Särskild rapport Den europeiska 
banktillsynen tar form –  
EBA och den föränderliga 
kontexten SV 2014  nr 05
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0505-6
doi:10.2865/95940
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 05
Särskild rapport Den europeiska 
banktillsynen tar form – 
EBA och den föränderliga 
kontexten
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget )
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortninga r
 Ordförklaringar
I–VIII   Sammanfattning
1–16   Inlednin g
4 –11   Kommissionens initiativ sedan 2008
6 –11   Inrättandet av EBA som en del av den nya banktillsynen
12–16   Senaste utvecklingen i inrättandet av en bankunion
14–15   EBA och inrättandet av en gemensam tillsynsmekanism (SSM)
16  Inrättande av en gemensam rekonstruktionsmekanism (SRM)
17–21   Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
22–80   Iakttagelse r
23–38   Lagstiftningsreform: Kommissionen har svarat med en bred plan för reglering av banksektorn och 
EBA har bidragit genom att ta fram tekniska standarder och riktlinjer
24–27   Kommissionen har varit snabb med att utarbeta lagstiftning
28–35   Snäva tidsfrister för EBA, kort offentligt samråd och ingen övergripande konsekvensanalys från 
kommissionens sida
36–38   Risk för att EBA:s tillsynsstyrelse inte fattar optimala beslut
39–55   Tillsynsreform: EBA har bidragit till gränsöverskridande tillsyn men utmaningar kvarstår
44–52   Konvergensen i tillsynen via tillsynskollegierna har förbättrats men är fortfarande begränsad
53–55   EBA:s medlarroll var begränsad på grund av rättsliga hinder
03 Innehåll
56–64   Tillsynsreform: EBA:s roll i stresstester
56–61   Problem med tillförlitligheten i stresstester hos banker 2011
62–64  Rekapitaliseringen  2012 bidrog till att förtroendet återställdes
65–74   Tillsynsreform: konsumentskydd och centrala förvaltningssystem har ännu inte tagits fram
65–72   Minimala resurser och få medlemmar med rösträtt och fullständigt mandat i konsumentskydd
73–74   EBA måste införa centrala internsystem för att garantera ett effektivt och ändamålsenligt resultat
75–80   Tillsynsreform: EBA:s föränderliga roll
81–90   Slutsatser och rekommendationer
83  Lagstiftningsreform
84–90  Utvecklingen på tillsynsområdet: konsekvenser för EBA:s tillsynsroll
 Bilaga I  — Översikt över revisionsmetod
 Bilaga II  — EBA:s behörighet och verksamhet
 Bilaga III  — Expertpanel
 Bilaga IV  — Lagstiftningsinitiativ som valts ut för granskning
 Bilaga V  — Rekonstruktionsmekanismer och insättningsgaranti i Förenta staterna och Kanada
 Bilaga VI  — En ram för återhämtning och rekonstruktion av banker
 Bilaga VII  — Bibliografi
 Kommissionens svar
 Europeiska bankmyndighetens svar
04
 Förkortningar
BNP : bruttonationalprodukt
CEBS : Europeiska banktillsynskommittén 
CRD IV : fjärde kapitalkravsdirektivet 
CRR : kapitalkravsförordningen
EBA : Europeiska bankmyndigheten
ECB : Europeiska centralbanken
Eiopa : Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten
ESFS : Europeiska systemet för finansiell tillsyn 
Esma : Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten
ESRB : Europeiska systemrisknämnden
EU: Europeiska unionen
Fed : Förenta staternas centralbank ( Federal Reserve)
Ficod : direktivet om finansiella konglomerat
FSB : rådet för finansiell stabilitet
G20 : gruppen av tjugo finansministrar och centralbankschefer
GD Inre marknaden och tjänster : generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster 
NSA : nationell tillsynsmyndighet
SRB : gemensam rekonstruktionsnämnd
SRM : gemensam rekonstruktionsmekanism 
SSM : gemensam tillsynsmekanism
Tarp : räddningsprogram för osäkra tillgångar
05
 Ordförklaringar
Banktillsyn : övervakning av bankers finansiella resultat och transaktioner för att garantera att de arbetar säkert och 
tillförlitligt och enligt regler och förordningar. Banktillsynen utövas av statliga tillsynsmyndigheter och finns för att 
man ska förebygga bankkonkurser.
Baselkommittén för banktillsyn : en kommitté bestående av banktillsynsmyndigheter som inrättades av 
centralbankscheferna i gruppen av tio länder 1974 med syftet att öka förståelsen för centrala tillsynsfrågor och 
förbättra kvaliteten på banktillsynen över hela världen. Kommittén tar fram riktlinjer och standarder på olika 
områden, t.ex. internationella standarder om kapitalkrav (Basel, Basel II och Basel III).
Enhetligt regelverk : syftet med ett enhetligt regelverk är att ge en enda uppsättning harmoniserade tillsynsregler 
som är bindande i sin helhet och direkt tillämpliga över hela EU. Det ska garantera att Basel III tillämpas enhetligt 
i alla medlemsstater och att kryphål i regelverket täpps igen och därigenom bidra till att den inre marknaden 
fungerar effektivare. Det enhetliga regelverket består av bindande tekniska standarder (BTS) som är ett 
komplement till de rättsliga instrument som de avser.
Finansiell marknad : en marknad där människor och enheter kan handla med finansiella tillgångar och skulder. 
Penningmarknader och kapitalmarknader är delar av de finansiella marknaderna.
Finansiell skyddsmekanism : den mekanism eller fond som garanterar att det finns tillräckliga medel för 
rekonstruktions- och avvecklingsfinansiering eller annat stöd till finansinstitut; den ska endast användas som en 
sista utväg.
Gemensam tillsynshandbok : en gemensam ram för identifiering, mätning och analys av risker på banker 
tillsammans med en gemensam vägledning för tillsynsåtgärder och korrigerande åtgärder. Handboken ska vara en 
icke bindande samling av bästa tillsynspraxis som tillämpas i EU.
Hemlandets tillsynsorgan : den tillsynsmyndighet som ansvarar för tillsynen i den EU -medlemsstat där 
finansinstitutet har fått tillstånd att utföra sin EU -bankverksamhet (hemlandet).
06 Ordförklaringar
Kapitalbas : (kallas även kapitalkrav) det kapital som en bank eller något annat finansinstitut är skyldig att inneha 
enligt finanstillsynsmyndigheten. Detta uttrycks vanligen som en kapitaltäckningskvot av de egna medel som 
måste innehas som en procentandel av riskvägda tillgångar.
Konsekvensanalys : en uppsättning logiska steg som hjälper Europeiska kommissionen att bedöma de potentiella 
ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenserna av ett nytt initiativ. Den är en process för att fram underlag 
för de politiska beslutsfattarna om fördelarna och nackdelarna med olika politiska alternativ genom bedömning av 
deras potentiella effekt.
Makrotillsyn : tillsyn som är inriktad på stabiliteten i ett finansiellt system som helhet och inte på dess 
komponenter. Behovet av makroreglering av systemet kommer av att de åtgärder som enskilda företag som 
agerar försiktigt inom riktlinjerna vidtar gemensamt kan leda till systemets instabilitet, t.ex. om samtliga långivare 
begränsar utlåningen eller om alla företag säljer tillgångar samtidigt.
Mikrotillsyn : tillsyn som är inriktad på stabiliteten i komponenterna i ett finansiellt system. Mikrotillsynen är 
inriktad på säkerheten och tillförlitligheten i enskilda finansinstitut.
Offentligt samråd : ett förfarande genom vilket allmänhetens synpunkter på frågor som den påverkas av 
efterfrågas och tas emot. Det främsta syftet är att öka effektiviteten, insynen och allmänhetens medverkan i lagar 
och politik. Samråd är en nödvändig förutsättning för konsekvensanalyser av hög kvalitet. 
Reglering av banksektorn : en form av statlig reglering som ålägger banker vissa krav, begränsningar och riktlinjer. 
Regelverket skapar öppenhet mellan banker och deras kunder. Syftet med regleringen av banksektorn är bland 
annat att iaktta försiktighet (minska den risknivå som bankborgenärer är utsatta för), minska systemrisken (minska 
risken för störningar som beror på en negativ konjunktur för banker som orsakar flera eller större bankkonkurser) 
och fastställa regler om rättvis behandling av kunder.
Rekapitalisering : när en juridisk person ändrar sin kapitalstruktur (andel kapital i förhållande till skuld) med syftet 
att förbättra sin skuldsättningsgrad.
07 Ordförklaringar
Rekonstruktion/avveckling : åtgärd som en myndighet vidtar med eller utan inblandning från privata sektorn 
för att ta itu med allvarliga problem i ett finansinstitut som inte längre är bärkraftigt och där det inte finns några 
rimliga utsikter för att det ska bli det, inte ens genom omstrukturering.
Riskvägda tillgångar : en banks tillgångar och exponeringar utanför balansräkningen, som är viktade i förhållande 
till risk och används när kapitaltäckningskvoten för ett finansinstitut ska fastställas.
Stabilitetsreglering : en lämplig rättslig ram för finansiella transaktioner avsedd att förebygga eller minimera 
problem inom finanssektorn.
Statsskuld : (kallas även offentlig skuld eller nationell skuld) det belopp som staten är skyldig. Statsskuldskrisen 
gäller att vissa länder har svårt att eller omöjligt kan betala tillbaka eller återfinansiera sin statsskuld utan hjälp från 
tredje part.
Stresstestning : en simuleringsövning som är utformad för att man ska bedöma ett bestämt finansinstituts förmåga 
att hantera en ekonomisk kris. Stresstester genomförs med syftet att ta reda på hur stabilt ett finansinstitut är under 
olika förhållanden.
Tillsynskollegier : samordningsstrukturer som för samman tillsynsmyndigheter från olika länder som deltar 
i tillsynen av en gränsöverskridande bankgrupp. De utgör en mekanism för informationsutbyte mellan 
tillsynsmyndigheter i hemlandet och värdländerna vid planeringen och genomförandet av tillsynsuppgifter på ett 
samordnat sätt eller gemensamt och vid beredskapen för och hanteringen av nödsituationer.
Värdlandets tillsynsorgan : den tillsynsmyndighet som ansvarar för tillsynen i den EU -medlemsstat där ett 
finansinstitut har en filial, som inte är samma medlemsstat som den hemmedlemsstat som har gett tillstånd till 
bankverksamheten i EU.
08
 Sammanfattning
I
I finanskrisens efterdyningar vidtog kommissionen 
åtgärder för att stabilisera banksektorn och satsade 
på att skärpa regelverket för och tillsynen av banker, 
särskilt dem som verkar på den internationella mark -
naden. Som en del av olika genomgripande förslag 
till ändringar i lagstiftningen inrättades Europeiska 
bankmyndigheten 2011.
II
Målet med revisionsrättens revision var att bedöma 
om kommissionen och EBA på ett tillfredsställande 
sätt fullgjorde sitt ansvar att införa nya rutiner för 
systemet för reglering och tillsyn av banksektorn och 
undersöka hur väl dessa nya rutiner fungerade.
III
Revisionsrätten bedömde att kommissionens reform 
av lagstiftningen för banksektorn och inrättandet av 
EBA samt arbetet med att införa det nya system för 
reglering och tillsyn av banksektorn som fastställdes 
2011 var ett viktigt första steg i reaktionen på finans -
krisen. Men revisionsrätten konstaterade att de nya 
rutinerna fungerade bristfälligt när det gällde den 
gränsöverskridande banktillsynen, bedömningen av 
EU-bankers motståndskraft och främjandet av konsu -
mentskydd på marknaden för finansiella produkter 
eller tjänster i EU.IV
Revisionsrätten konstaterade att kommissionen och 
EBA reagerade på finanskrisen med en omfattande 
plan för reglering. Kommissionen var snabb med att 
utarbeta förslag till lagstiftning, men perioderna för 
offentligt samråd vid både EBA och GD Inre markna -
den och tjänster var korta. Dessutom hade EBA snäva 
tidsfrister, och det gjordes ingen konsekvensanalys för 
lagstiftningspaketet.
V
Som ett led i tillsynsreformen har EBA bidragit till att 
förbättra den gränsöverskridande banktillsynen som 
kontaktpunkt för och samordnare av de nationella 
tillsynsmyndigheternas arbete. Men EBA:s roll i bank -
tillsynsuppgifterna har varit begränsad på många 
områden. Den löpande banktillsynen är fortfarande de 
nationella tillsynsmyndigheternas ansvar och EBA ut-  
övar ingen direkt tillsyn över finansinstitut. Konver -
gensen i tillsynen via tillsynskollegierna är begränsad, 
och kollegierna ägnade alltför mycket tid åt att disku -
tera förfaranden i stället för att inrikta sig på risker.
VI
EBA saknar befogenhet att fatta eller verkställa beslut 
om konvergens i tillsynen och lösa tvister mellan 
nationella tillsynsmyndigheter. EBA har gjort stora 
ansträngningar för att lösa tvister mellan nationella 
tillsynsmyndigheter, men har begränsade rättsliga 
befogenheter vad gäller medling. På samma sätt 
konstaterade revisionsrätten att EBA har ett begränsat 
rättsligt mandat och otillräckligt med personal för att 
genomföra 2011 års stresstester. Sammantaget var 
EBA:s resurser under inledningsfasen otillräckliga för 
att den skulle kunna fullgöra sitt mandat.
Sammanfattning 09
VII
Från och med hösten 2014 kommer Europeiska cen -
tralbanken (ECB) att ha befogenhet att utöva tillsyn 
över banksektorn i alla medlemsstater i euroområdet 
och andra medlemsstater som önskar delta. Denna 
gemensamma tillsynsmekanism (SSM) kommer att 
medföra samarbete mellan ECB och de nationella 
tillsynsmyndigheterna, där ECB ansvarar för hur den 
gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett 
övergripande plan.
VIII
Revisionsrätten anser att lyckad banktillsyn i hela 
EU kräver tydlig fördelning av roller och ansvars -
skyldighet mellan EBA, ECB och de nationella till -
synsmyndigheterna, både i de länder som ingår i den 
gemensamma tillsynsmekanismen och de som inte 
ingår. För att undvika risken för överlappande uppgif -
ter och otydlig ansvarsfördelning på vissa områden 
mellan ECB, de nationella tillsynsmyndigheterna och 
EBA rekommenderar revisionsrätten att roller och 
ansvarsområden förtydligas närmare i lagstiftning 
eller samförståndsavtal. Revisionsrätten rekommen -
derar även att förfaranden införs som garanterar nära 
och tätt samarbete och informationsutbyte mellan de 
olika organen och att man är extra uppmärksam under 
övergångsperioden innan den gemensamma tillsyns -
mekanismen har inrättats helt och hållet.
10
 Inledning
01 
Den globala kris som drabbade finans -
sektorn 2007 berodde på en kombina -
tion av alltför högt risktagande och 
ofördelaktiga omständigheter på de 
finansiella marknaderna. Krisen orsaka -
de stora förluster på investeringar och 
gjorde att bankernas kapitalbas ham -
nade under den nivå som krävs. Banker 
kunde inte längre söka finansiering 
på penning- och kapitalmarknader. 
Eftersom de är så nära kopplade till 
varandra skulle dessutom en konkurs 
för ett stort finansinstitut ha kunnat 
leda till att många andra gick i konkurs 
och därmed äventyrat hela det finan -
siella systemet.
02 
För att undvika kollaps i banksystemet 
använde EU:s medlemsstater offentliga 
medel för att rekapitalisera sina banker 
samtidigt som centralbanker försåg 
banksystemet med likvida medel. 
EU-institutionerna och medlemssta -
terna vidtog nödåtgärder i ett försök 
att återställa förtroendet för finans-
instituten och genomförde reformer av 
lagstiftningen och tillsynen (se punk -
terna 4–16).03 
Kommissionen godkände stöd som 
uppgick till 5 triljoner euro (40,3 % 
av EU:s BNP1) till finanssektorn mel -
lan 2008 och 2012, främst i form av 
garantier och rekapitaliseringar. I en 
del medlemsstater bidrog omfatt -
ningen av stödet till en statsskuldskris 
som hotade den finansiella stabiliteten 
i euroområdet. För att upprätthålla 
stabiliteten i euroområdet tillhanda -
hölls finansiellt stöd via olika meka -
nismer för finansiellt stöd som inrät -
tats med anledning av finanskrisen. 
I figur 1  finns en detaljerad tidslinje 
över finanskrisens förlopp och EU:s och 
medlemsstaternas reaktion på den.
Kommissionens initiativ 
sedan 2008
04 
Med anledning av den globala krisen 
i finanssektorn har kommissionen 
vidtagit åtgärder för att stabilisera 
banksektorn och försökt skärpa
 — det regelverk som banker lyder 
under i EU,
 — tillsynen av banker, särskilt dem 
som arbetar över gränser,
 — skyddet av europeiska konsu -
menter när det gäller finansiella 
produkter.1 COM(2012) 778 final, 
21.12.2012 och SWD(2012) 443 
final, 21.12.2012, s. 29.
11 Inledning
05 
Sedan 2008 har kommissionens 
generaldirektorat för inre marknaden 
och tjänster (GD Inre marknaden och 
tjänster) lagt fram omfattande för -
slag till ändringar i lagstiftningen (se 
bilaga IV ), som främst är ett resultat av 
internationella ansträngningar för att 
stabilisera det globala finansiella syste -
met inom G20 och Baselkommittén 
för banktillsyn. Ett av förslagen gällde 
inrättandet av Europeiska bankmyn -
digheten (EBA).Inrättandet av EBA som en 
del av den nya banktillsynen
06 
EBA inrättades den 1 januari 20112. Den 
ersatte Europeiska banktillsynskom -
mittén (CEBS)3 och spelar en större roll 
i regleringen, tillsynen och lagstift -
ningsprocessen (se tabell 1 ). EBA:s roll 
omfattar även konsumentskydd4.
CEBS:s och EBA:s mandat
CEBS EBA
Reglering Har en rent rådgivande funktion
Utfärdar icke‑bindande riktlinjer och 
rekommendationer Tar fram tekniska standarder som blir en 
EU‑förordning som är direkt tillämplig i med ‑
lemsstaterna när kommissionen antar den
Tillsyn Deltar i ett antal tillsynskollegier på 
frivillig basis Rätt att delta i alla tillsynskollegier och sätta 
upp punkter på dagordningen
Medlingsroll vid oenigheter mellan nationella 
tillsynsmyndigheter 
Konsumentskydd Ej tillämpligtFrämjar transparens, enkelhet och rättvisa 
på marknaden för finansiella produkter eller 
tjänster som riktar sig till konsumenter i EU 
Källa : Revisionsrättens analys.Tabell 12  Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1093/2010 av den 
24 november 2010 om 
inrättande av en europeisk 
tillsynsmyndighet (Europeiska 
bankmyndigheten), om 
ändring av beslut nr 716/2009/
EG och om upphävande av 
kommissionens beslut 
2009/78/EG.
3  Förordning (EU) nr 1093/2010.
4  Artikel 9 i förordning (EU) 
nr 1093/2010.
12 Inledning18 mars 20113 augusti 2011
6 april 2011 15 juli 20112 June 201027 juni 2012 12 september 201210 juli 2013 23 oktober 2013 14 november 2013
28 november 2010
Euroområdets ﬁnansministrar antog 
den kommande europeiska 
stabiliseringsmekanismen (ESM) som 
en permanent räddningsmekanism 
som ersatte Europeiska ﬁnansiella 
stabiliseringsfaciliteten (EFSF) från 
mitten av 2013.13 oktober 2011 
Efter ratiﬁceringen av euroområdets 
länder blev det stärkta EFSF operativt. 
Det hade en faktisk utlåningskapacitet 
på 440 miljarder euro via 
garantiåtaganden från dessa 
17 länder.
1 januari 2011
De tre nya europeiska 
tillsynsmyndigheterna inrättades.
13 december 2012
Rådet kom överens om en gemensam 
tillsynsmekanism (SSM).
26 juni 2013
Det nya CRD IV och Den nya CRR antogs.2 mars 2012
Fördraget om stabilitet, samordning 
och styrning inom Ekonomiska och 
monetära unionen undertecknades.
3 november 2013
Förordningen om den gemensamma 
tillsynsmekanismen trädde i kraft.20 december 2013
Rådet godkände den gemensamma 
rekonstruktionsmekanismen.
Europeiska bankmyndigheten 
(EBA) publicerade uppgifter om kommande stresstester för banker 
i EU och förklarade scenarier och 
metoder för ett urval av europeiska banker.
Europeiska kommissionen 
oﬀentliggjorde ett förslag till en 
gemensam tillsynsmekanism (SSM) för alla banker i euroområdet.
Kommissionen lade fram ett förslag till en gemensam rekonstruktions-mekanism som komplement till SSM om inrättande av en gemensam bankrekonstruktions-fond under tillsyn av en gemensam rekonstruktionsnämnd.ECB inledde en heltäckande 
bedömning på förhand av sin tillsynsroll.Eurogruppens uttalande om 
Spaniens och Irlands utträde från det ekonomiska anpassningspro-grammet.Europeiska bankmyndigheten 
publicerade resultatet av 2011 års 
omgång av stresstester för banker.
Portugal bad eurogruppen och 
Ekoﬁn att aktivera stödmekanis-men (EU beviljade lån på 52 miljarder euro).
