Bryssel den 2.2.2005

SEK(2005) 140 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Maltas uppdaterade konvergensprogram, 2004–2007

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Genom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställs att de icke-deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som inte har infört den gemensamma valutan, skulle lägga fram konvergensprogram till rådet och kommissionen. Rådet skulle enligt artikel 9 i förordningen granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté (Ekonomiska och finansiella kommittén) som inrättats genom artikel 114 i fördraget. Rådet skall med stöd av kommissionens rekommendation och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén avge ett yttrande efter att ha granskat programmet. Enligt förordningen skall medlemsstaterna årligen lägga fram uppdaterade program, som också kan granskas av rådet enligt samma förfaranden.

De medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 deltar inte i det gemensamma valutasamarbetet, men det krävs att de inom skälig tid uppfyller konvergenskriterierna, däribland det som avser en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn, för att komma i fråga för att införa euron. På grund av ett underskott i offentliga finanser motsvarande 9,7 % av BNP och en skuldkvot på 70,4 % av BNP 2003 beslutade rådet den 5 juli 2004 att ett alltför stort underskott förelåg och rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle vara åtgärdat senast 2006. Malta rekommenderades också att genomföra åtgärder av strukturell natur för att rationalisera och minska utgifterna och att vidta effektiva åtgärder innan den 5 november 2004 för att genomföra de åtgärder som planerats för att nå målet för underskottet för 2005. De maltesiska myndigheterna uppmanades också att se till att ökningen av skuldkvoten planar ut under 2005 och därefter vänds till en nedgång. I sitt meddelande av den 22 december 2004 drog kommissionen slutsatsen att Maltas regering hade handlat verkningsfullt när det gäller de åtgärder som förutsetts för att uppnå målet för underskottet för 2005.

De medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 åtog sig att överlämna sina konvergensprogram senast den 15 maj 2004 och en första uppdatering av dem mot slutet av år 2004.

Maltas första konvergensprogram, som omfattade perioden 2004–2007, lades fram den 21 maj 2004 och granskades av rådet den 5 juli 2004. Den 7 december 2004 lade Malta fram en uppdatering av sitt konvergensprogram. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med hänsyn tagen till uppgifterna i kommissionens höstprognoser från 2004, som lagts fram i enlighet med uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för beräkning av den potentiella produktionskapaciteten, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Denna utvärdering ger anledning till följande bedömning:

- Den 7 december 2004 lade Maltas regering fram den första uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattar perioden 2004–2007. Programmet överensstämmer i stort sett med uppförandekoden. Till de detaljer som brister hör att uppdelningen av de offentliga utgifterna är ofullständig och att prisuppgifterna inte överensstämmer med de harmoniserade definitionerna.

- Enligt det makroekonomiska scenario som presenteras i det uppdaterade programmet förväntas en gradvis ökning i den ekonomiska aktiviteten. Den beräknade BNP-tillväxten för 2004 (0,6 %) är lägre än i kommissionens höstprognos från 2004 (1 %), medan den beräknade tillväxten för 2005 (1,5 %) och 2006 (1,8%) verkar realistisk och helt överensstämmer med kommissionens prognoser. Tillväxten förväntas öka ytterligare i slutet av programperioden och nå 2,2 % 2007. Sammanfattningsvis verkar antagandena om tillväxt vara realistiska.

- Den årliga inflationen, som i Maltas fall för närvarande mäts som den årliga förändringen i konsumentprisindex, har fallit något under de senaste månaderna och beräknas till 2,9 % för hela året 2004. Enligt prognoserna för programperioden antas inflationen fortsätta att minska till 2,4 % 2005 och 1,9 % under både 2006 och 2007. Den maltesiska lirans effektiva valutakurs apprecierades måttligt under 2004, både i nominella och reala termer. Lirans effektiva valutakurs förväntas förbli i stort sett oförändrad under programperioden. Centralbanken har behållit de kortsiktiga räntorna, som är dess huvudsakliga styrränta, på 3% (100 baspunkter över räntan i euroområdet) sedan september 2003. Räntenivåerna beräknas stiga med en halv procentenhet under 2005 och ligga kvar på 3,5 % till 2007.

- De senaste uppgifterna om genomförandet av de offentliga finanserna för 2004 tyder på att årets mål för underskottet på 5,2 % av BNP, som bekräftas i programmet, ligger inom räckhåll. I uppdateringen har också målen för minskningen av underskotten till 2007 bekräftats. Mer specifikt syftar programmet till att minska underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP under 2006. Det offentliga underskottet beräknas falla från 5,2 % av BNP 2004 till 3,7 % 2005 och till 2,3 % 2006, för att under 2007 ytterligare minska till 1,4 % av BNP. Jämfört med det tidigare programmet bekräftar nuvarande uppdatering i stort sett den planerade justeringen mot bakgrund av ett så gott som oförändrat makroekonomiskt scenario. Konsolideringen av de offentliga finanserna baseras på både inkomstökande åtgärder och nedskärningar av utgifterna.

- Den maltesiska ekonomins storlek och öppenhet gör den mycket volatil och exponerad för externa chocker. Det ökar både riskerna för övervärdering och undervärdering som inte bara är kopplade till det makroekonomiska scenariot, utan också till genomförandet av den finanspolitiska justering som planerats i programmet. Även om man inte får glömma bort dessa risker gör det försiktiga underliggande makroekonomiska scenariot, arten på de åtgärder som skall vidtas för att minska underskottet och programmets prognoser för de offentliga finanserna att konsolideringsstrategin i stort sett verkar realistisk.

- Den offentliga bruttoskulden förväntas stiga från 70,4 % av BNP 2003 till 73,2 % av BNP 2004. Enligt programmet bör skuldkvoten minska till 72 % 2005 för att igen minska till ungefär 70 % i slutet av programperioden. De maltesiska myndigheterna förutser att den ekonomiska tillväxten som gradvis förbättras av det primära saldot och försäljningen av tillgångar kommer att sätta igång minskningen av den offentliga skuldkvoten från 2005. Den förväntade skuldutvecklingen kräver dock mer detaljerade upplysningar om och närmare övervakning av de transaktioner som inte tas med i de offentliga finanserna, som delvis kompenserar effekterna av de betydande inkomsterna från privatiseringar (mer än 2 % av BNP under 2005 och 2006).

- I programmet görs en översyn av regeringens program för strukturreformer som inriktas på initiativ för att omstrukturera offentliga enheter och göra vissa sektorer, som industri, hamnar, transport och energi mer välfungerande. Privatiseringarna ingår som en del av det reformpaket som beskrivs i programmet, där man också överväger att förstärka kampen mot skattebedrägerier och missbruk av sociala förmåner. Regeringen lade också fram en vitbok om reformen av det maltesiska pensionssystemet. Andra viktiga strukturreformer i skatte-/förmånssystemet och sjuk- och hälsovårdssystemet har ännu inte genomförts.

- Risker föreligger vad gäller den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna, där de beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen blir betydande. Den strategi för att säkerställa hållbarhet som skisseras i programmet är beroende av att man uppnår de finanspolitiska målen. Den inbegriper också reformer av pensions- samt hälso- och sjukvårdssystemen som ännu inte utarbetats eller genomförts. Hållbarheten utsätts definitivt för risker om man inte uppnår de finanspolitiska målen, men det är också viktigt att man fullföljer reformerna för att på lång sikt kunna hålla tillbaka de offentliga utgifter som är åldersrelaterade.

- Sammanfattningsvis överensstämmer den ekonomiska politik som redovisas i det uppdaterade programmet i stort sett med de länderspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna för de offentliga finanserna. Programmet överensstämmer särskilt med den av rådet rekommenderade minskningen av det offentliga underskottet.

Med utgångspunkt i denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande över Maltas uppdaterade konvergensprogram och överlämnar den till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Maltas uppdaterade konvergensprogram, 2004–2007

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[4], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den [17 februari 2005] granskade rådet Maltas uppdaterade konvergensprogram för perioden 2004–2007. Programmet överrensstämmer delvis med uppförandekoden. Uppdelningen av de offentliga utgifterna är ofullständig och prisuppgifterna överensstämmer inte med de harmoniserade Maastricht-definitionerna. Malta uppmanas därför att uppnå överensstämmelse med uppgiftskraven.

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten att öka från 0,6 % 2004 till i genomsnitt 1,8 % under resten av programperioden. Detta förefaller utifrån tillgängliga uppgifter vara realistiska antaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också vara realistiska.

Den 5 juli 2004 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Malta och rekommenderade att denna situation skulle åtgärdas senast till 2006.

Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP under 2006. Konsolideringen av de offentliga finanserna baseras på både inkomstökande åtgärder och nedskärningar av utgifterna. Det offentliga underskottet beräknas falla från 5,2 % av BNP 2004 till 2,3 % av BNP 2006, för att ytterligare minska till 1,4 % av BNP 2007. Jämfört med det föregående programmet bekräftas i nuvarande uppdatering den planerade justeringen mot bakgrund av ett så gott som oförändrat makroekonomiskt scenario.

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan verkar det finanspolitiska målet med ett offentligt underskott på 5,2 % av BNP 2004 ligga inom räckhåll medan, å andra sidan, det underliggande försiktiga makroekonomiska scenariot och arten på de åtgärder som skall vidtas för att minska underskottet samt de prognoser för de offentliga finanserna som anges i programmet att konsolideringsstrategin för 2005 och därefter framstår som rimlig mot bakgrund av de externa förhållanden som för närvarande råder.

Med denna riskbedömning tycks programmets finanspolitiska åtgärder tillräckliga för att få ner underskottet under 3 % av BNP till 2006, och tycks erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att detta referensvärde överskrids med normala makroekonomiska konjunktursvängningar under programperioden. Däremot kanske den inte räcker för att kunna säkerställa att stabilitets- och tillväxtpaktens mål med offentliga finanser nära balans på medellång sikt uppnås under programperioden.

Enligt programmet kommer skuldkvoten sannolikt att öka från 70,4 % av BNP 2003 till 73,2 % av BNP 2004. Den beräknas därefter minska till 70,4 % av BNP vid slutet av programperioden. De maltesiska myndigheterna förutser att den ekonomiska tillväxten, en gradvis förbättring av det primära saldot samt försäljningen av tillgångar kommer att generera en minskning av den offentliga skuldkvoten från 2005. Den förväntade skuldutvecklingen kräver dock mer detaljerade upplysningar om och närmare övervakning av de transaktioner som inte tas med i de offentliga räkenskaperna, som delvis kompenserar effekterna av de betydande inkomsterna från privatiseringar (mer än 2 % av BNP under 2005 och 2006).

Risker föreligger vad gäller den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna, som återspeglar de beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen. Den strategi för att säkerställa hållbarhet som skisseras i programmet är beroende av att man uppnår de finanspolitiska målen. Den inbegriper också reformer av pensions- samt hälso- och sjukvårdssystemen som ännu inte utarbetats eller genomförts. Hållbarheten utsätts definitivt för risker om man inte uppnår de finanspolitiska målen, men det är också viktigt att man fullföljer reformerna för att på lång sikt kunna hålla tillbaka de offentliga utgifter som är åldersrelaterade.

Sammanfattningsvis överensstämmer den ekonomiska politik som redovisas i det uppdaterade programmet i stort sett med de länderspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna för de offentliga finanserna. Programmet överensstämmer särskilt med den av rådet rekommenderade minskningen av det offentliga underskottet.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Real BNP (förändring i %) | KP december 2004 | 0.6 | 1.5 | 1.8 | 2.2 |

KOM okt 2004 | 1.0 | 1.5 | 1.8 | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 1.1 | 1.7 | 2.1 | 2.1 |

Inflation (HIKP) (i %) (%) | KP dec 2004 | 2.9 | 2.4 | 1.9 | 1.9 |

KOM okt 2004 | 3.7 | 3.1 | 2.6 | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 3.4 | 2.1 | 2.1 | 2.0 |

Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP dec 2004 | -5.2 | -3.7 | -2.3 | -1.4 |

KOM okt 2004 | -5.1 | -4.0 | -3.3 | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | -5.2 | -3.7 | -2.3 | -1.4 |

Primärt saldo (% av BNP) | KP dec 2004 | -1.4 | 0.3 | 1.6 | 2.4 |

KOM okt 2004 | -1.3 | -0.2 | 0.4 | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | -1.4 | 0.1 | 1.4 | 2.2 |

Offentliga sektorns bruttoskuld (% av BNP) | KP dec 2004 | 73.2 | 72.0 | 70.5 | 70.4 |

KOM okt 2004 | 72.4 | 73.7 | 74.2 | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 72.1 | 72.4 | 70.5 | 70.4 |

Källa: Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos från 2004 (KOM). |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning som godkändes av Ekofinrådet den 10 juli 2001.

[3] KOM(2002) 668 slutlig, 27.11.2002.

[4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.