Kommissionen kommer under våren 2021 att göra en ny bedömning av Rumäniens budgetsituation på grundval av utfallsdata för 2020, 2021 års budget och kommissionens vårprognos 2021. Om så är lämpligt kommer kommissionen att föreslå nya åtgärder inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, med beaktande av den fortsatta tillämpningen av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under 2021.

I en skrivelse av den 19 september 2020 från verkställande vice ordförande Valdis Dombrovskis och kommissionsledamot Gentiloni till Rumäniens finansminister Cîtu framhöll kommissionen den stora osäkerhet som råder om pandemins utveckling och dess socioekonomiska konsekvenser. Därför drog rådet slutsatsen att den allmänna undantagsklausulen bör fortsätta att vara aktiv under 2021, vilket också anges i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021. Under våren 2021 skulle kommissionen, med beaktande av uppdaterade makroekonomiska prognoser, göra en ny bedömning av situationen.

2.MAKROEKONOMISK UTVECKLING OCH FRAMTIDSUTSIKTER

Rumäniens ekonomi växte med i genomsnitt 5 % per år under perioden 2016–2019, och den privata konsumtionen var den viktigaste drivkraften för tillväxten. Investeringarna var volatila under denna period, medan nettoexporten bidrog negativt till BNP-tillväxten eftersom importen ökade snabbare än exporten. Denna starka ekonomiska tillväxt åtföljdes dock av framväxande makroekonomiska obalanser, särskilt i form av höga och växande bytesbalansunderskott och budgetunderskott, som underblåstes av framför allt stora löneökningar och flera skattesänkningar. Budgetunderskottet ökade från 2,6 % av BNP 2016 till 4,4 % av BNP 2019 och förväntades öka kraftigt under de följande åren (se tabell 1) på grund av ett antal expansiva finanspolitiska beslut som antagits under senare år (se avsnitt 3). Bytesbalansen gick gradvis från en nästan balanserad position 2014 till ett underskott på 4,7 % av BNP 2019. Rumäniens nettoställning mot omvärlden i procent av BNP har minskat stadigt sedan 2013, understödd av stark ekonomisk tillväxt, och stabiliserades på omkring -44 % av BNP i slutet av 2019.

Under första halvåret 2020 minskade Rumäniens BNP med 4,5 % på årsbasis, främst till följd av en kraftig nedgång i produktionen under andra kvartalet till följd av den landsomfattande nedstängningen efter covid‑19-utbrottet. De restriktiva åtgärder som vidtagits för att bekämpa pandemin hade en negativ inverkan på konsumenternas utgifter, medan störningar i de internationella leveranskedjorna och en svag extern efterfrågan minskade produktionen och exporten. Investeringarna visade sig vara mer motståndskraftiga, eftersom byggverksamheten till stor del inte påverkades av begränsningsåtgärder. Aktiviteten återhämtade sig under tredje kvartalet, men ökningen av covid‑19-fall, som på nytt började accelerera i slutet av september, samt återinförandet av relaterade restriktioner, dämpar de ekonomiska utsikterna på kort sikt.

I kommissionens höstprognos 2020 beräknas real BNP sjunka med cirka 5¼ % under 2020 och återhämta sig med cirka 3¼ % 2021 och 3¾ % 2022, då den kommer att återgå till nivån före krisen. Den privata konsumtionen förväntas gradvis återhämta sig under 2021 och 2022, i linje med en eventuell lättnad av åtgärderna för social distansering. Investeringarna förväntas också återhämta sig, om än på ett något dämpat sätt på grund av ihållande osäkerhet. Samtidigt väntas nettoexporten bidra negativt till tillväxten under prognosperioden, vilket leder till en liten ökning av bytesbalansunderskottet.

Krisen har också en stark inverkan på den potentiella tillväxten, även om uppskattningarna är mycket osäkra. Kommissionen beräknar att den potentiella BNP-tillväxten kommer att minska kraftigt från 4,1 % 2018 till 2¼ % 2022. Produktionsgapet, beräknat på grundval av den allmänt vedertagna metoden, hade ökat till 2,4 % av potentiell BNP 2019 från 2 % 2018. Det förväntas bli starkt negativt under 2020 och sedan gradvis minska från och med 2021, men förbli negativt under hela prognosperioden.

Tabell 1: Jämförelse mellan makroekonomisk utveckling och makroekonomiska prognoser

2019 2020 2021 2022 Utnyttjat COM RO COM COM Real BNP (förändring i %) 4,2 -5,2 -3,8 3,3 3,8 Bidrag till real BNP-tillväxt - Slutlig inhemsk efterfrågan 8,3 -4,0 -3,8 4,0 5,0 - Lagerinvestering -2,8 -0,6 -1,5 0,3 0,0 - Nettoexport -1,3 -0,6 -0,8 -1,0 -1,2 Produktionsgap (i % av potentiell BNP) 2,4 -5,3 ej tillämpligt -4,4 -3,0 Sysselsättning (förändring i %) 0,1 -2,8 -1,8 0,4 1,4 Arbetslöshet (i %) 3,9 5,9 5,1 6,2 5,1 Arbetsproduktivitet (förändring i %) 3,7 -2,2 ej tillämpligt 3,1 2,5 HIKP-inflation (i %) 3,9 2,5 ej tillämpligt 2,5 2,4 BNP-deflator (förändring i %) 6,9 2,8 3,7 2,9 2,9 Jämförelse av anställda (per person, förändring i %) 9,5 8,2 ej tillämpligt 4,6 4,0 Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) -4,4 -10,3 -8,6 -11,3 -12,5 Offentlig skuld (i % av BNP) 35,3 46,7 43,6 54,6 63,6

Källa: Kommissionens höstprognos 2020 (COM), 2020 års budget (ändring i augusti) och höstprognosen för den nationella kommissionen för strategi och utveckling (RO)

Tillväxtutsikterna är mycket osäkra. Återhämtningens form kommer i stor utsträckning att bero på hur länge covid‑19-krisen varar, hur snabbt återhämtningen går i Rumäniens viktigaste handelspartner och den relativa normaliseringen av globala och regionala leveranskedjor. Långvarig osäkerhet om den offentliga politikens framtida inriktning, särskilt effekterna av vissa expansiva finanspolitiska beslut, skulle kunna minska förtroendet och hämma kreditflödena, vilket inverkar negativt på investeringar och tillväxt. Samtidigt utgör det potentiellt stora framtida inflödet av bidrag och lån från RRF, som bör användas för att finansiera produktiva investeringar och stimulera reformer, en uppåtrisk för prognosen.

3.DE OFFENTLIGA FINANSERNAS UTVECKLING OCH FRAMTIDSUTSIKTER

Enligt anmälan av den 14 oktober 2020, som validerats av Eurostat, uppgick underskottet i Rumäniens offentliga finanser till 4,4 % av BNP 2019, medan skulden uppgick till 35,3 % av BNP. Enligt kommissionens höstprognos 2020 förutspås ett underskott i de offentliga finanserna på cirka 10¼ % under 2020, 11¼ % under 2021 och 12½ % under 2022 vid ett scenario med oförändrad politik. Det strukturella underskottet, som uppgick till cirka 5 % av BNP 2019, förväntas försämras med 3,6 procentenheter av BNP 2020, 1,4 procentenheter av BNP 2021 och 1,6 procentenheter av BNP 2022.