Särskild rapport Är Eruf ändamålsenlig när 
det gäller att finansiera 
projekt som direkt 
främjar biologisk 
mångfald i enlighet med 
EU:s strategi för biologisk 
mångfald fram till 2020?SV 2014  nr 12
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0735-7
doi:10.2865/43709
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Tillstånd att använda eller kopiera bilderna 2, 3, 4, 5 och 13 ska begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 12
Särskild rapport Är Eruf ändamålsenlig 
när det gäller att 
finansiera projekt som 
direkt främjar biologisk 
mångfald i enlighet med 
EU:s strategi för biologisk 
mångfald fram till 2020?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–VIII  Sammanfattning
1–12  Inledning
1–2 Den biologiska mångfaldens generella betydelse
3–5 EU:s strategi för att hejda förlusten av biologisk mångfald
6–8 EU:s politik och lagstiftning
9–12  Eruf-medfinansiering av projekt som främjar biologisk mångfald
13–17  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
18–40  Iakttagelser
18–25  Har medlemsstaterna utnyttjat den tillgängliga Eruf-finansieringen till att direkt främja biologisk 
mångfald? 
19–25  Möjligheterna till Eruf-finansiering har inte utnyttjats fullt ut
26–40  Är de Eruf-medfinansierade projekt som direkt främjar biologisk mångfald ändamålsenliga när 
det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald?
27–28  Projekten överensstämmer med prioriteringarna för biologisk mångfald på nationell nivå och EU-nivå men 
Eruf-utgifterna för biologisk mångfald har inte avgränsats på ett bra sätt
29–31  En tredjedel av de granskade projekten var inriktade på att ta fram skyddsåtgärder
32–36  Fördelar för den biologiska mångfalden av investeringar bedömdes inte
37–40  Projektens hållbarhet bygger på det lokala engagemanget och är beroende av framtida offentlig 
finansiering
03 Innehåll
41–45  Slutsatser och rekommendationer
41 Övergripande slutsats
42 Fördelning och användning av Eruf-medel
43–45  Eruf-projektens resultat när det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald
 Bilaga I — Mål och åtgärder i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020
 Bilaga II —  Fördelning av Eruf-medel för att främja biologisk mångfald och naturskydd 
(inbegripet Natura 2000) 
 Bilaga III — Urval av projekt som granskades
 Bilaga IV  —  Källor till finansiering av strategin för biologisk mångfald genom olika EU-medel 
i budgetramen 2007–2013 enligt kommissionens uppgifter
 Kommissionens svar
04
 Ordförklaringar
Stödmottagare : En offentlig- eller privaträttslig juridisk person som får EU-stöd för projekt som direkt främjar 
biologisk mångfald.
Ekosystemtjänster : Livsnödvändiga varor och tjänster som en intakt biologisk mångfald levererar, t.ex. livsmedel, 
vatten och luftrening.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) : Ett finansiellt instrument som ska främja ekonomisk och social 
sammanhållning mellan EU:s regioner. Eruf-stödet genomförs främst genom operativa program som omfattar ett 
stort antal projekt. Eruf är en av strukturfonderna.
Förvaltningsmyndighet : En nationell, regional eller lokal offentlig myndighet eller ett offentligt eller privat organ 
som utsetts av medlemsstaten att förvalta ett operativt program.
Natura 2000 : Det största ekologiska nätet av särskilda skyddade bevarandeområden i världen, som består av 
nästan 26 000 områden och omfattar nästan 18 % av EU:s territorium på land liksom även betydande marina 
områden. Natura 2000 är en central del av EU:s strategi för att hejda förlusten av biologisk mångfald och 
ekosystemtjänster i EU till 2020.
Operativt program : Ett av kommissionen godkänt program för investeringar av en medlemsstat som får 
strukturmedel, vilket utgörs av en sammanhängande uppsättning fleråriga prioriteringar och åtgärder som omfattar 
ett stort antal projekt.
Programperiod : Flerårig ram inom vilken strukturfondsutgifter planeras och genomförs.
Delad förvaltning : Den ram inom vilken strukturfondsutgifterna genomförs gemensamt av medlemsstaterna 
och kommissionen. Genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna, medan kommissionen har det 
övergripande ansvaret för genomförandet av budgeten.
Strukturfonder : EU-fonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden 
(ESF). Tillsammans med Sammanhållningsfonden uppgår deras insatser under programperioden 2007–2013 till 
308 miljarder euro (i 2004 års priser) för att stödja regional tillväxt och stimulera jobbskapande.
05
 Sammanfattning
I
Den biologiska mångfalden, det vill säga variations-
rikedomen bland levande organismer och deras eko -
logiska komplex, värderas som världens naturkapital. 
Förlusten av biologisk mångfald får stora ekonomiska 
och hälsorelaterade effekter, t.ex. förorenat vatten och 
förorenad luft, översvämningar, erosion och spridning 
av sjukdomar.
II
Att skydda den biologiska mångfalden är en central 
miljöprioritering för EU. Efter misslyckandet med 
att hejda förlusten av biologisk mångfald i Europa 
till 2010, godkände rådet ”en strategi för biologisk 
mångfald i EU fram till 2020” i juni 2011. Tidsplanen för 
huvudmålet att hejda förlusten av biologisk mångfald 
ändrades från 2010 till 2020.
III
Flera EU -instrument tillhandahåller medel för beva -
rande av biologisk mångfald, vilket även har gällt 
Natura 2000, hörnstenen i bevarandet av biologisk 
mångfald i EU.
IV
Revisionsrättens revision var inriktad på Erufs ända -
målsenlighet när det gäller att finansiera projekt som 
direkt främjar biologisk mångfald. Revisionsrätten 
granskade först i vilken utsträckning medlemsstaterna 
utnyttjade den tillgängliga Eruf -finansieringen och 
bedömde därefter resultaten i 32 utvalda projekt.
V
Revisionsrätten drog slutsatsen att de tillgängliga möj -
ligheterna till Eruf -finansiering inte har utnyttjats fullt 
ut av medlemsstaterna. Trots att Eruf -medfinansierade 
projekt för biologisk mångfald överensstämmer med 
medlemsstaternas och EU:s prioriteringar för att hejda 
förlusten av biologisk mångfald, måste ansträngningar 
göras för att övervaka deras faktiska bidrag och se till 
att deras effekter blir bestående. Många insatser 
handlade om att upprätta skydds- och förvaltningspla -
ner som nu måste genomföras för att man ska uppnå 
konkreta resultat.VI
För att öka användningen av Eruf när det gäller bio -
logisk mångfald rekommenderar revisionsrätten att 
kommissionen gör följande:
a) Hjälper medlemsstaterna att fastställa prioritering -
ar för återställande av den biologiska mångfalden 
i operativa program.
b) Bedömer hur de åtgärder för att främja biologisk 
mångfald som fastställts av medlemsstaterna 
i de operativa programmen och de projekt som 
finansieras genom andra EU -medel kompletterar 
varandra.
c) Övervakar det faktiska genomförandet av opera -
tiva program så att svårigheter kan identifieras 
tidigt och med framförhållning.
Medlemsstaterna bör samarbeta med kommissionen 
för att uppnå detta.
VII
Kommissionen bör även
a) stödja medlemsstaterna vid uppföljningen av för -
beredande projekt med sikte på en aktiv skydds -
politik, särskilt när det gäller att genomföra speci -
fika skydds- och förvaltningsplaner för livsmiljöer 
och arter på ett ändamålsenligt sätt,
b) kräva att de operativa programmen föreskriver 
förfaranden för att utvärdera miljöförändringarna 
i livsmiljöer och för arter till följd av insatserna,
c) ge medlemsstaterna råd om hur Eruf -reglerna ska 
tillämpas tillsammans med andra EU -medel.
VIII
Kommissionen bör även se till att EU:s direkta och 
indirekta utgifter för biologisk mångfald (inbegripet 
Natura 2000) redovisas korrekt. Medlemsstaterna bör 
bidra till detta genom att tillhandahålla de nödvän -
diga uppgifterna.
06
 Inledning
Den biologiska mångfal -
dens generella betydelse
01 
I konventionen om biologisk mång -
fald1 definieras biologisk mångfald 
som variationsrikedomen bland 
levande organismer av alla ursprung, 
inklusive landbaserade, marina och 
andra akvatiska ekosystem och de 
ekologiska komplex i vilka de ingår. 
Konventionen anger flera allvarliga hot 
mot den biologiska mångfalden, t.ex. 
förlust och fragmentering av livsmil -
jöer2, överexploatering av skogar, hav, 
floder, sjöar och jordar, förorening, 
klimatförändring och invasiva arter 
som konkurrerar med inhemsk flora 
och fauna.
02 
Den biologiska mångfalden värderas 
som världens naturkapital som levere -
rar livsnödvändiga varor och tjänster, 
t.ex. livsmedel, vatten och luftrening, 
som ligger till grund för ekonomiskt 
välstånd, social välfärd och livskvali -
tet3. Förlust av biologisk mångfald ger 
upphov till stora ekonomiska förluster 
och välfärdsförluster, t.ex. förorenat 
vatten och förorenad luft, översväm -
ningar, erosion och spridning av 
sjukdomar4.
EU:s strategi för att hejda 
förlusten av biologisk 
mångfald
03 
Att skydda den biologiska mångfal -
den är en central miljöprioritering 
för EU som kommer till uttryck i en 
EU-strategi för biologisk mångfald och 
på en mängd olika sätt i EU:s politik 
och lagstiftning. Mellan 2001 och 2010 
försökte EU uppnå målet att hejda 
förlusten av biologisk mångfald och 
återställa livsmiljöer och naturliga 
ekosystem.År 2010 drog kommissionen slutsat -
sen att man inte hade uppnått detta 
mål. Skälen till att EU inte uppnådde 
sitt mål till 2010 är många och kom -
plexa 5. Bedömningar av bevarandet 
av livsmiljöer och arter visade att den 
allmänna situationen hade fortsatt att 
försämras6.
04 
I juni 2011 godkände rådet ”en strategi 
för biologisk mångfald i EU fram till 
2020”, som hade lagts fram av kom -
missionen7. Rådet uppmuntrade också 
medlemsstaterna att integrera den 
nya strategin i sina nationella planer, 
program och/eller strategier. Europa -
parlamentet välkomnade och gav sitt 
stöd till denna strategi8.
05 
Strategin för biologisk mångfald i EU 
fram till 2020 innehåller sex övergri -
pande mål9 som omfattar 20 åtgärder 
(se  figur 1  och bilaga I ).1 Globalt sett har nästan 200 
parter åtagit sig att följa 
konventionen om biologisk 
mångfald som drevs igenom 
av FN:s miljöprogram och som 
trädde i kraft 1993.
2 Livsmiljöer avser de områden 
som organismer lever i. 
Livsmiljöer klassificeras i regel 
som livsmiljöer på land, 
livsmiljöer i sötvatten eller 
marina livsmiljöer. Studier visar 
att urbanisering, avskogning 
och jordbrukets expansion har 
påskyndat förlusten av 
livsmiljöer dramatiskt.
3 Se Europeiska kommissionen, 
Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy  
(övervakning av EU:s politik för 
biologisk mångfald), 
september 2010, s. 2.
4 Se Europeiska kommissionen, 
Ecosystem Goods and Services  
(ekosystemvaror och 
ekosystemtjänster), 
september 2009, s. 2.
5 Till de viktigaste skälen hör 
enligt kommissionen följande: 
otillräcklig integration med 
annan sektorspolitik, ofull-  
ständigt genomförande av den 
befintliga lagstiftningen och 
luckor i politiken, brister i fi-  
nansieringen, otillräcklig ram 
och styrstruktur och begrän-  
sad medvetenhet om biologisk 
mångfald 
(se SEC(2011) 540 slutlig, 
3.5.201 1).
6 Se t.ex. EU 2010 Biodiversity 
Baseline  (grundscenario för 
den biologiska mångfalden 
i EU 2010), Europeiska 
miljöbyrån ( http://www.eea.
europa.eu/publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7 KOM(2011) 244 slutlig, 3.5.2011, 
Vår livförsäkring, vårt 
naturkapital – en strategi för 
biologisk mångfald i EU fram 
till 2020.
8 Europaparlamentets resolution 
av den 20 april 2012 om vår 
livförsäkring, vårt naturkapital 
– en strategi för biologisk 
mångfald i EU fram till 2020.
9 De vägledande målen 
fastställs på EU -nivå och är 
inte tänkta att översättas till 
uttryckliga och differentierade 
nationella mål (se avdelning 
5.8 i SEK(2011) 540 slutlig, som 
åtföljer det dokument som 
anges i fotnot 7).
07 Inledning Figur 1Mål för EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020
Källa : Europeiska kommissionen.1.
Förbättra genomförandet av 
naturvårdslagstiftningEU:s strategi för biologisk mångfald
6 MÅL
ÅTGÄRDER5. 
Bekämpa invasiva 
främmande arter6.
Bidra till att motverka 
förlusten av biologisk 
mångfald på global nivå4.
Hållbart
ﬁske2. 
Återställa  ekosystem och 
införa grön infrastruktur3.
Hållbart jord- 
och skogsbrukSätta stopp för förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster i EU, i möjligaste mån återställa dem och 
samtidigt förstärka EU:s bidrag för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivåÖverordnat mål för 2020Den biologiska mångfalden i Europeiska unionen och de ekosystemtjänster som denna leder 
till –  unionens naturkapital – skyddas, värderas och på lämpligt sätt återställsVision för 2050
08 Inledning
EU:s politik och 
lagstiftning
06 
Biologisk mångfald är en övergripan-
de, tvärvetenskaplig fråga som är 
kopplad till många politiska områden 
som har sina egna finansieringskällor  
i EU: Europeiska garantifonden för 
jordbruket (EGFJ), Europeiska jord -
bruksfonden för landsbygdsutveckling 
(EJFLU), Europeiska fiskerifonden (EFF), 
Europeiska regionala utvecklingsfon -
den (Eruf), Sammanhållningsfonden, 
det finansiella instrumentet för miljön 
(Life) och ramprogrammen för forsk -
ning. Termen ”integrerad finansiering” 
avser den parallella karaktären hos 
dessa olika finansieringskällor.
