A4-0056/97

Resolution om kommissionens vitbok om utbildning - Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället (KOM(95)0590 - C4-0597/95)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av kommissionens vitbok om utbildning - Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället (KOM(95)0590 - C4-0597/95),

- med beaktande av rapporten från Ekonomiska och sociala kommittén (CES 479/96/slut.),

- med beaktande av rapporten från Regionkommittén (Cdr 115/96),

- med beaktande av rätten till utbildning, undervisning och yrkesutbildning i synnerhet artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, samt artikel 2 i det protokoll som bifogats Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, artikel 10 i Europeiska sociala stadgan och artikel 13 i det internationella avtalet om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandena från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi och utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0056/97), och med beaktande av följande:

A. Kommissionens vitbok om utbildning välkomnas eftersom den vid en läglig tidpunkt öppnar en diskussion om den plats som utbildnings- och yrkesutbildningsfrågorna bör ges på den politiska dagordningen för Europeiska unionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna, arbetsmarknadsparterna på alla nivåer och de icke-statliga organisationerna.

B. Dokumentet betonar de snabbt förändrade ekonomiska och teknologiska sammanhang som utbildningssystemen ställs inför, särskilt effekten av informationssamhället, globaliseringen av ekonomin och följderna av de framsteg som görs inom vetenskap och teknologi.

Utmaningar

C. Kommissionen lyckas inte i tillräcklig grad visa på andra viktiga utmaningar, till exempel de demografiska förändringarna, den relativa minskningen av utgifterna för offentlig utbildning och yrkesutbildning och den tilltagande risken för social uteslutning av allt större befolkningsgrupper.

D. Ansvaret för att garantera en utbildning tillgänglig för alla ligger hos den offentliga sektorn snarare hos än den enskilde individen.

E. Den demografiska utveckling som sker i Europa, i synnerhet det faktum att befolkningen blir allt äldre, för med sig radikala förändringar i samhällsstrukturen.

F. Denna utveckling, i kombination med snabba teknologiska förändringar och en omstrukturering av ekonomin, kräver att målsättningarna för utbildning och yrkesutbildning omprövas och att de offentliga utgifterna inriktas på ett livslångt lärande.

G. En annan utmaning för unionens medlemsstater är att öka sina investeringar i undervisning och utbildning trots aktuella budgetnedskärningar.

H. Detta mål kan delvis uppnås genom att den passiva arbetsmarknadspolitiken byts ut mot en aktiv sådan, vilket erfarenheterna från en del medlemsstater visat.

I. Kapitalutgifterna, som för närvarande endast svarar för en liten del av de sammanlagda offentliga utgifterna för utbildning, håller på att minska.

J. Detta strider mot det akuta behovet av att modernisera utbildningssystemet.

K. Det finns en risk för att den sociala utslagningen kommer att öka eftersom klyftan mellan «de som har kunskap och de som inte har den» ökar, och det är nödvändigt att vidta åtgärder som ger alla möjlighet att skaffa sig marknadsorienterade och anpassningsbara färdigheter.

Syfte

L. Mot bakgrund av de nya sociala och ekonomiska förhållandena bör utbildningssystemen utrusta varje enskild individ med kapacitet för att lära genom hela livet.

M. Förbättrad undervisning och yrkesutbildning resulterar i större ekonomisk tillväxt, högre personliga inkomster och ger individen större möjligheter att klara sig på arbetsmarknaden.

N. Forskningen visar att

- utbildningen i EU kan svara för upp till 14 % av den årliga tillväxttakten,

- studieresultat påverkar inkomsterna mer än andra faktorer som till exempel socio-ekonomisk bakgrund, rastillhörighet, begåvning och arbetserfarenhet, i synnerhet gäller detta kvinnor,

- de relativa arbetslöshetssiffrorna är mycket högre på lägre utbildningsnivåer,

- grundutbildning för unga människor i kombination med möjligheten att skaffa sig arbetserfarenhet förkortar avsevärt tiden för arbetssökande och minskar därför riskerna för långtidsarbetslöshet vad den här åldersgruppen beträffar,

- en hög utbildningsnivå gynnar företagens konkurrenskraft eftersom den skapar en mera produktiv, flexibel och rörlig arbetskraft,

O. Utbildning och yrkesutbildning bidrar till att främja samhälleliga mål som till exempel att minska brottsligheten, förbättra folkhälsan, skydda miljön och främja demokrati, tillhandahålla lika möjligheter och social rättvisa samt kämpa mot rasism och främlingsfientlighet.

P. Vitboken är främst inriktad på kunskap och kognitiva färdigheter och beaktar inte i tillräcklig grad undervisningens och yrkesutbildningens sociala, emotionella, moraliska och andliga aspekter.

Q. Denna resolution fäster stor vikt vid åtgärder i medlemsstaterna eftersom dessa bär det främsta ansvaret för politiken i undervisnings- och yrkesutbildningsfrågor.

Det livslånga lärandet: förmånstagarna

1. Parlamentet välkomnar det faktum att vitboken har fäst uppmärksamhet på en del nyckelfrågor som till exempel behovet av en bred kunskapsbas, den allt större betydelsen av att lära sig främmande språk, målsättningen att föra skolan och näringslivet närmare varandra, vikten av lärlingsplaner, idén om en europeisk volontärtjänst och behovet av ökad investering i undervisning och yrkesutbildning,

2. ställer sig kritiskt till kommissionens infallsvinkel med tonvikten lagd enbart på unga människor och anser att diskussionen bör utvidgas till att omspänna ett livslångt lärande och breddas till att även omfatta följande målgrupper:

- barn

- vuxna arbetstagare

- kvinnor

- människor som marginaliserats eller ställts utanför samhället, inklusive långtidsarbetslösa och de som inte haft förmånen att få allmän utbildning eller grundläggande yrkesutbildning

- företag,

Barn

3. anser att förmågan till livslångt lärande måste utvecklas i ett mycket tidigt skede; är därför av den åsikten att ansträngningar bör göras för att öka deltagandet i förskoleundervisningen, vilket ger små barn möjlighet att stifta bekantskap med en vittomfattande läroplan där inlärning och undervisning baseras på lek,

4. anser det också nödvändigt att revidera undervisningsmetoder och undervisningens innehåll i syfte att få till stånd en undervisning som främjar jämlikhet mellan könen och en större involvering av alla barn, oberoende av bakgrund; är av den åsikten att detta kräver att undervisningen «individualiseras», inte minst genom användning av informationsteknik för att uppmuntra aktivt deltagande och utforskande och på sätt göra eleverna till aktörer i utbildningen,

5. är inte övertygat om det tillrådliga i modellen med särskilda skolor för en «andra chans», vilket kommissionen pläderar för i sin vitbok; tror tvärtom att man bör investera i en utbildning som ger lika möjligheter för alla, i syfte att utveckla den enskilda elevens möjligheter och förse alla med en bred kunskapsbas, genom att säkerställa att alla barn får en undervisning som är skräddarsydd enligt deras individuella behov och som ger dem möjligheter att avsluta sin skolgång med framgång,

6. godtar de olika skolsystemens mångfald och påpekar att där särskilda skolor för en «andra chans» tillämpas i enlighet med kommissionen förslag får detta inte leda till att getto-skolor uppstår, och att huvudmålet bör vara att återintegrera ungdomar i det ordinära utbildningssystemet,

7. tror att det inom utbildningssystemen i medlemsstaterna finns behov av direkt verksamhet för att stödja missgynnade grupper och individer,

8. föreslår att partnerskap för lärande ingås med missgynnade grupper som också inkluderar elevernas och studenternas familjer, och att man bör fästa särskild uppmärksamhet vid kampen mot analfabetism och vid utbildning av lärare som skapar möjligheter att utveckla ett partnerskap mellan hem och skola,

9. betonar det akuta behovet av forskning i orsakerna till uteblivna studieresultat,

10. är av den åsikten att lika utbildning för alla är ett utmärkt redskap när det gäller att förhindra utslagning av barn med förfördelad bakgrund under förutsättning att tillräckligt stöd och adekvata resurser finns att tillgå,

11. fruktar att nya finansieringsmetoder som syftar till maximal kostnadseffektivitet i utbildningen, genom införande av marknadskrafter i skolorna, kommer att leda till ökade sociala skillnader och inte garantera alla barn en verklig utbildningsgrund för framtiden,

Ungdomar

12. kritiserar vitboken för att den undervärderar utbildningens roll när det gäller att förbereda ungdomar för vuxenlivets olika roller i sociala, jämställdhetsmässiga och demokratiska sammanhang samt i arbetslivet,

13. understryker att det inte går att förnya utbildningssystemen bara genom att skapa närmare kontakter till näringslivet, utan att man också bör

- sträva efter större balans mellan teoretisk kunskap och praktiska färdigheter i alla undervisningsplaner,

- senarelägga valet mellan allmänna och yrkesinriktade studier,

- skapa möjligheter för större samarbete och rörlighet såväl inom som mellan allmänna studier och yrkesutbildning och på så sätt möjliggöra att utbildningen blir bättre, samt att yrkesutbildning kan leda till fortsatta studier inom den högre utbildningen,

- tillhandahålla rådgivning och yrkesvägledning under övergångsperioden mellan grundutbildning (till exempel för dem som skall lämna den obligatoriska skolgången, yrkesskolan eller andra studier) och arbete,

- uppmuntra ungdomar att delta i möjligheterna till aktivt medborgarskap, skaffa sig arbetslivserfarenhet samt delta i entreprenörs- och frivilligverksamhet,

- undvika att skapa kurser som leder till utbildningsmässiga återvändsgränder och som därför blir till hinder för en fortsatt utbildning,

Kvinnor

14. anser att det är nödvändigt att skapa förutsättningar som gör det möjligt för kvinnor att få tillgång till utbildning och yrkesutbildning med tanke på att dagens kvinnor fortfarande ofta är dubbelarbetande,

15. anser att en strategi för att bekämpa kvinnors arbetslöshet bör omfatta direkta åtgärder för att uppmuntra flickor och kvinnor att bedriva studier och skaffa sig en yrkesutbildning, särskilt i vetenskapliga och tekniska ämnen, som ger möjlighet till ett bredare yrkesurval, även inom områden som av tradition är mansdominerade,

Missgynnade grupper

16. tror att man bör skapa större möjligheter för vissa grupper vars tillgång till livslångt lärande för närvarande är mycket begränsad, bland annat för långtidsarbetslösa, personer i okvalificerat arbete eller deltidsarbete, och personer som tidvis ställs utanför arbetsmarknaden, etniska minoriteter, äldre personer och handikappade samt personer med knapphändig grundutbildning och yrkesutbildning,

17. uppmanar de offentliga myndigheterna att skapa en utbildningsstruktur samt yrkesutbildningsmöjligheter för dessa sårbara grupper, inklusive system med «ständiga nya chanser», flexibla befordringsvägar och system för godkännande av behörighet, för att på detta sätt införliva dem i det ekonomiska, sociala och demokratiska livet,

18. föreslår att en strategi för att bekämpa social utslagning bör fästa uppmärksamhet vid de hinder som bromsar inlärning och omfatta aktivare sysselsättningsåtgärder, information om arbetsmarknaden, läs- och skrivkunskaper, tillgång till informations- och kommunikationsteknik, personliga studie- och verksamhetsplaner och andra åtgärder med lokalt uppställda mål,

19. understryker den marginaliserande effekt som långtidsarbetslöshet kan ha och som man främst råder bot på genom allmänbildande projekt så som att förbättra grundutbildningen och de informationstekniska kunskaperna samt långsiktig yrkesutbildning,

20. understryker betydelsen av att funktionshindrade personer ges det stöd som krävs för att de ska kunna delta i det ordinarie utbildningssystemet, innefattande att utbildningsinstitutioner göres fullt tillgängliga för rörelsehindrade personer,

Undervisningsmiljön och lärarna

21. understryker att grunden för en god utbildning av hög kvalitet är att lärarna själva har en god ämnesutbildning och att samhället tar ansvar för att det finns tillräckligt med välutbildade lärare,

22. anser vidare att en fortlöpande god pedagogisk utbildning som kan inspirera och motivera eleverna att ta emot kunskaperna samt inspirera dem att själva söka kunskaper är en viktig förutsättning för ett utvecklat kunskapssamhälle,

23. anser att tillgång till bra undervisningsmedel, särskilt sådana som är baserade på informations- och kommunikationsteknologi, utgör en väsentlig del av undervisningsprocessen,

24. anser att utvecklandet av pedagogiska multimediaprogram bör stödjas i skolorna även efter Europaåret för livslångt lärande, på följande villkor:

a) att kvaliteten på innehållet bibehålls,

b) att läraraspekten beaktas och att lärare får särskild utbildning och förses med lämpligt undervisningsmaterial,

c) att målgrupperna (lärare och elever) involveras i utvecklandet av nya produkter,

d) att de ekonomiska effekterna skall övervakas noggrant, för att uppnå största möjliga kostnadseffektivitet, och att skolorna förblir inom den offentliga sektorn,

e) att skolor inom den offentliga sektorn utrustas med datorer,

25. är övertygat om att skolan och undervisningsmiljön har stor betydelse för elevernas och lärarnas möjligheter att tillgodogöra sig respektive förmedla kunskap,

26. anser att undervisning i främmande språk ger ökade förutsättningar för rörlighet, knytande av kontakter och inhämtande av kunskap och för sysselsättningen,

27. anser att det europeiska utbytet inom vetenskap, ekonomi, samhälle och kultur underlättas av förmågan att verkligen kunna kommunicera på två gemenskapsspråk och uppmanar kommissionen att främja och stödja de ansträngningar som görs av nationella, regionala och/eller lokala myndigheter för att säkerställa att denna målsättning återspeglas i skolornas läroplaner,

28. anmodar därför om att man bör sträva till att uppnå följande mål:

- behärskande av modersmålet,

- goda praktiska kunskaper i ett första främmande språk, inlärningen av detta bör påbörjas redan i början av lågstadiet,

- passiva kunskaper i ett eller flera främmande språk, särskilt språk som är besläktade med modersmålet eller som talas i angränsande länder och länder med historiska länkar, oavsett om dessa länder är medlemmar i EU eller inte,

- säkerställande av möjligheten att på gymnasienivå i alla medlemsstater kunna välja så många europeiska språk som möjligt och att inget språk skall inta en mera dominerande ställning än andra i syfte att bevara Europas kulturella mångfald,

- specifik lärarutbildning som beaktar moderna språkdidaktiska metoder,

29. uppmanar kommissionen att stödja användningen av moderna metoder, pedagogisk multimedia samt skapandet av nätverk för språkstudier på gemenskapsnivå,

30. fäster uppmärksamheten vid den stora betydelse som system utanför det normala undervisningssystemet har haft, som till exempel ungdomsrörelser och icke-formell skolning,

Arbetstagare/ Företag

31. är övertygat om att näringslivet bär ett stort ansvar när det gäller främjandet av fortsatt yrkesutbildning men att marknadskrafterna inte ensamma kan svara mot behoven av kvalifikationer och färdigheter på en marknad som genomgår snabba och dramatiska förändringar, framför allt på området för informations- och kommunikationsteknologi,

32. anser att de nationella regeringarna bör stå i spetsen för etablerandet av partnerskap och beslutandet av åtgärder för en ökad satsning på det livslånga lärandet, samt ingåendet av förbindelser i anslutning till detta; betonar de offentliga arbetsmarknadsmyndigheternas och Europeiska socialfondens roll i detta sammanhang,

33. är också av den uppfattningen att arbetstagarnas deltagande i utbildning och yrkesutbildning bör uppmuntras genom

- att man säkerställer varje enskild arbetstagares rätt till utbildning i förhållande till hans eller hennes behov samt till företagets behov,

- att man finner sätt för att godkänna nya färdigheter och ger förvärvandet av dessa erkännande i form av lön eller karriärmöjligheter,

- att man vidtar målinriktade åtgärder till förmån för den så kallade perifera arbetskraften, det vill säga lågutbildade personer, deltidsanställda eller temporärt anställda personer med mindre utbildningsmöjligheter,

- att man tar itu med de svårigheter som anställda vid mikroföretag, små och medelstora företag, samt egenföretagare fått erfara,

Partnerskap och resurser

34. föreslår att arbetsmarknadens olika parter tar på sig en avgörande roll när det gäller att skapa motivation för och möjligheter till livslångt lärande, genom att till exempel nå överenskommelser som inte bara svarar mot arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov utan också skapar arbets- och praktikmöjligheter för unga arbetssökande, arbetslösa och andra missgynnade grupper,

35. understryker behovet av att etablera målinriktade partnerskap på lokal nivå mellan lokala och regionala myndigheter, icke-statliga organisationer, lokalbefolkning och företag, inklusive små och medelstora företag, för att skapa tillgång till relevanta utbildnings- och yrkesutbildningsmöjligheter,

36. anser att många små regionalt belägna utbildningscenter, till exempel mindre universitet, samt regionala företags- och utbildningscenter, kan skapa nya sysselsättningsmöjligheter, inte minst i glest befolkade områden,

37. anser att utbildnings- och yrkesutbildningsinstitutionerna bör arbeta tillsammans med andra parter för att kunna utveckla nya metoder för pedagogik, aktiv inlärning och erkännande av färdigheter och studieresultat,

38. är övertygat om att kommissionen med tanke på den pågående demografiska utvecklingen samt utvecklingen på arbetsmarknaden borde ha fäst större vikt vid medlemsstaternas behov av att omdirigera sina resurser och utnyttja de budgetinitiativ som utarbetats för att främja det livslånga lärandet och hindra slöseri med mänskliga resurser,

39. uppmanar medlemsstaterna att vid sidan av Sokrates- och Leonardoprogrammen utöka sitt samarbete och ta del i utbyte och anordnande av utbildningskurser som införlivar modeller från en annan medlemsstat; dessa åtgärder bör göra det lättare att ömsesidigt godkänna examensbevis och främja tillgång för så många som möjligt till europeisk kunskap och kultur,

EU:s roll

40. erinrar om att EU:s roll är begränsad till att stöda, initiera och samordna undervisning och yrkesutbildning och att det största ansvaret för detta politikområde vilar på medlemsstaterna,

41. förväntar sig att rådet och kommissionen vid utarbetandet av de årliga budgetplanerna i högre grad än tidigare tar i beaktande att Europeiska unionen fäster stor vikt vid den allmänna yrkesutbildningen som ett viktigt medel att förbättra sysselsättningssituationen,

42. påpekar att EU:s utbildnings- och kulturprogram finansieras under rubrik 3 (Interna åtgärder) där 80 % av utgifterna har öronmärkts för forskning och nätverk, och där alla övriga utgifter har starkt begränsade ramar; fäster uppmärksamhet vid att Sokrates- och Leonardoprogrammen, som vitboken hänvisar till som den finansiella ram inom vilken de föreslagna åtgärderna skall finansieras, nu redan lider brist på pengar,

43. uppmanar därför den budgetansvariga myndigheten att öka de finansiella medlen för Leonardo- och Sokratesprogrammen för att kunna finansiera nya politiska målsättningar i anslutning till grundandet av det kognitiva samhället,

44. uppmanar den budgetansvariga myndigheten att också inleda en fördjupad debatt om budgetplanerna, och särskilt möjligheten till ökade anslag för rubrik 3,

45. håller därför inte med kommissionen om att det inte behövs några extra resurser för att svara på kraven från det moderna samhället; stödjer förslaget om en europeisk volontärtjänst men påpekar att det är nödvändigt att se till att tillräckliga finansiella resurser anslås för att inte förhoppningar väcks som sedan inte kan förverkligas,

46. påpekar att erkännandet av kvalifikationer som erhållits utanför det normala utbildningssystemet är förbundet med stora svårigheter; kräver därför en större insyn i innehållen i yrkesmässiga kompetensbevis och erkännandet av kvalifikationer på europeisk nivå,

47. uppmanar kommissionen att granska hela resursområdet för undervisnings- och utbildningsbehov och undersöka en rad relevanta initiativ inklusive skattelättnader, en aktiv arbetsmarknadspolitik, utbildningsavgifter, personliga studiekonton, omstyring av resurser till åtgärder mot studiemisslyckanden och långtidsarbetslöshet, utvecklande av distansundervisning med hjälp av ny informations- och kommunikationsteknologi, utnyttjande av skol- och företagslokaler också som studiecentraler samt pröva om kapitalinvesteringar och investeringar i utbildningen sker på lika villkor,

48. uppmanar kommissionen på grundval av artikel 126 och 127 och i enlighet med artikel 3b i EG-fördraget

- att främja forskning och informationsspridning om åtgärder för att förhindra studiemisslyckanden och erbjuda stöd till samfund och lärare som specialiserar sig för att kunna hjälpa elever med låg prestationsnivå, särskilt genom uppmuntrande av aktiv inlärning, förbättrad användning av informations- och kommunikationsteknik i undervisning och yrkesutbildning samt genom utveckling av programvara för interaktiv utbildning; att också fästa uppmärksamhet vid lärarutbildningen som ett av de främsta arbetsredskapen för livslångt lärande samt behovet av att utveckla vuxenutbildningsmetoder,

- att finansiera pilotprojekt och partnerskap som bidrar till att genomföra strategier för skapandet av ett kognitivt samhälle för alla, till exempel handledning för personer som hotas av marginalisering, såsom kvinnor, handikappade och invandrare,

- att främja utvecklingen av god praxis genom att kommissionens tjänster på ett bättre sätt än tidigare integrerar och samordnar åtgärder som syftar till att införliva missgynnade grupper i det kognitiva samhället,

49. anser, med tanke på hur informationssamhället har utvecklats och vilken påverkan den har på utbildningen, att det är viktigt att Europeiska kommissionen antar en konsekvent hållning och grupperar de olika projekten på ett sätt som knyter samman dessa med de reviderade förslag till åtgärder som den uppmanas lägga fram,

50. anser också att man bör vinnlägga sig om att göra utbildnings- och yrkesutbildningsåtgärderna inom all relevant EU-politik och inom alla relevanta EU-program enhetliga (till exempel strukturfonderna och det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling),

51. påpekar att fler åtgärder för att främja utbildning och yrkesutbildning måste vidtas för att utjämna könsspecifika skillnader,

52. uppmanar Cedefop att i enlighet med dess politiska riktlinjer för de åtgärder som prioriteras på medellång sikt 1997-2000, i synnerhet forska i sådana projekts genomförbarhet, effektivitet och öppenhet som rör:

- godkännande av färdigheter

- ett europeiskt lärlingssystem,

53. uppmanar kommissionen att, med beaktande av resultaten från ovannämnda forskning och efter att ha rådfrågat arbetsmarknadens parter, lägga fram detaljerade förslag om införandet av ett europeiskt lärlingssystem,

54. uppmanar kommissionen att utnyttja det privilegium som artikel 118b i EG-fördraget ger den till att utveckla en dialog mellan arbetsmarknadens parter om praktiska sätt att främja investering i samt rätt till tillgång till undervisning och yrkesutbildning som gynnar människor både inom och utanför arbetslivet,

55. uppmanar kommissionen att säkerställa att de territorialpakter, som den just nu hjälper till att upprätta i alla medlemsstater, i sina sysselsättningsskapande strategier också införlivar utbildnings- och yrkesutbildningsåtgärder,

56. uppmanar kommissionen att revidera sin nuvarande handlingsplan och förbereda ett mer uttömmande och detaljerat förslag mot bakgrund av alla bidrag den mottagit och all den kritik som uttalats i anslutning till vitboken,

57. väntar sig därför att kommissionen på nytt skall höra parlamentet beträffande sin reviderade plan,

58. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska fackliga samarbetsorganisationen, Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivarorganisationer och det europeiska centret för offentliga företag.