Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - En strategi för informationssamhället"

(98/C 214/23)

Den 5 december 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda grönboken.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster som ansvarat för det förberedande arbetet antog sitt yttrande den 1 april 1998. Föredragande var Peter Morgan.

Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 91 röster för, 5 röster emot och 6 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. ESK anser att grönboken är ett viktigt initiativ som anknyter till "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan" () och som samtidigt skapar ett nytt regelverk för det framtida informationssamhället.

1.2. Konvergens är en fråga som har avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala framgången i Europa. Denna fråga är omfattande och komplex. Om Europa kan dra fördel av denna utveckling genom att skapa en miljö som uppmuntrar till förändring kommer det att skapas en drivkraft som för med sig ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, ökat konsumentutbud samt främjar den kulturella mångfalden. Om Europa inte klarar av att omfatta konvergensen tillräckligt snabbt (och Europa släpar redan efter inom nyckelområdet Internet) finns det risk att företag och medborgare kommer att hamna på efterkälken när det gäller den informationsrevolution som stimulerar företag, användare och regeringar över hela världen.

1.3. Enligt vår uppfattning kommer den ständigt ökande konvergensen mellan de enskilda områdena att vara motor och banbrytare för informationssamhället. I samband med detta kommer levnads- och arbetsvillkoren, arbetsförhållandenas art och omfattning och produktionen av varor och tjänster att förändras. Den rättsliga ramen på dessa områden är avgörande för en säker och förbättrad innovationskraft i gemenskapens företag, för sysselsättningen samt för de framtida arbets- och levnadsvillkoren i Europa.

1.4. Mot bakgrund av den löpande åtgärdsplanen är detta en grönbok om konvergens och konvergensreglering. Att komma till rätta med lagstiftningen anses vara en av nyckelfaktorerna när det gäller att hämta in den europeiska eftersläpningen. I svaren på de följande frågorna har kommittén inriktat sig på detaljerna kring konvergens och lagstiftning. Kommittén menar att andra aspekter på informationssamhället har blivit (och kommer att bli) behandlade i kommitténs yttranden om andra delar i den löpande åtgärdsplanen.

1.5. Den centrala frågan i grönboken är följande:

Om konvergensen kräver en anpassning av befintlig lagstiftning, bör denna anpassning:

(i) bygga vidare på och, om det är relevant, utvidga de befintliga ramarna snarare än att det skapas nya ramar,

(ii) skapa ramar för flera online-tjänster och interaktiva tjänster vid sidan av nuvarande bestämmelser för traditionella telekommunikations- och radio/TV-verksamheter eller

(iii) skapa ett övergripande regelverk med likartade bestämmelser för alla tre sektorer.

1.6. Kommittén är emot det andra synsättet när det gäller reglering och stöder en kombination av det första och tredje synsättet i den mån som det är tillämpligt på lång sikt. Inom den närmaste framtiden skall regleringen baseras på befintliga principer, men efter hand som konkurrens uppkommer kan regleringen bli mindre betungande. När de nya infrastrukturerna och tjänsterna är mer etablerade och de nya användarnas prioriteringar är kända kan hela regelverket beaktas på nytt.

2. Sammanfattning av grönboken

2.1. Informationssamhället håller på att förverkligas. Dess utveckling stärks av de snabba tekniska förändringarna som håller på att omvandla informationssektorn. Omvandlingens karaktär och hastighet kan innebära nya utmaningar för de politiskt ansvariga.

2.2. En av de viktigaste faktorerna är den ökade användningen av samma teknik inom olika sektorer, särskilt inom telekommunikations-, media- och informationstekniksektorn (IT). Tecken på sådan konvergens har ökat under de senaste åren i och med utvecklingen av Internet och de befintliga nätverkens ökade kapacitet att erbjuda både telekommunikationstjänster och radio- och TV-tjänster. Konvergensfenomenet är en relativt ny företeelse och en rad olika uppfattningar finns när det gäller dess innebörd för samhället och det ekonomiska livet.

2.3. De flesta är eniga om att den digitala elektronikens och mjukvarornas utveckling skapar tekniska möjligheter för nya synsätt när det gäller leverans och utnyttjande av informationstjänster. Meningarna går dock isär när det gäller i vilken omfattning denna utveckling kommer att förändra befintlig verksamhet och vilka tidsperspektiv som gäller.

2.3.1. Somliga anser att konvergensen kommer att leda till en fullständig och snabb omvandling av befintliga telekommunikations-, media- och IT-tjänster så att dessa sektorer, som för närvarande utgör separata grupper, kommer att smälta samman, vilket innebär att de tidigare så klara gränserna kommer att suddas ut.

2.3.2. Andra anser att specialiseringen inom de olika sektorer som finns idag kommer att begränsa konvergensens omfattning inom tjänstesektorn och att mediaindustrin har en bärande roll som förmedlare av sociala, kulturella och etiska värden inom vårt samhälle oberoende av vilken teknik som används för att nå ut till kunden. Detta skulle betyda att reglering av de ekonomiska villkoren och informationstjänsternas innehåll måste hållas åtskilda för att säkerställa effektivitet och kvalitet.

2.3.3. Andra tror att om konvergensen verkligen äger rum så kommer den att sträcka sig över en längre tidsperiod.

2.4. Det står dock klart att konsekvenserna av denna utveckling kan få långtgående effekter. Framväxandet av nya tjänster och utvecklingen av de befintliga tjänsterna förväntas utvidga den totala marknaden för informationstjänster. Detta kommer att innebära nya möjligheter när det gäller ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Samtidigt kommer också den nya miljön för kommunikationstjänster att öka möjligheterna när det gäller att förbättra de europeiska medborgarnas livskvalitet genom att öka konsumenternas valmöjligheter, underlätta tillgången till informationssamhällets fördelar och främja den kulturella mångfalden.

2.5. Därför är denna utveckling positiv för Europas ekonomiska och sociala utveckling och bör uppmuntras. Den allmänna politiken måste tillföra en gynnsam ram för konvergensen så att möjligheterna kan tas tillvara när de dyker upp.

2.6. Vad som nu behövs är en djupgående debatt med stor spännvidd om konvergensfenomenet och dess effekter. En sådan debatt kan tjäna som utgångspunkt när det gäller att utforma konvergenspolitiken. Målsättningen med grönboken är att inleda en sådan debatt. Denna debatt måste sättas in i ett sammanhang med avseende på andra viktiga kommissionsåtgärder inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna. Debatten är särskilt viktig när det gäller den nya situation inom kommunikationsområdet som följer av att telekommunikationstjänsterna och infrastrukturerna är avreglerade sedan den 1 januari 1998.

2.6.1. Vid översynen av effektiviteten hos 1998 års åtgärdspaket för telekommunikationer (som skall äga rum i slutet av år 1999) skall den process som satts igång genom grönboken säkerställa att konvergensens betydelse inom denna sektor kan beaktas fullt ut.

2.6.2. Den granskning av kabel-TV-sektorn () som genomförts mot bakgrund av avregleringen och närmare bestämt som en följd av de åtaganden som anges i kabeltelevisionsdirektivet () och direktivet om full konkurrens (telekommunikationer) () behandlas också i ett särskilt meddelande från kommissionen. Granskningen syftar till att skapa en öppen och konkurrensfrämjande marknadsstruktur för tillhandahållande av nät för telekommunikationer och kabel-TV vilket kan ha stor betydelse för de marknader som påverkas av konvergensen. Detta kommer i synnerhet att uppmuntra konkurrensen och förhindra att vissa företag får positioner som gör det omöjligt eller mycket svårt för andra företag att komma in på området. Effektiv konkurrens inom dessa områden kommer att stimulera utvecklingen av innovativa nya tjänster som kommer att gynna konsumenterna inom Europeiska gemenskapen och ge den europeiska industrin och tjänsteleverantörerna kunskaper för att kunna konkurrera på de globala marknaderna.

2.7. En grundläggande marknadsstruktur med konkurrensinriktning måste säkerställas. För närvarande kan nya marknader utvecklas snabbt och kommer i huvudsak att ha global omfattning och därför är denna grönbok angelägen. Om gällande regelverk i de enskilda medlemsstaterna eller inom EU inte är anpassat till utvecklingen på dessa nya marknader och till och med hindrar deras utveckling, kan det innebära konkurrensmässiga nackdelar i förhållande till de mer flexibla globala konkurrenterna. Detta skulle kunna innebära ett minskat intresse från konsumenternas sida, genom att valmöjligheterna begränsas och konsumenternas förtroende för de nya tjänsterna försvagas. Det skulle också kunna innebära negativa konsekvenser för den ekonomiska tillväxten och skapandet av sysselsättning i Europa.

2.8. Grönboken redogör för konvergensfenomenet och koncentrerar sig på tillhandahållande av tjänster och de nät som används för överföringen. Den tar också upp hur konvergensen kan komma att påverka både utformningen av och innehållet i regelverket. Även om grönboken tar upp vissa aspekter av lagstiftningen om tjänster, kommer ytterligare initiativ inom detta område inte att påverka kommissionens pågående arbete eller genomförandet av befintlig gemenskapslagstiftning.

2.9. I grönboken tas ingen definitiv ställning när det gäller ny reglering men det medges att konvergensen kan leda till mindre reglering av telekommunikations- och mediasektorerna och att den inte bör leda till större reglering inom sådana områden som IT-sektorn (utom när det gäller sådana områden som inte omfattas av grönboken). Snarare görs en analys av konvergensfenomenet som ett faktum på marknaden, det vill säga frågor om reglering som uppstår genom denna utveckling tas upp och olika frågeställningar rörande dessa ämnen framställs.

3. Fråga 1

Konvergensens natur och dess effekter idag:

3.1. Fråga 1A

Sektorerna konvergerar på teknisk nivå, men i vilken omfattning och hur snabbt sker konvergensen på industriell nivå, tjänstenivå och marknadsnivå?

Kommittén räknar med att denna fråga kommer att besvaras av industrin under rådfrågningsförfarandet.

3.2. Fråga 1B

Är konvergensens effekter redan märkbara inom näringslivet och våra dagliga liv och om så är fallet på vilket sätt?

3.2.1. Om man skulle göra en ungefärlig indelning av befolkningen i följande fyra klasser;

(i) tjänstemän som befinner sig på arbetet,

(ii) tjänstemän (och pensionerade tjänstemän) som befinner sig hemma,

(iii) ungdomar,

(iv) resten av befolkningen (cirka hälften av den totala befolkningen) som befinner sig på arbetet och hemma,

är effekterna på den första gruppen mycket stora och på den andra gruppen är de betydelsefulla. För den tredje gruppen har det blivit ett sätt att leva, medan inverkan på den fjärde gruppen inte är så stor ännu.

3.2.2. När det gäller den första gruppen, tjänstemän på arbetet, finns det en persondator på varje skrivbord. Bärbara datorer och mobiltelefoner är standardutrustning för anställda med rörliga arbeten och multimediapresentationer är viktiga hjälpmedel i affärslivet. E-post från skrivbordet eller den bärbara datorn, och mobilkommunikation i allmänhet gör att kompatibel teknik är en förutsättning för affärskommunikation idag. Dessutom håller datorstödd publicering och elektronisk handel snabbt på att bli normala affärsförfaranden. Elektronisk handel mellan företag är säkert mer betydelsefullt än elektronisk handel mellan företag och konsument.

3.2.3. När det gäller den andra gruppen, som i huvudsak överensstämmer med grupp 1, men som befinner sig i en annan miljö, blir hemmet en förlängning av kontoret. Persondatorer hemma kan naturligtvis även användas för familjeändamål och personliga ändamål av till exempel pensionärer och dessutom har ordbehandlare sin givna plats i många hem.

3.2.4. Ungdomar har idag, genom skolan, spel, fritidssysselsättningar och ordbehandling, börjat betrakta persondatorer som ett nödvändigt hjälpmedel i det dagliga livet.

3.2.5. Ungefär hälften av befolkningen stöter inte på någon annan teknik hemma än telefon och TV. Kanske kommer denna grupp att låta sig övertygas att använda Internet och andra mervärdestjänster när dessa erbjuds via TV. Än så länge finns det dock inga bevis som man kan dra några slutsatser av.

3.2.6. När det gäller fullskalig utveckling av kompatibla tjänster hemma kommer ökningar av bandbredden genom xDSL (x-Digital Subscriber Loop) via tvinnade parkablar och koaxialkabel och, så småningom, genom trådlös bandbredd att få en avgörande betydelse.

4. Fråga 2

Konvergensens inverkan på samhälle, ekonomi, företag och konsumenter:

4.1. Fråga 2A

Kommer konvergensen att i större omfattning inverka på skapandet av sysselsättning och på utbildningen i Europeiska unionen? Hur är det troligt att konvergensen kommer att inverka på vårt sätt att arbeta? Kommer effekterna att fördelas jämnt över Europeiska unionen?

4.1.1. Konvergensen påverkar redan sysselsättningen avsevärt och kommer förmodligen att få en allt större inverkan i takt med att konvergerade tjänster sprids i det europeiska samhället. Kommissionen behandlade utförligt i "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan" inverkan på företagsstrukturer, arbetsorganisation, utbildning, social sammanhållning och andra socioekonomiska aspekter. Föreliggande yttrande behandlar visserligen regleringen som gäller de tre sektorer som berörs av konvergensen, men kommittén vill ändå uppmärksamma den betydelse som konvergensens socioekonomiska aspekter har och behovet av reglering även på det området.

4.1.2. En av fördelarna är att det säkerligen kommer att vara en omåttlig efterfrågan på "utbud", när det gäller såväl filmer, shower, sport och spel etc. Till exempel så skapar avgifterna för TV-rättigheter mer professionella idrottsmän och idrottskvinnor. Discovery och National Geographic kanalerna presenterar natur i ett audiovisuellt sammanhang. Audiovisuell publicering har en enorm potential.

4.1.3. Å andra sidan kommer den elektronisk handeln och den datorstödd publiceringen troligtvis att vara omvälvande när virtuell tillgång ersätter verkliga försäljningsställen. Bankerna är den sektor man kommer att tänka på först. Trots det kommer vissa försäljningsställen att fortsätta att utvecklas i ny form. Till exempel har biografer med flera salonger ökat kraftigt parallellt med filmerna på TV och bokhandlare som också driver café har utvecklas vid sidan av bokförsäljningen på Internet.

4.1.4. Det finns även en generationseffekt. De unga har lätt för att vänja sig vid tekniken, medan övertaliga 50-åringar inte har lika lätt. När det gäller utbildning är inte alla lämpade att arbeta med teknik. Det är alltså viktigt att inte glömma bort behovet av att utbilda en del av befolkningen i traditionella yrken, som dock i allt större utsträckning kräver grundläggande IT-utbildning. Internet är naturligtvis ett kraftfullt utbildnings- och fortbildningsinstrument vilket även framgången med Internet University i USA visar.

4.1.5. Vårt arbetssätt kommer troligtvis att förändras på ett kvalitativt sätt. Ett sätt att se på denna förändring är att beakta de senaste 20 årens framsteg. För 20 år sedan fanns inte persondatorer, ordbehandlare, färgskärmar, färgskrivare, cd-spelare, cd-rom, fax-apparater, mobiltelefoner, satellitsändningar, videokonferenser eller Internet. ATM (Asynchronous Transfer Mode) och kreditkort hade inte dagens internationella dimension. Denna utveckling har gjort yrkesarbete mer effektivt och minskat avstånden, men själva arbetet har inte förändrats särskilt. Det är svårt att förutsäga om det kommer att komma en sådan förändring i framtiden.

4.1.6. Naturligtvis kommer vissa arbeten att förändras. Färre personal på bankerna, mer personal i olika centrum för kundrådgivning etc. Det kommer också att finnas större möjligheter till distansarbete, arbete i hemmet och till mer högkvalitativt arbete i egna företag. Skillnaden mellan egenföretagare och anställd blir alltmer utsuddad. Därmed uppkommer nya frågor om arbetstagarnas ställning (t.ex. arbetstagarnas ansvar, dataskydd för arbetstagare, lagen om medbestämmanderätt).

4.1.7. Övergången till informationssamhället kommer att främja färdigheter inom informationsteknikens område. Om inte ett tillräckligt antal hårdvaru- och mjukvaruingenjörer utbildas i Europa kommer viktiga arbetstillfällen att exporteras, till exempel så kommer produktion av mjukvaror att förläggas till Indien.

4.1.8. Det finns ingen anledning att tro att dessa effekter inte kommer att kännas av i alla EU:s regioner. Målsättningen skall dock vara att inte koncentrera de negativa sysselsättningseffekterna till Europa på ett oproportionellt sätt, medan enbart icke-europeiska regioner får dra nytta av nya arbetstillfällen.

4.1.9. För att alla regioner skall få tillgång till informationsamhället är det av avgörande betydelse att allmän tillgång till bredband erbjuds till konkurrenskraftiga priser. Det är otvivelaktigt så att Internets framgångar i USA har uppmuntrats av det allmängiltiga systemet med låga avgifter för lokalsamtal.

4.1.10. En ytterligare förutsättning för en lyckad utveckling av multimediatjänster är att konsumenter och arbetskraft kan hantera den nya tekniken (se 4.3.4).

4.2. Fråga 2B

Vilka effekter kommer den nuvarande utvecklingen sannolikt att ha inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna när det gäller de ekonomiska aspekterna, de tjänster som erbjuds och de sannolika tjänsteleverantörerna?

4.2.1. Det verkar troligt att de traditionella offentliga telekommunikationsoperatörerna som baserar sin verksamhet på kopparkabel kommer att drabbas värst. Å ena sidan beror det på World Com-fenomenet som innebär att nya leverantörer av Internettjänster utmanar de aktuella offentliga telekommunikationsoperatörernas verksamhet. Å andra sidan beror det på att en del av de befintliga offentliga telekommunikationsoperatörerna är förhindrade av lagstiftning att gå in på kabel- och mobiltelefonmarknaderna, vilket innebär att de inte kan förändra sin verksamhet för att utnyttja konvergensen så snabbt som de egentligen skulle vilja. Det kanske kan bli nödvändigt att omstrukturera dessa offentliga telekommunikationsoperatörer för att de skall kunna diversifiera och konkurrera på nya marknader, vilket även påpekas i kabeldirektivet (). Vad som än händer i detta avseende är införandet av xDSL-teknik för att öka bandbredden via tvinnade parkablar strategiskt viktigt för de offentliga telekommunikationsoperatörerna.

4.2.2. När hindren för de analoga sändningarnas kapacitet har avskaffats genom större digitala spektra kommer de allmännyttiga radio- och TV-bolagens unika ställning att förändras. Grundsynen och målsättningarna när det gäller allmännyttiga radio- och TV-sändningar kommer inte att förändras, men medlen för att uppnå dem måste kanske anpassas till denna nya situation. Detta bör inte påverka befintliga nationella system för allmännyttiga sändningar som är förenliga med gemenskapslagstiftningen.

4.2.3. I fråga om konsumentutrustning kommer troligen kostnaden för set-top-boxar att begränsa spridningen av digital-TV. Tillverkningsindustrins förmåga att fortsätta att åstadkomma allt mindre format och minska kostnaderna talar för att det till sist finns få hinder för den kapacitet, rörlighet eller multimediala funktion som skulle kunna uppnås. Vad som behövs är en användarvänlig persondator som kan ta emot sändningar och en sådan kommer säkerligen att produceras så småningom.

4.3. Fråga 2C

Vilka bevis finns det för att det sker förändringar när det gäller tillgången till tjänster, information, underhållning och kultur i hemmen och på arbetet? Vilka följder får den nuvarande nivån av persondatorernas utbredning, användningen av Internet och utbredningen av TV för införandet av nya tjänster? Vilka eventuella åtgärder krävs för att övervinna den dåliga genomslagskraften för multimediedatorerna och användningen av Internet?

4.3.1. Följande sammanställning skall ge en snabb överblick av den aktuella situationen:

>Plats för tabell>

4.3.2. Effekterna av persondatorernas aktuella genomslagskraft, användningen av Internet och TV:s genombrott när det gäller utnyttjandet av nya tjänster överensstämmer med vad som tidigare nämnts. Tjänstemän som arbetar på eller utanför kontoret eller med hjälp av mobiltelefon har ökande möjligheter att använda nya tjänster, i synnerhet Internet, inbegripet e-post. Den digitala televisionens genomslagskraft är minimal och få nya tjänster finns tillgängliga.

4.3.3. För att de konvergerade tjänsterna skall kunna utnyttjas fullt ut, i synnerhet i hemmet, krävs en "användarvänlig" revolution. Persondatorns gränssnitt är oacceptabelt för lekmannen.

4.3.4. Teoretisk och yrkesinriktad utbildning är en central fråga i samband med att främja ökad användning av multimedia och Internet. Den snabba tekniska utvecklingen understryker behovet av livslångt lärande och sätter press på det befintliga utbudet av utbildning. Statsmakterna måste förstärka utbildningen i datakunskap och dataanvändning på alla skolnivåer och lägga extra resurser på vuxenutbildning. Inom större, såväl offentliga som privata företag bör det finnas resurser för att utbilda de anställda, medan mindre företag kan utnyttja kurser som anordnas av bransch- och arbetsgivarorganisationer eller utbildningsinstitut. Inom ramen för de allmänna åtgärderna för arbetslösa bör man även uppmärksamma och satsa på dem som har fallenhet för data. ESK anser att det behövs en stor satsning inom hela unionen och skulle välkomna ett initiativ i den riktningen från kommissionen.

4.4. Fråga 2D

Vilka typer av gemenskapsprojekt för FoTU bör genomföras i samband med konvergensen mot bakgrund av de ställningstaganden som har framförts i gemenskapens femte ramprogram?

4.4.1. ESK har redan yttrat sig om det femte ramprogrammets prioriteringar (FoTU 1998-2002) () och håller på att utarbeta ett yttrande om ramprogrammets delprogram ().

5. Fråga 3

Hinder mot konvergensen:

5.1. Vilken betydelse kommer de hinder som har identifierats sannolikt att få? Finns det några andra hinder eller faktorer som kan få avgörande betydelse för konvergensprocessen i Europa?

5.1.1. Kommissionen har på ett riktigt sätt påvisat en rad verkliga och möjliga hinder för konvergensen. I de fall då kommittén har identifierat särskilda problem tas dessa upp under fråga 4-9 nedan.

6. Fråga 4

Konvergensens inverkan på nuvarande reglering:

6.1. Fråga 4A

Kräver den nuvarande utvecklingen mer eller mindre reglering inom de sektorer som påverkas av konvergensen, mer eller mindre förlitan på konkurrensreglerna och mer eller mindre tilltro till marknadskrafterna för att de uppställda målen skall uppnås?

6.1.1. En reglering behövs för att säkerställa allmänhetens förtroende i två hänseenden.

6.1.2. Ur ett marknadsperspektiv är det endast nödvändigt med en reglering där det ännu inte råder konkurrens eller där konkurrenssituationen inte helt uppfyller de mål som gäller för marknaden. För övrigt skall man förlita sig på endast konkurrensreglerna. De aktuella marknadstendenserna visar på fördelarna med att avskaffa monopolen och skapa alternativa sätt att tillhandahålla tjänster som är av ekonomisk betydelse för allmänheten. Detta förutsätter dels att man kan garantera tillgång till nät och obegränsade konkurrensmarknader, dels öppen prissättning så att konsumenterna kan garanteras högsta möjliga kvalitet.

6.1.3. Vid sidan av ett marknadsperspektiv kan det vara nödvändigt med en reglering för att uppfylla de mål som ligger i allmänhetens intresse (se punkterna 7.5.1 och 8.2.3 nedan).

6.2. Fråga 4B

Innebär konvergensen en utmaning mot de principer som ligger till grund för den nuvarande regleringen inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna och i så fall i vilken omfattning?

6.2.1. Konvergens kan innebära att man går emot nuvarande reglering. Rösttelefoni via Internet är ett belysande exempel. Röstlicensiering kom till under en period då näten i princip bara användes för rösttelefoni och då licensiering innebar en kvalitetsgaranti samtidigt som det säkrade ett visst mått av monopolställning som krävdes för att investeringen skulle löna sig. I och med den digitala infrastrukturens tillkomst har rösttelefoni kommit att utgöra endast ett digitalt bitflöde bland många andra. Frågan huruvida det skall krävas licens för rösttelefonitjänster bör utredas på nytt. I princip skulle kommittén föredra att konkurrerande rösttjänster helt enkelt utsätts för marknadskrafternas konkurrenstryck.

7. Fråga 5

Bortskaffande av hindren - att ta fram ett lämpligt regelverk för företag och konsumenter:

7.1. Fråga 5A

Är definitionerna inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna inom den nationella lagstiftningen och/eller gemenskapslagstiftningen anpassade till konvergensprocessen?

7.1.1. Av exemplet i punkt 6.2.1 ovan framgår att man i lagstiftningen måste göra en begreppsmässig åtskillnad mellan infrastruktur- och utbudstjänster, och att man måste inse att de digitala infrastrukturerna utgör något helt nytt. Helt klart bör man se till att en sådan åtskillnad avspeglas i den översyn av EU-lagstiftningen på telekommunikationsområdet som skall företas under 1999, samt att de definitioner som används för närvarande uppdateras.

7.1.2. Vad gäller framväxten av sådana nya "konvergerade" tjänster som elektronisk handel kommer det inte att behövas någon ny typ av lagstiftning. I allmänhetens intresse och för att säkerställa en fortsatt växande marknad bör konsumentskydd, integritetsfrågor o dyl kunna täckas genom en anpassning av befintliga bestämmelser.

7.2. Fråga 5B

Kommer konvergensfenomenet att kräva en anpassning av befintlig reglering eller antagande av nya bestämmelser för tillämpning när det gäller frågor om marknadstillträde och licensiering, tillgång till nät, kunder (inkl. villkorad tillgång), innehåll och prissättning?

Lincensiering

7.2.1. Att ge en bredbandsoperatör exklusiva licensrättigheter för en begränsad tidsperiod kan vara berättigat för att ge operatören tillträde till infrastrukturmarknaden, vare sig det gäller telekommunikations-, kabel- eller satellitsändningstjänster. Det kan även vara berättigat med restriktioner för vad som får sändas via de befintliga näten om operatören innehar en dominerande ställning eller om nya aktörer skall uppmuntras att komma ut på marknaden. Som kommissionen framhåller i grönboken utgör markbaserad digitalkommunikation ett nytt område där det krävs ett nytänkande vad gäller licensiering för att locka nya operatörer till marknaden.

7.2.2. Det vore lämpligt att utarbeta gemensamma licensieringsprinciper för hela EU, i synnerhet om de är avsedda att främja marknadstillträde.

Marknadstillträde

7.2.3. Operatörer som tillhandahåller IT-tjänster bör erbjudas samma möjlighet till marknadstillgång som operatörer som tillhandahåller andra tjänster. De inte skall omfattas av förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster.

7.2.4. Kommunikation via kabel, trådlösa telefoner och elnätet utgör några alternativ till den lokala slingan. Åtgärder bör vidtas på regleringsområdet så att man kan främja en hållbar konkurrens bland tillhandahållare av lokal infrastruktur.

7.2.5. Kommittén ställer sig bakom den inställning som uttrycks i direktivet om TV-standarder och system för villkorad tillgång () och stöder även en utvidgning av de grundläggande principerna i detta direktiv till att omfatta även den nya tjänstemiljön.

7.2.6. Utvecklingen vad gäller såväl den kommersiella situationen som regleringsfrågan för webbläsar- och sökmotorsystem går mycket fort. Kommittén anser att man måste förhindra att dominerande operatörer missbrukar sin ställning.

7.2.7. Kommittén godtar den parallell som dras mellan system för elektroniska programguider (EPG) och datasystem för reservation av flygresor. EPG-system som används inom traditionell sändningsverksamhet bör vara icke-diskriminerande. EPG-system i Internetmiljö skall utsättas för samma konkurrensvillkor som webbläsarsystemen.

7.2.8. Vad gäller Application Programming Interface (API) godtar kommittén den parallell som dras mellan pc och set-top-boxar. Det är dock viktigt att en standardisering inte tvingas på industrin utifrån. Man bör ge marknadskrafterna den tid som behövs för att en naturlig standard för set-top-boxar skall växa fram.

Innehåll

7.2.9. Utbud och rättigheter har helt klart med kommersiella avtal och konkurrenslagstiftning att göra. Marknadskrafterna har skapat en snedvridning vad gäller sändningsverksamhetens vertikala integration. Denna snedvridning har att göra med det pris som en distributör av betal-TV-tjänster är beredd att betala för ensamrätten i syfte att stärka sin infrastruktur. Det återstår att se huruvida utvecklingen av infrastrukturens ägandeförhållanden och användning samt utvecklingen vad gäller utsändning av attraktiva evenemang kommer att leda till att allmänheten får ökad tillgång till ett sådant attraktivt utbud. För närvarande används ett attraktivt innehåll för att gynna försäljningen av nya konvergerade tjänster. En ökad tillgång för allmänheten kan dock uppnås genom återsändningsrättigheter. I medlemsstaterna håller man på att göra en översyn av situationen mot bakgrund av direktivet om gränslös TV-sändningsverksamhet ().

7.2.10. Kommittén anser inte att det skulle finnas någon grundläggande princip inom den kommersiella sporten som ger allmänheten fri tillgång till sportsändningar. Åskådarna måste på ett eller annat sätt betala för att få se ett sportevenemang. Eftersom en sändning med ensamrätt bidrar till att öka försäljningen av betalteveabonnemang kan detta bli mer värdefullt för vissa sändningsföretag än andra. Så småningom måste sportarrangörer väga intäkterna från en tv-publik som betalar för att se evenemanget mot reklamintäkterna vid en allmän sändning. I många fall kan reklam riktad till en större publik vara värd mer än en exklusiv sändning för en mindre publik. Bortsett från detta anser kommittén att sändning av tävlingar på toppnivå och andra stora evenemang även inom den kommersiella sporten hör till den grundläggande information befolkningen har rätt till. Enligt direktivet om television utan gränser har medlemsstaterna möjlighet att välja sportevenemang och andra stora evenemang som bör kunna ses på gratiskanaler.

Prissättning

7.2.11. Kommittén accepterar i stort den inställning som uttrycks i grönboken och som innebär att marknadskrafter och konkurrens bestämmer vilken prissättning som gäller för att kunna tränga in på marknaden. Det kan bli motiverat med en reglering för att säkra prisjämförbarheten där marknaden själv inte kan garantera detta.

7.3. Fråga 5C

Kommer konvergensen att kräva förändringar av reglerna när det gäller tilldelning och prissättning av frekvensspektrumet? Vilka åtgärder bör vidtas mot bakgrund av konvergensen när det gäller frågan om att fullborda övergången från analoga till digitala tjänster? Behövs en tidsplan för avvecklingen av den analoga tekniken?

7.3.1. En tidsgräns bör sättas för en fullständig övergång från analoga till digitala tjänster. Det verkar lämpligt med en tidsgräns för hela gemenskapen liknande den 1992.

7.4. Fråga 5D

Vilka mål bör standardiseringen ha mot bakgrund av konvergensen och vilket förhållande bör råda mellan regional och internationell standardisering?

7.4.1. Standardiseringen bör ledas av industrin, även om vissa standarder kan bestämmas utifrån krav från offentliga myndighetsorgan. ESK lade nyligen fram ett yttrande om standardisering ().

7.5. Fråga 5E

Vilka ytterligare (eventuella) åtgärder krävs för att säkerställa att konsumenternas och de funktionshindrade användarnas intressen respekteras mot bakgrund av konvergensen?

7.5.1. Generellt sett skyddas konsumenterna redan av de lagar och bestämmelser som gäller för exempelvis informations- och TV-tjänster. Internet intar en specialställning eftersom det där är fråga om att erbjuda individer tjänster som innebär att man relativt anonymt kan kommunicera med andra individer och grupper. ESK har antagit yttranden om "En handlingsplan för att stödja en säker användning av Internet" () och "Skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna" ().

7.5.2. Vad gäller personer med funktionshinder utgör pc:n det viktigaste användarmediet. Persondatorer har redan anpassats för funktionshindrade. I takt med utvecklingen på pc-området bör man kunna förbättra gränssnitten för funktionshindrade användare.

8. Fråga 6

Säkerställande av mål som ligger i allmänhetens intresse med hänsyn till konvergensen:

8.1. Fråga 6A

Innebär konvergensfenomenet ett stöd för eller en utmaning mot uppnåendet av de mål som ligger i allmänhetens intresse inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna?

8.1.1. På telekommunikationsområdet utgör konvergensfenomenet en neutral faktor eftersom näten redan existerar oberoende av tjänsterna, men det krävs dock fortsatt reglering för att användarna skall garanteras tillgång till nya tjänster. Detta uppnås bäst genom att säkra tillgången till bredbandsnäten.

8.1.2. När det gäller sändning leder konvergensen - eller snarare utvecklingen av en digital plattform - till en vertikal integration. En sådan utveckling utgör en utmaning för regleringsinsatser.

8.1.3. Inom IT-sektorn är huvudfrågan hur man kan kontrollera såväl de standarder som redan gäller som de prispaket som erbjuds. Principfrågor i detta sammanhang är exempelvis Microsoft/Sun Microsystems tvist om Java samt prispaketet Microsoft Internet Explorer och Windows. För att främja konkurrens och nyskapande krävs det såväl allmänt tillgängliga standarder och gränssnitt som restriktioner mot sådana prispaket som innebär att dominerande operatörer begränsar användarnas valmöjligheter. Samma sak gäller för Windows CE.

8.2. Fråga 6B

Bör dessa mål identifieras tydligare och, i de fall de innebär särskilda skyldigheter, bör en större grupp aktörer kunna ta på sig dessa skyldigheter?

8.2.1. Vad gäller media- och IT-områdena finns det anledning att identifiera målen tydligare och fastställa särskilda skyldigheter. Som redan nämnts ovan måste mål av ekonomiskt intresse för allmänheten förr eller senare fastställas för operatörer inom bredbandsnät. Det kanske är för tidigt i dagsläget att fastställa skyldigheter i samband med tillgång till utveckling av bredbandsnät, men detta är något som måste ses som ett långsiktigt mål.

8.2.2. I takt med att kanalerna blir alltmer tematiska kommer målen om att tillhandahålla allmänna tjänster inom mediasektorn kanske inte att kunna uppfyllas av de traditionella allmänna kanalerna. Varje förändring kommer att vara beroende av erfarenheten från en flerkanalmiljö.

8.2.3. Den ökade mångfalden och globaliseringen på media- och informationstjänsteområdena kommer oundvikligen att leda till ett ökat intresse bland allmänheten vad gäller utbudet. Det ligger utanför syftet med detta yttrande att uttala sig för eller emot en ny reglering, men kommittén hoppas kunna avge yttranden om dessa frågor senare. Kommittén håller redan på att utarbeta ett förslag vad gäller skydd av minderåriga.

9. Fråga 7

Regleringens framtida utformning:

9.1. Fråga 7A

Kräver den nuvarande utvecklingen en omvärdering av det sätt på vilket reglerna tillämpas inom telekommunikations-, radio/TV- och IT-sektorerna?

9.1.1. Kommittén anser att kommissionen ställer de rätta frågorna. Kommittén håller i stort med om att en reglering skall baseras på de principer som grönboken tar upp, det vill säga:

(i) Ingen reglering för regleringens egen skull.

(ii) En reglering måste baseras på inre marknadens frihetsprinciper.

(iii) En reglering måste ta hänsyn till den verklighet som råder på marknaden.

(iv) En reglering måste på ett effektivt sätt svara emot sociala målsättningar och de mål som satts upp i allmänhetens intresse.

9.1.2. Konkurrens inom bredbandsinfrastrukturen är något som framför allt blir aktuellt på en konvergerad marknad. Konvergensen innebär därför att man får tillfälle att överväga den ståndpunkt som kommissionen tagit vad gäller en reglering av telekommunikationssektorn samt att återigen ta ställning till huruvida man skall tillåta en monopolställning i andra fall än under helt exceptionella omständigheter. Traditionella leverantörer av samhällsomfattande telekommunikationstjänster kommer att vilja införa bredbandstjänster, medan konkurrensen kommer att komma från områden som digitala kablar, trådlös telekommunikation samt såväl mark- som satellitbunden digital överföring.

9.2. Fråga 7B

Ger förekomsten av flera olika reglerande myndigheter eller departement som ansvarar för olika aspekter inom telekommunikations-, media- och IT-verksamheterna en fungerande kontrollstruktur mot bakgrund av konvergensen?

9.2.1. I en situation där det råder konvergens inom industrin och på marknaden och där det finns klart definierade målsättningar kommer en uppsplittring av den reglerande kompetensen på olika regeringsdepartement eller olika nationella reglerande myndighetsorgan antagligen att leda till att ett effektivt tillhandahållande av gamla och nya tjänster till konsumenterna hindras. Där en reglering behövs bör faktorer som hur bestämmelserna skall tillämpas och hur de efterlevs vara beroende av de mål som satts upp, och inte av vilken typ av verksamhet som regleras. En reglering skall inte verka hindrande utan snarare stimulerande på effektiviteten och den ekonomiska utvecklingen.

9.2.2. Ovanstående resonemang talar för ett enda eller gemensamt reglerande organ för nätverksamhet. Detta gäller dock inte för mediainnnehåll.

9.3. Fråga 7C

Kommer konvergensen att innebära att det krävs en omvärdering av det reglerande ansvaret på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå, och i så fall inom vilka områden?

9.3.1. Man måste göra en utvärdering av huruvida enbart konkurrensregler räcker till som kontrollmekanism i en framtida konvergerad miljö. När konvergensen (tack vare digitaliseringen) väl undanröjt flera av skälen för en reglering inom berörda sektorer (t.ex. begränsad tillgång till frekvensspektrum, nätkapacitet, industri- och marknadsstruktur) kan det eventuellt räcka med att ha konkurrensregler. EU:s konkurrensregler kan dessutom utgöra en bättre plattform än en reglering för att uppnå enhetlig kontroll av de konvergerade sektorerna på gemenskapsnivå.

9.3.2. Kommittén stöder inställningen att subsidiaritetsprincipen skall respekteras inom den övergripande gemenskapslagstiftningen.

10. Fråga 8

Konvergensens internationella aspekter:

10.1. Fråga 8A

Krävs det ytterligare åtgärder på internationell nivå mot bakgrund av konvergensen?

10.1.1. USA:s regering har nyligen lagt fram en "grönbok" om de tekniska aspekterna på Internet. ESK anser att kommissionen bör fullfölja den åtgärdspolitik som man föreslog i det nyligen framlagda meddelandet om behovet av att stärka det internationella samarbetet. Det rör sig här om grundläggande frågor, och ESK anmodar kommissionen att gå vidare med detta initiativ.

10.1.2. För att man skall kunna garantera öppen tillgång till infrastruktur för nya och konvergerade tjänster kommer det att behövas fortsatt stöd för konvergensen inom WTO och andra relevanta internationella organ.

10.2. Fråga 8B

Vilka ytterligare (eventuella) steg krävs för att uppmuntra andra länder, framför allt i centrala och östra Europa, att skapa förutsättningar för att kunna utnyttja den pågående utvecklingen?

10.2.1. Ett villkor för medlemskap och för förhandling om anslutning är att länderna i centrala och östra Europa så snart som möjligt anpassar sin lagstiftning till EU:s regelverk. Kommittén stöder denna ståndpunkt, i synnerhet vad gäller infrastrukturnäten.

11. Fråga 9

Principer och möjliga inriktningar mot bakgrund av konvergensen:

11.1. Fråga 9A

Vilken effekt kommer konvergensen att ha på de principer för en framtida reglering av telekommunikations-, media- och IT-sektorerna? Bör dessa principer anpassas med tanke på konvergensen?