Både Spanien och Cypern begärde ekonomiskt stöd. Kommissionens ordförande Barroso gjorde ett 
uttalande om euroområdets statsobligations-
marknader och farhågorna beträﬀande utvecklingen 
på statsobligationsmarknaderna i Italien och Spanien.Figur 1Tidslinje över finanskrisen och EU:s reaktion på denBörjan av 2007 december 2007 15 september 2008 oktober 2008 15 oktober 2008
21 november 201026 januari 200925 februari 2009 april 2009 23 juni 2009 13 juli 2009april 2010
23 september 200923 juli 2010 2 juni 2010 26 maj 2010
19 november 2008Spänningar avseende USA:s 
subprimelån började orsaka likviditetsunderskott på penningmarknader runtom 
i världen. 
Bank of Canada, Bank of England, 
ECB, Federal Reserve och Schweiz 
centralbank meddelade åtgärder 
för att komma till rätta med trycket på kortsiktiga ﬁnansierings-marknader.Kommissionen antog lagstiftningsförslag om inrättande av det första tillsynssystemet i EU – 
Europeiska systemet för ﬁnansiell 
tillsyn (ESFS). De nya europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) inrättades genom att beﬁntliga nivå 3-kommittéer för bank-, säkerhets- och försäkrings- och tjänstepensionssektorerna 
omvandlades.Den /f_järde största investerings-
banken i USA, Lehman Brothers Holdings Inc., lämnade in konkursansökan. Den redan krisdrabbade ﬁnansmarknaden inledde en period av extrem volatilitet.
Europeiska kommissionen antog ett 
förslag om en översyn av det beﬁntliga kapitalkravsdirektivet. Kommissionen antog ett förslag om ytterligare ändring av kapitalkravs-direktivet (CRD).Kommissionen föreslog en rekonstruktionsfond som skulle ﬁnanseras genom bankavgifter.
Kommissionsförslag för en bättre 
EU-tillsyn av kreditvärderingsinstitut. 
Kommittén för europeiska 
banktillsynsmyndigheter oﬀentliggjorde resultaten från stresstesterna för banker.Europeiska kommissionen lade fram ett förslag om en ökning av minimiskyddet för bankinsättningar till 100 000 euro. Dessutom föreslog den ändringar av de internationella redovisningsstandarderna för att minska konsekvenserna av den ﬁnansiella turbulensen.
De Larosière-gruppen, ansvarig för att lämna rekommendationer till Europeiska kommissionen om skärpt ﬁnansiell tillsyn i EU, publicerade sin rapport. 
G20-ledarna träﬀades i London för att diskutera ﬁnansiella marknader och världsekonomin och kom överens om att inrätta ett nytt råd för ﬁnansiell stabilitet med ett stärkt mandat som efterträdare åt forumet för ﬁnansiell stabilitet (FSF).
Samförståndsavtal om ekonomiskt stöd till Ungern – betalnings-balansstöd för upp till 6,5 miljarder euro.Samförståndsavtal om betalningsbalansstöd till Rumänien – 5 miljarder euro.
Samförståndsavtal om ekonomiskt stöd till Lettland som 
en del av paketet med internationellt ekonomiskt stöd 
till Lettland för sammanlagt upp till 7,5 miljarder euro.Den irländska regeringen begärde 
stöd från EU och IMF.Den ekonomiska stödmekanismen för Grekland blev helt 
operativ och i maj 2010 begärde Grekland oﬃciellt 
ekonomiskt stöd från euroområdets länder och IMF. 
Euroområdets länder och IMF kom överens om ett 
lånepaket på 110 miljarder euro.
9 maj 2010
Extra sammanträde i Ekoﬁn: Ministrarna 
beslutade om detaljer i det omfattande 
åtgärdspaketet, bland annat Europeiska 
ﬁnansiella stabiliseringsmekanismen 
(EFSM) och Europeiska ﬁnansiella 
stabiliseringsfaciliteten (EFSF) med 
sammanlagt upp till 500 miljarder euro 
som byggde på stark villkorlighet och 
villkor och bestämmelser. 
7 juni 2010
Europeiska ﬁnansiella 
stabiliseringsfaciliteten (EFSF) inrättades.
16 oktober 2010
Lagstiftningen om Europeiska 
systemrisknämnden (ESRB) trädde i kraft.
13 Inledning18 mars 20113 augusti 2011
6 april 2011 15 juli 20112 June 201027 juni 2012 12 september 201210 juli 2013 23 oktober 2013 14 november 2013
28 november 2010
Euroområdets ﬁnansministrar antog 
den kommande europeiska 
stabiliseringsmekanismen (ESM) som 
en permanent räddningsmekanism 
som ersatte Europeiska ﬁnansiella 
stabiliseringsfaciliteten (EFSF) från 
mitten av 2013.13 oktober 2011 
Efter ratiﬁceringen av euroområdets 
länder blev det stärkta EFSF operativt. 
Det hade en faktisk utlåningskapacitet 
på 440 miljarder euro via 
garantiåtaganden från dessa 
17 länder.
1 januari 2011
De tre nya europeiska 
tillsynsmyndigheterna inrättades.
13 december 2012
Rådet kom överens om en gemensam 
tillsynsmekanism (SSM).
26 juni 2013
Det nya CRD IV och Den nya CRR antogs.2 mars 2012
Fördraget om stabilitet, samordning 
och styrning inom Ekonomiska och 
monetära unionen undertecknades.
3 november 2013
Förordningen om den gemensamma 
tillsynsmekanismen trädde i kraft.20 december 2013
Rådet godkände den gemensamma 
rekonstruktionsmekanismen.
Europeiska bankmyndigheten 
(EBA) publicerade uppgifter om kommande stresstester för banker 
i EU och förklarade scenarier och 
metoder för ett urval av europeiska banker.
Europeiska kommissionen 
oﬀentliggjorde ett förslag till en 
gemensam tillsynsmekanism (SSM) för alla banker i euroområdet.
Kommissionen lade fram ett förslag till en gemensam rekonstruktions-mekanism som komplement till SSM om inrättande av en gemensam bankrekonstruktions-fond under tillsyn av en gemensam rekonstruktionsnämnd.ECB inledde en heltäckande 
bedömning på förhand av sin tillsynsroll.Eurogruppens uttalande om 
Spaniens och Irlands utträde från det ekonomiska anpassningspro-grammet.Europeiska bankmyndigheten 
publicerade resultatet av 2011 års 
omgång av stresstester för banker.
Portugal bad eurogruppen och 
Ekoﬁn att aktivera stödmekanis-men (EU beviljade lån på 52 miljarder euro).
Både Spanien och Cypern begärde ekonomiskt stöd. Kommissionens ordförande Barroso gjorde ett 
uttalande om euroområdets statsobligations-
marknader och farhågorna beträﬀande utvecklingen 
på statsobligationsmarknaderna i Italien och Spanien.
14 Inledning
07 
EBA är en del av Europeiska systemet 
för finansiell tillsyn (ESFS), som inrätta -
des 2011 för att garantera mikrotillsyn. 
Myndighetens huvudsyfte ska vara att 
bidra till det finansiella systemets sta -
bilitet på kort, medellång och lång sikt, 
till förmån för unionens ekonomi, dess 
medborgare och företag. ESFS består 
av EBA, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och 
Europeiska försäkrings- och tjänste -
pensionsmyndigheten (Eiopa) som 
tillsammans med de nationella tillsyns -
myndigheterna utövar mikrotillsyn. 
Tillsammans med Europeiska system -
risknämnden (ESRB), som ansvarar för 
makrotillsynen, utgör de den europe -
iska tillsynsstrukturen (se figur 2 ).Figur 2Den  europeiska tillsynsstrukturen såsom den inrättades 2011
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tECB-stöd
Europeiska kommissionen
Mikrotillsyns-
informationRiskvarnings-
rekommendationerEU:s ﬁnanssektorOrdförande för EBA,
Eiopa & EsmaMedlemmar utan rösträtt: en 
företrädare för nationella 
tillsynsorgan i varje 
medlemsstat/ekonomiska och 
ﬁnansiella kommitténs ordförandeCentralbankschefer, 
ECB:s ordförande & 
viceordförande 
Europeiska
bankmyndigheten
Nationella banktillsyns-
myndigheterEuropeiska försäkrings-
och tjänstepensions-
myndigheten
Nationella försäkrings-
och tjänstepensions-
myndigheterEuropeiska värdepappers- 
och marknads-
myndigheten
Nationella 
värdepapperstillsyns-
myndigheterEuropeiska systemrisknämnden 
Makrotillsyn
Europeiska systemet för 
ﬁnansiella tillsynsorgan – 
mikrotillsyn
Källa : ECB .
15 Inledning
08 
EBA:s huvudsakliga uppgifter i alla 
EU-medlemsstater är följande:
 — Ta fram ett enhetligt regelverk 
och på så sätt bidra till att gemen -
samma standarder och metoder 
av hög kvalitet för reglering och 
tillsyn fastställs.
 — Bidra till konsekvent tillämpning av 
rättsligt bindande unionsakter.
 — Stimulera och underlätta delege -
ring av uppgifter och ansvar till 
olika behöriga myndigheter.
 — Övervaka och bedöma mark -
nadens utveckling inom sitt 
behörighetsområde.
 — Främja skyddet av insättare och 
investerare.
 — Bidra till enhetligt och konsekvent 
fungerande tillsynskollegier.
 — Främja transparens, enkelhet och 
rättvisa på marknaden för finan -
siella produkter eller tjänster som 
riktar sig till konsumenter på hela 
den inre marknaden.09 
EBA spelar visserligen en större roll när 
det gäller tillsynen i EU än föregånga-  
ren CEBS (se punkt 6), men den löpan -
de tillsynen av banker är fortfarande 
de nationella tillsynsmyndigheternas 
ansvar. EBA utövar ingen direkt tillsyn 
av finansinstitut. Den europeiska bank -
tillsynens struktur bygger bland annat 
på samarbete mellan tillsynsmyndig -
heterna i hemlandet och värdländerna 
som utbyter information via tillsyns -
kollegierna för att få en samlad bild av 
en banks exponering för risker.
10 
EBA finansieras till 60 % av nationella 
tillsynsmyndigheter och till 40 % av 
EU-budgeten. År 2012 hade myndighe -
ten en årsbudget på 20,7 miljoner euro 
(12,7 miljoner euro 2011). EBA:s per -
sonalresurser är begränsade  – den 
hade 94 anställda 2012. EBA är till 
stor del beroende av personal från 
de nationella tillsynsmyndigheterna 
(nationella experter eller kortsiktigt 
stöd för specifika uppgifter) och av 
kontraktsanställda.
11 
Regleringen av finansiella tjänster fal -
ler under medbeslutandeförfarandet 
mellan rådet och Europaparlamentet 
(artikel 294 i EUF -fördraget: det ordi -
narie lagstiftningsförfarandet). Nya 
förordningar och direktiv antas därför 
både av rådet och av Europaparla -
mentet. Kommissionen godkänner det 
utkast till tekniska standarder som EBA 
utarbetar med hjälp av genomförande-  
akter eller delegerade akter såsom 
specificeras i förordningen eller direk -
tivet (se även punkterna 29–30).
16 Inledning
Senaste utvecklingen 
i inrättandet av en 
bankunion
12 
Med tanke på den fortsatta finanskri -
sen kom stats- och regeringscheferna 
i euroområdet överens om att mer 
måste göras för att förbättra regle -
ringen och tillsynen av banksektorn5. 
Det beslutades att ”en särskild färd -
plan med bestämda tidsramar för hur 
en verklig ekonomisk och monetär 
union ska uppnås” skulle utarbetas 
som inbegriper konkreta förslag till 
bevarande av enheten och integriteten 
inom den inre marknaden för finansiel -
la tjänster6. Bankunionen är en av de 
delar i färdplanen som presenterades 
av Europeiska rådets ordförande den 
26 juni 2012.
13 
Bankunionen ska bestå av följande 
komponenter (se tabell 2 ):5  Eurotoppmötet den 
29 juni 2012.
6  Mot en verklig ekonomisk och 
monetär union , rapport från 
Europeiska rådets ordförande, 
Herman Van Rompuy, 
26.6.2012, s. 7 och En färdplan 
för en bankunion , 
COM(2012) 510, 12.9.2012.
17 Inledning
Statusen i bankunionens komponenterTabell 2Komponent Lägesbeskrivning Beskrivning 
En gemensam 
tillsynsmekanism (se 
punkterna 14–15) Den 15 oktober 2013 antog rådet 
förordningar om inrättande av en 
gemensam tillsynsmekanism (SSM). Inom den gemensamma 
tillsynsmekanismen ska Europeiska 
centralbanken (ECB) tillsammans med 
nationella tillsynsmyndigheter ansvara 
för tillsynen över banker i euroområdet 
och i andra medlemsstater som önskar 
delta. ECB kommer att ansvara till fullo för 
sina tillsynsuppgifter från och med den 
4 november  2014.
En integrerad ram 
för krishanteringI december 2013 nådde rådet 
och Europaparlamentet en 
överenskommelse om en ram för 
rekonstruktion och avveckling av 
banker. Syftet med ramen är att förvalta banker 
som har svårigheter och vid behov avveckla 
konkurshotade banker på ett förutsägbart 
och effektivt sätt med så lite offentliga 
medel som möjligt. Den gemensamma 
rekonstruktionsmekanismen ska när den 
väl finns på plats vara den myndighet som 
tillämpar dessa regler. 
Den 20 mars 2014 nådde 
Europaparlamentet och 
rådet en överenskommelse 
om en gemensam 
rekonstruktionsmekanism. 
Europaparlamentets 
första behandling av 
förslaget till förordning om 
inrättande av en gemensam 
rekonstruktionsmekanism för 
krisdrabbade banker ägde rum den 
15 april 2014. När texten slutligen 
har antagits kommer rådet och 
Europeiska unionen sedan att 
anta förordningen utan vidare 
diskussion.Rådet och parlamentet har godkänt 
en gemensam rekonstruktionsnämnd 
med långtgående befogenheter när 
det gäller rekonstruktion av banker. 
ECB:s styrelse kan i sin egenskap av 
tillsynsorgan över banksektorn ta initiativ 
till en rekonstruktion av en konkurshotad 
bank. Överenskommelsen innehåller en 
gemensam rekonstruktionsfond som 
ska finansieras genom bankavgifter och 
inledningsvis bestå av nationella delar som 
gradvis ska slås samman under åtta år. 
Den gemensamma rekonstruktionsfonden 
ska omfatta alla banker i de deltagande 
medlemsstaterna. 
Ett gemensamt 
system för 
insättningsgarantierLagstiftarna har kommit överens 
om att varje medlemsstat 
ska inrätta ett delvis 
förhandsfinansierat system som 
garanterar alla insättningar under 
100 000 euro. Det finns endast nationella 
insättningsgarantisystem. När revisionen 
gjordes hade kommissionen ännu inte 
lagt fram ett förslag till ett gemensamt 
europeiskt insättnings garantisystem7.
Ett enhetligt 
regelverkSedan EBA inrättades har den 
arbetat för att skapa ett enhetligt 
regelverk. Det arbetet pågick 
fortfarande 2013. År 2012 publicerades sex riktlinjer, fyra 
diskussionsunderlag, 14 samrådsdokument 
och 23 utkast till tekniska standarder för 
offentligt samråd, t.ex. om att inbegripa det 
fjärde kapitalkravsdirektivet (se punkt  29).7  Det nu gällande direktivet 
(Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/14/EG av 
den 11 mars 2009 om ändring 
av direktiv 94/19/EG om 
system för garanti av 
insättningar, vad gäller 
täckningsnivån och 
utbetalningsfristen (EUT L 68, 
13.3.2009, s. 3)) garanterar 
täckning av insättningar på 
upp till 100 000 euro i alla 
EU-medlemsstater. I juli 2010 
antog kommissionen ett 
lagstiftningsförslag om 
fördjupad översyn av 
direktivet som ska 
harmonisera och förenkla 
nationella insättnings-
garantisystem, snabbare 
utbetalning och förbättrad 
finansiering av systemen. Vid 
Europeiska rådet den 
27–28 juni 2013 begärde EU:s 
ledare att detta förslag skulle 
antas före årsslutet.
18 Inledning
EBA och inrättandet av en 
gemensam tillsynsmekanism 
(SSM)
14 
I oktober 2013 godkände rådet en 
förordning som ger Europeiska cen -
tralbanken befogenhet att övervaka 
banksektorn. Rådet godkände även 
ändringar av EBA -förordningen8. 
Enligt ECB -förordningen ska ECB och 
nationella tillsynsmyndigheter samar -
beta. Men ECB ska ansvara för att den 
gemensamma tillsynsmekanismen 
fungerar på ett övergripande plan. 
ECB ska ha direkt tillsyn över de mest 
systemviktiga bankerna i euroområdet 
medan de andra bankerna faller under de nationella tillsynsmyndigheternas 
tillsyn. De nationella tillsynsmyndig -
heterna fortsätter att ansvara för de 
uppgifter som inte överlåtits på ECB, 
t.ex. konsumentskydd och filialer till 
banker i tredjeländer.
15 
Efter inrättandet av den gemensamma 
tillsynsmekanismen bör EBA:s regle -
rande roll i allt väsentligt förbli oför -
ändrad (se punkt 76). Men det finns 
vissa områden i fråga om tillsyn som 
behöver förtydligas när det gäller an -
svarsfördelningen mellan EBA och ECB 
(se punkterna 77–80).8  Rådets förordning (EU) nr 
1024/2013 av den 15 okto-
ber 2013 om tilldelning av 
särskilda uppgifter till 
Europeiska centralbanken 
i fråga om politiken för tillsyn 
över kreditinstitut (EUT L 287, 
29.10.2013, s. 63).  
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
1022/2013 av den 22 okto-
ber 2013 om ändring av 
förordning (EU) nr 1093/2010 
om inrättande av en europeisk 
tillsynsmyndighet (Europeiska 
bankmyndigheten), när det 
gäller tilldelning av särskilda 
uppgifter till Europeiska 
centralbanken enligt rådets 
förordning (EU) nr 1024/2013 
(EUT L 287, 29.10.2013, s. 5).Figur 3Den finansiella tillsynen i Europa efter det att den gemensamma  
tillsynsmekanismen inrättades
Källa : Utifrån en modell som tagits fram av Royal Institute for International Relations Egmont.SSM-länder
Länder utanför SSMKreditinstitut
Andra
ﬁnansinstitut 
Nationell
tillsynNationell
tillsynDirekt ECB-
tillsyn 
Nationell tillsyn, 
ECB:s övergripande 
tillsynBetydande 
kreditinstitut
Inom 
SSM 
Utanför SSM Andra
kreditinstitut
19 Inledning
Inrättande av en gemensam 
rekonstruktionsmekanism 
(SRM)
16 
Den 20 mars 2014 nådde Europa-
parlamentet och rådet en överens-
kommelse om en gemensam re -
konstruktionsmekanism (SRM). I det 
utkast till förordning som godkänts 
av Europaparlamentet och rådet 
föreskrivs en gemensam rekonstruk -
tionsnämnd med långtgående befo -
genheter när det gäller rekonstruk -
tion av banker. Efter en anmälan från 
Europeiska centralbanken om att en 
bank hamnat i obestånd eller sannolikt 
kommer att hamna i obestånd, eller 
på eget initiativ, kan nämnden anta en 
rekonstruktionsplan för rekonstruk -
tion av banken. Nämnden ska avgöra 
hur rekonstruktionsverktygen och den 
gemensamma rekonstruktionsfonden 
ska användas. (I bilaga VI  finns infor -
mation om ramen för rekonstruktion 
av banker och “grunddrag för effektiva 
rekonstruktionssystem för finansinsti -
tut” från rådet för finansiell stabilitet).
20
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
17 
Målet med revisionsrättens revision 
var att
 — bedöma om kommissionen och 
EBA på ett tillfredsställande sätt 
fullgjort sitt ansvar att införa nya 
rutiner för det system för reglering 
och tillsyn av banksektorn som 
inrättades 2011,
 — undersöka hur framgångsrikt dessa 
nya rutiner fungerade i tillsynen av 
banker som verkar på den interna -
tionella marknaden, bedömning av 
motståndskraften hos EU -banker 
och främjande av konsumentskydd 
på marknaden för finansiella pro -
dukter eller tjänster i EU,
18 
Revisionsarbetet inriktades på GD Inre 
marknaden och tjänsters arbete med 
att ta fram lagstiftning för finanssek -
torn, övervakning av genomförandet 
av den och utvärdering av dess effekter 
samt EBA:s verksamhet inom reglering, 
tillsyn och konsumentskydd. Gransk -
ningen på fältet vid dessa två organ 
genomfördes 2012 och i början av 2013.19 
Informationsinsamlingsbesök gjordes 
vid nationella tillsynsmyndigheter, 
centralbanker och bankföreningar i sex 
medlemsstater9. Revisorerna besökte 
Esma, Eiopa, Europeiska systemrisk -
nämnden och ECB. De träffade även 
företträdare för ett antal banktillsyns -
organ i Förenta staterna och Kanada 
(se punkt 6 c i  bilaga I ) De första 
iakttagelserna diskuterades med en 
expertpanel (se bilaga III ). En stor 
mängd akademisk litteratur om det 
framtida banktillsynssystemet studera -
des också (se bilaga VII ).
