År 2070 beräknas över 30 % av européerna vara över 65 år, jämfört med drygt 20 % 2019(). Andelen personer som är minst 80 år väntas fördubblas från 5,8 % till 13,2 % under samma tidsperiod. Inom EU varierar effekterna av åldrandet mellan olika regioner – i synnerhet mellan städer och landsbygdsområden – och även ökningen av antalet friska levnadsår är ojämnt fördelad(). Samtidigt finns det sociala och ekonomiska möjligheter som är kopplade till begreppet hälsosamt åldrande.

I genomsnitt lever européer längre med god hälsa än människor i andra delar av världen. Under de senaste femtio åren har den förväntade livslängden ökat med ungefär tio år för både män och kvinnor. Det är en enastående framgång som ger upphov till både utmaningar och möjligheter.

Totalt deltog 21 länder under AAL2-programmets sjuåriga livscykel. 16 medlemsstater, 3 länder som är associerade till Horisont 2020 och 2 tredjeländer(). De deltagande staterna genomför programmet genom en internationell icke-vinstdrivande AAL-organisation som styrs av en generalförsamling och får operativt stöd av en central förvaltningsenhet. Kommissionen har observatörsstatus i generalförsamlingen och vetorätt över det årliga arbetsprogrammet och var också en part i avtalen med AAL-organisationen vad gäller EU:s finansiella bidrag.

Utvärderingen baseras på en extern studie(), som omfattar två fallstudier() och baseras på data som samlats in genom enkäter och intervjuer med programdeltagare och en bredare grupp berörda parter. Detta kompletteras av data från den särskilda genomförandestruktur som förvaltar AAL-programmet och faktaunderlag som redan samlats in i tidigare studier, såsom förhandsutvärderingar, konsekvensbedömningar, självutvärderingar och årliga programöversyner (kommissionen med stöd av externa experter).

Utvärderingsmetoden bygger på olika analysmetoder och datakällor. Utvärderingen baseras på en extern studie(), som omfattar två fallstudier och använder en mängd fakta som redan samlats in inom tidigare studier, såsom förhandsutvärderingar, konsekvensbedömningar, självutvärderingar, årliga översyner (kommissionen med stöd av externa experter) och andra rapporter. Utvärderingen omfattad också statistik om AAL2-programmet och en studie om programmets effekter 2021(), som tillhandahölls av den särskilda genomförandestruktur (centrala förvaltningsenhet) som förvaltar programmet. De kvantitativa resultaten kompletterades med kvalitativ information från omkring 30 intervjuer med programdeltagare och en rad berörda parter. Den externa studiens slutsatser är väl underbyggda och baseras på en god förståelse av komplexiteten i AAL2-programmets underliggande modell för indirekt förvaltning av partnerskap enligt artikel 185 i EUF-fördraget” med medlemsstaterna.

Kommissionen är fast besluten att göra detta årtionde till Europas ”digitala decennium”. I meddelandet Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet() beskrivs kommissionens vision och vägen för Europas digitala omställning fram till 2030. EU måste nu stärka sin digitala suveränitet och fastställa egna standarder snarare än att följa andras – med tydligt fokus på data, teknik och infrastruktur. För att alla i Europa ska kunna delta fullt ut i dagens och framtidens ekonomiska verksamhet och samhällsliv måste det göras möjligt för dem att maximalt utnyttja digitala möjligheter och tekniker, såsom digitala hälso- och sjukvårdstjänster, och man måste främja en sömlös, säker och interoperabel tillgång i hela EU till digitala offentliga tjänster som är utformade för att effektivt tillgodose människors behov.

I april 2020 antog kommissionen en rapport om demografiska förändringar, som följdes av en grönbok om åldrande i januari 2021. Där förespråkas ett livslångt perspektiv på åldrandet, betonas vikten av hälsofrämjande och förebyggande av sjukdomar redan tidigt i livet och understryks behovet av en sund och aktiv livsstil under hela livstiden.

oSlutanvändarorganisationerna stod för 26,3 %. Slutanvändarorganisationernas deltagande ökade starkt under AAL2-programmets lopp.

·Över 4 800 personer deltog i AAL2-forumen för att intensifiera gränsöverskridande samarbeten, skapa nätverk och utbyta idéer.

·Sammanlagt 65 projekt deltog i AAL2-programmets åtgärder till stöd för företag (AAL2Business Support Action) för att förbättra sin förmåga att föra ut sina lösningar på marknaden. Stödmottagarna rapporterade också att de ökat sina kunskaper om användarnas behov avsevärt.

4.1.Allmänna anmärkningar

Kommissionen välkomnar den slutliga utvärderingsrapporten som understöds av objektiva data och faktaunderlag. Rekommendationerna och lärdomarna baseras på en god förståelse av komplexiteten i AAL2-programmets underliggande modell för indirekt förvaltning av partnerskap enligt artikel 185 i EUF-fördraget med medlemsstaterna.

Kommissionen välkomnar slutsatsen att de stora farhågor som uttrycktes i halvtidsutvärderingen() inte förverkligades. De negativa trender som identifierades i halvtidsutvärderingen, i synnerhet i fråga om det minskande antalet länder som aktivt deltog i programmet och därmed också minskande budgetåtaganden, inte fortsatte utan vändes under andra hälften av programperioden, vilket säkrade programmets varaktighet med stabila medlemsantal under hela programperioden.

Farhågorna för ett bristande strategiskt ledarskap inom AALA motverkades också genom en större omstrukturering av den centrala förvaltningsenheten till följd av rekommendationerna i halvtidsutvärderingen. Detta ledde till en förbättrad strategisk kapacitet som visade sig ge ett proaktivt, lyhört och energiskt ledarskap under andra hälften av AAL2-programmet. Programmet kunde därmed anpassas snabbt till nya insikter och behov, vilket gav stora operativa förbättringar som säkerställt dess fortsatta relevans.

Kommissionen konstaterar att programmet gjort en pionjärinsats genom att skapa och gripa många möjligheter att bidra till ett aktivt och hälsosamt åldrande genom digital innovation. Programmet bidrog aktivt till att utveckla ett positivt perspektiv på åldrandet och skapade ett neutralt rum, där man förde samman olika intressentgrupper som tidigare haft marginella eller inga kontakter med varandra.

Trots marknadens komplexa och fragmenterade natur uppvisade AAL2 en positiv trend i fråga om antalet lösningar som lanserades på marknaden och programmet har främjat social innovation. Det hade också goda resultat i förhållande till de prioriterade målgrupper som fastställts för programmet, alltså små och medelstora företag (40,3 %) och slutanvändarorganisationer (26,3 %) som normalt inte deltar i EU-finansierade forsknings- och innovationsprogram,

4.2.Rekommendationer och lärdomar

Kommissionen är helt enig med utvärderingsrapportens slutsats att framtida europeiska åtgärder på området digital innovation för aktivt och hälsosamt åldrande behöver angripa systemomvandlingen på ett bredare sätt. Det krävs ett helhetsgrepp som engagerar alla privata och offentliga intressenter, inbegripet alla förvaltningsnivåer som ansvarar för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet och omvandling.

Kommissionen har redan använt ett sådant helhetsgrepp i Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation – och närmare bestämt i ansökningsomgången avseende ett europeiskt partnerskap för omvandling av hälso- och sjukvårdssystemen(). Denna medfinansieringsåtgärd kommer att skapa ett forsknings- och innovationspartnerskap fokuserat på omställningen av hälso- och sjukvårdssystemen, vilket ger en unik strategisk möjlighet att sammanföra berörda parter (däribland regionala ekosystem), skapa synergier, samordna forsknings- och innovationsåtgärder och främja digitaliseringen av vård- och omsorgstjänster, med hjälp av innovativa lösningar baserade på kunskap och evidens.

Det kommer att stimulera tjänste-, policy- och organisationsinnovationer samt integrering av biomedicinska och tekniska innovationer till gagn för människor och företag i Europa. Medfinansieringspartnerskapet ska bygga vidare på kunskaperna från Horisont 2020-initiativ, såsom AAL-programmet. Detta är ett svar på utvärderingsrapportens rekommendation att framtida åtgärder ska bygga på engagemanget hos den intressentgrupp som skapats genom AAL2 och som arbetar för ett aktivt och hälsosamt åldrande.

Kommissionen konstaterar att ”stödåtgärder” har visat sig vara ett effektivt komplement till finansieringen av gränsöverskridande ansökningsomgångar och att de stärker partnerskapets kapacitet att uppnå sina mål. Kommissionen ser positivt på användningen av ett sådant tillvägagångssätt i framtida partnerskap och samarbetsstrukturer.

Det är viktigt att framtida policyåtgärder baseras på en mix av teknisk och social innovation och inte hanterar dessa aspekter separat. De bör också främja ett aktivt och hälsosamt åldrande och hjälpa människor och samhällen att använda alla möjligheter de digitala lösningarna erbjuder för ett positivt åldrande.

I den europeiska strategin för vård och omsorg(), som offentliggjordes i september 2022, konstateras att det är viktigt att införa tillgängliga digitala lösningar för tillhandahållandet av vård- och omsorgstjänster i alla vård- och omsorgsmiljöer, så som hemmet och samhällsbaserad vård och omsorgsboenden. Den föreslagna förordningen om det europeiska hälsodataområdet främjar interoperabilitet för elektroniska hälsodata mellan olika vårdgivare och kommer på så sätt att bidra till skapandet av en inkluderande hälso- och sjukvårdsinfrastruktur. Vid utformningen av finansieringsprogrammen inom den nuvarande fleråriga budgetramen har kommissionen dessutom särskilt satsat på att skapa rätt villkor för att kombinera finansiering och stimulera synergier mellan program.

Kommissionen har också offentliggjort ett flaggskeppsinstrument för en ”personcentrerad och integrerad omsorg”() (maj 2022), för att främja reformer i medlemsstaterna som hjälper nationella och regionala förvaltningar att utforska, utforma och genomföra strategier för att integrera hälsa, social omsorg och långtidsvård, exempelvis genom mer integrerade digitala lösningar.

Kommissionen instämmer i att man måste utveckla strategier för spridning av innovation och ökad innovation i framtida åtgärder som stöder den digitala omställningen inom vård- och omsorgssystemen och måste fokusera på situationen på fältet.

Kommissionen har inlett arbetet med en sektorsövergripande strategi med fokus på att stödja storskaliga pilotprojekt och plattformsprojekt inom Horisont 2020-klustret för digitalisering av europeiska näringslivet – storskaliga pilotprojekt för ett aktivt och hälsosamt åldrande (Digitisation of European Industries – Large-Scale Pilots on Active and Healthy Living)( ). Till stöd för införandet av nästa generations digitala plattformar är det arbetet strukturerat kring fyra handlingslinjer: plattformsbyggande, databaserade företagsekosystem, storskaligt pilotarbete med referensarkitektur och standardisering).

Inom det nya programmet för ett digitalt Europa (DIGITAL) föreslås ett antal åtgärder för att stödja införandet och spridningen av nya lösningar genom finansieringsåtgärder som påskyndar anammandet och bästa användningen av digital teknik, även inom vård- och omsorgssektorn, genom att man erbjuder test- och experimentanläggningar och europeiska digitala innovationsknutpunkter, som omfattar hela värdekedjan, från både leveranskedje- och efterfrågesideperspektiv. En kombination av tjänsteinnovation, företagsinnovation och digital innovation kommer att vara avgörande för att få till stånd ett paradigmskifte mot att mer fokusera på och investera i förebyggande och ett hälsosamt liv och ge människor förmåga att själva ta hand om sin hälsa och fatta väl underbyggda vårdbeslut.

En satsning på spridning och intensifiering av innovation för bättre vård och omsorg till medlemsstaternas åldrande befolkningar har förespråkats i flera rådsrekommendationer.