11.1.1. I grönboken formuleras fem principer:

11.1.2. Princip 1

En reglering bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå tydligt fastställda mål.

Kommittén stöder särskilt ståndpunkten att varje regel som införs skall ha skräddarsytts för att kunna uppfylla klart identifierade mål på ett proportionerligt sätt.

11.1.3. Princip 2

En framtida reglering bör tillgodose användarnas behov.

Kommittén anser att viktiga frågor här är bredbandstillgång, användarvänlighet, prisöverskådlighet och det tillgängliga utbudet.

11.1.4. Princip 3

Reglerande beslut bör styras av behovet av ett tydligt och förutsägbart ramverk.

Kommittén stöder denna princip. I synnerhet bör en klar distinktion göras mellan infrastruktur och utbud.

11.1.5. Princip 4

Säkerställa fullt deltagande i en konvergerad miljö.

Kommittén anser att nyckeln till detta är allmän tillgång till bredbandstjänster.

11.1.6. Princip 5

Oberoende och effektiva reglerande organ kommer att vara av central betydelse för en konvergerad miljö.

Kommittén stöder särskilt förslaget att de reglerande organen skall vara självständiga.

11.2. Fråga 9B

Om konvergensen kräver en anpassning av befintlig reglering, bör denna anpassning:

(i) bygga vidare på och, om så behövs, utvidga de befintliga ramverken, snarare än att det skapas nya ramverk,

(ii) skapa ett nytt ramverk för flera onlinetjänster och interaktiva tjänster vid sidan av nuvarande bestämmelser för traditionella telekommunikations- och radio/TV-verksamheter eller

(iii) skapa ett övergripande regelverk med likartade bestämmelser för alla tre sektorer?

11.2.1. Kommittén anser att man i samband med formuleringen av ett regelverk för en framväxande konvergerad miljö bör försöka hitta rätt balans mellan försiktighet och nytänkande. Man bör försöka se till att det inte kommer att behövas ytterligare en avreglerings-/regleringsomgång. De regler som för närvarande gäller inom telekommunikations- och radio/TV-sektorerna bör kunna fortsätta att gälla där så är lämpligt, efter att ha getts en enhetlig tolkning för att kunna anpassas till de förändringar som sker på det tekniska området och inom industrin. En definition av sådana tjänster bör baseras på marknadsinsikter, snarare än på ett traditionellt regleringsinriktat synsätt. Den nuvarande vertikala regleringen skulle kunna anpassas och successivt integreras i den nya miljön. Kommittén anser att frågan om med vilken hastighet som nya regler bör införas och det nuvarande regelsystemet bör anpassas bör bestämmas av marknadsutvecklingen. Ett sådant tillvägagångssätt bör utgöra den bästa garantin för att de principer för en reglering som presenterats ovan respekteras.

11.2.2. Kommittén ställer sig negativ till det andra synsättet när det gäller reglering och stöder en kombination av det första och tredje synsättet i den mån som det är tillämpligt på lång sikt. Inom den närmaste framtiden skall regleringen baseras på befintliga principer, men efter hand som konkurrens uppkommer kan regleringen bli mindre betungande. När de nya infrastrukturerna och tjänsterna är mer etablerade och de nya användarnas prioriteringar är kända kan hela regelverket beaktas på nytt.

Bryssel den 29 april 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 296, 29.9.1997.

() SEK(97) 2390 slutlig.

() EGT L 256, 26.11.1995.

() EGT L 74, 22.3.1996.

() EGT L 256, 26.11.1995.

() EGT C 355, 21.11.1997.

() KOM(97) 553 slutlig och KOM(98) 8 slutlig.

() KOM(97) 356 slutlig, 16.10.1997.

() KOM(97) 523 slutlig, 24.10.1997.

() EGT C 89, 19.3.1997.

() KOM(97) 582 slutlig, 26.11.1997.

() KOM(97) 570 slutlig, 18.11.1997.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag som erhöll mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna avslogs under diskussionerna.

Punkt 7.2.10

Stryk allt efter andra meningen och ersätt med följande text:

"Bortsett från detta anser kommittén att sändning av tävlingar på toppnivå och andra stora evenemang hör till den grundläggande information befolkningen har rätt till. Där det finns en heltäckande eller nästan heltäckande nationell, samhällsägd tv-kanal - och alla enligt lag är skyldiga att betala avgifter till den - har allmänheten rätt att begära att de stora idrottsevenemang som landsmän deltar i skall sändas i denna kanal, men inte nödvändigtvis uteslutande i denna kanal."

Ny punkt 7.2.11

Lägg till följande:

"På det kommersiella området kan sändning med ensamrätt som ökar försäljningen av betal-tv-abonnemang bli mer värdefull för vissa sändningsföretag än andra. Så småningom måste sportarrangörer väga intäkterna från en tv-publik som betalar för att se evenemanget mot reklamintäkterna vid en allmän sändning. I många fall kan reklam riktad till en större publik vara värd mer än en exklusiv sändning för en mindre publik."

Numrera om befintliga 7.2.11 till 7.2.12.

Motivering

I tredje meningen under punkt 7.2.10 sägs det att det "enda problemet" i samband med idrottsrapportering i media är kommersiellt, och detta problem beskrivs i det följande. Detta stämmer inte. Det är en central rättighet för allmänheten att kunna se större idrottsevenemang (och andra begivenheter) i de nationella kanaler som ägs och betalas av alla, och detta gäller överallt där sådana kanaler finns. Punkt 7.2.10 har formulerats om för att tydliggöra detta och föra upp det i första rummet. Den mindre betydelsefulla kommersiella frågan förs sedan till en ny punkt 7.2.11, och befintliga punkt 7.2.11 numreras om till 7.2.12.

Resultat av omröstning

För: 42, emot: 45, nedlagda: 12.