20 
Revisionsarbetet gjorde att revi -
sionsrätten kunde rapportera viktiga 
fakta och begrunda vilka av de lär -
domar som dragits under revisionen 
som skulle kunna vara relevanta för 
banktillsynen.
21 
Revisionsmetoden och metoderna för 
att inhämta revisionsbevis beskrivs 
i detalj i  bilaga I .9  Tjeckien, Tyskland, Spanien, 
Frankrike, Sverige och 
Storbritannien.
21
 Iakttagelser
22 
Följande iakttagelser ska läsas mot 
bakgrund av den svåra period som den 
europeiska banksektorn som helhet 
gick igenom och det faktum att EBA 
befann sig i en inledningsfas under 
den period som granskades.
Lagstiftningsreform: 
Kommissionen har svarat 
med en bred plan för 
reglering av banksektorn 
och EBA har bidragit 
genom att ta fram tek -
niska standarder och 
riktlinjer
23 
Termen reglering  avser en uppsätt -
ning bindande regler som utfärdas av 
ett offentligt organ eller av en privat 
institution men grundas på ett offent -
ligt mandat. Reglerna tillämpas av alla 
tillsynsmyndigheter när de fullgör sina 
funktioner: inom finanssektorn omfat -
tar de tillsynsregler för marknaden 
(som ska förhindra att enheter med 
tvivelaktigt rykte eller utan nödvändig 
finansiell kapacitet för den verksamhet 
som de avser att bedriva dyker upp) 
samt regler för kontroll av de risker 
som är förenade med ekonomisk verk -
samhet, bolagsstyrning och intern -
kontrollsystem, uppföranderegler och 
tillsynsmetoder10.Kommissionen har varit 
snabb med att utarbeta 
lagstiftning
24 
Tidsplaneringen bör innefatta pro -
cesser som garanterar att ett projekt 
avslutas i tid, det vill säga definiera 
verksamheter, bestämma i vilken ord -
ning verksamheterna ska genomföras, 
beräkna resurser, beräkna hur lång tid 
verksamheterna ska pågå och ta fram 
och bevaka tidsschemat11.
25 
G20 och Baselkommittén har lett infö -
randet av en strängare och mer globalt 
samordnad reglering av branschen för 
finansiella tjänster. Kommissionen har 
deltagit i G20- och Baselförhandling -
arna om lagstiftning inom finanssek -
torn. En viktig utveckling generellt sett 
är överenskommelsen (Basel III) om 
att finansinstitut bör öka sitt kapital 
för att täcka sina finansiella risker och 
därmed erbjuda större stabilitet på de 
finansiella marknaderna. Kommissio -
nens reaktion på finanskrisen var att ta 
fram en omfattande plan för reglering. 
För att införa Basel III -normerna i EU 
utarbetade GD Inre marknaden och 
tjänster det fjärde kapitalkravsdirek -
tivet och kapitalkravsförordningen 
(CRD IV/CRR). Andra viktiga kommis -
sionsförslag till lagstiftning för bank-
sektorn beskrivs i  bilaga IV .10  Bygger på Världsbankens 
definition, Legal Aspects of 
Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator  (rättsliga aspekter av 
regleringen av finansiella 
tjänster och begreppet samlad 
regleringsinstans), 
Världsbanken, Washington, 
DC, 2006.
11  Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide , 
samlade kunskaper om 
projektledning ), kapitel 6 
– Time management  
(tidsplanering), fjärde 
upplagan, 2008.
22 Iakttagelser Tabell 3Tidsåtgång för de viktigaste stegen i processen för utarbetande av lagstiftning
Start  CRD II  CRD IIICRD IV 
– direk -
tiv och 
förordningDirektivet om 
inrättande av en ram 
för återhämtning 
och rekonstruktion 
av kreditinstitut och 
värdepappersföretagInsätt -
nings-
garanti -
systemetÖversyn av 
direkti -
vet om 
finansiella 
konglome -
ratÖver -
syn av 
redovis -
ningsdi -
rektivetÖversyn 
av öppen -
hetsdirek -
tivetGenom -
snittlig 
period 
i veckor
Förberedande 
arbete37 7 100 77 69 63 108 69 66
Formellt 
samråd mellan 
avdelningar7 6 8 2 4 3 3 3 5
Slutlig beredning 
av lagstiftning2 0 0 1 1 3 20 8 4
Antagande av 
kollegiet4 1 1 1 2 4 1 5 2
Antagande av 
parlamentet och 
rådet50 71 104 Ej antaget Ej antaget 65 85 85 77
Källa : Revisionsrätten.26 
Tabell 3  visar hur lång tid det tar 
för kommissionen att ta de vikti -
gaste stegen när det gäller att skriva 
ett utkast till direktiv eller förord -
ning och den påföljande politiska 
godkännandeprocessen.
27 
GD Inre marknaden och tjänster var 
i allmänhet snabba med att utarbeta 
lagstiftningsförslag. Revisionsrätten 
konstaterade att de planerade och 
faktiska datumen för antagande av lag -
stiftning oftast var desamma. Jämför 
man GD Inre marknaden och tjäns -
ters faktiska datum för antagande av 
lagstiftningsförslag med de planerade datumen ser man att generaldirekto -
ratet utarbetade förslag till lagstift -
ning snabbt under finanskrisen. Vidare 
antog kommissionskollegiet snabbt 
de förslag som det fick från GD Inre 
marknaden och tjänster (i genomsnitt 
2,4 veckor).
23 Iakttagelser
Snäva tidsfrister för EBA, 
kort offentligt samråd och 
ingen övergripande konse -
kvensanalys från kommissio -
nens sida
EBA hade snäva tidsfrister
28 
EBA spelar en viktig roll i den förbe -
redande fasen av lagstiftningsproces -
sen och myndighetens arbetsbörda, 
och tidsfrister fastställs på förhand 
i lagstiftningen. Sedan tar EBA fram 
tekniska standarder som innehåller 
tekniska uppgifter som kompletterar 
lagstiftningen för finansiella tjänster. 
De tekniska standarderna godkänns 
sedan av kommissionen så att de blir 
rättsligt bindande.
29 
Kommissionen lade fram ett förslag 
till det fjärde kapitalkravsdirektivet 
och kapitalkravsförordningen (CRD IV/
CRR) första gången i juli 2011. Kommis -
sionen, rådet och Europaparlamentet 
nådde en överenskommelse om CRD 
IV/CRR i mars 2013. Den 16 april 2013 
godkände Europaparlamentet för -
slagen till CRD IV med ändringar och 
den slutliga texten trädde i kraft den 
17 juli 2013. Tillämpningsdatumet blev 
den 1 januari 2014, ett år senare än vad 
som var planerat från början.30 
CRD IV och CRR ger EBA befogen -
het att ta fram mer än 100 utkast till 
tekniska standarder för tillsyn och 
genomförande. Kommissionens förslag 
till CRD IV/CRR i juli 2011 omfattade ett 
krav att EBA skulle presentera merpar -
ten av de tekniska standarderna senast 
den 1 januari 2013 som då var det 
förväntade tillämpningsdatumet för 
CRD IV/CRR. Eftersom EBA:s tidsfrister 
inte förändrades var EBA tvungen att 
genomföra arbetet med de tekniska 
standarderna utifrån kommissionens 
utkast till förslag och därmed riskera 
att ändringar i direktivet och förord -
ningen skulle leda till ändringar av de 
tekniska standarderna. Under förhand -
lingarna om förslagen till CRD IV/CRR 
blev EBA inte inbjuden som observatör 
i lagstiftningsprocessen och har därför 
inte kunnat kommentera mandaten 
och tidpunkten i lagstifningsprocessen 
på ett systematiskt sätt.
Korta perioder för offentligt 
samråd
31 
Kommissionen och EBA medger en 
standardperiod för offentligt samråd. 
Före 2012 var det åtta veckor; sedan 
2012 är det tolv veckor12.
32 
Både kommissionen och EBA samråder 
med intressenter på många olika sätt 
under lagstiftningsprocessen. En viktig 
del av den processen är offentliga 
samråd.12  Detta är ingen bindande 
standard utan den tidsfrist 
som anses nödvändig för att 
externa intressenter ska hinna 
bereda sina svar på utkasten 
till lagstiftningsförslag.
—  KOM(2002) 277 slutlig, 
5.6.2002, Mot en bättre 
struktur för samråd och 
dialog . Förslag till 
allmänna principer och 
miniminormer för 
kommissionens samråd 
med berörda parter . 
Sedan 2012 har tolv 
veckor medgetts.
—  EBA, Public Statement on 
Consultation Practices  
(offentligt uttalande om 
praxis vid samråd), 
25 september  2012, 
punkt 3.3.
24 Iakttagelser
33 
Revisionsrättens genomgång visade 
att flera offentliga samråd hade ge -
nomförts både vid kommissionen och 
vid EBA där externa intressenter fick 
kort tid på sig att svara. Till exempel 
var den tid som kommissionen med -
gav för samråden för CRD II, CRD III och 
CRD IV/CRR i genomsnitt 4,8 veckor. 
När det gäller de elva samråd från 2012 
som revisionsrätten analyserade var 
EBA:s genomsnittliga samrådsperiod 
8,7 veckor. Som en följd av de snäva 
tidsfristerna (se punkterna 28–30) 
har kommissionen och EBA inte följt 
sin egen bästa praxis för hur lång 
tid intressenter ska få för att lämna 
synpunkter, vilket leder till risk för ett 
begränsat antal svar eller svar som inte 
går tillräckligt djupt, särskilt för bank -
föreningar, vilket skulle kunna leda till 
lagstiftningsförslag av sämre kvalitet.
Kommissionen gjorde 
ingen övergripande 
konsekvensanalys av 
lagstiftningspaketet
34 
Alla kommissionsinitiativ som får bety -
dande konsekvenser, däribland dele -
gerade akter och genomförandeakter, 
bör underbyggas av en konsekvens -
analys. Vid analysen bör man bedöma 
de potentiella konsekvenserna av ny 
lagstiftning eller politiska förslag på 
det ekonomiska (inbegripet konkur -
rensmässiga), sociala och ekologiska 
området13.35 
Sedan finanskrisens start har kommis -
sionen lagt fram många lagstiftnings -
förslag om banker, värdepappersmark -
nader, försäkringar och pensioner (se 
bilaga IV ) och parallellt gjort konse -
kvensanalyser och utkast till lagstift -
ningsförslag. Men hittills har den inte 
gjort någon bedömning över sektors -
gränserna av den ackumulerade effekt 
som hela paketet med lagstiftnings-
förslag som rör finansinstitut får på 
den finansiella marknaden.
Risk för att EBA:s tillsyns -
styrelse inte fattar optimala 
beslut
36 
Ledamöterna i tillsynsstyrelsen bör 
handla oberoende och uteslutande 
i unionens intressen14.
37 
Tillsynsstyrelsen är EBA:s främsta 
beslutsfattande organ15. Den består av 
cheferna för de nationella offentliga 
myndigheter som ansvarar för tillsyn 
över kreditinstitut i var och en av de 28 
medlemsstaterna. Enligt lagstiftningen 
ska ledamöterna i tillsynsstyrelsen 
handla självständigt och objektivt och 
uteslutande i unionens intresse. En de -
taljerad arbetsordning finns i reglerna 
för tillsynsstyrelsen (sammanträden, 
röstregler osv.)16.13  SEK(2009) 92, 15.1.2009.
14  Skäl 52 och artikel 42 
i EBA- förordningen.
15  Artiklarna 40–44 
i EBA- förordningen 
(utnämning av ordföranden, 
medlingspanelen och 
ledamöterna i bank-
intressentgruppen,  
antagande av yttranden, 
rekommendationer och 
beslut  m.m.).
16  Antogs i januari 2011 och 
ändrades i juli 2012.
25 Iakttagelser
38 
Vid möten med EBA:s företrädare och 
nationella tillsynsorgan fick reviso -
rerna höra att ledamöterna i tillsyns-
styrelsen främst företrädde sina natio -
nella intressen. Vid tillsynsstyrelsens 
sammanträde i februari 2013 kunde 
revisorerna se att de flesta ledamö -
terna redogjorde för sina nationella 
ståndpunkter i stället för att föreslå en 
ståndpunkt för EU. Detta strider mot 
målet i lagstiftningen.
Tillsynsreform: EBA har 
bidragit till gränsöver-
skridande tillsyn men 
utmaningar kvarstår
39 
Banktillsyn  innebär övervakning av 
bankers finansiella resultat och trans -
aktioner för att garantera att bankerna 
arbetar säkert och tillförlitligt och 
i enlighet med regler och förord -
ningar. Banktillsynen utövas av statliga 
tillsynsmyndigheter och finns för att 
man ska förebygga bankkonkurser17. 
I den nuvarande EU -kontexten (före 
den gemensamma tillsynsmekanis -
men) utövas tillsynen över komplexa 
gränsöverskridande banker genom 
samspel och samarbete mellan hem -
landets och värdländernas tillsyns -
myndigheter som träffas regelbundet 
tillsammans med företrädare för EBA 
i tillsynskollegierna.
40 
Med den snabba integrationen av 
marknaderna för finansiella tjänster 
i EU och framväxten av ett universellt 
bankbegrepp bedrev banker före kri -
sen betydande högriskverksamheter 
över gränserna i både EU och i resten 
av världen. Men tillsynen över banker 
förblev ett nationellt ansvar18.41 
EBA spelar visserligen en större roll 
i fråga om tillsyn i EU än föregångaren 
CEBS, men den utövar ingen direkt 
tillsyn över finansinstitut (se punkt 9). 
EBA har en avgörande roll när det gäl -
ler att utveckla och bidra till konse -
kvent tillämpning av det enhetliga 
regelverket, som ska gälla för alla med -
lemsstater och stärka konvergensen 
i tillsynspraxis i hela unionen.
42 
EBA har inrättat en tillsynsavdelning 
som består av två enheter: en för 
riskanalys och en för samordning mel -
lan hem- och värdland. Enheten för 
samordning mellan hem- och värdland 
arbetar med tillsynskollegierna och 
deltar i och bevakar de 44 största kol -
legierna, gör tematiska analyser och 
underlättar konvergensen i tillsyns -
praxis. Men enheten har inte tillräckligt 
med personal: under den period då 
revisionen genomfördes hade den 
endast sex anställda. Enheten för 
riskanalys arbetar med stresstester 
(se punkt 59) och gör regelbundna 
analyser av den finansiella stabiliteten 
i banksektorn i Europa. Vidare har den 
tagit fram en uppsättning riskindika -
torer för rapportering av sektor- och 
bankrisker (”riskpaneler”, risk dash ‑
boards ) och lämnar regelbundet in sin 
bedömning till Europeiska systemrisk -
nämnden, Europaparlamentet, EU:s råd 
och andra EU -organ.17  Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary.
18  Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation?  (Lamfalussy-  
pro cessen och EU:s reglering 
av banker: ett steg till på 
vägen mot en paneuropeisk 
reglering?), Annual Review of 
Banking & Financial Law 
(Vol. 25: 1), s. 2006.
26 Iakttagelser
43 
EBA har bidragit till att förbättra den 
gränsöverskridande tillsynen över 
banker genom sin roll som kontakt -
punkt för och samordnare av de 
nationella tillsynsmyndigheternas 
arbete. Men EBA saknar befogenhet 
att fatta eller verkställa beslut om 
konvergens i tillsynen och lösa tvister 
mellan nationella tillsynsmyndigheter 
(se punkterna 44–55). Dessutom visade 
stresstesterna 2011 att EBA hade en 
begränsad roll i detta centrala tillsyns -
verktyg (se punkterna 56–64).
Konvergensen i tillsynen via 
tillsynskollegierna har för -
bättrats men är fortfarande 
begränsad
EBA:s roll i tillsynskollegierna 
har förbättrats men är 
fortfarande begränsad
44 
Myndigheten ska bidra till att främja 
och övervaka effektivitet, ändamåls -
enlighet och konsekvens i arbetet i till -
synskollegierna19. Sådana kollegier bör 
inrättas för alla finansiella koncerner 
med betydande gränsöverskridande 
verksamhet i EU och de bör träffas 
regelbundet och samordna tillsynsar -
betet i de behöriga nationella tillsyns -
myndigheterna på ett tillfredsställande 
sätt.45 
Att tillsynskollegier (nedan kallade 
kollegier ) inrättades var avgörande 
för ökad konvergens i tillsynen mel -
lan nationella tillsynsmyndigheter20. 
I lagstiftningen läggs ansvaret för den 
samlade tillsynen över bankgrupps-
organisationen och även samord -
ningen av kollegiet på hemlandets 
tillsynsorgan21.
46 
Kollegiernas viktigaste uppgifter är 
följande22:
 — Vara ett forum för 
informationsutbyte.
 — Fatta gemensamt beslut om 
gränsöverskridande bank-  
koncerners kapitalnivå.
 — Göra en gemensam 
riskbedömning.
 — Tillhandahålla en ram för tillsyns -
verksamhet i nödsituationer.
47 
EBA får delta i kollegierna där dess roll 
är att effektivisera informationsutby -
tet. Syftet är att främja konvergens och 
enhetlighet bland kollegierna i til l-
lämpningen av unionslagstiftningen 
och hjälpa dem att få bukt med den 
aktuella krisen och förhindra kriser 
i framtiden.19  Artikel 21 i EBA -förordningen.
20  Kollegierna inrättades genom 
EU-lagstiftningen i det om-  
arbetade kapitalkravs-
direktivet (CRD II) som blev 
tillämpligt den 31 decem-
ber 2010 (20 09/111/EG).
21  Övriga deltagare i kollegierna 
är behöriga myndigheter som 
ansvarar för tillsynen över 
dotterbolag till ett moder-
kreditinstitut inom EU eller ett 
finansiellt moderholding-
företag inom EU, behöriga 
myndigheter i ett värdland där 
betydande filialer är etable-  
rade, centralbanker vid behov 
och tredjeländers behöriga 
myndigheter vid behov.
22  EBA:s årsrapport 2011, figur 8, 
s. 29.
27 Iakttagelser
48 
EBA har bidragit till kollegiernas arbete 
på många sätt, bland annat följande:
 — EBA har utfärdat ett dokument om 
god praxis för att de gemensamma 
besluten ska få ett enhetligare 
innehåll och bli kompatibla.
 — EBA har gjort en undersökning om 
tillämpningen av riktlinjer om kol -
legiernas operativa funktionssätt 
och beslut om gränsöverskridande 
bankers kapitaltäckning23.
 — EBA har tagit fram handlings -
planer och gjort uppföljningar 
2011 och 2012 för att förbättra  
kollegiernas funktionssätt.
 — EBA har tillhandahållit ett verktyg 
för informationsutbyte i kollegier-
na via en it -plattform.
49 
Vidare visade genomgången av 
handlingar att EBA har gjort stora 
ansträngningar för att lösa tvister mel -
lan nationella tillsynsmyndigheter på 
informell väg (se punkt 55). EBA:s roll 
som kontaktpunkt i kollegierna har 
därmed förbättrat deras arbete. I slutet 
av 2013 hade EBA även hanterat ett 
antal medlingsärenden24. Men EBA:s 
inverkan på konvergens i tillsynen 
via kollegierna har varit begränsad 
eftersom den inte ansvarar för att 
organisera kollegierna (t.ex. bestämma 
dagordningen) och inte kan delta for -
mellt i beslutsfattandet.I vissa fall ägnade kollegierna 
för mycket tid åt att diskutera 
förfaranden i stället för att 
inrikta sig på risker
50 
Dokumentgranskningar och diskus -
sioner med de nationella tillsynsmyn -
digheterna visade att man vid mötena 
i kollegierna i flera fall ägnade mer tid 
åt att diskutera frågor om förfaran -
den i stället för att ha en meningsfull 
diskussion om risker. Till exempel 
informerade hemlandets tillsynsorgan 
deltagarna i kollegiet om de framsteg 
som deras banker hade gjort i EBA:s 
stresstester, men det förekom sällan en 
diskussion om resultaten. EBA har haft 
flera presentationer i kollegierna men 
hittills främst om operativa frågor. Man 
har dock gjort framsteg i kollegierna 
sedan 2011 och infört gemensamma 
riskbedömningar och gemensamma 
beslut över hela EU.
Informationsutbytet 
i kollegierna och doku-
mentationen har inte  
varit fullständiga
51 
Enligt lagstiftningen bör kollegierna 
agera utifrån skrivna avtal25. Doku -
mentgranskningen visade att EBA:s 
handlingar för kollegierna inte inne -
håller alla centrala dokument, t.ex. 
det obligatoriska skrivna avtalet om 
kollegiets funktionssätt. Ett av EBA:s 
viktigaste bidrag i kollegierna är att ge 
feedback om kollegiets funktionssätt 
till hemlandets tillsynsorgan26. I flera 
fall fanns det dock inga bevis på feed -
back från EBA i kollegiets handlingar. 
EBA har inget lämpligt dokumenthan -
teringssystem som gör det lättare att 
bevara kunskap.23  CEBS publicerade tidigare 
riktlinjer om kollegiernas 
operativa funktionssätt 
(riktlinje 34) och en gemensam 
bedömning av bankernas 
risker samt gemensamma 
beslut som fattats inom ett 
kollegium om gränsöver-
skridande bankers kapital-
täckning (riktlinje 39).
24  Uttalande från EBA:s 
ordförande vid utskottet för 
ekonomi och valutafrågor den 
30 september  2013.
