Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Förhandlingarna inom ramen för Förenta nationernas miljöprogram om en konvention om långlivade organiska föroreningar avslutades i december 2000. Gemenskapen och dess medlemsstater deltog aktivt i förhandlingarna.

2. Konventionen antogs och öppnades för undertecknande vid en konferens för de befullmäktigade i Stockholm i maj 2001. Gemenskapen och samtliga medlemsstater undertecknade konventionen den 22 maj 2001.

3. Konventionens syfte är att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar. Konventionen grundas på försiktighetsprincipen och skall utgöra en ram för elimineringen av produktion, användning, import och export av de första tolv prioriterade långlivade organiska föroreningarna, och för en säker hantering, ett säkert slutligt omhändertagande, eliminering eller minskning av utsläppen av vissa oavsiktliga långlivade organiska föroreningar. Konventionen innehåller även bestämmelser om hur ytterligare långlivade organiska föroreningar skall tas in i konventionen.

4. För att garantera att förslag om att ta in ytterligare ämnen i konventionen är motiverade och har tillräckligt stöd i gemenskapen bör endast gemensamma förslag från gemenskapen och medlemsstaterna lämnas in till sekretariatet. Därför bör beslutet omfatta lämpliga bestämmelser om hur nya förslag skall läggas fram.

5 Om bilagorna A, B eller C till konventionen ändras och kommissionen inte inom ett år från och med det att depositarien har anmält att ändringen antagits beslutar att genomföra ändringen, skall kommissionen vara skyldig att anmäla att ändringen inte godtas i enlighet med artikel 22.3 b i konventionen, för att undvika en situation där gemenskapen brister i efterlevnaden.

6. Konventionens huvudsyfte innehåll gäller miljöskydd, men bestämmelserna om förbud och restriktioner beträffande avsiktlig framställning och användning av kemikalier berör även den inre marknadens funktion. Den rättsliga grunden för beslutet om ratifikation av protokollet bör sålunda vara artiklarna 175.1 och 95.1, jämförda med artikel 300.

7. Parallellt med detta förslag lägger kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av vissa, i gemenskapslagstiftningen ännu ej genomförda, bestämmelser i konventionen.

8. Enligt artikel 25.3 i konventionen skall organisationer för regional ekonomisk integration avge en förklaring om sin behörighet inom de områden som omfattas av konventionen. En sådan förklaring bifogas detta beslut.

Gemenskapen kan sålunda godkänna Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar.

2003/0118 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95.1 och artikel 175.1 i detta, jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C , , s. .

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2],

[2] EGT C , , s. .

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [3],

[3] EGT C , , s. .

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [4], och

[4] EGT C , , s. .

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 174 i fördraget är ett av målen för gemenskapens miljöpolitik att främja åtgärder på internationell nivå för att hantera regionala och globala miljöproblem.

(2) 1998 gav rådet kommissionen befogenhet att för gemenskapens räkning delta i de förhandlingar om en konvention om långlivade organiska föroreningar som fördes inom ramen för Förenta nationernas miljöprogram. Även medlemsstaterna deltog.

(3) Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar antogs i Stockholm den 22 maj 2001.

(4) Konventionen grundas på försiktighetsprincipen och skall utgöra en ram för elimineringen av produktion, användning, import och export av de första tolv prioriterade långlivade organiska föroreningarna, och för en säker hantering, ett säkert slutligt omhändertagande, eliminering eller minskning av utsläppen av vissa oavsiktliga långlivade organiska föroreningar. Konventionen innehåller även bestämmelser om hur nya kemikalier skall tas in i konventionen.

(5) Gemenskapen och samtliga femton medlemsstater undertecknade konventionen vid konferensen för de befullmäktigade ombuden i Stockholm den 22 och 23 maj 2001.

(6) Konventionen kan ratificeras, godtas och godkännas av stater och av organisationer för regional ekonomisk integration.

(7) Enligt konventionen skall organisationer för regional ekonomisk integration i sitt instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde avge en förklaring om omfattningen av sin behörighet i frågor som omfattas av konventionen.

(8) Protokollet gäller miljöskydd, men vissa bestämmelser om begränsning av avsiktlig framställning och användning av kemikalier berör även den inre marknadens funktion. Den rättsliga grunden för beslutet om ratifikation av protokollet bör sålunda vara artiklarna 175.1 och 95.1, jämförda med artikel 300.

(9) Stockholmskonventionen bidrar till uppnåendet av gemenskapens miljöpolitiska mål. Gemenskapen bör därför snarast godkänna konventionen.

(10) I konventionen föreskrivs det att parterna skall lämna sina förslag om att ta in nya ämnen i bilagorna A, B eller C till konventionens sekretariat. Eftersom dessa förslag kan påverka gällande gemenskapslagstiftning och det är nödvändigt att se till att förslagen är motiverade och har tillräckligt stöd i gemenskapen bör endast gemensamma förslag från gemenskapen och medlemsstaterna lämnas till sekretariatet. Vid utarbetandet av utkast till förslagen bör hänsyn tas till bilaga D till Stockholmskonventionen.

(11) När en ändring av bilagorna A, B eller C till konventionen har antagits bör kommissionen besluta om dess genomförande inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../200. om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiven 79/117/EEG och 96/59/EG [5]. Om en sådan ändring inte genomförs inom ett år från och med det att depositarien har anmält att ändringen antagits bör kommissionen, för att undvika att gemenskapen hamnar i en situation där den brister i efterlevnaden av sina förpliktelser, vara skyldig att anmäla att ändringarna inte godkäns i enlighet med artikel 22.3 b i konventionen.

[5] EGT C , , s. .

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, nedan kallad konventionen, godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Konventionstexten åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Förslag till ändringar av bilagorna A, B eller C till konventionen skall endast läggas fram av kommissionen, på gemenskapens och medlemsstaternas vägar, i enlighet med ett rådsbeslut som skall antas med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen.

Artikel 3

1. Om en ändring av bilagorna A, B eller C till konventionen inte genomförs i bilagorna till förordning [nr .../200 ] inom ett år från och med den dag då depositarien anmält att ändringen antagits skall kommissionen meddela depositarien att gemenskapen inte kan godta ändringen.

2. Om en ändring av bilaga A, B eller C genomförs efter det att kommissionen har anmält att ändringen inte kan godtas i enlighet med stycke 1 skall kommissionen utan dröjsmål dra tillbaka denna anmälan.

Artikel 4

1. Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som på Europeiska gemenskapens vägnar skall ha rätt att deponera godkännandeinstrumentet hos Förenta nationernas generalsekreterare i enlighet med artikel 25.1 i Stockholmskonventionen.

2. Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som på Europeiska gemenskapens vägnar skall ha rätt att, i enlighet med artikel 25.3 i Stockholmskonventionen, deponera den förklaring om behörighet som avses i bilaga I till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar

Parterna i denna konvention,

som erkänner att långlivade organiska föroreningar har toxiska egenskaper, motstår nedbrytning, bioackumulerar och sprids via luft, vatten och migrerande arter över internationella gränser samt nedfaller långt från utsläppsplatsen, där de samlas i terrestra och akvatiska ekosystem,

som är medvetna om den oro för hälsan, särskilt i utvecklingsländerna, som är en följd av exponering på lokal nivå för långlivade organiska föroreningar, särskilt vad gäller kvinnor och genom dem på framtida generationer,

som är medvetna om att de arktiska ekosystemen och urbefolkningen i arktiska områden är särskilt utsatta för biomagnifiering av långlivade organiska föroreningar och om att förorening av denna befolknings traditionella livsmedel är en folkhälsofråga,

som är medvetna om behovet att vidta åtgärder på det globala planet mot långlivade organiska föroreningar,

som beaktar Förenta nationernas miljöprograms styrande råds beslut nr 19/13 C av den 7 februari 1997 att initiera internationellt handlande för att skydda människors hälsa och miljön genom åtgärder som skall minska och/eller eliminera spridning och utsläpp av långlivade organiska föroreningar,

som erinrar om relevanta bestämmelser i hithörande internationella miljökonventioner, särskilt Rotterdam-konventionen om förfaranden för förhandsgodkännande av vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel och Basel-konventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall, innefattande regionala överenskommelser som har slutits med stöd av artikel 11 i denna konvention,

som även erinrar om tillämpliga bestämmelser i Rio-deklarationen om miljö och utveckling och Agenda 21,

som förklarar att försiktighet ligger till grund för alla parters omsorger och är inkorporerad i denna konvention,

som erkänner att denna konvention och andra internationella överenskommelser om handel och miljö stöder varandra,

som bekräftar att staterna, i enlighet med Förenta nationernas stadga och folkrättens grundsatser, har suverän rätt att utnyttja sina egna resurser i enlighet med sin politik för miljö och utveckling och att ansvara för att verksamhet inom den egna jurisdiktionen eller kontrollen inte skadar miljön i andra stater eller i områden utanför den nationella jurisdiktionen,

som beaktar utvecklingsländernas - särskilt de minst utvecklade ländernas - förhållanden och särskilda krav, och ländernas med övergångsekonomi förhållanden och särskilda krav, särskilt behovet att stärka deras nationella förmåga att hantera kemikalier, inklusive genom teknologiöverföring, tillhandahållande av ekonomiskt och tekniskt bistånd samt främjande av samarbete mellan parterna,

som fullt ut beaktar handlingsprogrammet för hållbar utveckling för små ö-stater som är utvecklingsländer, vilket antogs i Barbados den 6 maj 1994,

som beaktar de utvecklade ländernas och utvecklingsländernas olika förmåga liksom det gemensamma men differentierade ansvaret för stater som detta anges i princip 7 i Rio-deklarationen om miljö och utveckling,

som erkänner de viktiga bidrag som den privata sektorn och icke-statliga organisationer kan lämna för att minska och/eller eliminera läckage och utsläpp av långlivade organiska föroreningar,

som understryker betydelsen att producenterna av långlivade organiska föroreningar tar sitt ansvar för att minska de skadliga effekter som deras produkter förorsakar och för att förse användarna, regeringarna och allmänheten med upplysningar om dessa kemikaliers farliga egenskaper,

som är medvetna om behovet att vidta åtgärder för att förebygga de skadliga verkningar som förorsakas av långlivade organiska föroreningar i alla faser av deras livscykel,

som bekräftar princip 16 i Rio-deklarationen om miljö och utveckling, som fastslår att nationella myndigheter bör sträva efter att främja internalisering av miljökostnader och användning av ekonomiska styrmedel, med beaktande av att förorenaren i princip skall bära kostnaderna för föroreningar med vederbörlig hänsyn till det allmännas intressen och utan att störa den internationella handeln och investeringarna,

som uppmuntrar parter som saknar regelverk för kontroll och bedömning av pesticider och industriella kemikalier att införa ett sådant,

som erkänner betydelsen att utveckla och tillämpa miljövänliga alternativa produktionsprocesser och kemikalier,

som är beslutna att skydda människors hälsa och miljön från långlivade organiska föroreningarnas skadliga inverkan,

har kommit överens om följande.

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna konvention är att, under iakttagande av försiktighetsprincipen i princip 15 i Rio-deklarationen, skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar.

Artikel 2

Definitioner

I denna konvention används följande definitioner.

a) part en stat eller en regional organisation för ekonomisk integration som har samtyckt till att vara bunden av denna konvention och för vilken konventionen gäller.

b) regional organisation för ekonomisk integration en organisation som är bildad av suveräna stater i en viss region till vilken dess medlemsstater har överfört behörighet avseende frågor som regleras av denna konvention och som vederbörligen, i enlighet med dess interna förfaranden, har bemyndigats att underteckna, ratificera, godta, godkänna eller tillträda denna konvention.

c) närvarande och röstande parter närvarande parter som avger en ja- eller nejröst.

Artikel 3

Åtgärder för att minska eller eliminera utsläpp från avsiktlig produktion och användning

1. Varje part skall

a) förbjuda och/eller vidta sådana rättsliga åtgärder eller administrativa åtgärder som fordras för att eliminera

i) sin produktion och användning av kemikalier upptagna i bilaga A under beaktande av bestämmelserna däri och

ii) sin import och export av kemikalier upptagna i bilaga A i enlighet med bestämmelserna i punkt 2 i denna artikel samt

b) begränsa sin produktion och användning av kemikalier upptagna i bilaga B i enlighet med bestämmelserna däri.

2. Varje part skall vidta åtgärder för att säkerställa att

a) en kemikalie upptagen i bilaga A eller B endast importeras

i) för att omhändertas på miljömässigt godtagbart sätt enligt artikel 6.1 d eller

ii) för en användning eller i ett syfte som är tillåtet för den parten i enlighet med bilaga A eller B,

b) en kemikalie upptagen i bilaga A, för vilken ett särskilt angivet undantag avseende produktion eller användning gäller eller en kemikalie upptagen i bilaga B, för vilken ett särskilt angivet undantag avseende produktion eller användning gäller eller för vilken ett godtagbart syfte finns med beaktande av tillämpliga bestämmelser i existerande internationella överenskommelser om förhandsgodkännande endast exporteras

i) för att omhändertas på miljömässigt godtagbart sätt enligt artikel 6.1 d,

ii) till en part som har rätt att använda kemikalien enligt bilaga A eller B eller

iii) till en utanförstående stat som har lämnat ett ettårigt intyg till den exporterande parten; intyget skall innehålla uppgift om den avsedda användningen av kemikalien och en förklaring att den importerande staten med avseende på kemikalien i fråga har åtagit sig att

a. skydda människors hälsa och miljön genom att vidta de åtgärder som fordras för att minimera eller förhindra utsläpp,

b. följa bestämmelserna i artikel 6.1 och,

c. i förekommande fall, följa bestämmelserna i del II.2 i bilaga B;

intyget skall även innehålla vederbörliga underlagshandlingar såsom lagar, regelverk, tillämpningsföreskrifter eller policy-riktlinjer; den exporterande parten skall tillställa sekretariatet intyget inom 60 dagar räknat från dess mottagande;

c) en kemikalie upptagen i bilaga A, för vilken särskilt angivna undantag avseende produktion eller användning inte längre gäller för den parten, inte exporteras från denna part, utom för att bortskaffas på miljömässigt godtagbart sätt enligt artikel 6.1 d.

d) I denna punkt skall termen utanförstående stat med avseende på en viss kemikalie innefatta en stat eller en regional organisation för ekonomisk integration som inte har samtyckt till att vara bunden av denna konvention med avseende på kemikalien i fråga.

3. En part som tillämpar något regelverk för kontroll och bedömning av nya pesticider eller nya industriella kemikalier skall vidta åtgärder för att reglera, med sikte på att förhindra produktion och användning av nya pesticider eller nya industriella kemikalier som, med beaktande av kriterierna i punkt 1 bilaga D, uppvisar långlivade organiska föroreningars egenskaper.

4. En part som tillämpar något regelverk för kontroll och bedömning av pesticider eller industriella kemikalier skall, i förekommande fall, inom dessa regelverk beakta kriterierna i punkt 1 i bilaga D när de gör bedömningar av pesticider eller industriella kemikalier som nu används.

5. Med beaktande av vad som anges på annan plats i denna konvention skall punkterna 1 och 2 inte gälla sådana mängder av en kemikalie som används för laboratorieforskning eller som referensstandard.

6. En part som har ett särskilt angivet undantag i enlighet med bilaga A eller ett särskilt angivet undantag eller ett godtagbart syfte i enlighet med bilaga B skall vidta de åtgärder som fordras för att säkerställa att produktion eller användning enligt ett sådant undantag eller syfte sker på ett sätt som förhindrar eller minimerar exponering av människor och utsläpp i miljön. Med avseende på undantagen användning och godtagbara syften som innefattar avsiktligt utsläpp i miljön under normala användningsförhållanden skall utsläppet vara det minsta erforderliga med beaktande av vederbörliga normer och riktlinjer.

Artikel 4

Förteckning över särskilt angivna undantag

1. Härmed upprättas en förteckning för att identifiera parter som har särskilt angivna undantag upptagna i bilaga A eller B. Däri skall inte upptas parter som utnyttjar sådana bestämmelser i bilaga A eller B som får utövas av alla parter. Förteckningen skall föras av sekretariatet och hållas tillgängligt för allmänheten.

2. I förteckningen skall följande ingå:

a) en förteckning över typer av särskilt angivna undantag enligt bilaga A och B;

b) en förteckning över parter med särskilt angivna undantag enligt bilaga A eller B;

c) en förteckning över förfallodagar för varje registrerat särskilt angivet undantag.

3. När en stat blir part får den genom skriftlig anmälan till sekretariatet registrera en eller fler typer av särskilt angivna undantag enligt bilaga A eller B.

4. Såvida inte en tidigare dag anges av en part i registret eller ett undantag är beviljat enligt punkt 7, skall alla särskilt angivna undantag utlöpa fem år efter denna konventions ikraftträdande med avseende på en viss kemikalie.

5. Partskonferensen skall vid sitt första möte bestämma sitt förfarande för granskning av införanden i registret.

6. Innan ett införande i förteckningen prövas, skall den berörda parten avge en rapport till sekretariatet med motivering av partens fortsatta behov av registrering av undantaget i fråga. Sekretariatet skall delge samtliga parter rapporten. Prövning av en registrering skall utföras på grundval av all tillgänglig information. Partskonferensen får göra sådana rekommendationer till den berörda parten som den anser vara befogade.

7. Partskonferensen får på begäran av den berörda parten förlänga giltighetstiden av ett särskilt angivet undantag till högst fem år. Vid sitt beslut skall partskonferensen på vederbörligt sätt beakta de särskilda omständigheterna för parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi.

8. En part får när som helst ta bort ett införande ur förteckningen över särskilt angivna undantag genom skriftligt meddelande till sekretariatet med verkan från den dag som anges i anmälan.

9. När ingen part är registrerad för en viss typ av särskilt angivet undantag, får inga nya registreringar införas för detta undantag.

Artikel 5

Åtgärder för att minska eller eliminera utsläpp av oavsiktlig produktion

Varje part skall åtminstone vidta följande åtgärder för att minska det totala utsläppet från mänskliga källor för var och en av de kemikalier som anges i bilaga C med sikte på deras fortsatta minimering och, där så är möjligt, slutliga eliminering:

a) Inom två år från dagen för denna konventions ikraftträdande för parten i fråga upprätta ett handlingsprogram eller, i förekommande fall, ett regionalt eller subregionalt handlingsprogram, och därefter genomföra detta som en del av sitt genomförandeprogram som anges i artikel 7, för att identifiera, karaktärisera och bemöta utsläpp av kemikalier angivna i bilaga C och underlätta genomförandet av styckena b - e. Handlingsprogrammet skall innehålla följande delar:

i) en utvärdering av nuvarande och planerade utsläpp, innefattande utveckling och vidmakthållande av källinventeringar och uppskattningar av utsläpp under beaktande av de källkategorier som anges i bilaga C;

ii) en uppskattning av effektiviteten av partens lagar och policy som hänför sig till kontrollen av sådana utsläpp;

iii) strategier för att uppfylla åtagandena i denna punkt med hänsyn till uppskattningarna i i och ii härovan;

iv) åtgärder för att främja utbildning och yrkesutbildning med hänsyn till och i medvetande om dessa strategier;

v) en femårsöversyn av dessa strategier och av hur de har lyckats uppfylla åtagandena i denna punkt; dessa översyner skall beaktas i rapporterna som skall avges enligt artikel 15;

vi) en tidsplan för genomförande av handlingsprogrammet inklusive de strategier och åtgärder som däri anges.

b) Främja tillämpning av tillgängliga, utförbara och praktiska åtgärder som snabbt kan uppnå en realistisk och meningsfull nivå på utsläppsminskningar eller eliminering av källor.

c) Främja utveckling och, där parten bedömer det erforderligt, fordra att ersättningsprodukter eller modifierade material, produkter och processer används för att förhindra bildande och utsläpp av kemikalier upptagna i bilaga C med beaktande av de allmänna anvisningarna om åtgärder för förhindrande och minskning av utsläpp i bilaga C och de riktlinjer som skall antas genom beslut av partskonferensen.

d) Främja och, i enlighet med genomförandeschemat för partens handlingsprogram, kräva att bästa tillgängliga teknik används för nya källor inom de källkategorier som parten har identifierat som motiverar en sådan behandling i sitt handlingsprogram med särskild tonvikt i inledningsskedet på de källkategorier som anges i del II i bilaga C. Under alla förhållanden skall kravet på tillämpning av bästa tillgängliga teknik för nya källor i de kategorier som anges i del II i bilaga C infasas så snart som möjligt, dock senast fyra år efter konventionens ikraftträdande för parten i fråga. För dessa kategorier skall parterna främja användning av bästa miljöpraxis. Vid tillämpning av bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis bör parterna beakta de allmänna anvisningarna om åtgärder för att förebygga och minska utsläpp i bilaga C och de riktlinjer om bästa tänkbara teknik och bästa miljöpraxis som skall antas genom beslut av partskonferensen.

e) I enlighet med sitt handlingsprogram främja användning av bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis

i) för nu existerande källor inom de källkategorier som anges i del II i bilaga C och inom sådana källkategorier som anges i del III i bilaga C, och

ii) för nya källor inom sådana källkategorier som anges i del III i bilaga C som en part inte har beaktat enligt stycke d.

Vid tillämpning av bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis bör parterna beakta de allmänna anvisningarna om åtgärder för att förebygga och minska utsläpp i bilaga C och de riktlinjer om bästa tänkbara teknik och bästa miljöpraxis som skall antas genom beslut av partskonferensen.

f) Följande definitioner tillämpas i denna punkt och i bilaga C:

i) bästa tillgängliga teknik: de effektivaste och mest avancerade utvecklingsnivåerna vad gäller aktiviteter och motsvarande driftsmetoder som representerar praktiskt lämplig teknik, som kan ligga till grund för utsläppsminskningar som fastställts för att förebygga och, när detta inte är möjligt, allmänt minska utsläppen av kemikalier som anges i del I i bilaga C och deras inverkan på miljön som helhet.

ii) Termen teknik omfattar både den teknologi som används och det sätt på vilket anläggningen är konstruerad och byggd samt hur den underhålls, drivs och tas ur bruk.

iii) Med termen tillgänglig teknik avses teknik som är tillgänglig för operatören och har utarbetats så att den kan användas inom den aktuella industrisektorn under ekonomiskt och tekniskt genomförbara förhållanden med beaktande av kostnader och fördelar.

iv) Med termen bäst avses mest effektiv för att uppnå en allmänt hög nivå för skyddet av miljön som helhet.

v) Med termen bästa miljöpraxis avses tillämpningen av den lämpligaste kombinationen av kontrollåtgärder och strategier på miljöområdet.

vi) Med termen ny källa avses varje källa i vilken konstruktionen eller en avsevärd förändring i denna har påbörjats minst ett år efter dagen för

a. denna konventions ikraftträdande för berörd part, eller

b. ikraftträdandet för den berörda parten av en ändring av bilaga C genom vilken bestämmelserna i denna konvention kommer att gälla för källan endast med stöd av ändringen.

g) Gränsvärden för utsläpp eller normer för prestanda får användas av en part för att uppfylla dess åtaganden om bästa tillgängliga teknik enligt denna punkt.

Artikel 6

Åtgärder för att minska utsläpp från lager och avfall

1. För att säkerställa att lager som består av eller innehåller kemikalier upptagna i bilaga A eller B och avfall, inklusive produkter och artiklar som när de blir avfall, består av, innehåller eller är förorenade av en kemikalie upptagen i bilaga A, B eller C hanteras på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön, skall varje part

a) utforma strategier som är lämpliga för att identifiera

i) lager som består av eller innehåller kemikalier upptagna i bilaga A eller B;

ii) produkter och artiklar i användning och avfall som består av, innehåller eller är förorenade av kemikalier upptagna i bilaga A, B eller C;

b) i största möjliga utsträckning identifiera lager som består av eller innehåller kemikalier upptagna i bilaga A eller B på grundval av de strategier som avses i stycke a;

c) på lämpligt vis hantera lager på ett säkert, effektivt och miljömässigt godtagbart sätt. Lager av kemikalier som anges i bilaga A eller B skall, efter det att deras användning inte längre är tillåten med stöd av ett särskilt angivet undantag i bilaga A eller ett särskilt angivet undantag eller godtagbart syfte angivet i bilaga B, med undantag för lager vars export är tillåten enligt artikel 3.2, anses vara avfall och behandlas i enlighet med stycke d;

d) vidta erforderliga åtgärder för att sådant avfall, inklusive produkter och artiklar som blir sådant avfall,

i) behandlas, insamlas, transporteras och lagras på ett miljömässigt godtagbart sätt;

ii) bortskaffas på ett sådant sätt att innehållet av den långlivade organiska föroreningen förstörs eller oåterkalleligen omvandlas, så att det inte längre företer långlivade organiska föroreningars egenskaper eller på annat sätt bortskaffas på ett miljömässigt godtagbart sätt när destruktion eller oåterkalleliga omvandling inte utgör det val som miljömässigt sett är att föredra eller innehållet av den långlivade organiska föroreningen är lågt i förhållande till internationella regler, normer och riktlinjer innefattande de som kan utformas enligt punkt 2 och relevanta globala eller regionala system som reglerar hanteringen av farligt avfall,

iii) inte får underkastas omhändertagandeförfaranden som kan medge återvinning, återanvändning, återtagande, direkt återanvändning eller annan användning av långlivade organiska föroreningar och

iv) inte transporteras över internationella gränser utan att beakta gällande internationella regler, normer och riktlinjer;

e) sträva efter att utveckla lämpliga strategier för att identifiera platser som är förorenade av kemikalier angivna i bilaga A, B eller C. Om sanering görs av dessa platser, skall det ske på ett på miljömässigt godtagbart sätt.

2. Partskonferensen skall nära samarbeta med de behöriga organen enligt Basel-konventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall för att, bland annat,

a) fastställa de nivåer för förstöring och oåterkallelig omvandling som erfordras för att säkerställa att de långlivade organiska föroreningarnas egenskaper som anges i punkt 1 i bilaga D inte kan påvisas,

b) fastställa vilka de anser vara de metoder som utgör sådant miljömässigt godtagbart omhändertagande som avses ovan, samt

c) verka för att på lämpligt sätt upprätta koncentrationsnivåer för de kemikalier som anges i bilaga A, B och C för att definiera lågt innehåll av långlivade organiska föroreningar som avses i punkt 1 d ii i denna artikel.

Artikel 7

Genomförandeprogram

1. Varje part skall

a) upprätta ett program för genomförande av sina åtaganden enligt denna konvention och sträva efter att genomföra det,

b) tillställa partskonferensen detta program inom två år räknat från dagen för denna konventions ikraftträdande för parten, och

c) granska och i förekommande fall uppdatera genomförandeprogrammet periodiskt och på ett sätt som skall anges genom ett beslut av partskonferensen.

2. Parterna skall där så är lämpligt samarbeta direkt eller via globala, regionala och subregionala organisationer och samråda med sina nationella intressenter, däribland kvinnogrupper och grupper som är verksamma med barnhälsovård, för att underlätta upprättande, genomförande och uppdatering av sina genomförandeprogram.

3. Parterna skall sträva efter att använda och, om så är nödvändigt, ställa medel till förfogande för att inordna nationella genomförandeprogram för långlivade organiska föroreningar i sina strategier för hållbar utveckling där så är lämpligt.

Artikel 8

Införande av kemikalier i bilaga A, B och C

1. En part får tillställa sekretariatet förslag om införande av kemikalier i bilaga A, B och/eller C. I förslaget skall ingå de uppgifter som anges i bilaga D. När en part utarbetar ett förslag, får den ta emot hjälp av andra parter och/eller sekretariatet.

2. Sekretariatet skall verifiera att förslaget innehåller de uppgifter som anges i bilaga D. Om sekretariatet har konstaterat att förslaget innehåller dessa uppgifter, skall det överlämna förslaget till granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar.

3. Kommittén skall pröva förslaget och tillämpa de urvalskriterier som anges i bilaga D på ett flexibelt och begripligt sätt med beaktande av alla uppgifter som lämnats på ett integrerat och välavvägt sätt.

4. Om kommittén beslutar att

a) urvalskriterierna har uppfyllts, skall den genom sekretariatet meddela alla parter och observatörer förslaget och kommitténs bedömning av det och uppmana dem att inkomma med de uppgifter som anges i bilaga E;

b) urvalskriterierna inte har uppfyllts, skall den genom sekretariatet meddela alla parter och observatörer förslaget och kommitténs bedömning och förslaget skall ogillas.

5. En part får åter underställa kommittén ett förslag som har ogillats av denna enligt punkt 4. I det förnyade förslaget kan ingå partens anmärkningar och en motivering för att det ånyo skall behandlas av kommittén. Om kommittén efter denna procedur ånyo ogillar förslaget, får parten överklaga kommitténs beslut och då skall partskonferensen behandla ärendet vid sitt nästa möte. Partskonferensen får, på grundval av urvalskriterierna i bilaga D och med beaktande av kommitténs bedömning och ytterligare uppgifter som lämnats av en part eller en observatör, besluta att förslaget skall godkännas.

6. Om kommittén har beslutat att urvalskriterierna har uppfyllts eller om partskonferensen har avgjort att förslaget skall gillas, skall kommittén ytterligare pröva detta med beaktande av hithörande mottagna ytterligare uppgifter och upprätta ett utkast till riskprofil i enlighet med bilaga E. Kommittén skall genom sekretariatet meddela alla parter och observatörer förslaget, inhämta tekniska kommentarer av dem och, med beaktande av dessa kommentarer, slutföra riskprofilen.

7. Om kommittén på grundval av den riskprofil som upprättats i enlighet med bilaga E finner

a) att det med fog kan förmodas att kemikalien till följd av sin långväga spridning kan medföra avsevärda effekter på människors hälsa och/eller miljön i den utsträckning att globala åtgärder är befogade, skall förslaget gillas. Avsaknad av fullständig vetenskaplig visshet skall inte hindra att förslaget gillas. Kommittén skall genom sekretariatet begära upplysningar från alla parter och observatörer med beaktande av vad som anges i bilaga F. Den skall då upprätta en riskhanteringsbedömning innefattande en analys av möjliga kontrollåtgärder för kemikalien i överensstämmelse med bilaga F.

b) Om kommittén i stället finner att förslaget inte skall gillas, skall den genom sekretariatet meddela alla parter och observatörer den tillgängliga riskprofilen och ogilla det.

8. Beträffande ett förslag som har ogillats enligt punkt 7 b i denna artikel får en part begära att partskonferensen överväger att uppmana kommittén att begära ytterligare uppgifter från den part som lämnat förslaget och andra parter under en tid på högst ett år. Vid periodens utgång och på grundval av de mottagna uppgifterna skall kommittén ånyo granska förslaget i enlighet med punkt 6 i denna artikel i en prioritetsordning som skall avgöras av partskonferensen. Om kommittén efter denna procedur åter ogillar förslaget, får parten överklaga kommitténs beslut och då skall partskonferensen behandla frågan vid sitt nästa möte. Partskonferensen får, på grundval av den riskprofil som upprättats i enlighet med bilaga E och med beaktande av kommitténs bedömning och eventuella ytterligare uppgifter som lämnats av en part eller en observatör, avgöra att förslaget skall gillas. Om partskonferensen beslutar att förslaget skall gillas, skall kommittén upprätta en riskhanteringsbedömning.

9. Kommittén skall på grundval av den riskprofil som avses i punkt 6 i denna artikel och riskhanteringsbedömningen i punkt 7 a eller 8 avge rekommendation om huruvida kemikalien skall prövas av partskonferensen för införande i bilaga A, B och/eller C. Partskonferensen skall besluta, med vederbörligt beaktande av kommitténs rekommendationer, däribland eventuellt förekommande vetenskaplig osäkerhet, med beaktande av ett försiktighetstänkande, om kemikalien skall införas i förteckningen och ange de kontrollåtgärder som skall tillämpas på den i bilaga A, B och/eller C.

Artikel 9

Informationsutbyte

1. Parterna skall underlätta eller införa informationsutbyte om

a) minskning eller eliminering av produktion, användning och utsläpp av långlivade organiska föroreningar och

b) alternativ till långlivade organiska föroreningar, innefattande information om dessas risker liksom om deras ekonomiska och sociala kostnader.

2. Parterna skall utbyta information som avses i punkt 1 ovan direkt eller genom sekretariatet.

3. Varje part skall utse en nationell myndighet för utbyte av sådan information.

4. Sekretariatet skall tjänstgöra som central för information om långlivade organiska föroreningar inklusive information som lämnats av parterna, internationella organisationer och icke-statliga organisationer.

5. För denna konventions syften skall information om människors hälsa och säkerhet och om miljön inte anses vara konfidentiell. Parter som utbyter annan information med stöd av denna konvention skall skydda eventuell konfidentiell information enligt överenskommelse dem emellan.

Artikel 10

Information till allmänheten, allmänt medvetande och utbildning

1. Varje part skall i enlighet med sin förmåga främja och underlätta

a) medvetandet hos de politiskt ansvariga och beslutsfattarna i sina länder om långlivade organiska föroreningar;

b) att allmänheten lämnas all tillgänglig information om långlivade organiska föroreningar med beaktande av artikel 9.5;

c) utformning och genomförande, särskilt för kvinnor, barn och lågutbildade, av program för undervisning och allmänt medvetande om långlivade organiska föroreningar samt om deras inverkan på hälsa och miljö och om vilka alternativ till dem som står till buds;

d) allmänhetens deltagande i att beakta långlivade organiska föroreningar och deras inverkan på hälsa och miljö och i att utveckla lämpliga lösningar, däribland möjligheter för att tillhandahålla bidrag på nationell nivå till genomförandet av denna konvention;

e) utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare samt teknisk personal och ledningspersonal;

f) utveckla och utväxla material om utbildning och allmänt medvetande på det nationella och internationella planet;

g) utveckla och genomföra utbildnings- och yrkesutbildningsprogram på det nationella och internationella planet.

2. Varje part skall i enlighet med sin förmåga säkerställa att allmänheten har tillgång till den öppna information som avses i punkt 1 och att denna information hålls uppdaterad.

3. Varje part skall i enlighet med sin förmåga uppmuntra industriella och yrkesmässiga användare att främja och underlätta tillhandahållande av sådan information som avses i punkt 1 på det nationella planet och, om så är lämpligt, på subregional, regional och global nivå.

4. En part får, när den tillhandahåller information om långlivade organiska föroreningar och alternativ till dem, även utnyttja säkerhetsföreskrifter, rapporter, massmedia och andra kommunikationsmedel och upprätta informationscentra på det nationella och regionala planet.

5. Varje part skall välvilligt beakta utveckling av mekanismer, såsom register över utsläpp och spridning av föroreningar, för insamling och spridning av information om uppskattningar av de årliga mängderna av kemikalier upptagna i bilaga A, B eller C som släpps ut eller omhändertas.

Artikel 11

Forskning, utveckling och övervakning

1. Parterna skall efter måttet av sin förmåga på det nationella och internationella planet uppmuntra och/eller genomföra lämplig forskning, utveckling, övervakning och samarbete med avseende på långlivade organiska föroreningar och, i förekommande fall, på alternativ till dessa och på potentiella långlivade organiska föroreningar, bland annat i fråga om deras

a) källor och utsläpp i miljön,

b) förekomst, nivåer och trender i människor och i miljön,

c) spridning, fördelning och omvandling i miljön,

d) inverkan på människors hälsa och på miljön,

e) sociala, ekonomiska och kulturella inverkan,

f) utsläppsminskning och/eller eliminering,

g) harmoniserade metodik för inventering av upphovskällor och analytiska tekniker för mätning av utsläpp.

2. Vid vidtagande av åtgärder enligt punkt 1 skall parterna efter måttet av sin förmåga

a) understödja och, i förekommande fall, vidareutveckla internationella program, nätverk och organisationer som syftar till att definiera, utföra, bedöma och finansiera forskning, uppgiftsinsamling och övervakning med beaktande av behovet att minimera dubbelarbete;

b) stödja nationella och internationella ansträngningar att förstärka den nationella förmågan i fråga om vetenskaplig och teknisk forskning, särskilt i utvecklingsländer och länder med övergångsekonomi, och främja tillgång till och utbyte av data och analyser;

c) beakta angelägenheter och behov, särskilt i fråga om ekonomiska och tekniska resurser för utvecklingsländer och länder med övergångsekonomi och samarbeta med att förbättra deras förmåga att delta i den verksamhet som avses i styckena a och b ovan;

d) genomföra forskningverksamhet som syftar till att minska effekterna av långlivade organiska föroreningar på fortplantningsförmågan;

e) göra de forskningsrön, den utveckling och den övervakning som avses i denna artikel tillgängliga för allmänheten regelbundet och utan onödigt dröjsmål;

f) uppmuntra och/eller bedriva samarbete i syfte att lagra och uppdatera information som framställts genom forskning, utveckling och övervakning.

Artikel 12

Tekniskt bistånd

1. Parterna är medvetna om att lämnande av lämpligt tekniskt bistånd vid rätt tidpunkt efter ansökan från parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi är av avgörande betydelse för ett framgångsrikt genomförande av denna konvention.

2. Parterna skall samarbeta för att vid rätt tidpunkt lämna lämpligt tekniskt bistånd till parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi för att, med beaktande av deras särskilda behov, hjälpa dem att utveckla och förbättra sin förmåga att uppfylla sina åtaganden enligt denna konvention.

3. I detta hänseende skall tekniskt bistånd som lämnas från parter som är utvecklade länder och från andra parter efter förmåga, som lämpligt och efter överenskommelse, innefatta tekniskt bistånd för kapacitetsuppbyggande hänförligt till genomförandet av åtagandena enligt denna konvention. Vidare vägledning i detta hänseende skall lämnas av partskonferensen.

4. Parterna skall, när så är lämpligt, träffa arrangemang för att tillhandahålla tekniskt bistånd och främja teknologiöverföring till parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi i fråga om genomförandet av denna konvention. Dessa arrangemang skall inbegripa regionala och subregionala centra för kapacitetsuppbyggnad och teknologiöverföring för att bistå parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi i att uppfylla deras åtaganden enligt denna konvention. Vidare vägledning i detta hänseende skall lämnas av partskonferensen.

5. Parterna skall med avseende på denna artikel fullt ut ta hänsyn till de minst utvecklade ländernas och de små östater som är utvecklingsländers särskilda behov och särskilda situation i sin verksamhet avseende tekniskt bistånd.

Artikel 13

Ekonomiska resurser och mekanismer

1. Varje part åtar sig att, inom ramen för sina möjligheter, tillhandahålla ekonomiskt stöd och incitament för de nationella aktiviteter som syftar till att genomföra denna konventions syfte i enlighet med sina nationella planer, prioriteringar och program.

2. Parter som är utvecklade länder skall tillhandahålla nya och additionella ekonomiska resurser för att göra det möjligt för parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi att bestrida de överenskomna merkostnaderna för att genomföra åtgärder som skall uppfylla deras åtaganden enligt denna konvention på det sätt som överenskommits mellan en mottagarpart och en enhet som deltar i den mekanism som beskrivs i punkt 6 nedan. Andra parter får också frivilligt och i enlighet med sin förmåga tillhandahålla sådana ekonomiska resurser. Bidrag från andra källor bör också uppmuntras. Genomförande av dessa åtaganden skall beakta behovet av exakthet, förutsägbarhet, medlens betalning i rätt tid och betydelsen av bördefördelning mellan de bidragande parterna.

3. Parter som är utvecklade länder och andra parter i enlighet med deras förmåga och i enlighet med deras nationella planer, prioriteringar och program får också tillhandahålla, och parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi får utnyttja ekonomiska resurser för att bidra till deras genomförande av denna konvention genom andra bilaterala, regionala eller multilaterala källor eller kanaler.

4. Den utsträckning i vilken de parter som är utvecklingsländer faktiskt genomför sina åtaganden enligt denna konvention kommer att bero på det faktiska genomförandet av parter som är utvecklade länder av deras åtaganden enligt denna konvention med avseende på ekonomiska resurser, tekniskt bistånd och teknologiöverföring. Den omständighet att uthållig ekonomisk och social utveckling och utrotande av fattigdom är de första och viktigaste prioriteringarna för parter som är utvecklingsländer skall fullt ut beaktas med vederbörlig hänsyn till behovet av skydd av människors hälsa och av miljön.

5. Parterna skall, i sina åtgärder avseende finansiering, fullt ut beakta de särskilda behoven och den speciella situationen i de minst utvecklade länderna och i de små ö-stater som är utvecklingsländer.

6. Härmed definieras en mekanism för att tillhandahålla parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi tillräckliga och uthålliga ekonomiska resurser i form av gåvo- eller lånebistånd för att hjälpa dem att genomföra konventionen. Denna mekanism skall, i förekommande fall, fungera under överinseende och ledning av, samt vara ansvarig inför partskonferensen i denna konventions syfte. Mekanismens verksamhet skall anförtros åt en eller flera enheter, däribland existerande internationella enheter, enligt beslut av partskonferensen. Mekanismen kan också innefatta andra enheter som ger multilateralt, regionalt och bilateralt ekonomiskt och tekniskt bistånd. Bidrag till mekanismen skall vara additionella till andra finansiella överföringar till parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi i enlighet med punkt 2 ovan.

7. I enlighet med denna konventions syften och med punkt 6 i denna artikel skall partskonferensen vid sitt första möte anta lämpliga riktlinjer för mekanismen och avtala med den eller de enheter som deltar i den finansiella mekanismen om arrangemang för att sätta den i verket. Riktlinjerna skall bland annat behandla följande:

a) Bestämning av prioriteringar i fråga om policy, strategi och program samt av klara och detaljerade kriterier och riktlinjer för rätt till att få ta del av och utnyttja ekonomiska resurser, däribland regelbunden övervakning och utvärdering på sådant nyttjande.

b) Enhetens eller enheternas regelbundna rapportering till partskonferensen om tillräckligheten och regelbundenheten av medel för verksamheter som är relevanta för genomförandet av denna konvention.

c) Främjande av metoder, mekanismer och arrangemang för finansiering från flera källor.

d) Former för bestämmande, på ett förutsebart och identifierbart sätt, av nödvändiga och tillgängliga medel för att genomföra denna konvention, med beaktande av att utfasningen av långlivade organiska föroreningar kan kräva långsiktig finansiering, samt villkoren för periodisk granskning av beloppet.

e) Former för tillhandahållande till intresserade parter av bistånd med behovsprövning, information om tillgängliga finansieringskällor och om finansieringsmönster för att underlätta koordineringen mellan dem.

8. Partskonferensen skall, senast vid sitt andra möte och därefter på regelbunden basis, granska effektiviteten i den mekanism som upprättas med denna artikel, dess förmåga att bemöta de föränderliga behov som de parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi har, de kriterier som avses i punkt 7 härovan, omfattningen av de ekonomiska resurserna liksom effektiviteten hos de internationella enheter som har anförtrotts att förvalta mekanismen. Partskonferensen skall på grundval av granskningen vidta lämpliga åtgärder, om så behövs, för att förbättra mekanismens effektivitet, däribland genom rekommendationer och vägledning om åtgärder för att trygga tillräcklig och uthållig finansiering för att motsvara parternas behov.

Artikel 14

Tillfälliga finansiella arrangemang

Globala miljöfonden, som förvaltas i enlighet med instrumentet för upprättande av den omstrukturerade globala miljöfonden, skall interimistiskt vara den främsta enheten med uppgift att förvalta den finansiella mekanism som avses i artikel 13, under tiden från denna konventions ikraftträdande till partskonferensens första möte, eller till dess att partskonferensen beslutar vilken institutionell struktur som skall förordnas i enlighet med artikel 13. Globala miljöfondens institutionella struktur bör uppfylla denna funktion genom operativa åtgärder som särskilt är inriktade på långlivade organiska föroreningar med beaktande av att nya arrangemang kan bli nödvändiga.

Artikel 15

Rapportering

1. Varje part skall rapportera till partskonferensen om åtgärder som den har vidtagit för att genomföra bestämmelserna i denna konvention och om dessa åtgärders effektivitet i att uppfylla konventionens syften.

2. Varje part skall tillställa sekretariatet

a) statistiska uppgifter om sin totala produktion, import och export av var och en av de kemikalier som står upptagna i bilaga A och B eller en skälig uppskattning av dessa uppgifter och,

b) om så är praktiskt möjligt, en förteckning över stater från vilka den har importerat var och en av dessa substanser och de stater till vilka den har exporterat dessa substanser.

3. Rapporterna skall avges regelbundet och i en form som skall bestämmas av partskonferensen vid dess första möte.

Artikel 16

Effektivitetsbedömning

1. Fyra år efter denna konventions ikraftträdande och regelbundet därefter med sådana intervall som skall bestämmas av partskonferensen skall konferensen utvärdera konventionens effektivitet.

2. För att underlätta denna utvärdering skall partskonferensen vid sitt första möte inleda upprättandet av arrangemang för att införskaffa jämförbar information om förekomst av kemikalier upptagna i bilaga A, B och C samt om deras regionala och globala miljöspridning. Dessa arrangemang

a) bör, när så är lämpligt, genomföras av parterna regionalt i överensstämmelse med deras tekniska och finansiella möjligheter, med tillämpning av existerande övervakningsprogram och -mekanismer i den utsträckning som är möjligt och med främjande av harmonisering i fråga om tillvägagångssätt, och

b) får om så erfordras kompletteras med beaktande av olikheter mellan regioner och deras förmåga att genomföra övervakningsaktiviteter, och

c) skall omfatta rapporter till partskonferensen om resultatet av övervakningsaktiviteterna regionalt och globalt med en frekvens som skall bestämmas av partskonferensen.

3. Den utvärdering som avses i punkt 1 skall genomföras på grundval av tillgänglig vetenskaplig, miljömässig, teknisk och ekonomisk information som skall innehålla följande:

a) Rapporter och annan övervakningsinformation som tillhandahållits enligt punkt 2.

b) Nationella rapporter avgivna enligt artikel 15.

c) Information om bristande efterlevnad avgiven enligt det förfarande som upprättas i artikel 17.

Artikel 17

Bristande efterlevnad

Partskonferensen skall så snart det är praktiskt möjligt utarbeta och godkänna förfaranden och institutionella mekanismer för att avgöra bristande efterlevnad av bestämmelserna i denna konvention och hur parter skall behandlas som har befunnits inte uppfylla konventionens bestämmelser.

Artikel 18

Tvistlösning

1. Parterna skall lösa eventuellt uppkommande tvister mellan dem om tolkningen eller tillämpningen av denna konvention genom förhandlingar eller andra medel enligt deras eget val.

2. När en part som inte är en regional organisation för ekonomisk integration ratificerar, godtar, godkänner eller tillträder konventionen eller när som helst därefter, får den i en skriftlig handling som överlämnas till depositarien förklara att den med avseende på en tvist om tolkningen eller tillämpningen av konventionen erkänner den ena eller båda av följande tvistlösningsmetoder såsom tvingande med avseende på en part som godtar samma åtaganden:

a) Skiljedomsförfarande i enlighet med de förfaranden som skall antas av partskonferensen i en bilaga så snart som det är praktiskt möjligt.

b) Hänskjutande av tvisten till Internationella domstolen.

3. En part som är en regional organisation för ekonomisk integration får göra en förklaring med motsvarande verkan med avseende på skiljedomsförfarande i enlighet med det förfarande som avses i punkt 2 a.

4. En förklaring avgiven enligt punkt 2 eller 3 skall förbli i kraft tills den upphör i enlighet med sina villkor eller tills tre månader förflutit efter det att ett skriftligt meddelande om dess återkallande har deponerats hos depositarien.

5. En förklarings upphörande, ett meddelande om återkallande eller en ny förklaring skall inte på något sätt inverka på pågående förhandlingar vid en skiljedomstol eller vid Internationella domstolen, såvida inte parterna i tvisten kommer överens om annat.

6. Om de tvistande parterna inte har godtagit samma förfarande eller något annat förfarande i enlighet med punkt 2, och om de inte har kunnat lösa tvisten inom tolv månader efter det att en part har meddelat en annan part att en tvist föreligger dem emellan, skall tvisten hänskjutas till en förlikningskommission på begäran av någon av de tvistande parterna. Förlikningskommissionen skall avge en rapport med rekommendationer. Ytterligare förfaranden som berör förlikningskommissionen skall införas i en bilaga som skall antas av partskonferensen senast vid dess andra möte.

Artikel 19

Partskonferensen

1. Härmed upprättas en partskonferens.

2. Partskonferensens första möte skall sammankallas av exekutivdirektören för Förenta nationernas miljöprogram senast ett år efter denna konventions ikraftträdande. Därefter skall ordinarie möten med partskonferensen hållas med regelbundna intervall, som skall bestämmas av partskonferensen.

3. Extra möten med partskonferensen skall hållas på sådana andra tider som kan anses nödvändiga av partskonferensen eller på skriftlig begäran av en part, under förutsättning att begäran stöds av åtminstone en tredjedel av parterna.

4. Partskonferensen skall enhälligt bestämma och vid sitt första möte anta sin arbetsordning och ekonomiska regler för sig själv och sina eventuella underorgan liksom ekonomiska bestämmelser för sekretariatet.

5. Partskonferensen skall hålla genomförandet av denna konvention under ständig granskning och bedömning. Den skall utföra de uppgifter som den anförtrotts enligt konventionen och därför,

a) utöver kraven i punkt 6, upprätta sådana underorgan som den bedömer vara nödvändiga för att genomföra konventionen;

b) i förekommande fall samarbeta med behöriga internationella organisationer och internationella organ samt icke-statliga organ;

c) regelbundet granska all information som lämnats parterna enligt artikel 15, däribland bedömning av effektiviteten i artikel 3.2 b iii;

d) ta ställning till och vidta de eventuella ytterligare åtgärder som kan krävas för att uppnå konventionens syfte.

6. Partskonferensen skall vid sitt första möte upprätta ett underorgan benämnt granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar som skall utföra de uppgifter som tilldelas den genom denna konvention.

a) Medlemmarna i denna kommitté skall tillsättas av partskonferensen. Medlemskap i kommittén skall tillkomma sakkunniga i fråga om kemisk bedömning eller hantering utsedda av regeringarna. Kommitténs medlemmar skall tillsättas på grundval av rättvis geografisk fördelning.

b) Partskonferensen skall bestämma kommitténs mandat, organisation och arbetssätt.

c) Kommittén skall bemöda sig om att anta sina rekommendationer enhälligt. Om alla ansträngningar att uppnå enhällighet har varit förgäves, skall rekommendationen som sista utväg antas med två tredjedels majoritet av närvarande och röstande medlemmar.

7. Partskonferensen skall vid sitt tredje möte bedöma det fortsatta behovet av förfarandet i artikel 3.2 b, innefattande en bedömning av dess effektivitet.

8. Förenta nationerna, dess fackorgan och Internationella atomenergiorganet, liksom stater som inte är parter i denna konvention, får vara företrädda vid partskonferensens möten såsom observatörer. Ett nationellt eller internationellt, statligt eller icke-statligt organ, som är kompetent inom de frågor som täcks av konventionen och som till sekretariatet har framfört önskemål om att vara företrätt vid ett möte med partskonferensen såsom observatör, får delta om inte minst en tredjedel av parterna reser invändningar. För observatörers tillträde och deltagande skall partskonferensens procedurregler gälla.

Artikel 20

Sekretariatet

1. Härmed upprättas ett sekretariat.

2. Sekretariatet skall ha följande uppgifter:

a) Att anordna möten med partskonferensen och dess underorgan och betjäna dem på erforderligt sätt.

b) Att på begäran ge parterna bistånd - särskilt parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi - i att tillämpa denna konvention.

c) Att tillgodose erforderlig samordning med sekretariaten i andra relevanta internationella organ.

d) Att sammanställa och till parterna lämna periodiska rapporter på grundval av uppgifter mottagna i enlighet med artikel 15 och annan tillgänglig information.

e) Att, under överinseende av partskonferensen, träffa de administrativa och avtalsrättsliga arrangemang som krävs för att effektivt kunna utföra sina uppgifter.

f) Att utföra de övriga sekretariatsuppgifter som anges i denna konvention och sådana andra uppgifter som kan bestämmas av partskonferensen.

3. Denna konventions sekretariatsuppgifter skall utföras av exekutivdirektören för Förenta nationernas miljöprogram, såvida inte partskonferensen med tre fjärdedels majoritet av närvarande och röstande parter bestämmer att anförtro sekretariatsuppgifterna till en eller flera andra internationella organisationer.

Artikel 21

Ändringar i konvention

1. Varje part får lämna förslag till ändringar av denna konvention.

2. Ändringar i denna konvention skall antas vid ett möte med partskonferensen. Text till ändringsförslag skall av sekretariatet meddelas parterna minst sex månader före det möte vid vilket en ändring föreslås bli antagen. Sekretariatet skall också meddela signatärstaterna och, för information, depositarien ändringsförslag till denna konvention.

3. Parterna skall bemöda sig om att nå överenskommelse om alla ändringsförslag till konventionen enhälligt. Om alla ansträngningar att uppnå enhällighet har varit förgäves, skall ändringen som sista utväg antas med tre fjärdedels majoritet av närvarande och röstande parter.

4. En ändring skall av depositarien meddelas alla parter för ratificering, godtagande eller godkännande.

5. Ratificering, godtagande eller godkännande av en ändring skall meddelas depositarien skriftligen. En ändring som antagits enligt punkt 3 skall träda i kraft för de parter som har godtagit den den nittionde dagen efter dagen för deponering av instrumentet om ratifikation, godtagande eller godkännande av minst tre fjärdedelar av parterna. Därefter skall ändringen träda i kraft för andra parter den nittionde dagen efter den dag då parten deponerar sitt instrument om ratifikation, godtagande eller godkännande av ändringen.

Artikel 22

Antagande och ändring av bilagor

1. Bilagorna till denna konvention skall utgöra en integrerande del av denna, och, såvida inte annat uttryckligen bestäms, en hänvisning till konventionen samtidigt utgöra en hänvisning till dess bilagor.

2. Tillkommande bilagor skall vara begränsade till procedurfrågor, vetenskapliga frågor eller tekniska eller administrativa frågor.

3. Följande förfarande skall tillämpas på förslag, antagande och ikraftträdande avseende tillkommande bilagor till denna konvention:

a) Tillkommande bilagor skall föreslås och antas enligt förfarandet i artikel 21.1-3.

b) En part som inte kan godta en tillkommande bilaga skall skriftligen meddela depositarien detta inom ett år från den dag depositarien lämnade meddelande om antagande av den tillkommande bilagan. Depositarien skall utan dröjsmål meddela alla parter om sådana mottagna meddelanden. En part får när som helst återkalla ett tidigare meddelande om icke-accept med avseende på tillkommande bilagor, varvid bilagan skall träda i kraft för den parten med förbehåll för stycke c nedan.

c) När ett år har förflutit från den dag depositarien lämnade meddelande om antagande av en tillkommande bilaga, skall denna träda i kraft för alla parter som inte har lämnat meddelande i enlighet med stycke b ovan.

4. För förslag, antagande och ikraftträdande av ändringar i bilaga A, B eller C skall gälla samma förfarande som för förslag, antagande och ikraftträdande av tillkommande bilagor till denna konvention, förutom att en ändring i bilaga A, B eller C inte skall träda i kraft med avseende på en part som redan avgivit en förklaring om ändringar i dessa bilagor i enlighet med artikel 25.4; i dessa fall skall ändringen träda i kraft för parten i fråga den nittionde dagen efter dagen för deponering hos depositarien av dess instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde med avseende på ändringen i fråga.

5. Följande förfarande skall gälla för förslag, godkännande och ikraftträdande av en ändring i bilaga D, E eller F:

a) Ändringar skall föreslås enligt förfarandet i artikel 21.1-2.

b) Parterna skall fatta beslut om en ändring i bilaga D, E eller F med enhällighet.

c) Ett beslut om att ändra bilaga D, E eller F skall utan dröjsmål meddelas parterna av depositarien. Ändringen skall träda i kraft för alla parter den dag som skall anges i beslutet.

6. Om en tillkommande bilaga eller en ändring i en bilaga sammanhänger med en ändring i konvention, skall ifrågavarande bilaga eller ändring inte träda i kraft förrän ändringen i konventionen träder i kraft.

Artikel 23

Rösträtt

1. Varje konventionspart skall ha en röst med förbehåll för punkt 2 nedan.

2. En regional organisation för ekonomisk integration skall i frågor inom dess behörighet utöva sin rösträtt med ett antal röster som är lika med de av dess medlemsstater som är parter i konventionen. En sådan organisation skall inte utöva sin rösträtt om någon av dess medlemsstater utövar sin rösträtt och omvänt.

Artikel 24

Undertecknande

Denna konvention öppnas för undertecknande i Stockholm av alla stater och regionala organisationer för ekonomisk integration den 23 maj 2001 och skall stå öppen för undertecknande vid Förenta nationernas högkvarter från den 24 maj 2001 till den 22 maj 2002.

Artikel 25

Ratifikation, godtagande, godkännande och tillträde

1. Denna konvention skall ratificeras, godtas eller godkännas av stater och av regionala organisationer för ekonomisk integration. Den skall stå öppen för tillträde av stater och av regionala organisationer för ekonomisk integration från dagen efter den dag då konventionen stängs för undertecknande. Instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde skall deponeras hos depositarien.

2. En regional organisation för ekonomisk integration som blir part i denna konvention utan att någon av dess medlemsstater är part i densamma skall vara bunden av alla konventionens åtaganden. I fråga om sådana organisationer i vilka en eller flera av dess medlemmar är part i konventionen skall organisationen och dess medlemsstater besluta om sitt respektive ansvar för uppfyllandet av sina åtaganden i konventionen. I sådana fall skall organisationen och medlemsstaterna inte ha rätt att utöva rättigheter enligt konventionen samtidigt.

3. En regional organisation för ekonomisk integration skall i sitt instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde avge en förklaring om omfattningen av sin behörighet med avseende på frågor som styrs av denna konvention. En sådan organisation skall också meddela depositarien, som i sin tur skall meddela parterna, om eventuella relevanta förändringar i omfattningen av dess behörighet.

4. I sitt instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde får en part förklara att, med avseende på den, eventuella ändringar i bilaga A, B eller C skall träda i kraft först vid deponeringen av dess instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde med avseende på dem.

Artikel 26

Ikraftträdande

1. Denna konvention träder i kraft den nittionde dagen efter dagen för deponering av det femtionde instrumentet om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde.

2. För en stat eller regional organisation för ekonomisk integration som ratificerar, godtar eller godkänner denna konvention eller tillträder den efter deponeringen av det femtionde instrumentet om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde träder konventionen i kraft den nittionde dagen efter dagen för depositionen av en sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration av dess instrument om ratifikation, godtagande, godkännande eller tillträde.

3. Med avseende på punkt 1 och 2 skall ett instrument som deponerats av en regional organisation för ekonomisk integration inte räknas utöver de instrument som deponerats av medlemsstater av ifrågavarande organisation.

Artikel 27

Förbehåll

Inga förbehåll får göras mot denna konvention.

Artikel 28

Frånträde

1. När som helst tre år efter det att denna konvention har trätt i kraft för en part får parten frånträda konventionen genom skriftligt meddelande till depositarien.

2. Sådant frånträde skall gälla från och med utgången av ett år från dagen för depositariens mottagande av meddelandet om frånträde eller vid den senare tidpunkt som kan anges i meddelandet.

Artikel 29

Depositarie

Förenta nationernas generalsekreterare skall vara depositarie för denna konvention.

Artikel 30

Giltiga texter

Originalet till denna konvention, vars arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska texter är lika giltiga, skall deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare.

TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat denna konvention.

Upprättad i Stockholm den 22 maj 2001.

Bilaga A

ELIMINERING

Del I

>Plats för tabell>

Anmärkningar

i) Om inte annat anges i denna konvention skall mängder av kemikalier som förekommer som oavsiktliga spårföroreningar i produkter och artiklar inte betraktas som upptagna i denna bilaga.

ii) Denna anmärkning skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning i de syften som avses i artikel 3.2. Mängder av en kemikalie som förekommer som beståndsdelar av artiklar som tillverkats eller redan används före eller på dagen för ikraftträdandet av det relevanta åtagandet med avseende på denna kemikalie skall inte betraktas såsom upptagna i denna bilaga, under förutsättning att en part har meddelat sekretariatet att en viss typ av artikel fortsätter att användas inom denna part. Sekretariatet skall tillkännage sådana meddelanden.

iii) Denna anmärkning, som inte gäller för kemikalier som är betecknade med asterisk i kolumnen för kemikalier i del I i denna bilaga, skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning i de syften som avses i artikel 3.2. Under förutsättning att inga avsevärda mängder av kemikalien förväntas nå människor eller miljön under produktionen och användning som intermediär i slutna system på avgränsade platser får en part, efter att ha meddelat sekretariatet, tillåta produktion och användning av mängder av en kemikalie upptagen i denna bilaga såsom intermediär i slutna system på avgränsade platser som kemiskt omvandlas vid produktion av andra kemikalier som, med beaktande av kriterierna i punkt 1 i bilaga D, inte uppvisar långlivade organiska föroreningars egenskaper. I meddelandet skall ingå information om total produktion och användning av kemikalien i fråga eller en skälig uppskattning av denna information samt information om processen i det slutna systemet på den avgränsade platsen innefattande mängder av eventuellt förekommande icke-omvandlad och oavsiktlig spårförorening av den långlivade organiska föroreningen i slutprodukten. Denna procedur skall gälla såvida inte annat anges i denna bilaga. Sekretariatet skall tillhandahålla partskonferensen och allmänheten sådana meddelanden. Sådan produktion eller användning skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning. Sådan produktion och användning skall upphöra efter en tioårsperiod, såvida inte den berörda parten överlämnar ett nytt meddelande till sekretariatet, i vilket fall perioden utsträcks ytterligare tio år, såvida inte partskonferensen beslutar annat efter att ha granskat produktionen och användningen. Meddelandeförfarandet får upprepas.

iv) Alla särskilt angivna undantag i denna bilaga får utnyttjas av parter som har registrerat undantag med avseende på dem i enlighet med artikel 4, med undantag för användning av PCB i artiklar som används i enlighet med bestämmelserna i del II i denna bilaga, vilka undantag får utnyttjas av alla parter.

Del II

Polyklorinerade bifenyler (PCB)

Varje part skall,

a) vad avser eliminering av användning av PCB i utrustning (exempelvis transformatorer, kondensatorer, eller andra behållare som innehåller lager av vätska) senast 2025, med förbehåll för prövning av partskonferensen, vidta åtgärder i enlighet med följande prioriteringar:

i) göra beslutsamma ansträngningar för att identifiera, märka och ta ur användning utrustning som innehåller mer än 10 procent PCB och volymer större än 5 liter;

ii) göra beslutsamma ansträngningar för att identifiera, märka och ta ur användning utrustning som innehåller mer än 0,05 procent PCB och volymer större än 5 liter;

iii) sträva efter att identifiera och ta ur användning utrustning som innehåller mer än 0,005 procent PCB och volymer större än 0,05 liter.

b) Varje part skall, i överensstämmelse med prioriteringen i stycke a ovan främja följande åtgärder för att minska exponering och risk för att kontrollera användning av PCB:

i) användning endast i intakt och läckagefri utrustning och endast inom områden där risken för utsläpp till miljön kan minimeras och snabbt avhjälpas;

ii) ingen användning i utrustning i områden i samband med produktion eller bearbetning av livsmedel eller djurfoder.

iii) Vid användning i befolkade områden, däribland skolor och sjukhus, vidtagande av alla skäliga åtgärder för skydd mot elavbrott som kan förorsaka brand samt företagande av regelbunden inspektion av utrustning för att upptäcka läckage.

c) Varje part skall, utan hinder av artikel 3.2, säkerställa att utrustning som innehåller PCB enligt beskrivningen i stycke a ovan inte exporteras eller importeras utom för att omhänderta avfallet på ett miljömässigt godtagbart sätt.

d) En part skall inte, utom för underhålls- och serviceändamål, tillåta återvinning med syfte på återanvändning i annan utrustning av vätskor med ett PCB-innehåll över 0,005 procent.

e) Varje part skall göra beslutsamma ansträngningar som syftar till att leda till miljömässigt godtagbar avfallshantering av vätskor som innehåller PCB och utrustning som är förorenad med PCB med ett PCB-innehåll över 0,005 procent i enlighet med artikel 6.1 så snart som möjligt och senast 2028, med förbehåll för omprövning av partskonferensen.f) Varje part skall i linje med anmärkning ii i del I i denna bilaga sträva efter att identifiera andra artiklar som innehåller mer än 0,005 procent PCB (exempelvis kabelisolering, fogmassor och målade föremål) och behandla dem i enlighet med artikel 6.1.

g) Varje part skall vart femte år till partskonferensen i enlighet med artikel 15 avge rapport om gjorda framsteg i fråga om eliminering av PCB.

h) De rapporter som avses i stycke g skall på lämpligt sätt behandlas av partskonferensen vid dess PCB-granskning. Partskonferensen skall granska framsteg i fråga om PCB-eliminering vart femte år eller med andra tidsintervall som kan vara lämpliga med hänsyn till dessa rapporter.

Bilaga B

BEGRÄNSNING

Del I

>Plats för tabell>

Anmärkningar

i) Om inte annat anges i denna konvention skall mängder av kemikalier som förekommer som oavsiktliga spårföroreningar i produkter och föremål inte betraktas som upptagna i denna bilaga.

ii) Denna anmärkning skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning i ett godtagbart syfte i de syften som avses i artikel 3.2. Mängder av en kemikalie som förekommer som beståndsdelar av föremål som tillverkats eller redan används före eller på dagen för ikraftträdandet av det relevanta åtagandet med avseende på denna kemikalie skall inte betraktas såsom upptagna i denna bilaga, under förutsättning att en part har meddelat sekretariatet att en viss typ av föremål fortsätter att användas inom denna part. Sekretariatet skall tillkännage sådana meddelanden.

iii) Denna anmärkning skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning i de syften som avses i artikel 3.2. Eftersom inga avsevärda mängder av kemikalien förväntas nå människor eller miljön under produktionen och användningen som intermediär för slutna system på avgränsade platser får en part, efter att ha meddelat sekretariatet, tillåta produktion och användning av mängder av en kemikalie upptagen i denna bilaga såsom intermediär i slutna system på avgränsade platser som kemiskt omvandlas i produktionen av andra kemikalier som, med beaktande av kriterierna i punkt 1 i bilaga D, inte företer långlivade organiska föroreningars egenskaper. I meddelandet skall ingå information om total produktion och användning av kemikalien i fråga eller en skälig uppskattning av denna information samt information om processen i det slutna systemet på den avgränsade platsen innefattande mängder av eventuellt förekommande icke-omvandlad och oavsiktlig spårförorening av utgångsmaterialet av den långlivade organiska föroreningen i slutprodukten. Denna procedur skall gälla såvida inte annat anges i denna bilaga. Sekretariatet skall tillhandahålla partskonferensen och allmänheten sådana meddelanden. Sådan produktion eller användning skall inte betraktas som ett särskilt angivet undantag avseende produktion och användning. Sådan produktion och användning skall upphöra efter en tioårsperiod, såvida inte den berörda parten överlämnar ett nytt meddelande till sekretariatet, i vilket fall perioden utsträcks ytterligare tio år, såvida inte partskonferensen beslutar annat efter att ha granskat produktionen och användningen. Meddelandeförfarandet får upprepas.

iv) Alla särskilt angivna undantag i denna bilaga får utnyttjas av parter som har registrerat undantag med avseende på dem i enlighet med artikel 4.

Del II

DTT Diklordifenyltriklormetylmetan (1,1,1-triklor-2,2-bis (4-klorfenyl)etan)

1. Produktion och användning av DDT skall elimineras utom avseende parter som har meddelat sekretariatet sin avsikt att producera och/eller använda DDT. Härmed upprättas en DDT-förteckning som skall hållas tillgänglig för allmänheten. DTT-förteckningen skall föras av sekretariatet.

2. Varje part som producerar och/eller använder DDT skall begränsa produktionen och/eller användningen till bekämpning av smittospridare i enlighet med Världshälsoorganisationens rekommendationer och riktlinjer för användning av DDT och när lokalt säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga alternativ inte är tillgängliga för parten.

3. Om en part som inte är upptagen i DDT-förteckningen bestämmer att den behöver DDT för bekämpning av smittospridare, skall den meddela sekretariatet så snart som möjligt för att skyndsamt bli införd i DDT-förteckningen. Den skall samtidigt underrätta Världshälsoorganisationen.

4. Vart tredje år skall en part som använder DDT meddela sekretariatet och Världshälsoorganisationen uppgifter om använda mängder, villkoren för denna användning och dess betydelse i partens strategi för sjukdomsförebyggande i en form som skall bestämmas av partskonferensen i samråd med Världshälsoorganisationen.

5. I syfte att minska och slutligen eliminera användning av DDT skall partskonferensen uppmuntra

a) varje part som använder DDT att upprätta och genomföra ett handlingsprogram som en del av det genomförandeprogram som anges i artikel 7. Detta handlingsprogram skall innehålla följande:

i) Upprättande av regleringsmekanismer och andra mekanismer för att säkerställa att användningen av DDT är begränsad till bekämpning av smittospridare.

ii) Användning av godtagbara alternativa produkter, metoder och strategier, inklusive strategier för resistenshantering för att säkerställa dessa alternativs fortsatta effektivitet.

iii) Åtgärder för att förbättra hälsovården och minska förekomsten av sjukdomen.

b) Partskonferensen skall vidare uppmuntra parterna att, i enlighet med sin förmåga, främja forskning och utveckling av säkra alternativa kemiska och icke-kemiska produkter, metoder och strategier för de parter som använder DDT, som är relevanta för dessa länders förhållanden och i syfte att minska den mänskliga och ekonomiska bördan av sjukdomar. Faktorer som skall främjas i fråga om bedömning av alternativ eller kombination av alternativ skall innefatta riskerna för människors hälsa och miljöpåverkan av sådana alternativ. Godtagbara alternativ till DDT skall innebära mindre risk för människors hälsa och för miljön, vara lämpliga för sjukdomsbekämpning grundad på förhållanden i ifrågavarande parter och styrkas av övervakningsdata.

6. Med början vid det första mötet och senare minst vart tredje år skall partskonferensen i samråd med Världshälsoorganisationen bedöma det fortsatta behovet av DDT för bekämpning av smittospridare på grundval av tillgänglig vetenskaplig, teknisk, miljömässig och ekonomisk information, innefattande

a) produktion och användning av DDT och de villkor som anges i punkt 2,

b) tillgång till, lämplighet och tillämpning av alternativ till DDT, samt

c) framsteg i stärkandet av ländernas förmåga att på ett säkert sätt övergå till sådana alternativ.

7. En part får när som helst låta avlägsna sitt namn från DDT-förteckningen genom skriftligt meddelande till sekretariatet. Åtgärden skall få effekt från den dag som anges i meddelandet.

Bilaga C

OAVSIKTLIG PRODUKTION

Del I Långlivade organiska föroreningar underkastade kraven i artikel 5

Denna bilaga avser följande långlivade organiska föroreningar som bildas och släpps ut oavsiktligt från mänskliga källor.

Kemikalie

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF);

Hexaklorbensen (HCB) (CAS 118-74-1);

Polyklorerade bifenyler (PCB).

Del II Källkategorier

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner, hexaklorbensen samt polyklorerade bifenyler bildas och släppas ut oavsiktligt från termiska processer som innehåller organiskt material och klor som resultat av ofullständig förbränning eller kemiska reaktioner. Följande industriella kategorier av källor har potential för jämförelsevis hög bildning och stora utsläpp av dessa kemikalier i miljön:

a) Avfallsföbränning inklusive gemensam förbränning av kommunalt avfall, farligt avfall, medicinskt avfall och avloppsslam.

b) Förbränning av farligt avfall i cementugnar.

c) Produktion av pappersmassa med användning av elementärt klor eller kemikalier som bildar elementärt klor för b.

d) Följande termiska processer i metallindustrin:

i) Sekundär kopparproduktion.

ii) Sinteranläggningar i järn- och stålindustrin.

iii) Sekundär aluminiumproduktion.

iv) Sekundär zinkproduktion.

Del III Källkategorier

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner, hexaklorbensen samt polyklorerade bifenyler kan också bildas och släppas ut oavsiktligt från följande källkategorier innefattande följande:

a) Öppen avfallsbränning inklusive förbränning på soptippar.

b) Termiska processer i metallindustrin som inte nämns i del II.

c) Förbränning i hushåll.

d) Förbränning av fossila bränslen i stationära förbränningsanläggningar.

e) Förbränningsanläggningar för trä och andra biomassebränslen.

f) Vissa kemiska produktionsprocesser som släpper ut oavsiktligt bildade långlivade organiska föroreningar, särskilt produktion av klorofenoler och kloranil.

g) Krematorier.

h) Motorfordon, särskilt sådana som förbränner blyhaltig bensin.

i) Destruktion av djurkroppar.

j) Färgning av textilier och läder (med kloranil) och slutbehandling (med alkalisk avskiljning).

k) Skrotningsanläggningar för behandling av skrotningsfärdiga fordon.

l) Bränning av kopparkabel.

m) Raffinaderier för spillolja.

Del IV Definitioner

1. I denna bilaga använda definitioner:

a) polyklorerade bifenyler: aromatiska föreningar bildade på ett sådant sätt att väteatomerna på bifenymolekylen (två bensenringar som förbinds med en ensam kol-kolförening) kan ersättas av upp till tio kloratomer.

b) polyklorerade dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner: tricykliska aromatiska föreningar som utgörs av två bensenringar som förbinds med två syreatomer i polyklorerade dibenso-p-dioxiner och av en syreatom och en kol-kolförbindelse i polyklorerade dibensofuraner och vilkas väteatomer kan ersättas med upp till åtta kloratomer.

2. I denna bilaga uttrycks toxiciteten av polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF) genom användande av konceptet toxiska ekvivalenter som anger den relativa dioxinlika giftigheten av olika kongener av PCDD och PCDF och plana polyklorerade bifenyler (PCB) i jämförelse med 2,3,7,8 tetraklor dibenso-p-dioxin. De toxiska ekvivalentfaktorer som används i denna konvention skall följa accepterade internationella normer, inledningsvis Världshälsoorganisationens toxiska ekvivalentfaktorer från 1998 för däggdjur gällande PCDD/PCDF och plana PCB. Koncentrationen uttrycks i toxiska ekvivalenter.

Del V Allmän vägledning om bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis

I denna del ges en allmän vägledning till parterna om förhindrande eller minskning av utsläpp av kemikalier upptagna i del I.

A. Allmänt förebyggande åtgärder i fråga om både bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis

Prioritering bör ges med beaktande av förfaringssätt som förhindrar bildande och utsläpp av kemikalier upptagna i del I. Lämpliga åtgärder kan vara följande:

a) Användning av lågavfallsteknologi.

b) Användning av mindre farliga substanser.

c) Främjande av återvinning och återanvändning av avfall och substanser som genereras och används i en process.

d) Ersättning av tillfört material som är långlivade organiska föroreningar eller där det finns en direkt länk mellan materialet och utsläppen av långlivade organiska föroreningar från källan.

e) God hushållning och förebyggande underhållsprogram.

f) Förbättringar i avfallshanteringen i syfte att upphöra med öppen och annan okontrollerad förbränning av avfall inklusive förbränning på soptippar. Vid bedömning av förslag att uppföra nya avfallshanteringsanläggningar bör beaktas alternativ såsom åtgärder för att minimera produktion av kommunalt och medicinskt avfall innefattande återvinning av resurser, återanvändning, materialåtervinning, avfallssortering och främjande av produkter som ger upphov till mindre avfall. Härvidlag bör särskild hänsyn tas till folkhälsan.

g) Minimering av dessa kemikalier som föroreningar i produkter.

h) Undvikande av elementärt klor eller kemikalier som ger upphov till elementärt klor för blekning.

B. Bästa tillgängliga teknik

Begreppet bästa tillgängliga teknik syftar inte till att föreskriva en viss teknik eller teknologi utan till att beakta den berörda anläggningens tekniska karakteristika och geografiska belägenhet samt de lokala miljömässiga förhållandena. Lämplig kontrollteknik för att minska utsläpp av kemikalier förtecknade i del I är allmänt sett densamma. Vid fastställande av bästa tillgängliga teknik bör följande faktorer särskilt beaktas, allmänt eller i särskilda fall, under hänsynstagande till de troliga kostnaderna och den troliga nyttan av en åtgärd samt principerna avseende försiktighetsmått och förebyggande åtgärder:

a) Allmänna överväganden

i) De berörda utsläppens beskaffenhet, effekter och omfattning. Teknikerna kan variera med avseende på källans storlek.

ii) Dag för igångsättning av nya eller befintliga anläggningar.

iii) Tidsåtgång för införande av bästa möjliga teknik.

iv) Förbrukning och beskaffenhet av råmaterial som används i processen och dess engergiutbyte.

v) Behovet att förebygga eller minimera utsläppens påverkan som helhet på miljön samt riskerna för miljön.

vi) Behovet att förebygga olyckor och att minimera deras miljökonsekvenser.

vii) Behovet att tillgodose skydd och säkerhet på arbetsplatser.

viii) Jämförbara processer, hjälpmedel eller driftsmetoder som med framgång har provats i industriell skala.

ix) Tekniska framsteg och förändringar i vetenskapliga insikter och förståelse.

b) Allmänna utsläppskontrollåtgärder.

Vid bedömning av förslag till uppförande av nya anläggningar eller betydande förändring av befintliga anläggningar som använder processer som släpper ut kemikalier upptagna i denna bilaga bör med prioritet beaktas alternativa processer, tekniker och praxis med liknande användbarhet men som undviker bildande och utsläpp av sådana kemikalier. I de fall sådana anläggningar skall byggas eller avsevärt förändras, bör, utöver de förebyggande metoder som nämns i del V avsnitt A, följande minskningsåtgärder också beaktas vid avgörande av vad som är bästa tillgängliga teknik:

i) Användning av förbättrade metoder för rening av rökgaser såsom termisk eller katalytisk oxidering, stoftavskiljning eller adsorption.

ii) Behandling av rester, avloppsvatten, avfall och avloppsslam genom exempelvis värmebehandling eller genom att göra dem inerta, eller kemiska processer som avgiftar dem.

iii) Förändringar av tillverkningsprocessen som leder till minskning eller eliminering av utsläpp såsom placering i slutna system.

iv) Ändring av processutformningen för att förbättra förbränning och förebygga bildande av kemikalier upptagna i denna bilaga genom kontroll av parametrar såsom förbränningstemperatur eller uppehållstid.

C. Bästa miljöpraxis

Partskonferensen kan göra upp riktlinjer för bästa miljöpraxis.

Bilaga D

INFORMATIONSKRAV OCH URVALSKRITERIER

1. En part som lämnar in förslag till införande av en kemikalie i bilaga A, B och/eller C skall identifiera den på det sätt som beskrivs i stycke a nedan och lämna information om den och i förekommande fall om dess omvandlingsprodukter enligt de urvalskriterier som anges i styckena b - e nedan.

a) Kemisk identitet

i) Namn, inklusive handelsnamn, kommersiella namn, synonymer, CAS-nummer och IUPAC-namn.

ii) Struktur, i tillämpliga fall inklusive specificering av isomerer, av ämnet eller ämnesgruppen.

b) Persistens

i) Bevis på att kemikaliens halveringstid i vatten överstiger två månader, i jord sex månader eller i sediment sex månader.

ii) Bevis på att kemikalien på annat sätt är tillräckligt långlivad för att motivera att den upptas i denna konvention.

c) Bioackumulering

i) Bevis på att biokoncentrationsfaktorn eller bioackumuleringsfaktorn för kemikalien i vattenlevande organismer överstiger talet 5 000 eller, i avsaknad av sådana uppgifter, att log Kow överstiger talet 5.

ii) Bevis på att kemikalien uppvisar andra skäl till oro såsom hög bioackumulering i andra arter, hög toxicitet eller hög ekotoxicitet.

iii) Övervakningsdata i biota som indikerar att biockumuleringspotentialen för kemikalien är tillräcklig för att motivera att den upptas i denna konvention.

d) Potential för långväga transport i miljön

i) Uppmätta nivåer av kemikalien långt från utsläppskällan som kan ge upphov till oro.

ii) Övervakningsdata som visar att kemikalien transporteras långväga med potential att spridas till en mottagande miljö via luft, vatten eller migrerande arter.

iii) Fördelning i miljön och/eller resultat från modeller som visar att kemikalien har potential för långväga transport via luft, vatten eller migrerande arter, med potential för spridning till en mottagande miljö långt från utsläppsplatsen. För en kemikalie som i betydande utsträckning sprids via luften bör halveringstiden i luft överstiga två dygn.

e) Skadlig inverkan

i) Bevis på skadlig inverkan på människors hälsa eller på miljön som motiverar att kemikalien upptas i denna konvention.

ii) Toxicitets- eller ekotoxicitetsdata som indikerar potential för skadlig inverkan på människors hälsa eller på miljön.

2. Den part som lämnar ett förslag skall ge en förklaring om anledningen till oro, om möjligt innefattande en jämförelse av toxicitets- eller ekotoxicitetsdata med uppmätta eller beräknade nivåer av kemikalien som resultat av, eller som kan förutses av, dess långväga transport samt en kort redogörelse som utvisar behovet av global kontroll.

3. Den part som lämnar ett förslag skall i möjligaste mån och med beaktande av dess förmåga lämna ytterligare information som underlag för prövning av förslaget enligt artikel 8.6. Vid framtagande av förslaget får parten ta hjälp av teknisk expertis från vilken källa som helst.

Bilaga E

INFORMATIONSKRAV FÖR RISKPROFILER

Syftet med granskningen är att bedöma om kemikalier till följd av långväga transport i miljön kan förmodas ha betydande ogynnsamma effekter för människors hälsa och/eller för miljön i sådan utsträckning att globala åtgärder är motiverade. I detta syfte skall en riskprofil uppställas som vidare bearbetar och bedömer information som avses i bilaga D och så långt som möjligt innefattar följande slags information:

a) Källor, i förekommande fall innehållande följande:

i) Uppgifter om produktion, innefattande mängd och lokalisering.

ii) Användning.

iii) Utsläpp till vatten och luft samt diffusa utsläpp.

b) Farobedömning av den eller de betydande toxiska effekter innefattande en bedömning där flera kemikalier samverkar.

c) Fördelning i miljön, innefattande data och information om kemikaliens kemiska och fysiska egenskaper, liksom om dess persistens och om hur den är länkad till sin transport i miljön, spridning inom och mellan olika delar av miljön, nedbrytning och omvandling till andra kemikalier. Fastställande av biokoncentrationsfaktorn eller bioackumuleringsfaktorn baserat på uppmätta värden skall hållas tillgängligt utom när övervakningsdata har bedömts uppfylla detta krav.

d) Övervakningsdata.

e) Exponering i lokala områden och särskilt som resultat av långväga transport i miljön och innefattande information om biotillgänglighet.

f) Nationella och internationella riskutvärderingar, bedömningar eller profiler och information om märkning samt faroklassificering, i den mån sådana är tillgängliga.

g) Kemikaliens status i internationella konventioner.

Bilaga F

INFORMATION OM SOCIALA OCH EKONOMISKA ÖVERVÄGANDEN

En bedömning bör göras beträffande möjliga kontrollåtgärder för kemikalier som prövas för införande i denna konvention omfattande alla optioner, däribland hantering och eliminering. I detta syfte skall relevant information lämnas som hänför sig till sociala och ekonomiska överväganden sammanhängande med möjliga kontrollåtgärder för att möjliggöra att beslut fattas av partskonferensen. Denna information skall ta vederbörlig hänsyn till parternas olika förmåga och förhållanden och bör innehålla en bedömning av följande punkter i en lista av vägledande karaktär:

a) Effektivitet och verkan av möjliga kontrollåtgärder för att uppnå riskminskningsmål i fråga om

i) teknisk genomförbarhet och

ii) kostnader innefattande miljökostnader och hälsokostnader.

b) Alternativa produkter och processer i fråga om

i) teknisk genomförbarhet,

ii) kostnader innefattande miljökostnader och hälsokostnader,

iii) effektivitet,

iv) risk,

v) åtkomlighet samt

vi) tillgänglighet.

c) Positiv och/eller negativ inverkan på samhället av möjliga kontrollåtgärder med avseende på

i) hälsa, innefattande allmän, miljömässig och arbetsplatshälsa,

ii) jordbruk innefattande akvakultur och skogsbruk,

iii) biota (biologisk mångfald),

iv) ekonomiska aspekter,

v) utveckling i riktning mot hållbar utveckling, samt

vi) sociala kostnader.

d) Inverkan av avfall och dumpning (särskilt obsoleta lager av pesticider och sanering av förorenade platser) i fråga om

i) teknisk genomförbarhet och

ii) kostnader.

e) Tillgång till information och allmän utbildning.

f) Status för kontroll- och övervakningskapacitet.

g) Eventuellt vidtagna nationella eller regionala kontrollåtgärder, innefattande information om alternativ, och annan relevant information om riskhantering.

BILAGA I

EUROPEISKA GEMENSKAPENS FÖRKLARING I ENLIGHET MED ARTIKEL 25.3 I STOCKHOLMSKONVENTIONEN OM LÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRORENINGAR

Europeiska gemenskapen förklarar att den i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175 i detta, är behörig att ingå internationella miljöavtal och fullgöra de skyldigheter som följer av avtalen när det bidrar till att följande mål uppnås:

- Att bevara, skydda och förbättra miljön.

- Att skydda människors hälsa.

- Att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt.

- Att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

Europeiska gemenskapen förklarar vidare att den redan har antagit rättsakter som är bindande för medlemsstaterna i frågor som regleras av konventionen, och kommer att på lämpligt sätt tillhandahålla den partskonferens som avses i artikel 15.1 i Stockholmskonventionen en förteckning över dessa rättsakter, och uppdatera förteckningen.

Europeiska gemenskapen ansvarar för fullgörandet av de skyldigheter som följer av Stockholmskonventionen och som omfattas av befintlig gemenskapslagstiftning.

Utövandet av gemenskapens behörighet är till sin natur i ständig utveckling.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Miljö

Verksamhet(er): Globala miljöfrågor

Åtgärdens beteckning: om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar

1. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

B7-8110B

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (del B): 0,6 miljoner euro i åtagandebemyndiganden

2.2 Tillämpningsperiod: Åtgärd inleds 2004 och pågår tills vidare

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

[X] Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering

Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet

2.5 Påverkan på inkomsterna: [6]

[6] Ytterligare upplysningar finns i den separata vägledningen.

[...] Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

[...] Inkomsterna påverkas enligt följande:

- Obs.: den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna skall redovisas närmare på ett separat blad som bifogas denna finansieringsöversikt.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

>Plats för tabell>

(Om flera budgetrubriker påverkas skall varje rubriks nummer anges i tabellen)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder [7]

[7] Ytterligare upplysningar finns i den separata vägledningen.

5.1.1 Mål för åtgärden

Konventionens mål är att skydda människors hälsa och miljön från långlivade organiska föroreningar, som är ett globalt hot mot miljön och människors hälsa. Konventionen skall begränsa framställning, användning och utsläpp av och handel med sådana ämnen.

Gemenskapen har i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen behörighet i de frågor som Stockholmskonventionen gäller. Behörigheten har redan utövats internt när gemenskapslagstiftning har införts.

Av dessa skäl är det viktigt att Europeiska gemenskapen ansluter sig till Stockholmskonventionen samtidigt som medlemsstaterna. Gemenskapen kan därmed verka för fördragets hälso- och miljöskyddsmål.

5.1.2 Förhandsutvärdering

Inte tillämplig.

5.2 Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Enligt utkastet till budgetbestämmelser för Stockholmskonventionens partskonferens, dess biträdande organ och sekretariat skall en fond inrättas för administrativa kostnader och andra kostnader förknippade med konventions förvaltning. Varje part skall årligen erlägga ett bidrag till fonden. Parternas bidrag beräknas på grundval av Förenta nationernas schabloner. Europeiska gemenskapens bidrag kommer att uppgå till minst 2,5 % av den totala budgeten.

När konventionen träder i kraft skall partskonferensen fastställa finansiella bestämmelser och anta budgeten för den första räkenskapsperioden (två år). Innan konventionen träder i kraft skall de årliga bidragen lämnas till UNEP "POPs Club", och kommer att användas för att täcka kostnaderna för den mellanstatliga förhandlingskommittén och interimsekretariatet för UNEP "Chemicals".

5.3 Genomförandebestämmelser

Se 5.2.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1 Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programperioden)

6.1.1 Finansiellt stöd

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

6.2 Kostnadsberäkning per åtgärd för del B (för hela programtiden) [8]

[8] Ytterligare upplysningar finns i den separata vägledningen.

(Om det i en övergripande åtgärd ingår flera konkreta insatser skall det för var och en av dessa redovisas detaljer som gör det möjligt att bedöma omfattning och kostnad för genomförandet).

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro i (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Redogör vid behov för beräkningsmetoderna.

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1 Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

7.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

(1) Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.

>Plats för tabell>

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Metod för uppföljning

Inte tillämplig.

8.2 Planerad form och tidsplan för utvärderingar

Inte tillämplig.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Inte tillämplig.