07 
Lagstiftningen avseende biologisk 
mångfald består av många delar på 
olika nivåer:
a) Flera internationella miljöavtal om 
biologisk mångfald där EU och/
eller medlemsstaterna är avtals-
slutande parter, t.ex. konventionen 
om biologisk mångfald som trädde 
i kraft den 29 december 1993 och 
som är det första internationella 
avtal som behandlar alla aspekter 
av biologisk mångfald (se punkt 1).
b) Ett antal EU -direktiv (t.ex. fågeldi -
rektivet och art- och habitatdirek -
tivet10, ramdirektivet för vatten11, 
ramdirektivet om en marin stra -
tegi12, särdirektiv om miljökon -
sekvensanalys13 och särskilda 
förordningar om EU:s olika fonder.
c) Olika nationella lagar.08 
Figur 2  innehåller en översikt över 
EU-politik och EU -lagstiftning som 
påverkar den biologiska mångfalden.
Eruf -medfinansiering av 
projekt som främjar bio-
logisk mångfald
09 
Enligt kommissionens uppgifter har 
medlemsstaterna avsatt 2,8  miljar -
der euro under programperioden 
2007–2013 till direkt främjande av 
biologisk mångfald och naturskydd 
inom Eruf, inbegripet Natura 200014 
(se  bilaga II ).
10 
Andra Eruf -projekt som inte är di -
rekt inriktade på att främja biologisk 
mångfald kan trots det också stödja 
biologisk mångfald, t.ex. projekt på 
turismområdet15, kompletterande 
åtgärder inom infrastrukturpro -
jekt som kompensation för skador 
på miljön och projekt avseende 
avloppsvattenrening16.10 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/147/EG av 
den 30 november 2009 om 
bevarande av vilda fåglar 
(kodifierad version) (EUT L 20, 
26.1.2010, s. 1) och rådets 
direktiv 92/43/EEG av den 
21 maj 1992 om bevarande av 
livsmiljöer samt vilda djur och 
växter (EGT L 206, 22.7.1992, 
s. 7).
11 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2000/60/EG av 
den 23 oktober 2000 om 
upprättande av en ram för 
gemenskapens åtgärder på 
vattenpolitikens område 
(EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
12 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2008/56/EG av 
den 17 juni 2008 om upp-  
rättande av en ram för ge-  
menskapens åtgärder på 
havsmiljöpolitikens område 
(EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).
13 Rådets direktiv 85/337/EEG av 
den 27 juni 1985 om be-  
dömning av inverkan på 
miljön av vissa offentliga och 
privata projekt (EGT L 175, 
5.7.1985, s. 40) och 
Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2001/42/EG av 
den 27 juni 2001 om be-  
dömning av vissa planers och 
programs miljöpåverkan 
(EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).
14 Denna siffra bygger på en 
analys av det stöd som 
strukturfonderna (per 
den 31 december 2012) har 
beviljat enligt en lista med 86 
kategorier i bilaga II till 
kommissionens förordning 
(EG) nr 828/2006 av den 
8 december 2006 om till-  
lämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 (EUT L 371, 
27.12.2006, s 1). I artikel 11 
föreskrivs att 
medlemsstaterna ska göra en 
preliminär upp-  
delning i kategorier av den 
planerade användningen av 
stödet.
15 Åtgärder på turismområdet 
inbegriper främjande av 
naturtillgångar och skydd och 
utveckling av naturarvet. 
Se revisionsrättens särskilda 
rapport nr 6/2011 Var de 
turistprojekt som medfinan-
sierades av Eruf ändamåls-
enliga?  (htpp://eca.europa.eu).
09 Inledning Figur 2EU-politik och EU -lagstiftning som påverkar den biologiska mångfalden
Källa : Europeiska kommissionen.Biologisk mångfaldDen gemen-
samma 
jordbruks-
politiken
FN:S KONVEN-
TION om 
biologisk 
mångfaldKLIMAT-
FÖRÄN-
DRINGS
politikHABITAT- 
direktivet
ForskningLife +Regional-
politikDen gemen-
samma 
/f_iskeri-
politiken
MARIN-
direktivetFörslag till 
direktiv om 
MARK-SKYDDRamdirektivet 
för VATTENFÅGEL- 
direktivet
11 
Kommissionen har det övergripande 
ansvaret för genomförandet av budge -
ten. Medfinansierade projekt för bio -
logisk mångfald ingår i de operativa 
program som genomförs av medlems -
staterna inom ramen för delad förvalt -
ning. Framför allt görs följande:
a) Kommissionen förhandlar om och 
godkänner de operativa program 
som medlemsstaterna föreslår och 
fördelar EU -stöd.
b) Medlemsstaterna förvaltar de ope -
rativa programmen, det vill säga 
genomför dem genom att välja ut 
projekt och sedan övervaka och 
bedöma dem.c) Kommissionen bedömer de natio -
nella förvaltnings- och kontrollsys -
temen, övervakar genomförandet 
av program, gör åtaganden för 
EU:s ekonomiska bidrag och beta -
lar ut dem på grundval av godkän -
da utgifter.
12 
Kommissionen måste också ange en 
strategisk inriktning genom att identi -
fiera faktorer som bidrar till att genom -
förandet av de operativa programmen 
blir en framgång eller ett misslyckande 
och genom att kartlägga god praxis17.16 Se revisionsrättens särskilda 
rapport nr 3/2009 
Ändamålsenligheten 
i strukturåtgärdsutgifterna för 
rening av avloppsvatten 
avseende programperioderna 
1994–1999  och  2000–2006 
(htpp://eca.europa.eu).
17 Se artikel 49 i rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
av den 11 juli 2006 om 
allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
(EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).
10
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmål
13 
Huvudsyftet med revisionen var att 
bedöma huruvida Eruf har varit ända -
målsenlig när det gäller att finansiera 
projekt som direkt främjar biologisk 
mångfald i enlighet med EU:s strategi 
för biologisk mångfald fram till 2020. 
Revisionsrätten bedömde huruvida
a) medlemsstaterna utnyttjade den 
tillgängliga Eruf -finansieringen 
till att direkt främja biologisk 
mångfald,
b) de Eruf -medfinansierade projekt 
som direkt främjade biologisk 
mångfald var ändamålsenliga när 
det gällde att hejda förlusten av 
biologisk mångfald.
14 
Inledningsfasen av revisionen base -
rades på en översiktlig granskning av 
dokument och intervjuer vid kommis -
sionen. Följande två generaldirektorat 
besöktes:
a) GD Regional- och stadspolitik som 
ansvarar för den del av EU -budge -
ten som medfinansierar projekt för 
biologisk mångfald inom politiken 
för regional utveckling. Under 
programbedömningsprocessen 
samråder det med andra general -
direktorat, särskilt GD Miljö.
b) GD Miljö som ansvarar för EU:s 
miljöpolitik.
15 
Vidare genomfördes en enkät bland 
medlemsstater som utnyttjade Eruf 
endast i liten utsträckning eller inte 
alls till att finansiera projekt som direkt 
främjade biologisk mångfald. I tio 
medlemsstater valdes 20 operativa 
program ut, och frågeformulär skicka -
des till de berörda förvaltningsmyndig -
heterna. Revisionsrätten fick 17 svar.16 
Revisionens andra fas utfördes i fem 
utvalda medlemsstater: Tjeckien, Spa -
nien, Frankrike, Polen och Rumänien. 
Dessa medlemsstater stod för 68 % av 
de totala Eruf -anslag som gick till di -
rekt främjande av biologisk mångfald 
under programperioden 2007–2013.
17 
32 projekt (en blandning av avslutade 
och pågående projekt) valdes ut bland 
de finansiellt mest betydelsefulla 
operativa programmen i de berörda 
medlemsstaterna, med hänsyn dels 
till hur långt projekten hade kommit 
i genomförandet, dels till det låga 
utnyttjandet av anslagen till biologisk 
mångfald i vissa operativa program 
(se listan över projekt i  bilaga III ).
11
 Iakttagelser
Har medlemsstaterna 
utnyttjat den tillgängliga 
Eruf -finansieringen till att 
direkt främja biologisk 
mångfald?
18 
Revisionsrätten granskade i vilken 
omfattning medlemsstaterna hade 
fördelat och använt Eruf -finansiering 
till projekt som direkt främjar biologisk 
mångfald.
Möjligheterna till Eruf - 
finansiering har inte ut-  
nyttjats fullt ut
19 
Kommissionen analyserade Eruf och 
andra EU -medel för att ta reda på 
deras potential att stödja målen i EU:s 
strategi för biologisk mångfald inom 
den fleråriga budgetramen 2007–2013 
(se  bilaga IV ). I början av 2013 tog 
kommissionen fram nya kriterier för 
att bättre kunna spåra utgifter relate -
rade till biologisk mångfald inom alla 
relevanta EU -instrument, bland annat 
Eruf18.20 
Eruf erbjuder huvudsakligen finansie -
ringsmöjligheter för mål 1 (genomföra 
naturvårdslagstiftningen fullt ut (fågel -
direktivet och habitatdirektivet)) och 
mål 2 (bevara och återställa ekosystem 
och tjänster) i strategin. Nästan alla 
andra EU -medel kan också bidra till 
dessa mål. Detta förklaras främst av 
den övergripande karaktären på dessa 
två mål, som påverkar EU:s jordbruks-, 
sammanhållnings-, miljö- och forsk -
ningspolitik (se  bilaga IV ). I ett försök 
att skapa större klarhet för stödmot -
tagarna skilde de nationella organ 
som ansvarade för projekturval ibland 
mellan Eruf -instrument och andra 
EU-instrument19.
21 
Samtidigt som medlemsstaterna ska 
följa EU:s strategiska linjer för sam -
manhållningen, får de själva avgöra 
vilken finansiering som ska prioriteras 
i enlighet med sina behov. Många 
medlemsstater fördelade endast lite 
eller ingen direkt Eruf -finansiering till 
biologisk mångfald under programpe -
rioden 2007–2013: tolv medlemsstater 
fördelade mindre än 0,2 % av sina 
sammanhållningsmedel till åtgärder 
som direkt avsåg biologisk mångfald 
(se  tabell 1  och bilaga II ).18 För 2014, det första året med 
den nuvarande fleråriga 
budgetramen, extrapolerade 
kommissionen från historiska 
uppgifter att 11 miljarder euro 
(varav 1,7  miljarder  euro från 
Eruf) kunde anslås till 
finansiering av biologisk 
mångfald (se  Statement of 
estimates of the European 
Commission for the financial 
year 2014 (Preparation of the 
2014 Draft Budget), Political 
presentation  (Europeiska 
kommissionens beräkning för 
budgetåret 2014 (utarbetande 
av förslaget till budget för 
2014), politisk presentation), 
SEC(2013) 370, juni 2013. Detta 
belopp inbegriper, utöver 
direkta medel till biologisk 
mångfald (se punkt 9), alla 
andra medel som kan ha en 
indirekt koppling till biologisk 
mångfald.
19 Exempelvis genom att 
fastställa en finansiell gräns 
som kriterium för vilken 
EU-fond som skulle finansiera 
vilka projekt för biologisk 
mångfald (t.ex. större projekt 
inom Eruf och mindre projekt 
inom EJFLU) eller genom att 
endast låta offentliga organ få 
tillgång till Eruf.Tabell 1Fördelning av Eruf -medel till projekt som direkt främjade biologisk mångfald, per 
medlemsstat (programperioden 2007–2013)
Procentandel av de totala Eruf‑medel som syf ‑
tade till att direkt främja biologisk mångfaldAntal medlemsstater Procentandel (%) av medlemsstaterna
Över 2 % 2 7
Mellan 1 och 2 % 4 15
Mellan 0,2 och 1 % 9 33
Mindre än 0,2 %  
däribland 0 %12 
645 
22
Totalt 27 100
12 Iakttagelser
22 
Efter misslyckandet med att hejda 
förlusten av biologisk mångfald till 
2010  uppmanade  Europaparlamentet 
kommissionen och medlemsstaterna 
att öka sina ansträngningar på områ -
det. Det ledde till att kommissionen 
i mitten av programperioden 2007–
2013 uppmanade förvaltningsmyn -
digheterna att anpassa de befintliga 
operativa programmen och investera 
mer i biologisk mångfald och andra 
mål för hållbar tillväxt20.
23 
Men de anpassningar som gjordes 
av etablerade operativa program var 
mycket begränsade. Det vara bara 
en medlemsstat som markant ökade 
Eruf -anslaget till biologisk mångfald 
och det berodde på att man fått bra 
respons på ansökningsomgångar för 
projekt som specifikt syftade till att 
främja biologisk mångfald. I två andra 
av de 21 medlemsstater som hade 
fördelat medel till biologisk mångfald 
var ökningarna endast begränsade, 
och i elva medlemsstater behöll man 
de ursprungliga Eruf -anslagen. I sju 
medlemsstater minskade man till 
och med Eruf -medlen till biologisk 
mångfald (se  bilaga II ). De natio -
nella myndigheterna förklarade dessa 
minskningar med hänvisning till olika 
genomförandeproblem, t.ex. dålig 
respons på ansökningsomgångar för 
projekt, otillräckliga förberedelser av 
Natura 2000-uppgifter och svårigheter 
att göra lämpliga avgränsningar mot 
andra medel.24 
Inte nog med att många medlems -
stater fördelade endast lite eller ingen 
Eruf -finansiering direkt till biologisk 
mångfald, bland dem som fördelade 
finansiering låg det finansiella utnytt -
jandet under genomsnittet för allt 
sammanhållningspolitiskt stöd. Sedan 
början av programperioden 2007–2013 
har det finansiella utnyttjandet 
i projekt för biologisk mångfald varit 
långsamt, trots att kommissionen 2011 
krävde att situationen skulle rättas till 
(se  tabell 2 ). Vad beträffar Natura 2000 
har kommissionen uppgett en rad 
olika skäl till den otillfredsställande 
situationen21, vilka beskrivs i  ruta 1 .
25 
I 60 % av svaren i den enkät som 
revisionsrätten genomförde för att ta 
reda på varför Eruf användes i liten 
utsträckning som källa till finansiering 
för att direkt främja biologisk mång -
fald (se punkt 15) uppgavs skälet vara 
att behoven tillgodosågs av andra 
EU-finansieringskällor och/eller na -
tionella finansieringskällor. I 30 % av 
svaren uttrycktes tvekan om huruvida 
Eruf var ett lämpligt instrument för 
att finansiera biologisk mångfald (på 
grund av bristande förenlighet med re -
gionala mål eller begränsade effekter 
med avseende på regionala mål).20 KOM(2011) 17 slutlig, 26.1.2011, 
Regionalpolitikens bidrag till 
Europa 2020-strategins mål för 
hållbar tillväxt.
21 Europeiska kommissionen, 
Investing in Natura 2000: For 
nature and people  (investera 
i Natura 2000: för natur och 
människor), 2011, s. 21.
13 Iakttagelser
Särskilda skäl till att EU -medel använts på ett otillfredsställande sätt i samband 
med Natura 2000, enligt kommissionen
1.  Konkurrens mellan olika politiska mål: Medlemsstaternas förvaltningar har ofta inte med investeringar 
avseende Natura 2000 bland sina prioriteringar, troligen på grund av bristande förståelse av hur den kan 
bidra till övergripande mål för den regionala utvecklingen.
2.  Otillräckligt samråd: de myndigheter som ansvarar för Natura 2000 rådfrågas eller deltar ofta inte tillräck -
ligt när det gäller upprättandet av operativa program och beslut om fördelningen av pengar från olika 
sektorfonder.
3.  Utarbetandet av Natura 2000-förvaltningsplanerna gick långsamt: de långsamma framstegen med att 
utse områden har kraftigt försenat upprättandet och antagandet av förvaltningsplaner för Natura 2000 
som krävs för att man ska kunna investera i Natura 2000.
4.  Brist på kapacitet och kunnande när det gäller hur man får tillgång till EU -medel: även om kunskapen om 
EU-medel växer anser naturskyddsorganisationer och naturskyddsmyndigheter fortfarande att det är svårt 
att få det stöd som krävs för att ta fram fristående bevarandeprojekt.
5.  Stor administrativ börda: den administrativa kapacitet som behövs för att man ska kunna utveckla projekt 
kan vara betydande, särskilt om det inte finns någon förhandsfinansiering.Ruta 1 Tabell 2Finansiellt utnyttjande i projekt för biologisk mångfald jämfört med genomsnittet 
för allt sammanhållningspolitiskt stöd
Finansiellt utnyttjande i  projekt för biologisk 
mångfald (%)Genomsnitt för allt sammanhållningspolitiskt stöd 
(%)
Slutet av 2010 18 27
Slutet av 2011 56 71
Slutet av 2012 75 85
Anm. : Det finansiella utnyttjandet beräknas som det belopp som en medlemsstat faktiskt har anslagit till projekt för biologisk mångfald vid 
en viss tidpunkt och som en procentsats av den budget som ursprungligen avsatts. Kommissionen har inga betalningsuppgifter om enskilda 
utgiftskategorier.
14 Iakttagelser
Är de Eruf -medfinansie -
rade projekt som direkt 
främjar biologisk mång -
fald ändamålsenliga när 
det gäller att hejda förlus -
ten av biologisk 
mångfald?
26 
Revisionsrätten granskade hur ända-  
målsenliga projekten i urvalet var när 
det gällde att hejda förlusten av bio-
logisk mångfald och bedömde huru -
vida de
a) hade anpassats till prioriteringar 
för biologisk mångfald på med -
lemsstatsnivå och EU -nivå,
b) hade gett konkreta resultat och 
uppfyllt sina mål,
c) sannolikt skulle få hållbara effek-  
ter, det vill säga vinsterna skulle 
sannolikt bestå efter det att EU - 
stödet hade upphört.Projekten överensstämmer 
med prioriteringarna för 
biologisk mångfald på natio -
nell nivå och EU -nivå men 
Eruf -utgifterna för biologisk 
mångfald har inte avgränsats 
på ett bra sätt
27 
De granskade projekten överensstäm -
de med nationella prioriteringar och 
EU:s prioriteringar för biologisk mång -
fald. De valdes ut av de nationella 
myndigheterna utifrån prioriteringarna 
i de berörda operativa programmen. 
Förutom förberedande och medvetan -
dehöjande åtgärder gällde projekten 
främst skydd av livsmiljöer och fauna 
(se exempel i  ruta 2 ).
Exempel på projekt som överensstämde med nationella prioriteringar och EU:s 
prioriteringar för biologisk mångfald
I Andalusien (Spanien) gällde tre projekt ekologisk 
restaurering av flodbankar (Eruf: 15,0  miljoner  euro). 
Projekten var förenliga med beskrivningen i An -
dalusiens operativa program inom motsvarande 
prioritering. Att återställa skadade ekosystem är en 
central del i EU:s strategi för biologisk mångfald. 
Projekten inbegrep återställande av tidigare vegeta -
tion, återbeskogning med inhemska arter, återstäl -
lande av vattenområden med hjälp av gölar och 
dammar samt anläggning av gångstigar med flera 
gångbroar.Ruta 2
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Bild 1 – Återställande av en flodbank i Sevilla.
15 Iakttagelser
28 
På samma sätt som vissa Eruf -projekt 
kan ha stöd till biologisk mångfald 
som sekundärt och inte primärt mål 
(se punkt 10) hade omkring hälften 
av de granskade projekten ett sekun -
därt mål som gällde andra frågor, t.ex. 
åtgärder för att förhindra översväm -
ningar, rekreation och begränsning 
av tillträdet för besökare. Detta visar 
hur svårt det är för medlemssta -
terna att hänföra Eruf -utgifter till rätt 
prioriterade teman och för kommis -
sionen att klart och tydligt identifiera 
Eruf -utgifter för biologisk mångfald. 
I ett fall var biologisk mångfald inte 
huvudkomponenten i projektet, som 
borde ha medfinansierats inom ett 
annat prioriterat tema i det operativa 
programmet (se  ruta 3 ).
Projekt som borde ha medfinansierats inom ett annat prioriterat tema än biologisk 
mångfald
I Andalusien (Spanien) gällde ett projekt restaurering av ett slott (Eruf: 3,1 miljoner euro). Endast mindre delar 
(omkring 10 %) gällde främjande av biologisk mångfald (t.ex. avlägsnande av främmande invasiva växtarter 
i omgivningen). På grund av projektets dominerande kulturarvskomponent hade det passat bättre inom pro -
grammets prioriterade tema ”skydd och bevarande av kulturarvet”.Ruta 3
© Jordbruks- och miljöministeriet i Spanien.
Bild 2 – Restaurering av ett slott.
16 Iakttagelser
En tredjedel av de granskade 
projekten var inriktade på 
att ta fram skyddsåtgärder
29 
Elva av de 32 granskade projekten 
(motsvarande 34,4 % av antalet projekt 
och 39,6 % av projektens samlade 
värde) ägnades främst åt olika sorters 
förberedelsearbete, vilket betyder att 
det ännu dröjer viss tid innan åtgär -
der börjar vidtas i enlighet med dessa 
skyddsplaner och konkreta effekter 
kan skönjas när det gäller att hejda 
förlusten av biologisk mångfald.I genomsnitt hade omkring en tred -
jedel av de totala anslagen till bio-
logisk mångfald i de utvalda operativa 
programmen avsatts till förberedande 
åtgärder, såsom att
a) bygga informationssystem, 
genomföra undersökningar med 
inventeringar, kartlägga, fastställa 
ett utgångsläge för den biologiska 
mångfalden i de berörda område -
na och upprätta specifika skydds -
planer (se exempel i  ruta 4 ),
b) genomföra kampanjer för att öka 
medvetenheten och vidta informa -
tions- och utbildningsåtgärder.
Kartografiska verktyg för Donaudeltat
Syftet med två projekt (Rumänien) som genomfördes av Bukarests universitet (Eruf: 5,8 miljoner euro) och det 
nationella institutet för forskning och utveckling av Donaudeltat (Eruf: 0,8 miljoner euro) var att inventera livs -
miljöer och arter i vatten och på land och att framställa digitala kartor som skulle hjälpa förvaltningsorganet 
för Donaudeltat att vidta lämpliga åtgärder.
Utrustning köptes in, programvara producerades, flodbottnen och landområdet undersöktes och applikatio -
ner för digital kartografisk avbildning och praktisk förvaltning framställdes (t.ex. modeller för återskapande av 
livsmiljöer eller för översvämningsregimen).
Den nya integrerade förvaltningsplanen för biosfärreservatet i Donaudeltat hade dock ännu inte utarbetats. 
Avsaknaden av ett riktigt fastighetsregister gör det svårt att planera övergripande markskyddsåtgärder. Eruf 
stöder denna verksamhet genom ett nytt projekt som löper från juni 2013 fram till slutet av 2015.Ruta 4
© Bukarests universitet.
Bilderna 3 och 4 – Sonarinstrument som används till marin kartografi.
17 Iakttagelser
30 
Olika skyddsplaner hade visserligen 
fastställts, men det hade varit svårt att 
upprätta dem, och flera av dem hade 
ännu inte antagits av de nationella 
myndigheterna vid tidpunkten för 
granskningen (se exempel i  ruta 5 ).
Exempel på skyddsplaner där man ställdes inför problem med upprättandet och 
genomförandet
Projektet för genomförande av Natura 2000-områden (Tjeckien) (Eruf: 4,3  miljoner  euro), som ska slutföras 
i januari 2015, har strategisk betydelse: det handlar framför allt om att genomföra inventeringar och geo-
detiska mätningar som krävs för upprättandet av skyddsplaner för 303 av 1 075 Natura 2000-områden och en 
övervakningsram för dessa områden. Inrättandet och starten av projektet var svåra och tog lång tid på grund 
av ständig osäkerhet kring projektets omfattning och detaljmål (lista över områden som ingick och typ av 
arbete som krävdes). Två och ett halvt år förflöt mellan projektansökan i november 2008 och bidragsbeslutet 
i april 2011. Bidragsbeslutet ändrades två gånger, i november 2011 och december 2012, och en tredje ändring 
planerades till slutet av 2013.
Projektet för ett nationellt program för skydd av tjäder (Polen) (Eruf: 0,2 miljoner euro) gällde övervakning, 
mellan juli 2009 och december 2011, av den nationella populationen av tjäder22 och dess livsmiljöer och upp -
rättandet av ett nationellt skyddsprogram. Mer än ett år senare, i mars 2013, vägrade generaldirektoratet för 
miljöskydd (GDEP) att godkänna förslaget till program. GDEP ansåg att det var otillräckligt och drog slutsatsen 
att skyddsprogrammet behövde omarbetas helt och hållet.
I Polen konstaterades inte bara problem med skyddsprogrammet för tjäder utan också med program för 
andra arter. Fram till maj 2013 hade tio andra EU -stödda program för artskydd lämnats in till GDEP för godkän -
nande (t.ex. varg, björn och utter) men inget av dem har ännu godkänts.Ruta 5
22 Tjäder ( Tetrao urogallus ) finns med i bilaga I till rådets direktiv 79/409/EEG. Enligt direktivet ska särskilda åtgärder avseende tjäderns livsmiljö 
vidtas för att säkerställa artens överlevnad. Den totala tjäderpopulationen i Polen uppskattades 2012 till mellan 500 och 600 individer.
© Polska fågelskyddssällskapet.
Bild 5 – Tjäder (Tetrao urogallus) .
18 Iakttagelser Ruta 631 
Tre av de elva projekten handlade om 
medvetandehöjande åtgärder och 
informations- och utbildningsåtgärder 
(se exempel i  ruta 6 ). Nästan hälften av 
alla de granskade projekten omfattade 
sådana åtgärder. När kommissionen 
utarbetade EU:s strategi för biologisk 
mångfald fram till 2020 konstaterade 
den att medvetenheten om mångfald 
var låg i EU. Effekten av sådana åtgär -
der på målpopulationens förståelse av 
och kunskap om biologisk mångfald 
bedömdes dock inte på nationell nivå.
Exempel på ett projekt för att öka medvetenheten och bidra med information
Projektet i Donaudeltat (Rumänien) för ökad biologisk mångfald i den marina sektorn genom ökad medveten -
het och information (Eruf: 2,8 miljoner euro) inbegriper uppförande av ett besökscentrum, anläggning av fyra 
turiststigar med informationstavlor, seminarier, informationsmöten, handböcker om arter och fåglar, broschy -
rer, ett album, presskonferenser och skapande av en webbplats.
Vid tidpunkten för revisionen var uppförandet av besökscentrumet försenat på grund av omtvistade 
upphandlingsförfaranden. Alla fyra planerade naturstigar (”pedagogiska” stigar) var klara och öppna för 
allmänheten.
Bredvid projektområdet, på Sulinastranden, har dock turistanläggningar uppförts på ett Natura 2000-område 
som är skyddat enligt EU:s fågeldirektiv och art- och habitatdirektiv. Tillstånd att bygga dessa turismanlägg -
ningar utfärdades trots att det inte hade gjorts en relevant bedömning i förväg av konsekvenserna för om -
rådet23. Denna bedömning är ett väsentligt krav inom Natura 2000 som ska garantera att verksamheten inte 
kommer att skada det berörda området.
23 Artikel 6 i direktiv 92/43/EEG.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Bilderna 6 och 7 – Informationstavlor längs en naturstig i akvatisk miljö.
19 Iakttagelser
Fördelar för den biologiska 
mångfalden av investeringar 
bedömdes inte
32 
Av de 32 granskade projekten omfat -
tade 21 investeringar för att främja 
biologisk mångfald. Investeringarna 
hade i allmänhet gjorts på det sätt 
som krävs via varu- och bygg- och 
anläggningskontrakt och användes 
för avsedda ändamål. Investerings -
projektens mål gällde främst skydd 
och återställande av livsmiljöer (sjöar, 
floder, kuststräckor, skogar, biologiska 
korridorer etc.) (se  ruta 7  och ruta 8 ) 
eller djurskydd.33 
I nästan alla fall användes enbart indi -
katorer för fysisk output24 av de ansva -
riga myndigheterna för att övervaka 
projektens framgång, t.ex. antal och 
typ av planteringar i ett område som 
återställts, antal hektar som återbe -
skogats, längd på den kuststräcka där 
en insats hade gjorts och antalet arter 
som skyddats. Projektens ändamåls -
enlighet analyserades inte ytterligare 
av medlemsstaternas myndigheter; 
i bidragsbesluten fastställdes varken 
resultatindikatorer25 eller övervak -
ningsbestämmelser för bedömning 
av livsmiljöers och arters utveckling. 
Avsaknaden av en sådan analys under -
gräver varje bedömning av hur ända -
målsenliga dessa projekt är och därför 
också möjligheten att påvisa konkreta 
resultat i form av bevarad biologisk 
mångfald.24 Output avser vad som 
produceras eller uppnås med 
de resurser som tilldelats en 
insats.
25 ”Resultat” gäller ändringar 
i förhållande till målen.Ruta 7Exempel på ett projekt som var inriktat på skydd och återställande av livsmiljöer
I regionen Nord -Pas-de-Calais (Frankrike) med -
finansierades Opération Grand Site des Deux 
Caps  av två Eruf -projekt (Eruf: 2,8 och 0,6 miljo -
ner euro) under programperioden 2007–2013. 
Insatsen började år 2000 med ett antal studier. 
Målet var att få märkningen Grand Site de France26 
(som tilldelas exceptionella områden i Frankrike) 
genom att långsiktigt återställa och bevara de 
naturliga kvaliteterna längs en 23 kilometer lång 
sträcka vid Engelska kanalens kust, tillhandahålla 
lösningar och anläggningar för att kanalisera 
turistflödet (tillträde, bilparkeringar och särskilt 
skydd), införa en strukturbaserad policy för sköt -
sel och förvaltning och främja lokala städers och 
byars utveckling.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Bild 8 – Skyddsåtgärder vid Cap Blanc Nez.
26 Märkningen Grand Site de France  tilldelas erkända områden med anmärkningsvärd natur och ett stort antal besökare. Den delas ut under 
förutsättning att ett projekt för bevarande och förvaltning av ett område har genomförts enligt principerna för hållbar utveckling.
20 Iakttagelser
Exempel på ett projekt som var inriktat på djurskyddRuta 8
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Bild 9 – ”Nästan naturlig” fiskväg som främst används  
av långsammare arter.
Ett medfinansierat projekt (Tjeckien) gällde byggandet av två fiskvägar på Elbes högra strand vid dammen 
i Lovosice (Eruf 0,9 miljoner euro). Målet med projektet var att avlägsna ett hinder för fiskarnas passage orsa -
kat av den gamla dammen från 1919.
En av fiskvägarna är en ”nästan naturlig” strandnära ränna med stenar och den andra är en konstgjord 
bassängränna.
Bild 10 – Konstgjord fiskväg som främst används av snabbare arter.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
21 Iakttagelser
34 
I Spanien hade miljöministeriet 
publicerat riktlinjer där övervakning 
betraktades som en nyckelfaktor. Men 
riktlinjerna tillämpades inte på det 
medfinansierade projekt som revi -
sionsrätten granskade (se  ruta 9 ).35 
Avsaknaden av resultatindikatorer och 
övervakning gör det även omöjligt 
att bedöma regionala och/eller lokala 
resultat. I de granskade projekten 
gjordes dessutom få försök att bedö -
ma ändamålsenligheten genom att ta 
hänsyn till de mest relevanta externa 
faktorerna. Många faktorer (t.ex. påver -
kan från närbelägna infrastrukturer 
och aktiviteter), eventuellt utanför 
det enskilda projektets räckvidd eller 
kontroll, kan i själva verket orsaka för -
ändringar i den allmänna situationen 
för regionala livsmiljöer och regional 
fauna.Ruta 9Riktlinjer för utvärdering fanns men tillämpades inte
Enligt det spanska miljöministeriets riktlinjer för miljöåterställande av dyner ska följande delar övervakas åren 
efter det att ett projekt avslutats: systemets generella utveckling, dynens profil, etablering och utveckling av 
växtlighet, förekomsten av nya arter, invasiva arters utveckling och skyddsåtgärdernas ändamålsenlighet.
Men mer än tre år efter det att projektet för återställande av dynsystemet och tillträdet till stranden på Isla 
Canela (Spanien) (Eruf: 0,9 miljoner euro) hade slutförts hade skyddsåtgärdernas effekt inte bedömts. Det 
gjordes t.ex. inte något försök att upprätta en lista över fauna och flora som var ett resultat av projektet.
I projektet ingick restaurering av dynområdet genom att videkäppar placerades ut för att binda sanden, plan -
tering av inhemska arter, inhägnande av det restaurerade området och anläggning av spänger över dynerna. 
Det återställda strandpartiet är 1 300 meter långt.
Bilderna 11 och 12 – Återställande av dynsystem.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
22 Iakttagelser
36 
Ett positivt undantag var en studie 
som hade genomförts i Polen och som 
poängterade att skyddsåtgärder upp -
vägdes av externa faktorer (se  ruta 10 ).Ruta 10Exempel på externa faktorer som begränsar skyddsåtgärdernas ändamålsenlighet
Ett projekt (Polen) gällde restaurering och bevarande av en optimal livsmiljö för orre (Eruf: 0,6 miljoner euro). 
Liknande föregångsprojekt hade också genomförts. Projektet gav stöd till ett stort antal olika åtgärder, t.ex. 
avlägsnande av buskar och sly, sävklippning, avlägsnande av metallnätstängsel, utslaktning av rovdjur, mark -
köp och kommunikation och spridning av information.
En studie som gjordes i samband med projektet visade att antalet orrtuppar fortsatte att minska betydligt. 
Följande huvudskäl identifierades som förklaring till varför minskningen av populationen av orrtuppar inte 
kunde stoppas trots aktiva åtgärder för att skydda livsmiljön i regionen:
— Ogynnsam klimatförändring: låga reproduktionstal kopplades till regniga vårar och somrar, särskilt i juni 
när de flesta orrar kläcks (kycklingarnas värmereglering fungerar inte de första tre veckorna).
— Ökat rovdjurstryck (t.ex. räv, tvättbjörn och mård), som förklaras av massvaccination mot rabies och kraf -
tigt minskad jakt på räv på grund av att priserna på päls har gått ner.
Bild 13 -–Orrtuppar.
© Polska fågelskyddssällskapet.
23 Iakttagelser
Projektens hållbarhet bygger 
på det lokala engagemanget 
och är beroende av framtida 
offentlig finansiering
37 
De fördelar och vinster som uppnås 
genom projekt bör bestå också efter 
det att EU -stödet har upphört. För det 
måste projekten uppfylla vissa kriteri -
er: de ska huvudsakligen vara integre -
rade i lokala strukturer och på så sätt 
garantera att de berörda parterna har 
ett stort egenansvar, och i det rådande 
klimatet med finansiell och ekono -
misk kris bör nödvändiga ekonomiska 
resurser finnas tillgängliga så att deras 
resultat kan upprätthållas.
38 
Vad beträffar inventarieförteckningar 
och skydds- eller förvaltningsplaner 
som ofta utgjorde projektens output 
(se punkt 29) uppstod inga vinster 
efter det att projekten hade avslutats, 
eftersom dessa planer ännu inte hade 
godkänts och börjat genomföras. 
Bestående vinster kan man bara räkna 
med om planerna faktiskt genomförs. 
När det gäller kampanjer för att öka 
medvetenheten och informations- 
och utbildningsinsatser är en positiv 
aspekt att flera projekt under lång 
tid hade webbplatser med relevant 
information.39 
Revisionsrätten konstaterade att 
projektinvesteringar som byggnader, 
maskiner, utrustning och planteringar 
i regel underhölls väl också efter det 
att projekten hade avslutats. En viktig 
aspekt av detta är att hållbarhet i all -
mänhet beaktades redan från början 
av processen för att välja ut projekt. 
Projektkontrakten innehåller dessutom 
en klausul om att investeringar ska 
användas till och upprätthållas för de 
överenskomna syftena ett visst antal 
år efter det att projekten har avslutats, 
i annat fall måste bidraget betalas till -
baka. I ett fall hade frågan om ansvar 
för underhållet inte lösts två år efter 
det att arbetet hade avslutats.
40 
Revisionsrätten kunde konstatera att 
det fanns stort engagemang inom de 
naturorganisationer, miljöorgan eller 
parkmyndigheter som ansvarade för 
projekten och som fick stöd av en lokal 
politik som hade som mål att skapa 
en positiv bild av regionen som en 
region för ekoturism. Eftersom pro -
jekten inte var vinstgenererande och 
privata medel inte användes krävdes 
i regel fortsatt offentlig finansiering. 
Om ytterligare finansiering inte kunde 
anskaffas äventyrades hållbarheten 
i hela arbetet med att hejda förlusten 
av biologisk mångfald (se exempel 
i ruta 11 ).
24 Iakttagelser Ruta 11Exempel på ett projekt där hållbarheten äventyrades
Huvudsyftet med ett projekt för att förbättra situationen för visenter i naturparken Vanatori Neamt (Rumä -
nien) (Eruf: 0,2 miljoner euro) var att skapa en livskraftig frilevande visentpopulation i norra Karpaterna. I och 
med att tio visenter anskaffades ökade det totala antalet visenter i parken till 28. Stödinfrastruktur byggdes 
för att underlätta djurens anpassning till det fria. Utfordring tillhandahölls under vintern liksom även regel -
bunden veterinärbehandling. Observationsplattformar och informationsställen skapades inom ett annat 
Eruf -projekt (Eruf: 0,2 miljoner euro).
Projektet skulle bli hållbart om visenterna klarade att leva och föröka sig i det fria. En risk var genetisk: alla vi -
senterna kommer från en liten överlevande kärngrupp med liten variation i den genetiska sammansättningen. 
Visenterna var därför mottagliga för sjukdomar, hade kortare livslängd, hade högre dödlighet bland ungdjur 
och fortplantade sig inte lika ofta.
I förvaltningsplanen för parken räknar man med ytterligare stöd till och övervakning av återinplanteringen av 
visenter i det fria. Men planen innehåller inga uppgifter om hur ekonomiska resurser ska tillhandahållas och 
fördelas. Den framtida finansieringen är också oviss eftersom parkens förvaltningsplan inte har godkänts av 
miljöministeriet.
Visentprojektet har också lockat andra internationella givare, såsom Världsbanken. Om ytterligare medel från 
andra internationella givare samlas in måste det samordnas med EU -stödet.
Bilderna 14 och 15 – Visenter i acklimatiseringspark.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
25
 Slutsatser och 
rekommendationer
Övergripande slutsats
41 
De tillgängliga möjligheterna till 
Eruf -finansiering har inte utnyttjats 
fullt ut av medlemsstaterna. Trots att 
de Eruf -medfinansierade projekt som 
direkt främjar biologisk mångfald 
överensstämmer med medlemsstater -
nas och EU:s prioriteringar för att hejda 
förlusten av biologisk mångfald, måste 
ansträngningar göras för att övervaka 
deras faktiska bidrag och se till att 
deras effekter blir bestående. Många 
insatser handlade om att upprätta 
skydds- och förvaltningsplaner som 
måste genomföras för att man ska 
uppnå konkreta resultat.
Fördelning och använd -
ning av Eruf -medel
42 
Medlemsstaterna betraktade inte alltid 
Eruf som ett lämpligt instrument för 
att främja biologisk mångfald och var 
inte tillräckligt medvetna om dess 
potential som källa till finansiering av 
Natura 2000 (punkterna 19–25).Rekommendation 1
Kommissionen bör
a) hjälpa medlemsstaterna att fast -
ställa prioriteringar för återställan -
de av den biologiska mångfalden 
i operativa program,
b) bedöma hur de åtgärder för att 
främja biologisk mångfald som 
fastställts av medlemsstaterna 
i de operativa programmen och 
de projekt som finansieras genom 
andra EU -medel kompletterar 
varandra,
c) övervaka det faktiska genom-  
förandet av operativa program 
så att svårigheter kan identifieras 
tidigt och med framförhållning.
Medlemsstaterna bör samarbeta med 
kommissionen för att uppnå detta.
Eruf -projektens resultat 
när det gäller att hejda 
förlusten av biologisk 
mångfald
43 
De projekt som medfinansierades av 
Eruf överensstämde i regel med natio -
nella prioriteringar och EU:s priorite -
ringar för biologisk mångfald. Ibland 
är det dock svårt att klart och tydligt 
identifiera Eruf -utgifter för biologisk 
mångfald (punkterna 27–28).
26 Slutsatser och rekommendationer
44 
En tredjedel av de granskade projek -
ten gällde förberedelser av framtida 
investeringar och insatser för att 
främja biologisk mångfald (förbere -
delsearbete och medvetandehöjande 
åtgärder). Det betyder att man inte kan 
räkna med några omedelbara kon -
kreta resultat. I två tredjedelar av de 
granskade projekten vidtogs faktiska 
skyddsåtgärder. Men medlemsstater -
nas myndigheter har inte infört några 
resultatindikatorer eller övervaknings -
system för att kunna bedöma hur 
livsmiljöer och arter utvecklas. Avsak -
naden av en sådan analys undergräver 
varje bedömning av hur ändamåls -
enliga dessa projekt är och därför 
också möjligheten att påvisa konkreta 
resultat i form av bevarad biologisk 
mångfald (punkterna 29–36).
45 
Den fysiska outputen från projekten 
upprätthölls i regel väl, och hos de 
projektansvariga fanns ett stort enga -
gemang. Trots detta är projektens håll -
barhet beroende av fortsatt offentlig 
finansiering (punkterna 37–40).Rekommendation 2
Kommissionen bör
a) stödja medlemsstaterna vid upp -
följningen av förberedande projekt 
med sikte på en aktiv skydds -
politik, särskilt när det gäller att 
genomföra specifika skydds- och 
förvaltningsplaner för livsmiljöer 
och arter på ett ändamålsenligt 
sätt,
b) kräva att de operativa program -
men föreskriver förfaranden för 
att utvärdera miljöförändringarna 
i livsmiljöer och för arter till följd 
av insatserna,
c) ge medlemsstaterna råd om hur 
Eruf -reglerna ska tillämpas tillsam -
mans med andra EU -medel.
Kommissionen bör även se till att 
EU:s direkta och indirekta utgifter för 
biologisk mångfald (inbegripet Na -
tura 2000) redovisas korrekt. Medlems -
staterna bör bidra till detta genom 
att tillhandahålla de nödvändiga 
uppgifterna.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten 
Henri GRETHEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 4 juni 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Ordförande

27
 Bilagor
Mål och åtgärder i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020
Mål 1  – Genomföra fågeldirektivet och habitatdirektivet fullt ut
Åtgärd 1 Fullfölja inrättandet av Natura 2000 och säkerställa god förvaltning
Åtgärd 2 Säkra lämplig finansiering av Natura 2000-områden
Åtgärd 3 Öka berörda parters medvetenhet och engagemang och förbättra efterlevnaden
Åtgärd 4 Förbättra och effektivisera övervakning och rapportering
Mål 2 – Bevara och återställa ekosystem och tjänster
Åtgärd 5 Förbättra kunskapen om ekosystem och ekosystemtjänster i EU
Åtgärd 6 Fastställa prioriteringar för att återställa och främja användningen av grön infrastruktur
Åtgärd 7 Undvika nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster
Mål 3 – Öka jord ‑ och skogsbrukets bidrag för bevarande och förbättring av den biologiska mångfalden
Åtgärd 8 Förbättra direktstödet för kollektiva nyttigheter på miljöområdet inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik
Åtgärd 9 Bättre inriktning av landsbygdsutvecklingen mot bevarande av biologisk mångfald
Åtgärd 10 Bevara den genetiska mångfalden inom Europas jordbruk
Åtgärd 11 Uppmuntra skogsägare att bevara och förbättra skogarnas biologiska mångfald
Åtgärd 12 Integrera åtgärder för biologisk mångfald i skogsbruksplaner
Mål 4  – Säkerställa hållbar användning av fiskeresurserna
Åtgärd 13 Förbättra förvaltningen av fiskade bestånd
Åtgärd 14 Undanröja negativa effekter på fiskbestånd, arter, livsmiljöer och ekosystem
Mål 5 ‑ Bekämpa invasiva främmande arter
Åtgärd 15 Stärka EU:s ordningar för växtskydd och djurhälsa
Åtgärd 16 Inrätta ett särskilt instrument om invasiva främmande arter
Mål 6 ‑ Bidra till att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå
Åtgärd 17 Minska indirekta orsaker till förlusten av biologisk mångfald
Åtgärd 18 Mobilisera ytterligare resurser för bevarande av biologisk mångfald på global nivå
Åtgärd 19 Säkra den biologiska mångfalden i EU:s utvecklingssamarbete
Åtgärd 20 Reglera tillgången till genetiska resurser och rättvis fördelning av avkastningen från utnyttjandet av dessa resurserBilaga I
28 Bilagor
Fördelning av Eruf-medel för att främja biologisk mångfald och naturskydd  
(inbegripet Natura 2000)
LandPlanerade Eruf ‑medel i operativa program 31.12.2010 Planerade Eruf ‑medel i operativa program 31.12.2012 Omfördelning till biologisk mångfald 
mellan 31.12.2010 och 31.12.2012Eruf ‑medel som fördelats till 
utvalda projekt för biologisk 
mångfaldGenomförandegrad
Fördelade till bio -
logisk mångfald 
(’000) (a)Sammanhåll -
ningsmedel totalt 
(’000) (b)%
(=a/b)Fördelade till bio -
logisk mångfald 
(’000) (c)Sammanhåll -
ningsmedel totalt 
(’000) (d)%
( = c/d)(‘000)
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000)
( g)%
(h = g/c)
Belgien 1 054 2 063 501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarien 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tjeckien 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539 650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danmark 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Tyskland 50 620 25 488 616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estland 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irland 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grekland 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanien 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Frankrike 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italien 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cypern 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lettland 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litauen 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungern 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840 123 0,20 100 840 123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nederländerna 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Österrike 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polen 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumänien 171 989 19 213 037 0,90 171 989 19 213 037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenien 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakien 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finland 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Sverige 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Förenade kungariket 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Gränsöverskridande 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Totalt 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av kommissionens statistik.Bilaga II
29 Bilagor
Fördelning av Eruf-medel för att främja biologisk mångfald och naturskydd  
(inbegripet Natura 2000)
LandPlanerade Eruf ‑medel i operativa program 31.12.2010 Planerade Eruf ‑medel i operativa program 31.12.2012 Omfördelning till biologisk mångfald 
mellan 31.12.2010 och 31.12.2012Eruf ‑medel som fördelats till 
utvalda projekt för biologisk 
mångfaldGenomförandegrad
Fördelade till bio -
logisk mångfald 
(’000) (a)Sammanhåll -
ningsmedel totalt 
(’000) (b)%
(=a/b)Fördelade till bio -
logisk mångfald 
(’000) (c)Sammanhåll -
ningsmedel totalt 
(’000) (d)%
( = c/d)(‘000)
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000)
( g)%
(h = g/c)
Belgien 1 054 2 063 501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarien 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tjeckien 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539 650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danmark 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Tyskland 50 620 25 488 616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estland 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irland 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grekland 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanien 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Frankrike 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italien 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cypern 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lettland 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litauen 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungern 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840 123 0,20 100 840 123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nederländerna 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Österrike 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polen 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumänien 171 989 19 213 037 0,90 171 989 19 213 037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenien 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakien 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finland 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Sverige 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Förenade kungariket 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Gränsöverskridande 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Totalt 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av kommissionens statistik.
30 Bilagor
Urval av projekt som granskades
Land/region ProjektnamnEU‑bidrag
(miljoner euro)HuvudåtgärderProjekttyp
A, B eller C1Datum för 
slutförande2Projektet slutfört 
vid tidpunkten 
för gransknings ‑
besöket
Tjeckien
(OP miljö)Genomförande av Natura 2000-områden förvaltade av byrån för naturskydd och naturvård 4,3Fastställande av skyddsstatus för Natura 2000-områden; inrättande av ett system för inventeringar och 
en övervakningsramB(Prognos:
januari 2015)Nej
Återuppbyggnad av Vlasim-stationen för handikappade djur 1,9 Renovering av en station för handikappade djur och uppförande av ytterligare lokaler C februari 2012 Ja
Territoriellt system för ekologisk stabilitet i  Chotĕšov kommun 0,5 Skapande av ett område med biologisk mångfald och två livsmiljöer/gröna korridorer för viltet C november 2011 Ja
Propastsjön 1,4 Renovering av en vattenreservoar, översvämningsskydd, ny växtlighet C juni 2011 Ja
Kommunparken Dolní Břežany 1,2Anläggning av en park, inbegripet landskapsvård, anläggning av gräsmattor, plantering av nya träd och 
buskarC juni 2010 Ja
Fiskvägar Lovosice-Píšťany 0,9 Bygge av två fiskvägar C september 2010 Ja
Spanien
(OP Andalusien)Återställande längs Guadairafloden i Sevilla 9,2 Återställande och förnyelse av landskapet längs högra flodbanken C december 2009 Ja
Återställande längs Guadalquivirfloden i Sevilla 5,0 Återställande och förnyelse av landskapet längs vänstra flodbanken C oktober 2009 Ja
Återställande av dynsystemet och strandtillträdet på Isla Canela 0,9 Återställande av ett dynområde längs ett 1 300 meter långt strandområde C maj 2009 Ja
Tillhandahållande på konstgjord väg av sand till strandområdet Mazagon 1,6Tillhandahållande av sand på ett 600 meter långt strandområde som kompensation för avsaknaden av 
sedimentC juni 2009 Ja
Återställande av slottet Sancti-Petri 3,1 Reparationer för att bevara slottet C oktober 2010 Ja
Återställande av livsmiljöer genom naturalisering av tallskogar 1,9 Klippning av grenar och buskar, gallring av tallar, avlägsnande av eucalyptus och beskärning C november 2011 Ja
Återställande längs Guadianainfloden i Huelvaprovinsen 0,8 Behandling av befintlig vegetation, plantering av inhemska arter, skapande av våtmarker C juni 2009 Ja
Frankrike
(OP Nord-Pas-de-Calais)En drake! i min trädgård? (två faser) 0,3 Återställande av livsmiljöer, information Cjuni 2013
 (andra fasen slut)Nej
Opération Grand Site des deux Caps (fas 1) 2,8 Ekologisk landskapsvård, återställande av grönområden C december 2012 Ja
Opération Grand Site des deux Caps (fas 2) 0,6 Löner till personal med ansvar för återställningsarbetet C december 2012 Ja
Återställande och/eller införande av system för hållbar förvaltning av hotade naturliga livsmiljöer 0,4 Återställande av landskapet, medvetandehöjande åtgärder och kommunikation C december 2011 Ja
Landskapsskydd för kustarvet och kustnära våtmarker 1,5 Markköp C maj 2012 Ja
Landskapsskydd för området Fort Vert 1,5 Markköp C november 2009 Ja
1 Projekttyper:
A = Medvetandehöjande åtgärder och utbildningsåtgärder.
B = Ta fram information och planer.
C = Konkreta skyddsåtgärder.
2 18 projekt höll inte den ursprungliga tidsfristen för när projektet skulle vara avslutat. Fem projekt var försenade med mer än ett halvår,  
två på grund av svårigheter med markköp och tre på grund av problem med upphandlingsförfarandet (två fall med förseningar på mer än ett år).Bilaga III
31 Bilagor
Urval av projekt som granskades
Land/region ProjektnamnEU‑bidrag
(miljoner euro)HuvudåtgärderProjekttyp
A, B eller C1Datum för 
slutförande2Projektet slutfört 
vid tidpunkten 
för gransknings ‑
besöket
Tjeckien
(OP miljö)Genomförande av Natura 2000-områden förvaltade av byrån för naturskydd och naturvård 4,3Fastställande av skyddsstatus för Natura 2000-områden; inrättande av ett system för inventeringar och 
en övervakningsramB(Prognos:
januari 2015)Nej
Återuppbyggnad av Vlasim-stationen för handikappade djur 1,9 Renovering av en station för handikappade djur och uppförande av ytterligare lokaler C februari 2012 Ja
Territoriellt system för ekologisk stabilitet i  Chotĕšov kommun 0,5 Skapande av ett område med biologisk mångfald och två livsmiljöer/gröna korridorer för viltet C november 2011 Ja
Propastsjön 1,4 Renovering av en vattenreservoar, översvämningsskydd, ny växtlighet C juni 2011 Ja
Kommunparken Dolní Břežany 1,2Anläggning av en park, inbegripet landskapsvård, anläggning av gräsmattor, plantering av nya träd och 
buskarC juni 2010 Ja
Fiskvägar Lovosice-Píšťany 0,9 Bygge av två fiskvägar C september 2010 Ja
Spanien
(OP Andalusien)Återställande längs Guadairafloden i Sevilla 9,2 Återställande och förnyelse av landskapet längs högra flodbanken C december 2009 Ja
Återställande längs Guadalquivirfloden i Sevilla 5,0 Återställande och förnyelse av landskapet längs vänstra flodbanken C oktober 2009 Ja
Återställande av dynsystemet och strandtillträdet på Isla Canela 0,9 Återställande av ett dynområde längs ett 1 300 meter långt strandområde C maj 2009 Ja
Tillhandahållande på konstgjord väg av sand till strandområdet Mazagon 1,6Tillhandahållande av sand på ett 600 meter långt strandområde som kompensation för avsaknaden av 
sedimentC juni 2009 Ja
Återställande av slottet Sancti-Petri 3,1 Reparationer för att bevara slottet C oktober 2010 Ja
Återställande av livsmiljöer genom naturalisering av tallskogar 1,9 Klippning av grenar och buskar, gallring av tallar, avlägsnande av eucalyptus och beskärning C november 2011 Ja
Återställande längs Guadianainfloden i Huelvaprovinsen 0,8 Behandling av befintlig vegetation, plantering av inhemska arter, skapande av våtmarker C juni 2009 Ja
Frankrike
(OP Nord-Pas-de-Calais)En drake! i min trädgård? (två faser) 0,3 Återställande av livsmiljöer, information Cjuni 2013
 (andra fasen slut)Nej
Opération Grand Site des deux Caps (fas 1) 2,8 Ekologisk landskapsvård, återställande av grönområden C december 2012 Ja
Opération Grand Site des deux Caps (fas 2) 0,6 Löner till personal med ansvar för återställningsarbetet C december 2012 Ja
Återställande och/eller införande av system för hållbar förvaltning av hotade naturliga livsmiljöer 0,4 Återställande av landskapet, medvetandehöjande åtgärder och kommunikation C december 2011 Ja
Landskapsskydd för kustarvet och kustnära våtmarker 1,5 Markköp C maj 2012 Ja
Landskapsskydd för området Fort Vert 1,5 Markköp C november 2009 Ja
1 Projekttyper:
A = Medvetandehöjande åtgärder och utbildningsåtgärder.
B = Ta fram information och planer.
C = Konkreta skyddsåtgärder.
2 18 projekt höll inte den ursprungliga tidsfristen för när projektet skulle vara avslutat. Fem projekt var försenade med mer än ett halvår,  
två på grund av svårigheter med markköp och tre på grund av problem med upphandlingsförfarandet (två fall med förseningar på mer än ett år).
32 Bilagor
Land/region ProjektnamnEU‑bidrag
(miljoner euro)HuvudåtgärderProjekttyp
A, B eller C1Datum för 
slutförande2Projektet slutfört 
vid tidpunkten 
för gransknings ‑
besöket
Polen
(OP infrastruktur och miljö)Naturskydd i miljöskyddade områden genom koncentration av turistflödena 0,3Arbete avseende markanvändning (t.ex. utjämning av mark och rivning av befintliga byggnader), 
uppförande av turisminfrastrukturC maj 2012 Ja
Aktivt skydd av orre i Natura 2000-fågelskyddsområdet i urskogen Knyszyńska 0,6 Bevarande av en optimal livsmiljö för orre C december 2011 Ja
Nationellt program för skydd av tjäder 0,2Upprättande av det nationella programmet (övervakning av kvaliteten på livsmiljön i livsmiljöerna för 
tjäder och den nationella populationen) B december 2011 Ja
Upprättande av handlingsplaner för skydd av Natura 2000-områden i Polen 5,8 Upprättande av skyddsplaner för 406 Natura 2000-områden B(Prognos: 
april 2014)Nej
Miljöinsatser – öka allmänhetens deltagande i skyddet av Natura 2000-områden 0,1 Förberedelser när det gäller utbildningsmaterial, webbplats, utbildning och studiebesök A februari 2011 Ja
Närmare naturen – identifiering och utbildning av lokala miljöinspektörer 0,2 Publicering av utbildnings- och informationsmaterial, webbplats A mars 2012 Ja
Rumänien
(OP miljö)Digitalt kartografiskt stöd vid utarbetandet av förvaltningsplaner och förvaltningsstrategier 0,8 Produktion av en högupplöslig digital karta över biosfärreservatet i Donaudeltat B oktober 2012 Ja
Förbättring av den biologiska mångfalden i den marina sektorn genom medvetenhet och information 2,8 Uppförande av ett besökscentrum, turiststigar, informationsställen A(Prognos: 
december 2015)Nej
Integrerat informationssystem – stöd för att förbättra skyddet av ekosystem 3,6 Införande av ett integrerat informationssystem för förvaltningen av biosfärreservatet i Donaudeltat B november 2011 Ja
Förvaltningsåtgärder för marina SCI ROSSCI0066 5,8 Inventering av livsmiljöer och arter i vatten och kartläggning av ett marint område B oktober 2013 Nej
Åtgärder avseende förvaltningen av arter av lokalt intresse i naturparken Vanatori Neamt 0,2 Inventering av arter, besökscentrum, informationsställen, naturstig B maj 2011 Ja
Förbättring av visenternas situation i naturparken Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktur för visenter och informationsverksamhet C maj 2013 Nej
Projekt RO-NT3 om en gemensam syn på biologisk mångfald i naturreservatet Secu och naturparken 
Vanatori Neamt0,2 Inventering av djur och skapande av en databas B maj 2013 Nej
1 Projekttyper:
A = Medvetandehöjande åtgärder och utbildningsåtgärder.
B = Ta fram information och planer.
C = Konkreta skyddsåtgärder.
2 18 projekt höll inte den ursprungliga tidsfristen för när projektet skulle vara avslutat. Fem projekt var försenade med mer än ett halvår,  
två på grund av svårigheter med markköp och tre på grund av problem med upphandlingsförfarandet (två fall med förseningar på mer än ett år).Bilaga III
33 Bilagor
Land/region ProjektnamnEU‑bidrag
(miljoner euro)HuvudåtgärderProjekttyp
A, B eller C1Datum för 
slutförande2Projektet slutfört 
vid tidpunkten 
för gransknings ‑
besöket
Polen
(OP infrastruktur och miljö)Naturskydd i miljöskyddade områden genom koncentration av turistflödena 0,3Arbete avseende markanvändning (t.ex. utjämning av mark och rivning av befintliga byggnader), 
uppförande av turisminfrastrukturC maj 2012 Ja
Aktivt skydd av orre i Natura 2000-fågelskyddsområdet i urskogen Knyszyńska 0,6 Bevarande av en optimal livsmiljö för orre C december 2011 Ja
Nationellt program för skydd av tjäder 0,2Upprättande av det nationella programmet (övervakning av kvaliteten på livsmiljön i livsmiljöerna för 
tjäder och den nationella populationen) B december 2011 Ja
Upprättande av handlingsplaner för skydd av Natura 2000-områden i Polen 5,8 Upprättande av skyddsplaner för 406 Natura 2000-områden B(Prognos: 
april 2014)Nej
Miljöinsatser – öka allmänhetens deltagande i skyddet av Natura 2000-områden 0,1 Förberedelser när det gäller utbildningsmaterial, webbplats, utbildning och studiebesök A februari 2011 Ja
Närmare naturen – identifiering och utbildning av lokala miljöinspektörer 0,2 Publicering av utbildnings- och informationsmaterial, webbplats A mars 2012 Ja
Rumänien
(OP miljö)Digitalt kartografiskt stöd vid utarbetandet av förvaltningsplaner och förvaltningsstrategier 0,8 Produktion av en högupplöslig digital karta över biosfärreservatet i Donaudeltat B oktober 2012 Ja
Förbättring av den biologiska mångfalden i den marina sektorn genom medvetenhet och information 2,8 Uppförande av ett besökscentrum, turiststigar, informationsställen A(Prognos: 
december 2015)Nej
Integrerat informationssystem – stöd för att förbättra skyddet av ekosystem 3,6 Införande av ett integrerat informationssystem för förvaltningen av biosfärreservatet i Donaudeltat B november 2011 Ja
Förvaltningsåtgärder för marina SCI ROSSCI0066 5,8 Inventering av livsmiljöer och arter i vatten och kartläggning av ett marint område B oktober 2013 Nej
Åtgärder avseende förvaltningen av arter av lokalt intresse i naturparken Vanatori Neamt 0,2 Inventering av arter, besökscentrum, informationsställen, naturstig B maj 2011 Ja
Förbättring av visenternas situation i naturparken Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktur för visenter och informationsverksamhet C maj 2013 Nej
Projekt RO-NT3 om en gemensam syn på biologisk mångfald i naturreservatet Secu och naturparken 
Vanatori Neamt0,2 Inventering av djur och skapande av en databas B maj 2013 Nej
1 Projekttyper:
A = Medvetandehöjande åtgärder och utbildningsåtgärder.
B = Ta fram information och planer.
C = Konkreta skyddsåtgärder.
2 18 projekt höll inte den ursprungliga tidsfristen för när projektet skulle vara avslutat. Fem projekt var försenade med mer än ett halvår,  
två på grund av svårigheter med markköp och tre på grund av problem med upphandlingsförfarandet (två fall med förseningar på mer än ett år).
34 Bilagor Bilaga IVKällor till finansiering av strategin för biologisk mångfald genom olika EU-medel 
i budgetramen för 2007–2013 enligt kommissionens uppgifter 
EU‑politikViktigaste åtgärder för biologisk 
mångfald (direkta och indirekta)Budget 
2007–2013 
(miljoner 
euro)Huvudsakligt 
relevant mål i stra ‑
tegin för biologisk 
mångfaldViktigaste stödmottagare
Gemensamma 
jordbrukspolitikenÅtgärder för att skydda, förvalta och 
återställa den biologiska mångfalden 
i jordbruks- och skogshabitat
Natura 2000-betalningar; betalningar 
för miljövänligt jordbruk och miljövän -
ligt skogsbruk
Stöd till utbildning, rådgivningstjäns -
ter, bevarande och uppgradering av 
landsbygdens natur- och kulturarv42 700Mål 3:
Jord- och skogsbruk
Mål 1:
Naturskydd
Mål 2:
ÅterställandeRegelbundna villkorade betalningar till 
jordbrukare och skogsägare
Andra stödmottagare inom specifika 
mål i landsbygdsområden (t.ex. diversi -
fiering av landsbygdsekonomin)
Gemensamma 
fiskeripolitikenMiljövårdande åtgärder inom 
vattenbruket
Skydd av akvatisk fauna och flora
Skydd av kustmiljöInga uppgifterMål 4:
FiskeStödberättigade: kustsamhällen, 
producentorganisationer och andra 
stödmottagare i havsområden
SammanhållningspolitikenFrämjande av biologisk mångfald och 
naturskydd
Främjande av naturtillgångar
Skydd och utveckling av naturarvet
Hjälp till arbetskraften och företag 
att anpassa sig till nya utmaningar på 
miljöområdet och främja naturskydd 
i förvaltningen inom den privata 
sektorn5 232Mål 1:
Naturskydd
Mål 2:
ÅterställandeAlla sorters stödmottagare
Finansiellt fokus på regioner som släpar 
efter i utvecklingen och på andra regio -
ner i syfte att öka den regionala kon -
kurrenskraften och sysselsättningen
Medfinansiering av engångsinveste -
ringar/enstaka infrastrukturprojekt
Miljöpolitiken (Life+)Innovativa demonstrationsprojekt 
och demonstrationsåtgärder för bästa 
praxis120Mål 1:
Naturskydd
Mål 2:
Återställande
Mål 5:
Invasiva främmande 
arterStödberättigade: en mängd olika of -
fentliga och privata organ och enskilda 
personer
Programförvaltning av kommissionen
Inga rutinmässiga miljöutgifter
ForskningspolitikenBevarande och hållbar förvaltning av 
naturresurser och resurser som skapats 
av människan samt biologisk mångfald
Förvaltning av marina miljöer
Prognosmetoder och analysverktyg för 
hållbar utveckling110Mål 1:
Naturskydd
Mål 2:
ÅterställandeStödberättigade: offentliga organisa -
tioner och privata företag som bedriver 
forskningsverksamhet
UtrikespolitikenStöd för att uppfylla skyldigheterna 
i den internationella konventionen om 
biologisk mångfald114Mål 6:
Global biologisk 
mångfaldStödberättigade: utvecklingsländer och 
partnerorganisationer samt internatio -
nella organisationer och EU-byråer
Källa : Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SEK(2011) 540 slutlig, 3.5.2011.
35
Enligt den tematiska koncentration som anges 
i Eruf -förordningen (artikel 4) är biologisk mång -
fald inte en prioritering under programperioden 
2014–2020, men kommissionen har offentliggjort 
ett särskilt vägledande dokument för förvaltnings -
myndigheterna ( The guide to multi -benefit cohesion 
policy investments in nature and green infrastructure ) 
som ett stöd för myndigheterna i detta arbete.
När det gäller EU:s strategi för biologisk mångfald 
fram till 2020, föreskrivs i åtgärd 5 att medlemssta -
terna, med hjälp av kommissionen, ska kartlägga 
och bedöma tillståndet för sina ekosystem och eko -
systemtjänster senast 2014. Kommissionens tjänster 
(generaldirektoratet för miljö, GD Miljö, och Gemen -
samma forskningscentrumet, JRC) har tillsammans 
med Europeiska miljöbyrån tagit fram två rapporter 
som medlemsstaterna kan använda när de utför 
arbetet.
Enligt åtgärd 6a i samma strategi ska medlems -
staterna, med hjälp av kommissionen, senast 2014 
även utarbeta en strategisk ram för prioritering av 
återställningsaktiviteter på europeisk, nationell 
och lokal nivå. Kommissionen har offentliggjort två 
konsultrapporter i den här frågan, däribland en som 
bedömer kostnaderna för att nå målet att återställa 
15 % av skadade ekosystem senast 2020, och lämnat 
rekommendationer till medlemsstaterna.
Kommissionen avser att offentliggöra riktlinjer om 
skyddet av biologisk mångfald, till stöd för med -
lemsstaterna när det gäller att bland andra möjlig -
heter identifiera alternativ inom Eruf.
VI b)
Kommissionen godtar rekommendationen. De 
partnerskapsavtal som förhandlats fram mellan 
kommissionen och respektive medlemsstat är ett 
viktigt instrument för att säkerställa att de projekt 
som finansieras genom olika EU -medel komplet -
terar varandra. Eruf och landsbygdsutvecklings -
programmen kommer att granskas i samband med 
interna samråd mellan kommissionens avdelningar 
med målet att se till att Eruf och EJFLU kompletterar 
varandra i så hög utsträckning som möjligt. För alla 
aspekter som rör Natura 2000 baseras granskningen 
på prioriterade åtgärdsramar.Sammanfattning
IV
Kommissionen är tacksam för revisionsrättens 
bedömning vilken ger insikter som kommer att vara 
mycket användbara under genomförandet av nästa 
generations program.
Kommissionen erinrar om att målet med Eruf är 
att minska de ekonomiska, sociala och territoriella 
skillnaderna. Fonden kan visserligen, bland andra 
mål, stödja målen för biologisk mångfald, men den 
är inte utformad som ett verktyg för att just främja 
biologisk mångfald.
V
Kommissionen förväntar sig att införandet av 
specifika mål och resultatindikatorer för de opera -
tiva programmen under den nya programperioden 
(2014–2020), som omfattar biologisk mångfald där 
detta är relevant, ska förbättra övervaknings- och 
rapporteringskapaciteten.
Förberedande arbete, däribland arbete som finan -
sieras av Eruf, är en förutsättning för ett bra projekt -
genomförande. Det lägger grunden för framtida 
insatser (och ser till att fördelarna med biologisk 
mångfald uppnås). Man kan förvänta sig att dessa 
åtgärder kommer att få stöd av Eruf, men andra 
EU-fonder (t.ex. EJFLU) och nationella resurser kan 
också användas för att genomföra projekten.
VI a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kom -
missionen har därför börjat stödja medlemsstaterna 
i deras arbete att i de berörda operativa program -
men fastställa prioriteringar för återställande av den 
biologiska mångfalden. Inom ramen för struktur -
fondernas delade förvaltning föreslår medlems -
staterna mål och väljer investeringsprioriteringar 
efter sina specifika behov, vilka därefter förhandlas 
med kommissionen. De är kopplade till resultat- och 
utfallsindikatorer. Vid antagandet av programmet 
väljer de ut och genomför projekt.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 36
Om det finns tydliga mål för biologisk mångfald 
krävs specifika utfalls- och resultatindikatorer samt 
utvärderingsförfaranden.
VII c)
Kommissionen godtar rekommendationen och har 
redan inlett den begärda åtgärden. När det gäller 
artikel 13 i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemen -
samma bestämmelser kommer kommissionen att 
offentliggöra en vägledning för stödmottagare 
med information om hur man kan utnyttja komple -
mentariteten mellan de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna och andra EU -instrument. 
I ovannämnda vägledning finns också ett avsnitt 
om komplementaritet.
Kommissionen utbyter regelbundet information 
med och ger råd åt medlemsstaterna om använd -
ningen av olika medel för åtgärder inom biologisk 
mångfald, t.ex. genom samordningsgruppen för 
natur och mångfald och arbetsgruppen inom det 
europeiska nätverket för miljömyndigheter.
VIII
Kommissionen godtar rekommendationen och 
håller på att vidta de begärda åtgärderna. I genom -
förandeakterna för 2014–2020 definieras det 
reviderade kategoriseringssystemet för att tillhan -
dahålla information om investeringar som gjorts 
inom ramen för sammanhållningspolitiken. Inom 
ramen för detta informationssystem har kommis -
sionen inrättat en intern mekanism för att spåra 
utgifter för biologisk mångfald, som kommer att 
möjliggöra registrering av direkta och indirekta 
utgifter avseende biologisk mångfald inom Eruf och 
Sammanhållningsfonden. Uppgifternas tillförlitlig -
het är beroende av kvaliteten på de uppgifter som 
medlemsstaterna lämnar.
