«-«•fr 
•te -te EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 08.09.1995 
KOM(95)416 slutlig 
ERASMUS-programmet 
Årsrapport 1994 
(framlagt av kommissionen) 

SAMMANFATTNING 
Årsrapporten för 1994 beskriver det allmänna genomförandet av ERASMUS-programmet under kalenderåret 
1994 och de olika verksamheter för samarbete mellan universitet som gavs stöd under det akademiska året 
1994/95, programmets åttonde verksamhetsår. 
Det totala antalet program för samarbete mellan universitet (PSU) som kommissionen beviljat ekonomiskt 
gemenskapsstöd uppgick till 2 280, varav 414 var nya program. Om man ser till verksamheterna inom 
dessa program har antalet deltagande institutioner och antalet studenter som lår resa inom ramen för 
godkända PSU ökat med över 20 % mellan 1993/94 och 1994/95, vilket ger en totalsumma på 1 707 
deltagande och 127 221 studenter som är berättigade att studera utomlands. Antalet lärare som tår resa har 
ökat med 21 % (vilket ger en totalsumma på 9 753 för 1994/95) jämfört med 1993/94 års uppgifter. 
1994/95 var det tredje året som institutionerna för högre utbildning i Europeiska 
frihandelssammanslutningens (EFTA) länder deltog i ERASMUS-programmet. Relationerna med Schweiz 
och Liechtenstein har fortsatt inom ramen för de bilaterala avtal som slöts med gemenskapen 1991. De 
åtgärder som rör övriga EFTA-länder, dvs. Sverige, Norge, Finland, Österrike och Island, sker från och med 
1994 inom ramen för Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Deltagandefrekvensen 
för dessa länder har ökat med ca 50 % jämfört med 1993/94 (vilket ger 1 834 deltagande 1994/95), och 
utgör 10,8 % av deltagandet och 9,7 % av bidragsberättigade studenter i PSU. 
Det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) utvidgades 1994 till andra områden och 
studier, och på institutionsnivå utvidgades det till och med för de institutioner som deltar i pilotprojektet. 
Ett ökat intresse för systemet noterades inom en ständigt växande andel av universitetsvärlden, och 
principerna för ECTS har införts i institutioner och studieområden utanför det aktuella pilotprojektet. 
1994 beviljade kommissionen 22 bidrag inom ramen för ERASMUS åtgärd 4 (kompletterande åtgärder 
för främjande av samarbete mellan universitet). De godkända projekten berör 300 institutioner och 
organisationer, vilka är jämnt fördelade mellan gemenskapens medlemsstater och EFTA-länderna. 
Under år 1994 har kommissionen fortsatt att stimulera intresset för samarbete mellan universitet genom att 
organisera eller delta i informationskarnpanjer och genom att finansiera studiebesök för personal vid 
institutioner för högre utbildning. 
Publikationsprogrammet spelar fortfarande en viktig roll när det gäller att åstadkomma en större spridning 
av information om ERASMUS-programmet. I en första experimentell fas har man utvecklat användningen 
av elektroniska informationstekniker för att (via Internet) ge tillträde till ett stort urval av information om 
ERASMUS som hittills endast gått att fa i tryckt form 
Kommissionen lanserade år 1994 två pilotprojekt om kvalitetsutvärdering av den högre utbildningen i 
Europa. Dessa pilotprojekt, som skall slutföras 1995, kommer att göra det möjligt att utveckla en europeisk 
metodologi baserad på befintliga system och på ett ökat europeiskt mervärde. 
För att markera övergången från ERASMUS till SOKRATES och med tanke på antagandet av 
SOKRATES-programmet har kommissionen med hjälp av de nationella stipendienämnderna (ANAB) för 
ERASMUS för andra gången delat ut ERASMUS-priset vid en ceremoni som ägde rum den 4 december 
1994. Två priser per medlemsstat delades ut av en jury på hög nivå till en lärare och en student som på 
ett påtagligt sätt har bidragit till att utveckla samarbetet mellan universitet i gemenskapen. 
Kommissionens uppföljningsprogram och verksamheterna för att utvärdera programmet har fortgått och lett 
till publikationen av några studier som utvärderar de olika verksamheterna inom ERASMUS och deras 
betydelse för gemenskapens framtida åtgärdsprogram. 
1994 blev ett år av intensiv aktivitet för kommissionen med tanke på antagandet av de kommande 
programmen för gemenskapsåtgärder inom utbildningsområdet, SOKRATES och LEONARDO, som 
kommissionen lade fram förslag om i januari 1994 som ett resultat av de nya befogenheter som 
•'RASMl 'S-programmet - Årsrapport 1994 
gemenskapen anförtroddes genom Fördraget om upptättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 
126 och 127 i detta. 
Följaktligen har 1994 varit ett avgörande år för ERASMUS-programmet. Erfarenheten av detta program 
och LINGUA-programmet liksom de olika pilotprojekten har befästs och fördjupats i förslaget till det nya 
SOKRATES-programmet. 
Förhandlingarna, som inleddes den 4 januari 1994 inom ramen för medbeslutandeförfarandet, har pågått 
hela året. Ministerrådet och Europaparlamentet antog formellt SOKRATES-programmet den 14 mars 1995 
för en femårsperiod och med en budget på 850 miljoner ecu. 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Innehållsförteckning 
Sida 
Sammanfattning 1 
I Genomförande av ERASMUS-programmets åtgärder 4 
Åtgärd 1 : Europeiskt universitetsnätverk: ekonomiska stöd till Program för samarbete mellan 
universitet (PSU) samt till studie- och undervisningsbesök. 5 
Åtgärd 2: Utbytesstipendier för ERASMUS-studenter. 8 
Åtgärd 3: Åtgärder som syftar till att främja rörlighet genom akademiskt erkännande 
av examina och studieperioder. 10 
Åtgärd 4: Kompletterande åtgärder som syftar till att främja rörlighet. 11 
II Informationsverksamheter 12 
III Strukturer för rådgivning och genomförande 14 
IV EFTA-länderna 15 
V Uppföljning och utvärdering "15 
VI Samverkan mellan akademiskt och yrkesmässigt erkännande 17 
VII Uppföljning av Memorandum om högre utbildning i gemenskapen: 
det europeiska ansvaret för universiteten (Europeiska seminariet i Pisa 23—26.11.1994) 18 
Vin Förhandlingarna om och antagandet av SOKRATES 18 
IX Samverkan med andra gemenskapsprogram 19 
X Slutsats 20 
Bilagor Budget och statistisk information 21 
KRASNlUS-prourarnmet - Årsrapport 1994 
I Genomförande av ERASMUS-programmets åtgärder 
1. Den här rapporten presenterar det allmänna genomförandet av programmet under kalenderåret 1994 och 
de olika verksamheter för samarbete mellan universitet som finansierats under det akademiska året 1994/95, 
programmets åttonde verksamhetsår. Den har utarbetats i enlighet med artikel 6 i rådets beslut av den 15 
juni 1987 (87/327/EEG) om antagandet av ERASMUS-programmet, ändrat genom rådets beslut av den 14 
december 1989 (89/663/EEG). 
Sju. rådsbeslut av den 28 oktober 1991 (från 91/611/EEG till 91/617/EEG), som sluter bilaterala avtal 
mellan gemenskapen och de länder som tillhör Europeiska frihandelssammaralutningen (EFTA), har gjort 
det möjligt för dessa länders institutioner för högre utbildning att från och med det akademiska året 1992/93 
delta i samarbete med Europeiska gemenskapens institutioner inom ramen för ERASMUS-programmet. 
Under 1994 var det endast relationerna med Schweiz och Liechtenstein som upprätthölls genom dessa 
bilaterala avtal. De åtgärder som avser EFTA:s övriga länder (Sverige, Norge, Finland, Österrike och 
Island) omfattas av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). 
Detta har framförallt lått till följd att kriterierna lör berättigande till ett utbytesstipendium inom ERASMUS 
numera är de samma som de som gäller för studenter som är medborgare i EG. Tidigare var det ett krav 
att de studenter som var medborgare i ett EFTA-land var fast bosatta i den medlemsstat i gemenskapen där 
hemma institutionen låg för att kunna fa ett sådant stipendium. Det villkoret gällde emellertid år 1994 
fortfarande för medborgare i Schweiz och Liechtenstein. 
De verksamheter som finansieras inom ramen för ERASMUS-programmet grupperar sig inom följande fyra 
åtgärder: 
Åtgärd 1: Program för samarbete mellan universitet (PSU) som bildar det europeiska 
universitetsnätverket samt studie- och undervisningsbesök. 
Åtgärd 2: Administration av systemet för ERASMUS utbytesstipendier som delas ut till studenter. 
Åtgärd 3 : Åtgärder som syftar till att främja rörlighet genom akademiskt erkännande av examina och 
studieperioder inklusive genomförandet av det fjärde verksamma året för pilotprojektet 
Europeiskt system för överföring av studiemeriter (ECTS). 
Åtgärd 4: Kompletterande åtgärder som syftar till att främja samarbetet mellan universitet och utbyte 
för studenter. 
ERASMUS-programmets budget för 1994 uppgick för unionens 12 medlemsstater till 82,5 miljoner ecu. 
Om man räknar in det bidrag som kom från länderna inom EFTA och EES samt Schweiz och Liechtenstein 
å ena sidan och återstående medel från tidigare räkenskapsår å den andra var det totala beloppet i 
tillgängliga medel 96,7 miljoner ecu år 1994. Dessa medel har använts i sin helhet. Fördelningen per åtgärd 
av de 96,7 miljonerna ecu framgår av bilaga I. 
Förutom det direkta tillhandahållandet av medel till de institutioner, organisationer, lärare och elever som 
omfattas av åtgärderna har kommissionen fortsatt att understödja det europeiska akademiska samarbetet 
genom en aktiv informationspolitik, en nära kontakt med universitetsvärlden i de bidragsberättigade 
länderna och en uppföljningsverksamhet som förväntas leda till förbättringar. 
Den analys av programmen för samarbete mellan universitet (PSU) som presenteras i den här rapporten 
gäller finansieringen av verksamheter för det akademiska året 1994/95. Alla statistiska uppgifter om PSU-
verksamhetema är baserad'på information som tillhandahållits av kommissionen i april 1994, efter att 
urvalsfasen avslutats. 
PSU-ansökningarna för det akademiska året 1994/95 visar på en avsevärd ökning av efterfrågan på 
deltagande från institutionerna och på studentutbyte. Ökningen har varit särskilt anmärkningsvärd för 
EFTA-länderna under 1994, vilket är det tredje året som de deltar; även inom gemenskapen själv har 
intresset för programmet fortsatt att öka. Det är tydligt att budgeten är mycket lägre än vad det verkligen 
kostar att genomföra samarbetet och studentutbytet inom ramen för ERASMUS. Möjligheten att få loss ett 
KRASMUS-prograrnmet - Årsrapport 1994 
tilläggsanslag på nationell nivå är fortfarande en viktig politisk fråga, vilken inte bara syftar till att 
motverka direkta ekonomiska problem utan även till att säkerställa det framtida samarbetet mellan 
institutioner genom ett klarare ekonomiskt åtagande på regional och nationell nivå och av institutionerna 
själva. 
Åtgärd 1 Europeiskt universitetsnätverk: ekonomiskt stöd till program för samarbete mellan 
universitet (PSU) samt till studie- och undervisningsbesök 
2. Programmen för samarbete mellan universitet (PSU) som de bidragsberättigade ländernas institutioner för 
högre utbildning har genomfört inom ramen för FRASMUS omfattar en eller flera av följande 
verksamheter: 
Program för studentutbyte (SM) 
Program för lärares utbyte (TS) 
Gemensam utveckling av nya utbildningsprogram (CD) 
Intensivprogram (IP). 
3. Program för studenters utbyte av en ansenlig längd (mellan tre månader och ett akademiskt år) och som 
fullt ut erkänner studieperioden i utlandet (upp till och med doktorsgrad eller liknande) kan erhålla 
ekonomiskt stöd som kan bidra till utvecklingen av programmet, utarbetandet av undervisningsmateriel, 
studenternas språkliga förberedelse i hemlandet och i värdlandet samt till att ge dem vägledning. Det 
ekonomiska stödet kan även bidra till andra kostnader som direkt kan hänföras till programmen, såsom 
organisation av möten och uppföljning av de finansierade verksamheterna. Tack vare kommissionens stöd 
har institutionerna fortsatt att öka sina insatser för studentutbytets skull, särskilt när det gäller 
språkundervisning, tillhandahållande av information och bostäder. 
4. Program för lärares utbytegör det möjligt för undervisande personal i den högre utbildningen att aktivt 
medverka i ordinarie studieprogram vid utbytesinstititutionerna under en period på mellan en vecka och 
ett år inom ramen ror ett organiserat projekt som planerar rörlighet för ett visst antal lärare. Ekonomiskt 
stöd ges till utveckling av programmet, lärarnas kostnader för resa och logi och (i vissa fall) till kostnaderna 
för att ersätta lärare som frånvarande under mer än tre månader. Finansieringen av lärarnas språkliga 
förberedelse via ERASMUS ekonomiska stöd, som första gången beviljades 1993/94, beviljades även för 
1994/95. 
Tack vare lärarutbytet är det inte bara de studenter som tar del av utbytet, utan även majoriteten av de 
studerande - som inte utnyttjar den geografiska rörligheten - som kan ha behållning av det europeiska 
samarbetet. Erfarenheten har visat att lärarutbyte kan medföra intressanta effekter när det gäller andra typer 
av samarbete mellan universitet, t.ex. gemensamma forskningsprojekt. 
5. Institutioner för högre utbildning kan få ekonomiskt stöd för att gemensamt utveckla nya 
utbildningsprogram som kommer att införas vid samtliga paitnerinstitutioner. Företrädesvis beviljas projekt 
som avsevärt bidrar till att förbättra det akademiska erkännandet (särskilt genom att använda ett system med 
undervisningsmoduler), som ger studiemas innehåll en europeisk dimension eller som leder till utbyte och 
överföring av sakkunskap (genom metoder för distansundervisning eller genom andra metoder). Det 
ekonomiska stödet kan användas till att täcka de kostnader som anslagits för gemensamma möten samt 
för framställning, översättning och spridning av nödvändiga dokument. 
Den gemensamma utvecklingen av nya undervisningsprogram gör det möjligt för institutionerna i de olika 
bidragsberättigade länderna att dela sin pedagogiska kompetens och uppmuntrar dem att utveckla nya 
undervisningsformer som integrerar mekanismer för erkännande. Många "europeiska" examina (examina 
som är helt erkända i flera bidragsberättigade länder) har skapats som ett resultat av den gemensamma 
utvecklingen av nya undervisningsprogram, och vissa av dem kan tjäna som modeller for ett genomförande 
i större skala inom det europeiska universitetsnätverket. 
6. De ekonomiska stöd som beviljas för intensivprogram gör det möjligt för nätverk av institutioner för högre 
utbildning att arrangera korta och intensiva utbildningsprogram på heltid, som sammanför studenter och 
lärare från flera bidragsberättigade länder för perioder som varar mellan en vecka och en månad. Man har 
RASNirS-prcHirarnmet - Årsrapport 1W4 
ägnat särskild uppmärksamhet åt program som innebär ett multinationellt deltagande, som vänder sig till 
ett stort antal studenter (i förhållande till antal lärare) och som ger akademiska poäng till deltagarna. Man 
har också tagit hänsyn till om projektet gäller ett ämne som normalt inte undervisas vid någon av de 
deltagande institutionerna ensam eller om det bidrar till att sprida kunskaper inom nya områden som är 
under snabb utveckling. Det ekonomiska stödet kan användas till att täcka kostnaderna för resa och 
uppehälle för de lärare och studenter som måste ta sig till en annan bidragsberättigad stat tor att följa 
undervisningea liksom de utgifter som är förenade med organisation av inledande möten och med 
framställning av dokument. 
Intensivprogrammen är särskilt lämpade för studieområden där det är svårt att organisera utbyte under 
längre tid, för vuxenstuderande och för alla dem som vanligtvis inte kan delta i en sådant utbyte eller för 
undervisning av nya ämnen och tekniker. 
7. Ekonomiska stöd för besök delas ut i syfte att underlätta ett eventuellt utarbetande av nya PSU, särskilt 
inom studieområden som är mindre representerade i ERASMUS-PSU, utvidga befintliga program till nya 
partners eller göra det möjligt för personal vid institutionen att fördjupa sina kunskaper om systemen för 
högre utbildning i andra bidragsberättigade länder. Stöd kan även beviljas för individuella intensiva 
undervisningsbesök som varar i högst fyra veckor och som organiseras utanför PSU. 
PSU-ansökningar för 1994/95 
8. Antalet ansökningar om ERASMUS-PSU som samordnas av institutioner i Europeiska gemenskapens 
medlemsstater ökade något under 1994 och uppgår nu till 2 424, vilket framgår av bilaga II a 
Trots att de ansökningar som samordnas av EFf A-ländernas institutioner har ökat med 18 % jämfört med 
1993/94, dvs. 202 stycken för 1994/95, förblir nivån på dessa institutioners deltagande i programmen 
blygsam jämfört med gemenskapen. Vad gäller "det institutionella deltagandet" (se bilaga Hl a) noterar 
medlemsstaterna (+ 17,6 %) och i synnerhet EFTA-länderna (+ 45,7 %) en avsevärd ökning. Denna ökning 
överensstämmer med en väl etablerad tendens inom ERASMUS, nämligen den att en ökning av efterfrågan 
först visar sig genom en ökning av antalet verksamheter som föreslås inom nätverken snarare än genom 
en ökning av antalet ansökningar som lämnas in av samordnare. 
Inom gemenskapen har de största ökningarna skett på Irland (+ 24,7 %), i Grekland (+ 23,9 %), Spanien 
(+ 22,6 %) och Portugal (+19,9 %). 
Bland EFTA-länderna har de största ökningarna skett i Finland (+78,7 %), Norge (+51,4 %), Schweiz (+ 
41,8 %) och Österrike (+ 35,2 %). 
Bilaga IV a visar PSU-ansökningarnas fördelning per studieområde för 1993/94 och 1994/95. Denna analys 
visar på en betydande stabilitet, en stabilitet som även bekräftas i programmen för studenters rörlighet, 
utom inom områdena for utbildning och ramavtalen, vilka har erfarit en ökning med ca 25% respektive 
20%. 
PSU-urval för 1994/95 
9. Alla ansökningar som mottagits har först analyserats och resultaten av denna analys har prövats av tre 
rådgivande grupper av akademiska experter. Ur kvalitetssynpunkt spelar dessa grupper en viktig roll i 
urvalsförfårandet, och kommissionen har noga respekterat deras synpunkter vid urvalet av de 2 280 PSU 
som finansierats. 
I enlighet med rådets beslut av den 14 december 1989 om inledande av ERASMUS-programmets andra 
fas, var det akademiska året 1994/95 det fjärde verksamhetsåret för systemet med fleråriga ansökningar och 
förenklade ansökningar om förlängning. Kommissionen var redan involverad i de flesta program som 
beviljats 1992/93 och 1993/94 inom ramen för flerårig finansiering (dvs. de program som påbörjade sitt 
andra och tredje år). Liksom året innan fördelades budgeten för 1994/95 med tanke på att säkerställa en 
välawägd finansiering mellan nya ansökningar och nya verksamheter liksom befintliga verksamheter i 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
program som 1994/95 påbörjade sitt andra och tredje ar av flerårig finansiering eller som påbörjade sitt 
lörsta år som ett PSU "utanför perioden,,. 
1 själva verket var det akademiska året 1994/95 det första året som program, vilka antagits 1991/92, nådde 
slutet på den fleråriga perioden. Kommissionen liar, med hänsyn till yttrandet från ERASMUS rådgivande 
kommitté, beslutat att bevilja dem ett anslag. Det är dock mindre än tidigare för att man skall kunna 
tillfredsställa alla ansökningar om anslag som valts ut för 1994/95 inom den kategori program som kallas 
"utanför perioden". 997 PSU utanför perioden har valts ut och finansierats på detta sätt. 
Av de 2 280 PSU som godkänts (EG + EFTA) var 414 program helt nya. Dessa tilldelades på samma sätt 
som nya verksamheter inom befintliga program lite mer än det genomsnittliga stödet, för att de skall ha 
en stadig grund att stå på i sin etableringsfas. Jämfört med en total frekvens på 86 % har 
gcdkännandefrekvensen för nya program ökat något jämfört med året innan (69 %). 
Antalet bidragsberättigade institutioner som deltog i minst ett godkänt PSU ökade med 10 % (EG + EFTA) 
mellan 1993/94 och 1994/95. Ökningen är kraftigare i EFTA-länderna (med ungefar 50 % för Finland och 
30 % för Norge) och samma tendens finns i medlemsstaterna, om än i mindre utsträckning. Ökningen år 
för år sedan 1988/89 framgår av bilaga VTL 
l medeltal utgör de stöd som tilldelats PSU 27 % av de belopp som efterfrågats i ansökningarna (EG + 
EFTA) mellan 1993/94 och 1994/95, mer exakt: 25,6 % för program för studentutbyte, 25,2 % för program 
tor lärares utbyte, 39,1 % tor den gemensamma utvecklingen av nya utbildningsprogram och 35,8 % för 
intensivprogrammen. För 1994/95 uppgår medelbeloppet per PSU (10 915 ecu för 1993/94) till 9 477 ecu 
tor nya PSU, 8 667 ecu för PSU under flerårig finansiering och 7 366 ecu för PSU "utanför perioden". Om 
man ser till alla slags PSU sammantagna minskade det ekonomiska stödet per deltagande institution med 
32,7 % jämfört med året innan och är numera 1 107 ecu. Detta beror på att det genomsnittliga antalet 
partners per PSU har ökat. 
Bilaga II b visar fördelningen av godkända PSU i förhållande till den samordnande institutionens hemland. 
För gemenskapens medlemsstater ökade de program som samordnats på Irland starkt mellan 1993/94 och 
1994/95, följt av Spanien och Grekland (+ 22 %, 15 % respektive 12,5 %). Om än i mindre utsträckning 
är tendensen densamma i de andra bidragsberättigade länderna inom ERASMUS, med undantag av 
Danmark (- 6 %) och Tyskland (- 1 %). Deltagandenivån i programmen ökade med 19 %, en ökning söm 
märks i alla bidragsberättigade länder (se bilaga Hl b). För EFTA-länderna sammantagna ökade 
deltagandefrekvensen och samordnandefrekvensen med 50 %respektive 34 %mellan 1993/94 och 1994/95. 
Fördelningen av godkända PSU per studieområde för 1994/95 (bilaga IV b) skiljer sig inte mycket från 
1993/94. Kommissionen fortsätter att eftersträva en viss balans mellan studieområdena, vilket innebär att 
det ställs högre krav än det genomsnittliga för urval av PSU inom områden som man bedömer vara väl 
representerade, såsom företagsadministration/ företagsledning. Särskild uppmärksamhet ägnas däremot 
ansökningar inom pedagogik och medicin/psykologi, som kommissionen försöker uppmuntra. För 1994/95 
kan man märka en ganska betydande ökning av ramavtal (vilka omfattar flera studieområden) (+ 30,5 %), 
pedagogik (+ 21,6 %) och konst/musik (+ 19.3 %). 
Antalet ansökningar om studentutbyte, utbyte for lärare, gemensam utveckling av nya utbildningsprogram 
och intensivprogram ökade mellan 1993/94 och 1994/95 (bilaga V a) och det är intressant att märka att 
andelen ansökningar som lämnas in inom ramen for förfarandet med flerårig finansiering och förenklad 
förlängning stiger. Antalet godkända program per verksamhetstyp har ökat avsevärt jämfört med 1993/94 
for intensivprogrammen (+ 40 %) följt av utbyte för lärare (+ 24 %) och studentutbyte (+ 6 %) medan 
godkännandefrekvensen för den gemensamma utvecklingen av nya utbildningsprogram (CD) har sjunkit 
(bilaga VT b). När det gäller godkännandefrekvens kan man märka en ökning av utbytet för lärare och 
intensivprogrammen (se bilaga VI). 
Antalet bidragsberättigade studenter i de PSU som godkändes för 1994/95 (EG + EFTA) uppgår till 127 
221, dvs. en ökning med 22,5 % jämfört med 1993/94 (103 894). I Europeiska gemenskapens 
medlemsstater har studentutbytet ökat med 20 %. Förenade kungariket (värdland för 23 % av studenterna 
IKASMI 'S-prourammct - Årsrapport 1991 
(EG + EFTA)), Frankrike (19,5 %), och Tyskland (14,5 %) är fortfarande de mottagarländer som 
ERASMUS-studenterna prioriterar; 25 % av dem planerar att resa mellan dessa tre länder (de var 27 % 
1993/94). De traditionella "import''-länderna för ERASMUS-studenter är fortfarande Frankrike, Irland och 
Förenade kungariket (se bilaga X för fördelningen av antalet studenter per hemland och värdland). 
Bland de 591 godkända PSU som innebär utbyte för lärare, förväntas 9 819 lärare (EG + EFTA) att resa 
till ett annat bidragsberättigat land, dvs. en ökning med 21 % jämfört med året innan. Men den 
genomsnittliga längden på vistelsen, har minskat från 2,9 veckor 1993/94 till 2,5 veckor 1994/95. Alla 
bidragsberättigade länder (med undantag av Luxemburg, Liechtenstein och Österrike) har planerat att skicka 
fler lärare till utlandet, särskilt Portugal (+ 26 %), Förenade kungariket (+ 25 %), Grekland (+ 24 %) och 
de sju EFTA-länderna (+ 57 % för dessa sju länder). 
Besöken 
(Indelningen av ansökningarna om resestipendium och de beviljade bidragen, per bidragsberättigat land och per 
studieområde, anges i bilaga VIII a och b) 
10. Organisationen av tre urvalsperioder under kalenderåret 1994 gjorde det möjligt att lämna in ansökningar 
under hela årets lopp och att snabbt fa ett beslut. Det totala antalet bidragsberättigade ansökningar uppgår 
till 1 385, varav 730, vilka omfattar mer än 1 649 personer (833 kvinnor och 816 män), beviljades. Det 
totala anslage som begärdes var över 4,2 miljoner ecu, vilket stort överstiger de 1,4 miljoner ecu som 
avsatts för beviljande av stipendier. Antalet ansökningar 1994 minskade med ungefär 15 % jämfört med 
året innan. 
