Ices offentliggjorde sitt vetenskapliga råd för bestånden i Östersjön den 31 maj 2022. Rådet för det västra sillbeståndet i Östersjön offentliggjordes dock den 30 juni 2022. Ices beräknar att biomassan av det västra sillbeståndet liksom det östra och västra torskbeståndet i Östersjön fortfarande ligger under säkra biologiska nivåer. Biomassan av det centrala sillbeståndet i Östersjön ligger fortfarande under livskraftiga nivåer. Det östra torskbeståndet i Östersjön och laxbeståndet i Finska viken omfattas av försiktighetsbaserade råd. För de återstående åtta bestånden har ett MSY-råd avgetts:

Fram till 2019 ledde besluten om fiskemöjligheterna i Östersjön till att fiskeridödligheten för bestånd med ett MSY-råd var i linje med MSY-intervallen då TAC:erna fastställdes för alla bestånd, med undantag för det västra sillbeståndet i Östersjön. Dessa beslut verkade också leda till återuppbyggnad av bestånden samt återskapande av balans mellan fiskekapacitet och fiskemöjligheter. Under 2019 stod det dock klart att trycket på det östra torskbeståndet i Östersjön varit hårt. Ices räknar med att beståndet troligen kommer att vara fortsatt utarmat de kommande åren. Under 2021 stod det klart att även det västra torskbeståndet i Östersjön i praktiken legat under hållbara nivåer (dvs. under Blim) under många år och Ices framhöll att flera laxbestånd var mycket svaga. Slutligen har sedan 2020 biomassan av det centrala sillbeståndet i Östersjön legat under livskraftiga nivåer (dvs. under Btrigger) och under 2022 låg sillbeståndet i Bottniska viken mycket nära den gränsen. Därför krävs det fortfarande framsteg för alla bestånd ska kunna återuppbyggas och ligga på nivåer som ger maximal hållbar avkastning.

•Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

I förslaget fastställs fiskemöjligheter för 2023 avseende vissa bestånd eller grupper av bestånd för de medlemsstater som fiskar i Östersjön.

Förordning (EU) 2016/1139, som upprättar en flerårig plan för Östersjön, trädde i kraft den 20 juli 2016. Enligt den fleråriga planen måste fiskemöjligheterna fastställas i enlighet med planens mål och vara förenliga med de målintervall för fiskeridödlighet som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga råd, särskilt från Ices eller något liknande oberoende vetenskapligt organ. För bestånd som omfattas av ett MSY-råd föreskriver artikel 4.3 i den fleråriga planen att TAC:en i princip inte ska överskrida den fiskeridödlighet som leder till MSY (dvs. FMSY-punktvärdet respektive det lägre FMSY-intervallet). Enligt artikel 4.4 i den fleråriga planen kan dock TAC:en också alltid fastställas till nivåer under FMSY-intervallen På de villkor som fastställs i artikel 4.5 i den fleråriga planen får TAC:en för livskraftiga bestånd överstiga FMSY-punktvärdet (det övre FMSY-intervallet). När det gäller bestånd med en biomassa som ligger under livskraftiga nivåer, dvs. den referenspunkt för lekbiomassan under vilken åtgärder måste vidtas för att beståndet ska återbyggas till nivåer över sådana som kan ge MSY (‘Btrigger’), föreskriver artikel 5.1 i den fleråriga planen att lämpliga korrigerande åtgärder ska vidtas för att säkerställa att beståndet snabbt återgår till livskraftiga nivåer. TAC:en måste framför allt fastställas till en lägre nivå under det övre FMSY-intervallet, med hänsyn till minskningen av biomassan. Enligt artikel 5.2 i den fleråriga planen ska ytterligare korrigerande åtgärder vidtas när ett bestånds biomassa ligger under säkra biologiska gränser, dvs. den referenspunkt för lekbiomassan under vilken beståndets reproduktionsförmåga kan vara nedsatt(Blim). De korrigerande åtgärderna kan framför allt utgöras av att det riktade fisket på det berörda beståndet avbryts och att fiskemöjligheterna avseende dessa bestånd eller andra bestånd inom fiskena minskas på lämpligt sätt. Andra korrigerande åtgärder kan också antas men bör vara funktionellt knutna till fiskemöjligheterna. Valet av åtgärder bör bestämmas med beaktande av situationens art, allvarlighetsgrad, varaktighet och upprepning.

Enligt grundförordningen om den gemensamma fiskeripolitiken måste fiskemöjligheterna avseende bestånd som omfattas av försiktighetsbaserade råd fastställas till nivåer som säkerställer minst en jämförbar bevarandenivå. I skäl 8 i grundförordningen fastställs även att man vid förvaltningsbeslut som avser blandfiske bör beakta svårigheten i att upprätthålla en skördenivå som ligger på maximal hållbar avkastning för alla bestånd samtidigt, i synnerhet där vetenskapliga rön indikerar att det är mycket svårt att undvika fenomenet med begränsande arter genom att förbättra de använda fiskeredskapens selektivitet.

Fiskemöjligheter föreslås i överensstämmelse med artikel 16.1 (som hänvisar till principen om relativ stabilitet) och 16.4 (som hänvisar till målen för den gemensamma fiskeripolitiken och reglerna i de fleråriga planerna) i grundförordningen om den gemensamma fiskeripolitiken.

För att fastställa unionskvoterna för de bestånd som delas med Ryska federationen har respektive kvantitet av dessa bestånd dragits av från de TAC:er som rekommenderats av Ices. De TAC:er och kvoter som tilldelats medlemsstaterna anges i bilagan till förslaget.

När det gäller det västra sillbeståndet i Östersjön har den beståndsstorlek som beräknats av Ices ökat något, men den ligger fortfarande endast på 59 % av Blim. Ices beräknar att biomassan kommer att fortsätta att ligga under Blim åtminstone till 2025, även om det inte bedrivs något fiske alls. Rekryteringen har varit svag i många år och ligger fortfarande på en historiskt låg nivå. Eftersom inget av fångstscenarierna skulle leda till en biomassa över Blim under den närmaste framtiden upprepar Ices, för femte året i rad, sin rekommendation om nollfångster. I enlighet med artiklarna 5.2 och 4.4 i den fleråriga planen, beslutade rådet 2021 att stänga det riktade fisket, utom rent vetenskapligt fiske och småskaligt kustfiske. Rådet beslutade då också att fastställa en TAC för oundvikliga bifångster för att undvika att andra fisken begränsas. Eftersom dessa korrigerande åtgärder ännu inte kunnat förbättra beståndets status, föreslår kommissionen att det riktade fisket hålls stängt och att TAC-nivån behålls.

När det gäller det östra torskbeståndet i Östersjön kan dock Ices fortfarande inte fastställa värdena för FMSY-intervallen. Ices avgav därför ett försiktighetsbaserat råd för 2023. För fjärde året i rad rekommenderar Ices nollfångster. Ices beräknar att beståndsstorleken fortfarande ligger under Blim och att den kommer att fortsätta att ligga under denna nivå på medellång sikt, även om det inte bedrivs något fiske alls. Ices uppskattar dessutom att biomassan knappast har ökat sedan 2021 och att rekryteringen fortfarande ligger på historiskt låga nivåer. På grund av det utarmade beståndet har strikta åtgärder antagits sedan 2019. Det riktade fisket på det östra torskbeståndet i Östersjön har varit stängt, med undantag för rent vetenskapligt fiske, och TAC:en är begränsad till oundvikliga bifångster för att undvika att merparten av de övriga fiskena i Östersjön begränsas. Dessutom antogs ytterligare korrigerande åtgärder som är funktionellt knutna till fiskemöjligheterna i form av en lekstängning omfattande den huvudsakliga lekperioden och potentiella lekområden. Undantag gäller för rent vetenskapligt fiske, vissa småskaliga kustfisken med passiva redskap och pelagiska fisken för konsumtion som bedrivs utanför de huvudsakliga potentiella lekområdena. Fritidsfiske har dessutom varit förbjudet i det huvudsakliga utbredningsområdet sedan 2020, eftersom fångstkvantiteterna skulle vara betydande i förhållande till TAC:en för bifångster. Eftersom dessa korrigerande åtgärder ännu inte kunnat förbättra beståndets status föreslår kommissionen att de behålls och att TAC-nivån inte ändras.

När det gäller det västra torskbeståndet i Östersjön hade Ices i många år uppskattat att beståndet var svagt och att dess storlek understeg Btrigger. Fiskemöjligheterna minskades därför betydligt och ytterligare åtgärder antogs, såsom lekstängningar och begränsningar för fritidsfiske. Varje år förutsågs att beståndet skulle återhämta sig året efter, men det har ännu inte hänt. Under 2021 noterade Ices betydande inkonsekvenser i sina tidigare bedömningar. Det gjordes därför en mer djupgående bedömning. Den bedömningen visade att beståndet i praktiken till och med legat under Blim under större delen av de senaste tio åren. Ices rekommenderade därför en kraftig minskning av de totala fångsterna. Kommissionen beslutade att stänga det riktade fisket, med undantag för rent vetenskapligt fiske, och att begränsa TAC:en till oundvikliga bifångster för att undvika att andra fisken begränsas. De befintliga ytterligare korrigerande åtgärder som är funktionellt knutna till fiskemöjligheterna har behållits eller skärpts. Lekstängningar som omfattar den huvudsakliga lekperioden och de potentiella lekområdena har upprätthållits med undantag för rent vetenskapligt fiske, vissa småskaliga kustfisken med passiva redskap, pelagiskt fiske för konsumtion som bedrivs utanför de huvudsakliga lekområdena och fiske med skrapor efter musslor i vissa grunda vatten. Lekstängningsperioden utvidgades dessutom för att även omfatta fritidsfiske. Utanför den perioden minskades den tillåtna fångsten inom fritidsfiske till en fisk per fiskare och dag.

I detta års råd uppger Ices att 2022 års rekrytering beräknas ha ökat något sedan tidigare år. Beståndets biomassa har dock minskat ytterligare och uppgår för närvarande endast till 38 % av Blim. Fångstrådet för FMSY-punktvärdet är dock att öka de totala fångsterna (liksom under 2021 kan inte Ices avge separata fångstrekommendationer för kommersiellt fiske och fritidsfiske) och det beräknas att biomassan kommer att ligga över Blim under 2024. Samtidigt framhåller Ices att dess kortsiktiga prognos är mycket mer osäker än vanligt eftersom bedömningsmodellen inte tar hänsyn till vissa (förmodligen betydande) okända dödlighetsfaktorer. Ices framhåller därför att det med fångster motsvarande FMSY-punktvärdet finns det en hög risk för att biomassan i praktiken kommer att ligga kvar under Blim 2024. Med tanke på den ringa beståndsstorleken, Ices överväganden och den tidigare osäkerheten i beståndsbedömningen, föreslår kommissionen en försiktig strategi genom att låta TAC-nivån och de nuvarande korrigerande åtgärderna vara oförändrade.

Under 2020 beräknade Ices att biomassan av det centrala sillbeståndet i Östersjön hade minskat till under Btrigger. Under 2021 minskade den ytterligare och låg nära Blim. Fiskemöjligheterna minskades kraftigt och beståndet har ökat igen men ligger fortfarande under Btrigger. Det har inte noterats någon stark rekrytering sedan 2015 och den viktigaste faktorn bakom de nuvarande fiskemöjligheterna är den starka årsklassen 2019. Beräkningen av den årsklassen varierar dock. Under 2020 beräknade Ices att årsklassen 2019 var stark, men förra året beräknades att klassen låg under genomsnittet. I år beräknades den ligga över genomsnittet. På grundval av detta rekommenderar Ices att fiskemöjligheterna ökas betydligt, samtidigt som Ices framhåller att beståndet är beroende av en enda årsklass, vars styrka är oklar. Kommissionen föreslår därför att en försiktig strategi tillämpas och att fiskemöjligheterna fastställs till det lägsta punktvärdet inom FMSY-intervallet, i enlighet med artikel 5.1 i den fleråriga planen.

Under senare år har det rått viss osäkerhet när det gäller bedömningen av sillbeståndet i Bottniska viken. Biomassan har kontinuerligt minskat sedan 2010. Under 2019 måste Ices nedgradera sitt råd på grund av betydande inkonsekvenser som konstaterats i efterhand och avgav då ett försiktighetsbaserat råd i Ices datakategori 3. Efter djupgående undersökningar uppgraderade Ices åter sitt råd till ett MSY-råd i Ices datakategori 1 under 2021 Ices beräknade att biomassan slutligen började öka igen och rekommenderade att fiskemöjligheterna skulle ökas betydligt. Nu räknar Ices med att beståndets biomassa i praktiken varit mycket mindre under de senaste åren och att den ligger strax över Btrigger. Ices uppger att utvecklingen förmodligen beror på att storleken på sillen minskat, vilket är ett fenomen som vissa kustfiskare redan konstaterat under en tid. Kvoten vikt/ålder har varit låg under de senaste 15 åren, men minskade ytterligare under 2021. Det enda fångstscenario som Ices rekommenderar och som skulle göra att beståndet ligger kvar över Btrigger under 2024 är det lägsta punktvärdet i FMSY-intervallet. Med tanke på beståndets negativa utveckling och för att undvika att beståndet hamnar under Btrigger, föreslår kommissionen att fiskemöjligheterna fastställs till det lägsta FMSY -punktvärdet.

Ices råd för sillbeståndet i Rigabukten innehåller inte några särskilda begränsningar, vilket innebär att den TAC som föreslås motsvarar FMSY-punktvärdet.

Enligt Ices är skarpsillens biomassa livskraftig men fisketrycket har tidigare överskridit FMSY. Dessutom rekommenderar Ices att man tar hänsyn till artinteraktionen eftersom skarpsill är en viktig bytesart för torsk. Kommissionen föreslår därför att TAC:en fastställs inom det lägre FMSY-intervallet, i enlighet med artikel 4.3 i den fleråriga planen.

TAC:en för rödspätta utgörs av en kombination av i) MSY-rådet för beståndet i delsektionerna 21, 22 och 23, och ii) MSY-rådet för beståndet i delsektionerna 24–32, som i år uppgraderats till ett MSY-råd i Ices datakategori 2. Båda bestånden utvecklas väl, men artinteraktionen bör beaktas. Torsk är en oundviklig bifångst inom fisket efter rödspätta, och bifångsterna kan vara betydande, särskilt om mer selektiva fiskeredskap inte används. Kommissionen föreslår att fiskemöjligheterna för båda torskbestånden i Östersjön behålls på en mycket låg nivå. Kommissionen föreslår därför att TAC:en för rödspätta fastställs inom det lägre FMSY -intervallet, i enlighet med artikel 4.3 i den fleråriga planen.

Under många år har Ices uppgett att statusen för älvbestånden av lax i Östersjön är mycket heterogen och att vissa bestånd är livskraftiga medan andra är svaga. För laxbeståndet i Egentliga Östersjön har Ices brukat avge ett MSY-råd, medan det för laxbeståndet i Finska viken avgetts ett råd på grundval av den strategi som tagits fram för bestånd för vilka det endast finns begränsade data. Efter en djupgående bedömning av beståndet beslutade Ices att tillämpa denna strategi även för Egentliga Östersjön under 2020. Efter ytterligare arbete avgav Ices åter ett MSY-råd under 2021. I detta råd angavs dock för första gången att alla laxfångster inom det kommersiella fisket och fritidsfisket i Egentliga Östersjön, som till sin natur är blandfisken där lax från både livskraftiga och svaga älvbestånd fångas, borde stoppas för att skydda de svaga älvbestånden. Samtidigt konstaterade Ices att en fortsättning av det befintliga riktade fisket i kustområdena i Bottniska viken och Ålands hav under laxens sommarvandring ändå skulle vara i överensstämmelse med försiktighetsansatsen. Kommissionen beslutade därför att stänga det riktade laxfisket i Egentliga Östersjön och att fastställa en bifångst-TAC för oundvikliga bifångster, med undantag för rent vetenskapligt fiske, samtidigt som det riktade laxfisket får fortsätta under sommarperioden i de norra kustområdena. Rådet antog också ytterligare korrigerande åtgärder som är funktionellt knutna till fiskemöjligheterna. Fiske med långrev bortom fyra sjömil mätt från baslinjerna förbjöds. Dessutom tillämpas inom fritidsfiske en daglig tillåten fångst av en fettfeneklippt lax per fiskare i de berörda områdena när det riktade kommersiella fisket är stängt. När det gäller laxbeståndet i Finska viken fastställde rådet TAC:en i enlighet med Ices försiktighetsbaserade råd. På grund av det ryska anfallskriget mot Ukraina kunde Ices berörda arbetsgrupp inte sammanträda under 2022 och Ices beslutade att föra över sitt råd för laxbeståndet i Egentliga Östersjön liksom sitt råd för laxbeståndet i Finska viken. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att de två TAC-nivåerna behålls oförändrade och att de nuvarande korrigerande åtgärderna behålls samtidigt som man klargör att återsläppsfiske inom fritidsfisket inte är tillåtet, eftersom Ices anser att dödligheten efter återsläpp är för hög för att svaga bestånd ska kunna skyddas.

Genom rådets förordning (EG) nr 847/96 fastställdes ytterligare villkor för förvaltningen av TAC:er med fördelning mellan år, däribland flexibilitetsbestämmelserna i artiklarna 3 och 4 för bestånd som omfattas av en försiktighets-TAC respektive analytisk TAC. Enligt artikel 2 i den förordningen ska rådet, när det fastställer TAC:erna, bestämma för vilka bestånd artikel 3 eller 4 inte ska gälla, särskilt på grundval av beståndens biologiska tillstånd. Mera nyligen har flexibilitetsmekanismen införts genom artikel 15.9 i grundförordningen om den gemensamma fiskeripolitiken för alla bestånd som omfattas av landningsskyldigheten. För att förhindra en alltför stor flexibilitet som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt nyttjande av levande marina biologiska resurser och förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås, bör det därför klargöras att artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 endast är tillämpliga när medlemsstaterna inte använder sig av den flexibilitet mellan år som föreskrivs i artikel 15.9 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken.

Kommissionen föreslår också en ändring av rådets förordning (EU) 2022/109 så att det fastställs en TAC för vitlinglyra, vars fiskeår inleds den 1 november 2022. För TAC-nivån anges ”pm” (pro memoria) i avvaktan på offentliggörandet av det Ices-råd som väntas i början av oktober 2022 och samråden med Förenade kungariket.