I linje med EU:s åtaganden rörande integrering av 
biologisk mångfald och internationella åtaganden 
enligt konventionen om biologisk mångfald strävar 
kommissionen efter effektivare spårning av utgif -
terna för biologisk mångfald. Ett särskilt avsnitt om 
uppföljning av biologisk mångfald ska införlivas 
i programförklaringarna för 2015. Kommissionen 
håller för närvarande på att förbättra metoderna för 
spårning av utgifter för biologisk mångfald i EU:s 
budget.VI c)
Medlemsstaterna är främst ansvariga för program -
genomförande under delad förvaltning. Därför 
anser kommissionen att denna rekommendation bör 
riktas till programmyndigheterna. Enligt relevanta 
bestämmelser är det primärt programmets över -
vakningskommitté, där kommissionen deltar som 
observatör, som ska övervaka framsteg och hantera 
genomförandeproblem. Genom sin undersökning 
av årliga genomföranderapporter och årliga gransk -
ningsmöten kommer kommissionen att övervaka 
programmens resultat och identifiera eventuella 
hinder för ett effektivt genomförande. Resultat-
ramen är ytterligare ett verktyg för detta ändamål.
Övervaknings- och utvärderingskraven kommer 
att bli tydligare 2014–2020 med årliga rapporter 
om projekturval och utgifter efter tema, defini -
tion av specifika resultatindikatorer, gemen -
samma och specifika utfallsindikatorer samt 
konsekvensbedömningar.
De operativa programmen kommer att innefatta 
gemensamma indikatorer och kan inbegripa pro -
gramspecifika indikatorer (t.ex. avseende biolo -
gisk mångfald, där så är relevant) som används av 
förvaltnings- och genomförandemyndigheter för 
att övervaka programmens genomförande och på 
lämpligt sätt informera kommissionen. Från 2016 
kommer kommissionen därför att få årliga uppgifter 
och genomföranderapporter som ger en bättre bild 
av framsteg och resultat.
VII a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Som svar 
på denna rekommendation kommer kommissionen 
inom ramen för det europeiska nätverket av miljö -
myndigheter och förvaltningsmyndigheter för sam -
manhållningspolitiken (Enea -MA) att lyfta fram beho -
vet att följa upp de förberedande åtgärderna på ett 
korrekt sätt genom mer specifika bevarandeåtgärder.
VII b)
Kommissionen instämmer i denna rekommen -
dation. Genom förordningarna för perioden 
2014–2020, som antogs i december 2013, inrättades 
en skyldighet för medlemsstaterna att utvärdera 
effekterna av respektive insatsområde minst en 
gång under programperioden. Hur dessa utvärde -
ringar ska utformas bestäms av de specifika målen 
i program som ännu inte antagits.
Kommissionens svar 37
12
I början av 2011 antog kommissionen ett med -
delande om regionalpolitikens bidrag till Europa 
2020-strategins mål för hållbar tillväxt, vilket inklu -
derar strategisk riktning, råd och god praxis när det 
gäller ekosystemtjänster och biologisk mångfald. 
Det följdes upp med två vägledningar som helt eller 
delvis kunde kopplas till biologisk mångfald ( The 
guide to multi -benefit cohesion policy investments in 
nature and green infrastructure  respektive Connecting 
smart and sustainable growth through smart speciali -
sation ) som offentliggjordes 2012 respektive 2013.
Dessutom tillåter förordning (EU) nr 1303/2013 om 
gemensamma bestämmelser att kommissionen 
erbjuder medlemsstaterna bistånd för projektför -
beredelser och projektbedömning för perioden 
2014–2020 (se artikel 58 om tekniskt stöd på kom -
missionens initiativ).
Iakttagelser
19
Kommissionen utvecklade under 2012 och i bör -
jan av 2013 inledande vägledningar för att spåra 
utgifter som har samband med biologisk mångfald 
under alla berörda instrument, däribland Eruf.
20
Eruf erbjuder också finansieringsmöjligheter för mål 
5 (invasiva främmande arter).
Gemensamt svar på iakttagelserna 
22–24
Kommissionen uppmuntrade medlemsstaterna att 
ytterligare överväga stödet till ekosystemen och 
den biologiska mångfalden, även med tanke på 
de då framtida program som skulle upprättas för 
2014–2020.
För att stödja medlemsstaterna och deras myndig-
heter i det finansiella utnyttjandet har kommissionen 
inrättat en särskild arbetsgrupp för biologisk mång -
fald inom det europeiska nätverket av miljömyndig -
heter och förvaltningsmyndigheter för sammanhåll -
ningspolitiken (Enea -MA), och även offentliggjort 
den ovan nämnda vägledningen. Flera evenemang 
har säkerställt medlemsstaternas engagemang inom 
detta område (rådets arbetsgrupper).Inledning
06
”Integrerad finansiering” avser allmänna investe -
ringar i natur och biologisk mångfald inom EU:s 
större finansieringsinstrument (i motsats till att man 
skapar en särskild fond). Detta innebär att finansie -
ring avseende natur och biologisk mångfald måste 
ligga i linje med de övergripande målen för dessa 
instrument (t.ex. regional utveckling, arbetstillfäl -
len och tillväxt, landsbygdsutveckling osv.). Life är 
det enda finansieringsinstrumentet som är särskilt 
avsett för natur och biologisk mångfald.
09
För 2007–2013 anser kommissionen att ytterligare 
0,8 miljarder  euro under rubriken ”turism” (främ -
jande av naturtillgångar) också bidrar till målen 
avseende biologisk mångfald1.
10
Sammantaget uppskattar kommissionen att det 
indirekta bidraget från Eruf till mål rörande biolo -
gisk mångfald uppgår till 13,2  miljarder  euro (till-
delade och fastställda belopp för programperioden 
2007–2013), fördelat på följande utgiftskategorier: 
44 (Hantering av hushålls- och industriavfall), 46 
(Vattenrening (avloppsvatten)), 48 (Integrerade 
åtgärder för att förebygga och kontrollera förore -
ningar), 49 (Anpassning till klimatförändringen och 
lindring av dess effekter), 50 (Återställande av indu -
strianläggningar och kontaminerad mark), 53 (Risk -
förebyggande åtgärder), 54 (Övriga miljöskyddande 
och riskförebyggande åtgärder) och 56 (Skydd och 
utveckling av naturarvet), med tillämpning av en 
diskonteringsfaktor på 40 % för samtliga kategorier. 
Ytterligare information om metoden återfinns i EU:s 
rapport till konventionen om biologisk mångfald.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
Kommissionens svar 38
Ruta 1
1. Kommissionen har försökt övertala medlemssta -
terna att inkludera natur och biologisk mångfald 
i sina investeringsprioriteringar. Kommissionen har 
offentliggjort ett antal vägledningar i ämnet (t.ex. 
The economic benefits of the Natura 2000 network  
och Finansiering av Natura 2000).  Kommissionen har 
också främjat god praxis och anordnat ett flertal se -
minarier i medlemsstaterna på ämnet finansiering 
av Natura 2000.
2. Kommissionen har främjat delaktighet och trans -
parens i upprättandet av operativa program. 
Seminarierna om finansiering av Natura 2000 
i medlemsstaterna syftade bland annat till att öka 
intressenternas engagemang för upprättandet av 
operativa program.
3. Framstegen med antagandet av förvaltningspla -
ner och andra förvaltningsåtgärder har inte gått 
så snabbt som man inledningsvis förväntade sig. 
Dock har vissa medlemsstater på senare tid visat 
avsevärda framsteg inom området (t.ex. Frankrike, 
Ungern och Polen).
4. Medlemsstaterna kan använda sitt tekniska stöd för 
kapacitetsbyggande bland sina sociala och ekono -
miska partner samt andra partner i det civila sam -
hället. I det här avseendet har dessa partners del -
tagande i programmen för 2014–2020 stärkts, inte 
minst till följd av antagandet av en uppförandekod.
5. I samband med lagstiftarnas utmaning att förnya 
och förbättra resultaten av EU:s utgiftsprogram, 
som spänner över all EU-politik och kräver insatser 
av samtliga EU-institutioner och medlemsstater, 
har kommissionen försökt att förenkla tillgången 
till EU-medel för sina medborgare och företag. Det 
krävs dock administrativa åtgärder för att se till att 
projekten utförs i linje med prioriteringarna för 
ett operativt program och reglerna för stödberät -
tigande. Tekniskt stöd finns tillgängligt för att för -
bättra presumtiva stödmottagares administrativa 
kapacitet.25
Kommission anser att investeringar i biologisk 
mångfald och natur egentligen ligger i linje med 
Erufs prioriteringar, t.ex. att skapa tillväxt och 
arbetstillfällen, hantera klimatförändringarna och 
minska det sociala utanförskapet. Kommissionen 
offentliggjorde i juni 2013 riktlinjer om hur investe -
ringar i biologisk mångfald kan ge flera socioekono -
miska fördelar och underlätta integrerad regional 
utveckling, t.ex. The Guide to Multi -Benefit Cohesion 
Policy Investments in Nature and Green Infrastructure .
28
Kommissionen har infört ett kontrakt som ska 
förbättra den inledande metoden för att spåra 
utgifter som har samband med biologisk mångfald. 
En workshop planeras för att informera medlems -
staterna och intressenterna om kommissionens 
uppföljningsmetod och dela god praxis.
Kategoriseringssystemet är ett informationssys -
temverktyg och inte ett verktyg för att fastställa 
stödberättigande. Systemet upprättades genom 
artikel 37d i förordning (EG) nr 1083/2006 om 
allmänna bestämmelser för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden (perioden 2007–2013), och 
det angavs tydligt att kategoriseringen var indikativ. 
Det innebär en särskild utmaning att redogöra för 
integrerade projekt i ett sådant informationssystem.
29
Förberedande åtgärder är ofta en nödvändig för -
utsättning för in situ -bevarande, grön infrastruktur 
och återställningsåtgärder. I de operativa program -
men för 2014–2020 bör medlemsstaterna prioritera 
in situ -bevarande, grön infrastruktur och återställ -
ningsarbete som grundar sig på tidigare utförda 
förberedande studier.
Ruta 4 – Tredje strecksatsen 
Avsaknaden av ett ordentligt markregister i landet 
är ett allvarligt hinder för territoriell planering och 
utveckling inom många sektorer, däribland miljön. 
Kommissionen och de rumänska myndigheterna 
kom överens om att betrakta detta som en av de 
främsta finansieringsprioriteringarna för program -
perioden 2014–2020.
Kommissionens svar 39
31
Kommissionen instämmer i att effekterna av 
programmens aktiviteter bör utvärderas. Utvärde -
ringen av projektens effekter skulle också kunna 
betraktas som god praxis, även om kostnaderna för 
en utvärdering på projektnivå kan bli oproportio -
nerligt höga. Genom förordningarna för perioden 
2014–2020 inrättades en skyldighet för medlemssta -
terna att utvärdera effekterna av respektive insats -
område minst en gång under programperioden.
Ruta 6 – Tredje strecksatsen
Kommissionen har identifierat ett brott mot EU -lag-
stiftningen när det gäller nationell utveckling på 
Sulinastranden och har inlett ett överträdelseför -
farande (ärende 2010/4024, en formell underrät -
telse skickades till Rumänen den 7 maj 2010).
33
Effektiv övervakning av effekterna av investeringar 
i biologisk mångfald kräver lämpliga indikatorer 
och statistik. Sådana indikatorer bör man komma 
överens om under projektets utformning. I många 
projekt som ska främja biologisk mångfald kan man 
förvänta sig en tidsfördröjning mellan vidtagna 
åtgärder och bevisen för att de har positiv effekt 
på den den biologiska mångfalden. De rätta fysiska 
och hydrologiska förutsättningarna kan skapas, 
men det tar tid att utveckla sunda ekosystem och 
rik biologisk mångfald. Projektspecifika indikatorer 
på framgång bör man utveckla och komma överens 
om under projektets utformning. I många fall går 
det inte se några mätbara positiva effekter på den 
biologiska mångfalden förrän flera år efter det att 
projektet formellt avslutats.
Följaktligen är det svårt att producera resultatindi -
katorer för övervakning och bedömning av effek -
terna på den biologiska mångfalden. Det kräver en 
omfattande datainsamling och att vi breddar vår 
kunskapsbas. Stöd för åtgärder – t.ex. kartläggning 
och bedömning av ekosystem och ekosystem -
tjänster enligt EU:s strategi för biologisk mångfald 
– kommer att leda till bättre förståelse för tillstån -
det för den biologiska mångfalden, konstruktiva 
bevarande-/återställningsmål samt bra övervakning 
och utvärdering.Ruta 5 – Första strecksatsen
Under delad förvaltning är en medlemsstat ansva -
rig för förberedelse, urval och implementering av 
projekt på under 50  miljarder  euro.
Vid förhandlingarna med Tjeckien om det opera -
tiva programmet för miljön för 2014–2020 kommer 
kommissionen att ta hänsyn till revisionsrättens 
iakttagelser och uppmuntra åtgärder för att hantera 
frågan (undvika förseningar i godkännandepro -
cessen och frekventa modifieringar av projektens 
omfattning).
Ruta 5 – Andra strecksatsen
Upprättande av dokumentation för det nationella 
programmet för att skydda tjädern var bara en 
komponent i projektet. De andra var övervakning 
av tjäderpopulationen i Polen, övervakning av 
skyddsstatus för dess habitat på 39 platser och 20 
expertworkshoppar. Samtliga av projektets kom -
ponenter levererades. Projektet har därför bidragit 
till en ökad kunskapsbas om tillståndet för tjäderns 
bevarande i Polen. Den dokumentation som upprät -
tats för antagandet av det nationella programmet 
granskas just nu av stödmottagaren mot bakgrund 
av GDEP:s kommentarer.
