På det hela taget fick projekten i den första ansökningsomgången för storskaliga förslag högre poäng än de småskaliga förslagen vad gällde tilldelningskriterierna, och konkurrensen mellan projekten var större (se figur 3 ). I den storskaliga ansökningsomgången, som bestod av två utvärderingsomgångar, bjöds de 70 högst rangordnade, stödberättigade förslagen från den första etappen in till den andra etappen. Från dessa 70 inbjudna inkom 66 förslag. I slutändan bjöds sju projekt in till förberedelsefasen för bidrag, medan 41 projekt med höga poäng (dvs. att de passerade minimitröskelvärdena vad gäller alla tilldelningskriterier) inte kunde finansieras på grund av otillräcklig budget i ansökningsomgången för storskaliga förslag.

De projekt som beviljades bidrag under innovationsfondens första omgång visar på en minskning på 77,4 miljoner ton koldioxidekvivalenter under deras första tio verksamhetsår. De första utsläppsminskningsresultaten kan förväntas från och med 2023 när de första utvalda projekten inleds.

Innovationsfonden syftar till att uppnå geografisk och sektoriell balans under sin livstid fram till 2030. Som framgår nedan mottogs under de två ansökningsomgångarna ansökningar från nästan alla medlemsstater. Projekt utarbetas i många medlemsstater, om än i lägre grad i Östeuropa. Det finns många sektorsövergripande och gränsöverskridande projekt som har stor potential att fasa ut fossila bränslen i hela regioner och sektorer, bortom nationella och sektoriella gränser.

Inom ramen för varje ansökningsomgång erbjuds upp till 20 förslag som inte beviljats bidrag projektutvecklingsbistånd: under den första ansökningsomgången för storskaliga förslag bjöds 15 förslag in för att få tillgång till projektutvecklingsstöd till ett värde av 4,4 miljoner euro, och under den första ansökningsomgången för småskaliga förslag tilldelades tio projekt projektutvecklingsstöd till ett värde av 1,7 miljoner euro.

De utvalda projekten kommer också att skapa sociala och ekonomiska fördelar, exempelvis ökad tillväxt i nya sektorer (t.ex. inom produktionen av grön vätgas), arbetstillfällen av hög kvalitet inom ramen för den gröna omställningen, stöd till lokala ekonomier och samarbete mellan olika industrier för att främja innovation och hållbarhet. Dessutom kommer de att medföra specifika ekonomiska fördelar, till exempel genom sänkta priser på ny teknik och nya produkter och skapandet av nya marknader. Innovationsfonden kan också bidra till att ta itu med de sociala aspekterna och arbetsmarknadsaspekterna av en rättvis grön omställning.

2.5.4 Synergier med andra finansieringsinstrument

Innovationsfonden syftar till att säkerställa synergieffekter med andra instrument för investeringsstöd, t.ex. InvestEU eller Europeiska investeringsbankens utlåningsprogram, samt andra relevanta EU-finansieringsprogram, t.ex. Horisont Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa.

InvestEU-programmet

Eftersom det är ett grundläggande mål för fonden att locka till sig ytterligare offentliga och privata medel är det viktigt att det finns synergieffekter med InvestEU, som är EU:s flaggskeppsverktyg för att stödja investeringar (via lån och andra typer av stöd) som behövs för återhämtning, grön tillväxt, sysselsättning och en rättvis omställning. Kumulering av finansiering från InvestEU och innovationsfonden för ett specifikt projekt är möjlig. Dessutom genomför Europeiska investeringsbanken den tematiska produkt som kallas "grön omställning” inom ramen för InvestEU-programmet. Produkten ”gröna omställning” kommer att finnas tillgänglig för mycket riskfyllda projekt med ett stort politiskt mervärde, som är berättigade inom politikområdena hållbar infrastruktur och forskning, innovation och digitalisering. Produkten kommer att gynnas av ett tillägg från innovationsfonden som syftar till att ytterligare stödja projekt för djuplodande utfasning av fossila bränslen inom energi- och industrisektorerna.

EU:s partnerskap ”Breakthrough Energy Catalyst” (BEC) kommer att göra det möjligt att stärka effekterna av den gröna omställningsprodukten. Detta partnerskap för samman Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Breakthrough Energy Catalyst . Ett samförståndsavtal mellan dessa parter undertecknades vid FN:s 26:e klimatkonferens i Glasgow. Partnerskapet syftar till att mobilisera upp till 820 miljoner euro (1 miljard US-dollar) för innovativa projekt i EU mellan 2022 och 2027.

I januari offentliggjorde Breakthrough Energy Catalyst Europe en begäran om förslag till storskaliga projekt. Ansökningsomgången inriktas på områdena ren vätgas, hållbara flygbränslen, direkt avskiljning och lagring av koldioxid samt långvarig energilagring. EU:s finansiering av partnerskapet kommer från Horisont Europa (i form av bidrag som ska användas som blandfinansiering för utvalda verksamheter) och innovationsfonden (i form av ett tillägg till EU-garantin som finns tillgänglig för att minska risken hos EIB:s utlåning), som förvaltas inom ramen för InvestEU:s GT-produkt. Startfinansiering (i form av bidrag och kapitalfinansiering) kommer från välgörenhetsorganisationer och företag. Både Europeiska investeringsbanken och Breakthrough Energy Catalyst kommer att tillhandahålla motsvarande finansieringsbelopp för projekten.

Exempel på synergieffekter som uppnåtts av utvalda projekt

Effektiva och operativa synergieffekter med andra unionsprogram, särskilt för att främja snabbare spridning och utnyttjande av forsknings- och innovationsresultat och för att göra det möjligt att uppnå gemensamma mål och hitta gemensamma verksamhetsområden, har förankrats i målen för olika unionsprogram.

Flera av följande utvalda projekt i innovationsfondens första ansökningsomgång uppvisar redan nu starka synergieffekter mellan fonden och andra finansieringsmekanismer på EU-nivå och nationell nivå:

·Sex projekt bygger på tidigare arbete som stöds inom ramen för Horisont Europas tidigare program – Horisont och sjunde ramprogrammet (CarBatteryReFactory, CO2-FrAMed, GtF, Silverstone, TLP och TANGO).

·Tre projekt har också dragit nytta av stöd från andra EU-instrument t.ex. NER300, Life-programmet och FSE:s transportansökningsomgång (CCGeo, FirstBio2Shipping och HELEXIO line).

Utöver detta har fem av de sju utvalda storskaliga projekten redan fått eller planerar att få ekonomiskt stöd från nationella eller regionala myndigheter (Kairos-at-C, BECCS at STHLM, K6, HYBRIT Demonstration och SHARC). Det ekonomiska stödet kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. Kommissionen har exklusiv befogenhet att bedöma om statliga stödåtgärder är förenliga med den inre marknaden, och medlemsstaterna måste anmäla sådant stöd i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget.

2.5.5 Kunskapsutbyte om rena tekniska lösningar

För att säkerställa kostnadsminskningar och påskyndad kommersialisering av ren teknik i hela Europa stöder innovationsfonden kunskapsutbyte mellan projekt och berörda parter om rena tekniska lösningar.

Kunskapsutbyte från bidragsmottagarens sida är enligt den delegerade förordningen en förutsättning för bidragsavtal. Projektet initiativtagare ska lämna in en plan för kunskapsutbyte i ansökningsskedet som omfattar hela projektcykeln. Dessa krav på kunskapsutbyte är avgörande för att skydda allmänhetens intresse, samtidigt som kommersiellt känslig information ska respekteras och inte får röjas. De underlättar marknadspenetrationen för den demonstrerade tekniken och minskar riskerna vid omställningen till storskalig produktion och användning av koldioxidsnåla produkter. Kunskapsutbyte ska inledas vid bidragstilldelning i syfte att bygga vidare på lärdomarna från de utmaningar som man ställts inför och de strategier som behövs för att övervinna dem i den kritiska fasen mellan bidragstilldelningen och finansiellt slutförande, samt mellan finansiellt slutförande och starten för verksamheten. De första rapporterna om kunskapsutbyte väntas bli inlämnade av de utvalda projekten under 2022–2023. Senare, under verksamhetsfasen, kommer insatserna för kunskapsutbyte att inriktas på projektens utnyttjande av tekniken.

Under 2020 och 2021 anordnades med framgång över tio virtuella evenemang för att stödja alla typer av berörda parter i att bättre förstå den nuvarande och potentiella utvecklingen av rena tekniska lösningar i EU, t.ex. kunskapsutbytesevenemanget för innovativa projekt för ren teknik ”From NER300 to the Innovation fund”, konferenser om finansiering av ren teknik, webbinarier om fondens ansökningsprocess och lärdomar som dragits samt ett allmänt innovationsfondsevenemang under 2020 års vecka för hållbar energi. Kommissionen anordnade regelbundna möten med innovationsfondens expertgrupp för att diskutera fondens genomförande och framtida riktlinjer med medlemsstaterna och företrädare för industrin. Dessutom deltog GD Klimatpolitik och/eller Cinea i flera evenemang som anordnades av tredje part för att öka kunskapen och medvetenheten om fonden.

2.6 Översyn som avses i artikel 24.3 i förordning (EU) nr 1031/2010

Enligt artikel 24.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1031/2010 (auktionsförordningen) ska kommissionen vartannat år se över antalet utsläppsrätter som ska auktioneras ut för innovationsfonden och ska särskilt uppmärksamma ”det stöd som finns tillgängligt för framtida förslagsinfordringar, det högsta belopp av stöd från innovationsfonden som finns tillgängligt för projektutvecklingsstöd, den andel av det totala beloppet av stödet från innovationsfonden som kommissionen har reserverat för småskaliga projekt, det stöd som planeras för de utvalda projekten samt utbetalningen och återvinningsgraden”.