SV Europeiska unionens officiella tidning C 299/7

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 299/08)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”SAINT-NECTAIRE”

EU-nr: PDO-FR-02299 – 8.3.2017

SUB ( X ) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Interprofession du ”Saint-Nectaire” (ISN), som är en branschorganisation för ”Saint-Nectaire”

Adress: 2 route des Fraux 63610 Besse-et-Saint-Anastaise FRANKRIKE Tfn +33 473795257 Fax +33 473795172 E-post: contact@syndicatstnectaire.com

Gruppen består av aktörer som producerar, samlar in, bearbetar och mognadslagrar ”Saint-Nectaire” och är därigenom berättigad att lämna in ansökan om ändringar.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

— ☐ Produktens namn — ☒ Produktbeskrivning — ☐ Geografiskt område — ☒ Bevis på ursprung — ☒ Produktionsmetod — ☐ Samband — ☒ Märkning — ☒ Annat: kontroller, nationella krav, samband

4. Typ av ändring(ar)

— ☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. — ☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

Rubriken ”Produktbeskrivning”

I en tidigare ändring av produktspecifikationen ersattes ostarnas medelvikt med en maximal vikt (1,850 kg för stora ostar och 0,650 kg för små ostar). Genomförandet av den bestämmelsen innebar en möjlighet att vidareutveckla kriteriet. För att kunna ta hänsyn till variationer av ostarnas vikt och definiera produkten mer precist har maximivikten för ostarna höjts och kompletterats med en minimivikt. Följaktligen ska vikten på ”Saint-Nectaire” i stort format vara ”mellan 1,450 kg och 1,950 kg” i stället för ”högst 1,850 kg”. Vikten på ”Saint-Nectaire” i litet format ska vara ”mellan 0,500 kg och 0,700 kg” i stället för ”högst 0,650 kg”.

Beskrivningen av ostmassan har förtydligats med hjälp av den samlade erfarenheten från smakpaneler. Följaktligen ersätts beskrivningen ”Ostmassan, som är smidig och fyllig, sviktar vid beröring” av följande: ”Den smidiga och fylliga ostmassan sviktar vid beröring, är elfenbensvit och kan ha ett fåtal små hål som är jämnt fördelade i hela osten”. Den nya beskrivningen definierar produkten på ett mer precist sätt.

Beskrivningen av produktens smak har kompletterats för att bättre återspegla den komplexa smaken hos ”Saint-Nectaire”. Beskrivningarna ”mild” och ”utan överdriven syrlighet” har lagts till, och meningen har nu följande lydelse: ”Smaken är ren, mild, aningen salt, utan överdriven syrlighet, med varierade mjölkproduktsinslag (färsk mjölk, grädde, smör) och aromer från mognadslagringen (källare, halmmattor, jord eller undervegetation), ofta förhöjd av en subtil ton av hasselnöt.”

Alla dessa ändringar syftar till att förbättra produktbeskrivningen och har också förts in i det sammanfattande dokumentet.

Rubriken ”Bevis på ursprung”

Utöver den identifieringsförklaring som ska föregå aktörernas behörighetsförklaring, i vilken deras förmåga att uppfylla kraven i produktspecifikationen intygas, införs en förhandsförklaring om avsikt att inte producera och en förhandsförklaring om att återuppta produktionen, för att göra det möjligt för aktörer som så önskar att tillfälligt upphöra med produktionen av ”Saint-Nectaire”.

Det preciseras att den månatliga inlämningen av statistik om produktion och mognadslagring även gäller gårdsproducenter som mognadslagrar osten på gården, då detta gör texten lättare att förstå.

Ett krav har lagts till för vissa kategorier av aktörer (insamling av mjölk, produktion och mognadslagring av ost) om att de årligen ska förse gruppen med statistik om sin verksamhet under år n före den 25 februari år n+1, utöver den månatliga uppgiftslämning som redan krävs för vissa aktörer, så att gruppen förfogar över en årlig sammanfattning från alla aktörer.

Minsta period för arkivering av deklarationer som inkommit till gruppen har fastställts till två år utöver det innevarande året i stället för tre år från mottagandet, för att underlätta hanteringen av arkiven per kalenderår.

I samband med de ändringar som gjorts angående utfodring av djuren preciseras att den sammanfattande rapporten om skörd och inköp av gräs som upprättas av mjölkproducenten ska omfatta all skörd av gräs och alla inköp av gräs, oavsett gräsets ursprung, för att ge en överblick över hela skörden och alla inköp.

För att skördens kvalitet ska kunna utvärderas och för att distributionen av den ska kunna förvaltas, har krav på foderregistrering kompletteras med följande: ”För foder som konserverats genom fermentering och är avsett att distribueras till mjölkkorna, måste mjölkproducenten före den 1 november varje år låta genomföra

— en analys av pH-värdet eller torrsubstanshalten av varje silo med ensilagefoder (inbegripet ensilage i långa balar, s.k. ensilagekorvar),

— en analys av torrsubstanshalten i allt annat foder som konserverats genom fermentering, för varje parti om 100 balar.”

Ett förtydligande har lagts till angående posterna i inventeringen av foderlager. För att underlätta kontrollen är det nämligen också nödvändigt att i inventeringen ange vilka djur de olika foderlagren är avsedda för, med specificering av konserveringsmetod, förpackning och fodrets ursprung.

För att undvika eventuell tvetydighet har ett förtydligande lagts till om att fakturor gällande inköp av foder avser inköp av såväl foder som kompletterande foder.

En bestämmelse har lagts till med en skyldighet för mjölkproducenter med rekryteringskvigor som inte från födseln till första kalvningen kontinuerligt vistas inom det område som definieras i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet, att hålla ett register med angivelse för varje kviga om datum då hon förs ut från och tillbaka in till området, samt uppgift om fodrets typ och ursprung. Syftet med denna bestämmelse är att förflyttningarna och utfodringen av rekryteringskvigor ska kunna kontrolleras.

I samband med ändringen under rubriken ”Framställningsmetod” i produktspecifikationen krävs inte längre bevis på årliga utbyten av mjölkningsanläggningens spenkoppar och mjölkslangar, eftersom spenkopparnas och mjölkslangarnas skick inspekteras och kontrolleras vid inspektionerna av mjölkningsanläggningen (regelbunden inspektion av mjölkningsanläggningens sammansättning, skick och funktion ska genomföras vid kontrollen av iakttagandet av god hygienpraxis i mjölkningsverksamhet).

Datum då ostarna tas ur formarna ska anges i registret över in- och uttag av frysta förmognadslagrade ostar, för att medge en bättre kontroll av åldern på förmognadslagrade ostar som ska frysas.

För att säkerställa att de uppgifter som krävs för inspektion finns tillgängliga har en bestämmelse lagts till om arkiveringsperiod för de register där den ansvarige för mognadslagringskällare har angivit betingelserna för mognadslagringen: ”minst två år utöver det innevarande året”.

Kantonernas namn har strukits från förteckningen över de bokstavskoder som placeras på identifieringsmärkena som visar i vilken kommun osten har tillverkats. Eftersom den administrativa uppdelningen av kantonerna har ändrats efter en nationell reform har denna uppgift blivit onödig och föråldrad.

Färgen på kaseinplattan för mejeriproducerad ”Saint-Nectaire” har ändrats från ”grön” till ”beige”. Förekomsten av en bit grön kaseinplatta på en förpackad ostbit kan leda till att osten förkastas eller till klagomål från konsumenterna. Dessutom bevaras läsbarheten hos text på en beige kaseinplatta bättre under mognadslagringen och kan till och med förstärkas.

En bestämmelse om spårbarhet för gårdsostar som förvaras i kylrum har omformulerats för att göra den lättare att förstå för alla aktörer: meningen ”varje parti producerad ost i ett kylrum ska identifieras och placeras separat på galler” har ersatts av ”i kylrummet ska varje parti ost som produceras identifieras och placeras separat”, utan specificering om vilken typ av underlag som ska användas, eftersom andra underlag än galler kan användas utan att det påverkar produktens särskilda egenskaper.

Slutligen har specificeringen att ost i mejeriproduktion ska ”staplas” strukits, eftersom ostarnas spårbarhet kan garanteras utan att de behöver staplas.

Ändringarna under rubriken ”Bevis på ursprung” syftar till att garantera en mer adekvat kontroll av verksamheten bland aktörerna som arbetar med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire”.

Rubriken ”Produktionsmetod”

Mjölkproduktion – Mjölkkobesättning

Datumet den 1 januari 2015 har passerat och därmed strukits från bestämmelsen om att mjölkkorna ska vara födda och uppfödda i det område som definieras i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet.

En bestämmelse har lagts till som preciserar att rekryteringskvigorna måste ha befunnit sig i området under åtminstone hälften av varje år. Det gör det möjligt att utlokalisera eller släppa rekryteringskvigor på bete utanför området under en begränsad period, som ska vara mindre än hälften av uppfödningstiden. Bestämmelsen gör det möjligt att garantera tillgången på ett tillräckligt stort antal områden för foderskörd i det avgränsade området, så att mjölkkorna kan utfodras även vid tillfällig foderbrist som kan orsakas av oförutsägbara väderförhållanden, eller andra naturliga omständigheter. Bestämmelsen påverkar inte ostens kvalitet, för när kvigorna väl börjar laktera är de mjölkkor och omfattas av produktionsbestämmelserna, bland annat de om utfodring av mjölkkor.

Syftet med ändringarna är att göra det lättare för aktörerna att anpassa förvaltningen av sina mjölkkobesättningar till oförutsedda händelser.

Strykningen av datumet den 1 januari 2015 och tillägget av ovannämnda bestämmelser om rekryteringskvigor har även genomförts i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Mjölkproduktion – Foderområden

Djurtätheten per hektar inom det huvudsakliga foderområdet har minskats från 1,4 till 1,3 djurenheter för att öka jordbruksföretagens självförsörjning av foder.

Några aktörer som lämnat en invändning mot denna bestämmelse under den nationella tidsfristen för invändning och som uppfyller kraven i artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 har beviljats en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2021.

Mjölkproduktion – Utfodring av djur

Beträffande utfodringen av mjölkkorna har en ändring gjorts av de aktuella bestämmelserna om att mjölkkornas basföda ska bestå uteslutande av gräs från det område som definieras i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet och att andelen kompletterande foder bara får vara 30 % av den totala ransonen uttryckt i torrsubstans för samtliga mjölkkor under året. Mjölkkornas basföda ska fortfarande bestå uteslutande av gräs, och sammansättningen av mjölkkornas totala årsranson har förtydligats: den ska innefatta minst 70 % gräs, uttryckt som torrsubstans, från det område som definieras i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet, medan övrigt foder ska bestå av högst 1 800 kg kompletterande foder per mjölkko och år (beräknat som råvara, med undantag för vassle, majskolvar och majskorn, som beräknas som torrsubstans) och, i tillämpliga fall, gräs som tilldelas i form av torrfoder med en torrsubstans på över 80 %, inbegripet alfalfahö och långstråig torkad lusern som eventuellt kan komma från områden utanför det definierade området. Den nya ordalydelsen anger tydligare andelen foder som producerats i det område som definieras i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet, baserat på den bästa användningen av områdets gräsresurser, samtidigt som det ger möjlighet att komplettera mjölkkornas basföda med torrfoder och långstråig torkad lusern som kan komma från område utanför det definierade området. Alfalfahö och långstråig torkad lusern har därför tagits bort från listan över kompletterande foder. Dessa är tekniskt sett grovfoder. Det föreslås därför att de ska inkluderas i mjölkkornas basföda för att förbättra läsbarheten och göra begreppet ”mjölkkornas basföda” lättare att förstå för alla aktörer. För att underlätta kontrollen anges dessutom den högsta tillåtna mängden kompletterande foder i kilogram i stället för som en andel av den totala ransonen.

I det sammanfattande dokumentet har följaktligen bestämmelsen ”Mjölkkornas basföda består uteslutande av gräs från det område som definieras i punkt 4” ersatts av följande: Minst 70 % av mjölkkornas sammanlagda årsranson (basföda och kompletterande foder), uttryckt i torrsubstans, ska bestå av gräs från det område som definieras i punkt 4.” Ett tillägg har också gjorts om att användandet av råvaror och tillsatser ”är begränsat till 1 800 kg om året per mjölkko, beräknat som råvara, med undantag för vassle, majskolvar och majskorn, som beräknas som torrsubstans”, vilket ersätter meningen ”Inte i något fall får det kompletterande fodret överstiga 30 % av den totala ransonen uttryckt i torrsubstans för samtliga mjölkkor under året.”

Dessutom har det framgått att vissa producenter inte kommer att kunna anpassa sitt jordbrukssystem till förbudet mot foder som konserverats genom fermentering i mjölkkornas foder från och med den 1 maj 2017, eftersom anpassningen kräver investeringar som ligger över deras förmåga. Producenternas möjligheter att välja konserveringsmetod för gräset för att bygga upp sina reserver av vinterfoder gör också att de kan ta mer hänsyn till väderförhållandena och på bästa sätt ta vara på kvaliteten hos det gräs som finns tillgängligt i området. Klimatet (riklig nederbörd, begränsat antal soltimmar) och höjden över havet (bergområde) gör att det ibland är svårt att lagra gräs enbart i form av torrfoder. Därför har bestämmelsen ”Från och med den 1 maj 2017 är det förbjudet med fermenterat foder i mjölkkornas foder. Det enda konserverade foder som tillåts är gräs som tilldelas i form av torrfoder med en torrsubstanshalt på mer än 80 %” strukits från punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet. En bestämmelse som syftar till att begränsa mjölkkornas intag av foder som konserverats genom fermentering till högst 15 % av den totala ransonen torrfoder per år har lagts till för att återspegla den lilla andelen foder som konserverats genom fermentering i mjölkkornas totala foderranson under året. Dessutom har den dagliga andelen torrfoder i mjölkkornas basföda utanför betesperioden, uttryckt i torrsubstans, ökats till 60 % i stället för 50 %, i enlighet med begränsningen av andelen foder som konserverats genom fermentering till högst 15 % av den totala årsransonen. Ändringen av den dagliga andelen torrfoder i mjölkkornas basföda utanför betesperioden har också förts in i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Den minsta årliga betesperioden har höjts från 140 till 160 dagar för att ytterligare optimera utnyttjandet av det gräs som finns tillgängligt för bete. För att förbättra bestämmelsens läsbarhet specificeras att grönfoderutfodring är förbjudet ”under betesdagarna” i stället för ”under den perioden”. Dessa ändringar har också förts in i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Villkor för lagring och konservering av foder som konserverats genom fermentering har fastställs för att garantera fodrets kvalitet: ”Ensilerat foder lagras på en yta av betong eller asfalt, med undantag för ensilage i ensilagekorvar. Andra foder som konserverats genom fermentering (inklusive ensilage i ensilagekorvar) lagras på en yta av betong eller stabiliserad sand före den 1 november varje år”. ”Ensilerat foder har ett pH-värde under 4,4 eller en torrsubstanshalt på minst 30 %. Andra foder som konserverats genom fermentering har en torrsubstanshalt på minst 50 %.”

I enlighet med ovanstående ändringar har orden ”fram till den 30 april 2017” strukits från meningen ”Enzymer och bakteriella ympkulturer är de enda tillsatser som tillåts i ensilage”.

För kontrolländamål specificeras att kvigornas basföda anges per år. Möjligheten att lägga till halm i kvigornas basföda har lagts till för att kompensera för förlusten av gräsbaserat foder under torra år. Dessutom är det tekniskt sett fördelaktigt att använda halm i kvigornas basföda, för att utveckla djurens vom och ätkapacitet. Dessa ändringar har också förts in i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Bestämmelsen ”Kvigor som är avsedda för förnyelse av mjölkkobesättningen vid ett jordbruksföretag som godkänts för ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire” ska finnas vid jordbruksföretaget och omfattas av samma utfodringsvillkor som mjölkkorna, senast tre månader innan deras första laktation.” har strukits, eftersom den bestämmelsen skapade problem vid organiseringen av förvaltningen av djurbesättningarna. Strykningen av bestämmelsen har inte någon negativ inverkan på ostarnas kvalitet. Bestämmelsen har också strukits från punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

I bestämmelsen om grönfoderutfodring har uttrycket ”betesperioder” ersatts med ”betesdagar” av tydlighetsskäl.

Vetedrav har lagts till utöver betmassa och majsdrav som en av de fodertyper som kan ges i torkad eller rehydrerad form tillsammans med vassle som produceras på jordbruksföretaget, eftersom det också förekommer i torkad form. Ändringen rättar ett redaktionsfel i produktspecifikationen.

Råvaror och tillsatser som tillåts i det kompletterande fodret har skrivits in i två separata positivlistor. Listorna har uppdaterats för att

— förbättra läsligheten,

— inbegripa vissa råvaror som används av fodertillverkare eller i ekologiskt jordbruk, enligt följande: tillägg av spelt, hirs och sorghum; tillägg av mjöl, kli och skal från alla tillåtna spannmål; tillägg av vetegluten samt vete- och majsstärkelse; tillägg av frö och frökakor från pumpa, safflor och sesam; tillägg av linser och vicker,

— bland tillsatserna lägga till vissa aromämnen som används i mineralfoder för att göra det mer aptitligt och lättare att äta för djuren samt tarmflorastabilisatorer som används för att förbättra ekosystemet i vommen och utveckla tarmfloran,

— ta hänsyn till den tillgängliga kunskapen om effekterna av vissa råvaror på ostens kvalitet (eliminering av oljor från soja, raps och solros, som kan ha en negativ inverkan på smaken på vissa typer av ost).

Dessutom har alfalfahö och långstråig torkad lusern strukits från listan över råvaror och tillsatser som är tillåtna i det kompletterande fodret, eftersom dessa är grovfoder som ingår i basfödan. Det har också preciserats att essentiella oljor som utvinns ur naturliga växtextrakt får användas, eftersom de gynnar djurbesättningens hälsa.

Meningen ”Råvaror och tillsatser som får användas i mjölkkobesättningens kompletterande foder är specificerade i en positivlista” har lagts till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Meningen ”De enda behandlingar som tillåts av råvaror som ska användas till foder är mekanisk bearbetning och/eller värmebehandling” har lagts till för att begränsa behandlingen av råvaror.

I stället för att enbart tillåta konsumtion av flytande vassle som erhållits från det egna jordbruket för alla idisslare som finns på det mjölkproducerande jordbruket, begränsas den bestämmelsen till att bara gälla mjölkkor och kvigor, så att övriga idisslare på jordbruksföretaget kan konsumera vassle oberoende av ursprung.

Meningen ”Det kompletterande fodret ska ha en torrsubstanshalt på över 85 %, med undantag för flytande vassle, majskolvar och majskorn” har lagts till för att garantera att det kompletterande fodret håller god kvalitet och god hållbarhet.

Termen ”tillsatser” har lagts till utöver ”råvaror” i meningen ”Foderblandningar ska tillverkas enbart med de tillåtna råvaror som förtecknas ovan”. Ändringen korrigerar ett redaktionellt misstag i den nuvarande produktspecifikationen, eftersom foderblandningar får innehålla tillsatser såväl som råvaror.

Meningen ”Djuren på jordbruksföretaget får inte utfodras med foder som är märkt ’innehåller’ eller ’kan innehålla’ genetiskt modifierade organismer” har lagts till för att inkludera specifikationer som ska användas vid kontroller.

Villkoren för att använda uppgiften ”Fodret på vår(a) gård(ar) består enbart av bete och hö” på märkningen har preciserats – denna uppgift får endast användas på ostar som framställts av mjölk från jordbruksföretag som i basfödan till sina besättningar enbart använder färskt gräs eller gräs som konserverats i form av torrfoder (med en torrsubstanshalt på över 80 %) som förvaras i en byggnad och är avsett för alla idisslare på jordbruksföretaget. Bestämmelsen klargör vilka krav som ska vara uppfyllda för att producenten ska kunna använda uppgiften, vilket underlättar kontrollen.

Mjölkning, lagring och insamling av mjölk

Meningen ”spenkoppar och mjölkledningar ska bytas ut minst en gång om året” har strukits, eftersom skillnaderna mellan de olika material som används (gummi, silikon osv.) och användningsfrekvensen gör att det är omöjligt att i produktspecifikationen fastställa exakta regler om intervall för utbyte av utrustningen. Vid inspektion av mjölkningsanläggningens funktion ska spenkopparnas och mjölkledningarnas skick kontrolleras.

Tillverkning

Beträffade standardisering av den mjölk som är avsedd för mejeriproduktion har lydelsen ”men inte proteinhalten” i meningen ”Mjölkens fetthalt får standardiseras, men inte proteinhalten” ändrats till följande: ”men standardisering av proteinhalten är förbjudet” för att förbättra tydligheten. Eftersom insamling av mjölken inom 48 timmar har blivit allt vanligare för att minska insamlingskostnaderna, blir det dessutom nödvändigt att värmebehandla mjölken för att skumma den och erhålla mjölk som passar för tillverkning av ”Saint-Nectaire”. Därför har bestämmelserna om värmebehandling av mjölken skrivits om så att de medger värmebehandling i samband med skumning, utöver pastöriseringen: Meningen ”Om mjölken pastöriseras får den bara genomgå en enda pastörisering” har ersatt meningen ”Mjölken får bara genomgå en enda pastörisering eller värmebehandling”. Meningen ”Om mjölken värmebehandlas ska denna behandling ske högst 24 timmar efter dess ankomst till anläggningen” har strukits för att göra det möjligt för företagen att anpassa sin organisation. Ändringarna gör det möjligt för företagen att anpassa sin verksamhet till aktuella krav.

Med beaktande av producenternas iakttagelser, som grundas på deras erfarenhet, har den högsta tillåtna temperaturen på mjölken vid löpläggningen höjts från 33 till 34 °C för att förbättra ostens textur, i synnerhet när mjölkens proteinhalt är låg och/eller fetthalten är hög.

De olika stegen i produktionen av osten ”Saint-Nectaire”, som beskrivs detaljerat i den nuvarande produktspecifikationen, har uppdaterats för att justera vissa målvärden, med beaktande av producenternas iakttagelser och utan att undergräva ostens specifika kännetecken:

Mejeriproduktion:

— Ramen för avlägsnande av laktos har specificerats för att bevara ostarnas kvalitet och ostmakarnas kunskaper. Följaktligen har meningen ”En del av vasslen kan avlägsnas och vatten med en temperatur på 30–33 °C får tillsättas” har strukits och ersatts av meningen: ”Kvantiteten vassle som avlägsnas får vara högst 30 % av den volym mjölk som används för produktion. Dricksvatten med en temperatur på 30–34 °C får tillsättas, dock i en mängd som högst motsvarar 30 % av den volym mjölk som används för produktionen”.

— Högsta pH-värde i saltlaken har höjts från 5,20 till 5,50 för att anpassa värdet till det önskade pH-värdet i ostarna när de tas ur formen.

— Den maximala temperaturen under torkningen har justerats genom att den höjts från 10 °C till 14 °C, mot bakgrund av de temperaturer som observerats under saltläggningen, för att undvika för stora skillnader mellan ostarnas temperatur vid upptagningen från saltlaken och temperaturen i torkrummet. Dessutom gynnar denna temperatur en bättre etablering av ytfloran och en bättre utveckling av aromer i produkten.

Gårdsproduktion:

— Tidsramen för koaguleringen har minskats genom att orden ”mellan 25 och 50 minuter” ersatts av ”mellan 25 och 45 minuter” för att ostmassan ska kunna ystas tills den uppnår den optimala fasthet som krävs för att framställa ost med mjuk ostmassa.

— Pressningsfasens minsta varaktighet har minskats från 10 till 8 timmar för att medge en bättre anpassning till råvarans varierande sammansättning vid laktationen och för att skapa mer flexibilitet i organiseringen av arbetet (formarna och pressarna kan återanvändas för nästa parti som tillverkas). Temperaturen i det rum där pressningen sker har ändrats till 20–25 °C i stället för 18–22 °C, då detta är mer lämpligt för de termofila bakteriekulturer som används.

— För att, för vissa ostar, jämka samman intervallet mellan löpläggning och placering i källare (minst 48 timmar) och ostarnas torktid (minst 24 timmar och inte mer än 8 dagar), och i förbindelse med mognadslagrarnas praxis att samla in färska gårdsostar (förmognadslagrade ostar) var sjunde dag, får intervallet mellan löpläggning och placering i källare vara mindre än 48 timmar för ett producerat parti per vecka. Följaktligen har meningen ”minst 48 timmar måste gå mellan dagen för löpläggning och den dag osten placeras i källare för mognadslagring” kompletterats enligt följande: ”med undantag för ett producerat parti per vecka, då den minsta tiden mellan dagen för löpläggning och den dag osten placeras i källare för mognadslagring får vara mindre än 48 timmar, för att underlätta insamlingen av förmognadslagrade ostar”.

Mognadslagring

Den högsta temperaturen i källarna för mognadslagring har höjts från 12 till 14 °C, då man konstaterat att en högre temperatur gynnar bildandet av skorpan kring ostarna och utvecklingen av ostarnas arom.

Frysning

Ändringar av definitionen av ”förmognadslagrade ostar”.

— Ostens maximala ålder på 10 dagar beräknas nu från den dag osten tas ur formen och inte längre från löpläggningen, eftersom det är vid uttagningen ur formen som den förmognadslagrade osten erhålls och detta utgör en lätt identifierbar referenstidpunkt för aktörerna.

— Den maximala temperaturen för lagring i kylrum har höjts från 10 till 14 °C för att den ska vara densamma som den maximala temperaturen vid torkning, som höjts till 14 °C i mejeriproduktionen.

För att göra texten lättare att förstå och för att undvika att produktnamnet används för förmognadslagrad ost, har meningen ”produktens namn ska anges på märkningen av de frysta förmognadslagrade ostarna” ersatts av ”beteckningen ’förmognadslagrad ost’ ska anges på märkningen av de frysta förmognadslagrade ostarna”.

Av tydlighetsskäl ska de uppgifter som får användas vid utsläppande av frysta förmognadslagrade ostar på marknaden, dvs. ”förmognadslagrad gårdsost tillverkad av rå mjölk” eller ”förmognadslagrad mejeriost tillverkad av rå mjölk” eller ”förmognadslagrad mejeriost tillverkad av värmebehandlad mjölk” eller ”förmognadslagrad mejeriost tillverkad av pastöriserad mjölk”, åtföljda av en hänvisning till ostens lämplighet för tillverkning av ost med ursprungsbeteckning, ersatts av en enda uppgift, nämligen: ”Förmognadslagrad ost som får användas för tillverkning av ost med ursprungsbeteckningen ’Saint-Nectaire’”.

Rubriken ”Märkning”

Möjligheten att använda följande uppgifter på etiketten har lagts till:

— ”Fodret på vår(a) gård(ar) består enbart av bete och hö” för att särskilja ostar som tillverkats av mjölk från gårdar som inte skördar eller använder foder som konserverats genom fermentering.

— ”Framställd till 100 % med mjölk från rasen Ferrandaise” för att särskilja ostar som tillverkats uteslutande av mjölk från kor av rasen Ferrandaise (en lokal ras som bara finns i ett litet antal).

Dessa ändringar har också förts in i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Meningen ”Det är obligatoriskt att inbegripa EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar, SUB, i märkningen” har strukits från punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Annat

— Under rubriken ”Hänvisning till kontrollorgan” har kontaktuppgifterna till tillsynsorganet ersatts av uppgifterna till den myndighet som ansvarar för tillsynen för att undvika att behöva ändra produktspecifikationen om tillsynsorganet ändras.

— Under rubriken ”Nationella krav” har tabellen med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras och de utvärderingsmetoder som ska användas uppdaterats för att ta hänsyn till de ändringar som gjorts under rubriken ”Framställningsmetod”.

— Under rubriken ”Samband” har de delar som lagts till i kapitlet om beskrivning av produkten i fråga om smaken på ”Saint-Nectaire” lagts till även här (mild och utan överdriven syrlighet). Dessa ändringar har också förts in i punkt 5 i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”SAINT-NECTAIRE”

EU-nr: PDO-FR-02299 – 8.3.2017

SUB ( X ) SGB ( )

1. Namn

”Saint-Nectaire”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Saint-Nectaire” är en ost som framställs uteslutande av komjölk som behandlats med löpe. Dess halvfasta ostmassa är pressad, fermenterad och saltad, men inte kokad. Osten innehåller minst 45 gram fett per 100 gram ost efter fullständig torkning. Torrsubstanshalten får inte understiga 50 gram per 100 gram mognadslagrad ost.

Osten har formen av en lätt avfasad cylinder med en diameter på 20–24 cm, en höjd på 3,5–5,5 cm och en vikt mellan 1,450 kg och 1,950 kg. Den minsta mognadslagringstiden är 28 dagar efter det att osten placerats i källare.

”Saint-Nectaire” kan även framställas i litet format med en diameter på 12–14 cm, en höjd på 3,5–4,5 cm och en vikt mellan 0,500 kg och 0,700 kg. I detta fall är den minsta mognadslagringstiden 21 dagar efter det att osten placerats i källare.

Den smidiga och fylliga ostmassan sviktar vid beröring, är elfenbensvit och kan ha ett fåtal små hål som är jämnt fördelade i hela osten.

Ostens skorpa är likadan på båda sidorna, med jämn mögelväxt. Beroende på mognadsgraden är möglet vitt, brunt eller grått, varunder man kan urskilja en gräddvit till orange botten, eventuellt med gula och/eller röda mönster. Ostarna får inte vara enfärgat vita, orangea eller svarta.

Smaken är ren, mild, aningen salt, utan överdriven syrlighet, med varierade mjölkproduktsinslag (färsk mjölk, grädde, smör) och aromer från mognadslagringen (källare, halmmattor, jord eller undervegetation), ofta förhöjd av en subtil ton av hasselnöt.

Ost som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire” får även presenteras i förpackad i mindre bitar, varvid en bit av den för osten karakteristiska skorpan måste medfölja.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Korna i varje besättning som producerar mjölk avsedd för framställning av ”Saint-Nectaire” ska vara födda och uppfödda i det område som definieras i punkt 4.

För att kunna anses vara ”uppfödda i det område som definieras i punkt 4” måste rekryteringskvigorna ha befunnit sig i området under åtminstone hälften av varje år.

Emellertid kan direktören för det nationella ursprungs- och kvalitetsinstitutet bevilja undantag från denna bestämmelse, av hälsoskäl eller vad gäller raserna Salers, Ferrandaise, Abondance, Simmental Française och Brune, som finns i små besättningar i det område som definieras i punkt 4 och där efterfrågan på djur skulle vara större än den tillgång som erkänns av direktören för det nationella ursprungs- och kvalitetsinstitutet.

Mjölkkornas basföda består uteslutande av gräs.

Minst 70 % av mjölkkornas sammanlagda årsranson (basföda och kompletterande foder), uttryckt i torrsubstans, ska bestå av gräs från det område som definieras i punkt 4.

Mjölkkorna ska beta under minst 160 dagar per år. Under betesdagarna är all grönfoderutfodring förbjuden.

Utanför betesperioden ska minst 60 % av mjölkkornas dagliga basföda, uttryckt i torrsubstans utgöras av gräs som ges som torrfoder med en torrsubstanshalt över 80 %.

Råvaror och tillsatser som får användas i mjölkkobesättningens kompletterande foder är specificerade i en positivlista. Användandet av dessa är begränsade till 1 800 kg om året per mjölkko, beräknat som råvara, med undantag för vassle, majskolvar och majskorn, som beräknas som torrsubstans.

Allt foder måste inte komma från det område som definieras i punkt 4, eftersom höjden över havet och klimatet gör att det inte är tekniskt möjligt att producera tillräckligt med foder i området.

Kvigornas basföda består av gräs, varav minst 40 % ska komma från det område som definieras i punkt 4, och eventuellt av halm.

I djurens foder tillåts endast växter, biprodukter och kompletterande foder från icke genmodifierade produkter. Genmodifierade grödor får inte planteras på någon areal tillhörande ett jordbruksföretag som framställer mjölk som ska bearbetas till ost med ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire”. Detta förbud omfattar alla växtarter som kan komma att användas som foder till jordbruksföretagets djur och alla sorters grödor som skulle kunna kontaminera dem.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen, framställningen av osten och mognadslagringen ska äga rum inom det geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla ostar som omfattas av ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire” ska vara märkta med namnet på ursprungsbeteckningen, skrivet i bokstäver som är minst två tredjedelar av storleken på de största bokstäver som förekommer i märkningen.

Oberoende av de lagstadgade regler som gäller för ostar i allmänhet är det förbjudet att använda kvalificerande eller andra beteckningar tillsammans med ursprungsbeteckningen i märkningen, i reklam, på fakturor eller i handelsdokument, med följande undantag:

— Särskilda varumärken eller märkesnamn.

— Uppgifterna ”Fodret på vår(a) gård(ar) består enbart av bete och hö”, ”framställd till 100 % med mjölk från rasen Salers”, ”framställd till 100 % med mjölk från rasen Ferrandaise”, ”mognadslagrad i naturlig källare”, ”särskild mognadslagringsperiod utöver minimiperioden på 28 dagar”, ”mognadslagrad på halm”, ”mognadslagrad på gården”, ”mognadslagrad på ädelgransträ”, ”mognadslagrad på granträ”. Denna text får inte vara större än två tredjedelar av storleken på ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire”.

— Uppgiften ”framställd vid mejeri” eller varje annan uppgift genom vilken det framgår att osten kommer från ett mejeri.

Av ostens märkning ska det framgå om den är gårdsproducerad eller mejeriproducerad.

Denna uppgift ska anges med text som är minst två tredjedelar av storleken på bokstäverna i ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire”.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för ursprungsbeteckningen ”Saint-Nectaire” omfattar kommunerna i departementen Cantal och Puy-de-Dôme.

Mjölkproduktionen och ostframställningen ska äga rum inom ett område som uppfyller kraven på de naturliga och mänskliga faktorer som anges i punkt 5.

5. Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer

Det geografiska området för ”Saint-Nectaire” ligger i centrala Frankrike, i Centralmassivet.

Mjölkproduktionen och ostframställningen gynnas av de särskilda förhållanden som råder vid en höjd över havet på mer än 700 meter.

De dominerande västliga vindarna för med sig en omfattande fuktighet till de vulkaniska bergens västsida, medan de östra sluttningarna är torrare. Tack vare den mycket bördiga vulkaniska jorden växer det gräs överallt, och floran är riklig och varierad: backtimjan, gullgentiana, björnrot, röllika, alpklöver etc. Foderproduktionen utgår huvudsakligen från utnyttjandet av permanenta betesmarker som är rika på växter och blommor och som utgör minst 90 % av jordbruksföretagens gräsyta.

Mänskliga faktorer

”Saint-Nectaire” har framställts i området Monts Dore i flera århundraden, och namnet dök upp i gastronomiska sammanhang på 1600-talet. Produktionen omnämns i en rad verk (särskilt 1786 och 1787). Den utvecklades under 1800-talet och därefter under 1900-talet vid små bergsjordbruk med små djurbesättningar, där den blev en uppgift som kvinnorna på jordbruken tog sig an och där en yrkeskunskap om framställningen växte fram. Traditionellt sett var det bara i undantagsfall som tillverkarna själva mognadslagrade sina ostar. I stället tog de dem med sig som färskost till de många marknaderna i området. Mognadslagringsspecialister i Puy-de-Dôme och Cantal, som hade tillgång till anläggningar anpassade för ändamålet och som hade yrkeskunskap om detta, köpte deras produkter för att mognadslagra dem i närheten av de platser där konsumtionen var stor. Denna tradition lever fortfarande kvar, dock med en organiserad insamling av färskostarna direkt från produktionsplatserna.

”Saint-Nectaire” godkändes som ursprungsbeteckning genom ett beslut av domstolen i Issoire från 1955.

Fodret till de mjölkkor som producerar mjölk som är avsedd för framställningen av ”Saint-Nectaire” utgår från de resurser som anges i punkten ”Naturliga faktorer”. Basfödan består uteslutande av gräs och bete är obligatoriskt under en del av året. Användningen av kompletterande foder är begränsad.

Mognadslagringsfasen är dessutom ett viktigt steg i samband med framställningen av ”Saint-Nectaire”. Mognadslagrarna har en yrkeskunskap som är avgörande vid hanteringen av ostarna. Ostarna tvättas flera gånger, för att sedan gnuggas och vändas regelbundet för att skorpan ska utvecklas.

Specifika uppgifter om produkten

”Saint-Nectaire” är en ost av komjölk, med en ostmassa som pressats men inte kokats. Den har formen av en lätt avfasad cylinder med en diameter på högst 24 cm och en höjd på högst 5,5 cm, vilket är en blygsam storlek i förhållande till andra ostar från bergsområdena. Den har en skorpa med jämnt vitt, brunt eller grått mögel, varunder man kan urskilja en gräddvit till orange botten, eventuellt med gula och/eller röda mönster. Smaken är ren, mild, aningen salt, utan överdriven syrlighet, med varierade mjölkproduktsinslag (färsk mjölk, grädde, smör) och aromer från mognadslagringen (källare, halmmattor, jord eller undervegetation), ofta förhöjd av en subtil ton av hasselnöt.

Samband

Det geografiska området motsvarar en bygd där de olika stegen för framställning av ”Saint-Nectaire” alltid har ägt rum. Det krävs en kombination av dels vissa naturliga faktorer, som betesmarkernas höjd över havet och floran, dels vissa mänskliga faktorer för att producera mjölken och framställa ”Saint-Nectaire”.

De vulkaniska jordarterna i området främjar förekomsten av permanenta betesmarker där floran är riklig och väldoftande. De ofta återkommande regn som den dominerande västvinden för med sig till detta höglänta område möjliggör en nästan oavbruten bevattning av betesmarkerna, vilket bidrar ytterligare till deras rikedom. Tack vare denna botaniska mångfald förekommer det bland blommorna många aromatiska föreningar (exempelvis terpener) som tas upp av korna när de tillgodogör sig foder från dessa betesmarker.

Tillsammans med yrkeskunskapen om framställningen och hanteringen av ”Saint-Nectaire” i samband med mognadslagringen ger dessa faktorer osten en smak med varierade mjölkproduktsinslag (färsk mjölk, grädde, smör) och aromer från mognadslagringen (källare, halmmattor, jord eller undervegetation), ofta förhöjd av en subtil ton av hasselnöt.

Mognadslagrarnas hantering av ”Saint-Nectaire” är dessutom avgörande för dess mögelbevuxna skorpa, som skiftar mellan gråvitt och brunorange.

Formatet på ”Saint-Nectaire” har historiska rötter. Det passade såväl gårdar med små djurbesättningar (ett fåtal kor) som större jordbruksföretag där man försökte ta vara på vinterns relativt begränsade mjölkproduktion, medan den rikligare produktionen på sommaren användes till att framställa ”Fourme de Cantal”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7737d188-1884-4b45-9c2e-9d468ca2a5e8/telechargement

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.