begäran av minst tre delegationer kalla till extra möten.

3. Mellan kommissionens sammanträden kan överläggningar mellan delegationerna äga rum.

4. Ordföranden föreslår punkterna på dagordningen. Denna skall innehålla en rapportering av Ständiga arbetsgruppen och dess expertgrupper. Varje delegation har rätt att föreslå punkter på dagordningen som den vill ha behandlade. Ordningsföljden för punkterna på dagordningen skall fastställas genom majoritetsbeslut av kommissionen.

Artikel 4

Beslutsfattande

1. Varje delegation har en röst.

2. Trots bestämmelsen i punkt 1 i denna artikel har Europeiska gemenskapen i frågor inom sitt befogenhetsområde rätt till ett antal röster som är lika med det antal medlemsstater som är parter i denna konvention. Gemenskapen får inte utöva sin rösträtt i frågor där dess medlemsstater gör det och omvänt.

3. Internationella kommissionen är beslutsmässig då delegationer från minst två tredjedelar av parterna är närvarande.

4. Förhandlingarna kan föras skriftligt på de villkor som skall fastställas i kommissionens arbetsordning.

Artikel 5

Beslutsfattande

1. Beslut och rekommendationer skall antas enhälligt av kommissionens delegationer. Om enighet inte kan uppnås skall kommissionens ordförande förklara att alla bemödanden att uppnå enighet har varit resultatlösa. Om inte annat föreslås i konventionen skall i så fall kommissionen anta beslut och rekommendationer med fyra femtedelars majoritet av de närvarande och röstande delegationerna.

2. Beslutet är bindande från den första dagen i den elfte månaden efter den dag då beslutet antogs för alla parter som röstade för det och som inte under den perioden skriftligt anmält till exekutivsekreteraren att de inte har möjlighet att anta beslutet. En sådan anmälan kan dock återtas när som helst; återtagandet gäller i och med att exekutivsekreteraren tar emot anmälan. Ett sådant beslut blir bindande för alla andra parter som skriftligt anmält till exekutivsekreteraren att de kan anta beslutet från den tidpunkt då anmälan mottogs eller från den första dagen i den elfte månaden efter den dag då beslutet antogs, varvid den tidpunkt som är senast gäller.

Artikel 6

Expertgrupper

1. Internationella kommissionen skall inrätta en ständig arbetsgrupp. För enskilda arbetsområden och för särskilda frågor skall permanenta eller tillfälliga expertgrupper inrättas.

2. Den ständiga arbetsgruppen och expertgrupperna skall sättas samman av delegater och experter utsedda av kommissionens delegationer.

3. I den ständiga arbetsgruppen medverkar delegater från samtliga parter. Kommissionen utser dess ordförande och fastställer högsta antalet medlemmar i den. Kommissionen skall också fastställa antalet experter som skall delta i expertgrupperna.

Artikel 7

Sekretariat

1. Ett permanent sekretariat inrättas härmed.

2. Det permanenta sekretariatet skall ha sitt säte i Wien.

3. Internationella kommissionen skall tillsätta en exekutivsekreterare och föranstalta om förordnande av ytterligare personal alltefter behov. Kommissionen fastställer exekutivsekreterarens tjänsteansvar liksom tjänsteperiodens längd och tjänstens befogenheter.

4. Exekutivsekreteraren skall verkställa de åtgärder som krävs för genomförandet av denna konvention och för kommissionens verksamhet, liksom de andra uppgifter som anförtros honom av kommissionen i enlighet med dess arbetsordning och finansiella förordningar.

Artikel 8

Anlitande av särskilda experter

Internationella kommissionen kan anlita speciellt kvalificerade personer, vetenskapliga institutioner eller andra instanser i samband med sina undersökningar, utvärderingar av uppnådda resultat och analyser av speciella problem.

Artikel 9

Rapporter

Internationella kommissionen skall lämna parterna en årlig verksamhetsberättelse och vid behov andra rapporter, särskilt sådana som redovisar resultaten av dess undersökningar och utvärderingar.

Artikel 10

Rättslig ställning och företrädande

1. Internationella kommissionen skall ha den rättsliga ställning som krävs enligt den lagstiftning som gäller där dess sekretariat är beläget för att kunna utöva sina åligganden och nå sina mål.

2. Internationella kommissionen skall företrädas av sin ordförande. Närmare bestämmelser om hur detta skall ske anges i arbetsordningen.

Artikel 11

Kostnader

1. Internationella kommissionen skall anta sina egna finansiella bestämmelser.

2. Kommissionen skall fastställa en ett- eller tvåårig budget för planerade utgifter och en preliminär budget för den därpå följande perioden.

3. Kostnaderna för den totala budgeten, inklusive alla av kommissionen antagna tilläggsanslag, skall delas lika mellan parterna med undantag av Europeiska gemenskapen, såvida inte kommissionen enhälligt beslutar annorlunda.

4. Europeiska gemenskapen skall bidra till budgeten med högst 2,5 % av administrationskostnaderna.

5. Varje part skall betala kostnaderna för sina egna delegaters, experters och rådgivares deltagande.

6. Varje part skall svara för kostnaderna för pågående undersökningar och utvärderingar på det egna territoriet.

Artikel 12

Arbetsordning

Internationella kommissionen skall fastställa sin egen arbetsordning.

Artikel 13

Arbetsspråk

Internationella kommissionens officiella språk skall vara tyska och engelska.

BILAGA V

SKILJEFÖRFARANDE

1. Det skiljeförfarande som anges i artikel 24 i denna konvention skall vara utformat enligt punkt 2-10 nedan.

2. a) Om en tvist leder till ett skiljeförfarande enligt artikel 24.2 i denna konvention, skall en skiljedomstol upprättas på anmodan av den ena tvistande parten som riktas till motparten. I en sådan anmodan skall det anges vilken fråga skiljedomen skall avse med särskild uppgift om de artiklar i denna konvention vars tolkning eller tillämpning är omstridd.

b) Den part som begär ett skiljeförfarande skall underrätta Internationella kommissionen om sin anmodan om inrättandet av en skiljedomstol och ange motpartens namn och vilka artiklar i denna konvention vars tolkning eller tillämpning är omstridd. Båda sidorna kan bestå av mer än en fördragsslutande part. Kommissionen skall vidarebefordra informationen till alla parterna i konventionen.

3. Skiljedomstolen skall bestå av tre ledamöter: båda parterna, såväl den eller de sökande som motparten eller motparterna skall inom två månader utse var sin skiljedomare. De båda på detta sätt utsedda skiljedomarna skall sedan inom två månader gemensamt utse den tredje skiljedomaren, som också skall vara skiljedomstolens ordförande. Denne får inte vara medborgare i något av de tvistande parternas länder eller stadigvarande bosatt där eller vara anställd av någon av dem eller ha befattat sig med målet i någon annan egenskap.

4. a) Om en av parterna i tvisten inte utser någon skiljedomare inom två månader efter anmodan, kan motparten underrätta ordföranden i Internationella domstolen om detta, som skall utse skiljedomstolens ordförande inom ytterligare en tvåmånadersperiod. Efter utnämningen skall skiljedomstolens ordförande anmoda den part som ännu inte utsett någon skiljedomare att göra detta inom två månader. Om någon skiljedomare inte har utsetts efter denna tid, skall skiljedomstolens ordförande underrätta ordföranden i Internationella domstolen, som då skall utse en skiljedomare inom ytterligare en tvåmånadersperiod.

b) Om någon ordförande i skiljedomstolen inte har utsetts inom två månader efter det att den andre av parternas två skiljedomare har utsetts, skall ordföranden i Internationella domstolen utse ordförande inom ytterligare två månader på begäran av en av de tvistande parterna.

5. a) Skiljedomstolen skall besluta i enlighet med folkrätten och i synnerhet i enlighet med denna konvention.

b) En skiljedomstol tillsatt enligt bestämmelserna i denna bilaga skall själv utarbeta sina förfaranderegler.

c) Om skiljedomstolens domsrätt ifrågasätts, skall skiljedomstolen avgöra denna fråga.

6. a) Skiljedomstolens avgöranden skall både vad gäller förfarandet och saken beslutas med en majoritet av ledamöterna.

b) Skiljedomstolen kan vidta alla lämpliga åtgärder för att fastställa sakförhållandena. Den kan på begäran av endera parten föreskriva nödvändiga tillfälliga skyddsåtgärder.

c) Om tvister rörande samma eller liknande frågor väcks vid två eller flera skiljedomstolar som tillsatts enligt denna bilaga, får domstolarna underrätta varandra om sina förfaranden när det gäller fastställandet av sakförhållandena och så långt det är möjligt beakta dessa.

d) Parterna skall ställa alla nödvändiga hjälpmedel till förfogande för att förfarandet skall kunna genomföras på ett effektivt sätt.

e) En parts frånvaro utgör inget hinder för förfarandets genomförande.

7. Såvida inte skiljedomstolen på grund av de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet beslutar annat, skall kostnaderna för domstolen, inklusive ersättningen till dess ledamöter, till lika delar bäras av parterna i tvisten. Domstolen skall bokföra alla sina utgifter och tillställa parterna en slutredovisning över dessa.

8. Skiljedomstolen skall meddela sin skiljedom inom fem månader från den dag då den upprättas, såvida den inte finner det nödvändigt att utsträcka tiden vilket får ske med högst fem månader.

9. Varje fördragsslutande part som har ett sådant rättsligt anspråk i den sak som är föremål för tvist som kan påverkas av avgörandet i målet, kan med domstolens samtycke inträda i förfarandet. Domstolens skiljedom är bindande för denna part på samma sätt som för de tvistande parterna.

10. a) Skiljedomstolens skiljedom skall innehålla en motivering. Skiljedomen skall vara slutgiltig och bindande för alla parter i tvisten. Den skall av skiljedomstolen vidarebefordras till parterna i tvisten och till Internationella kommissionen. Kommissionen skall vidarebefordra informationen till alla parter i denna konvention.

b) Varje tvist som uppstår mellan parterna om hur skiljedomen skall tolkas eller verkställas kan av någondera parten hänskjutas till den skiljedomstol som meddelat skiljedomen eller, om denna inte kan ta upp saken till behandling, till en annan skiljedomstol som tillsatts för detta ändamål på samma sätt som den första.

SLUTDOKUMENT

Konferensen för undertecknandet av konventionen om samarbete för skydd och ett hållbart utnyttjande av Donau ägde rum i Sofia den 29 juni 1994.

Vid konferensen var regeringarna i följande länder representerade: Bulgarien, Kroatien, Moldavien, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Tyskland, Ukraina, Ungern och Österrike. En företrädare för Europeiska gemenskapen deltog i konferensen.

Programsamordningsbyrån - Miljöprogrammet för Donaubäckenet deltog som observatör i konferensen.

En förteckning över deltagare bifogas.

Bulgariens ställföreträdande premiärminister Evgeni Matinchev var närvarande vid mötets öppnande och hälsade deltagarna välkomna.

Konferensen utsåg Dr. Valentin Bossevsky, Bulgariens miljöminister, till ordförande.

Delegationsledarna från Bulgarien, Kroatien, Moldavien, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tyskland, Ukraina, Ungern, Österrike och Europeiska gemenskapen höll anföranden.

Konferensen behandlade och antog Konventionen om samarbete för skydd och ett hållbart utnyttjande av Donau den 29 juni 1994. Samma dag var konventionen öppen för undertecknande och undertecknades av Bulgarien, Kroatien, Moldavien, Rumänien, Slovakien, Tyskland, Ukraina, Ungern, Österrike och Europeiska gemenskapen.

Konferensen informerades om att regeringarna i Tjeckien och Slovakien ännu inte fullbordat det rättsliga förfarandet för att kunna underteckna konventionen, men att de var beredda att underteckna den snarast möjligt.

Konferensen antog en förklaring rörande vissa frågor om den interimistiska tillämpningen av konventionen. Texten bifogas detta slutdokument.

Till bekräftelse härav har undertecknade skrivit sina namnteckningar på detta slutdokument.

Upprättad i Sofia den 29 juni 1994, i ett original på engelska och ett på tyska, vars texter är äger lika giltighet och som deponeras hos den rumänska regeringen.