Det fanns en betydande efterfrågan under hela året och kvaliteten på ansökningarna var mycket hög. 1994 
minskade godkännadefrekvensen med endast 2 % och är nu 53 % trots den snäva budgeten. 
Liksom tidigare har de flesta besöksstipendierna (cirka två tredjedelar) beviljats för att underlätta 
utarbetande eller utvidgning av PSU. Lite mindre än en tredjedel rörde "informationsbesök", även om de 
båda typerna av besök kan utmynna i andra resultat än de som planerats från början. I allmänhet har de 
relationer som etablerats mellan personal tack vare studiebesöken bidragit mycket till en bättre uppfattning 
om problemen kring och kvaliteten på sektorerna för högre utbildning i medlemsstaterna. Endast 8 % av 
ansökningarna rörde korta undervisningsbesök, vilka år alternativ (som endast beviljas en gång) till det 
lärarutbyte som är en del av PSU: s verksamheter. Institutionerna verkar föredra de senare mer integrerade 
programmen. Ändå är det intressant att notera att intresset för verksamheterna inom ramen för besök har 
stigit från 3% (1987) till 8%. 
Liksom föregående år har de ansökningar som rört länder som är underrepresenterade i PSU fatt förtursrätt. 
Man har emellertid respekterat kommissionens prioritering att bara godkänna ansökningar av god kvalitet. 
Mer än en tredjedel (46,9 %) av de beviljade besöksstipendierna tilldelades gemenskapens fyra 
Medelhavsländer (Portugal, Spanien, Italien och Grekland); denna siffra är betydligt högre än deras 
nuvarande deltagandefrekvens i PSU (31,3 %). 
Vad beträffar akademiska studieområden fortsatte kommissionen att uppmuntra besök som framförallt 
gällde studieområden som är underrepresenterade i PSU, trots att denna aspekt minskar i betydelse i och 
med den allmänna balans som åstadkommits på de områden som ERASMUS-programmet omfattar. Inom 
"besöks"-verksamheten har antalet ansökningar per studieområde stabiliserats de senaste fem åren och 
fördelningen av beviljade ansökningar täcker nu alla studieområden. 
Åtgärd 2 Utbytesstipendier för ERASMUS-studenter 
11. Av de 2 280 PSU som godkändes för det akademiska året 1994/95 (EG + EFTA) omfattade 93 % en 
utbytesfas för studenterna. De stipendier som delats ut till studenter inom ramen för dessa PSU, till ECTS-
studenter och till ett litet antal "fria sökande" utgör 73 % av ERASMUS-programmets totala budget. Det 
maximibelopp som kan beviljas en student for ett årsstipendium är 5 000 ecu, även om det verkliga 
beloppet är betydligt lägre i alla länder. I och med att Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
trädde i kraft den 1 januari 1994 har villkoren tor studenters berättigande till bidrag förändrats. Från och 
KRASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
med 1994/95 är varje student som är medborgare i ett av dessa länder (medlemsstaterna, Österrike, Finland, 
Island, Norge och Sverige) berättigad att erhålla ett ERASMUS-stipendium De studenter som kommer från 
ett EFTA-land kan dock bara erhålla stipendier för studievistelser vid gemenskapens institutioner. 
Det totala antalet stipendieansökningar har, utifrån antalet studenter som förekommer i ansökningarna för 
1994/95, ökat med 24,3 % jämfört med 1993/94. I de 2 112 godkända PSU med en utbytesfas för 
studenterna har antalet bidragsberättigade studenter ökat med 22,5 %. Den genomsnittliga längden på en 
studievistelse i utlandet har sjunkit till ungefar 5 månader. 
Eftersom en viss tid nödvändigtvis hinner gå från det att programmets verksamheter genomförs till det att 
man har tillgång till definitiv statistik, hämtad ur rapporterna från PSU och de nationella myndigheterna 
för stipendiefördelning (ANAB), speglar de uppgifter om studentutbytet som används i detta dokument och 
i punkt 9 de maximala uppskattningarna som förekommer i de beviljade ansökningarna. Utifrån de 
uppgifter som ANAB har tillhandahållit tidigare år kan man göra en tillförlitlig uppskattning att ungefär 
60 % av antalet bidragsberättigade studenter verkligen kommer att företa en studievistelse i utlandet, vilket 
innebär att mellan 70 000 och 80 000 studenter kommer att ha utnyttjat ERASMUS utbytesstipendier under 
1994/95. 
12. De disponibla medlen inom ramen för åtgärd 2 för 1993/94 fördelades mellan de bidragsberättigade 
länderna enligt den metod för tilldelning som fastställts i rådets beslut av den 14 december 1989. Resultatet 
av denna fördelning framgår av bilaga DC Kommissionen har använt 5 % av budgeten efter sitt eget 
gottfinnande tor att förbättra studentflödenas övergripande jämvikt. Varje bidragsberättigat land har vidare 
fått ett ekonomiskt grundstöd om 200 000 ecu, och den resterande budgeten för åtgärd 2 har fördelats i 
enlighet med antalet ungdomar mellan 18 och 25 år i varje land och antalet studenter som är inskrivna vid 
institutioner för högre utbildning. Detta belopp har sedan justerats för att ta hänsyn till resekostnader och 
skillnader i levnadskostnader. 
Reserven på 5 % har kommissionen fördelat på samma sätt som 1993/94. Ett högsta tak på 150 % av det 
ursprungliga anslaget fastställdes för alla länder som tilldelas medel från reservea Genom denna 
begränsning minskade det genomsnittliga stipendiebeloppet för studenter i Grekland och Portugal till 120 
ecu per månad, och en lägre gräns på 70,5 ecu per månad fastställdes tor alla andra länder (utom på Irland 
där taket på 150 % nåddes vid 65,5 ecu). De länder som har utnyttjat denna reservfond är Belgien, 
Grekland, Irland och Portugal samt, i mindre utsträckning än året innan, Danmark, Nederländerna och 
Sverige. Dessa länder noterade alltså en ökning av deras studentstipendiers medelbelopp. Under året var 
det första gången som Sverige utnyttjade en del av dessa medel. För alla länder sammantagna uppskattas 
medelbeloppet för ett stipendium till 89,2 ecu per månad. Dessutom har 71 000 ecu (dvs. 1 % av den totala 
budgeten för åtgärd 2) anslagits direkt till det europeiska universitetsinstitutet i Florens och den 
luxemburgska universitetsstiftelsen i Arlon för att finansiera deras studenters utbytesstipendier, eftersom 
dessa institutioner inte omfattas av nätverket for de nationella myndigheterna för stipendiefordelning. På 
samma sätt har 20 000 ecu av anslaget till ECTS betalats ut direkt till gruppen European Partnership of 
Business Schools (EPBS), vilken representeras av ESC i Reims. 
Ytterligare ekonomiskt stöd beviljades till ANAB för att finansiera utbytesstipendier för ECTS-studenter, 
på grundval av tio teoretiska stipendier med en längd på ett akademiskt år per institution (eller 
sammanslutning) som tillhör ECTS inre krets. 
13. Vad gäller de förväntade studentflödena för 1994/95 kan man konstatera att utbytet för EFTA-länderna 
fortsätter att öka. De studenter som kommer från dessa länder (11 177) utgör 8,8 % av det totala antalet 
bidragsberättigade studenter (6,8 % för 1993/94), medan 8,8 % av det totala antalet bidragsberättigade 
studenter i Europeiska unionen (10 217) planerar att göra en studievistelse vid en institution i ett EFTA-
land. 
14. Principen att gemenskapens och medlemsstaternas anslag till Erasmus skall komplettera varandra har alltid 
ansetts vara en viktig faktor i programmets utveckling. Detta gäller framförallt anslagen till studentutbytet 
med avseende på ERASMUS-stipendiernas kompletterande karaktär (vilka har som mål att enbart täcka de 
extrakostnader som är förenade med utbytet) och den allt större skillnaden mellan efterfrågan på stipendier 
IRASMI 'S-pro^rummct - Årsrupfnnl l(W 
och disponibel budget. I vissa av gemenskapens medlemsstater beviljas vissa eller alla ERASMUS-studenter 
som "skall studera utomlands" ett offentligt tilläggsanslag som kommer från nationella eller regionala 
fonder. (Anslag av den här typen kan speciellt tilldelas ERASMUS-studenter eller för att allmänt underlätta 
det internationella utbytet för studenter. Dessa två system kan även kombineras.) Luxemburg är ett 
specialfall i och med det att det nationella stipendiesystemet redan i de flesta fall förutsätter en 
studievistelse i utlandet på grund av att landet allmänt sett saknar ett komplett system för högre utbildning. 
I Grekland och på Irland finns det för närvarande inget system för tilläggsanslag. När det gäller EFTA-
länderna har i synnerhet Österrike en betydande tilläggsfinansiering. 
Åtgärd 3 Åtgärder som syftar till att främja utbyte genom akademiskt erkännande av examina och 
studieperioder 
Europeiska gemenskapens system för överföring av studiemeriter (ECTS) 
15. Pilotprogrammet ECTS som lanserades för en sexårsperiod (1989-1995) inom ramen för ERASMUS-
programmets åtgärd 3, syftar till att underlätta erkännande av studieperioder i utlandet. 
ECTS-systemet kännetecknas av tre nyckelfaktorer: 
Tydlighet i kursplanerna. 
Överenskommelse i förväg mellan parmerinstitutionerna om de studieprogram som studenterna skall 
följa 
Användning av kurspoäng för att ange omfattningen av studenternas arbete. 
För att testa och utveckla detta system har kommissionen upprättat ett utvalt nätverk som består 
institutioner for högre utbildning i samtliga medlemsstater (84 institutioner vid starten år 1992, nu utökat 
till 145 stycken, inklusive EFTA-länderna) inom fem studieområden (medicin, kemi, förvaltning, historia 
och mekanik). 
Pilotprojektet har varit föremål för en intensiv uppföljning, både internt och externt, och man har bekräftat 
ECTS-systemets funktionsduglighet och förenlighet med de olika utbildningssystemen. 
Under det akademiska året 1994/95 har de fem grupperna (som motsvarar de fem godkända 
studieområdena) inte bara fortsatt studentutbytet genom att använda ECTS-systemet (2 054 studenter under 
det akademiska året 1994/95 mot 1 850 studenter 1993/94) utan de har även på ett entusiastiskt sätt svarat 
på kommissionens uppmaning att föreslå projekt för att utvidga användningen av ECTS, såväl inom den 
egna institutionen- genom att införa ECTS inom fler studieområden - som inom deras partnersinstitutioner, 
särskilt i PSU. Förslagen har utvärderats av kommissionen med hjälp av en särskilt tillsatt grupp av 
akademiska experter, och de 143 deltagande universiteten har beviljats ett stöd som i genomsnitt uppgår 
till 13 000 ecu. 
Kommissionen kommer att noggrant följa genomförandet av denna utvidgning, och erfarenheterna kommer 
otvivelaktigt att komma till stor användning vid utvecklingen av de stimulansåtgärder som planeras inom 
ramen för SOKRATES-programmet. 
I bilaga XI anges antalet ECTS-studenter per studieområde och per ursprungsland för 1993/94, det senaste 
året för vilket det finns uppgifter om utbytet tillgängliga. 
Nätverket av nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (NARIQ 
16. Varje medlemsstat i Europeiska unionen eller i EFTA har bildat ett nationellt centrum vars uppgift är att 
bidra till utbytet för studenter, lärare och forskare genom att ge dessa personer information och råd i frågor 
om akademiskt erkännande av examina och studieperioder i andra länder. 
De flesta NARIC-centrumen fungerar även som kontaktpunkt för information om genomförandet av rådets 
direktiv 89/48, om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre 
utbildning som omfattar minst tre års studier. 
F.RASMi !S-procrammet - Årsrapport 1994 
Kommissionen har skapat ett nätverk av dessa nationella centrum i sylte att garantera ett nära samarbete 
och ett optimalt informationsutbyte i studentulbytets intresse. För detta ändamål arrangerar kommissionen 
två möten per år med företrädare för de nationella centrumen, varav ett möte arrangeras gemensamt med 
Europarådets ENIC-nätverk och UNESCO-CEPES, vilka omfattar fler länder. 1994 års möten ägde rum 
i Budapest (den 19-21 juni 1994) och i Bryssel (den 5 december 1994). 
Gemenskapsstödet inom ramen för ERASMUS-programmet (67 250 ecu 1994) tillåter även studiebesök 
mellan de nationella centrumen och genomförande av gemensamma projekt, särskilt studier och 
sammanfattande rapporter. Under 1994 utarbetade nätverkets medlemmar utbildningsmoduler for värdering 
av utländska examina och intyg, som kommer att göra det möjligt att bättre sprida de kunskaper och 
erfarenheter inom samlats dessa områden. 
Åtgärd 4 Kompletterande åtgärder som syftar till att främja utbytet 
17. Inom ramen för åtgärd 4 beviljas stöd för att stödja projekt som förbättrar samarbetet och 
informationsflödet på europeisk nivå. IDessa st<xi ges framförallt till sammanslutningar av institutioner for 
högre utbildning eller till personer som arbetar eller studerar inom sektorn för högre utbildning. 
Sammanslutningarna i fråga kan antingen vara helt nya eller redan befintliga grupper som vill engagera sig 
i ett speciellt projekt med en europeisk dimension. Publikationer som förbättrar kunskapen om 
möjligheterna till att studera och undervisa i de olika bidragsberättigade staterna eller som belyser händelser 
som är särskilt viktiga när det gäller samarbetet inom högre utbildning kan också få ekonomiskt stöd. 
Anslag inom åtgärd 4 delas också ut till långvariga projekt för den inledande startperioden. Kommissionen 
kan också, på egen hand eller tillsammans med olika institutioner, sätta i gång Särskilda initiativ för att 
förstärka vissa discipliners eller regioners deltagande i programmet eller för att pröva nya samarbetsformer. 
Tre urvalsperioder arrangerades 1994, och av de 88 ansökningar som mottogs avsåg 64 stycken anslag 
student- och lärarföreningar och 24 stycken avsåg publikationsprojekt om utbyte. 22 bidrag beviljades - 9 
till utveckling av föreningsaktiviteter och 13 till publikationer - till en total budget om 187 200 ecu (67 
000 ecu till föreningsaktionerna och 120 200 ecu till publikationerna). 
Sammanlagt deltog 300 institutioner och organisationer, vilka var jämnat fördelade mellan Europeiska 
gemenskapens medlemsstater och EFTA-länderna. 87 % av det belopp som tilldelats föreningar och 
publikationer gick till 19 projekt inom 9 speciella studieområden, särskilt inom medicin (6 projekt) och 
översättning (3 projekt), resten (25 000 ecu) - dvs. 13 % av totalsumman - gick till tvärvetenskapliga 
projekt. 
Fem bidrag inom åtgärd 4 delades ut till studentföreningar, framför allt ett stöd till publikationer från 
studentplattformcn IMISO (Intersectional Meeting of International Student Organisations), vilken 
sammanför fyra studentorganisationer som är verksamma inom ett visst studieområd, samt till att organisera 
ett seminarium om fysiskt och internationellt utbyte som arrangerades av AEGEE (Association des Etats 
Généraux des Etudiants de l'Europe). 
Ett annat intressant projekt som finansieras genom åtgärd 4 är upprättandet av en förteckning över organ 
inom Europeiska ekonomiska samarbetsomrädet som tillhandahåller juridisk utbildning utanför de juridiska 
fakulteterna . 
1 syfte att utveckla verksamheter inom området distansutbildning har kommissionen gett sitt stöd till ett 
projekt som lagts fram av DOMUS (the European Open and Distance Learning Students' Association) och 
som syftar till att utarbeta dokument som uttrycker studenternas åsikter. Dessa dokument skall presenteras 
för allmänheten under en konferens med namnet "Educational and Cultural Barriers to Open and Distance 
learning", som organiseras av universitetet i Sheffield. 
Anslag har också beviljats till ett specifikt projekt som bedrivs av COTAC (Committee of Occupational 
Therapists for the European Communities) lör att grunda ett europeiskt nätverk lör undervisning i 
arbetsterapi. 
IR.ASMI 'S-priKjiTinimol - Åismnfott V»\ 
Som en del av en europeisk kampanj, vars mål är öka insikten inom institutioner för högre utbildning som 
inte är universitet, en sektor som fortfarande är underrepresenterad i ERASMUS-programmet, har 
kommissionen arrangerat åtta av tio förplanerade evenemang i syfte att befrämja dessa institutioners 
deltagande i ERASMUS. Organisationen av denna kampanj har kommissionen gett i uppdrag åt nationella 
organisationer som till största delen är medlemmar i EURASHE (European association for institutions of 
higher education), en europeisk förening för institutioner för högre utbildning som inte är universitet. 
Många av de institutioner som deltog i dessa evenemang har aldrig tidigare deltagit i en någon form av 
europeiskt samarbete. 
De deltagande medlemsstater, vilka har ett mycket representativt nätverk av institutioner för högre 
utbildning som inte är universitet, var Belgien (flamländsktalande områden), Danmark, Finland, Grekland, 
Irland, Nederländerna, Norge och Portugal. Trots att situationerna i dessa länder är mycket olika har 
likartade frågor uppstått. Ett gemensamt samarbete mellan olika länder behövs för att kunna lösa 
problemen, särskilt genom att sprida modeller för god praxis bland personal med ringa erfarenhet av de 
europeiskt samarbete och genom att hämta nyskapande idéer ur sektorns inneboende mångfald. 
18. Studier om högre utbildning 
Flera studier som står på dagordningen för Samverkanskommittén/CRE och EURASHE har understötts av 
kommissionen. De publikationer som utarbetats har den fördelen att det täcker alla slag av institutioner för 
högre utbildning och gör det möjligt för kommissionen att veta när skillnaderna i typer av institutioner kan 
vara av betydelse för genomförandet av dess politik. Dessa publikationer, inklusive den studie om utbyte 
för undervisande personal som omnämns senare i denna rapport (se V Uppföljning och utvärdering) 
omfattar följande: 
Förbättring av de akademiska nätverken (ŒE7EURASHE) 
Syftet med denna studie var att undersöka de akademiska nätverkens särdrag, att utnyttja de vunna 
erfarenheterna och att ge rekommendationer för framtida åtgärder. Det övergripande tillvägagångssättet är 
en undersökning av de olika typerna av nätverk, hur de fungerar och vad deras syften är. Särskild 
uppmärksamhet har ägnats åt de typer av nätverk som planerats genom SOKRATES-programmet. 
Slutrapporten understryker behovet av att säkerställa akademiskt engagemang överallt i nätverkens 
strukturer. 
Samband mellan utbildningsprogram (kursplaner) och det ekonomiska livet (EURASHE) 
Studien av sambandet mellan kursplanerna och det ekonomiska livet undersöker ett antal frågor inom andra 
områden än högre utbildning i strikt bemärkelse, särskilt arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer. Denna 
publikation omfattar även aspekten "utbildning" och mer specifikt LEONARDO. Samspelet mellan 
kompetensbehov och utbildning som utmynnar i de grundläggande kvalifikationerna är det främsta syftet 
för utvecklingen av utbildningsprogram i denna studie. 
Den europeiska dimensionen i institutionell förvaltning (CRE) 
Inom ramen för denna studie har en grupp "resande konsulter" (rektorer eller ansvariga på samma nivå) 
gjort en undersökning bland personal på olika nivåer och av olika ursprung (central nivå, fakultetsnivå, 
lärare, administratörer, men även på extern nivå EG-, regerings- eller statliga kontor) om olika aspekter av 
ämnen (utbildning, forskning, förvaltning, politik etc). Ett samband mellan slutsatserna i undersökningen 
och rådgivarnas personliga erfarenhet fastställdes för att gagna de institutioner som omfattas av 
undersökningen och för deltagarna i ett seminarium/en fallstudie som organiseras i anslutning till detta. 
Slutrapporten ger rekommendationer både om den europeiska dimensionen i den institutionella 
förvaltningen och om möjligheten att tillämpa detta nya "närmande per fall" vid andra institutioner för 
högre utbildning i Europa. 
II Informationsverksamheter 
19. Under 1994 tillhandahölls informationstjänster om ERASMUS-programmet för universitetsvärlden till 
behöriga nationella kontor och myndigheter, media och allmänheten. Dessa tjänster har bestått i att 
framställa och sprida grundläggande information till eventuella sökande, att förbättra presentationen av 
ERASMlJS-programmet - Årsrapport 1994 
programmet under konferenser och mässor, att ta emot och ge råd åt besökare liksom att behandla 
efterfrågan på information från den akademiska och den politiska världen och pressen. Bland allmänheten 
liar programmet blivit alltmer känt tack vare det mycket breda underlag som programmet numera vilar på 
och relationerna med pressen. Under året behandlades över 5 000 skriftliga förfrågningar i Bryssel, utöver 
alla personliga besök och mer än två tusen förfrågningar om information per telefon. Ett stort antal av dessa 
ansökningar kommer från universitetens kontor för internationella relationer, studentföreningar eller media, 
vilka alla spelar en avgörande roll som multiplikator i inforrnationsspridningen. 
Publikationsprogrammet om ERASMUS spelar fortfarande en viktig roll. De publikationer som framställdes 
och publicerades 1994 omfattar bland annat: 
Förteckning över ERASMUS-programmet och Lingua-programmets ägärdll 1994/95 (1 622 sidor 
med detaljerad information om samtliga godkända PSU, publicerad i december 1994). 
ERASMUS-priset för 1994 ( utdelas for att markera den framgång som programmet haft sedan 
1987) 
'Le Magazine' om utbildning yrkesutbildning och ungdomsfrågor är den enda tidskriften från 
generaldirektorat XXII och omfattar alla områden som hänför sig till utbildning, yrkesutbildning 
och ungdomsfrågor, inklusive verksamheterna inom ramen för ERASMUS-programmet 
(verksamheter som tidigare omfattats av Nyhetsbrev om ERASMUS). 
ERA SMUS årsrapport för 1993 (beskriver det allmänna genomförandet av ERASMUS-programmet 
1993). 
Ansökningshandledningen för 1994/95 (ett dokument på nio språk som innehåller 
ansökningsblanketter och information om förfarandena för och typerna av tillgängliga ekonomiska 
stöd, vilken skickas till alla bidragsberättigade institutioner). 
En ny informationsbroschyr om ECTS på nio språk, 
En väggkarta över ERASMUS-deltagandet i regionerna i Europeiska gemenskapens länder och i 
EFTA-länderna. 
De övriga informationsverksamheterna omfattar bland annat 
utveckling av relationerna med pressen, vilket har resulterat i att ERASMUS förekommer i pressen 
mycket oftare, 
PSU-samordnarnas och ANAB-representantemas deltagande i lokala och nationella evenemang eller 
i radio- och TV-program, 
representation av programmet (antingen genom fysisk närvaro eller genom att dokumentation 
skickas) vid 19 internationella mässor. 
Övriga medel för att sprida ERASMUS-information håller på att utvecklas, särskilt en större användning 
av elektroniska kommunikationsmetoder. 
20. I syfte att göra informationen lättare åtkomlig och att öka spridningshastigheten för den har 
generaldirektorat XXII, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor i en första experimentell fas gjort 
det möjligt att på elektronisk väg skaffa information (som hittills endast gått att få i tryckt form) genom 
att skapa en ERASMUS-Gopher. Förberedelsearbetet med anslutningarna till servern, serverns struktur och 
uppläggning av informationsfilerna pågick under de första tre månaderna av 1994. Sedan januari 1995 har 
information om ERASMUS-programmet funnits på Internet. ERASMUS Master Gopher uppdateras ständigt 
och erbjuder bl.a. avtalsmodeller, information om ECTS och om besöksprogrammet, regional statistik om 
de program som valts ut samt annan praktisk information. 
21. ERASMUS-priset 1994 
I enlighet med det beslut som antar ERASMUS-programmet kan kommissionen dela ut ERASMUS-pris 
till studenter och undervisande personal som på ett betydelsfullt sätt har bidragit till att utveckla samarbetet 
mellan universitet i gemenskapen. ERASMUS-priset delades ut för första gången år 1990. För 1994 ville 
kommissionen markera den avbrottslösa övergången till från ERASMUS till SOKRATES genom att för 
andra gången dela ut ERASMUS-pris till de mest förtjänta personerna. Två priser per deltagande land 
delades ut, ett i kategorin universitetspersonal och ett i kategorin studenter. Urvalet av de nomineringar som 
gjorts av ANAB och som godkänts av kommissionen anförtroddes en internationell jury med Nicole 
IKASMl :S-r>ros:rammet - Arsnipport 1(X>( 
Fontaine, Europaparlamentets vice ordförande, som ordförande och som omfattade celebriteter från den 
europeiska universitetsvärlden, vilka är kända för deras bidrag till samarbetet mellan universiteten. 
pTisutdelningsceremonin för ERASMUS-priset 1994 ägde rum den 4 december 1994 i närvaro av en juryn, 
kommissionären Ruberti samt EU- och EFTA-ländernas utbildningsministrar. Ceremonin sändes av 
Euronews och fick en mycket omfattande täckning i den europeiska pressen. 
Hl Strukturer för rådgivning och genomförande 
ERASMUS rådgivande kommitté 
22. ERASMUS rådgivande kommitté (EAC) som bistår kommissionen med genomförandet av programmet hade 
två möten i Bryssel 1994 (den 21 mars och den 3 oktober). Huvudsyftet med det första mötet var att 
diskutera principerna för PSU-urvalet för 1994/95, och man kom överens om att forlänga finansieringen 
av gamla program för längre tid än tre år för att på ett effektivt och framsynt sätt göra universiteten 
beredda på det universitets- och högskoleavtal som föreskrivs i SOKRATES-programmet. Vid mötet i 
oktober beskrev kommissionen de olika etapperna i förfarandet för att anta SOKRATES-programmet och 
presenterade flera pågående aktiviteter: lanseringen av pilotprojekten om utvärderingen av kvaliteten inom 
högre utbildning, Pisa-seminariet, den gradvisa utvidgningen av ECTS, utvärderingsmötena om samarbete 
per studieområde och ERASMUS-priset. 
De rådgivande grupperna med akademiska experter 
23. Tre rådgivande grupper med akademiska experter, som var och en täcker ett stort antal studieområden och 
är sammansatta av representanter för universitetsvärlden som utsetts av kommissionen, bistår denna vid 
PSU-urvalet. De tre grupperna sammanträdde i mars 1994. 
De nationella myndigheterna för stipendiefördelning 
24. Alla stater som deltar i ERASMUS har tillsatt en nationell myndighet för stipendiefördelning (ANAB), som 
ansvarar för att tilldela ERASMUS utbytesstipendier till studenter vid institutioner för högre utbildning i 
det landet som vill att spendera en erkänd studieperiod utomlands inom ramen för ett PSU eller 
pilotprojektet ECTS eller som "fri sökande". Trots att de nationella myndigheterna skulle kunna dela ut 
utbytesstipendierna direkt till mottagarna är det vanligaste sättet att betalningen görs via institutionen i 
hemlandet. De stater som deltar i ERASMUS delar endast ut ett fåtal stipendier till fria sökande, med 
undantag av Danmark, Grekland, Portugal och EFTA-länderna. 1994/95 beviljar EFTA-länderna betydligt 
färre stipendier till fria sökande än året innan på grund av den ständiga ökningen av antalet EFTA-studenter 
som deltar i PSU. 
Myndigheterna deltog som observatörer vid EAC.s möte i Bryssel den 21 mars 1994. Ett möte for 
myndigheterna arrangerades dessutom den 22 mars. På dagordningen stod kommissionens förslag till 
förenkling av de förfaranden som är förenade med åtgärd 2, i synnerhet vad beträffar själva 
administrationen, kontroller och datorisering av myndigheterna. I fråga om den sista punkten 
sammankallade kommissionen en arbetsgrupp den 24 juni 1994. 7 myndigheter (A, D, GR, L, N, S och 
UK) deltog. Efter detta begränsade möte utarbetades ett frågeformulär avsett för myndigheterna. Svaren 
från dessa frågeformulär utgör ett bra underlag att analysera den nuvarande situationen i avsikt att 
undersöka möjligheterna till datoriserade förbindelser (behandling och sändning av dokument) mellan 
kommissionen och myndigheterna. 
Under året har de nationella myndigheterna gjort informella resor till Bryssel och personal från de tyska, 
nederländska och finska nationella myndigheterna har fått tjänstledigt korta perioder för att arbeta vid 
ERASMUS-kontoret. Administrationen av åtgärd 2 har överförts till kommissionen och den har under 1994 
besökt myndigheter i praktiskt taget alla deltagarländer för att befästa relationerna med dessa organ och 
tillsammans med de ansvariga närmare studera de olösta frågorna. 
De nationella myndigheterna behandlar också ett stort antal ansökningar på lokal nivå och många av dem 
har deltagit i eller organiserat informationsmöten, särskilt på nationell och regional nivå med universitet, 
PSU-samordnare och studenter. Dessutom har liera av dem deltagit i andra initiativ som avser information, 
såsom publicering av broschyrer och kataloger om programmet i deras länder eller organisation av speciella 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
kampanjer för icke-universitetssektom. 
ERASMUS-kontoret 
25. Kommissionen bistås fortfarande vid programmets genomförandet av ERASMUS-kontoret, ett självständigt 
organ utan vinstsyfte under Europeiska kulturstiftelsen. Från och med 1994 har emellertid förvaltningen 
av de utbytesstipendier som riktas till studenter (åtgärd 2) och de kompletterande stöden till föreningar och 
publikationer (åtgärd 4) överförts till kommissionen. Stödet från ERASMUS-kontoret tillhandahålls inom 
ramen för ett avtal mellan kommissionen och stiftelsen. 
IV EFTA-länderna 
26. I )et akademiska aret 1994/95 är det tredje aret som EITA-länderna deltar i ERASMUS-programmet- Såsom 
tidigare har nämnts liar EFT A-ländernas deltagande ökat betydligt jämfört med 1993/94. 
EES-avtalets ikraftträdande den 1 januari har som tidigare nämnts (se Sammanfattning ovan) medfört att 
ERASMUS-programmet numera till fullo tillämpas i Österrike, Sverige, Finland, Norge och Island. Dessa 
länder deltar således numera i mötena med ERASMUS rådgivande kommitté, medan Schweiz och 
Liechtenstein enbart har deltagit som observatörer. 
EES-Iändemas bidrog med 9,44 % till budgeten för ERASMUS. Schweiz bidrag till 1994 års ERASMUS-
budget beräknades på samma sätt som för 1993. De proportionalitetsfaktorer som reglerar bidragens storlek 
fastställdes således för samtliga länder till den andel av det ifrågavarande EFTA-landets 
bruttonationalprodukt utgör av summan av det landets och gemenskapens bruttonationalprodukter. Slutligen 
har Liechtenstein bidragit med ett schablonbelopp om 35 000 ecu. 
V Uppföljning och utvärdering 
27. Sedan ERASMUS-programmets början har man lagt stor vikt vid uppföljning och utvärdering på både det 
kvalitativa och det kvantitativa planet. Uppföljningen utförs till stor del på nivån för programmets 
operationella administration medan utvärderingen handhas av de rådgivande expertgrupperna. Det finns 
även ett tredje utvärderingsled som utförs av deltagarna själva. Att våga utvärdera sig själv visar att 
programmet har mognat och lägger grunden för dess framtida utveckling. 
28. Kommissionen bistås i sitt utvärderingsarbete av Wissenschaftliches Zentrum fur Berufs- und 
Hochschulforschung (forskningscentrum för högre utbildning och arbete) vid Gesamthochschule Kassel som 
både ägnar sig åt insamling av statistiska uppgifter och åt kvalitativ analys som är baserad på 
erMtundersökningar av särskilda kategorier av deltagare i programmet. 
Under 1994 slutfördes följande studier: 
ERASMUS beyond Departments - Infrastructure in Support of Mobility and Cooperation (på 
engelska): studie över de arrangemang som gjorts inom institutionerna för att stödja 
undervisningsverksamheter i Europa, med hänsyn tagen till de många olika typerna av institutioner 
för högre utbildning, de skilda metoderna för deltagande i europeiska aktiviteter och förfaranden 
för beslutsfattande på detta område. Denna studie visade sig vara mycket användbar som underlag 
för diskussionerna om övergången från ERASMUS-programmet till SOKRATES-programmet. 
Study abroad and early career: the experiences of former ERASMUS students (på engelska): den 
andra uppföljningsstudien (söm kompletterar ett tidigare dokument på detta område) om 
erfarenheterna hos studenter som deltog i ERASMUS-programmet 1988/89 fem år efter deras 
vistelse i utlandet. 
Student Mobility within ERASMUS 1992/93 (på engelska): statistisk årsstudie. 
ERASMUS Student Mobility programmes in the view of the local directors (på engelska) 
Experience of ECTS students 1990/91 and 1991/92 (på engelska). 
The summary report on the whole of the ERASMUS programme (dokument under utarbetande) är det 
viktigaste uppföljnings- och utvärderingsdokumentet, som ger en samiTianiåttning av yttranden om 
ERASMUS sedan programmets början samt riktlinjerna för framtiden. Denna rapport är en sammanställning 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 15 
av alla Kasselstudier som hittills gjorts: erfarenheterna hos studenter, lärare, samordnare och annan 
institutionspersonal. Dokumentet kommer att vara klart i mitten av 1995. 
1994 slutfördes tre andra analyser vilka är baserade på studien ERASMUS Teaching Staff Mobility, 
utarbetad i Kassel 1993.1 dessa studier undersöks på ett mer detaljerat sätt läramas utbyte ur olika aspekter: 
universitet, sektorn för högre utbildning utom universitet och globalt. De fyra studierna kommer att 
publiceras gemensamt 1995. 
29. Konferenser för att utvärdera det europeiska samarbetet mellan universitet 
I slutet av 1993 publicerade kommissionen i "Nyhetsbrev om ERASMUS" en uppmaning att anmäla 
intresse för att arrangera utvärderingskonferenser om samarbete som skapats inom ramen for ERASMUS 
för varje studieområde. 
Inom varje undersökt område eftersträvar konferenserna ett tredelat mål: 
Översikt av undervisningsorganisationen i varje medlemsstat inom det speciella området. 
Utvärdering av resultaten av samarbetet mellan universitet inom det speciella studieområdet. 
Utsikter för studieområdet mot bakgrund av SOKRATES-programmet och den troliga och/eller 
önskade utvecklingen inom området. Kommissionen är särskilt angelägen om att få förslag på 
nyskapande verksamheter som är specifika för studieområdet i fråga. 
Många universitet och universitetssammanslutningar har svarat och lagt fram projekt. Med hänsyn till 
tillgängliga budgetmedel har kommissionen valt ut följande områden för utvärdering: farmaci, juridik, 
biologi, fysik, kemi, turism och fritid, jordbruk, språk, lärarutbildning, arkeologi, kommunikationsvetenskap, 
kvinnostudier och förvaltning. 
De deltagare som inbjudits till konferenserna är akademiker från fakulteter och institutioner inom sektorn 
i fråga, samordnare och deltagare i PSU, yrkesverksamma personer och representanter från europeiska 
organisationer, liksom representanter för andra av kommissionens generaldirektorat med anknytning till 
studieområdet. 
Vid organisationen av konferenserna far organisatörerna hjälp av en vetenskaplig kommitté, som är 
sammansatt av en akademiker per medlemsstat. Dessutom inbjuds en företrädare för berörda yrken eller 
för den berörda sektorn av näringslivet att delta i den vetenskapliga kommitténs arbete. 
Varje medlem av kommittén sammanställer - lör det land som han kommer från en nationell rapport som 
består av tre delar: 
struktur och organisation av utbildningen (allmän/yrkesinriktad) för studieområdet i fråga 
identifiering av nya utbildningsbehov 
förslag till åtgärder - specifika för det berörda studieområdet - som kan tillfredsställa dessa nya 
behov. 
En struktur som är identisk för alla rapporter har utarbetats, så att man kan göra jämförelser mellan 
länderna. 
Organisatörerna förväntas att utarbeta en sammanfattning av åhörarnas inlägg och framlagda förslag. Den 
rapporten liksom de nationella rapporterna kommer att publiceras senare. Det hela kommer att för varje 
studieområde utgöra en omfattande sammanfattning av organisationen av studierna och samarbetet mellan 
institutioner tor högre utbildning. 
30. Pilotprojekten om kvalitetsutvärdering av tien högre utbildningen i Europa 
Som uppföljning av rådets utbildningsministrars slutsatser från 1991 publicerade kommissionen studien 
'Management of quality and quality assurance in higher education in Europe" i oktober 1993. Denna 
komparativa studie förklarar metoderna och mekanismerna för kontroll av kvaliteten på högre utbildning 
i EG och i EFTA-länderna. Med denna publikation som utgångspunkt och som uppföljning av slutsatserna 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
från rådets utbildningsministrars möte år 1993 har kommissionen tillsammans med en expertgrupp utarbetat 
två europeiska pilotprojekt inom detta område som bör vara färdiga 1995. 
De främsta målsättningarna för dessa pilotprojekt om kvalitetsutvärdering av högre utbildning är att 
fästa uppmärksamheten på behovet av kvalitetsutvärdering av högre utbildning, 
utveckla den europeiska dimensionen i kvalitetsutvärderingen, 
förbättra de befintliga nationella förfarandena för kvalitetsutvärdering, 
bidra till förbättra det ömsesidiga erkännandet av examina och studieperioder genom att främja 
samarbetet mellan institutioner och genom att förbättra den ömsesidiga förståelsen av 
undervisningsprogram i olika länder. 
De åtgärder som företagits inom ramen för dessa pilotprojekt gäller mera speciellt varje deltagande 
institutions utvärdering av sig själv, en extern expertgrupps utvärdering av samma institutioner samt ett 
utvärderingsbesök på plats. Projekten ansluter sig även till en serie riktlinjer som alla parter godkänt 
gemensamt. De deltagande institutionerna skall undersöka gemensamma faktorer som finns i 
utvärderingsmetoderna genom att grunda sig på sin egen sakkunskap och genom att ta hänsyn till sin 
institutionella eller regionala situation. Detta angreppssätt kommer att göra det möjligt för dem att inte bara 
identifiera möjligheterna till att mellan länder överföra erfarenheter som är baserade baseras på det 
ömsesidiga intresset och gemenskapen mellan institutionerna, utan också att identifiera de svårigheter som 
är specifika för institutioner inom olika utbildningssystem, inom olika områden etc. I de rapporter som 
kommer att utarbetas av nationella kommittéer som utsetts av medlemsstaterna skall institutionernas 
erfarenheter liksom de gemensamma metoderna beskrivas och analyseras. I en europeisk rapport skall sedan 
de nationella rapporterna analyseras och resultaten av analysen skall presenteras i slutet av 1995. 
De två befintliga pilotprojekten, vilka båda omfattar 23 institutioner, berör ingenjörsvetenskap och 
tommunikations/informationsvetenskap eller konst och design. 
I november 1994 organiserade kommissionen en konferens i Bryssel för att lansera pilotprojekten, till 
vilken den inbjöd alla ordförande och sekreterare i de nationella kommittéerna, representanter för de 
deltagande institutionerna och de samordnare som varje medlemsstat utsett. 
VI Samverkan mellan akademiskt och yrkesmässigt erkännande 
31. Kommissionens meddelande om erkännande av examina för akademiska eller yrkesmässiga ändamål, vilket 
antogs av kommissionen den 13 december 1994 [KOM(94) 596 slutlig], lades fram för 
Utbildningskornmittén vid dess möte den 31 januari 1995 och blev väl mottaget av medlemsstaterna. Syftet 
med meddelandet är att fa de olika gemenskapsinstitutionerna att koncentrera sig på frågan om samverkan 
mellan erkännande av examina för akademiska och yrkesmässiga ändamål och att framkalla en diskussion 
på alla nivåer i medlemsstaterna (institutioner lör högre utbildning, behöriga nationella myndigheter, 
yrkeskretsar, niiringslivet) så att varje aktör kan ge sitt bidrag inom sitt kompetens- och verksamhetsområde. 
Kommissionen liar bett varje medlemsstat att utse en samordnare eller att organisera nationella eller 
regionala evenemang som omfattar experter och behöriga myndigheter i fråga om akademiskt och 
yrkesmässigt erkännande. De skall även utarbeta en nationell rapport om dessa evenemang. 
Uppföljningen av debatten skall generaldirektorat XXII och XV gemensamt svara för. Meddelandet skall 
även diskuteras i Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och andra 
europeiska organisationer eller samrriarislutningar. Kommissionen ser fram emot att erhålla reaktioner från 
gemenskapens institutioner och de berörda aktörerna, vilka uppmanas att presentera sina kommentarer i juli 
1995 helst i samarbete med aktörer i andra medlemsstater. De nationella rapporterna liksom de reaktioner 
som mottagits från andra europeiska organisationer skall analyseras av kommissionen. Slutrapporten skall 
vara klar i december 1995 så att reaktionerna vid behov kan följas upp. 
I • RASMl JS-programmct - Årsrapport 1994 17 
VII Uppföljningen av Memorandumet om högre utbildning i gemenskapen: det europeiska ansvaret 
för universiteten (Europeiska Pisa-seminariet, 23-26.11.1994) 
32. Memorandumet om högre utbildning i gemenskapen har väckt ett stort intresse i Europa. Detta ökade 
intresse ligger bakom kommissionens vilja att gå vidare i dess arbete med undervisningen Europa. Mot 
bakgrund av detta organiserade kommissionen, i samarbete med universitet i Pisa, ett seminarium om det 
europeiska ansvaret för universiteten från den 23 till den 26 november 1994, fyra år efter det seminarium 
i Siena som föregick memorandumet. Ungefär 200 rektorer, högre departementstjänstemän som är ansvariga 
utbildning, delegater från internationella organisationer, företrädare för gemenskapens medlemsstater och 
observatörer från andra europeiska länder deltog i seminariet som undersökte olika sidor av det europeiska 
ansvaret för universiteten, genom frågor om enhet och olikhet, forskning och didaktik, sambanden mellan 
fri forskning och målinriktad forskning. 
Kommissionens syfte med att organisera detta seminarium var att framföra vissa nyckelmeddelanden. 
Genom deras omfattande språkliga, historiska och kulturella kunskaper har universiteten förutsättningarna 
för att uppmuntra utbyte och förståelse mellan Europeiska unionens medlemsstater. Kommissionen har 
också rekommenderat samarbete med andra europeiska länder och med övriga världen, om livslångt 
lärande, vilket kräver eftertanke och en grundlig förändring av pedagogiska metoder och strukturer, om 
forskning och om skapande av ett alleuropeiskt forsknings- och utbildningsnätverk. Detta nätverk skulle 
vara ett första steg mot skapandet av ett informationssamhälle som skulle kunna dra nytta av nya 
teknologier på alla områden. 
Inför rikedomen och vidden av de teman som behandlats och de synpunkter som framförts vill 
kommissionen fortsätta att fungera som en katalysator i diskussionen om utbildning på europeisk nivå och 
avser att år 1996 publicera ett andra memorandum om det europeiska ansvaret för universiteten. 
Vin Förhandlingarna om och antagandet av SOKRATES 
33. 1994 var en period av intensiv aktivitet för att förbereda antagandet av de nya gemenskapsåtgärderna inom 
de nya programmen för utbildning och yrkesutbildning, SOKRATES och LEONARDO DA VINCI. Dessa 
två program tar hänsyn till Europeiska gemenskapens utökade befogenheter inom områdena utbildning och 
yrkesutbildning, som föreskrivs i artiklarna 126 och 127 i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen. Långdragna förhandlingar ägde rum under 1994 mellan kommissionen, rådet och 
Europaparlamentet med avseende på antagandet av programmen1. 
34. SOKRATES skiljer sig från tidigare gemenskapsinitiativ i det avseendet att det omfattar alla typer och 
nivåer av utbildning i ett enda samarbetsprogram inom utbildningsområdet, och bidrar på så sätt till att 
förbättra kvaliteten på utbildningen. Programmet består av tre kapitel: 
Högre utbildning kallat "ERASMUS" (samarbete mellan universitet, studentutbyte och nätverk). 
Skohibildning kallat "COMENIUS" (samarbete mellan skolor, utbildning av barn till migrerandc 
arbetstagare och kringresande personer och interkulturell utbildning, praktikutbildning och kurser 
för lärare). 
Horisontella åtgärder (främjande av språkkunskaper, informationsteknologier samt 
distansundervisning, informations- och erfarenhetsutbyte, vuxenutbildning och kompletterande 
åtgärder). 
35. Kapitel I i SOKRATES-programmet omfattar högre utbildning och är en fortsättning på de pågående 
verksamheterna inom ERASMUS-programmet och LINGUA-programmet (åtgärd It). 
Erfarenheterna från tidigare gemenskapsprogram som ERASMUS och LINGUA och det förberedande arbete 
som beskrivs mera utförligt i Årsrapporten för 1993 ligger till grund för kommissionens antagande av 
förslaget till SOKRATES den 4 januari 1994 [KOM(93)708], ett förslag som grundar sig på artiklarna 126 
och 127 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
L.EONARDO-programmet antogs formellt av rådet den 6 december 1994 (EGT nr L 340, 29.12.1994, s. 8 [94/819/EGJ). 
SOKRAŒS-programmet antogs formellt av Europaparlamentet och radct den 14 mars 1995 (EGT nr L 87, 20.4.1995, s. 10). 
F.RASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
SOKRATES-lörslaget överlämnades till rådet och Europaparlamentet den 3 mars 1994. Ekonomiska och 
sociala kommitténs yttrande mottogs den 27 april 1994 och Regionkommitténs yttrande den 17 maj 1994. 
I enlighet med medbcslutandeförfårandet som föreskrivs i artikel 189b i Romfördraget antog 
Europaparlamentet efter den första behandlingen av kommissionens förslag sitt yttrande den 22 april 1994, 
inklusive de 104 ändringsförslag som lagts fram. I enlighet med bestämmelserna i artikel 189b i fördraget 
överlämnade kommissionen senare ett ändrat förslag till beslut den 17 maj 1994. Detta ändrade förslag 
inkluderade 48 av parlamentets ändringsförslag (av totalt 104) som i detalj rörde mindre grupper gynnade 
mottagare, information till allmänheten och interkulturell utbildning. 
Den 18 juli 1994 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt över förslaget (i enlighet med artikel 189b i 
fördraget). Rådet godkände fullständigt eller delvis 29 av de 48 ändringsförslag som kommissionen godkänt 
och tre andra ändringsförslag som kommissionen förkastat. Den 19 juli 1994 bekräftade Europaparlamentet 
att det mottagit rådets gemensamma ståndpunkt. 
Några dagar tidigare, den 15 juli hade kommissionen till rådet och Europaparlamentet presenterat sin 
inställning till rådets gemensamma ståndpunkt. De huvudsakliga skillnaderna mellan rådets gemensamma 
ståndpunkt och kommissionens förslag rörde införandet av en ny artikel om belopp som bedöms vara 
nödvändiga och det totala belopp som anslagits till programmet (760 miljoner ecu i stället för 1005,6 
miljoner ecu som kommissionen föreslagit) samt typen av och strukturen på den kommitté som skall bistå 
kommissionen med att genomföra programmet. 
Den 26 oktober 1994 avgav Europaparlamentet efter den andra behandlingen sitt yttrande över den 
gemensamma ståndpunkten, vilket innehöll 22 ändringsförslag. Kommissionen godkände 18 av de 22 
ändringsförslagen och den 11 november 1994 antog den pä grundval av dessa ändringsförslag ett ändrat 
förslag, som överlämnades till rådet och Europaparlamentet. 
Den 5 december 1994 tillkännagav rådets utbildnmgsministrar att de inte kunde godkänna alla de ändringar 
som Europaparlamentet föreslagit. Av den orsaken sammanträdde en förliknmgskommitté samma dag för 
att undersöka de tvä huvudsakliga ändringsförslagen, som rörde kommittefbrfaranden och det belopp som 
ansågs vara nödvändigt. Ett andra möte med förlilaikgskommittén ägde rum den 25 januari 1995 för att 
söka finna en lösning på andra de andra meningsskiljaktigheterna, inklusive det totala belopp som anslagits 
programmet. Man kom överens om ett belopp på 850 miljoner ecu för en femårsperiod av programmet; 
överenskommelsen innefattade även ett gemensamt uttalande om en revidering av budgetanslaget två år 
efter antagandet, på grundval av en rapport som skall överlämnas till kommissionen. Under sitt 
plenarsammanträde den 28 februari 1995 gav Europaparlamentet sitt slutgiltiga godkännande, och rådet 
antog formellt programmet under rådets möte om forskning den 14 mars 1995. 
IX Samvenkan med andra gemenskapsprogram 
36. Den framtida utvecklingen av ERASMUS inom ramen för SOKRATES måste ses inom den mer allmänna 
ramen för gemenskapsinitiativ om utbildning och syfta till att tillvarata den inre marknadens möjligheter. 
För detta ändamål har man försökt att säkerställa en adekvat samordning mellan ERASMUS och andra 
gemenskapsprogram inom de relevanta verksamhetsområdena. 
37. 1994 var Lingua-programmets femte verksamhetsår. Dess mål är att främja undervisning av gemenskapens 
nio officiella språk (plus irländska och luxemburgska). Lingua-programmets åtgärd II administreras enligt 
samma förfaranden som används för ERASMUS-programmet och gemensamma arrangemang har antagits 
for de båda. Lingua-programmets åtgärd 2 omfattar bidrag till besök och utbyte för lärare och studenter 
i högre utbildning. EFTA-länderna kan inte delta i Lingua-programmet. 
38. Kommissionen fortsätter att uppmärksamt följa samverkan mellan Tempus och ERASMUS för att uppnå 
största möjliga samspel mellan de båda programmen. Tempus är en del av Phare- och Tacis-programmen, 
vars målsättning är att ge stöd till ekonomierna och samhällena i Central- och Östeuropa samt till de nya 
staterna i före detta Sovjetunionen. Utformningen av Tempus-programmet har till stor del påverkats av de 
FRASMUS-prograrnrnet - Årsrapport 1994 
befintliga gemenskapsinitiativen inom utbildning och yrkesutbildning, och ett stort antal ansökningar inom 
ramen tor Tempus stödjer sig på erfarenheten från ERASMUS. 
39. Ett annat program som kompletterar ERASMUS är COMETT-programmet, vilket rör samarbetet mellan 
institutionerna för högre utbildning och den- industriella sektorn. En praktikplats i företag är det 
huvudsakliga momentet för studentutbytet inom COMETT, även om det bara är en form av utbyte bland 
andra inom ERASMUS, som dessutom omfattar fler studieområden. 
40. Programmet Mänskligt kapital och utbyte, vars åtgärder bedrivs inom programmet Stimulering av utbildning 
och utbyte för forskare (fjärde ramprogrammet), har som målsättning att på en kvalitativ och kvantitativ 
nivå stimulera de europeiska mänskliga resurserna när det gäller forskning och utveckling. Dessa åtgärder -
som främst vänder sig till unga forskare med doktorsexamen - kompletterar de åtgärder som understöds 
inom ramen för ERASMUS. 
41. Jean Monnet-åtgärden bidrar också till utvecklingen av den europeiska dimensionen inom den högre 
utbildningen genom införandet av europeiska "professurer", "permanenta kurser" och "moduler". 
42. Samarbete mellan universitet som utvecklas inom ramen för ERASMUS-programmet är föremål för en 
utvärdering inom varje srudieområde. De av kommissionens olika avdelningarvars kompetensområden har 
ett samband med något av de utvärderade studieområdena bjöds in till konferenserna (jfr. V, stycke 
29)Deras deltagande har gjort det möjligt att berika diskussionerna med universiteten, särskilt genom att 
rikta blicken framåt på utvecklingen inom området och de utbildningsbehov behöver kunna tillfredsställas 
med hänsyn till arbetsmarknadens utveckling och alla gemenskapsinitiativ. 
X. Slutsats 
43. 1994 blev en avgörande vändpunkt för ERASMUS-programmet liksom för de andra programmen inom 
utbildningsområdet. Detta år befästes och breddades erfarenheterna från gemenskapsprogrammen och de 
olika pilotprojekten i förslaget till det nya SOKRATES-programmet. 
I väntan på att det nya SOKRATES-programmet skall genomföras, där de verksamheter som gäller högre 
utbildning intar en framträdande plats, har kommissionen fortsatt att föla upp och utvärdera ERASMUS-
ieltaeandet nå nationell och remonal nivå. samt ner studieområde uiunuimig uiuu tu uaiuuauauuv, piaia, liai iwumuaaiiMiui iwiiaau ai 
deltagandet på nationell och regional nivå, samt per studieområde 
20 - - ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilagor 
KRASMUS-programmet - Årsrapport i 994 
Bilaga I 
Medel som anslagits för det akademiska året 1994/95 (i ecu) 
s 
ÅTGÄRD 1 20 481 700 
A. Program för samarbete mellan universitet 19 086 400 
a. Studentutbyte 12 581 340 
b. Utbyte för lärare 2 934 920 
c. Gemensam utveckling av nya utbildningsprogram 2 459 560 
d. Intensivprogram 1110 580 
B. Besök 1 395 300 
ÅTGÄRD 2 70 500 000 
A. Studentstipendier 67 600 000 
B. ECTS-studentstipendier 2 900 000 
ÅTGÄRD 3 2 828 695 
A. Ekonomiskt ECTS-stöd till institutioner 2 761 175 
B. Ekonomiskt stöd till NARIC-nätverk 67 250 
ÅTGÄRD 4 2 891 659 
A. Föreningar och publikationer 187 200 
B. Infonnation om programmet, administration, 
uppföljning och utvärdering, Ortelius 2 704 459 
SUMMA 96 702 054 
Obs! Av tekniska skäl kan smärre skillnader förekomma mellan de summor per verksamhet som anges 
ovan och de motsvarande summor som anges i rapporten avseende stöd som beviljats till 
institutioner. 
F.RASMUS-programmct - Årsrapport 1994 
Bilaga II a 
Mottagna ansökningar om Erasmus-PSU 
uppdelade efter den samordnande institutionens hemland 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
Summa EG 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Summa EFTA 
Summa EG + EFTA 1993/94 
Antal 
209 
59 
305 
84 
197 
380 
45 
227 
0 
214 
55 
524 
2 299 
52 
26 
7 
25 
42 
19 
0 
171 
2 470 % 
8,5 
2,4 
12,3 
3,4 
8,0 
15,4 
1,8 
9,2 
0,0 
6,7 
2,2 
21,2 
93,1 
2,1 
1,1 
0,3 
1,0 
1,7 
0,8 
0,0 
6,9 
100,0 % endast 
EG 
9,1 
2,6 
13,2 
3,7 
8,6 
16,5 
2,0 
9,9 
0,0 
9,3 
2,4 
22,7 
100,0 1994/95 
Antal 
219 
67 
311 
91 
214 
402 
53 
230 
0 
222 
53 
562 
2 424 
58 
52 
4 
23 
45 
20 
0 
202 
2 626 % 
8,3 
2,6 
11,9 
3,5 
8,1 
15,3 
2,0 
8,8 
0,0 
8,5 
2,0 
21,3 
92,3 
2,2 
2,0 
0,2 
0,8 
1,7 
0,8 
0,0 
7,7 
100,0 % endast 
EG 
9,0 
2,8 
12,8 
3,8 
8,8 
26,6 
2,2 
9,5 
0,0 
9,2 
2,2 
23,2 
100,0 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 23 
Bilaga H b 
Godkända ansökningar om Erasmus-PSU 
uppdelade efter den samordnande institutionens hemland 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
Summa EG 
A 
FTN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Summa E1TA 
Summa EG + EFTA 1993/94 
Antal 
188 
51 
270 
71 
156 
330 
36 
194 
0 
189 
48 
480 
2 013 
49 
21 
4 
14 
36 
16 
0 
140 
2 153 % 
8,7 
2,4 
12,5 
3,3 
7,3 
15,3 
1,7 
9,0 
0,0 
8,8 
2,2 
22,3 
93,5 
2,3 
1,0 
0,2 
0,6 
1,7 
0,7 
.. 0,0 
6,5 
100,0 % endast 
EG 
9,3 
2,5 
13,4 
3,5 
7,8 
16,4 
1,8 
9,6 
0,0 
9,4 
2,4 
23,9 
100,0 1994/95 
Antal 
190 
48 
267 
80 
179 
356 
44 
203 
0 
194 
49 
482 
2 092 
56 
48 
4 
19 
43 
18 
0 
188 
2 280 % 
8,3 
2,1 
11,8 
3,5 
7,9 
15,6 
1,9 
8,9 
0,0 
8,5 
2,1 
21,2 
91,8 
2,4 
2,1 
0,2 
0,8 
1,9 
0,8 
0,0 
8,2 
100,0 % endast 
EG 
9,1 
2,3 
12,8 
3,8 
8,6 
17,0 
2,1 
9,7 
0,0 
9,3 
2,3 
23,0 
100,0 
24 ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga III a 
Ansökningar om Erasmus-PSU 
per bidragsberättigad stat och antal deltagare 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
Summa EG 
A 
I IN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Summa EFTA 
Summa EG + EFTA 1993/94 
Antal 
838 
434 
2 132 
561 
1628 
2 422 
441 
1 500 
6 
950 
612 
2 654 
11 178 
267 
263 
17 
210 
385 
208 
1 
1 351 
15 529 % 
5,4 
2,8 
13,8 
3,6 
10,5 
15,6 
2,8 
9,7 
0,0 
6,1 
3,9 
17,1 
91,3 
1,7 
1,7 
0,1 
1,4 
2,5 
1,3 
• 0,0 
8,7 
100,0 % endast 
EG 
5,9 
3,1 
15,0 
4,0 
11,5 
17,1 
3,1 
10,6 
0,0 
6,7 
4,3 
18,7 
100,0 1994/95 
Antal 
959 
498 
2 520 
695 
1 996 
2 793 
550 
1 781 
8 
1065 
734 
3 074 
16 673 
361 
470 
20 
318 
503 
295 
1 
1 968 
18 641 % 
5,1 
2,7 
13,5 
3,7 
10,7 
15,0 
3,0 
9,6 
0,0 
5,7 
3,9 
16,5 
89,4 
2,0 
2,5 
0,1 
1,7 
2,7 
1,6 
0,0 
10,6 
100,0 % endast 
EG 
5,8 
3,0 
15,1 
4,2 
12,0 
16,8 
3,3 
10,7 
0,0 
6,4 
4,4 
18,4 
100,0 
• RASVIUS-proenurimet - Årsrapport 1994 25 
Bilaga m b 
Godkända ansökningar om Erasmus-PSU 
per bidragsberättigad stat och antal deltagare 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
Summa EG 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Summa EFTA 
Summa EG + EFTA 1993/94 
Antal 
754 
399 
1 974 
513 
1 507 
2 242 
406 
1381 
6 
862 
561 
2 450 
13 055 
245 
238 
12 
188 
348 
188 
1 
1220 
14 275 % 
5,3 
2,8 
13,9 
3,6 
10,6 
15,7 
2,8 
9,7 
0,0 
6,0 
3,9 
17,2 
91,5 
1,7 
1,7 
0,1 
1,3 
2,4 
1,3 
0,0 
8,5 
100,0 % endast 
EG 
5,8 
3,1 
15,1 
3,9 
11,5 
17,2 
3,1 
10,6 
0,0 
6,6 
4,3 
18,8 
100,0 1994/95 
Antal 
865 
450 
2 276 
637 
1823 
2 548 
512 
1622 
8 
957 
665 
2 784 
15 147 
340 
437 
20 
293 
468 
275 
1 
1 834 
16 981 % 
5,1 
2,6 
13,5 
3,8 
10,7 
15,0 
3,0 
9,6 
0,0 
5,6 
3,9 
16,4 
89,3 
2,0 
2,6 
0,1 
1,7 
2,8 
1,6 
0,0 
10,8 
100,0 % endast ; 
EG 
5,7 
3,0 
15,0 
4,2 
12,0 
16,8 
3,4 
10,7 
0,1 
6,3 
4,4 
18,4 
100,0 
26 ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga IV a 
Mottagna ansökningar om Erasmus-PSU 
per studieområde 
Studieområde 
Jordbruk 
Arkitektur 
Konst/Musik 
Ekonomi 
Undervisning 
Ingenjörsvetenskap 
Geografi/Geologi 
Humaniora 
Språk 
Juridik 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvetenskap 
Samhällsvetenskap 
Kommunikation/ 
Information 
Diverse 
Ramavtal 
Summa 1993/94 
Antal 
80 
95 
109 
249 
115 
343 
91 
149 
262 
133 
109 
171 
205 
256 
32 
31 
40 
2470 % 
3,2 
3,8 
4,4 
10,1 
4,7 
13,9 
3,7 : 
6 
10,6 
5,4 
4,4 
6,9 
8,3 
10,4 
1,3 
1,3 
1,6 
100 1994/95 
Antal 
79 
94 
121 
258 
. 142 
366 
97 
147 
269 
132 
124 
175 
215 
281 
42 
34 
50 
2626 % 
3 
3,6 
4,6 
9,8 
5,4 
13,9 
3,7 
5,6 
10,2 
5 
4,7 
6,7 
8,2 
10,7 
1,6 
1,3 
1,9 
100 
•RASMl IS-programmet - Årsrapport 1994 27 
Bilaga IV b 
Godkända ansökningar om Erasmus-PSU 
per studieområde 
Studieområde 
Jordbruk 
Arkitektur 
Konst/Musik 
Ekonomi 
Undervisning 
Ingenjörsvetenskap 
Geografi/Geologi 
Humaniora 
Språk 
Juridik 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvetenskap 
Samhäl lsvetenskap 
Kommunikation/ 
Information 
Diverse 
Ramavtal 
Summa Bidragsberättigade ansökningar 
Antal 
68 
80 
93 
208 
97 
313 
76 
127 
231 
123 
97 
148 
183 
219 
28 
26 
36 
2153 % 
3,2 
3,7 
4,3 
9,7 
4,5 
14,5 
3,5 
5,9 
10,7 
5,7 
4,5 
6,9 
8,5 
10,2 
1,3 
1,2 
1,7 
100 Godkända ansökningar 
Antal 
68 
79 
111 
212 
118 
330 
84 
129 
233 
. 122 
106 
152 
184 
243 
33 
29 
47 
2280 % 
3 
3,5 
4,9 
9,3 
5,2 
14,5 
3,7 
5,7 
10,2 
5,4 
4,6 
6,7 
8,1 
10,7 
1,4 
1,3 
2,1 
100 
28 ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga V a 
Mottagna ansökningar om Erasmus-PSU 1993/94 och 1994/95 
per verksamhetstyp 
Typ av verksamhet 
Studentutbyte (SM) 
Utbyte för lärare (TM) 
Gemensam utveckling av nya 
utbildningsprogram (CD) 
Intensivprogram (IP) 1993/94 
Antal 
2250 
1024 
432 
500 % (*) 
91 
41 
17 
20 1994/95 
Antal 
2404 
1093 
492 
573 % (*) 
92 
42 
19 
22 Ökning/Minskning 
Antal 
154 
69 
60 
73 % (*) 
6,8 
6,7 
13,9 
14,6 
(*) Andel av PSU-ansökriingarna som omfattar denna verksamhet. 
Obs! Ansökningarna täcker ofta flera verksamhetstyper. 
! RASMUS-programmet - Årsrapport 1994 29 
Bilaga V b 
Godkända ansökningar om PSU 1993/94 och 1994/95 
per verksamhetstyp 
Typ av verksamhet 
Studentutbyte (SM) 
Utbyte för lärare (TM) 
Gemensam utveckling av nya 
utbildningsprogram (CD) 
Intensivprogram (IP) 1993/94 
Antal 
1997 
476 
232 
188 % (*) 
93 
22 
11 
9 1994/95 
Antal 
2112 
591 
201 
264 % (*) 
93 
26 
9 
12 Ökning/Minskning 
Antal 
115 
115 
-31 
76 % (*) 
5,8 
24,2 
-13,4 
40,4 
(*) Andel av PSU-ansökningama som omfattar denna verksamhet. 
Obs! Ansökningarna täcker ofta flera verksamhetstyper. 
ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga VI 
Codkännandefrekvens for PSU per veiksamhetstyp 
för 1993/94 och 1994/95 (i procent) 
Typ av veiksamhet 1993/94 1994/95 
Studentutbyte (SM) 89 88 
Utbyte för lärare (IM) 47 54 
Gemensam utveckling av nya 54 41 
undervisningsprogram (CD) 
Intensivprogram (IP) 38 46 
Samtliga PSU 87 87 
FRASMUS-pmarammct - Årsrapport 1994 
Bilaga VII 
Institutioner för högrc utbildning 
som är berättigade till Erasmus-bidrag 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
Summa EG 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
FIN 
Summa EFTA 
Summa EG + EFTA Antal 
bidrags­
berättigade 
institutioner 
1994 
419 
351 
243 
87 
1 989 
63 
114 
66 
4 
333 
188 
489 
1 
4 347 
58 
139 
2 
13 
141 
75 
360 
788 
5 135 Antal institutioner som deltar i minst ett godkänt Erasmus-PSU 
1988/89 
26 
83 
16 
37 
150 
12 
43 
12 
2 
24 
15 
106 
526 1989/90 
49 
126 
32 
42 
247 
23 
59 
19 
2 
51 
28 
148 
826 1990/91 
69 
132 
44 
42 
268 
22 
59 
20 
3 
53 
35 
157 
904 1991/92 
76 
176 
42 
47 
300 
24 
65 
22 
2 
72 
41 
172 
1039 1992/93 
100 
186 
56 
55 
369 
26 
72 
31 
2 
88 
67 
197 
2 
1251 
20 
14 
1 
2 
19 
25 
29 
110 
1 361 1993/94 
126 
205 
60 
60 
405 
30 
77 
31 
2 
94 
70 
212 
2 
1 374 
28 
17 
1 
4 
41 
34 
51 
176 
1 550 1994/95 
142 
217 
72 
63 
411 
32 
85 
35 
2 
96 
74 
220 
1 
1 450 
34 
25 
1 
5 
56 
4| 
95 
257 
1 707 
Obs! Bidragsberättigande bestäms av de bidragsberättigade länderna själva. De uppgifter som anges i kolumnen "Antal bidragsberättigade institutioner 
för högre utbildning" uppdaterades i mars 1994. 
Då man läser tabellen måste hänsyn tas till att en mycket stor andel av de institutioner som uppförts som bidragsberättigade i vissa länder, särskilt i 
Frankrike, egentligen är institutioner för gymnasieutbildning (och kommer alltså förmodligen aldrig att delta i gemenskapsåtgärder för högre 
utbildning). 
32 ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga VIII a 
Ansökningar om stipendium för Erasmus-besök 
1994 per bidragsberättigad stat 
Bidragsberättigad stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
1RL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
Summa EG 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
en 
FL 
Summa EFLA 
Summa EG + EFTA Bidragsberättigade 
ansökningar 
Antal 
73 
37 
101 
251 
125 
108 
45 
99 
0 
46 
37 
184 
1 106 
11 
117 
5 
22 
41 
10 
0 
206 
1 312 % 
6,6 
3,3 
9,1 
22,7 
11,3 
9,8 
4 
9 
0,0 
4,2 
3,3 
16,7 
100,0 
5,3 
56,8 
2,4 
10,7 
20 
4,8 
0,0 
100,0 Godkända 
ansökningar 
Antal 
• 37 
21 
51 
130 
63 
49 
31 
53 
0 
20 
26 
100 
'581 
7 
59 
2 
13 
16 
7 
0 
104 
685 % 
6,4 
3,6 
8,7 
22,4 
10,9 
8,4 
5,3 
9,1 
0,0 
3,5 
4,5 
17,2 
100,0 
6,7 
56,8 
1,9 
12,3 
15,4 
6,7 
0,0 
100,0 
RAS.VH JS-proL-rammet - Årsrapport 1994 
Bilaga Vffl b 
Ansökningar om stipendium för Erasmus-bespk 
1994 per studieområde 
Studieornråde 
Jordbruk 
Arkitektur 
Konst/Musik 
Ekonomi 
Undervisning 
Ingenjörsvetenskap 
Geografi/Geologi 
Humaniora 
Språk 
Juridik 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvetenskap 
Samhällsvetenskap 
Kommunikation/ 
Information 
Diverse 
Ramavtal 
Studiebesök för 
administratörer 
Summa Bidragsberättigade ansökningar 
Antal 
36 
55 
107 
142 
117 
136 
41 
45 
105 
25 
72 
" 140 
52 
108 
35 
15 
16 
65 
1312 % 
2,7 
4,2 
8,2 
10,8 
8,9 
10,4 
3,1 
3,4 
8 
1,9 
5,5 
10,7 
4 
8,2 
2,7 
1,1 
1,2 
5 
100 Godkända ansökningar 
Antal 
22 
35 
65 
70 
58 
• 67 
24 
26 
48 
13 
42 
74 
28 
52 
20 
7 
9 
25 
685 % 
3,2 
5,1 
9,5 
10,2 
8,5 
9,8 
3,7 
3,8 
7 
1,9 
6,1 
10,8 
4 
7,6 
2,9 
1 
1,3 
3,6 
100 
34 ERASMUS-programmet - Årsrapport 1994 
Bilaga IX 
Erasmus 1994/95 
Föidelning av budgeten för studentstipendier 
Bidragsberättigad 
stat 
B 
DK 
I) 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
Summa EG 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Summa EFTA 
Summa EG + 
EFTA 
Obs! Särskik Budget för Erasmus 
åtgärd 2 
(exklusive ECTS) 
Milj. ecu 
2 606 
1 099 
11 495 
2 775 
7 678 
9 678 
1 358 
9 504 
228 
2 951 
2 618 
9 026 
71 
61 537 
1 394 
1 091 
200 
1.010 
1412 
966 
10 
6 083 
67 620 
la regler gälle % 
3,9 
1,7 
17,7 
4,1 
11,3 
14,3 
2 
14 
0,3 
4,3 
3,9 
13,3 
0,1 
91 
2,1 
1,6 
0,3 
1,5 
2 
1,5 
0,0 
9,0 
100,0 
r tor Luxemb ECTS 
Milj. ecu 
140 
140 
300 
140 
300 
300 
140 
300 
20 
140 
140 
340 
20 
2 420 
100 
100 
20 
80 
100 
60 
0 
460 
2 880 
urg, Island oc % 
4,9 
4,9 
10,4 
4,9 
10,4 
10,4 
4,9 
10,4 
0,7 
4,9 
4,9 
11,8 
0,7 
84,0 
3,5 
3,5 
0,7 
2,8 
3,5 
2,1 
0,0 
16,0 
100,0 
h Lichtensteir Total budget för 
Erasmus åtgärd 2 
. Milj. ecu 
2 764 
1 239 
12 245 
2 915 
7 978 
9 978 
1498 
9 804 
248 
3 091 
2 758 
9 366 
91 
63 957 
1 494 
1 191 
220 
1 090 
1 512 
1 026 
10 
6 543 
70 500 
L lîlldelnmgc % 
3,9 
1,8 
17,4 
4,1 
11,3 
14,2 
2,1 
13,9 
0,4 
4,4 
3,9 
13,3 
0,1 
90,8 
2,1 
1,7 
0,3 
1,5 
2,1 
1,5 
0,0 
9,2 
100,0 
n till "EUR" 
direkt stöd till gruppen EPBS (ECTS) vilken är baserad i Frankrike, och till de europeiska 
institutionerna i Arlon och Florens. 
{RASMl,'S-programmet - Årsrapport I'M 15 
Bilagn X 
FKASIYIUS studenter 1994/95: planerat antal studenter |>er uispmngslnnd och vimllnnd 
l Ii spinn Viiulhind 
gslanu 
I; I) (JK i: I IKI I I. NI. I' Ii Summa A I IN IS N S til . I- Stimma Summa 
DK HK ii ix i i, 1:11 A i-c; i 
K IflTA 
H - 137 829 221 798 1162 312 526 I 671 217 1330 4 6211 I(X) 108 (i 89 2(>6 138 0 6-11 6852 
DK 151 - .121 53 277 372 I IS 127 O 236 71 792 1 2622 53 8'> 2 57 67 38 0 303 2925 
P ?38 353 - 'III 1951 -1352 8iK) 148-1 0 1087 408 5083 11 16708 303 470 16 269 594 220 I 1873 18581 
GK :<>2 74 552 -- 26-1 657 128 358 I 240 99 816 O 3451 97 58 O 33 93 45 O 326 3777 
I- föl 270 1628 241 - 3212 450 1718 O 784 46-1 3210 3 12891 258 122 4 105 246 158 O 893 13784 
1 8'0 344 3964 443 3297 - 890 1729 O 926 514 7682 7 20666 387 256 7 159 48J 202 O 1494 22160 
IKI 263 90 689 84 345 813 - 174 O 187 75 412 O 3132 68 73 1 39 90 22 O 293 3425 
1 64_, 152 1463 .311 1717 2112 257 - O 606 285 2092 O 9642 280 105 7 119 224 185 O 920 10562 
I. 0 0 5 10 2 0 0 - O O 2 O 10 O O O O O O O O K) 
NI 631 231 1011 182 7M 10-0 ;•! SOI O - 17-1 2165 4 6013 157 I'M 3 148 432 118 O 320 3654 
I' 287 90 388 98 507 682 89 295 O 222 - 675 I 3334 63 58 (J 42 101 56 O 2102 22286 
WK 1022 675 1063 577 2587 6807 399 1569 2 2(XX) 474 - 9 20184 437 554 7 237 694 173 O 2102 22286 
r.UR 2 I II O 3 7 O 0 0 I O K. - 3 i I O (I 2 O 0 0 3 36 
II! 5751 2417 1502 2652 1250 2125 3<v74 8481 7 6%0 2781 2428 40 105827 2201 2081 47 1299 3230 1355 I 10217 II6UI4 
7 9 8 7 
A 103 57 282 78 3(X) 422 79 2% O 158 61 531 1 2371 - - - - - - - - 2371 
I IN 145 110 561 6-1 140 222 KV, KU O 210 52 730 O 2444 -- - - - - - - - 2444 
IS I 2 17 O 5 15 O 10 O 5 O 13 O 68 - - - - 68 
N 98 71 308 38 105 219 52 KW O 174 41 339 3 1555 - -- - - - - - - 1555 
S 191 73 592 66 250 530 130 194 O 425 86 853 O 3390 - - - - - - - - 3390 
Cl I 123 30 222 32 155 224 29 170 O 108 43 213 O 1349 - - -- - - - - - 1349 
1-1. O O O O O O O O O O O O O O- - - - - o 
Summa 661 343 1982 276 956 1632 3% 883 O 1080 283 2682 4 11177 - - - |||77 
BTA 
Summa 6-115 2760 1700 2928 1346 2289 4070 936-4 7 8010 3064 2694 44 II7(X)1 220-1 2081 47 1299 1230 1355 I 10217 127221 
l.G i 9 I O 9 
[•ITA , { 
Bilaga XI 
Antal ECTS-studenter per studieområde för 1993/94 
* European Rmnership of Business Schools: Middlesex University, Fadihocliscliule I'.W.Reiillingen, ICADF Madrid, Groupe KSC (licole Snj>ei icurc de Commerce) Reims. Land 
B 
DK 
I) 
GR 
K 
F 
lRL 
i 
L 
Nl. 
I' 
UK 
A 
SF 
N 
S 
C1I 
IS 
I-I'BS* 
Summa Borjar 
II 
24 
99 
6 
78 
32 
4 
10 
2 
5 
13 
21 
11 
10 
3 
9 
0 
0 
0 
365 Sltilar 
1 
6 
51 
5 
29 
62 
12 
20 
'2 
7 
5 
132 
12 
4 
4 
13 
0 
0 
0 
365 Borjar 
39 
18 
172 
19 
66 
15 
14 
39 
0 
10 
15 
27 
15 
11 
14 
10 
15 
0 
0 
499 Slular 
45 
12 
39 
16 
50 
121 
18 
32 
0 
22 
7 
45 
18 
4 
5 
20 
45 
0 
0 
499 Btirjar 
1 
11 
40 
18 
58 
6-1 
17 
12 
0 
10 
9 
34 
9 
8 
4 
8 
2 
0 
0 
305 Slular 
13 
7 
28 
2 
22 
46 
22 
10 
0 
22 
0 
89 
10 
2 
14 
11 
7 
0 
0 
305 Bojar 
10 
8 
34 
12 
37 
24 
14 
16 
0 
9 
9 
25 
8 
8 
X 
10 
10 
8 
0 
242 Sltilar 
5 
12 
25 
10 
39 
37 
21 
27 
0 
11 
2 
38 
4 
5 
X 
3 
1 
2 
0 
242 lior jar 
27 
27 
32 
26 
60 
126 
20 
51 
0 
36 
22 
38 
10 
13 
12 
28 
0 
0 
11 
539 Slular 
40 
35 
37 
3 
88 
83 
16 
55 
0 
10 
6 
94 
24 
7 
12 
2! 
0 
0 
10 
54 Slular 
88 
88 
377 
81 
299 
261 
69 
128 
2 
70 
68 
145 
53 
50 
33 
65 
27 
8 
11 
1 923 0/ 
4,6 
4,6 
19,6 
4,2 
15,5 
13,6 
3,6 
6,7 
0,1 
3,6 
3,5 
7,5 
2,8 
2,6 
1,7 
3,4 
1.4 
0,4 
0,6 
100,0 Borjar 
104 
72 
180 
36 
228 
349 
89 
144 
2 
72 
2U 
398 
68 
22 
35 
68 
53 
2 
10 
I 952 % 
5,3 
3,7 
9,2 
1,8 
11,7 
17,9 
4,6 
7,4 
0,1 
3,7 
1,0 
20,4 
3,5 
U 
1,8 
3,5 
2,7 
0,1 
0,5 
100,0 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 416 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-95-458-SV-C 
ISBN 92-77-93045-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^