Ruta 5 – Tredje strecksatsen 
Förberedelse och antagande av åtgärdsprogram 
för nationella arter är en lång process (kräver 
samråd med olika myndigheter och intressenter 
på nationell, regional och lokal nivå). Dokumenta -
tion som upprättas inom Eruf -projekten är en viktig 
komponent för framtida program. Det ökar också 
kunskapsbasen över arter, vilken kan användas för 
in situ -bevarande åtgärder (även om nationella pro -
gram saknas). GDEP inrättade nyligen, med delta -
gande av alla intressenter, ett förfarande för god -
kännande av bevarandeprogram för särskilda arter 
och säkerställer på så sätt hållbarhet för projekten 
för biologisk mångfald.
Kommissionens svar 40
40
Medlemsstaterna och dess myndigheter väljer 
ut och genomför de medfinansierade projekten. 
Inom den här ramen är de ansvariga för att säker -
ställa den finansiella hållbarheten hos de projekt 
som får stöd, däribland nödvändiga kopplingar till 
lokala, regionala och nationella finansiella medel på 
medellång och lång sikt. För 2014–2020 har möjlig -
heterna att använda finansiella instrument genom 
sammanhållningspolitiken förstärkts och medlems -
staterna kan också använda de här nya möjlighe -
terna inom områdena naturskydd och bevarande av 
den biologiska mångfalden.
Ruta 11 – Andra strecksatsen
Genetisk variation och överlevnad hos populatio -
nen var frågor som stod i centrum när de projekt -
ansvariga valde ut vilka visenter som skulle släppas 
fria i parken. Efter det att projektet avslutats intro -
ducerades ytterligare fem visenter genom egna 
medel och tre nya ungar har fötts i frihet.
Ruta 11 – Tredje strecksatsen
Vid tiden för granskningen hade parkens förvalt -
ningsplan inte ännu godkänts av miljöministeriet, 
vilket den nationella lagstiftningen kräver.
Ruta 11 – Fjärde strecksatsen                                                
Samordning säkerställs av förvaltningsmyndigheten 
för det operativa miljöprogrammet 2007–2013, som 
ministeriet för miljö och klimatförändring ansvarar 
för.
Slutsatser och rekommendationer
41
Kommissionen förväntar sig att införandet av 
specifika mål och resultatindikatorer för de opera -
tiva programmen under den nya programperioden 
(2014–2020), som omfattar biologisk mångfald där 
detta är relevant, ska förbättra övervaknings- och 
rapporteringskapaciteten.Gemensamt svar på punkterna 34 och 
ruta 9
Analysen av övervakningen av de operativa pro -
grammen inom Eruf bör göras med beaktande av 
EU:s regler. I det här avseende har övervakningen 
av de spanska programmen (samt motsvarande 
indikatorer) genomförts korrekt i form av årliga 
genomföranderapporter. De senare innefattar över -
vakning på programnivå (och inte på projektnivå) 
och värden för indikatorer, t.ex. ”Åtgärder utveck -
lade inom Natura 2000-områden”, ”Rehabiliterat 
område”, ”Åtgärder som syftar till återhämtning och 
förnyelse av miljön”, ”Antal miljöprojekt”, ”Längd på 
kust som påverkas”, ”Åtgärder för återställning av 
habitat och arter inom Natura -nätverket”.
35
Kommissionen instämmer med revisionsrätten om 
att avsaknaden av övervakning utesluter bedöm -
ning av resultat. För perioden 2014–2020 är dock 
medlemsstaterna tvungna att ha inrättat förfaran -
den för att säkerställa att alla verksamheter som 
finansieras av programmet har ett effektivt system 
med indikatorer.
37
Inom ramen för delad förvaltning genomför med -
lemsstaterna och deras myndigheter projekten och 
måste säkerställa hållbarheten, däribland eventuellt 
underhålls- och finansiellt stöd genom lokala, regio -
nala eller nationella medel.
Dessutom är ett åtagande från det lokala samhället 
eller en miljöorganisation att underhålla platsen 
efter förbättringarna också avgörande för ett håll -
bart utfall. Detta kräver att investeringsnivån  
(finansiella resurser, men även mänskliga och 
materiella) dokumenteras innan projektet startar 
och att samhället/organisationen accepterar att 
tillhandahålla dessa investeringar efter projektets 
genomförande.
Kommissionens svar 41
med Europeiska miljöbyrån tagit fram två rapporter 
som medlemsstaterna kan använda när de utför 
arbetet.
Enligt åtgärd 6a i samma strategi ska medlems -
staterna senast 2014 även utarbeta en strategisk 
ram för prioritering av återställningsaktiviteter på 
europeisk, nationell och lokal nivå. Kommissionen 
har offentliggjort två konsultrapporter i den här 
frågan, däribland en som bedömer kostnaderna för 
att nå målet att återställa 15 % av skadade ekosys -
tem senast 2020, och lämnat rekommendationer till 
medlemsstaterna.
Kommissionen avser att offentliggöra riktlinjer om 
skyddet av biologisk mångfald, som kommer att 
stödja medlemsstaterna när det gäller att bland 
andra möjligheter identifiera alternativ inom Eruf.
Rekommendation 1 b)
Kommissionen godtar rekommendationen. De part -
nerskapsavtal som förhandlats fram mellan kom -
missionen och respektive medlemsstat är ett viktigt 
instrument för att säkerställa att de projekt som 
finansieras genom olika EU -medel kompletterar var -
andra. Eruf och landsbygdsutvecklingsprogrammen 
kommer att granskas under interna samråd mellan 
kommissionens avdelningar med målet att se till 
att Eruf och EJFLU kompletterar varandra i så hög 
utsträckning som möjligt. För alla aspekter som rör 
Natura 2000 baseras granskningen på prioriterade 
åtgärdsramar.
Rekommendation 1 c)
Medlemsstaterna är främst ansvariga för program -
genomförande under delad förvaltning. Därför 
anser kommissionen att denna rekommendation 
bör riktas till programmyndigheterna. Enligt rele -
vanta bestämmelser är det primärt programmets 
övervakningskommitté, där kommissionen deltar 
som observatör, som ska övervaka framsteg och 
hantera genomförandeproblem. Genom sin under -
sökning av årliga genomföranderapporter och 
årliga granskningsmöten kommer kommissionen 
att övervaka programmens resultat och identifiera 
eventuella hinder för ett effektivt genomförande. 
Resultatramen är ytterligare ett verktyg för detta 
ändamål.Förberedande arbete, däribland arbete som finan -
sieras av Eruf, är en förutsättning för ett bra projekt -
genomförande. Det lägger grunden för framtida 
insatser (och ser till att fördelarna med biologisk 
mångfald uppnås). Man kan förvänta sig att dessa 
åtgärder kommer att få stöd av Eruf, men andra 
EU-fonder (t.ex. EJFLU) och nationella resurser kan 
också användas för att genomföra projekten.
42
Medlemsstaterna väljer ut sina prioriteringar för 
användning av Eruf efter sina specifika egenskaper 
och efter behov och situation. Inom den här ramen 
har kommissionen gett medlemsstater ytterligare 
stöd när det gäller den potentiella användningen av 
Eruf för biologisk mångfald under 2014–2020 ( The 
Guide to Multi -Benefit Cohesion Policy Investments 
in Nature and Green Infrastructure, Finansiering av 
Natura 2000 , seminarier i medlemsstaterna om 
finansiering av Natura 2000) och kommer att fort -
sätta med det t.ex. genom kommande riktlinjer om 
skyddet av biologisk mångfald.
Rekommendation 1 a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kom -
missionen har därför börjat stödja medlemssta -
terna i deras arbete att fastställa prioriteringar 
för återställande av den biologiska mångfalden 
i de berörda operativa programmen. Inom ramen 
för strukturfondernas delade förvaltning föreslår 
medlemsstaterna mål och väljer investeringsprio -
riteringar efter sina specifika behov, vilka därefter 
förhandlas med kommissionen. Dessa är kopplade 
till resultat- och utfallsindikatorer. Vid antagandet 
av programmet väljer de ut och genomför projekt. 
Under programperioden 2014–2020 är biologisk 
mångfald inte en prioritering enligt den tema -
tiska koncentration som anges i Eruf -förordningen 
(artikel 4), men kommissionen har offentliggjort 
ett särskilt vägledande dokument för förvaltnings -
myndigheterna ( The Guide to multi -benefit cohesion 
policy investments in nature and green infrastructure ) 
som stöd för myndigheterna i detta arbete.
När det gäller EU:s strategi för biologisk mångfald 
fram till 2020 föreskrivs i åtgärd 5 att medlemssta -
terna, med hjälp av kommissionen, ska kartlägga 
och bedöma tillståndet för sina ekosystem och eko -
systemtjänster senast 2014. Kommissionens tjänster 
(generaldirektoratet för miljö, GD Miljö, och Gemen -
samma forskningscentrumet, JRC) har tillsammans 
Kommissionens svar 42
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Som ett 
svar på denna rekommendation kommer kommis -
sionen inom ramen för det europeiska nätverket 
av miljömyndigheter och förvaltningsmyndighe -
ter för sammanhållningspolitiken (Enea -MA) att 
lyfta fram behovet att följa upp de förberedande 
åtgärderna på ett korrekt sätt genom mer specifika 
bevarandeåtgärder.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen instämmer i denna rekommen -
dation. Genom förordningarna för perioden 
2014–2020, som antogs i december 2013, gjordes 
medlemsstaterna skyldiga att utvärdera effekterna 
av respektive insatsområde minst en gång under 
programperioden. Hur dessa utvärderingar ska 
utformas bestäms av de specifika målen i program 
som ännu inte antagits. Om det finns tydliga mål för 
biologisk mångfald krävs specifika utfalls- och resul -
tatindikatorer samt utvärderingsförfaranden.
Rekommendation 2 c)
Kommissionen godtar rekommendationen och har 
redan inlett den begärda åtgärden. När det gäller 
artikel 13 i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemen -
samma bestämmelser kommer kommissionen att 
offentliggöra en vägledning för stödmottagare 
med information om hur man kan utnyttja komple -
mentariteten mellan de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna och andra EU -instrument. 
I ovannämnda vägledning finns också ett avsnitt 
om komplementaritet.
Kommissionen utbyter regelbundet information 
med och ger råd åt medlemsstaterna om använd -
ningen av olika medel för åtgärder inom biologisk 
mångfald, t.ex. genom samordningsgruppen för 
natur och mångfald och arbetsgruppen inom det 
europeiska nätverket för miljömyndigheter.
Kommissionen godtar rekommendationen och har 
redan vidtagit den begärda åtgärden. I genom -
förandeakterna för 2014–2020 definierar det 
reviderade kategoriseringssystemet för att tillhan -
dahålla information om investeringar som gjorts 
inom ramen för sammanhållningspolitiken. Inom 
begränsningarna för detta informationssystem har 
kommissionen inrättat en intern mekanism för att 
spåra utgifter för biologisk mångfald, som kommer 
att möjliggöra registrering av direkta och indirekta Övervaknings- och utvärderingskraven kommer 
att bli tydligare 2014–2020 med årliga rapporter 
om projekturval och utgifter efter tema, defini -
tion av specifika resultatindikatorer, gemen -
samma och specifika utfallsindikatorer samt 
konsekvensbedömningar.
De operativa programmen kommer att innefatta 
gemensamma indikatorer och kan inbegripa pro -
gramspecifika indikatorer (t.ex. avseende biolo -
gisk mångfald, där så är relevant), som används av 
förvaltnings- och genomförandemyndigheter för 
att övervaka programmens genomförande och på 
lämpligt sätt informera kommissionen. Från 2016 
kommer kommissionen därför att få årliga uppgifter 
och genomföranderapporter som ger en bättre bild 
av framsteg och resultat.
43
Under 2007–2013 innehåller utgiftskategorierna en 
kategori för biologisk mångfald och Natura 2000. 
För perioden 2014–2020 kommer de två att delas 
upp i olika kategorier. I många fall är dock biologisk 
mångfald ett sekundärt mål för en insats (den pri -
mära är att förebygga risk, minska föroreningar osv.) 
och det är normalt att dessa insatser kategoriseras 
efter sina primära mål. Mycket ofta kan projekt som 
har stöd från Eruf bidra till flera mål.
44
Kommissionen har förstått principen att följa 
upp investeringar på det förberedande stadiet. 
Dock kommer de investeringar som behövs för att 
genomföra åtgärderna som ska leverera fördelarna 
med biologisk mångfald inte enbart från Eruf.
Under förberedelserna av de operativa programmen 
för 2014–2020 har kommissionen i vissa fall rekom -
menderat att medlemsstater använder Eruf för inves -
teringar i stället för studier. När det gäller biologisk 
mångfald skulle detta kunna öka och effektivisera 
genomförandet av skydds- och förvaltningsplaner.
45 Finansiering är inte det enda sättet att garan -
tera hållbarhet på lång sikt. Lokala samhällen eller 
icke -statliga organisationer kan vara beredda att 
bidra med det som krävs (mänskliga och materiella 
resurser), förutsatt att omfattningen av dessa resur -
ser klargörs i förväg.
Kommissionens svar 43
utgifter avseende biologisk mångfald enligt Eruf 
och Sammanhållningsfonden. Uppgifternas tillför -
litlighet är beroende av kvaliteten på de uppgifter 
som medlemsstaterna lämnar.
I linje med EU:s åtaganden rörande integrering av 
biologisk mångfald och internationella åtaganden 
enligt konventionen om biologisk mångfald strä -
var kommissionen efter en effektivare spårning av 
utgifterna för biologisk mångfald. Ett särskilt avsnitt 
om uppföljning av biologisk mångfald ska införlivas 
i programförklaringarna för 2015 och kommissionen 
håller för närvarande på att förbättra metoderna för 
spårning av utgifter för biologisk mångfald i EU:s 
budget.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-14-012-SV-C  ISSN 1831-0990
Att skydda den biologiska mångfalden är en 
central miljöprioritering för EU som kommer till 
uttryck i EU:s strategi för biologisk mångfald 
fram till 2020 och på en mängd olika sätt i EU:s 
politik och lagstiftning. I  denna rapport 
fokuserar revisionsrätten på Europeiska 
regionala utvecklingsfonden och dess roll när 
det gäller att finansiera och stödja projekt som 
direkt främjar biologisk mångfald.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN