Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De inhemska rådgivande gruppernas roll i övervakningen av genomförandet av frihandelsavtal

(Förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet)

(2019/C 159/04)

Föredragande: Alberto MAZZOLA

Remiss Europaparlamentet, 11.9.2018 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Yttre förbindelser Antagande av facksektionen 15.1.2019 Antagande vid plenarsessionen 23.1.2019 Plenarsession nr 540 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 152/0/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK inser att handel bidrar till ekonomisk utveckling ur ett vidare perspektiv och stöder i detta avseende en utökning av det antal handelsavtal som EU har. Frihandelsavtalen står dock även i centrum för en livlig debatt om deras bidrag till social utveckling och miljöskydd, om fördelarna och nackdelarna och om hur dessa fördelas mellan länderna och olika intressenter. EESK vill betona detta.

1.2 EU står i dag inför växande krav på en konstruktiv dialog om handel med det civila samhället. Ett av de främsta resultaten av intressenternas deltagande genom strukturer såsom inhemska rådgivande grupper är att det civila samhällets processer förstärks .

1.3 EESK anser att det är absolut nödvändigt att det civila samhället deltar i alla slags avtal. Å ena sidan tillgodoser detta deltagande behovet av övervakning och utgör ett sätt att lägga fram förslag och ta upp legitima frågor som påverkar alla delar av samhället. Å andra sidan är det avgörande för att faktiskt uppnå de strategiska ambitioner som för närvarande ingår i avtalen och som inte enbart kan utvecklas genom förbindelser mellan institutioner och regeringar. EESK anser att deltagandet i alla slags avtal måste äga rum genom ett enda organ för det civila samhällets deltagande som måste vara gemensamt, dvs. omfatta båda sidor i avtalet. EESK anser att de gemensamma rådgivande grupperna bör vara rådgivande, samrådande, institutionaliserade och behöriga att behandla alla bestämmelser i avtalet, ha en välavvägd sammansättning medlemmar från alla tre sektorer, vara representativa samt ha en ansvarsfull och självständig funktion vid övervakningen och utvärderingen av EU-avtal. Alla dessa kriterier är avgörande för det civila samhällets inflytande, dess synlighet och dess förmåga att utarbeta strukturerade förslag som faktiskt kan påverka beslutsfattandet.

1.4 De inhemska rådgivande grupperna bör bl.a. lägga särskild tonvikt på parternas respekt för ILO:s grundläggande arbetsnormer och grundläggande konventioner samt för multilaterala miljöavtal.

1.5 konsumenternas intressen ( 1 ). EESK upprepar sin rekommendation att ge de inhemska rådgivande grupperna i uppdrag att övervaka konsekvenserna av alla delar av handelsavtalen med avseende på mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter, och tillämpningsområdet måste omfatta

1.6 EESK räknar med att en utvidgning av de inhemska rådgivande gruppernas övervakning till hela avtalet och till alla aspekter av avtalet, också dem som inte avser hållbar utveckling, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt dessa aspekter, kan komplettera kommissionens insatser för att främja ett bättre genomförande av EU:s framtida frihandelsavtal och stöder en sådan utvidgning. De inhemska rådgivande grupperna förväntas ha en positiv inverkan när det gäller att öka medvetenheten om fördelarna med fri, regelbaserad, hållbar och inkluderande handel inom bredare kretsar av det civila samhället och samtidigt ta itu med brister. Dessutom kan de lämna saklig information och bidra till en objektiv syn på handelsavtal.

1.7 Om befogenheten utvidgas till avtalets alla aspekter blir det med största sannolikhet lättare för partnerländerna att godta det civila samhällets övervakning, och inrättandet av de inhemska rådgivande grupperna påskyndas.

1.8 tredjeländer på grundval av ömsesidig respekt och förståelse. Enligt EESK är det ytterst viktigt med gemensamma möten för inhemska rådgivande grupper med partnerlandet. Vad gäller alla framtida relevanta avtal begär EESK att det ska inrättas ett organ för samverkan mellan inhemska rådgivande grupper (det vill säga ett gemensamt civilsamhällesorgan med partnerländerna), inte bara separata inhemska rådgivande grupper för respektive part Det är särskilt viktigt att samarbeta medpå grundval av ömsesidig respekt och förståelse. Enligt EESK är det ytterst viktigt med gemensamma möten för inhemska rådgivande grupper med partnerlandet. Vad gäller alla framtida relevanta avtal begär EESK att det ska inrättas ett organ för samverkan mellan inhemska rådgivande grupper (det vill säga ett gemensamt civilsamhällesorgan med partnerländerna), inte bara separata inhemska rådgivande grupper för respektive part ( 2 ) . Om det redan finns andra mekanismer genom vilka det civila samhället kan uttrycka sin åsikt är det väsentligt att behålla dem, eftersom det tar år att skapa förtroende och lämpliga arbetsförhållanden.

1.9 EESK anser att det som gör de inhemska rådgivande grupperna relevanta också är deras sammansättning , särskilt medlemmarnas representativitet och kompetens, som ska garanteras genom en bättre urvalsmekanism i samråd med EESK, som i andra framgångsrika fall . Inom de inhemska rådgivande grupperna bör en balanserad representation av det civila samhällets intressen samt lämplig intern sakkunskap garanteras. Inhemska rådgivande grupper bör kunna involvera och rådfråga externa intressenter .

1.10 EESK rekommenderar att de inhemska rådgivande grupperna ska sammanträda minst två gånger om året på EU-nivå och att formella möten mellan de inhemska rådgivande grupperna ska äga rum två gånger om året i institutionell form, även med hjälp av videokonferens, men vid åtminstone ett av mötena ska man träffas personligen.

1.11 EESK förespråkar att det varje år ska anordnas en konferens för alla medlemmar i inhemska rådgivande grupper på EU-nivå i Bryssel, för att möjliggöra ömsesidigt utbyte av erfarenheter från deras respektive inhemska rådgivande grupper.

1.12 Grupperna bör också ha möjlighet att anordna en hearing varje år. Samarbete med nationella institutionella organ som företräder det civila samhället, de nationella motsvarigheterna till EESK, skulle göra det lättare att utvidga dialogen utanför Bryssel och nå ut till fler än i dagsläget, där Brysselbaserade organisationer privilegieras.

1.13 förvirring bland EU:s handelspartner Inrättandet av flera organ inom ramen för samma avtal skaparbland EU:s handelspartner ( 3 ) och skapar en börda för både tredjeländerna och EESK. EESK uppmanar EU att sörja för gemensamma rådgivande mekanismer med behörighet för samtliga pelare i framtida associeringsavtal, från och med de omförhandlade avtalen med Chile och Mexiko, och i framtiden med Mercosur.

1.14 Det bör sörjas för en rapporteringsmekanism som gör att civilsamhällesorganisationer i framtida inhemska rådgivande grupper kan rapportera problem med genomförandet eller föreslå förbättringar. EESK rekommenderar dessutom att ordförandena för de inhemska rådgivande grupperna ska ha rätt att lägga fram synpunkter från sina grupper för kommittéerna för handel och för handel och hållbar utveckling, vilka bör åläggas att svara på de inhemska rådgivande gruppernas frågor och rekommendationer inom en rimlig tidsfrist. EESK välkomnar kommissionens åtagande om en strukturerad, transparent och tidsbaserad klagomålsmekanism för genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling i framtiden.

1.15 Innan civilsamhällesorganen inrättas lägger EESK stor möda vid arbetet med att inrätta inhemska rådgivande grupper/rådgivande kommittéer i god tid innan avtalet träder i kraft. EESK:s insatser bör erkännas och stödjas av Europaparlamentet och rådet, särskilt i deras budgetkapacitet, och kommissionen.

1.16 För att säkerställa de inhemska rådgivande gruppernas synlighet rekommenderar EESK att en kommunikationsstrategi utarbetas , som omfattar användning av webbsidor, en it-plattform för utbyte och sociala medier.

1.17 Ekonomiskt stöd bör tillhandahållas för genomförandet av framtida avtal, särskilt av partnerländernas regeringar. EESK anser att avtalstexterna uttryckligen bör föreskriva ett åtagande att i tillräcklig grad finansiera och ge politiskt och logistiskt stöd till de planerade civilsamhällesorganen , också av motparternas regeringar.

1.18 EESK anser att dess deltagande är ovärderligt och vill fortsätta att vara en del av alla inhemska rådgivande grupper.

1.19 Genom sina regler och sitt arbetssätt och genom sina ledamöter ger EESK de inhemska rådgivande grupperna ett strukturerat och organiserat funktionssätt, och bidrar till att identifiera motparter i partnerlandet, fastställa dagordningen, leda möten, rapportera till EU-institutionerna och det civila samhället samt säkerställa ansvarsskyldighet.

1.20 Man räknar med att kostnaden för EESK:s närvaro i grupperna kommer att fördubblas under de kommande tre åren och tredubblas för att täcka de frihandelsavtal som för närvarande är föremål för förhandlingar. Grupperna kommer därmed att utgöra en utmaning för EESK när det gäller ekonomiska och mänskliga resurser. EESK uppmanar budgetmyndigheterna att anslå ytterligare budgetmedel som motsvarar de löpande utgifter som kommissionen beräknar kommer att behövas till stöd för de inhemska rådgivande grupperna så att de kan fullgöra de uppgifter som de förväntas utföra vad gäller både kvantitet och kvalitet.

1.21 EESK föreslår att följande kriterier ska övervägas vad gäller inrättandet av en inhemsk rådgivande grupp och fastställandet av antalet medlemmar: EU:s totala utrikeshandelsvolym per år, EU:s investeringar i partnerlandet(-länderna), avtalets geopolitiska och strategiska betydelse samt relevanta hållbarhetshänsyn.

1.22 På EU-sidan rapporterar de inhemska rådgivande grupperna i huvudsak till kommissionen , och i framtiden skulle det vara viktigt att även kunna rapportera till Europaparlamentet och rådet. EESK rekommenderar en regelbunden och strukturerad dialog mellan EU:s inhemska rådgivande grupper, kommissionen, utrikestjänsten, Europaparlamentet och EU:s medlemsstater. I fråga om Europaparlamentet kan man tänka sig en mekanism för strukturerade, regelbundna samråd.

2. Bakgrund

2.1 Europaparlamentets talman har i enlighet med artikel 304 första stycket andra meningen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt begärt ett yttrande från EESK om de inhemska rådgivande gruppernas funktionssätt ( 4 ) och i samband därmed framhållit att det finns flera aspekter som behöver analyseras och diskuteras ytterligare, såsom de resurser som krävs för att grupperna på ett effektivt sätt ska kunna fullgöra sina uppgifter, sätt att komma till rätta med de organisatoriska och logistiska utmaningar som civilsamhällesorganen för närvarande står inför, sätt att förbättra interaktionen mellan grupperna och kommittéerna för handel och hållbar utveckling och eventuella andra aspekter som skulle möjliggöra en förbättring av den nuvarande situationen.

2.2 De inhemska rådgivande grupperna är ett viktigt resultat av att kapitel om handel och hållbar utveckling tagits med i EU:s frihandelsavtal. Inrättandet av grupperna grundar sig inte bara i EU:s handelspolitik, utan mer allmänt på EU:s starka politiska vilja att integrera hållbar utveckling i all politik och alla strategier sedan Rio+20-förklaringen 2012. Strategin ” Handel för alla ”, som antogs av kommissionen 2015, var dessutom inriktad på större insyn och inkludering i EU:s handelspolitik, bl.a. genom en fördjupad dialog med det civila samhället.

2.3 15 konkreta och genomförbara åtgärder för att modernisera kapitlen om handel och hållbar utveckling, bland annat en utvidgning av det materiella tillämpningsområdet för de inhemska rådgivande gruppernas rådgivning så att det omfattar genomförandet av hela avtalet i framtida frihandelsavtal . I det icke-officiella dokumentet anges att denna strategi kommer att tillämpas för första gången i frihandelsavtalen mellan EU och Mexiko respektive Mercosur, och därefter bli en del av kommissionens normala förhandlingsstrategi. Den 26 februari 2018 lade kommissionen fram ett icke-officiellt dokument ( 5 ) där den föreslåroch genomförbara åtgärder för att modernisera kapitlen om handel och hållbar utveckling, bland annat. I det icke-officiella dokumentet anges att denna strategi kommer att tillämpas för första gången i frihandelsavtalen mellan EU och Mexiko respektive Mercosur, och därefter bli en del av kommissionens normala förhandlingsstrategi.

2.4 Avtalen mellan EU och Mexiko respektive Mercosur är associeringsavtal och har därmed även politiska och samarbetsrelaterade pelare som förhandlas fram av utrikestjänsten. EU har föreslagit en ”inbäddad”metod med inhemska rådgivande grupper och forum för det civila samhället på det övergripande associeringsavtalets nivå och även för handelsdelen. Fristående frihandelsavtal, som med Indonesien, Australien eller Nya Zeeland, skulle däremot omfattas av en enklare metod som täcker hela frihandelsavtalet. I diskussionerna med kommissionen framhölls det att utarbetandet av bestämmelserna för det civila samhället kommer att vara öppet, och att de kommer att kunna bidra i alla frågor av intresse, även sådana som inte rör hållbar utveckling.

2.5 EESK har redan antagit flera yttranden ( 6 ) om handel och hållbar utveckling, med rekommendationer om att stärka övervakningsmekanismen och förbättra de inhemska rådgivande gruppernas funktion. I sitt yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal”begärde kommittén specifikt att man ska ge de inhemska rådgivande grupperna i uppdrag att övervaka konsekvenserna av alla delar av handelsavtalen med avseende på mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter och att tillämpningsområdet ska utvidgas till att omfatta konsumenternas intressen samt sociala och ekonomiska konsekvenser. EESK lovordar dessutom att en rapport om genomförandet av frihandelsavtal nu ska offentliggöras varje år.

2.6 I avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Cariforum och frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, vilka trädde i kraft 2014 respektive 2011, föreskrevs för första gången inrättandet av ett rådgivande civilsamhällesorgan med uppdrag att övervaka genomförandet av avtalets kapitel om handel och hållbar utveckling. I alla efterföljande EU-avtal, bl.a. med Centralamerika, Colombia, Peru och Ecuador, Georgien, Moldavien, Ukraina och Kanada, har denna metod antagits. För närvarande är åtta inhemska rådgivande grupper, med 27 EESK-ledamöter, aktiva, ytterligare fem förväntas bli inrättade senast 2021 och fler kan tillkomma framöver, efter att de redan inledda förhandlingarna om frihandelsavtal har slutförts, t.ex. med Australien och Nya Zeeland, eller efter en omarbetning av befintliga avtal.

2.7 De inhemska rådgivande grupperna möjliggör, inom ramen för de befintliga avtalen, en balanserad representation av det civila samhällets intressen genom sina tre undergrupper: arbetsgivare, fackföreningar och övriga intressegrupper, däribland miljö- och konsumentorganisationer, samt andra berörda intressenter. De inhemska rådgivande gruppernas medlemmar är företrädare för de viktigaste europeiska ekonomiska och sociala organisationerna samt för miljöorganisationer, konsumenter, jordbrukare och andra intressen inom den tredje sektorn. EESK är permanent företrätt bland de inhemska rådgivande gruppernas medlemmar.

3. Allmänna kommentarer

3.1 befintliga EU-mekanismerna för avtal ingår inhemska rådgivande grupper, gemensamma rådgivande kommittéer, plattformar för det civila samhället, forum för det civila samhället och gemensamma forum för det civila samhället. Det innebär en viss utmaning att omvandla denna komplexa arkitektur av rådgivande mekanismer till effektiva och välfungerande strukturer EESK inser att handel bidrar till ekonomisk tillväxt och till ekonomisk utveckling ur ett vidare perspektiv och stöder i detta avseende en utökning av det antal handelsavtal som EU har. Frihandelsavtalen står dock även i centrum för en livlig debatt om deras bidrag till social utveckling och miljöskydd, om fördelarna och nackdelarna och om hur dessa fördelas mellan länderna och olika intressenter. EU står i dag inför växande krav på en konstruktiv dialog om frihandelsavtal med det civila samhället. Bland deför avtal ingår inhemska rådgivande grupper, gemensamma rådgivande kommittéer, plattformar för det civila samhället, forum för det civila samhället och gemensamma forum för det civila samhället. Det innebär en viss utmaning att omvandla denna komplexa arkitektur av rådgivande mekanismer till effektiva och välfungerande strukturer ( 7 ) . Bland ytterligare mekanismer för diskussion med det civila samhället om EU:s handelspolitik ingår offentliga samråd och plattformar såsom dialogen med det civila samhället och expertgruppen för EU:s handelsavtal (som efterlystes av GD Handel).

3.2 Genom Lissabonfördraget stärktes och bekräftades EESK:s uppgift och sammansättning som en institutionell företrädare för det organiserade civila samhället. EESK inrättades, i partnerskap med de övriga institutionerna, som ett instrument för deltagandedemokrati och civil dialog på EU-nivå. Ur institutionell synvinkel tillhandahålls det europeiska civila samhällets synpunkter på EU:s handelspolitik genom EESK:s yttranden, men också på andra sätt. Mot bakgrund av EESK:s kompetens begär vi att kommittén ska rådfrågas under förhandlingarna om EU:s associeringsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och frihandelsavtal.

3.3 EESK, som är permanent medlem i inhemska rådgivande grupper och står för alla de befintliga gruppernas sekretariat, har omfattande förstahandskunskap om de fördelar och den inverkan som det civila samhällets övervakning har på genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling. Vissa lärdomar från de befintliga inhemska rådgivande gruppernas arbete kommer i tillämpliga delar att gälla när gruppernas befogenhet utvidgas till övriga kapitel i avtalen. Samtidigt anser EESK att det är viktigt att göra ytterligare övervägningar och vill lägga fram rekommendationer om de inhemska rådgivande gruppernas relevans, ändamålsenlighet och effektivitet, sammansättning, arbetssätt och mandatperiod samt administrativa och budgetrelaterade aspekter.

De inhemska rådgivande gruppernas relevans

3.4 EESK stöder föreställningen om hållbar utveckling i dess tre besläktade och ömsesidigt förstärkande ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner. Det står klart att internationell handel enbart kan äga rum med hänsyn tagen till hållbar utveckling, miljöskydd och socialt skydd av arbetstagarna och medborgarna samt konsumenternas rättigheter. Avtalen måste innehålla bestämmelser som syftar till att upprätta lika villkor och sund konkurrens i förhållande till samtliga dessa aspekter.

3.5 Mervärdet av deras deltagande i övervakningen av EU:s frihandelsavtal är avgörande, vilket de konkreta framstegen när det gäller Sydkorea har visat Generellt har deltagandet av det civila samhällets företrädare bidragit till bättre resultat – i form av en positiv ekonomisk, social och miljömässig inverkan av handelsavtalen.av deras deltagande i övervakningen av EU:s frihandelsavtal är avgörande, vilket de konkreta framstegen när det gäller Sydkorea har visat ( 8 ) . Det är viktigt att komma ihåg att den institutionaliserade dialogen med det civila samhället är ett utmärkande inslag i EU:s funktions- och arbetssätt. Vi måste dock erkänna att detta synsätt inte alltid delas till fullo av våra partner. EESK anser att de inhemska rådgivande grupperna även i fortsättningen bör ha en rådgivande, samrådande, ansvarsfull och självständig funktion vid övervakningen och utvärderingen av EU-avtal. Det civila samhällets deltagande står också för ett avgörande bidrag till dessa avtals strategiska värde, som numera omfattar mer än bara fördelarna med handel.

3.6 det civila samhällets processer förstärks och att organisationer i det civila samhället med föga eller inget erkännande av den egna staten ges större inflytande. Detta gäller särskilt partnerländer med en annan syn på det civila samhällets roll än i EU och länder med mindre utvecklad praxis när det gäller samråd med det civila samhället. Vid flera tillfällen, i synnerhet när handelspartnern är ett utvecklingsland, har man tack vare inrättandet av en inhemsk rådgivande grupp kunnat ge större inflytande åt intressenter med avgörande sakkunskap och möjliggöra en nedifrån och upp-strategi för problemlösning genom dialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad Ett av de främsta resultaten av intressenternas deltagande genom strukturer såsom inhemska rådgivande grupper är attoch att organisationer i det civila samhället med föga eller inget erkännande av den egna staten ges större inflytande. Detta gäller särskilt partnerländer med en annan syn på det civila samhällets roll än i EU och länder med mindre utvecklad praxis när det gäller samråd med det civila samhället. Vid flera tillfällen, i synnerhet när handelspartnern är ett utvecklingsland, har man tack vare inrättandet av en inhemsk rådgivande grupp kunnat ge större inflytande åt intressenter med avgörande sakkunskap och möjliggöra en nedifrån och upp-strategi för problemlösning genom dialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad ( 9 )

3.7 Civilsamhällesorganisationernas ”samarbetsmetod”kan utgöra ett politiskt relevant bidrag för att säkerställa en innovativ, ändamålsenlig och framgångsrik övervakning av genomförandet av frihandelsavtalens klausuler, även i avsaknad av bindande bestämmelser. I detta fall är civilsamhällesorganisationernas uppgift inom ramen för handeln att stödja ett pragmatiskt och flexibelt förhållningssätt till hållbar utveckling som är anpassat till de särskilda förhållandena i de länder där de inhemska rådgivande grupperna ska inrättas. Det gemensamma arbete i inhemska rådgivande grupper som organiseras i detta sammanhang mellan partnerländer och EU kan fylla en viktig funktion både för att identifiera problem och för att föreslå offentlig politik för att avhjälpa dem.

3.8 De inhemska rådgivande grupperna bör bl.a. lägga särskild tonvikt på parternas ratificering av och respekt för ILO:s grundläggande arbetsnormer och grundläggande konventioner samt för multilaterala miljöavtal. Genomförandet och tillsynen av konkret central lagstiftning, t.ex. om föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, dialog mellan arbetsmarknadens parter, socialt skydd, hälsa och säkerhet samt yrkesinspektion, bör ägnas särskild uppmärksamhet av de inhemska rådgivande grupperna.

3.9 Det civila samhällets deltagande genom inhemska rådgivande grupper bidrar till att konsumentskyddet upprätthålls och förbättras, att miljökonsekvenserna beaktas och full respekt för hållbarhetsmålen säkerställs samt att möjligheterna för små och medelstora företag undersöks. De inhemska rådgivande grupperna kan även kontrollera möjliga negativa sociala konsekvenser vad gäller lika möjligheter för kvinnor och män, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och andra minoriteter samt lika tillgång till tjänster av allmänt intresse. Konsumentorganisationer har uttryckt sitt stöd för EU:s frihandelsavtal och har krävt att konsumentskyddet även fortsättningsvis ska vara garanterat efter en marknadsliberalisering. Konsumenterna har föreslagit att ett konsumentkapitel ska tas med i framtida EU-avtal. Utvidgningen av de inhemska rådgivande gruppernas övervakning skulle göra det möjligt för konsumentorganisationerna att närmare följa genomförandet av det särskilda konsumentkapitlet.

3.10 ekonomiska aktörerna , genom den inhemska rådgivande gruppen, att ha ytterligare en kanal för att öka medvetenheten om problemen på fältet, och gruppen kan uppmärksamma möjliga kopplingar mellan utnyttjandet av förmånstullar enligt frihandelsavtal och handelshinder som ingår i databasen över marknadstillträde. Såsom framgår av en nyligen offentliggjord rapport små och medelstora företag . EESK vill även påminna om den väsentliga kopplingen mellan den ekonomiska dimensionen och det sätt på vilket tullarna tillämpas, och främjandet och skyddet av arbetstillfällen. De inhemska rådgivande grupperna kan hjälpa till att prioritera frågor vid genomförandet. Som kommissionen har visat i sin rapport om hinder för handel och investeringar fortsätter protektionismen i dess olika former att öka, vilket påverkar EU-intressenterna negativt. Om överträdelser av bestämmelser eller ett bristfälligt genomförande noteras kommer de, genom den inhemska rådgivande gruppen, att ha ytterligare en kanal för att öka medvetenheten om problemen på fältet, och gruppen kan uppmärksamma möjliga kopplingar mellan utnyttjandet av förmånstullar enligt frihandelsavtal och handelshinder som ingår i databasen över marknadstillträde. Såsom framgår av en nyligen offentliggjord rapport ( 10 ) kan det uteblivna utnyttjandet av förmånstullar enligt frihandelsavtal vara högt och svårt att mäta, särskilt för. EESK vill även påminna om den väsentliga kopplingen mellan den ekonomiska dimensionen och det sätt på vilket tullarna tillämpas, och främjandet och skyddet av arbetstillfällen.

Utvidga de inhemska rådgivande gruppernas befogenhet

3.11 Mot bakgrund av dessa fördelar med det civila samhällets deltagande räknar EESK med att en utvidgning av de inhemska rådgivande gruppernas övervakning till hela avtalet och till alla aspekter av avtalet, också dem som inte avser hållbar utveckling, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt dessa aspekter, kan komplettera kommissionens insatser för att främja ett bättre genomförande av EU:s frihandelsavtal. De inhemska rådgivande grupperna förväntas ha en positiv inverkan när det gäller att öka medvetenheten om fördelarna med fri, regelbaserad, hållbar och inkluderande handel inom bredare kretsar av det civila samhället och samtidigt ta itu med brister. Övervakningen av hur frihandelsavtal genomförs är avgörande för att man ska kunna peka såväl på de fördelar som på de negativa konsekvenser som avtalen ger upphov till för företag, arbetstagare, konsumenter och medborgare i allmänhet. Dessutom kan de lämna saklig information och bidra till en objektiv syn på handelsavtal.

3.12 Om befogenheten utvidgas till avtalets affärsmässiga aspekter blir det med största sannolikhet lättare för partnerländerna att godta det civila samhällets övervakning, och inrättandet av de inhemska rådgivande grupperna påskyndas ( 11 ) . De inhemska rådgivande grupperna ska vara i stånd (sammansättning, arbetssätt osv.) att verkligen ta itu med de olika problemen i frihandelsavtalens samtliga kapitel och ha förmågan att samarbeta med lämpliga delar av det civila samhället. EESK anser att en utvidgning av övervakningen till hela avtalet kommer att kräva prioriteringar så att insatserna görs där de behövs mest, samtidigt som en balanserad representation mellan alla intressen upprätthålls i den inhemska rådgivande gruppens arbetsprogram.

3.13 EESK beklagar dock att utvidgningen av tillämpningsområdet inte åtföljdes av en ytterligare förstärkning av övervakningsmekanismen när det gäller den faktiskt verkställbarheten av åtagandena i kapitlen om handel och hållbar utveckling, vilket är av yttersta vikt för EESK, och den stora betydelse som de inhemska rådgivande grupperna har för att säkerställa att överträdelser upptäcks och hanteras effektivt.

4. Särskilda frågor som måste behandlas

Inhemska rådgivande grupper i partnerländer

4.1 tredjeländer på grundval av ömsesidig respekt och förståelse. Flera stater är mycket ovilliga att förhandla fram ett kapitel om handel och hållbar utveckling och upprätta en mekanism för det civila samhällets övervakning. I många länder organiseras det civila samhällets deltagande i övervakningen av genomförandet av handel och hållbar utveckling ofta på annat sätt än i EU. Exempelvis håller Kanada på att inrätta två inhemska rådgivande grupper, en för miljö och en för arbete. Att inrätta inhemska rådgivande grupper är en process som sker gradvis och som kräver en insats från EU:s sida för att stödja motparten i arbetet med att göra det civila samhället delaktigt. Enligt EESK är det ytterst viktigt att ha gemensamma inhemska rådgivande grupper med partnerlandet. Vad gäller alla framtida avtal begär EESK att det ska inrättas ett organ för samverkan mellan inhemska rådgivande grupper (det vill säga ett gemensamt civilsamhällesorgan med partnerländerna), inte bara separata inhemska rådgivande grupper för respektive part Det är särskilt viktigt att samarbeta medpå grundval av ömsesidig respekt och förståelse. Flera stater är mycket ovilliga att förhandla fram ett kapitel om handel och hållbar utveckling och upprätta en mekanism för det civila samhällets övervakning. I många länder organiseras det civila samhällets deltagande i övervakningen av genomförandet av handel och hållbar utveckling ofta på annat sätt än i EU. Exempelvis håller Kanada på att inrätta två inhemska rådgivande grupper, en för miljö och en för arbete. Att inrätta inhemska rådgivande grupper är en process som sker gradvis och som kräver en insats från EU:s sida för att stödja motparten i arbetet med att göra det civila samhället delaktigt. Enligt EESK är det ytterst viktigt att ha gemensamma inhemska rådgivande grupper med partnerlandet. Vad gäller alla framtida avtal begär EESK att det ska inrättas ett organ för samverkan mellan inhemska rådgivande grupper (det vill säga ett gemensamt civilsamhällesorgan med partnerländerna), inte bara separata inhemska rådgivande grupper för respektive part ( 12 ) . Om det redan finns andra mekanismer genom vilka det civila samhället kan uttrycka sin åsikt, såsom i fallet med associeringsavtalet mellan EU och Chile, är det dock väsentligt att behålla dem, eftersom det tar år att skapa förtroende och lämpliga arbetsförhållanden.

4.2 De största bristerna, varav vissa identifierats i tidigare EESK-yttranden, är en obalanserad sammansättning, allvarliga förseningar, brist på politiskt och ekonomiskt stöd från motparternas regeringar och uteslutning av de mest representativa organisationerna i ett visst land. Dessa brister förblir tydliga hinder för att finna en passande motpart. Valet av nationella organisationer i stället för befintliga, representativa och balanserade regionala civilsamhällesstrukturer (såsom i fallet med Centralamerika och Mercosur) har en negativ inverkan på det civila samhällets förmåga att samarbeta på regional nivå och på den regionala sammanhållningen i sig.

4.3 EU måste på ett diplomatiskt men beslutsamt sätt övertyga motpartsländerna om nödvändigheten av att respektera överenskommelsen om att inrätta balanserade och representativa inhemska rådgivande grupper. I detta syfte bör samordning upprättas mellan kommissionen, utrikestjänsten, Europaparlamentet och dess organ samt EESK.

Sammansättning och representativitet

4.4 Det som gör de inhemska rådgivande grupperna relevanta är också deras sammansättning , särskilt medlemmarnas representativitet och kompetens , vilket är viktiga aspekter som måste behållas i framtiden och uppmuntras ytterligare i tredjeländer. Detta måste säkerställas i urvalsförfarandet. Kommittén räknar med att bli rådfrågad om förbättringar av urvalsförfarandet. Inom grupperna bör en balanserad representation av det civila samhällets intressen garanteras. Syftet är att säkerställa att en enda intressent eller undergrupp av intressenter inte dominerar debatten eller dagordningen, som bör omfatta punkter som föreslagits av alla undergrupper.

Effektivitet och ändamålsenlighet/logistiska och organisatoriska utmaningar

4.5 Det begränsade antalet medlemmar (vanligtvis högst sex per undergrupp) och deras arbetssätt utgör en garanti för de inhemska rådgivande gruppernas effektivitet och ändamålsenlighet. EESK rekommenderar att de inhemska rådgivande grupperna ska sammanträda minst två gånger om året på EU-nivå och att möten mellan de inhemska rådgivande grupperna ska formaliseras i framtida avtalstexter för att möjliggöra möten två gånger om året (vid ett av mötena ska man träffas personligen, men det andra kan av logistiska och budgetmässiga skäl hållas via videokonferens). EESK uppmanar förhandlarna att lära av erfarenheterna från andra frihandelsavtal, där inhemska rådgivande grupper har inrättats för respektive part utan någon möjlighet till erkänd gemensam dialog inom ramen för avtalen. De uppenbara begränsningarna med denna modell har blivit tydliga. EESK uppmanar till att mötena mellan inhemska rådgivande grupper inom ramen för de nuvarande avtalen ska erkännas formellt av parterna i de befintliga avtalen. Tack vare möten mellan inhemska rådgivande grupper kan organisationer i det civila samhället som regelbundet deltar i deras respektive inhemska övervakningsarbete utbyta åsikter om genomförandefrågor. Genom att fastställa åsyftade resultat och ett gemensamt arbetsprogram kan de inhemska rådgivande gruppernas medlemmar bedöma de framsteg som gjorts, utarbeta gemensamma rekommendationer och rapportera till institutionerna och det civila samhället i stort, och därigenom säkerställa öppenhet, ansvarsskyldighet och kontinuitet.

4.6 En bättre samordning av de inhemska rådgivande grupperna kommer att förbättra det civila samhällets övervakning. Mot bakgrund av de betydande kunskaper som förvärvas inom varje inhemsk rådgivande grupp förespråkar EESK att det varje år ska anordnas en konferens för alla medlemmar i inhemska rådgivande grupper på EU-nivå i Bryssel, för att möjliggöra ömsesidigt utbyte av erfarenheter från deras respektive inhemska rådgivande grupper.

4.7 Framtida inhemska rådgivande gruppers sammansättning bör återspegla de ämnesområden som kommer att ingå i arbetsprogrammet. Detta kräver deltagande av organisationer med teknisk sakkunskap om alla aspekter av handelsavtalen och de direkta intressen som står på spel. För att de inhemska rådgivande gruppernas övervakning verkligen ska omfatta alla aspekter i frihandelsavtalen måste grupperna ha lämplig intern sakkunskap, men också kunna utvidga deltagandet och rådfråga externa intressenter . Grupperna bör också ha möjlighet att anordna en hearing varje år. Samarbete med nationella institutionella organ som företräder det civila samhället, de nationella motsvarigheterna till EESK, kommer att göra det lättare att utvidga dialogen utanför Bryssel och nå ut till fler än i dagsläget, där Brysselbaserade organisationer privilegieras.

4.8 förvirring bland EU:s handelspartner samtliga frågor enligt avtalet, medan en inhemsk rådgivande grupp inrättas genom avtalets handelspelare. EESK uppmanar EU att sörja för gemensamma rådgivande mekanismer med behörighet för samtliga pelare i framtida associeringsavtal, från och med de omförhandlade avtalen med Chile och Mexiko, och i framtiden med Mercosur. Inrättandet av flera organ inom ramen för samma avtal skaparbland EU:s handelspartner ( 13 ) och skapar en börda för både tredjeländerna och EESK. Det är onödigt och ineffektivt att det civila samhället är dubbelt företrätt, dels i det allmänna associeringsavtalet, dels i kapitlet om handel och hållbar utveckling. Enligt associeringsavtalen med Moldavien, Georgien och Ukraina inrättas exempelvis två olika organ: genom avtalets politiska pelare inrättas en plattform för det civila samhället som är behörig ifrågor enligt avtalet, medan en inhemsk rådgivande grupp inrättas genom avtalets handelspelare. EESK uppmanar EU att sörja för gemensamma rådgivande mekanismer med behörighet för samtliga pelare i framtida associeringsavtal, från och med de omförhandlade avtalen med Chile och Mexiko, och i framtiden med Mercosur.

4.9 Det har noterats att överträdelser av vissa bestämmelser som tidigare rapporterats av en inhemsk rådgivande grupp inte behandlades snabbt. Det bör sörjas för en rapporteringsmekanism som gör att civilsamhällesorganisationer i framtida inhemska rådgivande grupper kan rapportera problem med genomförandet eller föreslå förbättringar. EESK rekommenderar dessutom att ordförandena för de inhemska rådgivande grupperna ska ha rätt att lägga fram synpunkter från sina grupper för kommittéerna för handel och för handel och hållbar utveckling, vilka bör åläggas att svara på de inhemska rådgivande gruppernas frågor och rekommendationer inom en rimlig tidsfrist. EESK välkomnar kommissionens åtagande om en strukturerad, transparent och tidsbaserad klagomålsmekanism för genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling i framtiden. Ett sådant engagemang bör även prägla det framtida förhållningssättet.

Större öppenhet och en kommunikationsstrategi

4.10 Innan civilsamhällesorganen inrättas lägger EESK stor möda vid arbetet med att inrätta inhemska rådgivande grupper/rådgivande kommittéer i god tid före avtalets genomförande. Detta är särskilt fallet avseende Centralamerika, Kanada, Japan, Chile, Mercosur och Ukraina, där EESK-ledamöter har tagit kontakt med motparternas organisationer och regeringar i syfte att öka deras medvetenhet om nödvändigheten av att förbereda vårt framtida gemensamma arbete. EESK:s insatser bör stödjas av Europaparlamentet, GD Handel och utrikestjänsten så att organisationer i det civila samhället i partnerländerna informeras om nödvändigheten av att inrätta dessa civilsamhällesorgan så att de kan starta sin verksamhet så snart som möjligt efter att avtalet trätt i kraft.

4.11 Efter att de inrättats, och för att säkerställa de inhemska rådgivande gruppernas synlighet, rekommenderar EESK att en kommunikationskampanj genomförs och att den berörda webbsidan regelbundet uppdateras med möteshandlingar, inbegripet dagordning och protokoll. I detta syfte kan en it-plattform upprättas för att underlätta utbytet mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper. Även sociala medier bör användas.

Resursbehov

4.12 Både EESK och kommissionen har hittills bidragit med finansiering och personalresurser för att bistå de inhemska rådgivande grupperna i deras verksamhet. Från och med 2018 har kommissionen avsatt en budget på tre miljoner euro under tre år. En extern uppdragstagare kommer att ha ansvar för den logistiska organisationen av de inhemska rådgivande gruppernas möten.

4.13 Ytterligare ekonomiskt stöd bör tillhandahållas för genomförandet av framtida avtal, särskilt av partnerländernas regeringar. EU:s institutioner bör ständigt ta upp frågan med partnerländernas regeringar i syfte att gemensamt leta efter hållbara lösningar på längre sikt. EESK anser att avtalstexterna uttryckligen bör föreskriva ett åtagande att i tillräcklig grad finansiera och ge politiskt och logistiskt stöd till de planerade civilsamhällesorganen , också av motparternas regeringar.

5. EESK och de inhemska rådgivande grupperna

5.1 På begäran av kommissionen stöder EESK de inhemska rådgivande grupperna genom sina ledamöter och sitt sekretariat. EESK anser att dess deltagande är värdefullt och vill fortsätta att vara en del av alla inhemska rådgivande grupper. EESK förespråkar att medlemskapet i grupperna ska sträcka sig över fem år, i syfte att säkerställa stabilitet och kontinuitet. Byten på ordförandeposterna bör dock ske med två och ett halvt års mellanrum.

5.2 EESK ger de inhemska rådgivande grupperna möjlighet att fungera på ett strukturerat och organiserat sätt, genom att bidra till att identifiera motparter i partnerlandet, fastställa dagordningen, leda möten, rapportera till EU-institutionerna och det civila samhället samt säkerställa ansvarsskyldighet. Av dessa anledningar är kommittén bäst lämpad att leda de inhemska rådgivande grupperna, och vi föreslår därför att framtida frihandelsavtal innehåller bestämmelser om att EESK ska inneha ordförandeskapet i de europeiska inhemska rådgivande grupperna.

5.3 Man räknar med att kostnaden för EESK:s närvaro i grupperna kommer att fördubblas under de kommande tre åren och tredubblas för att täcka de frihandelsavtal som för närvarande är föremål för förhandlingar. EESK:s medlemskap i grupperna förväntas kräva deltagande av ytterligare ungefär 50 EESK-ledamöter.

5.4 Grupperna kommer därmed att utgöra en utmaning för EESK när det gäller ekonomiska och mänskliga resurser. Man uppskattar att den årliga kostnaden för alla nuvarande och framtida inhemska rådgivande grupper kan komma att uppgå till hela 24 % av facksektionen för yttre förbindelsers nuvarande budget för ledamöter.

5.5 I fråga om mänskliga resurser kommer även facksektionens sekretariat att behöva stärkas och dess budget för tjänsteresor ökas. På grundval av överenskommelsen mellan EESK och kommissionen (GD Handel) tillhandahåller EESK:s facksektion för yttre förbindelser (REX) EU:s inrättade inhemska rådgivande grupper sekretariatstjänster och upprätthåller kontakt med partnerländernas inhemska rådgivande grupper i frågor som rör de årliga gemensamma mötena och samarbetet mellan sammanträden.

5.6 EESK vill fästa särskild uppmärksamhet på att det sekretariatsarbete som EESK-tjänstemän utför underlättar de inhemska rådgivande gruppernas arbete på andra områden än det rent organisatoriska. Grupperna får ta del av EESK-personalens omfattande erfarenhet av att stödja samråd med det civila samhället både inom EU och med tredjeländer eller regioner av tredjeländer (REX-sektionens sekretariat förvaltar för närvarande 17 gemensamma organ med tredjeländer). Sekretariatet — tillhandahåller medlemmarna politisk rådgivning i deras arbete, — bistår de inhemska rådgivande gruppernas ordförande med att utarbeta mötesdagordningar och för anteckningar vid mötena, — ger råd om möjliga talare, experter och organisationer i det civila samhället som kan bjudas in, — förbereder möteshandlingar och underlättar tillhandahållandet av ett kontinuerligt flöde av information om ämnen av intresse för gruppernas medlemmar, — använder sitt nätverk av kontakter inom andra EU-institutioner och internationella organisationer för att underlätta utbyte mellan grupperna och dessa institutioner. Denna arbetsuppgift kräver dock alltmer insatser både ekonomiskt och i fråga om personal.

5.7 Kommittén är tacksam mot Europaparlamentet, som begärde en ökad budget för ledamöter och personal 2017 och 2018, och hoppas att detta stöd kan fortsätta i framtiden. EESK uppmanar budgetmyndigheterna att anslå ytterligare budgetmedel som motsvarar de löpande utgifter som kommissionen beräknar kommer att behövas till stöd för de inhemska rådgivande grupperna så att de kan fullgöra de uppgifter som de förväntas utföra vad gäller både kvantitet och kvalitet.

5.8 Med tanke på de begränsade resurserna måste deltagandet redan vid inrättandet av den inhemska rådgivande gruppen fastställas till tre EESK-ledamöter i en vanlig inhemsk rådgivande grupp, medan sex ledamöter endast medges i undantagsfall såsom — en inhemsk rådgivande grupp för ett land/område som står för mer än 100 miljarder euro av den totala volymen av EU:s handel per år, — eller EU-investeringar på över 100 miljarder euro, — eller som har en stor betydelse ur geopolitisk och strategisk synvinkel, — eller där hållbarhetshänsyn är särskilt relevanta. Liknande kriterier skulle kunna övervägas för huruvida en inhemsk rådgivande grupp ska inrättas eller inte. EU har handelsavtal med 69 länder och regioner i världen. Det skulle inte vara nödvändigt att inrätta en inhemsk rådgivande grupp för var och en av dem.

EESK och EU:s institutioner

5.9 De inhemska rådgivande grupperna har en annan roll gentemot EU än gentemot partnerlandet. På EU-sidan rapporterar de inhemska rådgivande grupperna i huvudsak till kommissionen , och i framtiden skulle det vara viktigt att även kunna rapportera till Europaparlamentet och rådet. När det gäller Europaparlamentet sker för närvarande rapporteringen informellt från fall till fall på begäran av antingen utskottet för internationell handel eller en av Europaparlamentets delegationer för förbindelser med tredjeländer. Man kan tänka sig en mekanism för mer strukturerade, regelbundna samråd.

Bryssel den 23 januari 2019. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs Luca JAHIER ordförande

(1) EESK:s yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal”(EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

(2) EESK:s yttrande om ”På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur”, punkt 6 (EUT C 283, 10.8.2018, s. 9).

(3) EESK:s yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal”(EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

(4) Skrivelse från Antonio Tajani, Europaparlamentets talman, till Luca Jahier, Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande, av den 11 oktober 2018.

(5) I det icke-officiella dokumentet från kommissionens avdelningar ”Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements”granskades den debatt som inbegrep samråd med EU-medlemsstaterna, Europaparlamentet och det civila samhället, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/february/tradoc_156618.pdf.

(6) EESK:s yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal”(EUT C 227, 28.6.2018, s.27), EESK:s yttrande om ”På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 9) och EESK:s yttrande om ”Frihandelsavtalet mellan EU och republiken Korea (Sydkorea)”– kapitlet om handel och hållbar utveckling (EUT C 81, 2.3.2018, s. 201).

(7) Punkten vidareutvecklas i punkt 4.8.

(8) Se det formella samråd som GD Handel 2018 höll med Sydkoreas regering avseende situationen i fråga om fackliga rättigheter i Sydkorea och det faktum att Sydkorea inte ratificerat vissa ILO-konventioner, såsom vid upprepade tillfällen begärts av EU:s inhemska rådgivande grupp för Sydkorea.

(9) Damien Raess, s. 13.

(10) Rapport från Unctad och Kommerskollegium.

(11) Exempelvis är stötestenar för genomförandet av frihandelsavtalet med Sydkorea under 2018 bl.a. ratificeringen och genomförandet av ILO-konventioner, exporten av nötkött till Sydkorea, ersättningen för immateriella rättigheter, regelverket, marknadstillträdet för elektronik, bilar och maskiner samt förbättringen av tullförfarandena. Andra frihandelsavtal har självfallet sina egna stötestenar.

(12) EESK:S yttrande ”På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur”, punkt 6 (EUT C 283, 10.8.2018, s. 9).

(13) EESK:s yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal”(EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).