Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet med Schweiziska edsförbundet om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor /* COM/2013/0870 final - 2013/0421 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Genom förordning (EU) nr 439/2010 inrättades ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[1] i syfte att stärka medlemsstaternas praktiska samarbete i asylfrågor, underlätta genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och stödja de medlemsstater vars asyl- och mottagningssystem är utsatta för särskilt starkt tryck. I skäl 24 i förordningen står det: ”För att stödkontoret ska kunna utföra sitt uppdrag bör det stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med unionen och därmed har antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz.” Dessa länder kallas ”associerade länder”. I artikel 49.1 i förordningen föreskrivs därför att ”Stödkontoret ska stå öppet för deltagande av Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz som observatörer.” Det ska fastställas på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder främst ska delta i stödkontorets arbete. Sådana arrangemang ska inbegripa bestämmelser om deltagande i initiativ som tas av stödkontoret, om finansiella bidrag och om personal. När det gäller personalfrågor ska dessa arrangemang under alla förhållanden vara förenliga med tjänsteföreskrifterna”. Det är naturligt att de associerade länderna deltar i stödkontorets verksamhet eftersom de även är anslutna till Dublinsystemet, och detta ger dessutom ett tydligt mervärde till stödkontorets verksamhet när det gäller till exempel utbyte av goda metoder och erfarenheter, permanent stöd och krisåtgärder, insamling och analys av information samt kontorets system för tidig varning och beredskap. På grundval av detta lade kommissionen den 1 juli 2011 fram en rekommendation till rådet om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein om internationella avtal om upprättande av sådana arrangemang. Kommissionen fick den 27 januari 2012 rådets bemyndigande att inleda förhandlingar med Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein om villkoren för dessa staters deltagande i arbetet med europeiska stödkontoret för asylfrågor. Förhandlingarna fördes med alla associerade länder gemensamt. Fyra förhandlingsrundor ägde rum. Den slutliga texten i utkastet till avtal med Schweiziska edsförbundet paraferades den 28 juni 2013. Medlemsstaterna har informerats och konsulterats inom ramen för rådets arbetsgrupper. För unionens del är den rättsliga grunden för avtalet artiklarna 74, 78.1 och 78.2 jämförda med artikel 218 i EUF-fördraget. Det bifogade förslaget utgör det rättsliga instrumentet för undertecknande av avtalet. Rådet kommer att fatta beslut med kvalificerad majoritet. 2. FÖRHANDLINGSRESULTAT Kommissionen anser att målen i rådets förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att unionen kan godta utkastet till avtal. Det slutliga innehållet i avtalet kan sammanfattas på följande sätt: Utkastet till avtal innebär att Schweiziska edsförbundet deltar fullt ut i stödkontorets verksamhet [artikel 1], finns representerat i stödkontorets styrelse som observatör utan rösträtt [artikel 2], lämnar årliga ekonomiska bidrag till stödkontoret som beräknas på den andel landets BNP utgör av BNP i alla stater som deltar i stödkontorets arbete [artikel 3 och bilaga I]. Därutöver har Schweiziska edsförbundet godtagit bestämmelser om en eventuell ökning av bidraget om unionens bidrag ökas [artikel 3 och bilaga I]. Vidare inrättas enligt utkastet till avtal en kommitté med företrädare för kommissionen och de associerade länderna. Av effektivitetsskäl ska kommittén sammanträda tillsammans med motsvarande kommittéer som inrättats med andra associerade länder som deltar på grundval av artikel 49.1 i förordningen. Kommittén nämndes inte i förhandlingsdirektiven och har begärts av de associerade länderna för att göra det möjligt att utbyta information och övervaka genomförandet av avtalet [artikel 11]. 3. BUDGETKONSEKVENSER Artikel 3 och bilaga I till utkastet till avtal innehåller bestämmelser om Schweiz årliga ekonomiska bidrag till stödkontoret och dess justering enligt bilaga I. 4. SLUTSATS Mot bakgrund av det ovanstående föreslår kommissionen att rådet beslutar att avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor ska undertecknas på unionens vägnar och bemyndigar kommissionen att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar. 2013/0421 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet med Schweiziska edsförbundet om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 74, 78.1 och 78.2 jämförda med artikel 218.5, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) I artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[2] sägs att stödkontoret ska stå öppet för deltagande av Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz som observatörer och att det ska fastställas på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder främst ska delta i stödkontorets arbete. (2) Den 27 januari 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Schweiz om ett avtal om villkoren för dess deltagande i stödkontoret. Förhandlingarna slutfördes med framgång och avtalet paraferades den 28 juni 2013. (3) Avtalet bör undertecknas av förhandlaren på Europeiska unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. (4) Enligt skäl 21 i förordning (EU) nr 439/2010 har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av den förordningen. De bör därför genomföra artikel 49.1 i förordningen genom att även delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut. (5) Enligt skäl 22 i förordning (EU) nr 439/2010 deltar Danmark inte i antagandet av den förordningen, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Undertecknande av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor bemyndigas härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt. Texten till avtalet åtföljer detta beslut. Artikel 2 Kommissionen bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA AVTAL mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU, å ena sidan, och SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz, å andra sidan, HAR ENATS OM FÖLJANDE med beaktande av artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[3], nedan kallad förordningen, och av följande skäl: (1) Enligt förordningen ska europeiska stödkontoret för asylfrågor, nedan kallat stödkontoret, för att kunna utföra sitt uppdrag stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med unionen och därmed har antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz, nedan kallade associerade länder. (2) Schweiz har ingått avtal med EU och har därmed antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av förordningen, i synnerhet avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz.[4] HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Deltagandets räckvidd Schweiz ska delta fullt ut i stödkontorets arbete och ha rätt att få stöd från kontoret på det sätt som anges i förordningen och i enlighet med villkoren i detta avtal. Artikel 2 Styrelse Schweiz ska vara företrätt i stödkontorets styrelse som observatör utan rösträtt. Artikel 3 Ekonomiskt bidrag 1. Schweiz ska årligen bidra till stödkontorets inkomster med ett belopp som ska beräknas på landets bruttonationalprodukt (BNP) som procentandel av BNP för alla deltagande stater i enlighet med formeln i bilaga I. 2. Det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 ska lämnas från och med den dag som följer på ikraftträdandet av detta avtal. Det första ekonomiska bidraget ska sättas ned i förhållande till hur stor del av året som återstår när avtalet träder i kraft. Artikel 4 Skydd av personuppgifter 1. Schweiz ska tillämpa sina nationella bestämmelser om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.[5] 2. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[6] ska tillämpas när stödkontoret behandlar personuppgifter. 3. Schweiz ska iaktta sekretessbestämmelserna i styrelsens arbetsordning avseende handlingar i stödkontorets besittning. Artikel 5 Rättslig ställning Stödkontoret ska ha ställning som juridisk person enligt gällande lag i Schweiz och ska i Schweiz ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt gällande lag i Schweiz. Kontoret ska särskilt ha rätt att förvärva eller avyttra fast och lös egendom och får vara part i rättsliga förfaranden. Artikel 6 Ansvarsbestämmelser Stödkontorets ansvar ska regleras av artikel 45.1, 45.3 och 45.5 i förordningen. Artikel 7 Domstol Schweiz ska erkänna Europeiska unionens domstols behörighet i frågor som rör stödkontoret enligt artikel 45.2 och 45.4 i förordningen. Artikel 8 Stödkontorets personal 1. I enlighet med artikel 38.1 och 49.1 i förordningen ska schweiziska medborgare som anställs vid stödkontoret omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor och de bestämmelser som antagits av stödkontoret i enlighet med artikel 38.2 i förordningen. 2. Med avvikelse från artikel 12.2 a och artikel 82.3 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen får schweiziska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter anställas på kontrakt av stödkontorets verkställande direktör enligt gällande regler för urval och rekrytering av personal som antagits av stödkontoret. 3. Artikel 38.4 i förordningen ska tillämpas med nödvändiga ändringar på schweiziska medborgare. 4. Schweiziska medborgare får dock inte utnämnas till tjänsten som verkställande direktör för stödkontoret. Artikel 9 Privilegier och immunitet 1. Schweiz ska på stödkontoret och dess personal tillämpa protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier som är bifogat som bilaga II till detta avtal, samt alla bestämmelser som antas i enlighet med detta protokoll avseende stödkontorets personal. 2. Bestämmelser för hur protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska unionen ska tillämpas finns i tillägget till bilaga II. Artikel 10 Bedrägeribekämpning Bestämmelserna för artikel 44 i förordningen avseende EU:s ekonomiska kontroller i Schweiz av deltagandet i stödkontorets verksamhet finns i bilaga III. Artikel 11 Kommitté 1. En kommitté som ska bestå av företrädare för Europeiska kommissionen och Schweiz ska övervaka genomförandet av avtalet och kontinuerligt följa tillhandahållandet och utbytet av information i detta avseende. Av praktiska skäl ska kommittén sammanträda tillsammans med motsvarande kommittéer som inrättats med andra associerade länder som deltar på grundval av artikel 49.1 i förordningen. Kommittén ska sammanträda på begäran av antingen Schweiz eller Europeiska kommissionen. Stödkontorets styrelse ska informeras om kommitténs arbete. 2. Information ska utbytas och diskuteras i kommittén avseende planerad EU-lagstiftning, som antingen direkt påverkar eller ändrar förordningen eller väntas påverka det ekonomiska bidrag som avses i artikel 3 i detta avtal. Artikel 12 Bilagor Bilagorna till detta avtal ska utgöra en integrerad del av avtalet. Artikel 13 Ikraftträdande 1. De avtalsslutande parterna ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden. Parterna ska underrätta varandra om att förfarandena avslutats. 2. Detta avtal ska träda i kraft den första dagen i den första månaden efter dagen för den sista underrättelsen som avses i punkt 1. Artikel 14 Uppsägning och giltighetstid 1. Detta avtal ska ingås på obestämd tid. 2. Alla avtalsslutande parter kan efter samråd i kommittén säga upp detta avtal genom anmälan till motparten. Avtalet ska upphöra att gälla sex månader efter dagen för uppsägning. 3. Detta avtal ska upphöra att gälla om man avslutar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz.[7] Detta avtal är upprättat i ett exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga. …………… BILAGA I Formel för att beräkna bidraget 1. Schweiz ekonomiska bidrag till stödkontorets inkomster enligt artikel 33.3 d i förordningen ska beräknas på följande sätt: De mest aktuella slutliga uppgifterna om Schweiz bruttonationalprodukt (BNP) som föreligger den 31 mars varje år ska delas med summan av tillgängliga uppgifter om BNI i alla stater som deltar i stödkontorets verksamhet. Den erhållna procentandelen ska tillämpas på den del av stödkontorets inkomster som avses i artikel 33.3 a i förordningen under det aktuella året för att beräkna Schweiz ekonomiska bidrag. 2. Det ekonomiska bidraget ska betalas i euro. 3. Schweiz andel ska betalas högst 45 dagar efter mottagande av debetnotan. Vid varje försening i betalningen av bidraget ska Schweiz betala dröjsmålsränta på det belopp som var utestående på förfallodagen. Räntan ska beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första arbetsdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter. 4. Schweiz ekonomiska bidrag ska anpassas enligt denna bilaga om Europeiska unionens bidrag som belastar unionens allmänna budget enligt artikel 33.3 a i förordningen höjs i enlighet med artiklarna 26, 27 eller 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[8]. I sådana fall ska mellanskillnaden erläggas 45 dagar efter mottagande av debetnotan. 5. Om de betalningsanslag för år N som stödkontoret erhållit från EU i enlighet med artikel 33.3 a i förordningen inte utnyttjats före den 31 december år N eller om stödkontorets budget för år N har sänkts enligt artiklarna 26, 27 eller 41 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska den andel av de outnyttjade eller sänkta anslagen som motsvarar Schweiz bidrag överföras till stödkontorets budget för år N+1. Schweiz bidrag till stödkontorets budget för år N+1 ska sättas ned i motsvarande grad. BILAGA II PROTOKOLL (NR 7) OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA, SOM BEAKTAR att Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, nedan kallad Euratom, i enlighet med artikel 343 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 191 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom medlemsstaternas territorium som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter, HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. KAPITEL I EUROPEISKA UNIONENS EGENDOM, MEDEL, TILLGÅNGAR OCH TRANSAKTIONER Artikel 1 Unionens lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De får inte genomsökas, beslagtas, konfiskeras eller exproprieras. Unionens egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder. Artikel 2 Unionens arkiv ska vara okränkbara. Artikel 3 Unionen, dess tillgångar, inkomster och övrig egendom ska vara befriade från alla direkta skatter. Medlemsstaternas regeringar ska i alla de fall där så är möjligt vidta lämpliga åtgärder för att efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset på lös eller fast egendom när unionen för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom unionen snedvrids. Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster. Artikel 4 Unionen ska vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras - vare sig detta sker mot betalning eller inte - inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering. Unionen ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av unionens publikationer. KAPITEL II MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLINGAR Artikel 5 (f.d. artikel 6) Vad avser unionens officiella meddelanden och översändandet av alla dess dokument ska unionens institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar. Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som unionens institutioner skickar får inte censureras. Artikel 6 (f.d. artikel 7) Identitetshandling i den form som rådet med enkel majoritet ska fastställa kan av ordförandena för unionens institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i unionens institutioner och ska godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar ska utställas till tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen. Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar ska gälla som giltiga resehandlingar inom tredjelands territorium. KAPITEL III EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER Artikel 7 (f.d. artikel 8) Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller annan natur i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats. Europaparlamentets ledamöter ska, vad avser tull- och valutakontroll, a) av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag, b) av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag. Artikel 8 (f.d. artikel 9) Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. Artikel 9 (f.d. artikel 10) Under Europaparlamentets sessioner ska dess ledamöter åtnjuta a) vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, b) vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. Immuniteten ska även vara tillämplig på ledamöterna under resan till och från Europaparlamentets mötesplats. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet. KAPITEL IV FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER Artikel 10 (f.d. artikel 11) Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i unionens institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader. Denna artikel ska även vara tillämplig på ledamöter av unionens rådgivande organ. KAPITEL V TJÄNSTEMÄN OCH ANSTÄLLDA I EUROPEISKA UNIONEN Artikel 11 (f.d. artikel 12) Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda i unionen a) åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, och dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört, b) tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar, c) beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer, d) då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga, e) ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga. Artikel 12 (f.d. artikel 13) Unionens tjänstemän och övriga anställda ska vara skyldiga att betala skatt till unionen på de löner och arvoden de får av unionen enligt de villkor och det förfarande som Europaparlamentet och rådet har fastställt genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna. De ska vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av unionen. Artikel 13 (f.d. artikel 14) Unionens tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i unionen bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde vid unionen var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan unionens medlemsstater – i båda länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna befinner sig inom en av unionens medlemsstater. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna artikel försörjer och har hand om. Lös egendom som tillhör de personer som avses i första stycket och som finns inom den stats territorium i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredje lands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning. Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel ska inte hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer. Artikel 14 (f.d. artikel 15) Europaparlamentet och rådet ska, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna, fastställa ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda. Artikel 15 (f.d. artikel 16) Europaparlamentet och rådet ska genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha samrått med övriga berörda institutioner, besluta vilka grupper av unionens tjänstemän och övriga anställda bestämmelserna i artikel 11, artikel 12 andra stycket och artikel 13 helt eller delvis ska tillämpas på. Medlemsstaternas regeringar ska regelbundet underrättas om namn, ställning och adress på de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper. KAPITEL VI IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJELANDS BESKICKNINGAR ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA UNIONEN Artikel 16 (f.d. artikel 17) Den medlemsstat på vars territorium unionen har sitt säte ska bevilja tredje lands beskickning som är ackrediterad hos unionen immunitet och privilegier enligt diplomatisk sedvänja. KAPITEL VII ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 17 (f.d. artikel 18) Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas unionens tjänstemän och övriga anställda om det ligger i unionens intresse. Var och en av unionens institutioner ska upphäva den immunitet som har beviljats en tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten inte strider mot unionens intresse. Artikel 18 (f.d. artikel 19) Unionens institutioner ska vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Artikel 19 (f.d. artikel 20) Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska rådets ordförande. De ska också vara tillämpliga på kommissionens ledamöter. Artikel 20 (f.d. artikel 21) Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska unionens domstols domare, generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol vad avser immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater. Artikel 21 (f.d. artikel 22) Detta protokoll ska även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens stadga. Europeiska investeringsbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter eller liknande avgifter vid de tillfällen då dess kapital utökas och från de olika formaliteter som kan vara förknippade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt ska bankens upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen ska den verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål för någon omsättningsskatt. Artikel 22 (f.d. artikel 23) Detta protokoll ska också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. Europeiska centralbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska inte påföras någon omsättningsskatt. Tillägg till BILAGA II Bestämmelser för hur protokollet om immunitet och privilegier ska tillämpas i Schweiz 1. Tillämpningsområdet utsträcks till att omfatta Schweiz Alla hänvisningar till medlemsstaterna i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (nedan kallat protokollet) ska även omfatta Schweiz, såvida inget annat sägs i följande bestämmelser. 2. Stödkontoret är befriat från indirekta skatter, däribland mervärdesskatt För varor och tjänster som exporteras från Schweiz ska schweizisk mervärdesskatt inte uppbäras. För varor och tjänster som levereras till stödkontoret i Schweiz för tjänstebruk ska befrielsen från mervärdesskatt, i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet, ske genom återbetalning. Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweizerfranc, inklusive skatter och avgifter. Mervärdesskatten ska betalas tillbaka efter insändande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till den schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden. Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader från det att ansökan om återbetalning ingetts tillsammans med erforderliga underlag. 3. Tillämpningen av bestämmelserna på stödkontorets personal Beträffande artikel 12 andra stycket i protokollet ska Schweiz, i enlighet med principerna i sin nationella rätt, befria tjänstemän och övriga anställda vid stödkontoret, såsom de definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna[9], från federala, kantonala och kommunala skatter på löner, vederlag och arvoden som utbetalas till dem av EU och som omfattas av en intern skatt som uppbärs av EU och tillfaller denna. Schweiz ska inte betraktas som en medlemsstat enligt punkt 1 ovan vid tillämpningen av artikel 13 i protokollet. Tjänstemän och övriga anställda vid stödkontoret, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna till det socialförsäkringssystem som gäller för Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda, är inte skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet. Europeiska unionens domstol ska ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör förbindelserna med stödkontoret eller Europeiska kommissionen och dess personal när det gäller tillämpningen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda samt EU-lagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor. BILAGA III Ekonomiska kontroller av Schweiz deltagande i stödkontorets verksamhet Artikel 1 Direkt kommunikation Stödkontoret och Europeiska kommissionen ska kommunicera direkt med alla fysiska och juridiska personer som har säte i Schweiz och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av uppdragstagare, deltagare i något av stödkontorets program, mottagare av utbetalningar från stödkontoret eller EU:s budget eller som underleverantörer. De får direkt till Europeiska kommissionen och stödkontoret överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet och enligt de kontrakt och avtal som slutits eller beslut som fattats inom ramen för avtalet. Artikel 2 Kontroller 1. Enligt kontrakt och avtal som ingåtts med och beslut som fattats avseende mottagare med säte i Schweiz får stödkontorets och Europeiska kommissionens personal eller andra personer som kontoret och kommissionen bemyndigat när som helst genomföra vetenskapliga, ekonomiska och tekniska kontroller eller övriga kontroller hos mottagarna och deras underleverantörer, med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[10], kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[11] och de övriga bestämmelser som det hänvisas till i detta avtal. 2. Stödkontorets och Europeiska kommissionens personal och andra personer som kontoret och kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till alla data, däribland i elektronisk form, som kontrollerna kräver. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet. 3. Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som Europeiska kommissionen. 4. Kontroller får genomföras fem år efter det att det här beslutet löpt ut eller enligt de villkor som anges i ingångna kontrakt och avtal och fattade beslut. 5. Den schweiziska federala revisionsmyndigheten ska underrättas i förväg om kontroller som genomförs på schweiziskt territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att kontrollerna ska kunna genomföras. Artikel 3 Kontroller på plats 1. Inom ramen för det här avtalet har Europeiska kommissionen (Olaf) rätt att genomföra kontroller och inspektioner på plats inom schweiziskt territorium, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter.[12] 2. Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och utföras av Europeiska kommissionen i nära samverkan med den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller med andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten, vilka ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan lämna allt erforderligt bistånd. För detta ändamål får tjänstemän från behöriga schweiziska myndigheter delta i kontrollerna och inspektionerna på plats. 3. Om berörda schweiziska myndigheter så önskar, ska kontrollerna och inspektionerna på plats genomföras av Europeiska kommissionen tillsammans med dessa myndigheter. 4. Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller en inspektion på plats, ska de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna kommissionens inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra. 5. Kommissionen ska snarast möjligt underrätta den schweiziska federala revisionsmyndigheten om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oegentlighet som kommissionen har fått kännedom om i samband med genomförandet av kontrollen eller inspektionen på plats. Kommissionen ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndighet om resultatet av dessa kontroller och inspektioner. Artikel 4 Information och samråd 1. För att denna bilaga ska tillämpas väl ska berörda schweiziska myndigheter och EU:s myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av parterna inleda samråd. 2. Berörda schweiziska myndigheter ska utan dröjsmål underrätta stödkontoret och Europeiska kommissionen om alla omständigheter som kommer till deras kännedom och som kan leda till förmodan om att det förekommer oegentligheter i fråga om ingående och genomföranden av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet. Artikel 5 Sekretess Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga ska, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt schweizisk lagstiftning och enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på EU:s institutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom EU-institutionerna, medlemsstaterna eller i Schweiz som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av parternas ekonomiska intressen. Artikel 6 Administrativa åtgärder och påföljder Utan att det hindrar tillämpningen av schweiziska straffrättsliga bestämmelser får administrativa åtgärder och påföljder beslutas av stödkontoret eller Europeiska kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[13], kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[14] och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[15]. Artikel 7 Indrivning och verkställighet Beslut som fattas av stödkontoret eller Europeiska kommissionen inom ramen för det här avtalet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Schweiz. Det verkställbara beslutet ska påtecknas, utan annan kontroll än av att det är äkta, av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur ska underrätta byrån eller kommissionen därom. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Det är Europeiska unionens domstol som ansvarar för kontrollen av att det verkställbara beslutet är lagligt. Domar som Europeiska unionens domstol avkunnar i enlighet med en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor. [1] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor, EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [2] EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [3] EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [4] EUT L 53, 27.2.2008, s. 5. [5] Kommissionens beslut av den 26 juli 2000 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter i Schweiz, EGT L 215, 25.8.2000, s. 1. [6] EUT L 8, 12.1.2011, s. 1. [7] EUT L 53, 27.2.2008, s. 5. [8] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [9] EGT L 74, 27.3.1969, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 371/2009 (EUT L 121, 15.5.2009, s. 1). [10] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [11] EUT L 357, 31.12.2002, s. 72, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23). [12] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. [13] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [14] EUT L 362, 31.12.2012, s. 1. [15] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.