25  Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/111/EG av 
den 16 september 2009 om 
ändring av direktiven 2006/48/
EG, 2006/49/EG och 2007/64/
EG vad gäller banker anslutna 
till centrala kreditinstitut, vissa 
frågor som gäller kapitalbasen, 
stora exponeringar, tillsyns-
praxis och krishantering.
26  EBA:s årsrapport 2011, figur 8, 
s. 29.
28 Iakttagelser
52 
EBA erbjuder de nationella tillsyns -
myndigheterna en it -plattform för 
informationsutbyte i kollegierna. Revi -
sionsrätten konstaterade att plattfor -
men används som ett dokumentarkiv -
system i stället för att användas aktivt 
av de nationella tillsynsorganen som 
underlag till pågående diskussioner 
om risker utanför kollegiernas möten 
varje år eller halvår. Sådana diskussio -
ner förekommer ofta bilateralt och inte 
via it -plattformarna. Med tanke på att 
det finns upp till 20 nationella tillsyns -
myndigheter i ett kollegium finns det 
risk för att viktig information inte når 
alla deltagare.
EBA:s medlarroll var begrän -
sad på grund av rättsliga 
hinder
53
 — Artikel 19.1 i EBA -förordningen 
(bindande medling): ”[…] Om en 
behörig myndighet har invänd -
ningar emot en annan medlems -
stats behöriga myndighets förfa -
rande, med avseende på innehållet 
i någon av dennas åtgärder eller 
på grund av att den avstått från att 
vidta åtgärder […] får myndighe -
ten på begäran av en eller flera av 
de berörda behöriga myndigheter -
na bistå dessa myndigheter med 
att nå fram till en överenskommel -
se […]. I sådana fall […] och där det 
på grundval av objektiva kriterier 
kan fastställas att det råder oenig -
het mellan behöriga myndigheter 
från olika medlemsstater, får myn -
digheten på eget initiativ27 bistå 
myndigheterna med att nå fram till 
en överenskommelse […].” — Artikel 31 i EBA -förordningen 
(icke -bindande medling): ”Myn -
digheten ska främja samordnade 
reaktioner från unionen, bland 
annat genom att […] c) genomföra 
icke -bindande medling efter begä -
ran av de behöriga myndigheterna 
eller på eget initiativ […].”
54 
EBA har en roll i att lösa tvister mel -
lan nationella tillsynsmyndigheter. 
Denna är dock begränsad eftersom 
EBA endast kan erbjuda bindande 
medling i begränsade fall där det finns 
en särskild rättslig bestämmelse28 och 
endast om de tvistande nationella 
tillsynsmyndigheterna begär det. Trots 
att det har funnits tecken på oenighet 
mellan vissa tillsynsmyndigheter, och 
trots att EBA har inrättat förfaranden 
för hantering av tvister, hade ingen 
nationell tillsynsmyndighet begärt 
bindande medling av EBA när gransk -
ningen genomfördes. I allmänhet ville 
de nationella tillsynsmyndigheterna 
hellre lösa tvister bilateralt, och en del 
uttryckte att de inte gärna ville föra 
upp tvisterna till EBA -nivå.
55 
Dokumentgranskningen visade dock 
att EBA har gjort stora ansträngningar 
för att lösa tvister mellan nationella 
tillsynsmyndigheter informellt utan att 
använda medlingsförfaranden. Sedan 
Europeiska revisionsrättens senaste 
besök har EBA dessutom inlett några 
fall av icke -bindande medling29 som en 
följd av sina utredningar av potentiella 
överträdelser av EU -lagstiftning.27  EBA:s befogenheter vad gäller 
bindande medling har utökats 
i det nya kapitalkravsdirektivet 
och den nya kapitalkravs-
förordningen (CRD IV/CRR). 
Men det måste fortfarande 
specifikt hänvisas till 
befogenheten ”eget initiativ” 
i den sekundärlagstiftning 
som ger mandatet om 
bindande medling.
28  Vid revisionsrättens revision 
planerades bindande medling 
endast i ett fåtal fall, bland 
annat när det gällde att fatta 
ett gemensamt beslut om 
utnämning av en ”betydande 
filial” och ett gemensamt 
beslut för att fastställa det krav 
på kapitalbas som krävs på 
gruppbasis eller enskilt.
29  Utöver den bindande 
medlingsroll som begärs 
enligt särskilda rättsliga 
bestämmelser, får EBA svara 
för en allmän samordnande 
roll via icke -bindande 
medling, antingen efter 
begäran av de behöriga 
myndigheterna eller på eget 
initiativ (artikel 31 i EBA - 
förordningen).
29 Iakttagelser
Tillsynsreform: EBA:s roll 
i stresstester
Problem med tillförlitlig-
heten i stresstester hos  
banker 2011
56 
Enligt EBA -förordningen får myndighe -
ten inleda och samordna stresstester 
inom hela unionen för att bedöma 
finansinstitutens förmåga att stå emot 
en ogynnsam marknadsutveckling, 
särskilt ”systemrisken”. EBA bör se till 
att enhetliga metoder tillämpas på 
nationell nivå för dessa tester och rikta 
en rekommendation till den behöriga 
myndigheten att åtgärda de problem 
som konstaterats vid stresstestet30.
57 
År 2011 genomförde EBA ett stresstest 
vid 91 banker31 i 21 EU -länder32. Målet 
var att bedöma EU -banksystemets 
motståndskraft och enskilda institutio -
ners betalningsförmåga33. Bankernas 
betalningsförmåga bedömdes i förhål -
lande till ett riktmärke som fastställts 
med hänvisning till kärnprimärkapita -
let34, som har bestämts till 5 % av de 
riskvägda tillgångarna. Stresstestet 
ledde även till att detaljerad informa -
tion om bankens data blev tillgänglig.EBA hade ett begränsat rättsligt 
mandat och inte tillräckligt med 
personal för att genomföra 
2011 års stresstest
58 
Själva stresstestet var en övning som 
gick nedifrån och upp. Europeiska 
kommissionen respektive ECB tog fram 
ett referensscenario35 och ett ogynn -
samt scenario36. Bankerna tillämpade 
det ogynnsamma scenariot och beräk -
nade själva resultatet. De nationella 
tillsynsmyndigheterna hade direkt -
kontakt med bankerna och gjorde den 
första kvalitetskontrollen av bankernas 
resultat. EBA:s roll bestod i att tillhan -
dahålla en metodram37 och samordna 
de nationella tillsynsmyndigheternas 
arbete och också att utföra konse -
kvenskontroller av bankernas upp -
gifter som lämnades av de nationella 
tillsynsmyndigheterna.
59 
EBA:s genomgång av uppgifter gjordes 
av tio utstationerade nationella ex -
perter och fem EBA -anställda. Kvali -
tetskontrollerna bidrog till att minska 
inkonsekvenser i uppgifterna. Men 
det omfattande testet (som omfat -
tade 91 banker), den begränsade tiden 
(fyra månader) och EBA:s begränsade 
mandat och rättsliga tillämpningsom -
råde (den bestämde inte scenarierna, 
beräknade inte resultaten och hade 
inget direkt tillträde till bankerna) 
gjorde att det blev svårt att göra 
detaljerade kontroller av bankernas 
uppgifter. Alla dessa faktorer påverka -
de den övergripande tillförlitligheten 
i stresstestresultaten.30  Artikel 21.2 i EBA - 
förordningen.
31  Resultat publicerades endast 
för 90 banker. På grund av 
oenighet om definitionen av 
kärnprimärkapitalet nekade 
en bank EBA tillstånd att 
publicera de resultat som EBA 
hade beräknat.
32  Övningen omfattade över 
65 % av de totala tillgångarna 
i EU:s banksystem och minst 
50 % av de nationella 
banksektorerna i varje 
EU-medlemsstat. Om 
merparten av bank-
tillgångarna i ett land 
innhades av bankkoncerner 
som är verksamma i en annan 
medlemsstat ingick ingen 
annan oberoende bank i testet 
eftersom landet fick tillräcklig 
täckning av att de konsoli-
derade tillgångarna inom 
dessa bankkoncerner ingick.
33  De stresstester som CEBS 
genomförde före 2011 
omfattades inte av revisionen.
34  Baselkommittén för 
banktillsyn, vars Basel III - 
regler utgör grunden för 
bankregleringen i världen, 
inriktar sig på kvoten för 
kärnprimärkapital (core Tier 1), 
som i huvudsak endast består 
av eget kapital och outdelade 
vinster.
35  Samförstånd vad gäller 
förväntan på ekonomins 
utveckling.
36  Det ogynnsamma scenariet 
fastställdes av ECB utifrån en 
överenskommen uppsättning 
risker i december 2010, med 
hjälp av kommissionens 
prognoser från hösten 2010 
som referens, Opening 
Statement Publication of the 
201 1 EU‑wide Stress Test Results , 
London 15  juli 2011.
37  Metodramen (51 sidor) 
innehöll testets huvuddrag 
(t.ex. omfattning, tidsplan och 
referensdatum) och de 
antaganden som gjorts till 
testet (t.ex. statisk 
balansräkning, nolltillväxt och 
konstant affärsmix) samt 
tekniska riktlinjer och 
definitioner (t.ex. olika 
komponenter i kapitalet, hur 
man ska hantera kurssäkrade 
positioner och vad som ska 
speglas i utvecklingen av 
vinster och förluster).
30 Iakttagelser
2011 års stresstester och exempel på påföljande nya kapitalbehov  
fram till utgången av 2013
Januari 2011: 1. EBA informerar om 2011 års stresstest.
15 juli 2011: EBA offentliggör resultaten av stresstestet av 90 banker38. Åtta banker (fem spanska, två grekiska 
och en österrikisk) faller utanför kapitaltröskeln på 5 %. Det totala kapitalunderskottet konstaterades vara 
2,5 miljarder  euro.
10 oktober 2011: Belgien, Frankrike och Luxemburg kommer överens om att omstrukturera Dexia och bevilja 
banken en finansieringsgaranti på upp till 90 miljarder euro. I stresstestet bedömdes Dexia vara en av de säk -
raste bankerna i Europa (den rankades som nummer 13 av 91).
Maj 2012: Bankia, den största innehavaren av fastighetstillgångar i Spanien, förstatligas och begär ett rädd -
ningspaket på 19 miljarder euro. Den reviderar även resultaträkningen för 2011 från en ursprunglig vinst på 
309 miljoner euro till en förlust på 4,3 miljarder euro. I stresstestet (ogynnsamt scenario) skulle Bankias kvot 
för kärnprimärkapital sjunka till 5,4 % vid utgången av 2012, vilket fortfarande är över den minimitröskel på 
5 % som krävs.
2012: De spanska myndigheterna beställer ett stresstest39 av 14 bankkoncerner som omfattar 90 % av det 
spanska banksystemet. I undersökningen görs uppskattningen att det totala kapitalet vid ett ogynnsamt 
scenario måste vara nära 60  miljarder  euro. Man uppskattar också att spanska banker under en treårsperiod 
tillsammans kommer att drabbas av kreditförluster på 270  miljarder  euro.
Början av 2013: SNS -banken (ett dotterbolag till SNS Reaal) förstatligas av den nederländska regeringen. 
Banken hade lidit stora förluster i sitt innehav av fast egendom, särskilt utomlands. I stresstestet 2011 var 
SNS -bankens primärkapitalkvot 8,4 %, vilket är en bra bit över den minimitröskel på 5 % som krävs, och skulle 
sjunka till 7 % i slutet av 2012.
Slutet av 2013: De två största bankerna i Slovenien, Slovenia-Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) och Nova 
Kreditna Banka Maribor (NKBM d.d.), genomgick en kvalitetsgranskning av tillgångar och ett stresstest40. Jäm -
fört med den bedömning som gjordes av EBA 2011, där inget kapitalunderskott konstaterades, ledde testet 
2013 till att den slovenska regeringen rekapitaliserade NLB d.d. med 1 551 miljoner euro och NKBM d.d. med 
870 miljoner euro.
38  En bank vägrade att ge tillstånd till alla uppgifter publicerades.
39  Genomfördes av Oliver Wyman, ett oberoende externt konsultföretag.
40  En heltäckande översyn gjordes av Oliver Wyman, Roger Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield och Colliers  
(se pressmeddelandet från Sloveniens centralbank den 12 december 2013).Ruta 1
31 Iakttagelser
60 
EBA:s stresstest var en beräkning 
av potentiellt kapitalunderskott. 
Stresstestet var ett av en rad tillsyns -
verktyg som används vid bedöm -
ning av enskilda institutionernas 
motståndskraft och den samlade 
motståndskraften i systemet41. Det 
omfattade inte en bedömning av kva -
liteten på bankernas tillgångar eller de 
underliggande säkerheterna och inte 
heller testades bankens likviditet.
61 
Av de skäl som anförs i punkterna 
59–60 kunde man vid stresstesterna 
inte identifiera problemen i vissa euro -
peiska banker som man senare tvinga -
des lösa ut (se ruta 1 ).
Rekapitaliseringen 2012 
bidrog till att förtroendet 
återställdes
62 
Stresstestet 2011 följdes 2012 av en 
rekapitalisering42. Målet var att stärka 
kapitalsituationen hos ett urval banker 
och på så sätt bygga upp en excep -
tionell och tillfällig kapitalbuffert. 
EBA krävde en ökning av kvoten för 
kärnprimärkapital43 till 9 % senast vid 
utgången av juni 201244.63 
EBA övervakade genomförandet av 
bankernas rekapitaliseringsplaner 
och gav ut en slutrapport den 3 okto -
ber 2012. På ett övergripande plan led -
de rekapitaliseringen till en ökning av 
bankernas kapitalsituation på mer än 
200  miljarder  euro. 27 banker med ett 
ursprungligt underskott hade lämnat 
in kapitalplaner och stärkt sin kapitalsi -
tuation med 116  miljarder  euro45. Reka -
pitaliseringen bidrog till att återställa 
förtroendet i banksektorn46.
64 
Det fanns ingen rekonstruktionsmeka -
nism eller finansiell skyddsmekanism 
för stresstesterna på EU -nivå som gav 
direkt stöd till bankerna. Det krävdes 
tillfälliga nationella lösningar för att 
tillföra banker kapital när det gällde 
de banker som senare bedömdes 
vara svaga och som inte kunde skaffa 
fram kapital på de finansiella mark -
naderna, vilket i sin tur satte tryck på 
de nationella regeringarnas budgetar. 
Situationen såg annorlunda ut i För -
enta staterna där det fanns finan -
siella skyddsmekanismer på plats före 
stresstesterna (se bilaga V ).41  EBA, Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test  
(översikt över EBA:s stresstest 
av EU -bankerna 2011), 
18 mars 2011. 
42  Den 26 oktober 2011 kom 
stats- och regeringscheferna 
i euroområdet överens om en 
rad omfattande åtgärder för 
att återställa förtroendet. En 
av dem var att genomföra 
rekapitalisering. Andra gällde 
skuldlättnad för Grekland och 
förstärkning av Europeiska 
finansiella stabiliserings-
faciliteten (EFSF).
43  Kärnprimärkapital i för-
hållande till riskvägda 
tillgångar.
44  EBA, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note  
(kapitalbuffertar som ett sätt 
att möta marknadens oro över 
statsskuldsexponeringar), 
8 december 2011.
45  EBA, Final report on the 
implementation of Capital Plans 
following the EBA’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence  (slutrapport om 
genomförandet av re-
kapitaliseringsplaner till följd 
av EBA:s rekommendation 
2011 om tillfälliga kapital-
buffertar som ska återställa 
förtroendet för marknaden), 
3 oktober 2012.
46  Sedan rekapitaliseringen av 
banker har MSCI Europe 
Financials aktieindex stadigt 
visat en uppåtgående trend.
32 Iakttagelser
Tillsynsreform: konsu -
mentskydd och centrala 
förvaltningssystem har 
ännu inte tagits fram
Minimala resurser och få 
medlemmar med rösträtt 
och fullständigt mandat 
i konsumentskydd
65 
Konsumentskydd kan definieras på föl -
jande sätt: bevarande av konsumenter -
nas intressen i fråga om kvalitet, pris 
och säkerhet, vanligtvis inom ramen 
för ett regelverk47. Inom finanssektorn 
handlar specifika konsumentskydds -
frågor om produktsäkerhet, öppenhet, 
fullständig och korrekt information, 
otillbörliga affärsmetoder, obestånd, 
återhållsamhet, medling och hantering 
av klagomål.
66 
Artikel 9.1 i EBA -förordningen: ”Myn -
digheten ska spela en ledande roll för 
att främja transparens, enkelhet och 
rättvisa på marknaden för finansiella 
produkter eller tjänster som riktar 
sig till konsumenter på hela den inre 
marknaden, bl.a. genom att
 — samla in uppgifter om, ana -
lysera och rapportera om 
konsumenttrender,
 — se över och samordna de behöriga 
myndigheternas initiativ för att 
öka konsumenternas förmåga att 
förstå finansiell information samt 
utbildningsinitiativ,
 — utveckla normer för utbildningen 
inom branschen, och
 — bidra till utvecklingen av gemen -
samma regler om utlämnande av 
uppgifter.Konsumentskyddet har inte 
tillräckliga resurser
67 
Som en följd av turbulensen i finans -
sektorn prioriterades konsument -
skyddet inte särskilt högt: under 
2011 och 2012 koncentrerade EBA sina 
insatser på att åtgärda systemrisker, 
vilket även prioriterades av nästan alla 
nationella och internationella tillsyns -
myndigheter. Endast få anställda ar -
betade med konsumentskydd. I slutet 
av februari 2013 t.ex. bestod enheten 
för konsumentskydd av endast två 
anställda. Tjänsten som enhetschef 
hade varit vakant i flera månader. 
Under 2011 förekom ingen diskussion 
om konsumentskyddsfrågor i tillsyns -
styrelsen; ordföranden noterade bara 
att konsumentfrågor borde lyftas 
fram på EBA:s lista över prioriteringar. 
År 2012 började EBA arbeta mer med 
konsumentskydd, vilket ledde till flera 
diskussioner i tillsynsstyrelsen och till 
publiceringen av ett antal dokument 
2013.
68 
Alla tre europeiska tillsynsmyndigheter 
(ESA)48 har konsumentskydd som ett 
mål. Det medför en viss överlappning 
eftersom konsumenter kan köpa för -
säkringar hos en bank eller ett försäk -
ringsbolag eller investeringsprodukter 
hos en bank eller ett investeringsföre -
tag. De europeiska tillsynsmyndighe -
terna är därför tvungna att samordna 
sitt arbete med konsumentskydd, 
vilket komplicerar styrningen när de 
måste fatta enhetliga beslut om skydd 
av konsumenträttigheter.47  Källa : QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48  EBA, Eiopa och Esma.
33 Iakttagelser
Få röstande medlemmar har 
fullständigt mandat vad gäller 
konsumentskydd
69 
Konsumentskyddet sköts på olika 
sätt i varje medlemsstat (se tabell 4 ). 
I många medlemsstater där ansvaret 
delas är de nationella tillsynsmyndig -
heternas konsumentskyddsmandat 
ganska begränsat eftersom de i första 
hand ansvarar för att garantera den 
övergripande finansiella stabilite -
ten och inte för att hantera specifika 
konsumentskyddsfrågor.70 
Utöver de nationella tillsynsmyndighe -
terna finns det 41 behöriga myndighe -
ter som har visst ansvar för att försvara 
konsumenternas intressen nationellt. 
De inhemska rutinerna för konsument -
skydd ser så olika ut att det är omöjligt 
för EBA att ha en enda kontaktpunkt 
i varje medlemsstat, vilket ytterligare 
försvårar hanteringen av detta område.
49  Artikel 40.5 i EBA -förordningen.Tabell 4De nationella tillsynsmyndigheternas konsumentskyddsmandat
Land
Belgien
Bulgarien
Tjeckien
Danmark
Tyskland
Estland
Irland
Grekland
Spanien
Frankrike
Italien
Cypern
Lettland
Litauen
Luxemburg
Ungern
Malta
Nederländerna
Österrike
Polen
Portugal 
Rumänien
Slovenien
Slovakien
Finland
Sverige
Storbritannien
Inget mandat X X
Delat mandat X X X X X X X X X X X X X X X X X
Ensam ansvarigt X X X X X X
Ingen info X X
Källa : EBA.
71 
När en punkt som ska diskuteras 
i tillsynsstyrelsen inte omfattas av 
mandatet för den nationella till -
synsmyndighet som har rösträtt får 
tillsynsmyndigheten ta med sig en 
företrädare (utan rösträtt) från den 
relevanta nationella myndigheten49. 
Under 2011 och 2012 var dock inga företrädare för nationella konsument -
skyddsmyndigheter närvarande vid 
tillsynsstyrelsens sammanträden när 
konsumentskyddsfrågor diskutera -
des (de personer som följde med de 
röstande medlemmarna arbetade an -
tingen för den nationella tillsynsmyn -
digheten eller för centralbanken).
34 Iakttagelser
EBA:s begränsade rättsliga 
mandat
72 
EBA:s handlingsutrymme, såsom det 
fastställs i artikel 1.2 i EBA -förordning -
en, omfattar inte direktiv som gäller 
konsumentskydd, med undantag av en 
liten del av betaltjänstdirektivet. Det 
första mandat som EBA har fått att ta 
fram tekniska standarder på området 
är direktivet om bostadslåneavtal, som 
antogs i februari 2014.
EBA måste införa centrala 
internsystem för att garan -
tera ett effektivt och ända -
målsenligt resultat
73 
Resultatindikatorer gör det möjligt att 
mäta vilka framsteg som görs med att 
uppnå en organisations mål. Resultat -
mätningssystem används vid EU -in-
stitutionerna och EU -byråerna, t.ex. 
i form av centrala resultatindikatorer 
som utvärderar nyckelverksamheter 
eller effekten av de verksamheter som 
institutionen eller byrån arbetar med.74 
Hittills har EBA inte infört ett hel -
täckande resultatmätningssystem 
för sin kärnverksamhet. Beroende 
på vilka verksamhetsområden det 
gäller kan olika centrala resultatin -
dikatorer fastställas50. Trots att EBA 
i sin fleråriga personalpolitikplan för 
2014–2016 ingående motiverar be -
hovet av mer resurser 2014 finns det 
inget dokument där mål och uppgifter 
på medellång sikt tydligt kopplas till 
rekryteringsbehov.
Tillsynsreform: EBA:s 
föränderliga roll
75 
I och med att en gemensam tillsyns -
mekanism har införts får ECB endast 
anta riktlinjer och rekommendationer 
och fatta beslut under iakttagande 
av och i enlighet med de bindande 
tekniska standarder för tillsyn och 
tekniska standarder för genomförande 
som tagits fram av EBA51.
76 
Efter införandet av en gemensam till -
synsmekanism kommer EBA:s roll när 
det handlar om att utarbeta lagstift -
ning i huvudsak att förbli densamma 
(se punkterna 14–15). Till exempel bör 
EBA fortsätta att utveckla och bidra 
till en konsekvent tillämpning av det 
enhetliga regelverket, som ska gälla 
för alla medlemsstater, och stärka 
konvergensen i tillsynspraxis i unionen 
i sin helhet52.50  Till exempel antal 
förfrågningar online som 
tagits emot och genomsnittlig 
tid för att besvara dem, antal 
svar som kommit in vid 
offentliga samråd och den tid 
det tog att analysera dem, 
antal punkter som lagts till på 
kollegiernas dagordningar per 
år, yrkesanställdas antal 
utbildningstimmar, procent-
andel av tillsynskollegier som 
aktivt använder it -plattformen 
för informationsutbyte m.m.
51  Artikel 4.3 i förordning (EU) nr 
1024/2013 (förordningen om 
en gemensam tillsyns-  
mekanism).
52  Skäl 4 i förordning (EU) 
nr 1022/2013.
35 Iakttagelser
77 
Men det finns områden där ansvarsför -
delningen mellan EBA och ECB är oklar:
 — EBA fortsätter att ansvara för att 
utveckla och hålla uppdaterad en 
europeisk handbok om tillsyn över 
finansiella institut i unionen i sin 
helhet, som beskriver bästa praxis 
för metoder och processer53. Men 
både EBA och ECB arbetar på ”till -
synshandböcker” och det framgår 
inte tydligt vad varje handbok ska 
täcka. Det finns risk för motstridiga 
eller otydliga regler/riktlinjer och 
också för dubbelarbete. Dessutom 
skulle det kunna skapa förvir -
ring om vilken handbok som ska 
gälla i vilken situation i de länder 
som ingår i den gemensamma 
tillsynsmekanismen.
 — EBA ansvarar för att ta initiativ till 
och samordna stresstester som 
omfattar hela EU, medan det är de 
behöriga myndigheternas ansvar 
att genomföra dem. Men det råder 
osäkerhet om vem som har det 
övergripande ansvaret för dem.
 — Enligt lagstiftningen bör ECB ha 
befogenhet att utveckla kontakter 
och ingå administrativa avtal med 
tillsynsmyndigheter och förvalt -
ningar i tredjeländer och med 
internationella organisationer utan 
att inkräkta på EBA:s roll54.78 
Enligt lagstiftningen ska ECB och de 
nationella behöriga myndigheterna 
i icke deltagande medlemsstater ingå 
ett samförståndsavtal som beskriver 
hur de ska samarbeta med varandra 
i utförandet av sina tillsynsuppgifter55. 
Dessa samförståndsavtal är mer ett bi -
lateralt samarbete mellan EU:s huvud -
sakliga banktillsynsmyndigheter än en 
fullvärdig samordning via EBA.
79 
EBA:s mandat, t.ex. med hänvisning 
till dess roll i tillsynskollegierna, skulle 
därmed kunna ifrågasättas om ECB 
kommer överens om tillsynspraxis 
med tillsynsorgan i de medlemsstater 
som inte deltar i den gemensamma 
tillsynsmekanismen.
80 
Vidare är EBA:s personal, såsom nämns 
i punkterna 10 och 67, beroende av 
personal från de nationella tillsyns -
myndigheterna (nationella experter 
eller stöd till specifika uppgifter 
under en kort tid) och även kontrakts-
anställda. När det gäller tjänster som 
innefattar politikutveckling rekryterar 
EBA främst från nationella tillsynsmyn -
digheter eller från bankvärlden. En 
praktisk utmaning när den gemensam -
ma tillsynsmekanismen ska utvecklas 
är behovet av att rekrytera personal 
till ECB (den gemensamma tillsyns -
mekanismen) och EBA. Båda kommer 
att konkurrera på samma arbetsmark -
nad. ECB planerar att rekrytera runt 
1 000 experter och EBA tänker mer 
än fördubbla sin personal från 94 till 
199 mellan 2012 och 2016.53  Artikel 1.5 a i i förordning (EU) 
nr 1022/2013.
54  Skäl 31 i förordningen om den 
gemensamma 
tillsynsmekanismen.
55  Artikel 3.1 i förordningen om 
den gemensamma 
tillsynsmekanismen.
36
 Slutsatser och 
rekommendationer
81 
Revisionsrätten bedömde att kom -
missionens reform av lagstiftningen 
för banksektorn och inrättandet av 
EBA samt arbetet med att införa det 
nya system för reglering och tillsyn 
av banksektorn som fastställdes 2011 
var ett viktigt första steg som reaktion 
på finanskrisen. Men revisionsrätten 
konstaterade att de nya rutinerna 
fungerade bristfälligt när det gällde 
den gränsöverskridande banktill-
synen, bedömningen av EU -bankers 
motståndskraft och främjandet av 
konsumentskydd på marknaden för 
finansiella produkter eller tjänster i EU. 
Revisionsrätten sammanfattar dessa 
brister nedan och lämnar ett antal re -
kommendationer som de politiker och 
institutioner som arbetar med åtgärder 
för reglering och tillsyn av finanssek -
torn bör överväga som en reaktion på 
finanskrisen.
82 
EBA har tillhandahållit de första de -
larna av ett nytt regelverk och ett nytt 
tillsynssystem för banksektorn med de 
resurser som finns och med begrän -
sade rättsliga befogenheter. EBA har 
därmed så långt det är möjligt uppnått 
målet att bidra till stabilitet på kort, 
medellång och lång sikt och till ett ef -
fektivt finansiellt system. När det gäller 
den nyligen inrättade gemensamma 
tillsynsmekanismen inom ECB måste 
roller och ansvarsområden klargöras 
närmare, särskilt mellan ECB, nationella 
tillsynsmyndigheter och EBA vad be -
träffar tillsynsuppgifter över hela EU.Lagstiftningsreform
83 
Kommissionen har i regel hållit tids -
fristerna när den har utarbetat förslag 
till lagstiftning för banksektorn. Men 
de snäva tidsfristerna, som beror på 
globala avtal i G20 och Baselkom -
mittén och förseningar i politiska 
förhandlingar, har gjort att externa 
intressenter fått mindre tid till att ge 
input via offentligt samråd. Vidare har 
det lett till att EBA fått korta tidsfrister 
för att utarbeta tekniska standarder 
och myndigheten har inte kunnat kom -
mentera mandaten och tidpunkten 
i lagstiftningsprocessen på ett syste -
matiskt sätt. Trots att många lagstift -
ningsförslag har lagts fram på senare 
år (och andra för närvarande håller på 
att beredas) har det inte gjorts någon 
sektorsövergripande bedömning av 
hela förslagspaketets effekter.
37 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Tillräckligt med tid bör ges för 
utarbetande av förslag och samråd 
och en sektorsövergripande 
konsekvensanalys bör övervägas
— Lagstiftaren skulle kunna ta hän -
syn till den tid det tar att utarbeta 
tekniska standarder, och kommis -
sionens lagstiftningsförslag bör 
ge EBA tillräckligt med tid för att 
utarbeta tekniska standarder. Av 
det skälet skulle EBA kunna bjudas 
in av lagstiftaren som observatör 
i lagstiftningsprocessen eller på 
annat sätt kunna kommentera 
lagstiftningsförslag som innehåller 
en tilltänkt roll för EBA
— Kommissionen och EBA bör följa 
sina egna riktlinjer för bästa praxis 
när det gäller den tid som externa 
intressenter ska få för att lämna 
synpunkter vid offentliga samråd.
— Kommissionen bör göra en sek -
torsövergripande analys av hela 
förslagspaketets effekter. Den 
bör överväga att anlita en extern 
utvärderare som har de sakkunska -
per som krävs för en sådan kom -
plex uppgift.
Utvecklingen på tillsyns -
området: konsekvenser för 
EBA:s tillsynsroll
84 
EBA har bidragit till att förbättra den 
gränsöverskridande tillsynen över 
banker genom sin roll som kontakt -
punkt och samordnare av de nationella 
tillsynsmyndigheternas arbete och 
genom sin lagstiftande roll i utarbe -
tandet av ett enhetligt regelverk och en gemensam tillsynshandbok. Men 
EBA saknar befogenhet och tillräckligt 
rättsligt mandat att fatta eller verkstäl -
la beslut om konvergens i tillsynen och 
lösa tvister mellan nationella tillsyns -
myndigheter. Det har lett till att EBA:s 
bidrag till konvergens i tillsynen har 
varit relativt begränsat.
Tillsynskollegier
85 
Tillsynskollegier finns för gränsöver -
skridande bankkoncerner  – dvs. för 
dem som har betydande dotterbolag 
eller filialer i olika medlemsstater. EBA 
har rätt att delta till fullo i kollegierna 
för att effektivisera informationsutby -
tet och främja konvergens och enhet -
lighet i tillämpningen av unionsrätten 
bland kollegierna. Men vid sammanträ -
dena i kollegierna har man ofta ägnat 
mer tid åt att diskutera frågor om 
förfaranden i stället för att ha en me -
ningsfull diskussion om risker. Det har 
lett till att EBA:s bidrag till konvergens 
i tillsynen via kollegierna har varit re -
lativt begränsat och att informations -
utbytet inte har varit det bästa. I den 
nya tillsynsstrukturen efter det att den 
gemensamma tillsynsmekanismen har 
inrättats kommer sammansättningen 
av och antalet kollegier att ändras. 
Men de kommer fortfarande att spela 
en viktig roll för de gränsöverskridan -
de banker som har betydande dotter -
bolag eller filialer i de medlemsstater 
som inte deltar.
38 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
EBA bör fortsätta att främja 
ökad ändamålsenlighet 
i tillsynskollegierna
— EBA bör ytterligare uppmuntra 
kollegierna att diskutera risker 
genom att t.ex. bedöma system -
risker, diskutera riskpaneler ( risk 
dashboards ) och stresstester m.m. 
I det sammanhanget bör EBA ga -
rantera ett nära internt samarbete 
mellan kollegiets tillsynsteam och 
riskanalysteamet.
— EBA bör för att underlätta för hem -
landets tillsynsorgans skull och 
för att kunna bibehålla sina egna 
kunskaper se till att hemlandets 
tillsynsorgan alltid får feedback 
och att denna alltid dokumenteras 
ordentligt.
— EBA bör aktivare främja kollegier -
nas användning av it -plattformar 
som ett forum för informationsut -
byte och inte som ett arkivsystem.
— EBA bör införa ett dokumenthan -
teringssystem för att lättare kunna 
bibehålla kunskaper och garantera 
att resultatet blir effektivt och 
ändamålsenligt på lång sikt.
Stresstester för banker
86 
EBA skulle underlätta och samordna 
stresstestet 2011 men hade varken 
den personal eller det mandat som 
krävs för att garantera ett tillförlitligt 
stresstest. Dessutom genomfördes 
stresstestet utan att det fanns någon finansiell skyddsmekanism på EU -nivå. 
Stresstestet 2011 var visserligen till 
hjälp när det gällde att påbörja rekapi -
taliseringen av många banker, men det 
har också visat hur begränsade sådana 
övningar är när de inte kombineras 
med en bedömning av kvaliteten på 
tillgångsportföljen.
Rekommendation 3
Ett tydligt och brett mandat och 
tillräckligt erfaren personal behövs 
för att bankernas stresstester ska bli 
tillförlitliga. Man bör inrätta effektiva 
rekonstruktionsmekanismer inom 
hela EU
— Den myndighet som ansvarar för 
att genomföra stresstester bör ha 
ett tydligt och brett mandat och 
även tillräckligt med erfaren per -
sonal för att garantera stresstester -
nas tillförlitlighet.
— EU:s politiker bör se till att det 
finns rekonstruktionsmekanismer 
och tillräckliga skyddsåtgärder 
som är anpassade till storleken och 
strukturen på den gränsöverskri -
dande bankverksamheten.
39 Slutsatser och rekommendationer
Konsumentskydd
87 
EBA har inte kunnat fullgöra sitt kon -
sumentskyddsmandat på grund av 
bristande resurser, rättsliga begräns -
ningar och det faktum att nationella 
konsumentskyddsmyndigheter inte är 
tillräckligt representerade i EBA:s be -
slutsprocess. Många av medlemmarna 
i tillsynsstyrelsen har endast ett be -
gränsat konsumentskyddsmandat eller 
inget mandat alls. Därmed finns det 
risk för att beslutsfattandet inte blir 
optimalt, inte bara i tillsynsstyrelsen 
utan också i ständiga kommittéer och 
undergrupper där medlemsstaterna är 
representerade.
88 
Att de tre europeiska tillsynsmyn -
digheterna alla har konsumentskydd 
som ett mål är en annan aspekt som 
måste beaktas. Det innebär en viss 
överlappning eftersom konsumenter 
kan köpa försäkringar på en bank eller 
på ett försäkringsbolag. De europe -
iska tillsynsmyndigheterna blir då 
tvungna att samordna sitt arbete med 
konsumentskydd och även besluts -
processen, vilket gör att styrningen av 
konsumentskyddsrättigheterna blir än 
mer komplex.
Rekommendation 4
Skärpta åtgärder behövs för att 
garantera konsumentskyddet  
i EU:s finanssektor
— Man bör fundera på hur adminis -
trativa resurser på EU -nivå kan 
användas effektivare och ända -
målsenligare för att främja konsu -
mentskydd i EU.Stödverksamhet
89 
En förutsättning för ändamålsenlig 
övervakning av resultatet är att ett 
resultatmätningssystem inrättas som 
exempelvis grundas på centrala resul -
tatindikatorer. EBA måste införa ett 
sådant system för att kunna garantera 
att övervakningen fungerar effektivt 
och ändamålsenligt.
Rekommendation 5
Ett resultatmätningssystem  
bör införas
— EBA bör inrätta ett resultatmät -
ningssystem för kärnverksamheten 
så att den ser hur väl den lyckas 
uppnå sina mål som organisation.
Den gemensamma 
tillsynsmekanismens 
konsekvenser
90 
I sin lagstiftande roll har EBA ett man -
dat att utveckla tekniska standarder 
och skulle på ett värdefullt sätt kunna 
använda sina expertkunskaper för att 
fortsätta med denna uppgift. Men 
man kan fråga sig vilken roll EBA ska 
ha i framtiden i tillsynen över banker 
eftersom den är begränsad till att 
samordna och underlätta de nationella 
tillsynsmyndigheternas arbete, och 
den saknar befogenhet att påtvinga 
dessa myndigheter särskilda beslut. 
Det leder till att det finns risk för osä -
kerhet beträffande roller och ansvars -
områden och för överlappning mellan 
EBA och ECB.
40 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 6
Roller och ansvarsområden måste 
klargöras för att bankunionen ska 
bli framgångsrik och banktillsynen 
ändamålsenlig
— Bankunionen förutsätter en tydlig 
fördelning av roller och ansvars -
områden mellan EBA, ECB och de 
nationella tillsynsmyndigheterna, 
både de inom och utanför den 
gemensamma tillsynsmekanismen. 
Rollerna och ansvarsområdena 
bör klargöras i lagstiftning eller 
samförståndsavtal mellan berörda 
institutioner/myndigheter.— Förfaranden bör utarbetas som 
garanterar nära och tätt samarbete 
och informationsutbyte mellan de 
olika organen. Man bör vara extra 
uppmärksam under övergångspe -
rioden innan den gemensamma 
tillsynsmekanismen har inrättats 
helt och hållet.
— Nära samarbete krävs mellan EBA, 
den gemensamma tillsynsmekanis -
men och andra nationella tillsyns -
myndigheter i EU som inte deltar 
i den gemensamma tillsynsmeka -
nismen och de rekonstruktionsme -
kanismer som omfattar hela EU.
Denna rapport antogs av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 
15 maj  2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

41
 Bilagor
Översikt över revisionsmetodenBilaga  I
Revisions-
mål
Revisions-
kriterier
Metoder
förinsamlingav bevisHar kommissionen hanterat 
införandet av de nya 
förordningarna väl?
— Rekommendationer från expertgrupper
— PMBOK (samlade kunskaper om 
projektledning)
— Fastställda tidsfrister i förvaltningsplanerna 
och i nivå 1-lagstiftningen
— Rättsliga krav i EBA-förordningen avseende 
följande:
/uniF6BD En central databas över registrerade 
finansinstitut.
/uniF6BD En stärkt europeiska mekanism för 
nationella insättningsgarantisystem
— Korrekt tillämpning av EU-regler i 
medlemsstaterna enligt bestämmelserna i respektive direktiv
— Konsekvensanalyser som gjorts enligt 
riktlinjerna
— Genomgång av förvaltningsplaner och 
planeringsdokument
— Granskning av samordningen med andra 
generaldirektorat
— Intervjuer med personal på 
nyckelpositioner
— Jämförelse mellan datum för faktskt 
offentliggörande och planerade datum och tidsfrister
— Kontroll av relevanta dokument— Granskning av kommissionens förfaranden— Genomgång av EBA:s arbetsprogram för 
2011 och 2012 
— Genomgång av 
tjänsteförteckning/rekryteringsplan
— Genomgång av lägesrapporter och årliga 
verksamhetsrapporter
— Intervjuer med personal på 
nyckelpositioner
— Genomgång av den aktuella förteckningen 
över tillsynskollegier 
— Genomgång av mötesprotokoll— Analys av förfaranden för informationsutbyte— Genomgång av offentliggjorda dokumentHar EBA:s roll i banktillsynen varit 
ändamålsenlig?Har kommissionen och EBA fullgjort sitt ansvar på ett tillfredsställande
sätt när det gällde att införa de nya rutinerna för reglering och tillsyn
av banksektorn och fungerar dessa rutiner väl?
— Rättsliga krav i EBA-förordningen avseende 
följande:
/uniF6BD Inrättande av tillsynskollegier och 
främjande av bästa praxis
/uniF6BD Medling/uniF6BD Samarbete med andra tillsynsmyndigheter/uniF6BD Informationsutbyte/uniF6BD Anordnande av stresstester
/uniF6BD Utveckling av tillsynsstandarder
/uniF6BD Utfärdande av riktlinjer och 
rekommendationer
/uniF6BD Konsumentskydd
— PMBOK (samlade kunskaper om 
projektledning)
— Rekryteringsplan och arbetsprogram— Resultatmätningssystem
42 Bilagor
Beskrivning av metoder för insamling av revisionsbevis
Förstudie
01 
Innan granskningsteamet inledde revisionen gjorde det en förstudie av kom -
missionens hantering av finanskrisen. GD Inre marknaden och tjänster är det 
generaldirektorat som ansvarar för kommissionens politiska svar på krisen 
i finanssektorn. Undersökningen byggde på en genomgång av centrala do -
kument, t.ex. tillämplig lagstiftning, årsrapporter och förvaltningsplaner och 
möten med personal på nyckelpositioner i olika enheter vid kommissionen, 
ECB, Europeiska systemrisknämnden och EBA.
Granskningsbesök vid kommissionen och EBA
02 
Granskningsteamet besökte GD Inre marknaden och tjänster tre gånger för 
att samla in revisionsbevis. Under besöken intervjuade revisorerna personal 
på nyckelpositioner i följande tio enheter vid generaldirektoratet:
 —Internrevisionsfunktionen.
 —Enhet 02, Politiken på området finansiella tjänster, kontakter med rådet.
 —Direktorat A, enhet A1, Personalfrågor och planering.
 —Direktorat B, enhet B2, Analys, effekter och utvärdering.
 —Direktorat B, enhet B3, Tillämpning av inremarknadslagstiftningen och 
Europaparlamentet.
 —Direktorat B, enhet B4, Internationella frågor.
 —Direktorat E, enhet E2, Tjänster mellan företag.
 —Direktorat F, enhet F2, Företagsstyrning och socialt ansvar.
 —Direktorat F, enhet F3, Bokföring och finansiell rapportering.
 —Direktorat H, enhet H1, Banker och finansiella konglomerat.Bilaga  I
43 Bilagor
03 
Utöver intervjuerna gjordes en dokumentgranskning av ett urval av nio lag -
stiftningsinitiativ (se bilaga IV ).
04 
Granskningsteamet besökte EBA två gånger. Utöver de tematiska enheterna 
och stödenheterna är EBA främst organiserad i två direktorat ”Tillsyn” och 
”Reglering”. Vid besöken anordnas totalt 22 tematiska möten1 med personal 
på nyckelpositioner (vissa teman diskuterades vid båda besöken).
05 
Revisorerna gjorde en dokumentgranskning av tillsynskollegiernas funktions -
sätt av ett urval av tolv banker. Dokumentation för tio banker valdes ut och 
granskades när det gällde stresstestet 2011 och rekapitaliseringen 2012.
Besök för att samla in fakta
06 
Förutom besöken vid GD Inre marknaden och tjänster och EBA samlade 
granskningsteamet in information och expertutlåtanden om bankreglering 
och banktillsyn på följande sätt:
a) Genom att besöka andra europeiska tillsynsmyndigheter (Eiopa 
och Esma), Europeiska systemrisknämnden, ECB och Europeiska 
bankförbundet.
b) Genom att besöka sex medlemsstater (Tjeckien, Frankrike, Tyskland, 
Spanien, Sverige och Storbritannien) för att samla in information. I regel 
besökte granskningsteamet den nationella tillsynsmyndigheten2 och 
bankförbundet under dessa tjänsteresor för att samla in fakta. I Spanien 
besöktes även FROB (fonden för ordnad omstrukturering av banker).1  EBA:s ledning, SCARA (ständig 
kommitté för redovisning, 
rapportering och revision), 
konsumentskydd, systemrisk, 
gemensam tillsynskultur, 
tillämpning av lagstiftning, 
it-system, personalresurser, 
Europeiska systemrisk-
nämnden, gemensam 
kommitté, medling, 
stresstester, tillsynskollegier, 
tekniska standarder och 
arbetsprogram.
2  I vissa länder är mer än en 
institution ansvarig för 
banktillsyn; t.ex. Tyskland: 
Bafin och Bundesbank, 
Sverige: Riksbanken och 
Finansinspektionen, 
Storbritannien: Bank of 
England och FSA.Bilaga  I
44 Bilagor Bilaga  Ic) Genom att besöka följande lagstiftare och tillsynsmyndigheter i två tredje -
länder – Förenta staterna och Kanada:
 —Amerikanska byrån för valutakontroll ( Office of the Comptroller of the 
Currency ).
 —Amerikanska bankförbundet ( American Bankers’ Association ).
 —Finansministeriet i Förenta staterna ( US Department of the Treasury ).
 —Amerikanska centralbankens råd (Washington).
 —Amerikanska centralbanken ( Federal Reserve Bank ), New York.
 —Kontor för tillsyningsmannen för finansinstitut  (Office of the Superintendent 
of Financial Institutions ), Kanada.
d) Genom att sammankalla en expertpanel för att diskutera de första gransk -
ningsiakttagelserna innan ett första utkast av den särskilda rapporten 
utarbetades.
45 Bilagor Bilaga  IIEBA:s behörighet och verksamhet
Unionens behörighetsområde 
enligt fördraget
(Artiklarna 26 och 114 
i EUF‑fördraget)  Artikel 26
”1. Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet 
med tillämpliga bestämmelser i fördragen.
2. Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och 
kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen.
3. Rådet ska genom beslut på förslag från kommissionen fastställa de riktlinjer och villkor som är nödvändiga för att 
säkerställa väl avvägda framsteg inom alla berörda sektorer.”
Artikel 114
”1.  Om inte annat föreskrivs i fördragen ska följande bestämmelser tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 
26. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört 
Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra 
författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.”
Myndighetens 
behörighetsområde
(Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1093/2010 av 
den 20 oktober 2010)Mål:
a)  Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt genom reglering och tillsyn på en sund, verkningsfull och enhetlig 
nivå.
b)  Säkerställa de finansiella marknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion.
c)  Stärka den internationella samordningen av tillsynen.
d)  Förebygga tillsynsarbitrage och främja likvärdiga konkurrensvillkor.
e)  Säkerställa att tagandet av kreditrisker och andra risker regleras och övervakas på lämpligt sätt.
f)  Stärka konsumentskyddet.
Uppgifter:
a)  Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn.
b)  Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter.
c)  Stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.
d)  Samarbeta nära med ESRB.
e)  Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter.
f)  Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde.
g)  Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.
h)  Främja skyddet av insättare och investerare.
i)  Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av 
systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, ge 
insättare och investerare en hög skyddsnivå i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling 
av fallerande finansinstitut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument.
j)  Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.
k)  Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen.
l)  När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från kommittén för europeiska banktillsynsmyn ‑
digheter (CEBS).
1 Europeiska systemrisknämnden .
46 Bilagor Bilaga  II
Organisation Tillsynsstyrelsen
Sammansättning: ordföranden, en företrädare för varje medlemsstat (ordföranden för den nationella tillsynsmyndighe ‑
ten), kommissionen, ECB, ESRB, Eiopa och Esma.
Förvaltningsstyrelsen
Sammansättning: ordföranden och sex andra ledamöter av tillsynsstyrelsen.
Ordföranden
Utses av tillsynsstyrelsen.
Verkställande direktören
Utses av tillsynsstyrelsen.
Överklagandenämnden
Gemensamt organ för de tre europeiska tillsynsmyndigheterna.
Extern revision
Europeiska revisionsrätten.
Myndighet som beviljar ansvarsfrihet
Europaparlamentet.
Medel till myndighetens 
förfogande 2013 (2012)2013 budget  (2012)
26,0  (20,7)  miljoner euro
varav
bidrag från unionen: 10,4 (8,3)  milj oner euro,  
medlemsstaternas bidrag: 15,2 (12,1)  miljoner euro,  
bidrag från observatörer: 0,3 miljoner euro.
Personalstyrka den 31 december 2013 (2012)
93 tillfälligt anställda ( 68),
13 kontraktsanställda ( 12),
19 utstationerade nationella experter ( 14).
Produkter och tjänster 2012 — Offentliga samråd hölls om 23 förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande, varav 16 om egna medel.
— Det första förslaget till tekniska standarder för kapitalkrav på centrala motparter inom förordningen om Europas 
marknadsinfrastrukturer presenterades för kommissionen.
— Sex riktlinjer, fyra diskussionsunderlag och fjorton samrådsdokument gavs ut.
— Sju yttranden överlämnades till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, tre kommentarer om redovisnings ‑
frågor överlämnades till IASB/IFRS‑stiftelsen och en kommentar om revisionsfrågor överlämnades till IAASB.
— Myndighetens rekommendation efter stresstester i  juli 2011 inom hela unionen och rekommendationen i  december 
2011 om rekapitalisering som skulle genomföras före den 30 juni 2012 (tillsyn över bankers kapitalplaner, offentlig ‑
görande av enskilda uppgifter om kapitalställning för 61 banker) följdes upp.
2 Nationell tillsynsmyndighet.
3 Europeiska centralbanken.
4 Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten.
5 Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.
47 Bilagor Bilaga  II
— Myndigheterna arbetade med tillsynskollegierna för att göra deras övervakningsrutiner konsekventare, förbättra 
samordningen av verksamheter och formulera gemensamma beslut om tillsynskrav, med särskild inriktning på de 
40 största bankerna med gränsöverskridande verksamhet inom EU.
— Deltagande i 116 sammanträden och aktiviteter med kollegierna.
— Myndigheten utarbetade en krishanteringshandbok om hanteringen av nödsituationer som behandlar informa ‑
tionsutbytet med kollegier och myndigheten vid nödsituationer.
— Ett dokument med god praxis om enhetlighet när det gäller innehåll i och formulering av gemensamma beslut 
utarbetades.
— Ett antal expertrapporter har getts ut (t.ex. en rapport om översynen av tillsynsramen för lån till små och medel ‑
stora företag, en rapport om övervakningen av Basel III/kapitalkravsdirektiv IV, en rapport om uppföljning för att 
bedöma de upplysningar banker lämnade som svar på kraven enligt tredje pelaren i kapitalkravsdirektivet och en 
rapport om hur kollegierna fungerar och genomförandet av handlingsplaner för kollegierna etc.).
— Riskanalyser, riskbedömningar och riskövervakning gjordes, riskrapporter överlämnades till många olika intressen ‑
ter (däribland en årlig rapport till Europaparlamentet, halvårsrapporter, kvartalsvisa uppdateringar och rapporter 
samt veckovisa rapporter om likviditet och finansieringsvillkor för europeiska banker), infrastrukturen för riskbe ‑
dömning och riskanalys förbättrades och interna och externa data undersöktes.
— Myndigheten gav input och bidrag till översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn, i enlighet med 
artikel 81 i EBA‑förordningen, tillsammans med Esma och Eiopa (kvantitativa och kvalitativa data och en självbe ‑
dömning som överlämnades till kommissionen).
— Myndigheten bidrog till Internationella valutafondens program för granskning av EU:s finanssektor.
— Arbete om Euribor och frågor om riktvärden utfördes tillsammans med Esma, som ledde till rekommendationer till 
Euribor‑EBF och nationella myndigheter och arbete med principer för att fastställa riktvärden.
— Enkäter gjordes vid behöriga nationella myndigheter om nationella bestämmelser för yrkesansvarsförsäkringar och 
när det gäller ansvarsfull utlåning och behandlingen av låntagare med betalningssvårigheter och Consumer Trends 
Report  2012 publicerades.
— En dag för konsumentskydd anordnades i oktober 2012.
— En ständig kommitté om konsumentskydd och finansiella innovationer (SCConFin) inrättades, med undergrupper 
som arbetar med ansvarsfull utlåning och hantering av obetalda skulder, börshandlade fonder och CFD‑kontrakt.
— 13 seminarier för personal från myndigheten och nationella tillsynsmyndigheter anordnades och samordnades.
— En uppsättning nyckelresultatindikatorer för finansområdet fastställdes och rapporteras regelbundet till EBA:s styrelse.
— Det integrerade e‑HR‑systemet (Allegro) vidareutvecklades för att ge EBA en effektiv och transparent arbetsmiljö.
— Tillsynsstyrelsen sammanträdde elva gånger (sju fysiska sammanträden och fyra telefonkonferenser) och styrelsen 
sammanträdde åtta gånger (sex fysiska sammanträden och två telefonkonferenser)
— Cirka 180 möten har hållits av EBA:s internationella kommittéer/grupper/expertgrupper/paneler.
Källa:  Uppgifter från myndigheten.
48 Bilagor Bilaga  IIIExpertpanel
 —Dirk Cupei, European Forum of Deposit Insurers  (europeiskt forum för insätt -
ningsgarantigivare) och förening för tyska banker.
 —Farid Aliyev, Europeiska konsumentorganisationen.
 —Karel Lannoo, Centre for European Policy Studies  (centrum för 
Europastudier).
 —Nicolas Véron, Bruegelinstitutet och Peterson Institute for International 
Economics.
 —Peter Nyberg, Åbo Akademi, Finland.
 —Eva Hüpkes, rådet för finansiell stabilitet.
49 Bilagor Bilaga  IVLagstiftningsinitiativ som valts ut för granskning
Andra kapitalkravsdirektivet (CRD II): Europaparlamentets och rådets direktiv 
2009/111/EG av den 16 september 2009.
Tredje kapitalkravsdirektivet (CRD III): Europaparlamentets och rådets direktiv 
(2010/76/EU av den 24 november 2010.
Fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV): Europaparlamentets och rådets di -
rektiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet 
i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om 
ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG 
och 2006/49/EG.
Kapitalkravsförordningen (CRR): Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och 
värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012.
Krishanteringsram: förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om 
inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut 
och värdepappersföretag.
Insättningsgarantisystem: förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv 
2009/14/EG av den 11 mars 2009.
Direktivet om finansiella konglomerat: Europaparlamentets och rådets direk -
tiv 2011/89/EU av den 16 november 2011.
Översyn av direktiven om redovisningsstandarder: förslag till Europaparla -
mentets och rådets direktiv av den 25 november 2011.
Översyn av insynsdirektivet: förslag till Europaparlamentets och rådets direk -
tiv av den 25 oktober 2011, KOM(2011) 683 slutlig.
50 Bilagor Bilaga  VRekonstruktionsmekanismer och insättningsgaranti  
i Förenta staterna och Kanada
Amerikanska rekonstruktionsmekanismer
Det amerikanska rekonstruktionssystemet för banker förvaltas av Federal De ‑
posit Insurance Corporation  (FDIC), som är en federal byrå. Under den senaste 
krisen har den rekonstruerat nära 500 banker, också relativt stora sådana som 
Washington Mutual.
Med Dodd -Frank -rättsakten från 2010 utökades FDIC:s rekonstruktions-  
myndighet till att även omfatta systemviktiga bankholdingbolag, dotter-  
bolag till FDIC -försäkrade institutioner och finansinstitut som inte är banker, 
t.ex. försäkringsbolag.
Enligt Dodd -Frank -rättsakten ska varje systemviktigt finansinstitut till FDIC 
och Fed regelbundet överlämna en rekonstruktionsplan som behandlar fö -
retagets planer för snabb och ordnad rekonstruktion enligt den amerikanska 
konkurslagstiftningen.
Räddningsprogram för osäkra tillgångar (Tarp)1 
År 2009 genomförde de amerikanska tillsynsorganen2 ett stresstest för att 
avgöra om de största amerikanska finansinstituten hade tillräckliga kapi -
talbuffertar för att klara recessionen och turbulensen på den finansiella 
marknaden. Finansinstitut med tillgångar på mer än 100 miljarder US -dollar 
var tvungna att göra testet. De 19 bankorganisationer som ingick i testet 
utgjorde kärnan av det amerikanska banksystemet, som grovt sett represen -
terar två tredjedelar av amerikanska bankholdingsföretags sammanlagda 
tillgångar. Tio av de 19 banker som testades konstaterades ha brist på kapital. 
Utifrån det ogynnsamma scenario som gällde åren 2009  och  2010 identifie -
rade stress-testet ett totalt kapitalunderskott på cirka 74,6 miljarder US -dollar 
vid dessa tio finansinstitut.
Tarp fungerade som en mekanism för finansiellt skydd. Det var ett ameri -
kanskt statligt program för investeringar, lån och garantier för tillgångar och 
köp i och från en rad finansinstitut för att stärka finanssektorn. Den ameri -
kanska regeringen gjorde kapital tillgängligt direkt via Tarps kapitalstödspro -
gram till de institut som visade sig ha kapitalunderskott i stresstestresultaten. 
Rekapitaliseringen av alla större finansinstitut återställde investerarnas förtro -
ende och gjorde att enskilda finansinstitut kunde skaffa fram tillräckligt med 
kapital på de privata marknaderna. Nio3 av de tio banker som konstaterades 
ha otillräckligt kapital i stresstestet kunde också hitta tillräckligt med kapital 
på marknaderna och behövde därför inte ytterligare finansiering via Tarp.1  Detta avsnitt avser den del av 
Tarp som påverkade stora 
institut: stresstestet (SCAP) och 
kapitalstödsprogrammet (CAP).
2  Styrelsen för Fed, Office of the 
Comptroller of the Currency 
och Federal Deposit Insurance 
Corporation. New Yorks Fed 
deltog mycket aktivt 
i stresstesterna, med cirka 
200 anställda.
3  Står för 98 % av det 
identifierade kapital-  
underskottet.
51 Bilagor Bilaga  VKanadas rekonstruktionsmekanism
Kanadas Deposit Insurance Corporation  (CDIC) garanterar sina medlemsorgans 
insättningar och är Kanadas bankrekonstruktionsmyndighet. Bidragen för 
insättningsgarantisystemet betalas regelbundet av banker enligt en riskbase -
rad metod (bankers balansräkningsrisk).
52 Bilagor
En ram för återhämtning och rekonstruktion av banker
Rådet för finansiell stabilitet (FSB)1 offentliggjorde ett dokument om grund -
drag för effektiva rekonstruktionssystem för finansinstitut i oktober 2011. Här 
beskrivs de huvudelement som FSB anser krävs för ett effektivt rekonstruk -
tionssystem. FSB anger att rekonstruktionsmyndigheter kan decentraliseras 
men att de i så fall måste ha ett nära samarbete och överenskommelser. Vi -
dare bör ett rekonstruktionssystem ha ett tydligt mandat, göra att beslut kan 
fattas snabbt och vara tydligt och transparent gentemot deltagande banker.
Grunddrag för effektiva rekonstruktionssystem  
för finansinstitut
Rekonstruktionsmyndighet
Varje jurisdiktion bör utse en eller flera administrativa myndigheter som 
ansvarar för att utöva rekonstruktionsbefogenheter över firmor som omfat -
tas av rekonstruktionssystemet (”rekonstruktionsmyndighet”). I de fall då 
det finns flera olika rekonstruktionsmyndigheter inom en jurisdiktion bör 
deras respektive mandat, roller och ansvarsområden tydligt definieras och 
samordnas.
I de fall då olika rekonstruktionsmyndigheter ansvarar för att rekonstruera 
enheter i samma koncern inom en enda jurisdiktion bör man inom rekon -
struktionssystemet i denna jurisdiktion utse en ledande myndighet som 
samordnar rekonstruktionen av de rättsliga enheterna i den jurisdiktionen.
Rekonstruktionsmyndigheten bör ha det operativa oberoende som är fören -
ligt med dess lagstadgade ansvarsområde, tillämpa öppna processer, ha god 
styrning och tillräckliga resurser samt iaktta de stränga mekanismerna för 
utvärdering och redovisningsskyldighet när den bedömer hur effektiva re -
konstruktionsåtgärderna är. Den bör ha de expertkunskaper, de resurser och 
den operativa kapacitet som krävs för att genomföra rekonstruktionsåtgärder 
när det gäller stora och komplexa firmor.
Rekonstruktionsbefogenheter
Rekonstruktionssystemet bör sörja för att firmor träder i rekonstruktion i tid, 
innan de är insolventa och innan hela kapitalbasen har förbrukats.1  FSB är ett internationellt organ 
som övervakar och lämnar 
rekommendationer om det 
globala finansiella systemet. 
Det inrättades efter G20-
toppmötet i London i april 
2009 och ersatte forumet för 
finansiell stabilitet (FSF). Rådet 
innefattar alla större 
ekonomier i  G20 , FSF.
medlemmar och Europeiska 
kommissionen. Det har sitt 
säte i Basel i Schweiz.Bilaga  VI
53 Bilagor
Finansiering av firmor under rekonstruktion
Jurisdiktioner bör ha en privatfinansierad insättningsgaranti eller rekonstruk -
tionsmedel eller en finansieringsmekanism för återvinning i efterhand från 
branschen av kostnaderna för den tillfälliga finansiering som getts för att 
underlätta firmans rekonstruktion.
Källa : Rådet för finansiell stabilitet: Key attributes of effective resolution regimes for financial institutions  
(grunddrag för effektiva rekonstruktionssystem för finansinstitut), oktober 2011.Bilaga  VI
54 Bilagor
Bibliografi
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law 
[vol. 25: 1], s. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in 
the EU,  European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (mars 2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’),  IADI:s andra årliga forskningskonferens, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C. och en personalgrupp från IMF, A Banking Union for the Euro 
Area,  IMF, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centre for European Policy Studies, kommentar från CEPS, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA, 
Academy of European Law (Europeiska rättsakademin), 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centre for European Policy Studies, 
kommentar från CEPS, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centre for Euro -
pean Policy Studies, kommentar från CEPS, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.Bilaga  VII
55 Bilagor
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s 
Banking Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations (kungliga 
institutet för internationella förbindelser), 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union,  BRUEGEL, 2013.
”A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, IMF, 2013.
”Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, 
Tysklands råd för ekonomiska experter, årsrapport 2012/13, 2013.
”Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”, 
rådet för finansiell stabilitet, 2011.Bilaga  VII
56
Sammanfattning
V
Kommissionen noterar att EBA inte har till uppgift 
att utöva direkt tillsyn över finansinstitut i EU. EBA 
inrättades för att förbättra den inre marknadens 
funktion, särskilt genom att säkerställa en hög grad 
av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn. 
Myndigheten bör skydda allmänna intressen, såsom 
det finansiella systemets stabilitet, marknadernas 
och de finansiella produkternas transparens och 
skyddet av insättare och investerare. Den bör också 
förebygga tillsynsarbitrage och säkerställa likvär -
diga förutsättningar samt stärka den internationella 
samordningen av tillsynsmyndigheter till gagn för 
ekonomin som helhet.
VI
Kommissionen konstaterar att EBA har haft ett 
tydligt mandat och en tydlig befogenhet att fatta 
bindande beslut för att öka konvergensen i till -
synen, särskilt i fråga om bindande medling och 
utredningar av påstådda överträdelser av EU -rätten.
VIII
Kommissionen noterar att de olika aktörernas roller 
och ansvarsområden anges tydligt i den underlig -
gande lagstiftningen. Förtydliganden kan dock vara 
lämpliga på vissa områden.
Inledning
15
Kommissionen anser att såväl EBA:s som ECB:s roll 
anges tydligt i de relevanta förordningarna. I både 
förordningen om inrättande av en gemensam 
tillsynsmekanism (SSM) (skälen 31 och 32) och den 
ändrade EBA -förordningen (skäl 4) betonas att 
inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanis -
men (SSM) inte ska äventyra EBA:s roll och ansvars -
områden. På vissa områden (t.ex. stresstestning och 
tillsynshandböcker) kommer det att vara särskilt 
viktigt med nära samarbete mellan myndigheten 
och ECB.Kommissionens  
svar
Iakttagelser
25
Kommissionen konstaterar att man sedan 2010 har 
föreslagit omkring 30 olika uppsättningar regler för 
att se till att alla finansiella aktörer, produkter och 
marknader omfattas av lämplig reglering och effek -
tiv tillsyn. Kommissionen har därmed föreslagit all 
den huvudlagstiftning som rör G20-åtaganden och 
andra förpliktelser. Dessa bestämmelser utgör den 
grundläggande ramen för alla 28 EU -medlemsstater 
och understöder en väl fungerande inre marknad 
för finansiella tjänster.
33
Kommissionen är medveten om att såväl kommis -
sionen som EBA i vissa fall har varit tvungna att 
genomföra offentliga samråd på mycket kort tid, 
vilket dock berodde på att ärendena var särskilt 
brådskande. Det har ibland varit nödvändigt att res -
pektera tidsfrister som bland annat hade fastställts 
genom G20-åtgandena, vilket ledde till ovanligt 
korta samrådsperioder.
34
Kommissionen förbereder för närvarande en över -
gripande analys av de åtgärder som vidtagits.
Konsekvensanalyser baseras på antaganden om 
framtiden. När krisen bröt ut var det svårt att sär -
skilja tillsynseffekterna från andra viktiga faktorer, 
inbegripet de direkta konsekvenserna av finanskri -
sen (t.ex. ökad riskaversion, osäkra marknadsvillkor, 
extraordinära penningpolitiska åtgärder och låga 
räntor). Det fanns ingen tydlig kontrafaktisk bak -
grund för att man skulle kunna bedöma de för -
väntade effekterna. De marknadsvillkor som rådde 
före krisen kan inte användas som kontrafaktisk 
bakgrund eftersom de flesta delar i den finansiella 
reformen syftar till att undvika just upprepade 
starka konjunktursvängningar.
Kommissionens svar 57
Standarder på följande områden avses:
 — Informationsutbyte mellan hem- respektive 
värdmedlemsstaters tillsynsmyndigheter i enlig -
het med artikel 50 i direktiv 2013/36/EU.
 — Etableringsunderrättelse i enlighet med artik -
larna 35, 36 och 39 i direktiv 2013/36/EU.
 — Gemensamma beslut om kapital- och likviditets -
krav som ska fattas av kollegiemedlemmarna 
i enlighet med artikel 113 i direktiv 2013/36/EU.
 — Tillsynskollegiernas funktionssätt i enlighet 
med artikel 116 i direktiv 2013/36/EU.
50
Varje år offentliggör EBA en rapport. I denna fast -
ställs svagheter och förbättringar när det gäller 
tillsynskollegiernas funktionssätt.
68
Ett allt större konsumentskyddsarbete utvecklas 
gemensamt av de europeiska tillsynsmyndigheterna 
inom ramen för den gemensamma kommittén. 
Den så kallade jämförelsetekniken har exempelvis 
använts vid hantering av klagomål för att se till att 
liknande bestämmelser tillämpas inom alla tre sek -
torer (bank, värdepapper och försäkringar) samti -
digt som hänsyn tas till sektorsspecifika skillnader.
72
Kommissionen noterar att konsument- och investe -
rarskyddet är en av de europeiska tillsynsmyndig -
heternas stadgeenliga uppgifter. Myndigheterna 
har fortfarande ett begränsat utrymme att fatta 
rättsligt bindande beslut för att förbjuda vissa pro -
dukter/aktiviteter (se artikel 9.5 i EBA -förordningen), 
men de har dock fler befogenheter.Dessutom baserades reformerna på en tydlig, över -
gripande strategi och internationella åtaganden 
(inom G20). Under hela processen strävade kom -
missionen efter att utveckla bestämmelserna på ett 
följdriktigt sätt och att kontrollera deras enhetlig -
het. De flesta lagstiftningsförslag har därför åtföljts 
av enskilda konsekvensbedömningar. Merparten 
lagstiftningsakter som antagits som ett reglerings -
mässigt svar på krisen inbegriper (ibland flera) 
översynsklausuler för att omvärdera effekten vid 
olika skeden.
41
EBA inrättades för att förbättra den inre markna -
dens funktion, särskilt genom att säkerställa en 
hög grad av effektiv och konsekvent reglering och 
tillsyn. Myndigheten bör skydda allmänna intressen, 
såsom det finansiella systemets stabilitet, markna -
dernas och de finansiella produkternas transparens 
och skyddet av insättare och investerare. Den bör 
också förebygga tillsynsarbitrage och säkerställa 
likvärdiga förutsättningar samt stärka den interna -
tionella samordningen av tillsynsmyndigheter till 
gagn för ekonomin som helhet.
49
Kommissionen konstaterar att EBA:s roll i tillsyns -
kollegierna faktiskt är begränsad men betonar 
följande:
 — Tillsynskollegiernas funktion har förbättrats se -
dan 2011 (se EBA:s årliga granskning av tillsyns -
kollegiernas funktionssätt).
 — Till följd av antagandet av SSM -paketet har 
EBA också rätt att sammankalla till möten inom 
kollegiet.
 — Antagandet av flera tekniska standarder som 
EBA utarbetat förväntas ske under 2014. Ge -
nomförandet av dessa standarder kommer i stor 
utsträckning att bidra till harmonisering av 
tillsynskollegiernas förfaranden.
Kommissionens svar 58
Rekommendation 1 – Andra 
strecksatsen
Kommissionen godtar och konstaterar att kommissi -
onen strikt följer sina egna riktlinjer för bästa praxis 
när det gäller längden på offentliga samråd, såvida 
undantag inte är motiverade i krissituationer.
Rekommendation 1 – Tredje 
strecksatsen
Kommissionen godtar och konstaterar att det för 
närvarande görs en sektorsövergripande analys av 
åtgärderna i regleringspaketet.
84
På grund av den omfattande regleringsplanen 
har EBA fokuserat på denna del i sitt arbete, vilket 
inverkat negativt på EBA:s mandat när det gäller 
att stärka konvergensen i tillsynen. Kommissionen 
förväntar sig att detta kommer att förändras på 
medellång sikt. Kommissionen konstaterar även 
att EBA har såväl befogenheten som det rättsliga 
mandatet när det gäller att stärka konvergen -
sen i tillsynen och lösa tvister mellan nationella 
tillsynsmyndigheter.
Rekommendation 3 – Första 
strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
konstaterar att EBA:s roll i stresstester har stärkts 
som en del av det övergripande SSM -paketet.
Rekommendation 3 – Andra 
strecksatsen
Kommissionen godtar och vill lyfta fram det nyligen 
överenskomna direktivet om inrättande av en ram 
för återhämtning och rekonstruktion av kreditinsti -
tut och värdepappersföretag vilket öppnar för en 
europeisk rekonstruktionsram. På politiskt håll har 
man enats om en gemensam rekonstruktionsmeka -
nism (SRM), inbegripet en gemensam rekonstruk -
tionsnämnd och en gemensam rekonstruktionsfond 
för euroområdet, som dock ännu inte har antagits 
rent formellt. Samtidigt kommer det att föras dis -
kussioner om utformningen av en eller flera poten -
tiella skyddsmekanismer inom ramen för SRM.EBA har exempelvis rätt att utfärda riktlinjer på eget 
initiativ i enlighet med artikel 16 i EBA -förordningen 
och behöver inte något specifikt bemyndigande 
genom sektorslagstiftningen.
79
Kommissionen anser att EBA:s roll och mandat 
anges tydligt i inrättandeförordningen och att 
dessa inte kan ifrågasättas genom ett samförstånds -
avtal som ingås mellan ECB och myndigheter i de 
medlemsstater som inte deltar.
Slutsatser och rekommendationer
82
Målet med att genomföra en fullt fungerande ban -
kunion äventyrar inte själva existensen av EBA, som 
spelar en viktig roll när det gäller att bevara den 
inre marknaden.
83
Kommissionen gör för närvarande en sektors-
övergripande analys där man mäter effekterna av 
den regleringsplan som upprättats som svar på 
finanskrisen.
Rekommendation 1 – Första 
strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen att ge 
EBA tillräckligt med tid för att utarbeta tekniska 
standarder och noterar att följande delar redan har 
genomförts: Enligt lagstiftningsförslaget är kom -
missionen skyldig att föreskriva tidsfrister för nya 
behörigheter för tekniska standarder vilka har sam -
band med ikraftträdandet av den grundläggande 
akten i fråga (generellt sett tolv men minst sex 
månader). Det är viktigt att komma ihåg att tidsfris -
terna i slutändan fastställs av medlagstiftarna. Den 
övriga delen av rekommendationen vänder sig till 
parlamentet och rådet.
Kommissionens svar 59
Dessutom innehåller SSM -förordningen (skäl 31) ett 
tydligt krav på att ECB ska samarbeta med de euro -
peiska tillsynsmyndigheterna.
Rekommendation 6  – Första 
strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
noterar att nämnda aktörers roller anges tydligt 
i den underliggande lagstiftningen. Det behövs 
dock större klarhet i detaljerna kring deras samar -
bete och själva genomförandet. SSM -förordningen 
öppnar dock för att samförståndsavtal ingås mellan 
exempelvis ECB och nationella tillsynsmyndigheter 
från de medlemsstater som inte deltar.
Rekommendation 6  – Andra 
strecksatsen
Kommissionen godtar och noterar att ECB redan har 
antagit ett beslut om samarbetet och den arbets -
mässiga samordningen mellan ECB och de natio -
nella tillsynsmyndigheterna.
Rekommendation 6  – Tredje 
strecksatsen
Kommissionen godtar och noterar att detta krav 
återspeglas i SSM -förordningen (skäl 31).87
Kommissionen godtar och konstaterar att konsu -
ment- och investerarskyddet är en av EBA:s stad -
geenliga uppgifter. Myndigheterna har fortfarande 
ett begränsat utrymme att fatta rättsligt bindande 
beslut för att förbjuda vissa produkter/aktiviteter 
(se artikel 9.5 i EBA -förordningen), men de har dock 
fler befogenheter.
88
Enligt kommissionen skulle de europeiska till -
synsmyndigheternas gemensamma kommitté 
kunna utnyttjas mer på konsumentskyddsområ -
det. Även om detta medför vissa problem säker -
ställer det samordning och ökar enhetligheten 
i konsumentskyddet.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
noterar att upprättandet av och de regelbundna 
sammanträdena inom den gemensamma kom -
mittén har underlättat och främjat åsiktsutbytet 
inom olika sektorer i konsumentskyddsfrågor. Den 
gemensamma kommittén bör spela en nyckelroll 
på detta område. Konsumentskyddet har även stått 
i centrum för flera lagstiftningsförslag som kommis -
sionen nyligen lagt fram (t.ex. bankkontoförslaget, 
förslaget om paketerade investeringsprodukter 
och förslaget om försäkringsförmedling). Direktivet 
om bostadslåneavtal har nyligen antagits, och en 
politisk överenskommelse har nåtts i fråga om det 
andra MiFID -direktivet.
90
I den ändrade EBA -förordningen (skäl 4) och 
SSM -förordningen (skäl 32) betonas målet att 
överföringen av tillsynsuppgifter till ECB inte bör 
äventyra den roll och de befintliga befogenheter 
och uppgifter som EBA har. Det är viktigt att komma 
ihåg att EBA inte är någon tillsynsmyndighet i sig.
Ytterligare uppmärksamhet skulle dock kunna 
ägnas åt hur man kan effektivisera EBA:s befogen -
heter att fatta bindande beslut (t.ex. i fråga om 
bindande medling och överträdelser av EU -rätten). 
Denna fråga kommer att behandlas i kommis -
sionens kommande rapport om översynen av det 
europeiska systemet för finansiell tillsyn.
60
V
EBA understryker att varje betydande förbättring 
av bankmyndighetens inflytande på konvergens 
i tillsynen inom EU skulle kräva en ändring av bank -
myndighetens mandat i primärlagstiftningen. Trots 
begränsningen av EBA:s befogenheter har avse -
värda framsteg gjorts av bankmyndigheten för att 
förbättra den gränsöverskridande banktillsynen och 
tillsynskollegiernas funktion.
VI
EBA påpekar att trots dess begränsade rättsliga 
befogenheter (t.ex. ingen befogenhet att inleda 
bindande medling) och trots att det inte inkom så 
många ansökningar om medling från de nationella 
tillsynsmyndigheterna, har bankmyndigheten ändå 
med framgång genomfört icke -bindande och bin -
dande medling i åtta fall, som alla avslutades med 
ömsesidigt godtagbara lösningar.
EBA framhåller att det skulle krävas en ändring av 
bankmyndighetens mandat i den primära lagstift -
ningen för att stärka stresstestens tillförlitlighet 
i hela EU. Enligt de nuvarande reglerna är EBA:s 
roll begränsad till inledning och samordning av 
stresstesterna, medan det rättsliga ansvaret för att 
genomföra stresstest och för kontakterna med de 
deltagande bankerna fortfarande är de nationella 
tillsynsmyndigheternas ansvar. Det gör att EBA 
har ett stort ansvar och riskerar sitt anseende utan 
att ha någon egentlig kontroll över resultatet av 
stresstesterna.
VIII
EBA anser inte att samförståndsavtal är ett lämpligt 
instrument för klargörande av roller och ansvars -
områden mellan EBA, Europeiska centralbanken 
(ECB) och de nationella tillsynsmyndigheterna, utan 
menar att sådana klargöranden bara kan göras 
genom ändringar på primärlagstiftningsnivån.Sammanfattning
III
EBA anser att man lyckats uppfylla sina mål inom de 
begränsningar som gäller för bankmyndighetens 
befogenheter och behörigheter i fråga om reglering 
och tillsyn. EBA anser att begränsningarna när det 
gäller att skydda den finansiella stabiliteten beror 
på brister i den institutionella utformningen av den 
monetära unionen, särskilt avsaknaden av ett inte -
grerat system för tillsyn och ett gemensamt finan -
siellt skyddsnät, och att de inte beror på tillkorta -
kommanden i bankmyndighetens genomförande 
av sina uppgifter. Bankunionen håller på att åtgärda 
dessa brister.
Vad gäller konsumentskyddet är EBA:s mandat 
dessutom begränsat på bl.a. följande sätt: i) EBA:s 
handlingsutrymme enligt förordningen om dess 
inrättande omfattar inte någon konsumentskydds -
lagstiftning. ii) EBA har inte fått något mandat avse -
ende konsumentskydd genom EU:s direktiv från 
2011, 2012 eller 2013. iii) Antalet finansinstitut på 
vilka EBA kan använda sina instrument är begränsat 
och omfattar inte alla finansinstitut som är rele -
vanta för konsumentskyddet.
IV
EBA har inte varit involverat i förberedandet av EU:s 
primära banklagstiftning och har därmed inte kun -
nat påverka de mandat och tidfrister som anges för 
bankmyndigheten i lagstiftningen.
EBA respekterar till fullo processerna för offentliga 
samråd om bankmyndighetens produkter, däri -
bland involveringen av dess bankintressentgrupp. 
Ett fåtal fall av avvikelser från EBA:s bästa metoder 
i fråga om det offentliga samrådets längd berodde 
på att man var angelägen om att fullgöra uppdra -
get i tid och inom de tidsfrister som satts externt av 
lagstiftarna, för att skapa rättssäkerhet för finans -
marknadens aktörer.Europeiska 
bankmyndighetens svar 
Europeiska bankmyndighetens svar 61
43
EBA:s roll i fråga om medling begränsas av lagstift -
ningen. Bankmyndigheten kan inte inleda bindande 
medling om den inte fått ett specifikt mandat 
för detta i den primära lagstiftningen. Det råder 
dessutom viss rättslig osäkerhet om huruvida EBA 
kan ingripa på områden där de behöriga myndighe -
ternas tillsynsbeslut skiljer sig åt – vissa menar att 
bankmyndigheten kan sätta sig över de nationella 
tillsynsmyndigheternas beslut enbart om dessa bry -
ter mot europeisk lag. Trots EBA:s begränsade befo -
genheter och det begränsade antalet ansökningar 
om medling från de nationella tillsynsmyndighe -
terna har bankmyndigheten ändå med framgång 
genomfört icke -bindande och bindande medling 
i åtta fall (inbegripet två fall som inträffade under 
förlikningsfasen i en ansökan om bindande med -
ling, fem icke -bindande medlingar och en informell 
medling), och underlättat ömsesidigt godtagbara 
lösningar i alla fallen (fyra av dem avslutades med 
formella, men inte bindande överenskommelser och 
fyra med informella samförståndslösningar).
När det gäller EBA:s roll vid stresstest, se svaret på 
rekommendation 3.
Gemensamt svar på punkterna 49, 50, 
51 och 52
Se EBA:s svar på rekommendation 2.
54
Under första kvartalet 2014 inkom två ansökningar 
om bindande medling till EBA från en nationell 
tillsynsmyndighet.
55
Även om EBA inte har någon rättslig grund för att 
inleda bindande medling och bara har fått in två 
ansökningar om bindande medling från en nationell 
tillsynsmyndighet under första kvartalet 2014, har 
bankmyndigheten icke desto mindre ingripit i åtta 
fall av medling (se även svaret på punkt 43).Vi anser att ECB:s uppgifter i dess tillsynsroll och 
EBA:s uppgifter är tydliga och helt i överensstäm -
melse med det faktum att ECB är en tillsynsmyndig -
het, som alla andra nationella tillsynsmyndigheter, 
när den agerar i den rollen. EBA ingår inte samför -
ståndsavtal med de nationella tillsynsmyndighe -
terna, eftersom de deltar direkt i bankmyndighe -
tens arbete och företräds i dess beslutsfattande 
organ, tillsynsstyrelsen. EBA anser det inte vara 
lämpligt att behandla ECB annorlunda än de övriga 
tillsynsmyndigheterna när den agerar som tillsyns -
organ  – däremot har EBA ingått samförståndsavtal 
med ECB i dess egenskap av monetär myndighet.
Inledning
Tabell 2: raden om ett enhetligt 
regelverk
Tabell 2 (raden om ett enhetligt regelverk) innehål -
ler uppgifter om EBA:s reglerande produkter under 
2012. Under 2013 lämnade EBA in 36 förslag till 
tekniska standarder för reglering och 21 förslag till 
tekniska standarder för genomförande till kom -
missionen för godkännande, utfärdade två riktlin -
jer, fyra rekommendationer, sex yttranden samt 
genomförde 56 offentliga samråd.
15
Se EBA:s svar på rekommendation 6.
Iakttagelser
Gemensamt svar på punkterna 28 och 33
Se EBA:s svar på rekommendation 1.
Europeiska bankmyndighetens svar 62
Angående Dexia: I samband med 2011 års 
EU-omfattade stresstest bedömdes Dexia som en 
av de säkraste bankerna i Europa (med rankningen 
13 av 91), men innan beslutet kom om involvering 
av den privata sektorn i Grekland kunde inte EBA 
skriva ned statsskulder utan att hamna i konflikt 
med uttalanden från ministerrådet. Den insyn 
som EBA skapade i slutet av testet visade dock 
tydligt Dexias statsskuldsexponering och svaga 
kapitalsituation när exponeringen värderades till 
marknadsvärdet.
Angående Bankia: I det EU -omfattande stresstes -
tet (ogynnsamt scenario) skulle Bankias kvot för 
kärnprimärkapital sjunka till 5,4 % vid utgången av 
2012, vilket fortfarande är över den minimitröskel på 
5 % som krävs. EBA rekommenderade dock att även 
banker som bara låg lite över tröskeln skulle stärka 
sin kapitalställning. Resultaten baserades dessutom 
på utgångsdata som inte hade varit föremål för 
någon kvalitetsgranskning av tillgångar och som 
därför inte visade förluster som senare uppdagades.
Angående SNS -banken: I det EU -omfattande 
stresstestet var SNS -bankens primärkapitalkvot 
8,4 %, vilket är över den minimitröskel på 5 % som 
krävs, och skulle sjunka till 7 % i slutet av 2012. Den 
här nivån baserades dock på utgångsdata som 
inte hade varit föremål för någon kvalitetsgransk -
ning av tillgångar och som kom fram först två år 
senare, vilket belyser behovet av ett rullande pro -
gram för stresstest. EBA noterar också att banken 
tvingades till omstrukturering bortom stresstestets 
tidshorisont.
Gemensamt svar på punkterna 67 och 72
Se EBA:s svar på rekommendation 4.57
Det EU -omfattande stresstestet gav en oöverträffad 
nivå av öppenhet och insyn i bankernas riskexpo -
nering och kapitalsammansättning som gjorde att 
marknadsaktörerna kunde få en informerad syn på 
EU-banksystemets motståndskraft. Det var också 
ett viktigt steg i arbetet för att i) förbättra allmän -
hetens förståelse och förtroende för EU -bankerna 
och ii) bana väg för EBA:s rekommendation om 
rekapitalisering. Marknadsdisciplinen skulle kunna 
ökas ytterligare med regelbunden och konsekvent 
rapportering om bankernas balansräkningsupp -
gifter, vilket skulle kunna underlättas effektivare 
om EBA fick ett förstärkt rättsligt mandat att 
offentliggöra bankuppgifter på grundval av en 
tillsynsrapportering.
Gemensamt svar på punkterna 59, 60 
och 61
Se EBA:s svar på rekommendation 3.
Ruta 1
EBA vill påpeka att man varken hade mandat för 
att genomföra kvalitetsgranskning av tillgångar 
före 2011 års stresstest (vilket skulle ha identifie -
rat problemen i Bankia och eventuellt även i SNS 
Bank) eller rätt att vända sig direkt till bankerna 
för att ifrågasätta deras resultat, då båda dessa 
åtgärder var de nationella tillsynsmyndigheternas 
ansvarsområden.
EBA noterar att revisionsrätten i ruta 1 nämner 
banker som hade problem och som senare fick 
lösas ut, mer än ett år efter stresstestet och bortom 
stresstesthorisonten 2011–2012.
Angående exemplen på banker vill EBA klargöra 
följande:
Europeiska bankmyndighetens svar 63
ett betydande antal regleringsstandarder, riktlinjer, 
rekommendationer. yttranden och varningar, vilka 
också tjänat till att förbättra den inre marknadens 
funktion och motståndskraft. EBA har försökt akti -
vera alla de instrument och verktyg som bankmyn -
digheten fått sig tilldelat i förordningen om dess 
inrättande, även för att skydda den inre markna -
dens integritet. Dessutom vill EBA gärna framhålla 
att detta mål har uppnåtts inom ramen för bank -
myndighetens budget och resurser, samt inom de 
ramar som begränsar bankmyndighetens befogen -
heter och behörigheter i fråga om reglering och 
tillsyn. Det bör vara uppenbart att begränsningarna 
när det gäller att skydda den finansiella stabilite -
ten i EU har sin grund i brister i den institutionella 
utformningen av den monetära unionen, särskilt 
avsaknaden av ett integrerat system för tillsyn och 
ett gemensamt finansiellt skyddsnät, och inte beror 
på tillkortakommanden i EBA:s genomförande av 
sina uppgifter. Dessa brister åtgärdas nu av banku -
nionen. Se även EBA:s svar på rekommendationerna 
3 och 6.
83
Se EBA:s svar på rekommendation 1.
Rekommendation 1
EBA godtar denna rekommendation.
EBA respekterar till fullo processerna för offentliga 
samråd om bankmyndighetens produkter, däri -
bland involveringen av dess bankintressentgrupp. 
Ett fåtal fall av avvikelser från EBA:s bästa metoder 
i fråga om det offentliga samrådets längd berodde 
på att man var angelägen om att fullgöra uppdra -
get i tid och inom de tidsfrister som satts externt av 
lagstiftarna. Detta är i linje med EBA:s mål att skapa 
säkerhet för finansmarknaden och dess aktörer och 
att skydda det allmännas intressen. Vi noterar att 
inom revisionsperioden har alla uppdrag som remit -
terats till EBA genomförts i tid och inom de begärda 
tidsfristerna (med undantag för uppdragen under 
kapitalkravsdirektivet, för vilka nya tidsfrister avtala -
des med kommissionen på förhand).77
EBA framhåller att det skulle krävas en ändring av 
bankmyndighetens mandat i den primära lagstift -
ningen för att stärka de EU -omfattande stresstes -
tens tillförlitlighet (se svaret på rekommendation 3).
EBA konstaterar att inrättandet av en gemensam 
tillsynsmekanism kommer att kräva förstärkta ope -
rativa förbindelser med ECB, särskilt i samband med 
stresstester och utarbetandet av en gemensam till -
synshandbok. EBA förtydligar att enligt bankmyn -
dighetens rättsliga mandat kommer den europeiska 
tillsynshandboken att utgöra en icke -bindande 
samling bästa tillsynsmetoder som tillämpas i EU. 
Mandatet medger inte att EBA åstadkommer en 
maximal harmonisering av bästa tillsynsmetoder 
i hela EU, och det medger inte heller att man ersät -
ter befintliga handböcker som redan tillämpas av 
behöriga tillsynsmyndigheter som exempelvis ECB.
79
Se EBA:s svar på rekommendationerna 2 och 6.
Slutsatser och rekommendationer
82
EBA är övertygat om att man har lyckats uppnå 
målet att skydda allmänhetens intressen och bidra 
till ett stabilt och effektivt finansiellt system. Den 
stärkning av bankernas kapitalställning som EBA:s 
insatser har utlöst har varit imponerande: EU:s 
banker utökade sitt samlade kapital med 50 mil -
jarder  euro inför genomförandet av det EU -omfat -
tande stresstestet, för att kunna klara testet; EBA:s 
rekommendation om rekapitalisering tvingade 
alla större EU -banker att uppnå en kärnprimärka -
pitalnivå på 9 %, vilket är klart över minimikraven, 
även med beaktande av riskerna i deras stats -
skuldsportfölj  – detta ledde till en förstärkning med 
över 200  miljarder  euro i de europeiska banker -
nas kapitalkvoter. EBA bidrog i väsentlig grad till 
finansinstitutens enhetliga regelverk i EU genom 
Europeiska bankmyndighetens svar 64
EBA har heller inte mandat att inleda bindande 
medling mellan behöriga tillsynsmyndigheter, och 
det råder rättslig osäkerhet om huruvida bankmyn -
digheten kan ingripa på områden där de behöriga 
myndigheternas tillsynsbeslut skiljer sig åt – vissa 
menar att bankmyndigheten kan sätta sig över de 
nationella tillsynsmyndigheternas beslut enbart om 
dessa bryter mot europeisk lag. Slutligen medger 
inte EBA:s mandat att utveckla en gemensam till -
synshandbok att bankmyndigheten åstadkommer 
maximal harmonisering av bästa tillsynsmetoder 
i hela EU.
Trots de ovannämnda begränsningarna av EBA:s 
befogenheter har avsevärda framsteg gjorts av 
bankmyndigheten för att förbättra tillsynskollegi -
ernas funktion. Det har också skett stegvisa föränd -
ringar sedan EBA inrättades 2011 eftersom alla kol -
legier nu genomför gemensamma riskbedömningar 
och antar gemensamma beslut.
Under 2013 övervakade EBA noga 43 kollegier, när -
varade vid 93 fysiska möten och deltog i 26 telefon -
konferenser. Sedan 2011 har EBA uppmanat de sam -
ordnande tillsynsmyndigheterna att sammankalla 
kollegier för att diskutera tematiska och relevanta 
ämnen (som 2011 års rekapitalisering, 2011 och 2014 
års stresstester och 2013 års rekommendationer 
om återhämtningsplaner, kapitalreservation och 
kvalitetsgranskning av tillgångar) samt för att 
diskutera institutionsspecifika eller landspecifika 
ämnen (som makroekonomiska omständigheter 
i hemländerna, nödåtgärder och krissituationer för 
banker). EBA har också begärt att de samordnande 
tillsynsmyndigheterna ska föra upp punkter på sina 
dagordningar för att diskutera specifika ämnen som 
återhållsamhet, krisplaner, beteenderisker och EBA:s 
riskpanel. EBA har levererat årliga interna rapporter 
till bankmyndighetens tillsynsstyrelse om framsteg 
och förbättringsområden när det gäller kollegier -
nas funktion, vilket har påvisat framstegen i fråga 
om meningsfulla diskussioner om risker bland de EBA har inte varit involverat i förberedandet av 
EU:s primära banklagstiftning och har därmed inte 
kunnat påverka de mandat och tidfrister som anges 
för bankmyndigheten i lagstiftningen. Om EBA blev 
mer involverat i lagstiftningsprocessen och fick en 
starkare rådgivande roll gentemot kommissionen 
och medlagstiftarna skulle det bli lättare för bank -
myndigheten att på ett optimalt sätt fullgöra den 
roll som beslutsfattarna avsett, och att fullgöra sitt 
uppdrag som väktare av det enhetliga regelverket. 
I praktiken skulle detta kunna åstadkommas genom 
i) informellt engagemang från kommissionens sida 
innan lagförslag offentliggörs, ii) rättsligt bindande 
skyldighet att samråda med EBA i frågor som faller 
inom dess intresseområden, vilka definieras i för -
ordningen om inrättandet av bankmyndigheten 
och iii) krav på att uppmärksamma kommissionen 
på områden där skillnader mellan nationella regler 
och praxis hindrar den inre marknadens funktion 
och kräver lagstiftningsåtgärder. Dessa krav skulle 
kunna kompletteras med löpande tillgång till 
information om utvecklingen av förslagstexterna 
i ministerrådet samt trepartsdiskussioner mellan 
ministerrådet, parlamentet och kommissionen, och 
de skulle gynna förhandsdiskussioner om innehållet 
och tidsplanerna för de mandat som remitteras till 
EBA.
85
Se EBA:s svar på rekommendation 2.
Rekommendation 2
EBA godtar rekommendationen, men framhåller att 
varje betydande förbättring av bankmyndighetens 
inflytande på konvergens i tillsynen inom EU skulle 
kräva en ändring av bankmyndighetens mandat 
i primärlagstiftningen. EBA har inte befogenhet att 
sammankalla kollegier, då detta är den samord -
nande tillsynsmyndighetens ansvar, och bankmyn -
digheten deltar inte i kollegiernas beslutsfattande. 
Europeiska bankmyndighetens svar 65
Med beaktande av ovanstående anser EBA att 
dess roll i stresstestningen antingen borde stär -
kas – genom att bankmyndigheten får möjlighet 
att vända sig direkt till bankerna, göra inbördes 
utvärderingar, ifrågasätta bankernas resultat på 
stresstesten och offentliggöra uppgifter om ban -
ker på grundval av tillsynsrapporteringen på EBA:s 
webbplats  – eller radikalt omvärderas.
Ett alternativ vore att omforma det EU -omfattande 
stresstestet som en övning i öppenhet och insyn, 
där EBA kunde fokusera på att tillhandahålla verk -
tygen för tillsynsmyndigheternas genomförande 
av stresstest och agera som ett nätnav för att skapa 
öppenhet i fråga om de EU -omfattande resultaten. 
Detta skulle komplettera de stresstest som genom -
förs av tillsynsmyndigheterna och följa den ram 
som införts i USA genom Dodd -Frank -rättsakten.
För att åstadkomma dessa förändringar krävs stöd 
i den primära lagstiftningen.
87
Se EBA:s svar på rekommendation 4.
EBA vill förtydliga att det nyligen gjorts en ändring 
i bankmyndighetens interna arbetsordning för att 
åtgärda de rättsliga bristerna i fråga om de natio -
nella konsumentskyddsmyndigheternas otillräckliga 
representation i bankmyndighetens beslutspro -
cess. I arbetsordningen för EBA:s tillsynsstyrelse 
i dess lydelse efter ändringen i november 2013, 
som är tillgänglig på EBA:s webbplats, föreskrivs nu 
uttryckligen följande (artikel 2.4): Om en röstberät -
tigad ledamot inte har med sig en företrädare för 
den relevanta nationella myndigheten i enlighet 
med artikel 2.3 ska den röstberättigade ledamoten 
ansvara för samordningen med den nationella myn -
digheten för att säkerställa att den röstberättigade 
ledamoten är tillräckligt informerad i frågan för att 
kunna utföra sina funktioner som sådan.deltagande tillsynsmyndigheterna. EBA har utarbe -
tat en uppförandekodex för att se till att de natio -
nella åtgärderna konsulteras på förhand och ett 
hem -värdlandprotokoll för att se till att kvalitets -
granskning av tillgångar och stresstester diskuteras 
i kollegierna. EBA har också utvecklat en uppsätt -
ning tekniska standarder för reglering och genom -
förande som gäller kollegiernas funktion, vilka ska 
antas under 2014 (reglerings- och genomförande -
standarder om informationsutbyte mellan tillsyns -
myndigheter i hem- och värdland, reglerings- och 
genomförandestandarder om passanmälningar 
samt genomförandestandarder om gemensamma 
beslut om kapital- och likviditetskrav). Slutligen 
har EBA med framgång utövat sin medlingsuppgift 
(inom gränserna för den medlarroll som fastställs 
i mandatet) vid åtta tillfällen och underlättat ömse -
sidigt godtagbara lösningar i alla fallen.
Den process genom vilken EBA:s personal ger åter -
koppling till den samordnande tillsynsmyndigheten 
har förstärkts och formaliserats under 2013–2014, 
bland annat på grundval av särskild återkopp -
ling från bankmyndighetens tillsynsstyrelse. EBA 
har under 2014 flyttat it -plattformen till sitt eget 
interna system, vilket gör att bankmyndigheten får 
bättre kontroll och kan marknadsföra it -plattformen 
ytterligare för informationsutbytet mellan de natio -
nella tillsynsmyndigheterna.
86
Se EBA:s svar på rekommendation 3.
Rekommendation 3
EBA godtar denna rekommendation, men betonar 
att det skulle krävas en ändring av bankmyndig -
hetens mandat i den primära lagstiftningen för 
att stärka stresstestens tillförlitlighet i hela EU. Vi 
konstaterar att trots vissa klargöranden av EBA:s 
roll i stresstesten, som gjordes genom ändringar av 
förordningen om inrättandet av bankmyndigheten 
i oktober 2013, är dess roll fortfarande inriktad på 
att ta initiativ till och samordna stresstesten snarare 
än på att genomföra själva stresstestningen. Det 
juridiska ansvaret för genomförandet av stresstes -
ten och för kontakterna med de deltagande 
bankerna är fortfarande de behöriga tillsynsmyn -
digheternas ansvar, vilket gör att EBA har ett stort 
ansvar och riskerar sitt anseende utan att ha någon 
egentlig kontroll över resultatet.
Europeiska bankmyndighetens svar 66
Trots de ovannämnda begränsningarna har EBA 
ändå, via de icke -bindande rättsliga instrument som 
nämns ovan, kunnat identifiera och ta itu med ett 
antal viktiga och brådskande problem på bank -
marknaden, som exempelvis ansvarsfull utlåning 
och behandlingen av låntagare med betalnings -
svårigheter, behandling av klagomål, riskhantering 
av börshandlade fonder, risker med CFD -kontrakt, 
gräsrotsfinansiering, virtuella valutor med mera.
Rekommendation 5
EBA godtar denna rekommendation och 
konstaterar att man håller på att inrätta ett 
resultatmätningssystem.
Rekommendation 6
EBA godtar denna rekommendation. EBA anser inte 
att samförståndsavtal är ett lämpligt instrument för 
klargörande av roller och ansvarsområden mellan 
EBA, ECB och de nationella tillsynsmyndigheterna, 
utan menar att sådana klargöranden bara kan göras 
genom ändringar på primärlagstiftningsnivån.
Vi anser att ECB:s uppgifter i dess tillsynsroll och 
EBA:s uppgifter är tydliga och helt i överensstäm -
melse med det faktum att ECB är en tillsynsmyndig -
het, som alla andra nationella tillsynsmyndigheter, 
när den agerar i den rollen. EBA ingår inte samför -
ståndsavtal med de nationella tillsynsmyndighe -
terna, eftersom de deltar direkt i bankmyndighe -
tens arbete och företräds i dess beslutsfattande 
organ, tillsynsstyrelsen. EBA anser det inte vara 
lämpligt att behandla ECB annorlunda än de övriga 
tillsynsmyndigheterna när den agerar som tillsyns -
organ  – däremot har EBA ingått samförståndsavtal 
med ECB i dess egenskap av monetär myndighet.Rekommendation 4
EBA godtar rekommendationen, men påpekar att 
bankmyndighetens mandat i fråga om konsument -
skydd inom EU:s finansiella sektor omfattas av en 
rad begränsningar, och att varje betydande förbätt -
ring av bankmyndighetens inflytande på området 
skulle kräva ändringar av primärlagstiftningen.
EBA:s handlingsutrymme enligt förordningen om 
dess inrättande omfattar ingen konsumentskydds -
lagstiftning. EBA har inte heller tilldelats något 
mandat avseende konsumentskydd genom EU:s 
direktiv från 2011, 2012 eller 2013. Det första man -
datet tilldelades EBA genom direktivet om konsu -
mentkreditavtal som antogs i februari 2014 och som 
innehåller en enda teknisk standard.
EBA:s konsumentskyddsarbete har därför varit 
begränsat till egna initiativ, och de enda rättsliga 
instrument som bankmyndigheten har tillgång 
till genom förordningen om dess inrättande  – och 
som den kan använda för att genom egna initiativ 
påverka finansinstituten och de nationella tillsyns -
myndigheterna  – har varit varningar, yttranden och 
riktlinjer, vilka alla är icke -bindande instrument. De 
finansinstitut som EBA kan rikta sig till är dessutom 
begränsade till kreditinstitut, tillhandahållare av 
betaltjänster som är kreditinstitut samt e -penning -
institut. Bankmyndigheten kan alltså inte påverka 
alla de finansinstitut som är relevanta för konsu -
mentskyddet, som exempelvis tillhandahållare av 
betaltjänster som inte är kreditinstitut, hypotekslå -
negivare som inte är banker eller kreditgivare som 
inte är banker. Sist men inte minst är EBA:s utrymme 
för att fatta rättsligt bindande beslut om att för -
bjuda vissa produkter eller verksamheter mycket 
begränsat, då detta bara medges under särskilda 
omständigheter (EBA har inte fått något särskilt 
mandat om detta i primärlagstiftningen och rådet 
har inte utlyst någon krissituation).
Europeiska bankmyndighetens svar 67
EBA konstaterar också att förordning (EU) nr 
1024/2013 innehåller specifika bestämmelser som 
kräver ingående av samförståndsavtal med behö -
riga myndigheter i icke deltagande medlemsstater, 
och med tillsynsmyndigheter som ansvarar för 
värdepappershandel, men det finns ingen bestäm -
melse om att sådana arrangemang krävs med ECB.
EBA konstaterar att inrättandet av en gemensam 
tillsynsmekanism kommer att kräva förstärkta ope -
rativa förbindelser med ECB, särskilt i samband med 
stresstester och utarbetandet av en gemensam till -
synshandbok. När det gäller den europeiska tillsyns -
handboken vill EBA förtydliga att enligt bankmyn -
dighetens rättsliga mandat kommer handboken 
att utgöra en icke -bindande samling bästa tillsyns -
metoder som tillämpas i EU. Mandatet medger inte 
att EBA åstadkommer maximal harmonisering av 
bästa tillsynsmetoder i hela EU, och det medger inte 
heller att man ersätter befintliga handböcker som 
redan tillämpas av behöriga tillsynsmyndigheter 
som exempelvis ECB.I artikel 8 i förordningen om inrättandet av EBA 
fastställs bankmyndighetens huvuduppgifter, bland 
annat att upprätta standarder och metoder av hög 
kvalitet för reglering och tillsyn, samt de befogen -
heter bankmyndigheten har för att utföra dessa 
uppgifter, exempelvis att utarbeta riktlinjer, rekom -
mendationer och förslag till tekniska standarder. De 
behöriga tillsynsmyndigheternas roll fastställs pri -
märt i sektoriella rättsakter som specificerar omfatt -
ningen av tillsynen och vilka befogenheter som 
ska användas. När det gäller ECB har artikel 4.2 a i 
förordningen om inrättandet av EBA ändrats genom 
förordning (EU) nr 1022/2013 till att även omfatta 
ECB som en behörig myndighet vid tillämpningen 
av EBA:s uppgifter och befogenheter ”för frågor 
som rör de uppgifter som den tilldelas genom för -
ordning (EU) nr 1024/2013”. I skäl 12 till förordning 
(EU) nr 1022/2013 anges att EBA ”bör kunna utföra 
sina uppgifter även i förhållande till ECB på samma 
sätt som den gör i förhållande till andra behöriga 
myndigheter”. Dessutom klargörs i artiklarna 3 och 
4 i förordning (EU) 1024/2013 omfattningen av de 
uppgifter som tilldelas ECB, att dessa uppgifter inte 
påverkar EBA:s behörigheter och arbetsuppgifter, 
och att ECB, liksom andra behöriga myndigheter 
måste samarbeta med EBA och följa unionslagstift -
ningen, däribland tekniska standarder och artikel 
16 i förordningen om inrättandet av EBA i samband 
med riktlinjer och rekommendationer.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-14-009-SV-C  ISSN 1831-0990
I finanskrisens efterdyningar vidtog kommissionen åtgärder för att 
stabilisera banksektorn och satsade på att skärpa regelverket för 
och tillsynen av banker, samt inrätta Europeiska bankmyndigheten 
(EBA). Vid sin första revision på detta område bedömde 
revisionsrätten om kommissionen och EBA på ett tillfredsställande 
sätt fullgjorde sitt ansvar att införa nya rutiner för systemet för 
reglering och tillsyn av banksektorn och begrundade vilka 
lärdomar som skulle kunna dras när det gäller banktillsynen inom 
den nya gemensamma tillsynsmekanismen. Revisionsrätten kom 
fram till att kommissionens insatser, bland annat inrättandet av 
EBA, var viktiga första steg som en reaktion på finanskrisen. Men 
den konstaterade en del brister i hur de nya rutinerna fungerade i 
den gränsöverskridande banktillsynen, bedömningen av 
EU-bankers motståndskraft och främjandet av konsumentskydd 
och lämnar därför rekommendationer avseende dessa frågor.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN