ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.3.1

I reala termer var (de fasta) priserna för de flesta av de viktigaste produkterna högre under 2017 än under det föregående året: det genomsnittliga mjölkpriset steg till 17,1 % mer än under 2016, grispriserna var 8,3 % högre, spannmål ökade med 3,0 %, boskapspriserna ökade med 2,2 % och fjäderfäpriserna var också högre (+ 1,0 %). I reala termer fortsatte däremot priset på får och getter att sjunka (-1,4 %) under 2017. Den positiva utvecklingen för de flesta råvarorna var en del av det uppsving som inleddes 2003. Under 2008 inträffade emellertid en kraftig prisminskning som utlöste prisvolatilitet på den internationella marknaden, vilket utgjorde en utmaning för EU:s små och medelstora jordbrukare samt nya investerare i jordbrukssektorn.
3.8

I skogsbruket spelar certifieringssystem en viktig roll för att garantera hållbar användning av biomassa. Exempelvis är 60 % av EU:s skogar certifierade enligt PEFC (Programme for the Endorsement of Forest Certification) och/eller inom ramen för FSC (Forest Stewardship Council). Produktionen i EU:s skogsbruk sker enligt världens högsta miljöstandarder, på grundval av lagstiftning såsom EU:s timmerförordning, bestämmelser om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), fågeldirektivet och habitatdirektivet samt paketet om den cirkulära ekonomin.
3.1

EU:s sockersektor har investerat stora belopp i tekniska förbättringar och kostnadsminskningar samt i humankapital, forskning och utbildning. Under de senaste 26 åren har den genomsnittliga kostnaden för produktion av kvotsocker i EU ökat med så lite som 0,4 % per år, jämfört med en inflation på 2,2 % per år. Det innebär att kostnaderna stadigt har minskat jämfört med inflationen under två årtionden (1). Dessa vinster har bidragit till att öka konkurrenskraften för EU:s livsmedels- och dryckesindustri som använder socker.
3.4

Vilka former av teknik med havsströmskraftverk håller på att testas? — I Bretagne, i höjd med Paimpol, sänkte man 2014 ned Arcouest (1,5 MW), en prototyp för ett havsströmskraftverk. Detta havsströmskraftverk har utvecklats av Open Hydro (fartygsbyggnadskoncernen DCNS) för EDF:s första park av havsströmskraftverk vid Paimpol/Bréhat. Det består av fyra turbiner med en installerad effekt på 2–3 MW. Det handlar om en enkel och robust anordning som är öppen i mitten, med en låghastighetsrotor som fungerar utan smörjmedel, vilket minimerar inverkan på det marina livet. Detta havsströmskraftverk testades under fyra månader. Turbinen roterade oavbrutet i 1 500 timmar och många mekaniska och elektriska mätningar gjordes. Testerna gav positiva resultat och visade att detta slags havsströmskraftverk är livskraftigt. Man beslutade därför att ta en demonstrationspark i bruk under sommaren 2015. Turbinerna har byggts och är klara att installeras, men väder- och sjöförhållandena har lett till att installationen skjutits upp. Det är värt att notera att de båda turbinerna byggdes i Cherbourg och Brest, vilket visar att denna nya teknik kan ge upphov till ny industriell verksamhet i kustområdena. — Halvt nedsänkbara havsströmskraftverk som kan lyftas upp för underhåll. Detta är en brittisk teknik som utvecklats av bolaget Tidalstream. Prototypen har tagits fram för ett STT (ship to turbine) som är verksamt i Pentlandsundet. Det är en anordning som består av fyra turbiner med en diameter på 20 m och en total maximumkapacitet på 4 MW. Om man jämför detta system med ett vindkraftverk till havs noterar man att vindkraftverket måste ha en diameter på 100 m med en vindhastighet på 10 m/s för att uppnå samma effekt. Vindkraftverkets fundament, 25 m under vattenytan, är dessutom mer än 25 % större än det för STT. Tidalstream anser därför att deras system är konkurrenskraftigt jämfört med vindkraftverk till havs och på land. Kostnaden för el som produceras av STT-systemet kan uppgå till 0,03 brittiska pund per kWh (ungefär 0,044 euro per kWh). Detta system har testats i försök i Themsen och visat sig vara livskraftigt. — Havsströmskraftverk som monterats på torn från Marine Current Turbines. Denna teknik kräver att man förankrar ett torn på havsbottnen, och detta förutsätter ett begränsat havsdjup. Havsströmskraftverkets turbiner glider utmed tornet, och detta gör att man kan lyfta upp dem ur vattnet för service och underhåll. — Havsströmskraftverk där turbinerna monterats på en förankrad boj installerades 2003 i Hammerfestsundet i Norge. — Slutligen har vi tidvattenturbiner som monteras under en fördämning i en flodmynning, såsom den i floden Rance, som är det äldsta exemplet av detta slag och som varit i bruk sedan 1960-talet. Två projekt är föremål för studier i Storbritannien, men de har stoppats av miljöskäl.
4.2

Följande grundläggande internationella riktlinjer och mekanismer med beskrivningar av de principer som företag bör tillämpa för att förhindra korruption och mutor och för att uppmuntra etiskt beteende finns: — Internationella brottmålsdomstolens regler om bekämpning av korruption, riktlinjer för larm om missförhållanden, handböcker etc. — FN:s Global Compact-initiativ: 10 principer om insatser mot korruption, och den åtföljande vägledningen om rapportering. — OECD:s riktlinjer för multinationella företag: rekommendation nr 7 om att bekämpa mutor, uppmaning till att ge mutor och utpressning. — ISO 37001-standarden om ett ledningssystem för bekämpning av mutor (under utarbetande, ISO PC/278). — Världsbanksgruppens riktlinjer om korruptionsbekämpning. — Global Reporting Initiative (GRI, GR4). — Transparency Internationals affärsmässiga principer för bekämpning av mutor etc. Sektorsspecifika riktlinjer på EU-nivå, t.ex. byggnads- och anläggningsindustrin i EU (www.fiec.org inklusive relevanta riktlinjer och gemensamma förklaringar) och utvinningsindustrin (www.eiti.org), är av grundläggande betydelse i de berörda sektorerna. Detsamma gäller för nationella riktlinjer (till exempel den tyska hållbarhetskoden och de danska industririktlinjerna) som anses ha en avgörande roll i att vägleda företagens beteende).
1.7

EESK anser att övervakningskommittéerna bör kompletteras med andra partnerskapsinstrument. I detta sammanhang vill kommittén erinra om att den formulering som föreslås i Europaparlamentets ändringsförslag avseende artikel 5 i förordningen om allmänna bestämmelser, ”cooperate with the partners” [”samarbeta med partnerna”] bör ersättas med ”involve the partners” [”engagera partnerna”].
5.5

På global nivå har FN redan inlett ett antal initiativ på detta område. Toppmötet 2012 skulle kunna bygga vidare på dessa. FN:s initiativ för en grön ekonomi syftar till att hjälpa regeringarna i arbetet med att omforma och ändra inriktningen på de politiska strategierna, investeringarna och utgifterna för att gynna bl.a. ren teknik, förnybara energikällor, vattentjänster, gröna transporter, avfallshantering, gröna byggnader samt hållbart jordbruk och skogar. Economics of Ecosystems and Biodiversity (ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi) och Global Green New Deal (en global grön ”New Deal”) är centrala projekt inom detta initiativ.
7.9

Sett ur detta perspektiv är behovet av att snabbt reagera på hotet från klimatförändringarna inte en ytterligare börda för den globala ekonomin utan endast ännu ett starkt skäl att snabbt fortsätta den ekonomiska och industriella omställning som i vilket fall som helst är nödvändig. När oljepriset nådde 60 USD per fat anförde man i Stern-rapporten att kostnaderna för de åtgärder som behöver vidtas under de kommande 50 åren för att hantera klimatförändringarna kan komma att uppgå till 1 % av den globala bruttonationalprodukten. Dagens pris på långt över 100 USD per fat gör redan investeringar i förnybar energi och olika typer av effektivitetsåtgärder mycket mer attraktiva ur affärssynpunkt. På samma sätt kommer troligen de ytterligare nettokostnaderna för åtgärder i kampen mot klimatförändringarna att bli mycket lägre och skulle när det gäller vissa tillämpningar t.o.m. kunna uppvägas av vinsterna. Detta visar att effektiva klimatåtgärder faktiskt kommer att innebära en nettovinst för världsekonomin under de kommande åren.
4.6.2

I och med Lissabonstrategin har man sedan år 2000 i allt högre grad stärkt fortbildningsmålen och strategierna för livslångt lärande. De behöver dock förbättras ytterligare, vilket framgår av utvärderingsrapporten från 2006 ”Framework of actions for the lifelong development of competencies and qualifications”, som arbetsmarknadens parter i EU (EFS, BusinessEurope, CEEP och UEAPME) antog år 2002. Gemenskapens integrerade handlingsprogram inom livslångt lärande bör också fullt ut ingå i denna strävan eftersom dess officiella mål är att bidra till genomförandet av Lissabonmålen. ”för att genom livslångt lärande bidra till utvecklingen av Europeiska unionen som ett avancerat kunskapssamhälle med hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetstillfällen samt större social sammanhållning”.
7.5.1

Ett fjärde segment inom kulturturismen som håller på att utvecklas till en stor drivkraft för turistströmmarna är produktionen av film- och tv-serier. I många regioner ökar antalet besök och turister på platser där populära filmer och tv-serier har spelats in. Vid Alnwick Castle i Northumberland i norra England, där filmerna baserade på J.K. Rowlings böcker om Harry Potter spelades in, har intäkterna från turismindustrin på kort tid ökat från 0 till 13 miljoner euro och slottet har därmed blivit ett av det största turistmålen i Storbritannien. Detsamma gäller slottet Agliè i Piemonte i Italien, där tv-serien ”Elisa di Rivombrosa” spelades in. Där har antalet besökare ökat från i genomsnitt 100 till 3 500 i veckan. ”Kändiseffekten” berör också filmer som är under inspelning. I Storbritannien har den lilla staden Lincoln, där Dan Browns bestseller ”Da Vinci-koden” håller på att spelas in, redan blivit ett stort turistmål, medan det i Paris har uppstått turistarrangörer som uteslutande ordnar ”turer” till platserna i Browns roman.
4.8

Under senare år har man haft stora förväntningar på så kallad politisk konkurrens (naming and shaming) och den öppna samordningsmetoden. Under mindre gynnsamma förhållanden fungerar dessa metoder inte tillfredsställande. I praktiken ställer inte medlemsstaterna varandra till svars för tillkortakommanden, eller i varje fall inte i tillräcklig utsträckning. I sådana fall är även kommissionens spelrum begränsat. Det finns inget lämpligt alternativ till gemenskapsmetoden.
2.17

Kommittén rekommenderar därför eftertryckligen att ambitionerna i REPowerEU kombineras med utfasningen av f-gaser, med sikte på köldmedier med lägsta möjliga GWP-faktor. För att sätta antalet värmepumpar i ett sammanhang (30 miljoner pumpar ska gradvis införas under sju år) kan globala siffror från Internationella energiorganets (IEA) bedömning användas: nästan 180 miljoner värmepumpar användes för uppvärmning under 2020, medan det totala antalet värmepumpar i världen har ökat med nästan 10 % per år under de senaste fem åren. Enligt IEA:s scenario för nettonollutsläpp fram till 2050 skulle det totala antalet installerade värmepumpar uppgå till 600 miljoner år 2030. EU:s engagemang i detta ligger helt i linje med andelen hushåll i ett globalt sammanhang.
5.7

EESK anser att det är nödvändigt att införa långsiktiga integrerade strategier för bevarande av kulturarvet, som bygger på de lokala gemenskapernas deltagande och utgår från en ämnesövergripande strategi, och att stödja genomförandet av dem med hjälp av finansiella instrument. I detta syfte bör man identifiera relevanta berörda parter (lokala gemenskaper, kommuner, volontärer, aktivister, arbetsmarknadsparter, civilsamhällesorganisationer, judiska religiösa samfund, kyrkor, regionala och nationella institutioner, offentliga myndigheter), fastställa metoder för information, deltagande och samråd, kartlägga möjligheterna till samarbete och partnerskap samt systematiskt stödja denna process. Det är mycket viktigt att European Association for the Preservation and Promotion of Jewish Culture and Heritage (AEPJ), som är den största organisationen för skydd av det judiska kulturarvet i Europa, deltar på permanent basis.
3.4

Den höjda minimiskattenivån kan få negativa sociala effekter och orsaka energi- och mobilitetsfattigdom. Uppenbarligen beaktade kommissionen denna fråga när den gav medlemsstaterna tillstånd att gå under miniminivåerna för bränsle för uppvärmning och el som används av hushåll och organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer och när den godkände en fullständig skattebefrielse under tio år för bränsle för uppvärmning och el som används av ”ekonomiskt utsatta hushåll”, enligt definitionen i artikel 17 c. Kommittén beklagar att liknande åtgärder inte ingår för att undvika mobilitetsfattigdom. De nedsättningsmöjligheter som föreslås för kollektivtrafik och andra transportsätt än vägtransporter är inte till någon hjälp i detta sammanhang.
4.7

Kommittén stöder att systemet måste bygga på principerna att a) det gröna intyget bör syfta till att minska riskens effekter till en nivå som nationella myndigheter anser acceptabel och som är i linje med WHO, b) restriktionerna för internationella resor bör stå i proportion till den epidemiologiska situationen i ursprungslandet och destinationslandet, c) karantän kan kvarstå som ett instrument som är tillgängligt för myndigheterna när så är lämpligt, d) länder som deltar i systemet kommer att acceptera tester som godkänts av de nationella myndigheterna i andra deltagande länder, e) förfarandets komplexitet och den mängd information som samlas in och överförs över gränserna bör begränsas så långt som möjligt, f) systemet bör vara interoperabelt och bygga på en gemensam nomenklatur och ett gemensamt format för överföring av information, g) systemet bör följa principerna för ”inbyggt integritetsskydd” som medför att innehållet, insamlingsmetoden, insamlingens syfte och lagringstiden av vissa eller alla uppgifter som samlas in kommer att klargöras för den registrerade från början.
3.4

Under de senaste åren har investeringarna utanför EU på detta område överstigit investeringarna inom EU. I Förenta staterna har exempelvis National Institute of Standards and Technology, som är landets nationella metrologiska institut, en i jämförelse enorm årlig budget för sitt forskningsprogram för grundläggande mätning och kvantvetenskap. Detsamma gäller för National Institute of Metrology i Kina, med dess riktade forskningsprogram för metrologi. Som jämförelse ska det tyska nationella metrologiinstitutet Physikalisch-Technische Bundesanstalt (PTB), som är det största i Europa, med sin budget täcka både forskning och metrologitjänster för industrin och samhället.
2.5

Den planerade budgeten för 2021 kommer att vara i linje med den som fastställs i förslaget till den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027, som fortfarande inte har godkänts i rådet och således inte har blivit föremål för omröstning i Europaparlamentet (inga ändringsförslag kan lämnas in). Kommissionens förslag är som följer: — Budgetarna för 2021 när det gäller EGFJ (39,884 miljarder euro) och Ejflu (12,258 miljarder euro): De ska vara i linje med förordningarna om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken och den fleråriga budgetramen. — Alla tillämpliga regler och krav 2021: Jordbrukarna ska få fortsatt stöd i ytterligare ett år i enlighet med de villkor och krav som gäller för perioden 2014–2020. — Överföring av medel: Medlemsstaterna kan fortsätta att överföra medel mellan EGFJ och Ejflu efter 2020, i normalfallet med ett tak på 15 %. — Tilldelning av rätter till grundstöd och deras värde: De fel som medlemsstaterna gjort vid tilldelningen av stödrätter kan rättas till, både när det gäller stödrätternas antal och deras värde. — Konvergens i värdet på rätterna till grundstöd: Medlemsstaterna kan fortsätta konvergensprocessen för rätterna till grundstöd efter 2019, det vill säga under 2020 och/eller under 2021. — Krisreserven: Krisreserven bibehålls under övergångsperioden, till samma årliga belopp som i programplaneringen för 2014–2020, det vill säga 400 miljoner euro (i 2011 års priser). — Genomförandet av Ejflu: Landsbygdsprogrammen kan i undantagsfall förlängas med ett år. — De fleråriga åtgärderna inom den andra pelaren (åtgärder för ekologiskt jordbruk samt miljö- och klimatvänligt jordbruk): De fleråriga åtgärderna inom programplaneringen för perioden 2014–2020 kan förlängas med ett år. För nya åtaganden ska medlemsstaterna föreslå en kortare löptid (högst tre år). — Den samlade marknadsordningen och Posei: Anslagen måste justeras för att vara i linje med det totala EGFJ-beloppet enligt den framtida gemensamma jordbrukspolitiken.
5.8

När det gäller förlängningen av tidsfristen för antagande av ett beslut om erkännande av ett nytt tredjeland från 18 månader till 24 månader, och till 36 månader under vissa omständigheter, anser EESK att den föreslagna åtgärden är motiverad under förutsättning att det finns ett tvingande behov för tredjelandet att genomföra korrigerande åtgärder. Kommittén ställer sig dock tveksam till om en förlängning av förfarandet för erkännande per automatik är rätt åtgärd, eftersom förfarandet för ett land som uppenbart uppfyller alla krav skulle kunna förlängas i onödan. EESK vill därför föreslå att målsättningen även fortsättningsvis ska vara att slutföra processen så snabbt som det rimligtvis är möjligt, under förutsättning att det finns möjlighet att förlänga förfarandet med så lång tid som behövs, om korrigerande åtgärder skulle behövas.
4.1

Utveckling av den tematiska koncentrationen – EESK rekommenderar att man fokuserar programmen ordentligt på åtgärder som är samordnade med EU:s prioriteringar såsom de fastställs i förslaget till flerårig budgetram 2021–2027 (innovation, forskning, ett grönare Europa – energi, cirkulär ekonomi etc. –, ett sammankopplat Europa – transporter, jordbruk etc. –, ett mer socialt Europa – ESF, Eruf, utbildning, hälsa etc. –, ett Europa närmare medborgarna genom utvecklingsstrategier på lokal nivå), utan att förbise de specifika mål som anges i förordningen på det sociala området, utbildningsområdet och hälso- och sjukvårdsområdet. Särskild uppmärksamhet bör alltså ägnas åt lokala utvecklingsstrategier som förenar samtliga aktörer i det civila samhället.
2.1

Gas är fortfarande en av EU:s viktigaste primära energikällor och en välfungerande inre gasmarknad är viktig både för ekonomin och för energitryggheten i många EU-medlemsstater. Det är också ett faktum att EU:s importberoende av alla typer av energi har ökat stadigt de senaste 25 åren, from 44 % 1990 till 53 % 2015. Nästan 70 % av den naturgas som förbrukas i EU måste importeras, varav 90 % förs in via gasledningar från tredjeländer. Den största leverantören är Ryssland som står för omkring 40 % totalt, även om denna andel är betydligt högre i vissa länder i östra Europa.
EESK noterar en publikation som nyligen gavs ut inom ramen för OECD Working Papers on International Investment av den politiska analytikern Joachim Pohl med titeln ”Societal benefits and costs of International Investment Agreements – A critical review of aspects and available empirical evidence” ( 1 )
4.4

Trötthet orsakad av utmattning hos föraren (bland annat på grund av att föraren inte tar tillräckliga raster) utgör en av de främsta orsakerna till olyckor där tunga vägtransportfordon är inblandade. Till och med kortvariga svackor i koncentrationen kan få katastrofala följder. Förare inom vägtransportsektorn drabbas dessutom ofta av hälsoproblem med anknytning till långa körperioder med otillräckliga raster, t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar (vanligtvis hjärtinfarkter, slaganfall etc.), muskel- och skelettsjukdomar (ryggradsskador i rygg och nacke), nervösa åkommor (stress och oro, nedstämdhet etc.) och mag-/matsmältningsproblem. Strängt tillämpade gränser för körtid och arbetstid samt lämpliga viloperioder är avgörande för att minska dessa effekter (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – an overview).
3.8

Snedvridningar av konkurrensen kan emellertid även skapas av unionens egna regler. Detta är till exempel fallet med Reach-förordningen (om registrering, utvärdering och godkännande av kemikalier) som kommer att vara tillämplig från och med den 31 maj 2018 på företag som tillverkar kemikalier eller släpper ut kemikalier – antingen som sådana eller ingående i blandningar eller varor – på marknaden om mängden överstiger ett ton per år. Denna förordning ålägger företagen att till Echa (Europeiska kemikaliemyndigheten) lämna en registreringsanmälan för kemikalier, som sådana eller ingående i blandningar eller varor, om mängden överstiger ett ton per år, och samtidigt erlägga motsvarande avgift. Registranten betraktas som legitim ägare till rapporten, vilket innebär att informationen i denna har kunnat bli en vara som säljs på marknaden av de ledande registranterna, i allmänhet större företag med betydande ekonomisk styrka. I praktiken, när ett företag försöker genomföra en registrering hos Echa, informeras det om att det bör ta kontakt med den ledande registranten, som sedan informerar företaget om kostnaden för att få tillgång till den information som denne har lämnat in. Denna kostnad kan uppgå till tiotusentals eller till och med hundratusentals euro per ämne. De registreringar som gjorts minst tolv år tidigare kan enligt förordningen användas av andra tillverkare eller importörer för att registrera produkter. I praktiken, då datumet närmar sig för när Reach-förordningen kommer att träda i kraft till fullo för alla kemikalier som produceras eller släpps ut på marknaden i mängder som överskrider ett ton per år, kräver emellertid de ledande registranterna för närvarande att mikroföretag och små och medelstora företag i sektorn betalar stora summor, eller till och med en procentandel av försäljningen, i utbyte mot ”fullmakter för tillgång” till den information som de lämnat till Echa. Denna information bör vara offentlig och tillgänglig kostnadsfritt för alla medborgare och företag i Europeiska unionen för att den ska uppfylla det syfte som den skapades för, det vill säga att skydda människors hälsa och miljön. I detta fall kan förordningen, som tagits fram i syfte att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön mot de risker som kan uppkomma till följd av användningen av kemikalier, skapa hinder mot nya företags inträde på marknaden och mot den fria rörligheten för kemikalier – en situation som sannolikt kan medföra situationer där konkurrensen är begränsad och större företag missbrukar sin dominerande ställning. EESK uppmärksammar behovet av att genomföra en utvärdering och översyn av Reach-förordningen i syfte att undanröja eventuella konkurrenshinder som tillämpningen av detta regelverk skulle kunna ge upphov till.