[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.4.2005

KOM(2005) 113 slutlig

2005/0052 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser

(framlagt av kommissionen) {SEK (2005) 439 }

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

- Skäl och syfte

I sitt meddelande om budgetplanen, som antogs den 14 juli 2004, uppmanar kommissionen till åtgärder på europeisk nivå för att sörja för effektiva och samordnade gemensamma insatser i nödsituationer av olika slag. Enligt kommissionen skulle detta gälla både solidaritetsinsatser och akuta ingripanden och kräva åtgärder som gör det möjligt att omgående reagera och att ge bistånd efter allvarliga kriser.

Syftet med detta förslag är att inom ramen för kommissionens integrerade arbetssätt utveckla frågan om snabbinsatser för att med hjälp av ekonomiskt bistånd från gemenskapen underlätta och komplettera medlemsstaternas skyddsinsatser för människor, miljö och egendom. Detta skall ske genom att man bidrar till att göra beredskaps- och insatssystemen för allvarliga olyckshändelser mer effektiva oberoende av orsak. Vidare skall det sörjas för beredskap och insatser för det fall att folkhälsan påverkas av allvarliga olyckshändelser.

Solidaritetsaspekten utvecklas genom ett kompletterande förslag som gäller ”Europeiska unionens solidaritetsfond”.

- Allmän bakgrund

Många orsaker kan ligga bakom allvarliga olyckshändelser med faktiska eller potentiella katastrofala följder för människor, miljö och egendom. Det finns många olika faktorer och aktörer som kan ligga bakom allvarliga olyckshändelser. Olyckor kan orsakas av mänskliga handlingar, exempelvis industriolyckor och terroristattacker, eller naturfenomen, såsom jordbävningar, översvämningar, stormar osv.

Det har visat sig att räddningstjänsterna i sådana krissituationer uppfyller en viktig funktion genom att på mycket kort varsel kunna reagera på allvarliga olyckshändelser och bidra till att styra och mildra olyckans konsekvenser. På så sätt bidrar de till att minska förluster av människoliv, personskador, miljöskador samt ekonomiska och materiella skador.

Snabbinsatsernas effektivitet är i mycket hög grad beroende av vad som har gjorts i förväg för att förbereda utsändning och insats av lämpliga resurser och lämplig utrustning på plats. Det är därför nödvändigt att titta närmare på beredskapsfrågan och att främja beredskapen på lämpligt sätt.

Genom att förena sina resurser och bistå varandra kan medlemsstaternas räddningstjänster bli mer effektiva och verkningsfulla. En sådan samordning skulle också hjälpa de människor och regionala samhällen som drabbas av allvarliga olyckshändelser.

I detta sammanhang har gemenskapen en legitim roll att spela, eftersom den kan hjälpa aktörer att förflytta sig och verka utanför den egna medlemsstatens gränser. För detta ändamål inrättades 2001 en mekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten.[1] Mekanismen gör det lättare att ställa biståndsresurser till förfogande vid stora olyckor som kräver brådskande räddningsinsatser. Detta sker efter behov genom mobilisering av insatsgrupper, experter och andra resurser, och genom en förbättrad organisation av räddningstjänsten inom gemenskapen, med ett övervaknings- och informationscenter och ett gemensamt kommunikations- och informationssystem för olyckor. Mekanismen möjliggör också insamling av kontrollerad information om olyckor, spridning av sådan information till medlemsstaterna samt utbyte av information om de erfarenheter som gjorts vid insatserna.

Genom sitt ekonomiska stöd, som är ett beprövat medel (se nedan), kan gemenskapen bidra till räddningstjänsternas verksamhet och insatser utan att subsidiaritetsprincipen åsidosätts (se nedan).

- Gällande bestämmelser på det område som berörs av förslaget

Gemenskapen har bland annat tagit fram följande bestämmelser och åtgärder när det gäller räddningstjänsten:

i) Genom rådets beslut 1999/847/EG av den 9 december 1999 inrättades ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten som skulle ha löpt ut i slutet av 2004, men som har förlängts fram till slutet av 2006.[2]

ii) Rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten.[3]

Det första instrumentet/programmet har ett specifikt slutdatum och har särskilda, fleråriga budgetar. Det löper ut 2006. Det andra instrumentet är däremot inte av ekonomisk art. Det innehåller bestämmelser om medlemsstaternas och kommissionens skyldigheter.

Genom förslaget skapas en ny rättslig grund för beviljandet av ekonomiskt gemenskapsstöd till beredskaps- och snabbinsatsåtgärder inom räddningstjänsten.

Förslaget bygger vidare på befintliga instrument, samtidigt som de stödberättigande åtgärderna blir fler och mer konkreta. Enligt förslaget är det många olika beredskaps- och snabbinsatsåtgärder som berörs. Det planerade instrumentet är tänkt att användas för att finansiera åtgärder på så olika områden som stöd till kapacitetsutbyggnad, demonstrationsprojekt, information till allmänheten och spridning av resultat, utbildning och övningar, insats och utsändning av experter samt mobilisering med kort varsel av lämpliga resurser och lämplig utrustning. Det hänvisas också särskilt till logistisk stödverksamhet, exempelvis säkra kommunikationssystem och kommunikationsverktyg, som krävs för att snabbinsatserna skall kunna genomföras på ett bra sätt.

Eftersom den gemensamma räddningstjänstmekanismens insatser utanför EU omfattas av stabilitetsinstrumentet, gäller det föreslagna instrumentet för insatser inom EU.

Med hänsyn till utvecklingen av den relevanta gemenskapslagstiftningen innehåller förslaget dessutom nya bestämmelser om övervakningen av finansierade åtgärder som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning av instrumentet och som vederbörligen skyddar gemenskapens ekonomiska intressen.

- Samordning med unionens övriga politikområden och mål

Förslaget bygger i viss utsträckning på befintliga politiska instrument, som under alla omständigheter måste kompletteras, eftersom de är tidsbegränsade. Tillsammans med EU:s nya solidaritetsfond, som har utvidgats till att omfatta alla allvarliga olyckshändelser oberoende av orsak, sluter förslaget en lucka i gällande lagstiftning och banar väg för omfattande gemenskapsinsatser vid allvarliga olyckshändelser och i krissituationer.

Särskild möda har lagts ned på att undvika dubbelarbete med gemenskapens övriga politikområden och instrument. Samordningen med andra politikområden, särskilt inom området rättvisa, frihet och säkerhet samt inom området yttre förbindelser, säkerställs med hjälp av en rad bestämmelser som bland annat klart och tydligt definierar instrumentets tillämpningsområde och som utesluter dubbelfinansiering.

2. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys

- Samråd med berörda parter

Tidigare och löpande gemenskapsinitiativ på det aktuella området har utvärderats med jämna mellanrum i nära samråd med berörda parter på medlemsstatsnivå. Utvärderingsresultaten har alltid varit positiva.

Samtidigt som Europeiska rådet och ministerrådet har erkänt samrådsarbetet, har de vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att fortsätta och skärpa sina ansträngningar på området. Likaså har Europaparlamentet krävt ett fördjupat samarbete inom räddningstjänsten.

- Samråd och experthjälp

Något behov av extern expertis fanns inte.

3. Förslagets rättsliga aspekter

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Syftet med förslaget är att inrätta ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser. Instrumentet är tänkt att bidra till framtagande och genomförande av gemenskapsåtgärder för räddningstjänsten som förbättrar effektiviteten hos system för beredskap och insats vid allvarliga olyckshändelser.

Förslagets bestämmelser är liksom texten i sin helhet huvudsakligen av finansiell art och innehåller regler och förfaranden på följande områden: de särskilda mål till vars uppnående instrumentet skall bidra genom finansiering; åtgärder som kan få stöd; förmånstagare; finansiella förfaranden och genomförandeåtgärder; övervakning; skydd av gemenskapens ekonomiska intressen; institutionella bestämmelser.

- Rättslig grund

Enligt artikel 3.1 u i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) skall gemenskapens verksamhet innefatta åtgärder på området räddningstjänst.

Räddningstjänstens insatser är också viktiga i samband med radiologiska olyckor. Förslaget måste därför också bygga på Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget).

Eftersom varken EG- eller Euratomfördraget innehåller någon särskild rättslig grund för räddningstjänsten, bygger förslaget på artiklarna 308 respektive 203 i dessa fördrag.

Dessa båda rättsliga grunder är förenliga och kan kumuleras, eftersom de föreskriver samma beslutsförfarande.

- Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen gäller, eftersom förslaget inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet.

Förslaget är motiverat mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen, eftersom målen för åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.

Medlemsstaterna kan inte själva uppnå målen för förslaget av följande skäl:

Vid en olycka måste man omedelbart reagera för att motverka konsekvenserna. Inget land kan förbereda sig på alla tänkbara händelser. Det är därför mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt att utnyttja den hjälp som andra stater erbjuder.

Med hjälp av det nya instrumentet kommer medlemsstaterna att kunna ta hand om allvarliga olyckshändelser och krissituationer som kräver större resurser än de själva har. En stats snabbinsatsstyrkor och utrustning dimensioneras normalt inte utifrån värsta tänkbara scenario, eftersom det inte skulle vara ekonomiskt hanterbart. (Det är svårt att ställa upp och året runt underhålla stora insatsstyrkor samt stor och tung utrustning, exempelvis flygplan för brandbekämpning, för vissa typer av olyckshändelser, som visserligen är allvarliga men sällsynta eller som normalt bara inträffar under en begränsad del av året.)

Om den medlemsstat som begär bistånd inte har beredskap för tillräckliga insatser vid en allvarlig olyckshändelse i form av tillgängliga resurser, skulle denna stat också kunna komplettera sin beredskap genom att utnyttja det stöd som instrumentet ställer till förfogande.

Genom att gemenskapen vidtar åtgärder kommer det att bli lättare att uppnå målen för förslaget och detta av följande skäl:

Gemenskapssamarbete kommer, i den mån det stöder och kompletterar nationella strategier inom räddningstjänsten, att bidra till ökad effektivitet. Genom att utbyta erfarenheter och bistå varandra kommer man att bidra till att minska förluster av människoliv, personskador, materiella skador, ekonomiska skador och miljöskador i hela gemenskapen samt göra den sociala sammanhållningen och solidariteten mera påtaglig.

Startsignalen för snabbinsatser ges så snart en medlemsstat (eller någon annan deltagande stat) begär bistånd och på så sätt aktiverar den mekanism som har införts genom beslut 2001/792/EG. Genom att skicka en sådan begäran meddelar det berörda landet att det anser att det krävs gemenskapssamordning och ömsesidigt bistånd från andra medlemsstater (och deltagande stater).

Förslaget stämmer därför överens med subsidiaritetsprincipen, eftersom gemenskapsåtgärdernas syfte är att komplettera och inte att ersätta den nationella kapaciteten.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl.

Fonden inrättas i första hand till förmån för räddningstjänsterna. De förfaranden och skyldigheter som åläggs förmånstagarna är begränsade till vad som är absolut nödvändigt för att sörja för laglig och sund ekonomisk förvaltning, eftersom det inte ställs några krav utöver vad som föreskrivs i relevant gemenskapslagstiftning (dvs. budgetförordningen, som tillämpas på Europeiska gemenskapernas allmänna budget). Bestämmelser om övervakning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen är dock ofrånkomliga.

Den administrativa börda som faller på gemenskapens och de nationella myndigheternas lott är begränsad och går inte utöver vad som krävs för att kommissionen skall kunna utöva sitt samlade ansvar för gemenskapsbudgetens genomförande. Det krävs exempelvis inga speciella formaliteter (utöver vad som föreskrivs i budgetförordningen) för ansökan om stöd.

Särskild möda har lagts ned för att se till att de förfaranden som måste följas i händelse av snabbinsatser vid allvarliga olyckshändelser är så flexibla att de inte står i vägen för brådskande åtgärder.

- Val av instrument

Det föreslås en förordning.

Andra lösningar skulle vara olämpliga, eftersom en del skyldigheter i förslaget är av sådan art och har ett sådant innehåll att de bara kan införas genom direkt tillämplig lagstiftning.

4. Budgetkonsekvenser

Syftet med det föreslagna instrumentet är att finansiera beredskaps- och snabbinsatsåtgärder inom räddningstjänsten.

Följande beredskapsåtgärder bör finansieras:

- Utbildning, övningar, seminarier samt personal- och expertutbyte för uppskattningsvis mellan 8,665 och 12,915 miljoner euro om året.

- Upprättande och underhåll av säkra kommunikationssystem och kommunikationsverktyg för uppskattningsvis 1 miljon euro om året.

- Studier, enkäter, utveckling av modeller och scenarier samt beredskapsplaner; stöd till kapacitetsutbyggnad; demonstrationsprojekt; tekniköverföring; information till allmänheten och spridning av resultat; kommunikationsåtgärder; tillhandahållande av lämpliga resurser och lämplig utrustning samt övervakning och utvärdering, för uppskattningsvis mellan 2,635 och 3,875 miljoner euro om året.

När det gäller beredskap uppskattas finansieringsbeloppet till sammanlagt mellan 12,3 och 17,79 miljoner om året. Uppskattningen bygger på kostnaderna för 2004 och 2005 års åtgärder på området.

Följande snabbinsatsåtgärder bör finansieras med hjälp av instrumentet:

- Transport av experter, sambandsmän, observatörer, insatsstyrkor, utrustning och mobila anläggningar, samt därmed sammanhängande logistiskt stöd. för uppskattningsvis mellan 2,4 och 6 miljoner euro om året.

- Insats och utsändning av experter, sambandsmän och observatörer, för uppskattningsvis mellan 0,3 och 0,4 miljoner euro om året.

- Mobilisering med kort varsel av lämpliga resurser och lämplig utrustning för uppskattningsvis upp till 4,81 miljoner euro om året.

När det gäller krisinsatser uppskattas finansieringsbeloppet till sammanlagt mellan 2,7 och 11,21 miljoner euro om året. Uppskattningen bygger på kostnaderna för 2004 och 2005 års åtgärder på området.

Den totala årliga budgeten för instrumentet uppskattas således uppgå till mellan 15 och 29 miljoner euro.

Dessutom bör ett belopp på 1 miljon euro om året öronmärkas för finansiering av tekniska stödåtgärder inom ramen för det föreslagna instrumentet. För en period på sju år uppskattas därför det totala beloppet till 173 miljoner euro.

2005/0052 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING (EG, Euratom) nr …/…

av den […]

om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser [Text av betydelse för EES]

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 203 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[4],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[5], och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 3.1 u i EG-fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta åtgärder inom området räddningstjänst.

(2) För detta ändamål har det genom rådets beslut 2001/792/EG, Euratom[6] inrättats en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten.

(3) Det bör inrättas ett snabbinsats- och beredskapsinstrument som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd som bidrar till att förbättra effektiviteten hos system för beredskap och insats vid allvarliga olyckshändelser, särskilt mot bakgrund av beslut 2001/792/EG.

(4) Instrumentet kommer att synliggöra gemenskapens solidaritet gentemot de länder som drabbas av allvarliga olyckshändelser genom att mobilisera medlemsstaternas insatsresurser och på så sätt underlätta tillhandahållandet av ömsesidigt bistånd.

(5) Allvarliga olyckshändelser kan uppstå till följd av naturkatastrofer, industriella och tekniska katastrofer eller terrorism.

(6) Instrumentet torde också bidra till gemenskapens beredskap och dess förmåga att reagera snabbt om allvarliga olyckshändelser påverkar folkhälsan, dock utan att detta påverkar de åtgärder som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut […]/2005 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för hälsa och konsumentskydd (2007/2013).[7]

(7) För konsekvensens skull bör snabbinsatsåtgärder som vidtas utanför gemenskapen omfattas av rådets förordning (EG) nr […]/2005 av den […] om upprättande av ett stabilitetsinstrument[8]. Av samma skäl får instrumentet inte gälla sådana åtgärder som omfattas av rådets beslut […]/2005 om inrättande av ett specifikt program om ”Terrorism – förebyggande, beredskap och följdhantering”, eller som är kopplade till upprätthållande av lag och ordning samt skydd av den inre säkerheten.

(8) För att sörja för en effektiv användning av instrumentet bör åtgärder som får stöd ha potential att på ett praktiskt och snabbt sätt bidra till beredskapen för och snabbinsatser vid allvarliga olyckshändelser. Det bör därför fastställas bedömningskriterier för denna potential.

(9) Tilldelning av offentliga kontrakt och beviljande av bidrag inom ramen för denna förordning bör ske i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[9]. På grund av verksamhetens särart bör även fysiska personer kunna få bidrag till åtgärder inom räddningstjänsten.

(10) Tredjeland bör kunna delta, eftersom detta skulle göra instrumentet mer effektivt och verkningsfullt.

(11) För att göra det lättare för kommissionen att följa förordningens genomförande, bör det vara möjligt att på kommissionens initiativ finansiera utgifter för genomförandets övervakning, kontroll, revision och utvärdering.

(12) Genomförandet av de åtgärder som får ekonomiskt bistånd inom ramen för instrumentet bör vederbörligen övervakas med hjälp av lämpliga åtgärder.

(13) I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[10] och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[11] bör det också vidtas lämpliga åtgärder för förebyggande av oegentligheter och bedrägerier och för återkrävande av förmåner som har förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.

(14) Genomförandet av förordningen bör utvärderas regelbundet.

(15) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[12].

(16) Målen för den föreslagna åtgärden kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför bättre uppnås på gemenskapsnivå, på grund av de finansierade åtgärdernas omfattning och verkningar, och med tanke på i vilken omfattning förordningens genomförande kommer att minska förluster av människoliv, personskador, materiella skador, ekonomiska skador och miljöskador. Gemenskapen kan därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(17) Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen innehåller inte några andra befogenheter för att anta denna förordning, än de som anges i artikel 308 respektive i artikel 203.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas, för perioden mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2013, ett snabbinsats- och beredskapsinstrument, nedan kallat ”instrumentet”, som skall underlätta och komplettera medlemsstaternas skyddsinsatser för människor, miljö och egendom vid allvarliga olyckshändelser.

Förordningen innehåller bestämmelser för tillhandahållande av ekonomiskt bistånd med hjälp av instrumentet till sådana åtgärder som skall öka gemenskapens beredskap för allvarliga olyckshändelser.

Vidare innehåller förordningen särskilda bestämmelser om ekonomiskt bistånd vid allvarliga olyckshändelser för att underlätta effektiva snabbinsatser.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1. Förordningen skall gälla beredskapen inför allvarliga olyckshändelser oberoende av olyckans art.

Förordningen skall också tillämpas på hanteringen av olyckans omedelbara konsekvenser i gemenskapen och i de länder som deltar i gemenskapsmekanismen enligt beslut 2001/792.

Förordningen skall dessutom gälla beredskap och snabbinsatser för det fall att folkhälsan påverkas av allvarliga olyckshändelser.

2. Förordningen skall inte tillämpas på följande:

a) Åtgärder som omfattas av förordning (EG) nr […]/2005.

b) Åtgärder som omfattas av beslut […]/2005.

c) Åtgärder som omfattas av beslut […]/2005 eller som gäller brottsbekämpning, upprätthållande av lag och ordning samt skydd av den inre säkerheten.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

1. allvarlig olyckshändelse: varje situation som har eller kan ha negativa effekter för människor, egendom eller miljön och som kan leda till begäran om bistånd,

2. snabbinsats: alla åtgärder som vidtas under eller efter en allvarlig olyckshändelse för att motverka olyckans omedelbara konsekvenser,

3. beredskap: alla åtgärder som vidtas i förväg för att se till att snabbinsatserna blir effektiva.

Artikel 4

Biståndberättigande åtgärder

Följande åtgärder berättigar till ekonomiskt bistånd inom ramen för instrumentet:

1. Studier, enkäter, utveckling av modeller och scenarier samt beredskapsplaner.

2. Stöd till kapacitetsutbyggnad.

3. Utbildning, övningar, seminarier samt personal- och expertutbyte.

4. Demonstrationsprojekt.

5. Tekniköverföring.

6. Information till allmänheten och spridning av resultat.

7. Kommunikationsåtgärder och åtgärder som tydligt manifesterar den europeiska insatsen.

8. Tillhandahållande av lämpliga resurser och lämplig utrustning.

9. Upprättande och underhåll av säkra kommunikationssystem och kommunikationsverktyg.

10. Övervakning och utvärdering.

11. Transport av experter, sambandsmän, observatörer, insatsstyrkor, utrustning och mobila anläggningar, samt därmed sammanhängande logistiskt stöd.

12. Insats och utsändning av experter, sambandsmän och observatörer.

13. Mobilisering med kort varsel av lämpliga resurser och lämplig utrustning.

14. Inrättande och transport av mobila laboratorier, mobila högsäkerhetsanläggningar och medicinsk skyddsutrustning.

Artikel 5

Kriterier

Vid beslut om beviljande av ekonomiskt bistånd till en viss åtgärd med hjälp av instrumentet skall särskild hänsyn tas till om åtgärden har potential att på ett praktiskt och snabbt sätt bidra till något av följande:

1. Framtagande av strategier, förfaranden och system som bidrar till att bedöma behovet av lämpliga resurser och lämplig utrustning för snabba insatser vid allvarliga olyckshändelser och som främjar upprättandet av sådana resurser.

2. Införande av mekanismer och förfaranden för förflyttning av lämpliga resurser och lämplig utrustning till biståndsbegärande stater och internationella organisationer.

3. Säkerställande av tillgång till lämpliga resurser och lämplig utrustning som skyddar mot konsekvenserna av allvarliga olyckshändelser.

4. Främjande av snabbt och effektivt operativt samarbete mellan de nationella räddningstjänsterna.

5. Incitament för, underlättande av och stöd till erfarenhets- och kunskapsutbyte när det gäller hantering av de omedelbara konsekvenserna av en allvarlig olyckshändelse, och utbyte av därmed sammanhängande teknik.

6. Säkerställande av att specialiserad sakkunskap omgående inhämtas vid allvarliga olyckshändelser.

7. Bättre och lättare tillgång till och transport av insatsstyrkor och utrustning.

8. Underlättande av bistånd och insatser på folkhälsoområdet.

9. Säkerställande av tillgång till och transport av mobila laboratorier och mobila högsäkerhetsanläggningar.

Artikel 6

Förmånstagare

Ekonomiskt bistånd enligt denna förordning får beviljas fysiska personer och offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer.

Artikel 7

Stödformer och genomförandeförfaranden

1. Ekonomiskt bistånd med hjälp av instrumentet får ges i form av bidrag eller offentliga kontrakt i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, nedan kallad ”budgetförordningen”.

2. I fråga om bidragen skall kommissionen anta årliga arbetsprogram och där ange ansökningsomgångarnas mål, tidsplan, preliminära belopp, bidragstak och förväntade resultat.

3. Kontrakt som sluts till följd av offentlig upphandling, inklusive ramavtal om mobilisering av de resurser som krävs för genomförande av snabbinsatser, skall ingå i de årliga arbetsprogrammen.

4. De årliga arbetsprogrammen skall antas enligt förfarandet i artikel 14.2.

5. Instrumentets budget skall genomföras centralt och direkt av kommissionens avdelningar i enlighet med artikel 53.2 i budgetförordningen.

Artikel 8

Deltagande av tredjeland

Andra stater än Europeiska unionens medlemsstater får delta i instrumentet när relevanta avtal och förfaranden tillåter detta.

Artikel 9

Finansiella instrument som kompletterar varandra

1. Åtgärder som får ekonomiskt bistånd inom ramen för instrumentet skall inte få stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument.

De som söker respektive får ekonomiskt bistånd från instrumentet skall informera kommissionen om ekonomiskt bistånd från andra källor, inklusive gemenskapens budgetar, och om löpande ansökningar om sådant bistånd.

2. Det skall eftersträvas samverkan och komplettering med andra instrument inrättade av Europeiska unionen eller gemenskapen.

Artikel 10

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1. På kommissionens initiativ kan instrumentet också täcka utgifter för den övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändig för förordningens genomförande.

Det gäller bland annat utgifter för studier, möten, informationsverksamhet, publikationer, datornät (och tillhörande utrustning) för informationsutbyte samt tekniskt och administrativt stöd som kommissionen kan komma att behöva anlita i samband med förordningens genomförande.

Utgifterna i första och andra stycket får inte överstiga 4 % av budgeten.

2. Budgeten för de åtgärder som avses i punkt 1 skall genomföras centralt och direkt av kommissionens avdelningar i enlighet med artikel 53.2 i budgetförordningen.

Artikel 11

Övervakning

1. Utan att det påverkar den granskning som revisionsrätten utför tillsammans med behöriga nationella organ i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget respektive artikel 160c i Euratomfördraget, eller kontroller som utförs i enlighet med artikel 279.1 b i EG-fördraget respektive artikel 183.1 b i Euratomfördraget, får kommissionens tjänstemän och andra anställda genomföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, av åtgärder som finansieras enligt denna förordning.

2. De kontrakt som tilldelas och de bidrag som beviljas enligt den här förordningen skall innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll från kommissionens sida (eller en godkänd representant) och revisioner av revisionsrätten, om så krävs även stickprovskontroller, i enlighet med budgetförordningen.

3. Under fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd skall förmånstagaren hålla alla dokument som rör utgifter i samband med åtgärden tillgängliga för kommissionen.

4. På grundval av de stickprovskontroller som nämns i punkt 1 skall kommissionen vid behov ändra beloppet eller villkoren för det ekonomiska bistånd som ursprungligen godkänts samt tidsplanen för utbetalningarna.

5. Kommissionen skall vidta alla åtgärder som krävs för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs korrekt och i enlighet med den här förordningen och budgetförordningen.

Artikel 12

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1. Kommissionen skall se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas i samband med de åtgärder som finansieras enligt den här förordningen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller, och genom att återkräva belopp som felaktigt betalats ut samt, om oegentligheter upptäcks, genom att ådöma effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96 och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999[13].

2. För de gemenskapsåtgärder som finansieras med hjälp av instrumentet skall förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95 och (EG, Euratom) nr 2185/96 tillämpas på varje sådan överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten, och även avtalsbestämmelser fastställda i enlighet med instrumentet, som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

3. Kommission skall minska, hålla inne eller återkräva ekonomiskt bistånd som har beviljats för en åtgärd, om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis om denna förordning, ett enskilt beslut eller kontraktet om stödet inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden, utan att det skriftligen ansökts om kommissionens förhandsgodkännande, har ändrats på ett sätt som står i strid med åtgärdens inriktning eller genomförandevillkor.

4. Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om verksamheten utvecklas på ett sätt som gör att endast en del av det tilldelade ekonomiska biståndet är berättigat, skall kommissionen begära att förmånstagaren yttrar sig inom en viss tid. Om stödmottagarens svar inte är tillfredsställande, får kommissionen avbryta utbetalningen av det återstående biståndet och begära återbetalning av de belopp som redan har betalats ut.

5. Belopp som felaktigt betalats ut skall återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 13

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande, nedan kallad ”kommittén”.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 4.2 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 14

Utvärdering

1. Genomförandet av de åtgärder som får ekonomiskt bistånd inom ramen för instrumentet skall regelbundet kontrolleras.

2. Kommissionen skall till Europaparlamentet och till rådet överlämna följande:

a) Senast den 31 december 2010: en deltidsrapport om uppnådda resultat i samband med förordningens genomförande och om genomförandets kvalitativa och kvantitativa aspekter.

b) Senast den 31 december 2011: ett meddelande om det fortsatta genomförandet av förordningen.

c) Senast den 31 mars 2015: en utvärdering i efterhand.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

5.1. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- the need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

6.2. Evaluation

6.3. Ex-ante evaluation

6.3.1. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

6.3.2. Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

7. Anti-fraud measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

- Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] Rådets beslut (EG, Euratom) 2001/792 av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (EGT L 297, 15.11.2001, s. 7).

[2] EGT L 327, 21.12.1999, s. 53.

[3] EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

[4] EUT C […], […], s. […].

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

[7] EUT L […], […], s. […].

[8] EUT L […], […], s. […].

[9] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[10] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[11] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[12] EGT C 184, 17.7.1999, s. 23.

[13] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount