Särskild rapport EU‑mekanismen för 
energiinvesteringar 
i AVS‑staterna och stöd 
till förnybar energi 
i ÖstafrikaSV 2015  nr 15
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3028-7 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/808097 QJ-AB-15-014-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3055-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/35877 QJ-AB-15-014-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3072-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/918112 QJ-AB-15-014-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning och återgivning av bild 1 måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Printed in Luxembourg
EU‑mekanismen för 
energiinvesteringar 
i AVS‑staterna och stöd 
till förnybar energi 
i Östafrika
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 15
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets ‑ och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget ‑
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel Pinxten – 
som är specialiserad på utgiftsområdet externa åtgärder. Revisionen leddes av ledamoten Klaus‑Heiner Lehne, med stöd 
chefen för hans kansli Michael Weiss, enhetschef Gérald Locatelli, granskningsledare Thierry Cozier, huvudrevisorerna 
Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga och João Nuno Coelho dos Santos och högre revisor Jean‑Louis De Neve.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordlista och förkortningar
I–VII  Sammanfattning
1–9 Inledning
1–2 Tillgång till energitjänster är en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås
3–9 EU‑mekanismen för energiinvesteringar i AVS‑staterna inrättades för snabb leverans på plats
10–11 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
12–40 Iakttagelser
12–19 Kommissionen gjorde bra prioriteringar i fråga om stödet från EF, men en fjärdedel av de 
granskade projekten led av allvarliga utformningsbrister
13–14 Urvalsprocessen ledde till att stöd gavs till projekt som var förenliga  
med prioriteringarna för EF
15–19 En fjärdedel av de granskade projekten fick finansiering trots att man  
under bedömningsprocessen hade identifierat betydande brister i utformningen
20–31 Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt
21–25 Kvaliteten på genomförandepartnernas rapporter var ojämn
26–31 När det gäller en del projekt som hade allvarliga problem vid genomförandet vidtog  
kommissionen inte lämpliga åtgärder i tid
32–40 De flesta av de granskade projekten var framgångsrika och hade goda  
utsikter att bli hållbara
33–36 En fjärdedel av de granskade projekten lyckades inte leverera  
merparten av sina förväntade resultat
37–40 Nästan alla framgångsrika projekt som granskades hade goda utsikter  
att bli hållbara
04 Innehåll
41–44 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  I — Granskade projekt
 Bilaga  II — Betygsättningsmetod
 Bilaga  III —  Projekt inom ramen för EUEI‑PDF och målsektorer för elfte 
Europeiska utvecklingsfonden per land
 Bilaga  IV — De granskade projektens genomförandeperiod, mål och resultat
 Bilaga  V — Övervakning av de granskade projekten
 Bilaga  VI — Betygsättning av de granskade projekten
 Kommissionens svar
05
 Ordlista och förkortningar
AVS : Länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.
EF: EU‑mekanismen för energiinvesteringar i AVS‑staterna.  
Finansieringsinstrument som inrättades 2005 för att förbättra tillgången till hållbara och överkomliga energitjänster 
för de fattiga i landsbygdsområden och stadsnära områden i AVS‑länderna.
EF I : Första energimekanismen som finansierades inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden.
EF II : Andra energimekanismen som finansierades inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden.
EUEI : EU:s energiinitiativ för fattigdomsutrotning och hållbar utveckling.  
EUEI är ett gemensamt initiativ från kommissionen och medlemsstaterna. Syftet är att skapa synergieffekter 
mellan kommissionens och medlemsstaternas utvecklingspolitik och verksamhet. Initiativets syfte är att bidra till 
uppnåendet av millennieutvecklingsmålen genom att tillhandahålla lämpliga, hållbara och prismässigt överkomliga 
energitjänster för de fattiga. Det är också en del av EU:s insatser inom ramen för initiativet Hållbar energi för alla 
(SE4All).
EUEI‑PDF : EUEI:s mekanism för partnerskapsdialog.  
Inrättades 2005 av kommissionen och sex medlemsstater (Österrike, Finland, Frankrike, Tyskland, Nederländerna 
och Sverige) för att förbättra styrningen inom energisektorn. Detta sker genom att partnerländerna får hjälp att 
utveckla en lämplig energipolitik och lämpliga strategier.
EUF : Europeiska utvecklingsfonden.  
Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för EU:s bistånd för utvecklingssamarbete 
till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier 
(ULT). Det partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år 
(nedan kallat Cotonouavtalet ) utgör den nuvarande ramen för EU:s förbindelser med AVS‑länderna och 
utomeuropeiska länder och territorier. Det främsta målet är att minska och på sikt utrota fattigdomen. 
Nionde Europeiska utvecklingsfonden omfattar perioden 2000–2007 och tionde Europeiska utvecklingsfonden 
perioden 2008–2013.
FN: Förenta nationerna.
GD Internationellt samarbete och utveckling : Inom kommissionen ansvarar generaldirektoratet för 
internationellt samarbete och utveckling för att
— formulera EU:s utvecklingspolitik och definiera sektorspolitiken för biståndet till tredjeländer,
— tillsammans med Europeiska utrikestjänsten utarbeta den fleråriga programplaneringen för instrumenten för bistånd 
till tredjeländer som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden och den allmänna budgeten,
— genomföra dessa instrument,
— främja samarbetet mellan EU och medlemsstaterna när det gäller utvecklingssamarbete och företräda EU utåt i detta 
arbete.
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (det tyska federala organet för internationellt 
samarbete).
kW: Kilowatt (enhet för effekt). En kW är lika med 1 000 watt.
06 Ordlista och förkortningar
Millennieutvecklingsmålen : FN:s millennieutvecklingsmål.  
Millennieutvecklingsmålen utgörs av åtta internationella utvecklingsmål som fastställdes efter FN:s 
millennietoppmöte år 2000, efter antagandet av FN:s millenniedeklaration. Målen gäller allt från att halvera extrem 
fattigdom och svält till grundskoleutbildning för alla och miljömässig hållbarhet. Alla FN:s medlemsstater och 
många internationella organisationer har åtagit sig att bidra till att förverkliga dessa mål fram till 2015.
OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. OECD:s uppdrag är att främja politik som 
förbättrar människors ekonomiska och sociala välfärd i hela världen.
ROM : Resultatorienterad övervakning ( Results‑oriented monitoring ). 
Systemet med resultatorienterad övervakning infördes av GD Internationellt samarbete och utveckling under 
2000. Det bygger på att externa experter gör korta, riktade bedömningar på plats. En strukturerad och enhetlig 
metod används för att bedöma ett projekts resultat i förhållande till följande fem kriterier: relevans, effektivitet, 
ändamålsenlighet, potentiell genomslagskraft och sannolik hållbarhet.
SE4All : Hållbar energi för alla ( Sustainable Energy for all ). 
Initiativet lanserades av FN:s generalsekreterare 2011. Det har tre inbördes förbundna målsättningar som ska uppnås 
till 2030: i) garantera allmän tillgång till moderna energitjänster, ii) fördubbla den globala energieffektiviseringen 
och iii) fördubbla andelen förnybar energi i den globala energimixen.
SMART : Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna.
WSSD : Världstoppmötet om hållbar utveckling.  
Vid 2002 års världstoppmöte om hållbar utveckling (som hölls i Johannesburg i Sydafrika) bekräftades att hållbar 
utveckling är en central punkt på den internationella dagordningen. Ett brett spektrum av mål och åtaganden 
godkändes och bekräftades av regeringarna. På toppmötet efterlystes i synnerhet åtgärder för att kraftigt öka 
användningen av förnybar energi.
07
 Sammanfattning
I
Som betonades under världstoppmötet om hållbar 
utveckling i Johannesburg 2002 och i andra interna ‑
tionella debatter om utveckling är tillgång till energi ‑
tjänster en förutsättning för att utvecklingsmålen ska 
nås. År 2004 hade två miljarder människor, främst på 
landsbygden och i städernas utkanter i utvecklingslän ‑
derna, inte tillgång till tillräckliga och hållbara energi ‑
tjänster till överkomliga priser.
II
I juni 2005 godkände AVS–EU‑ministerrådet inrättan ‑ 
det av EU‑mekanismen för energiinvesteringar i AVS‑  
staterna ( Energy facility , EF) för att främja fattigas till ‑
gång till moderna energitjänster, med starkt fokus på 
Afrika söder om Sahara och förnybar energi. För peri ‑
oden 2006–2013 anslogs 475 miljoner euro till EF inom 
ramen för nionde och tionde Europeiska utvecklings ‑
fonden. Merparten av dessa pengar gick till bidrag till 
projekt som valts ut genom förslagsomgångar. När vår 
revision inleddes hade totalt 268,2 miljoner euro bevil ‑
jats inom ramen för de två första förslagsomgångarna. 
Av dessa hade 106 miljoner euro anslagits till projekt 
i Östafrika, där tillgången till el var klart sämst i hela 
Afrika.
III
Vi konstaterade att kommissionen i huvudsak hade 
varit framgångsrik men hade kunnat använda EF 
bättre för att öka tillgången till förnybar energi för  
de fattiga i Östafrika.
IV
Kommissionens stöd för förnybar energi gick till noga 
prioriterade projekt. Ett otillräckligt strikt urvalsförfa ‑
rande innebar emellertid att en fjärdedel av de gran ‑
skade projekten beviljades bidrag trots att betydande 
utformningsbrister hade konstaterats.V
Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt. 
Genomförandepartnernas rapporter höll ojämn kvali ‑
tet och kommissionen försökte inte se till att rappor ‑
teringsskyldigheterna efterlevdes. När det gäller en 
del projekt använde sig kommissionen inte i tillräcklig 
utsträckning av besök på plats och resultatorienterad 
övervakning för att komplettera den information som 
tillhandahölls av genomförandepartnerna, särskilt när 
det var känt att projekten hade stött på allvarliga pro ‑
blem. När det gäller en del projekt som hade allvarliga 
problem vid genomförandet vidtog kommissionen 
inte lämpliga åtgärder i tid.
VI
De flesta av de granskade projekten var framgångsrika 
och kommer troligen att bli hållbara om de nödvän ‑
diga åtgärder som planeras genomförs och situatio ‑
nen inte förvärras alltför mycket. En fjärdedel av de 
granskade projekten lyckades inte leverera merparten 
av sina förväntade resultat, främst på grund av såväl 
bristande utformning som otillräcklig övervakning 
från kommissionens sida.
VII
Vi lägger fram ett antal rekommendationer för att 
säkerställa noggrannare projekturval, bättre övervak ‑
ning och bättre utsikter för hållbara projekt.
08
 Inledning
Tillgång till energitjänster 
är en förutsättning för att 
utvecklingsmålen ska nås
01 
År 2004 hade nästan två miljarder 
människor, främst på landsbygden och 
i städernas utkanter i utvecklingslän ‑
derna, inte tillgång till tillräckliga och 
hållbara energitjänster till överkomliga 
priser1. Fluktuerande bränslepriser på 
den internationella marknaden, ökad 
efterfrågan på energi i utvecklingslän ‑
der och tillväxtländer och klimatför ‑
ändringsfrågan är särskilda utmaning ‑
ar när det gäller att öka tillgången till 
energitjänster.02 
Samtidigt som medlemsländerna i Or ‑
ganisationen för ekonomiskt samarbe ‑
te och utveckling (OECD) håller på att 
minska sin utsatthet för stigande ener ‑
gipriser har de flesta utvecklingsländer 
ökat sin utsatthet på grund av sektorns 
oattraktiva investeringsklimat och låga 
processeffektivitet2. Sambandet mel ‑
lan den bristande tillgången till rimligt 
prissatta och hållbara energitjänster 
och svårigheterna att göra verkliga 
framsteg mot att nå merparten av 
utvecklingsmålen har lyfts fram under 
världstoppmötet om hållbar utveck ‑
ling i Johannesburg 2002 och i andra 
internationella utvecklingsdebatter.Bild 1
En talande nattbild av Europa och Afrika.
©  The Visible Earth , NASA.1 KOM(2004) 711 slutlig, 
26.10.2004, om den framtida 
utvecklingen av EU:s energi ‑ 
initiativ och villkoren för in ‑ 
rättandet av en EU‑mekanism 
för energiinvesteringar i 
AVS‑staterna, s. 2.
2 Utvecklingsländerna använder 
i genomsnitt ungefär dubbelt 
så många oljeekvivalenter per 
ekonomisk produktionsenhet 
som OECD‑länderna 
(KOM(2004) 711).
09 Inledning
EU‑mekanismen för 
energiinvesteringar 
i AVS‑staterna inrättades 
för snabb leverans på 
plats
03 
Inom ramen för världstoppmötet om 
hållbar utveckling gick kommissionen 
och EU:s medlemsstater samman och 
skapade EU:s energiinitiativ (EUEI) 
för fattigdomsutrotning och hållbar 
utveckling. Initiativets syfte är att  
bidra till uppnåendet av millennie ‑ 
utvecklingsmålen genom att ge fattiga 
i socioekonomiskt missgynnade områ ‑
den tillgång till tillräckliga och hållbara 
energitjänster till ett överkomligt pris. 
Genom energiinitiativet inleddes en 
dialog med utvecklingsländerna för  
att stödja reformer av energisektorn, 
tekniköverföring och investeringar, 
och för att främja initiativ för att be ‑
gränsa klimatförändringarna.04 
År 2002 och 2003 underströk kommis ‑
sionen behovet av finansiering inom 
energisektorn i utvecklingsländerna3. 
Behovet bekräftades av medlemssta ‑
terna och AVS‑länderna, som föreslog 
inrättandet av en EU‑mekanism för  
energiinvesteringar i AVS‑staterna 
(EF)4. I juni 2005 godkände AVS–EU‑  
ministerrådet efter kommissionens 
förslag5 inrättandet av mekanismen 
på grundval av en uppsättning nyckel ‑
principer (se ruta 1 ).
Nyckelprinciper för EU‑mekanismen för energiinvesteringar i AVS‑staterna
Verksamheten inom EF bör
i) inriktas på de AVS‑länder som redan har god energipolitik eller har visat vilja att utforma en sådan och att 
trygga goda styrelseformer,
ii) främja egenansvar på nationell nivå (och eventuellt på gränsöverskridande nivå) genom att säkerställa 
samstämmighet med relevanta politikområden och en övergripande strategi för fattigdomsminskning,
iii) tillåta flexibilitet när det gäller mekanismerna för samfinansiering med medlemsstater, kreditinstitut, före ‑
tag och offentliga eller privata enheter,
iv) främja innovation i samband med utmaningen att skapa hållbara och överkomliga energitjänster för de 
fattiga.Ruta 13 KOM(2002) 408 slutlig, 
17.7. 20 02, Energisamarbete 
med utvecklingsländerna , och 
KOM(2003) 829 slutlig, 
23.12.2003, Ett år efter 
världstoppmötet om hållbar 
utveckling i Johannesburg: 
genomförande av våra 
åtaganden .
4 Vid konferensen Energi för 
Afrika i Nairobi i november 
2003 och AVS–EU‑minister ‑
rådets möte i Gaborone i maj 
2004. EU‑mekanismen för 
vatteninvesteringar i AVS‑  
staterna lyftes fram som en 
användbar modell, med dess 
huvudsakliga mål att till ‑ 
handahålla säkert dricksvatten 
och grundläggande sanitära 
förhållanden för de fattiga.
5 KOM(2004) 711.
10 Inledning
05 
Huvudsyftet med EF var att ge de 
fattiga på landsbygden och i stadsnära 
områden, framför allt i Afrika söder 
om Sahara, bättre tillgång till moderna 
energitjänster. Ett annat syfte var att 
stödja bättre styrelseformer i energi ‑
sektorn och göra denna sektor attrak ‑
tivare för investerare samt underlätta 
storskaliga investeringar i gränsöver ‑ 
skridande energiinfrastruktur och 
främja förnybara energikällor och 
energieffektivitetsåtgärder.
06 
Totalt anslogs 475 miljoner euro till 
EF för perioden 2006–2013: 220 miljo ‑
ner euro för den första mekanismen 
(EF I), som finansierades inom ramen 
för nionde Europeiska utvecklings ‑
fonden, och 255  miljoner  euro för 
den andra mekanismen (EF II), som 
finansierades inom ramen för tionde 
Europeiska utvecklingsfonden. Nästan 
90 % av detta belopp (415,7 miljo ‑
ner euro) användes för att ge bidrag till 
projekt som valts ut efter inbjudningar 
att lämna projektförslag6. Den åter ‑
stående delen användes för att stödja 
mekanismen för partnerskapsdialog 
inom ramen för EU:s energiinitiativ 
(EUEI‑PDF)7, en gemensam mekanism 
för finansiering av medelstora inves ‑
teringsprojekt8, partnerskapet mellan 
EU och Afrika om infrastruktur9 och 
diverse verksamheter10.
07 
När vi inledde vår revision 2014 hade 
sammanlagt 268,2  miljoner  euro 
anslagits till 142 projekt inom ramen 
för de två första förslagsomgångarna: 
169 miljoner euro till 74 projekt från 
den förslagsomgång som utlystes 
i maj 2006 inom ramen för EF I och 
99,2 miljoner euro till 68 projekt från 
den förslagsomgång som utlystes i no ‑
vember 2009 inom ramen för EF II11.08 
Omkring 85 % av de projekt som valts 
ut i de två första förslagsomgångarna 
är kopplade till förnybar energi, 12 % 
till kombinerade energikällor (förny ‑
bara och fossila) och 3 % till fossila 
energikällor. Utifrån den verksamhet 
som huvudsakligen bedrivs inom varje 
projekt har projekten kategoriserats 
enligt följande: fristående, småskalig 
elproduktion utanför elnätet12 (42 %), 
sammankoppling, överföring och dist ‑
ribution av el (42 %), samhällsstyrning/
kapacitetsuppbyggnad13 (9 %) och 
energi för matlagning och annat (7 %).
09 
Ett belopp på totalt 106 miljoner euro 
beviljades till 50 projekt i Östafrika. 
I denna region har mindre än 20 % av 
befolkningen tillgång till el, vilket gör 
den till den region som har ojämförligt 
sämst tillgång till el i hela Afrika14. Sam ‑
ma sak gäller tillgången till icke‑fast 
bränsle för matlagning, som mindre 
än 10 % av befolkningen i Östafrika 
har tillgång till, jämfört med cirka 20 % 
i Väst ‑ och Centralafrika och mer än 
40 % i södra Afrika15.6 Metoden med att utlysa 
förslagsomgångar är inte något 
som är unikt för EF. För närmare 
upplysningar se GD Internatio ‑
nellt samarbete och utveck ‑
lings webbplats på http://
ec.europa.eu/europeaid/prag/ .
7 EU:s bidrag på 3,5 miljoner euro 
kanaliseras via ett delegerings ‑
avtal till Gesellschaft für 
Internationale Zusammen ‑ 
arbeit (GIZ) som förvaltar 
projektet på omkring 16,5 
miljoner  euro. Andra bidrags ‑ 
givare är Österrike, Frankrike, 
Tyskland, Nederländerna, 
Sverige och Finland. Partner ‑
skapsdialogen syftar till att 
bygga upp institutionell ka ‑ 
pacitet och förbättra klimatet 
för privata investeringar inom 
energisektorn.
8 Ursprungligen planerades 
finansiering på upp till 40 
miljoner euro, men i slut ‑ 
ändan bidrog mekanismen 
med 24,8 miljoner euro till  
sex projekt.
9 Ett anslag på 17 miljoner euro 
som främst ska underlätta en 
gränsöverskridande samman ‑
koppling av nationella nät.
10 Konsulttjänster och tjänster  
för bedömning av förslag, 
övervakning, utvärdering och 
revision av projekt och 
oförutsedda utgifter.
11 De två sista förslagsomgångar ‑
na, som utlystes inom ramen 
för EF II i mars respektive 
oktober 2013, slutfördes 
i december 2014. Bidrag på 
sammanlagt 147,5  miljo ‑
ner euro gavs till 31 projekt.
12 Dvs. en ganska liten elproduk ‑
tionsenhet som levererar el till 
ett distributionsnät som inte är 
kopplat till huvudelnätet.
13 Alla projekt i andra kategorier 
inkluderar delar som rör 
kapacitetsuppbyggnad.
14 Andelen personer som har 
tillgång till el i övriga afrikanska 
regioner varierar mellan 34 % 
och 44 %. För närmare upp ‑ 
lysningar se rapporten om 
energipartnerskapet Afrika–EU 
2011/2012 ( http://www.
euei‑pdf.org/
support‑to‑the‑africa‑eu‑ener ‑
gy‑partnership‑aeep ).
15 Icke‑fast bränsle för matlagning 
är främst gas i behållare eller 
fotogen som substitut för ved 
och träkol.
11
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
10 
Vi har försökt bedöma huruvida kom ‑ 
missionen med framgång använt EF 
för att öka tillgången till förnybar 
energi för de fattiga i Östafrika. Vår 
granskning inriktades på följande tre 
huvudfrågor:
a) Gick de medel som kommissionens 
anslagit ur EF till stöd för förnybar 
energi till noga prioriterade och 
väl utformade projekt?
b) Övervakade kommissionen projek ‑
ten korrekt?
c) Uppnåddes projektmålen?
11 
Revisionen inriktades på projekt för 
förnybar energi16 som finansierades 
inom ramen för de två första för ‑
slagsomgångarna i tolv östafrikanska 
länder17. Den utfördes mellan juni 2014 
och februari 2015 och inbegrep 
följande:
a) En granskning av EU:s policydoku ‑
ment med anknytning till energi ‑ 
sektorn i utvecklingsländerna, 
EUF:s samarbetsstrategi och EF.
b) Intervjuer med tjänstemän vid 
GD Internationellt samarbete och 
utveckling och med företrädare för 
avtalsparter.
c) En granskning av 16 projekt som 
genomfördes i fem länder: Kenya, 
Madagaskar, Moçambique, Tan ‑
zania och Zambia (se bilaga I )18. 
I urvalskriterierna ingick väsentlig ‑
het19 och täckning av all teknik som 
används samt av de olika typerna 
av genomförande ‑ och driftspart ‑
ner20. Syftet med granskningen var 
att bedöma projektens ändamåls ‑ 
enlighet, och projekten betygsat ‑
tes med hjälp av kriterier hämtade 
från kommissionens resultatorien ‑
terade övervakningsmetod (se 
bilaga II ).d) Besök i Madagaskar den 13–23 
oktober 2014 och Zambia och Tan ‑
zania den 3–20 november, där vi 
intervjuade anställda vid EU‑dele ‑
gationen, företrädare för offentliga 
organ i mottagarländerna och 
genomförandepartner, samt på 
plats besökte åtta projekt.16 Solceller, vindkraft, vattenkraft 
och biomassa.
17 Det rör sig om följande 
östafrikanska länder: Burundi, 
Djibouti, Eritrea, Etiopien, 
Kenya, Madagaskar, Malawi, 
Moçambique, Rwanda, 
Tanzania, Uganda och Zambia.
18 När projekt nämns i iakt ‑
tagelserna använder vi det 
projektnummer och den 
kortform som anges i bi ‑ 
lagorna.
19 Bidrag från EF på minst 
0,5 miljoner euro.
20 Icke‑statliga organisationer, 
halvoffentliga organ och 
privata företag.
12
 Iakttagelser
Kommissionen gjorde bra 
prioriteringar i fråga om 
stödet från EF, men en 
fjärdedel av de granskade 
projekten led av allvarliga 
utformningsbrister
12 
Vi undersökte huruvida kommissionen 
hade gjort bra prioriteringar i fråga om 
stödet från EF och huruvida stödet från 
EF hade gått till väl utformade projekt.Urvalsprocessen ledde till 
att stöd gavs till projekt 
som var förenliga med 
prioriteringarna för EF
13 
Systemet med förslagsomgångar inne ‑
bär en transparent och väldokumente ‑
rad urvalsprocess (se ruta 2 ).
Att välja ut projektförslag
I syfte att säkerställa ett brett deltagande, öppenhet och ett efterfrågestyrt tillvägagångssätt offentliggörs 
förslagsinfordran och riktlinjerna för sökande på flera olika platser. Riktlinjerna innehåller praktiska anvisning ‑
ar till sökande samt förslagsinfordrans syften och prioriteringar. Den sökande lämnar in en kort beskrivning av 
de viktigaste delarna av det föreslagna projektet och en fullständig ansökan med en detaljerad beskrivning av 
den föreslagna åtgärden, dess budget och detaljerade uppgifter om den sökande.
Handläggningen av förslagsinfordran övervakas av en utvärderingskommitté21, som ansvarar för utvärdering ‑
en av förslagen utifrån urvals ‑ och tilldelningskriterierna i riktlinjerna för inbjudan.
Både projektbeskrivningen och den fullständiga ansökan bedöms av två personer, i de flesta fall en extern 
konsult och en företrädare för den berörda EU‑delegationen22. Bedömningarna görs med hjälp av ett poäng ‑
system och standardiserade bedömningsskalor med kriterier som i synnerhet omfattar projektens relevans, 
genomförbarhet, ändamålsenlighet, hållbarhet och kostnadseffektivitet.
Om de två bedömarna gör mycket olika bedömningar gör utvärderingskommittén en tredje utvärdering för 
att fastställa den slutliga poängen.
Bidrag beviljas de projekt som fått högst poäng.
21 Vid förslagsinfordringar inom ramen för EF består utvärderingskommittén av företrädare för kommissionen (GD Internationellt samarbete och 
utveckling, GD Miljö, GD Forskning och innovation, GD Energi) och AVS‑sekretariatet.
22 När projektet rör åtgärder i mer än ett land bedöms projektet av en extern konsult och en företrädare för det relevanta regionala direktoratet vid 
GD Internationellt samarbete och utveckling.Ruta 2
13 Iakttagelser
14 
I de två första förslagsomgångarna 
inom ramen för EF lämnades 975 
förslag in. Av dessa valdes 142 projekt 
ut (15 %). Vad beträffar projektens 
relevans säkerställde urvalskriterierna 
att projekten var förenliga med de 
prioriteringar som fastställts för EF och 
de två förslagsomgångarna:
a) Alla tolv östafrikanska länder 
som omfattas av revisionen hade 
upprättat eller höll på att upprätta 
en nationell energipolitik. Stöd 
tillhandahölls även inom ramen för 
EUEI‑PDF (se punkt 6) till elva av 
dessa länder för att stärka deras in ‑
stitutionella kapacitet och förbätt ‑
ra affärsklimatet för investeringar 
i energisektorn (se  bilaga III )23.b) Framför allt prioriterades projekt 
som använde förnybar energi, 
vilka står för 85 % av alla beviljade 
bidrag (se punkt 8).
c) Projekten uppfyller väldefinierade 
behov i fråga om tillgången till 
moderna energitjänster (se ruta 3 ) 
i landsbygdsområden och stads ‑
nära områden, som främst består 
av ekonomiskt svaga eller fattiga 
samhällen.
De viktigaste energibehoven för fattiga befolkningsgrupper
I landsbygdsområden och stadsnära områden utgörs hushållens främsta elbehov i allmänhet av belysning, 
laddning av mobiltelefoner, en radio ‑ eller TV‑apparat, luftcirkulation och, när så är möjligt, ett kylskåp, luft ‑
konditionering eller andra apparater. På lokal nivå är elförsörjningen till vårdenheter vanligtvis det som prio ‑
riteras högst, följt av administrativa resurser, skolor och, vid behov, vattenpumpar. De viktigaste ekonomiska 
verksamheter som tillgången till el har möjliggjort är malning av spannmål, risskalning, sågning, kylning av 
mat och dryck, sömnad och kommunikationscentraler.
Det bränsle som används vid matlagning är i de allra flesta fall fortfarande ved och träkol. Särskilt framtagna 
spisar som gör det möjligt att spara bränsle, och sund skogsbruksförvaltning är ett första steg mot effektiva ‑
re energianvändning och energiproduktion. Moderna energilösningar för matlagning innebär att det finns 
tillgång till billiga och säkra gasbehållare (eller biogasproduktion) i närheten av den plats där de används. 
(Källor : Olika projektdokument och rapporten Poor people’s energy outlook 2013  http://practicalaction.org/
ppeo2013 ‑pr).Ruta 3 Bild 2
Informationsskylt för projektet Up‑scaling access to integrate modern energy services 
for poverty reduction  (uppgradering av tillgången till integrerade moderna energitjäns ‑
ter för att minska fattigdomen) (Matadi, Siha‑distriktet, Tanzania).
Källa:  Europeiska revisionsrätten.23 För åtta länder valdes även 
energi ut som en målsektor  
för samarbetsstrategierna 
i elfte Europeiska utvecklings ‑ 
fonden.
14 Iakttagelser
En fjärdedel av de granskade 
projekten fick finansiering 
trots att man under bedöm ‑
ningsprocessen hade 
identifierat betydande 
brister i utformningen
15 
Vad gäller utformningen av projekt 
användes lämpliga utvärderingskriteri ‑
er för att bedöma
i) funktionsduglighet (med hän ‑
visning till partnernas kapacitet 
och metoden för att genomföra 
projektet),
ii) hållbarhet (socioekonomisk, eko ‑
nomisk, teknisk och miljömässig),
iii) kostnadseffektivitet (förhållandet 
mellan kostnader och förväntade 
resultat),
iv) reproducerbarhet (påvisbara effek ‑
ter som fungerar som en modell 
för framtida reproduktion).
16 
För elva av de granskade projekten 
var de båda bedömarnas poängsätt ‑
ning och analytiska kommentarer 
samstämmiga. Detta var inte fallet 
för de övriga fem projekten, för vilka 
urvalsförfarandet påverkades av in ‑
konsekvenser som inte upptäcktes av 
utvärderingskommittén:
a) I ett fall24 var de höga poäng som 
den externa utvärderaren gav inte 
logiska med tanke på de allvarliga 
brister i utformningen av projektet 
och den stora risk för misslyck ‑
ande som han ansåg föreligga25. 
Eftersom poängen från de två 
bedömarna översteg tröskelvärdet 
valdes projektet ändå ut.b) För de övriga fyra projekten26 var 
det nödvändigt att låta förslagen 
genomgå en tredje utvärdering, 
eftersom de externa bedömar ‑
na pekade på allvarliga brister i 
utformningen av projekten som 
innebar att risken var stor att de 
inte skulle bli framgångsrika (t.ex. 
brist på sakkunskap hos sökande, 
överambitiösa mål, orealistisk 
planering av genomförandet, risk 
för att de primära resurserna skulle 
visa sig ohållbara, låg kostnads ‑ 
effektivitet, överoptimistisk och/
eller tvetydig affärsplan). Trots det 
rekommenderade man vid den 
tredje utvärderingen att bidrag 
skulle beviljas, utan vederbörlig 
hänsyn till de risker som identi ‑
fierats och frånvaron av lämpliga 
åtgärder för att begränsa dessa.
17 
I fyra av dessa fem fall27 var de allvarli ‑
ga bristerna i utformningen av projek ‑
ten huvudorsaken till att projektmålen 
inte nåddes (se punkt 36).
18 
I urvalsprocessen ingick en utvärde ‑
ring av hur lämplig den logiska ramen 
för varje projekt var28. Projektens mål 
uppfyllde SMART‑kriterierna29, men på 
grund av bristen på ordentliga genom ‑
förbarhetsstudier grundades resulta ‑
tindikatorerna för att avgöra om målen 
hade uppnåtts inte alltid på korrekta 
utgångsvärden och välgenomtänkta 
resultatmål.24 Projekt 5 ( Up‑scaling  
(uppgradering)).
25 T.ex. överambitiöst projekt, för 
stor optimism beträffande  
antaganden och affärsplan 
och att det pågående pilot ‑ 
projektet inte hade visat sig 
vara lämpligt.
26 Projekt 2 ( Best Ray ), 6 ( Bio‑ 
energelec ), 13 ( Nice Roll‑out  
(lanseringen av Nice)) och 16 
(Wood and charcoal  (trä och 
träkol)).
27 Projekt 5 ( Up‑scaling  
(uppgradering)), 6 ( Bio‑
energelec ), 13 ( Nice Roll‑out  
(lanseringen av Nice)) och 16 
(Wood and charcoal  (trä och 
träkol)). Se bilaga VI , kolum ‑ 
nen ”Utformning”, projekt 
som fick C eller D i betyg.
28 Detta innefattar förhållandet 
mellan de socioekonomiska 
behov som projektet ska 
tillgodose och dess mål, 
insatser, åtgärder och resultat.
29 Specifika, mätbara, nåbara, 
relevanta och tidsbundna mål.
15 Iakttagelser
19 
Av de 13 projekt som hade slutförts 
eller var nära att slutföras behövde 
man i fem fall göra stora justeringar av 
resultatindikatorerna för att anpassa 
dem till verkligheten på fältet30, opti ‑
mera tekniska alternativ31 eller hantera 
en oförutsedd händelse32 (se bilaga IV ). 
Detta rörde framför allt EF I‑projekten. 
Kommissionen åtgärdade problemet 
i samband med EF II‑projekt. Vid den 
första förslagsomgången för EF II re ‑ 
kommenderades de sökande att göra 
genomförbarhetsstudier innan de läm ‑
nade in en ansökan, vilket blev obligato ‑
riskt vid den andra förslagsomgången.
Kommissionen över ‑
vakade inte alla projekt 
korrekt
20 
Vi undersökte huruvida projektrappor ‑ 
terna gav kommissionen tillräckligt 
med information för att övervaka hur 
projektarbetet fortskred och huruvida 
kommissionen vidtog lämpliga åtgär ‑
der i tid när så behövdes.
Kvaliteten på genom ‑
förandepartnernas  
rapporter var ojämn
21 
I de bidragsavtal som ingåtts med 
genomförandepartner föreskrivs att 
delutbetalningarna av bidraget ska gö ‑
ras efter det att EU‑delegationen har 
godkänt de preliminära och slutliga 
beskrivande och finansiella rapporter ‑
na. Rapporterna ska följa den mall som 
finns i bidragsavtalet: de ska innehålla 
en förteckning över vilken verksamhet 
som genomförts, en förklaring till var ‑
för vissa planerade verksamheter inte 
kunde genomföras, en redogörelse för 
de problem som har funnits och hur 
dessa har hanterats och en bedömning 
av de resultat som har uppnåtts.22 
När det gällde fem av de 16 granskade 
projekten skedde rapporteringen i tid 
och höll den förväntade kvaliteten. 
Samtliga dessa fem projekt genom ‑
fördes av erfarna utvecklingspartner33. 
För de övriga projekten gäller följande:
a) De beskrivande rapporterna sak ‑
nade ofta uppgifter om mellanlig ‑
gande framsteg på väg mot målen.
b) När framstegen inte var tillfreds ‑
ställande innehöll rapporterna 
ofta begränsad information om 
de åtgärder som planerats eller 
vidtagits.
c) Vid betydande förseningar i ge ‑
nomförandet blev ansökningarna 
om utbetalning och tillhörande 
rapporter mindre frekventa, vilket 
gjorde att EU:s delegationer fick 
ännu mindre information.30 För projekt 5 ( Up‑scaling  
(uppgradering)) befanns de 
tillgängliga resurserna vara 
oförenliga med den geo ‑ 
grafiska fördelningen och 
antalet platser som skulle 
utrustas. För projekt 15 
(Boreale ) befanns kostnaden 
för och den tekniska kom ‑ 
plexiteten hos vindkraftverk 
vara oförenlig med den lokala 
kapaciteten, och en by (av 
totalt åtta) hade inte tillräckligt 
stor befolkning för att pro ‑ 
jektet skulle vara hållbart.
31 För projekt 8 ( Sahambano ) 
visade den topografiska 
studien att den tillgängliga 
vattenkraften var 700 kW 
i stället för planerade 460 kW. 
För projekt 7 ( rHYviere ) steg 
den vattenkraft som installe ‑ 
rades på de tre platserna till 
890 kW i stället för planerade 
600 kW.
32 För projekt 6 ( Bioenergelec ) 
förstördes de skogsbruks ‑
resurser som var avsedda för 
en plats (av fem planerade) av 
en cyklon innan elproduk ‑
tionsenheten hann byggas.
33 Projekt 2 ( Best Ray ), 4 ( Biogas ), 
7 (rHYviere ), 9 ( Resouth ) och 
15 ( Boreale ).
16 Iakttagelser
23 
GD Internationellt samarbete och ut ‑ 
veckling anlitade en konsultfirma som 
hjälpte EU‑delegationerna med att 
bedöma genomförandepartnernas 
rapportering, registrera uppgifter om 
framstegen i genomförandet, inrätta 
ett strukturerat verktyg för att överva ‑
ka genomförandet av EF och utarbeta 
rapporter om EF:s övergripande resul ‑
tat. När konsultfirman identifierade 
brister beträffande rapporternas aktu ‑
alitet, kvalitet eller fullständighet infor ‑
merade den genomförandepartnern 
och EU‑delegationen och utfärdade, 
i förekommande fall, rekommendatio ‑
ner för att underlätta genomförandet. 
Konsultfirmans granskning av partner ‑
nas rapporter slutfördes oftast inom 
en till fem månader efter den period 
som rapporten omfattade. På grund 
av att firman fick sitt avtal förlängt så 
sent fanns det emellertid en lucka på 
flera månader då ingen verksamhet 
bedrevs, vilket i vissa fall kraftigt för ‑ 
senade granskningen (se bilaga V ).
24 
Denna standardiserade översyn som 
genomfördes av ett och samma före ‑
tag var i viss utsträckning användbar 
för att harmonisera och förbättra ge ‑
nomförandepartnernas rapportering. 
Konsultfirman hade emellertid ingen 
befogenhet att verkställa rekommen ‑
dationerna och avtalet gav det inte 
resurser att på plats kontrollera den 
information som genomförandepart ‑
nerna tillhandahöll. Denna kontroll 
kunde endast utföras när andra infor ‑
mationskällor var tillgängliga34.25 
I de granskade projektens budget fö ‑
reskrevs att obligatoriska halvtids‑  och 
slututvärderingar skulle genomföras 
och att genomförandepartnern skulle 
anlita externa konsulter till detta. 
Endast hälften av halvtidsutvärdering ‑
arna genomfördes. Av de elva granska ‑
de projekten inom ramen för EF I blev 
fem inte föremål för någon halvtidsut ‑
värdering, trots att de inleddes 2008 
och vid tidpunkten för revisionen var 
ungefär ett år från att slutföras35. Ett 
EF II‑projekt36 pågick under cirka tre år 
och var tänkt att avslutas inom mindre 
än ett år, men hade inte heller varit 
föremål för någon halvtidsutvärdering 
(se bilaga V ).
När det gäller en del projekt 
som hade allvarliga problem 
vid genomförandet vidtog 
kommissionen inte lämpliga 
åtgärder i tid
26 
Bristerna i projektrapporteringen 
betonades i rapporten från februari 
2012 om halvtidsutvärderingen av GD 
Internationellt samarbete och utveck ‑
lings första förslagsomgång37. Kommis ‑
sionen följde inte upp detta genom att 
fastställa vilka åtgärder för att försöka 
lösa problemen som planerades, när 
dessa skulle vidtas och hur ansvaret 
skulle fördelas38.34 Rapporter från besök på plats 
av EU‑delegationens program ‑ 
förvaltare, resultatorienterade 
övervakningsrapporter och 
externa utvärderingar.
35 Halvtidsutvärderingen av 
projekt 6 ( Bioenergelec ) 
genomfördes i mars 2013, dvs. 
fem år efter det att projektet 
hade inletts för en ursprunglig 
genomförandeperiod på tre 
år.
36 Projekt 16 (trä och träkol).
37 Halvtidsutvärdering av den 
första förslagsomgången 
inom EF inom ramen för 
nionde Europeiska utveck ‑ 
lingsfonden.
38 Problemet är inte unikt för 
denna utvärdering. Som 
påtalas i revisionsrättens 
särskilda rapport nr 18/2014 
om EuropeAids system för 
utvärdering och resultat ‑
orienterad övervakning finns 
det brister i uppföljningen av 
utvärderingsresultat (punk ‑ 
terna 56–60).
17 Iakttagelser
27 
Om en genomförandepartner underlå ‑
ter att uppfylla sina rapporteringsskyl ‑
digheter har GD Internationellt sam ‑
arbete och utveckling enligt avtalen 
befogenhet att när som helst begära in 
ytterligare uppgifter, vilka ska lämnas 
inom en månad, samt säga upp avtalet 
och återkräva de belopp som redan 
har utbetalats och inte styrkts. GD In ‑
ternationellt samarbete och utveckling 
har inte utnyttjat dessa befogenheter 
tillfredsställande.
28 
Vid de tre granskade EU‑delegationer ‑
na fanns det inte mycket som tydde på 
att de programansvariga regelbundet 
gjorde projektbesök på plats. Detta 
gällde även när delegationerna var 
medvetna om att det fanns allvarliga 
brister, vilket var fallet med båda de 
misslyckade EF I‑projekten39. De skäl 
som anfördes var bristande resurser 
och att EF‑projekt hade lägre prioritet 
än program inom ramen för EUF:s sam ‑
arbetsstrategier med partnerländer40.
29 
För projekt som sällan besöks av dele ‑
gationspersonal eller som får problem 
kan EU‑delegationernas programför ‑
valtare begära att GD Internationellt 
samarbete och utveckling planerar 
in ett besök där man använder sig 
av resultatorienterad övervakning. 
Tio av de 16 granskade projekten var 
föremål för minst en resultatorien ‑
terad övervakning41 (se bilaga V ). 
Möjligheten användes dock inte i till ‑
räckligt hög utsträckning för projekt 
som hade allvarliga och välkända 
genomförandeproblem:
a) Projekt 5 ( Up‑scaling  (uppgrade ‑
ring)), som inleddes i januari 2008, 
var föremål för endast en resultato ‑
rienterad övervakning, i juni 2013. 
I rapporten framhålls den kaotiska 
situationen, men det var för sent 
att vidta korrigerande åtgärder.b) Projekt 6 (Bioenergelec), som 
inleddes i april 2008, var aldrig 
föremål för någon resultatoriente ‑
rad övervakning trots att genom ‑
förandet försenades kraftigt42 och 
de resultat som hade uppnåtts inte 
var tillfredsställande.
30 
Om kommissionen anser att avta ‑
let inte längre kan verkställas på ett 
effektivt eller lämpligt sätt kan den 
försöka komma överens om en lösning 
med genomförandepartnerna. Om det 
inte går att hitta en sådan lösning får 
kommissionen säga upp avtalet. Kom ‑
missionen valde att inte göra det när 
det i mitten av 2010 stod klart att båda 
de projekt som nämns i punkt 29 inte 
längre kunde genomföras som 
planerat:
a) För projekt 5 ( Up‑scaling  (uppgra ‑
dering)) hade ett alternativ varit att 
kraftigt begränsa den geografiska 
omfattningen och antalet byar 
som skulle utrustas och att omprö ‑
va om programmet för odling av 
purgerbuskar skulle fortsätta43.
b) För projekt 6 ( Bioenergelec ) kunde 
man ha gjort en ny bedömning av 
projektplanen mot bakgrund av de 
dåliga resultaten från ett liknande 
projekt som samma partner ock ‑
så genomförde i Madagaskar44.39 För projekten 5 ( Up‑scaling  
(uppgradering)) och 6 
(Bioenergelec) förlängdes 
tidsfristerna för genom ‑
förande till 78 respektive 81 
månader (se bilaga V ). För 
projekt 6 (Bioenergelec) fanns 
inga dokumenterade besök på 
plats som revisionsrätten 
kunde granska.
40 Bristen på projektbesök på 
plats är inte unikt för EF‑  
projekt. Som anges i GD 
Internationellt samarbete och 
utvecklings årsrapport för 
2014 nådde generaldirek ‑
toratet inte sitt mål att besöka 
minst 80 % av de pågående 
projekten och kontrakten 
(s. 112 och bilaga 10 s. 297–
299). För 2014 var det sam ‑ 
manlagda resultatet 69 %, 
vilket var lägre än 2013 års nivå 
på 72 %. Bristande personal ‑
resurser är ett av de skäl som 
anförs.
41 Tre projekt var föremål för två 
resultatorienterade över ‑ 
vakningar.
42 Den ursprungligen genom ‑
förandeperioden planerades 
till 36 månader men förläng ‑ 
des till 81 månader.
43 Purgerbusken är en växt vars 
oljehaltiga frön används för att 
framställa biodiesel.
44 Detta projekt, som inletts två 
år tidigare, hade inte gett 
något tillfredsställande 
resultat, framför allt p.g.a. att 
de maskiner som användes 
inte var tillförlitliga. Samma 
maskiner användes i projekt 6 
(Bioenergelec).
18 Iakttagelser
31 
EF II‑projekt 6 ( Wood and charcoal  (trä 
och träkol)) genomförs i flera länder 
av ett privat skogsbolag. Projektet 
inleddes i mars 2012 och mindre än 
ett år från dess planerade slutdatum 
(juli 2015) hade man inte gjort några 
framsteg när det gällde den innovativa 
träkolskomponenten45, och den skulle 
sannolikt inte förverkligas. EU‑delega ‑
tionerna i de berörda länderna hade 
inte försökt identifiera orsakerna till att 
projektet hade misslyckats och hade 
inte heller vidtagit några åtgärder med 
anledning av detta. Eftersom den inno ‑
vativa träkolskomponenten var det som 
gjorde projektet berättigat till stöd från 
EF och denna komponent inte tillhan ‑
dahålls, skulle kommissionen kunna 
kräva tillbaka en del av sin finansiering.
De flesta av de granskade 
projekten var framgångs ‑
rika och hade goda 
utsikter att bli hållbara
32 
Vi har undersökt huruvida projekten 
gett planerat resultat och huruvida 
resultaten var hållbara.En fjärdedel av de granskade 
projekten lyckades inte 
leverera merparten av sina 
förväntade resultat
33 
Vid angivandet av genomförande ‑ 
perioder i projektförslagen, och där ‑
efter i bidragsavtalen, underskattades 
i allmänhet den tid som behövdes för 
att genomföra projekten46. Nio av de 
elva granskade EF‑projekten behövde 
förlängas och två av dem behövde mer 
än dubbelt så lång tid som ursprungli ‑
gen planerats (se bilaga IV ).
34 
Av 16 granskade projekt var tolv fram ‑
gångsrika: fem hade överträffat eller 
skulle sannolikt överträffa sina ur ‑
sprungliga mål, två hade uppnått eller 
skulle sannolikt uppnå sina mål, och 
fem skulle sannolikt inte uppnå sina 
mål men resultatet var fortfarande rim ‑
ligt47 (se  bilagorna IV  och  VI, kolum ‑
nen ”Resultat”, projekt som fick A eller 
B i betyg). I  ruta 4  finns två exempel 
på framgångsrika projekt.
Exempel på framgångsrika projekt
Projekt 4 ( Biogas ) – Detta projekt genomfördes i Kenya i syfte att återvinna metangas från rötkammare för 
flytgödsel i småjordbruk med tre till tio mjölkkor. Biogasen används som bränsle vid matlagning i jordbrukar ‑
nas egna hushåll. Det bidrar till att spara ved eller träkol, minskar kraftigt föroreningarna inomhus och förbätt ‑
rar flytgödselns gödningskvalitet. Mikroinstitutioner och offentliga initiativtagare deltog för att säkerställa att 
projektet reproducerades. Inom ramen för projektet installerades 765 rötkammare i fem kenyanska provinser 
(jämfört med målet på 460).
Projekt 14 ( Small‑scale solar  (småskalig solenergi))  – Målet för detta projekt var att göra det möjligt för cir ‑
ka 18 000 personer (eller 4 000 familjer) att få tillgång till hållbar småskalig solenergi i två landsbygdsdistrikt 
i Moçambique. Solenergidrivna lyktor ersätter eldning med ved eller fotogen för att få belysning. Lyktorna till ‑
handahålls mot en liten daglig avgift av småskaliga företag (laddningsstationer) som drivs av lokala företagare 
som fått särskild utbildning inom projektet. Man har byggt 41 laddningsstationer i 25 olika byar och 14 760 
personer (eller 82 % av målet) har fått tillgång till billig och ren energi för belysningsändamål. Hälften av dessa 
företagare är kvinnor. Soldrivna laddningsstationer används också för att ladda mobiltelefoner och andra små 
apparater t.ex. radioapparater eller hårklippningsmaskiner.Ruta 445 Där man skulle använda sig av 
industriugnar i stället för 
hantverksmässig produktion 
med dålig avkastning.
46 Till exempel genomförbar ‑
hetsstudier, bygglovsansökan 
och upphandlingsförfaranden 
(se även punkt 19).
47 Resultaten låg över 75 % av 
målvärdena eller så noterades 
hoppingivande framsteg efter 
det att projektet hade genom ‑ 
förts (t.ex. en successiv ökning 
av antalet internetanslutna 
hushåll).
19 Iakttagelser
35 
Projekten för att elektrifiera landsbyg ‑
den, som bl.a. handlar om att tillhan ‑
dahålla energitjänster till hushåll och 
lokala offentliga byggnader (genom 
anslutning till ett mininät i byar eller 
använda fristående solenergienheter 
i glesbefolkade områden) har haft en 
mycket positiv effekt när det gäller  
att förbättra det dagliga livet på 
landsbygden, även om det tog lång 
tid för de förväntade nya ekonomis ‑
ka verksamheterna att växa fram. De 
extra faciliteter och den extra komfort 
som detta har gett har t.ex. fått viktig 
kvalificerad personal som lärare, läkare 
och domare att godta att arbeta på av ‑
lägsna platser. Detta har gett ringar på 
vattnet och bl.a. lett till bättre offentli ‑
ga tjänster och skapat kompletterande 
arbetstillfällen, vilket är viktigt för att 
minska fattigdomen48.48 T.ex. projekt 2 ( Best Ray ), 
3 (Majaua ), 7 ( rHYviere ), 
10 ( Rural electrification  
(elektrifiering av lands ‑
bygden)) och 12 ( Green  
energy  (grön energi)).Bild 3 och 4
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Utbyggnad av elnätet, bl.a. till Kamilambo‑kliniken, Rural 
electrification infrastructure and small‑scale projects  (infra ‑
struktur för elektrifiering av landsbygden och småskaliga 
projekt) (Mumbwa‑distriktet, Zambia).En lågspänningstransformator kopplas till distributions ‑
nätet i byn Sahasinaka, projektet rHYviere  (provinsen 
Fianarantsoa, Madagaskar).
20 Iakttagelser
36 
Fyra projekt lyckades dock inte uppnå 
merparten av sina förväntade mål. 
Detta berodde både på brister i ut ‑
formningen och på kommissionens 
otillräckliga övervakning under ge ‑
nomförandet (se bilaga VI , kolumnen 
”Resultat”, projekt som fått D i betyg):
a) Efter att ha genomförts i fem års 
tid hade projekt 5 ( Up‑scaling  
(uppgradering)) endast lyckats ge 
elva av de planerade 120 byarna 
tillgång till moderna energitjäns ‑
ter49. En del av den inköpta utrust ‑
ningen förblev outnyttjad och 
hann bli för gammal.
b) Projekt 6 ( Bioenergelec ) handla ‑
de om att använda biomassa för 
att producera elektricitet genom 
att i huvudsak förbränna trä i en 
ångpanna ansluten till en ång ‑
motor som driver en generator. 
Många av de betydande risker 
som hade identifierats i projektets 
urvalsfas förverkligades50. Att en 
cyklon förstörde skogen på en de 
fem utvalda platserna var dock 
en betydande risk som inte hade 
identifierats. Sex år efter det att 
projektet inleddes hade bara en 
enhet färdigställts och denna 
fungerade endast sporadiskt51. 
Det var alldeles för förhastat att 
planera att installera fem enheter 
innan ett pilotprojekt hade gett 
övertygande feedback52.
c) Projekt 13 ( Nice Roll‑out  (lansering ‑
en av Nice)) hade som mål att ut ‑
öka verksamheten vid en befintlig 
soldriven internetcentral i Gambia 
till över 50 platser i Zambia och 
Tanzania. Projektet fick läggas ned 
när genomförandepartnern gick i 
konkurs 2013. Affärsmodellen med 
deltagande av den privata sek ‑
torn ansågs utgöra en betydande 
risk redan vid utvärderingen av 
projektet.d) För projekt 16 ( Wood and charcoal  
(trä och träkol)) var målet hållbar 
produktion av trä och träkol på 
landsbygden. Genomförandepart ‑
nern hade visat större intresse för 
den lönsamma skogsindustrin än 
för den innovativa träkolskom ‑
ponenten, som var orsaken till 
att projektet var berättigat till 
EF‑finansiering.
Nästan alla framgångsrika 
projekt som granskades hade 
goda utsikter att bli hållbara
37 
För ett av de tolv framgångsrika pro ‑
jekt som granskades var hållbarheten 
en källa till oro på grund av den teknis ‑
ka komplexiteten i kombination med 
bristen på lokal kapacitet. Det fanns 
risk för tekniska fel på kort till medel ‑
lång sikt53. Övriga elva projekt skulle 
sannolikt bli hållbara om de planerade 
nödvändiga åtgärderna genomfördes 
som planerat och situationen54 inte 
förvärrades alltför mycket (se bila -
ga VI , kolumnen ”Hållbarhet”, projekt 
som fått B i betyg).49 Exempelvis långdragen 
upphandling, logistik ‑
begränsningar, utnyttjande  
av efterfrågan på grund av 
konkurrensen med andra 
tekniker och ineffektiv odling 
av purgerbuskar. Projektet 
påverkas dessutom av en 
rättstvist mellan partnern och 
en leverantör som inte 
uppfyllde sina åtaganden och 
samtidigt blockerade 
utbetalningen av medel.
50 Projektet missgynnades också 
av en tvist mellan leverantören 
av utrustningen och det 
nationella programkontoret 
för elektrifiering av lands ‑
bygden (också partner i 
projektet).
51 Den brasilianska maskinen är 
snarare en prototyp som 
fortfarande är starkt beroende 
av tillverkaren.
52 Sex enheter planerades i 
förslaget men endast fem 
fanns kvar i bidragsavtalet.
53 Projekt 9 ( Resouth ) får C i betyg 
på grund av vindkraftverks ‑
komponentens komplexitet 
och det ytterst avlägsna läget.
54 Yttre faktorer som direkt eller 
indirekt kan påverka projek ‑ 
ten, såsom socioekonomiska 
förhållanden, säkerhets ‑
situationen, en större ändring 
i sektorspolitiken eller miljö ‑ 
förstöring.
21 Iakttagelser
38 
För de projekt som innefattar en de ‑
centraliserad elproduktionsenhet och 
nätdistribution55 krävs lämplig ledning 
av verksamheten (elproduktion och 
elförsäljning) och regelbundet tekniskt 
underhåll56 för att projekten ska bli 
hållbara. Utbildning gavs inom alla 
projekt för att förbättra den adminis ‑
trativa och tekniska kapaciteten hos 
framtida aktörer. Med tanke på den lo ‑
kala kapaciteten behövs det emellertid 
fortfarande regelbunden utbildning 
efter det att ett projekt har slutförts 
för att säkerställa optimal drift av 
produktionsenheterna57.55 Projekt 1 ( Mwenga ), 
3 (Majaua ), 7 ( rHYviere ), 
8 (Sahambano ), 9 ( Resouth ), 
10 ( Rural electrification  
(elektrifiering av lands ‑
bygden)) och 15 ( Boreale ).
56 Särskild uppmärksamhet 
kommer att behövas i vissa 
fall, t.ex. i fråga om vissa brister 
i kvaliteten på den infra ‑
struktur som uppförts och den 
utrustning som installerats.
57 Väletablerade samarbetspart ‑
ner har ibland på egen bekost ‑ 
nad gett stöd efter det att de ‑ 
ras anställningskontrakt löpt 
ut, t.ex. i projekt 9 ( Resouth ).Bild 5 och 6
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Solcellsenhet på ett skoltak och instruktioner till den, projektet Increase access to Electricity services   
(ökad tillgång till eltjänster) (Kalomo‑distriktet, Zambia).
22 Iakttagelser
39 
Vissa projekt ökade även medvetenhe ‑
ten om miljöproblem (se ett exempel 
i ruta 5 ) och tillhandahöll utbildning 
om hur man startar mikroföretag, 
något som hade blivit möjligt tack vare 
att man hade fått tillgång till el.
40 
Produktionsenheter som levererar 
elektricitet till en enda kund (dvs. 
anslutning till det nationella distri ‑
butionsnätet som vanligen drivs av 
halvoffentliga organ) kan råka ut för 
uteblivna betalningar, vilket kan även ‑
tyra projektets hållbarhet58. Denna risk 
är välkänd och nationella energipo ‑
litiska reformer syftar till att gradvis 
införa bättre praxis och se till att de 
nationella nätoperatörerna får sundare 
ekonomi och i högre grad kan betala 
sina leverantörer59.
Bevarande av den primära energikällan är nyckeln till hållbarhet
Projekt 7 ( rHYviere ) – Projektets mål var att uppföra små vattenkraftsproduktionsenheter i en bergig region 
i Madagaskar. För att få hållbara vattendrag på hög höjd krävs att den naturliga floran och jordbruksverksam ‑
heten i tillrinningsområdet sköts på ett bra sätt så att regnvatten kontinuerligt kan rinna ned i alven. Nödvän ‑
dig utbildning, sensibilisering och ett användbart miljöprogram med deltagande av myndigheterna för att 
bevara de primära energiresurserna (vattendragen) ingick i projektet. Programmet omfattar bidrag till bönder 
som lever i tillrinningsområdet så att de kan bevara floran genom att anpassa sina jordbruksmetoder, framför 
allt för att undvika ytterligare avskogning genom svedjebruk och avverkning för träkolsproduktion. De lång ‑
siktiga ekonomiska resurser som krävs för stöd till lokala bönder gjordes tillgängliga genom en särskild avgift 
(2,5 %) på den vattenkraft som producerats och sålts till staden i dalen.Ruta 558 Projekten 7 ( rHYviere , en av tre 
platser) och 8 ( Sahambano ).
59 I Tanzania och Madagaskar 
stöder t.ex. Världsbanken 
omfattande program för att 
reformera energisektorn.
23
 Slutsatser och 
rekommendationer
41 
Vi drar slutsatsen att kommissionen i 
huvudsak har varit framgångsrik men 
att den hade kunnat utnyttja EF bättre 
för att öka tillgången till förnybar ener ‑
gi för de fattiga i Östafrika.
42 
Kommissionen anslog EF‑stöd till 
noga prioriterade projekt för förnybar 
energi. Korrekta urvalskriterier tilläm ‑
pades i förslagsomgångarna för att 
säkerställa att projekten var förenliga 
med EF‑prioriteringarna. En fjärdedel 
av de granskade projekten beviljades 
dock bidrag trots de allvarliga brister 
i utformningen som hade konstate ‑
rats under urvalsprocessen. Bristen 
på samstämmighet mellan de poäng 
som dessa projekt har fått och de 
analytiska kommentarerna från bedö ‑
marna tyder på att urvalsprocessen 
inte har varit tillräckligt noggrann (se 
punkterna 12–19).
Rekommendation 1  
Vara noggrannare i 
projekturvalet
När kommissionen använder sig av 
inbjudningar att lämna projektförslag 
vid urvalsförfarandet bör den förbättra 
sin bedömning av
i) riskerna med utformningen av 
åtgärderna och de planerade  
riskreducerande åtgärderna,
ii) genomförandepartnerns kapaci ‑
tet i förhållande till planerna för 
genomförande av projektet.43 
Kommissionen övervakade inte alla 
projekt korrekt. Genomförandepart ‑
nernas rapporter höll ojämn kvalitet 
och stödet från den konsult som 
anlitats av GD Internationellt samar ‑
bete och utveckling för att förbättra 
rapporteringen hade en positiv men 
begränsad effekt. När det gäller en del 
projekt som hade allvarliga problem 
vid genomförandet vidtog kommis ‑
sionen inte lämpliga åtgärder i tid.
a) Kommissionen försökte inte se 
till att genomförandepartnerna 
fullgjorde de rapporterings ‑
skyldigheter som de har enligt 
bidragsavtalen.
b) Kommissionen utnyttjade inte i till ‑
räcklig utsträckning möjligheten 
att låta programansvariga i EU:s 
delegationer granska projekten 
genom besök på plats eller att 
bedriva resultatorienterad över ‑
vakning för att komplettera den 
information som tillhandahölls av 
genomförandepartnerna, särskilt 
när det var känt att projekten hade 
stora problem.
c) Trots att kommissionen var med ‑
veten om att vissa av de granskade 
projekten sannolikt inte skulle 
genomföras som planerat försökte 
den inte komma överens om en 
lösning med genomförandepart ‑
nerna eller avsluta projekten (se 
punkterna 20–31).
24 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2  
Förbättra övervakningen 
av projekten
Kommissionen bör vidta följande 
åtgärder:
i) Noggrant övervaka efterlevnaden 
av bestämmelserna i bidragsav ‑
talen vad gäller de finansiella och 
beskrivande rapporternas och 
utvärderingarnas aktualitet och 
kvalitet.
ii) Om dessa bestämmelser inte 
följs bör kommissionen avbryta 
bidragsutbetalningarna och be 
de genomförande partnerna att 
lämna de upplysningar som krävs.
iii) Utöka de programansvarigas be ‑
sök på plats och den resultatorien ‑
terade övervakningen för känsliga 
projekt utifrån en riskbaserad 
strategi.
iv) Sträva efter att komma överens om 
en lösning med genomförande ‑
partnerna när det förefaller sanno ‑
likt att projekten inte kommer att 
genomföras som planerat.
v) Anta en rationell exitstrategi för 
att säga upp avtalet om det inte 
går att hitta någon lösning.44 
De flesta av de granskade projekten 
var framgångsrika och kommer troli ‑
gen att bli hållbara om de nödvändiga 
åtgärderna genomförs och situationen 
inte förvärras alltför mycket. Även om 
det tog lång tid efter det att de aktuel ‑
la byarna hade fått tillgång till el innan  
det växte fram nya ekonomiska verk ‑
samheter på landsbygden blev män ‑ 
niskornas livskvalitet betydligt bättre, 
särskilt genom att de fick tillgång till 
bättre offentliga tjänster. En fjärdedel 
av de granskade projekten lyckades 
inte leverera merparten av sina förvän ‑
tade resultat, både på grund av brister 
i utformningen som inte åtgärdades 
och otillräcklig övervakning från kom ‑
missionens sida (se punkterna 32–40).
Rekommendation 3  
Förbättra projektens 
utsikter att bli hållbara
Efter slutförandet av komplexa projekt, 
särskilt sådana som omfattar investe ‑ 
ringar i infrastruktur bör kommissio ‑ 
nen vidta följande åtgärder:
i) Kräva att genomförandepartnerna 
i sin slutrapport utvärderar be ‑
hovet av fortsatt tekniskt stöd till 
verksamhetsutövarna.
ii) Överväga möjligheten att tillhan ‑
dahålla medel för detta ändamål, 
exempelvis genom en ändring av 
bidragsavtalet.
25 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten Karel PINXTEN  
som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 oktober 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

26
 Bilagor
Granskade projekt
Projekt ‑
nummer 
och  
kortformCris‑nrEF‑nr  
(för ‑
slagsom ‑
gångsnr)FörslagsnrFörslagets poäng ‑
bedömning3 
(%)Åtgärdens namn LandBudget  
(miljoner 
euro)EU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Procent‑  
andel EU‑  
bidrag/  
budgetKort beskrivningBesökt  
(eller 
endast 
undersökt 
i landet)Besökta platser
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk 
på 3 MW i Mwenga)Tanzania 7, 81 3,60 46,1 %Uppförande av ett minivattenkraftverk för att trygga 
elförsörjningen för ett teföretag och 14 byar.jaProjekt i  Mufindi (regionen Iringa),  
möten med lokala myndigheter i  Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3:e U: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)  (projekt för att ge landsbygdsområden 
i Tanzania tillgång till energitjänster)Tanzania 1,50 1,13 75,3 %Installation av solcellsenheter i 8 050 hushåll (och offent -
liga lokaler) i nio byar. El från mikrovattenkraftverk med 
mininät och biogas användes på vissa platser.jaCERC och Mpambanos kooperativ i Oldonyo -
sambu, utbildningscentrumet i  Mkuru,  
projekt i Ngarenyanukis grundskola i 
Olkung’wado, Arushas tekniska högskola 
i Arusha
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 2,49 1,87 75,1 %Renovering av ett minivattenkraftverk (som för närva -
rande är förstört) och inrättandet av ett lokalt elnät för 
att ansluta 5 000 hushåll.nej e.t.
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processors  (uppgradering av de 
mindre biogasanläggningarna för producenter och 
förädlare av jordbruksprodukter)Kenya 1,97 1,22 61,9 %Användning av biogasteknik för matlagningsändamål på 
landsbygden för 330 jordbrukare i fem provinser.nej e.t.
5 
Up-scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy services 
for poverty reduction  (uppgradering av tillgången till 
integrerade moderna energitjänster för att minska 
fattigdomen)Tanzania 3,05 2,29 75,0 %Installation av energitjänstecentraler med flera använd -
ningsområden i  120 byar i  sex regioner. Centralerna 
drivs med dieselmotorer som går på biobränsle (olja från 
purgerbusken).jaProjektplatsen för den multifunktionella 
plattformen i Matadi – Mji Mwema, distrik -
tet Siha – regionen Kilimanjaro, lagerlokal 
i Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3:e U: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9 %Produktion av el från biomassa i sex byar (i fyra regioner) 
och förbättrad förkoksning.(ja)Inga platser besöktes1 men intressenter och 
genomförandepartner intervjuades
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1 %Uppförande av tre vattenkraftverk vid en ”avrinnings -
flod” + mininät för att ansluta åtta byar på landsbygden 
i de östra delarna av landet.ja Två av tre platser: Sahasinaka och Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9 %Uppförandet av ett vattenkraftverk vid en ”avrinnings -
flod” + en utökning av nätet med 20 km för att ansluta 
en stad och två byar.ja En plats: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0 %Elektrifiering av två byar i den södra delen av landet med 
hjälp av två vindturbiner och solcellsenheter.(ja)Inga platser besöktes2 men intressenter 
intervjuades
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
Projects  (infrastruktur för elektrifiering av landsbyg -
den och småskaliga projekt)Zambia 36,51 10,00 27, 4  %Utbyggnad av nätet och installation av ett minivatten -
kraftverk och 2 000 solenergienheter för hemmabruk för 
att förse 27 000 hushåll, 700 skolor och sjukvårdsinrätt -
ningar med elektricitet.ja En av två platser: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services  (ökad tillgång 
till eltjänster)Zambia 33,00 10,00 30,3 %Utbyggnad av nätet för att underlätta tillgången till för -
nybara energikällor i landsbygdsområden och stadsnära 
områden i Zambia (65 000 stödmottagare).jaTre av 24 platser: Kabwe, Kanyamas transfor -
matorstation och KalomoBilaga I
27 Bilagor
Granskade projekt
Projekt ‑
nummer 
och  
kortformCris‑nrEF‑nr  
(för ‑
slagsom ‑
gångsnr)FörslagsnrFörslagets poäng ‑
bedömning3 
(%)Åtgärdens namn LandBudget  
(miljoner 
euro)EU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Procent‑  
andel EU‑  
bidrag/  
budgetKort beskrivningBesökt  
(eller 
endast 
undersökt 
i landet)Besökta platser
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk 
på 3 MW i Mwenga)Tanzania 7, 81 3,60 46,1 %Uppförande av ett minivattenkraftverk för att trygga 
elförsörjningen för ett teföretag och 14 byar.jaProjekt i  Mufindi (regionen Iringa),  
möten med lokala myndigheter i  Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3:e U: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)  (projekt för att ge landsbygdsområden 
i Tanzania tillgång till energitjänster)Tanzania 1,50 1,13 75,3 %Installation av solcellsenheter i 8 050 hushåll (och offent -
liga lokaler) i nio byar. El från mikrovattenkraftverk med 
mininät och biogas användes på vissa platser.jaCERC och Mpambanos kooperativ i Oldonyo -
sambu, utbildningscentrumet i  Mkuru,  
projekt i Ngarenyanukis grundskola i 
Olkung’wado, Arushas tekniska högskola 
i Arusha
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 2,49 1,87 75,1 %Renovering av ett minivattenkraftverk (som för närva -
rande är förstört) och inrättandet av ett lokalt elnät för 
att ansluta 5 000 hushåll.nej e.t.
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processors  (uppgradering av de 
mindre biogasanläggningarna för producenter och 
förädlare av jordbruksprodukter)Kenya 1,97 1,22 61,9 %Användning av biogasteknik för matlagningsändamål på 
landsbygden för 330 jordbrukare i fem provinser.nej e.t.
5 
Up-scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy services 
for poverty reduction  (uppgradering av tillgången till 
integrerade moderna energitjänster för att minska 
fattigdomen)Tanzania 3,05 2,29 75,0 %Installation av energitjänstecentraler med flera använd -
ningsområden i  120 byar i  sex regioner. Centralerna 
drivs med dieselmotorer som går på biobränsle (olja från 
purgerbusken).jaProjektplatsen för den multifunktionella 
plattformen i Matadi – Mji Mwema, distrik -
tet Siha – regionen Kilimanjaro, lagerlokal 
i Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3:e U: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9 %Produktion av el från biomassa i sex byar (i fyra regioner) 
och förbättrad förkoksning.(ja)Inga platser besöktes1 men intressenter och 
genomförandepartner intervjuades
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1 %Uppförande av tre vattenkraftverk vid en ”avrinnings -
flod” + mininät för att ansluta åtta byar på landsbygden 
i de östra delarna av landet.ja Två av tre platser: Sahasinaka och Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9 %Uppförandet av ett vattenkraftverk vid en ”avrinnings -
flod” + en utökning av nätet med 20 km för att ansluta 
en stad och två byar.ja En plats: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0 %Elektrifiering av två byar i den södra delen av landet med 
hjälp av två vindturbiner och solcellsenheter.(ja)Inga platser besöktes2 men intressenter 
intervjuades
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
Projects  (infrastruktur för elektrifiering av landsbyg -
den och småskaliga projekt)Zambia 36,51 10,00 27, 4  %Utbyggnad av nätet och installation av ett minivatten -
kraftverk och 2 000 solenergienheter för hemmabruk för 
att förse 27 000 hushåll, 700 skolor och sjukvårdsinrätt -
ningar med elektricitet.ja En av två platser: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services  (ökad tillgång 
till eltjänster)Zambia 33,00 10,00 30,3 %Utbyggnad av nätet för att underlätta tillgången till för -
nybara energikällor i landsbygdsområden och stadsnära 
områden i Zambia (65 000 stödmottagare).jaTre av 24 platser: Kabwe, Kanyamas transfor -
matorstation och Kalomo
28 Bilagor
Projekt ‑
nummer 
och  
kortformCris‑nrEF‑nr  
(för ‑
slagsom ‑
gångsnr)FörslagsnrFörslagets poäng ‑
bedömning3 
(%)Åtgärdens namn LandBudget  
(miljoner 
euro)EU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Procent‑  
andel EU‑  
bidrag/  
budgetKort beskrivningBesökt  
(eller 
endast 
undersökt 
i landet)Besökta platser
12 
Green energy2011/231-578EF II  
(förslags -
omgång 1)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project  (lokalt 
baserade projekt för grön energi)Kenya 2,32 1,74 75,0 %Installation av solcellsenheter på 56 skolor och 32 sjuk -
vårdsinrättningar på den kenyanska landsbygden.nej e.t.
13 
Nice Roll -out2011/231-937EF II  
(förslags -
omgång 1)183EE: 47  
EUD: 87  
3:e U: 82NICE Roll‑Out  (lanseringen av Nice)Zambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6 %Affärsutveckling via IKT -mekanismer som drivs av 
solcellsenheter (NICE -franchisecenter på 50 platser 
i landsbygdsområden och stadsnära områden i Gambia, 
Tanzania och Zambia).nej e.t.
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II  
(förslags -
omgång 1)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18.000 people to access sustainable small 
scale solar power in Quissanga district, Cabo Delgado  
(projekt som ska ge 18 000 personer tillgång till 
småskalig solenergi i distriktet Quissanga, Cabo 
Delgado)Moçambique 0,79 0,59 75,0 %Ge 4 000 hushåll tillgång till småskalig solenergi i två 
distrikt.nej e.t.
15 
Boreale2011/280-322EF II  
(förslags -
omgång 1)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE ) (bästa energialternativen 
på landsbygden och tillgång till belysning och 
elektricitet)Madagaskar 2,30 1,72 74,8 %Installation av solcellsenheter på tio skolor, vid åtta 
sjukvårdsinrättningar och i 900 hushåll i åtta byar i den 
södra delen av landet.(ja)Inga platser besöktes2 men intressenter 
intervjuades
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II  
(förslags -
omgång 1)542EE: 59  
EUD: 87  
3:e U: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and Tanzania  (hållbar produk -
tion av trä och träkol på landsbygden i Moçambique, 
Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0 %Hållbar biomassa och energieffektivitet genom utbild -
ning av 2 000 hushåll i trädplantering och uppförandet av 
en träkolsproduktionsanläggning.ja 
(Tanzania)Kontor för plantager och gröna resurser i Sao 
Hill (regionen Iringa i Tanzania)Bilaga  I
29 Bilagor
Projekt ‑
nummer 
och  
kortformCris‑nrEF‑nr  
(för ‑
slagsom ‑
gångsnr)FörslagsnrFörslagets poäng ‑
bedömning3 
(%)Åtgärdens namn LandBudget  
(miljoner 
euro)EU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Procent‑  
andel EU‑  
bidrag/  
budgetKort beskrivningBesökt  
(eller 
endast 
undersökt 
i landet)Besökta platser
12 
Green energy2011/231-578EF II  
(förslags -
omgång 1)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project  (lokalt 
baserade projekt för grön energi)Kenya 2,32 1,74 75,0 %Installation av solcellsenheter på 56 skolor och 32 sjuk -
vårdsinrättningar på den kenyanska landsbygden.nej e.t.
13 
Nice Roll -out2011/231-937EF II  
(förslags -
omgång 1)183EE: 47  
EUD: 87  
3:e U: 82NICE Roll‑Out  (lanseringen av Nice)Zambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6 %Affärsutveckling via IKT -mekanismer som drivs av 
solcellsenheter (NICE -franchisecenter på 50 platser 
i landsbygdsområden och stadsnära områden i Gambia, 
Tanzania och Zambia).nej e.t.
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II  
(förslags -
omgång 1)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18.000 people to access sustainable small 
scale solar power in Quissanga district, Cabo Delgado  
(projekt som ska ge 18 000 personer tillgång till 
småskalig solenergi i distriktet Quissanga, Cabo 
Delgado)Moçambique 0,79 0,59 75,0 %Ge 4 000 hushåll tillgång till småskalig solenergi i två 
distrikt.nej e.t.
15 
Boreale2011/280-322EF II  
(förslags -
omgång 1)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE ) (bästa energialternativen 
på landsbygden och tillgång till belysning och 
elektricitet)Madagaskar 2,30 1,72 74,8 %Installation av solcellsenheter på tio skolor, vid åtta 
sjukvårdsinrättningar och i 900 hushåll i åtta byar i den 
södra delen av landet.(ja)Inga platser besöktes2 men intressenter 
intervjuades
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II  
(förslags -
omgång 1)542EE: 59  
EUD: 87  
3:e U: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and Tanzania  (hållbar produk -
tion av trä och träkol på landsbygden i Moçambique, 
Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0 %Hållbar biomassa och energieffektivitet genom utbild -
ning av 2 000 hushåll i trädplantering och uppförandet av 
en träkolsproduktionsanläggning.ja 
(Tanzania)Kontor för plantager och gröna resurser i Sao 
Hill (regionen Iringa i Tanzania)
1  Genomförandet av projektet på den plats som valts ut hade inte kommit tillräckligt långt (endast byggnaden fanns på plats, men ingen utrustning för 
förnybar energi hade installerats ännu). Den enda plats där arbetet hade slutförts låg för långt bort för att passa in i planeringen av vårt uppdrag.
2 Besöktes inte av säkerhetsskäl.
3 Förslaget bedömdes av en extern expert (EE), EU‑delegationen (EUD), och i vissa fall av en tredje utvärderare (3: e U).
30 Bilagor
Betygsättningsmetod
Vid revisionen grundades betygsättningen för utformning, resultat och potentiell hållbarhet på kommissionens 
resultatorienterade övervakningsmetod (ROM). Följande kriterier användes:
Utformning
AProjektets koncept (inbegripet den teknik som valts) är realistiskt och relevant i sammanhanget. Risker och lokala begränsningar har fastställts på 
ett bra sätt och de riskreducerande åtgärder som ska genomföras beskrivs ingående. Tydlig och välstrukturerad logisk ram, SMART -mål (betyget 
påverkas inte om utgångsvärde och målvärde fortfarande måste anpassas efter genomförbarhetsstudien) och lämpliga resultatindikatorer föreslås.
BLämplig insatslogik. Brister/betänkligheter noteras när det gäller det valda konceptet eller den valda tekniken, angivna risker och begränsningar är 
inte uttömmande och/eller de åtgärder som föreslås för att minska dessa är inte helt övertygande. Mål eller indikatorer behöver ändras.
CInsatslogiken uppvisar problem som väsentligt kan påverka det förväntade resultatet, och frågor/problem noteras beträffande de punkter som 
anges ovan.
DInsatslogiken är bristfällig och begränsar kraftigt möjligheterna för projektet att bli framgångsrikt, eller så finns det större frågor/problem som 
kommer att äventyra projektet.
Resultat
AAlla resultat har levererats eller kommer med största sannolikhet att levereras med god kvalitet och bidra till det planerade utfallet. Aktiviteterna 
övervakas regelbundet och genomförs enligt tidsplanen (inga förseningar konstateras, eller endast smärre förseningar som har en logisk förklaring).
BResultatet levereras eller kommer med största sannolikhet att levereras enligt planerna, men det finns utrymme för förbättringar i fråga om kvali -
tet, förväntad omfattning och tidpunkt. Förseningar hindrar dock inte att resultat levereras.
CVissa resultat levereras/kommer inte att levereras i tid, i förväntad omfattning eller med god kvalitet. Korrigerande åtgärder är nödvändiga. Aktivi -
teterna är försenade och avviker till viss del från insatslogiken och planerna.
DDet finns eller kommer med största sannolikhet att finnas stora brister i fråga om resultatets kvalitet och leverans. Stora justeringar krävs för att ga -
rantera att åtminstone de viktigaste resultaten levereras. Aktiviteterna är mycket försenade och avviker till stor del från insatslogiken och planerna. 
En exitstrategi kan behöva utarbetas för att begränsa ytterligare problem.
Hållbarhet
AResultaten kommer att bli hållbara på lång sikt och eventuell reproduktion säkerställs genom en gynnsam ram och/eller tillhörande åtgärder som 
införts inom ramen för projektet eller genom andra insatser.
BResultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt att bli hållbara på lång sikt, om de nödvändiga åtgärderna genomförs som planerat och/eller 
situationen inte förvärras alltför mycket.
CResultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt inte att bli hållbara på medellång eller lång sikt, om de nödvändiga åtgärderna inte förstärks 
eller kompletteras på lämpligt sätt, särskilt om situationen har en tendens att förvärras.
DResultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt inte att bli hållbara på medellång sikt, oavsett vilka åtgärder som vidtas under rådande 
förhållanden.Bilaga II

32 Bilagor
Projekt inom ramen för EUEI‑PDF och målsektorer för elfte Europeiska  
utvecklingsfonden per land
LandEUEI:s mekanism för partnerskapsdialog (PDF)Elfte Europeiska utvecklingsfonden  
(Målsektorer och den beräknade budget som har antagits eller sannolikt kommer att antas vid tidpunkten för revisionen)
Befintlig politik som rör 
energiområdetPDF‑projekt inom energisektorn (beskrivning) Intressenter Datum Målsektor 1Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 2Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 3Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 4Budget  
(miljoner 
euro)Ingen 
målsektorBudget  
(miljoner 
euro)TOTAL 
BUDGET  
(miljoner 
euro)
BurundiJan 2011 (+ plan för elektri -
fiering av landsbygden 1993, 
reviderad 1997)Hjälpa ministeriet för energi och gruvor att ta 
fram en nationell politik för energisektorn samt en 
genomförandestrategi och investeringsplanMinisteriet för energi och 
gruvornovember 2009–
april 2011Hållbar 
landsbygds -
utveckling för 
födoämnen80 Hälsa 87Rättsstatsprin -
cipen och 
instabilitet143 Energi 105 Civilsamhället 17 432
Djibouti 2005Hjälpa ministeriet för energi och naturresurser 
(MERN) att formulera en nationell strategi och 
handlingsplan för elsektorn samt utarbeta ett  
förslag till ellagMinisterier, Electricité de 
Djibouti – tekniska och 
finansiella partner och givarenovember 2012–
juli 2014Vatten, sanitet 
och fast avfall52Livsmedels-  
trygghet35Civilsamhället 
och stöd för 
de nationella 
utanordnarna18 105
Eritrea 1997 – – –Energi – (inte 
bestämt men 
regeringens 
önskan)JordbrukEkonomisk 
styrning0
Etiopien 1994 (reviderad 2012)Hjälpa den etiopiska regeringen att formulera en 
tydlig långsiktig vision för energi från biomassa 
och en strategi och handlingsplan för energi från 
biomassaMinisteriet för vatten, konst -
bevattning och energijuli 2012–  
februari 2014Hållbart 
jordbruk och 
livsmedels-  
trygghet252 Hälsa 200Vägar och 
övergång till 
energi230 Civilsamhället 63 745
Kenya 2004 (reviderad 2014)Utforma en stödinsats som ska genomföras av 
långsiktiga experter som ska tillhandahålla direkt 
rådgivning om regelverket för småskalig produktion 
av förnybar energi på elnätetEnergiministerietjanuari 2013–
mars 2014Livsmedels-  
trygghet och 
motstånds -
kraft mot 
klimatchocker190Hållbar 
infrastruktur 
(transport och 
energi)175Offentliga 
institutioners 
ansvarsskyl -
dighet60 60Stöd för de 
nationella 
utanordnarna10 495
Madagaskar 1974 (blev lag 1998)Uppdatera Madagaskars politik och nationella ener -
gistrategi och utarbeta en strategi för Madagaskars 
energisektorEnergiministerietjuli 2014–  
juli 2015Samhälls -
styrning och 
institutioner143Landsbygds-  
utveckling140Infrastruktur 
(öka tillgången 
till energi för 
ekonomisk 
utveckling)230Nationella ut -
anordnare och 
mekanismen 
för tekniskt 
samarbete5 518
Malawi 2003 (reviderad 2009)Stöd till utvecklingen av en strategi för energi från 
biomassa för att säkerställa en hållbar energi -
försörjning från biomassa och främja tillgången 
till moderna matlagningsbränslen och effektiva 
förbränningstekniker för biomassaEnergiministerietfebruari 2008–
februari 2009Samhällsstyr -
ning 120 Utbildning 110 Jordbruk 250 Civilsamhället 30 510
Moçambique 1998 (reviderad 2009 och 
2011)Stöd för att utforma och genomföra en natio -
nell strategi för biomassa med särskilt fokus på 
leveranskedjan för träkol och där både utbuds- och 
efterfrågesidan tas uppMinisteriet för energi och det 
nationella direktoratet för ny 
och förnybar energijanuari 2011–  
december 2012God samhälls -
styrning och 
utveckling367Landsbygdsut -
veckling (inklu -
sive energi: 50 
miljoner euro)330 697Bilaga  III
33 Bilagor
Projekt inom ramen för EUEI‑PDF och målsektorer för elfte Europeiska  
utvecklingsfonden per land
LandEUEI:s mekanism för partnerskapsdialog (PDF)Elfte Europeiska utvecklingsfonden  
(Målsektorer och den beräknade budget som har antagits eller sannolikt kommer att antas vid tidpunkten för revisionen)
Befintlig politik som rör 
energiområdetPDF‑projekt inom energisektorn (beskrivning) Intressenter Datum Målsektor 1Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 2Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 3Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 4Budget  
(miljoner 
euro)Ingen 
målsektorBudget  
(miljoner 
euro)TOTAL 
BUDGET  
(miljoner 
euro)
BurundiJan 2011 (+ plan för elektri -
fiering av landsbygden 1993, 
reviderad 1997)Hjälpa ministeriet för energi och gruvor att ta 
fram en nationell politik för energisektorn samt en 
genomförandestrategi och investeringsplanMinisteriet för energi och 
gruvornovember 2009–
april 2011Hållbar 
landsbygds -
utveckling för 
födoämnen80 Hälsa 87Rättsstatsprin -
cipen och 
instabilitet143 Energi 105 Civilsamhället 17 432
Djibouti 2005Hjälpa ministeriet för energi och naturresurser 
(MERN) att formulera en nationell strategi och 
handlingsplan för elsektorn samt utarbeta ett  
förslag till ellagMinisterier, Electricité de 
Djibouti – tekniska och 
finansiella partner och givarenovember 2012–
juli 2014Vatten, sanitet 
och fast avfall52Livsmedels-  
trygghet35Civilsamhället 
och stöd för 
de nationella 
utanordnarna18 105
Eritrea 1997 – – –Energi – (inte 
bestämt men 
regeringens 
önskan)JordbrukEkonomisk 
styrning0
Etiopien 1994 (reviderad 2012)Hjälpa den etiopiska regeringen att formulera en 
tydlig långsiktig vision för energi från biomassa 
och en strategi och handlingsplan för energi från 
biomassaMinisteriet för vatten, konst -
bevattning och energijuli 2012–  
februari 2014Hållbart 
jordbruk och 
livsmedels-  
trygghet252 Hälsa 200Vägar och 
övergång till 
energi230 Civilsamhället 63 745
Kenya 2004 (reviderad 2014)Utforma en stödinsats som ska genomföras av 
långsiktiga experter som ska tillhandahålla direkt 
rådgivning om regelverket för småskalig produktion 
av förnybar energi på elnätetEnergiministerietjanuari 2013–
mars 2014Livsmedels-  
trygghet och 
motstånds -
kraft mot 
klimatchocker190Hållbar 
infrastruktur 
(transport och 
energi)175Offentliga 
institutioners 
ansvarsskyl -
dighet60 60Stöd för de 
nationella 
utanordnarna10 495
Madagaskar 1974 (blev lag 1998)Uppdatera Madagaskars politik och nationella ener -
gistrategi och utarbeta en strategi för Madagaskars 
energisektorEnergiministerietjuli 2014–  
juli 2015Samhälls -
styrning och 
institutioner143Landsbygds-  
utveckling140Infrastruktur 
(öka tillgången 
till energi för 
ekonomisk 
utveckling)230Nationella ut -
anordnare och 
mekanismen 
för tekniskt 
samarbete5 518
Malawi 2003 (reviderad 2009)Stöd till utvecklingen av en strategi för energi från 
biomassa för att säkerställa en hållbar energi -
försörjning från biomassa och främja tillgången 
till moderna matlagningsbränslen och effektiva 
förbränningstekniker för biomassaEnergiministerietfebruari 2008–
februari 2009Samhällsstyr -
ning 120 Utbildning 110 Jordbruk 250 Civilsamhället 30 510
Moçambique 1998 (reviderad 2009 och 
2011)Stöd för att utforma och genomföra en natio -
nell strategi för biomassa med särskilt fokus på 
leveranskedjan för träkol och där både utbuds- och 
efterfrågesidan tas uppMinisteriet för energi och det 
nationella direktoratet för ny 
och förnybar energijanuari 2011–  
december 2012God samhälls -
styrning och 
utveckling367Landsbygdsut -
veckling (inklu -
sive energi: 50 
miljoner euro)330 697
34 Bilagor
LandEUEI:s mekanism för partnerskapsdialog (PDF)Elfte Europeiska utvecklingsfonden  
(Målsektorer och den beräknade budget som har antagits eller sannolikt kommer att antas vid tidpunkten för revisionen)
Befintlig politik som rör 
energiområdetPDF‑projekt inom energisektorn (beskrivning) Intressenter Datum Målsektor 1Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 2Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 3Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 4Budget  
(miljoner 
euro)Ingen 
målsektorBudget  
(miljoner 
euro)TOTAL 
BUDGET  
(miljoner 
euro)
Rwanda 2004 (reviderad 2009)Stödja utvecklingen av politik och strategier för 
jordvärmesektorn och stödja den institutionella, 
rättsliga och reglerande ramen för jordvärme med 
särskilt fokus på alternativ som involverar den 
privata sektornEnergiministerietdecember 2013–
januari 2015Hållbart 
jordbruk och 
livsmedels-  
trygghet200 Hållbar energi 200 Ansvarigt styre 40 Civilsamhället 20 460
Tanzania 1992 (reviderad 2003 och 
2014)Hjälpa till att utveckla en nationell strategi för energi 
från biomassa där man identifierar metoder för 
att säkerställa en hållbarare försörjning av energi 
från biomassa, öka produktionen och effektivisera 
användningen, främja tillgång till alternativa energi-  
källor, och säkerställa ett institutionellt klimat som 
möjliggör genomförandeFinansministerietmars 2012–  
april 2014God samhälls -
styrning och 
utveckling291 Energi 180Hållbart 
jordbruk140 Civilsamhället 15 626
Uganda 2002 (reviderad 2007)Utveckla en uppsättning rekommendationer och en 
förteckning över potentiella energiprojekt som ska få 
stöd inom SE4ALL (Hållbar energi för alla)Ministeriet för energi, 
privata bolag, civilsamhället, 
utvecklingspartnermaj 2012–  
juni 2012Transportinfra -
struktur (energi 
kan inkluderas 
efter halvtids -
utvärderingen)230Livsmedels-  
trygghet och 
jordbruk130God samhälls -
styrning168 Civilsamhället 50 578
Zambia 1994 (reviderad 2008)Organisera en rådgivande process för att integrera 
tillgången till energitjänster i den nationella utveck -
lingsplanen och den nationella långsiktiga visionen Ministeriet för energi och 
vattenutvecklingseptember 2005–
augusti 2006Energi 244 Jordbruk 110Samhällsstyr -
ning100Stöd för de 
nationella 
utanordnarna30 484
ÖstafrikaBedömning av kapaciteten för att öka tillgången till 
modern energi i AfrikaÖstafrikanska gemenskapen november 2010–
juli 2011e.t.Bilaga  III
35 Bilagor
LandEUEI:s mekanism för partnerskapsdialog (PDF)Elfte Europeiska utvecklingsfonden  
(Målsektorer och den beräknade budget som har antagits eller sannolikt kommer att antas vid tidpunkten för revisionen)
Befintlig politik som rör 
energiområdetPDF‑projekt inom energisektorn (beskrivning) Intressenter Datum Målsektor 1Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 2Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 3Budget  
(miljoner 
euro)Målsektor 4Budget  
(miljoner 
euro)Ingen 
målsektorBudget  
(miljoner 
euro)TOTAL 
BUDGET  
(miljoner 
euro)
Rwanda 2004 (reviderad 2009)Stödja utvecklingen av politik och strategier för 
jordvärmesektorn och stödja den institutionella, 
rättsliga och reglerande ramen för jordvärme med 
särskilt fokus på alternativ som involverar den 
privata sektornEnergiministerietdecember 2013–
januari 2015Hållbart 
jordbruk och 
livsmedels-  
trygghet200 Hållbar energi 200 Ansvarigt styre 40 Civilsamhället 20 460
Tanzania 1992 (reviderad 2003 och 
2014)Hjälpa till att utveckla en nationell strategi för energi 
från biomassa där man identifierar metoder för 
att säkerställa en hållbarare försörjning av energi 
från biomassa, öka produktionen och effektivisera 
användningen, främja tillgång till alternativa energi-  
källor, och säkerställa ett institutionellt klimat som 
möjliggör genomförandeFinansministerietmars 2012–  
april 2014God samhälls -
styrning och 
utveckling291 Energi 180Hållbart 
jordbruk140 Civilsamhället 15 626
Uganda 2002 (reviderad 2007)Utveckla en uppsättning rekommendationer och en 
förteckning över potentiella energiprojekt som ska få 
stöd inom SE4ALL (Hållbar energi för alla)Ministeriet för energi, 
privata bolag, civilsamhället, 
utvecklingspartnermaj 2012–  
juni 2012Transportinfra -
struktur (energi 
kan inkluderas 
efter halvtids -
utvärderingen)230Livsmedels-  
trygghet och 
jordbruk130God samhälls -
styrning168 Civilsamhället 50 578
Zambia 1994 (reviderad 2008)Organisera en rådgivande process för att integrera 
tillgången till energitjänster i den nationella utveck -
lingsplanen och den nationella långsiktiga visionen Ministeriet för energi och 
vattenutvecklingseptember 2005–
augusti 2006Energi 244 Jordbruk 110Samhällsstyr -
ning100Stöd för de 
nationella 
utanordnarna30 484
ÖstafrikaBedömning av kapaciteten för att öka tillgången till 
modern energi i AfrikaÖstafrikanska gemenskapen november 2010–
juli 2011e.t.
36 Bilagor
De granskade projektens genomförandeperiod, mål och resultat
Projekt‑  
nummer  
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑ 
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Förlängning  
(i månader)% 
för‑
läng ‑
ningFörlängningsmotiveringÄndring av ursprungsmål  – 
(Resultat)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk på 3 MW i Mwenga) Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Ursprungligen: 60 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – (antalet stödmottagare var 14 345 jämfört med 
förväntade 24 700 (58 %) men antalet ökar).
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  (projekt för att 
ge landsbygdsområden i Tanzania tillgång till energitjänster)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 39 mån8 %Förlängningen motiverades med behovet av att 
bättre slutföra viktiga delar av projektet, framför 
allt med inriktning på institutionella aspekter och 
hållbarhetsaspekter.Nej – (antalet stödmottagare var 7 600 jämfört med 
förväntade 8 050 eller 94,4 %). 
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 1.12.2007 30.11.2012Ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 60 mån67 %Sammanlagt begärdes tre förlängningar men den sista 
begäran (där man föreslog att projektet skulle förlängas 
till den 30 november 2013) avslogs av EU -delegationen.Nej – (2014 har EU -delegationen uppskattat an-  
slutningarna till ca 500, omkring tre år kommer att 
behövas för att nå målet på 5 000).
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors  
(uppgradering av de mindre biogasanläggningarna för producenter och 
förädlare av jordbruksprodukter)Kenya 1.1.2008 1.1.2011ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 45 mån25 % För att slutföra de mål som kan nås inom budgeten.Nej – (ursprungligen: uppförande av 350 rötkammare  
 – vid projektets slut: 765 uppfördes).
5 
Up-scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction  
(uppgradering av tillgången till integrerade moderna energitjänster för att 
minska fattigdomen)Tanzania 1.1.2008 30.6.2014Ursprungligen: 60 mån –  
förlängt till 78 mån23 % För att försöka komma i kapp planeringen.Ja – 200 MPESC (energitjänstecentraler med flera 
användningsområden) -> 125  
(bara elva installerade i juni 2013).
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 81 mån 125 %Avtalsproblem med partner (nio månader) förstudie (nio 
månader). Framtagning av DAO (upphandlingsdokument) 
(inte planerad) och förhandling med AGMIN–ADER 
(Myndigheten för elektrifiering av landsbygden) (januari 
2010–december 2011) – All utrustning för decentrali -
serad elektrifiering av landsbygden har inte levererats 
(saknas på tre av fem platser) – avtalsfrågor ADMIN–
ADER (avtal undertecknat den 9 januari 2012)Ja – ursprungligen1: fem platser 80–100 kW 
(400–500 kW), mål i oktober 2014: fyra platser 70 kW 
(280 kW) – budgeten minskades med 100 000 euro – 
(bara en plats utrustad vid tidpunkten för revisionen).
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015ursprungligen: 48 mån –  
förlängt till 84 mån 75 %Rider 1: Den politiska situationen (tolv månader). Rider 
3: cyklonerna i regionen och omstruktureringen av ADER 
(tolv månader). Rider 4–5: Bankens svarstid för ett lån 
till en privat investerare (Tectra) för inköp av en turbin + 
kabelstöld i hamnlokaler (sex + sex månader).Ja – ursprungligen: tre platser: T: 2 x 60, S: 3 x 80, 
A: 3 x 80: 600 kW – mål i oktober 2014: tre platser 
T: 2 x 50, S: 2 x 65, A: 2 x 330: 890 kW – (två platser 
slutförda vid tidpunkten för revisionen).
8 
SahambanoEF I Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière Sahambano Madagaskar 1.3.2008 31.12.2014Ursprungligen: 30 mån –  
förlängt till 82 mån 173 %Inget beslut om anläggningsarbetet på platsen: tolv 
tekniska alternativ, ny projektledare för Zecca -projektet 
2009, politisk instabilitet, dåligt väder, försenat konces -
sionstillstånd, skattebefrielse och tillstånd att använda 
dynamit för att gräva kanalen.Ja – (ursprungligen: 460 kW – mål i oktober 2014: 
700 kW).
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013Ursprungligen: 60 mån  
ingen förlängning0 % e.t. Nej – (ursprungligen: 5 000 stödmottagare -> 5 500).
10 
Rural 
electrificationEF IRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (infrastruktur för 
elektrifiering av landsbygden och småskaliga projekt)Zambia 10.3.2008 31.12.2015Ursprungligen: 70 mån –  
förlängt till 94 mån34 %Genomförbarhetsstudie, nyutlysning av misslyckade 
anbudsinfordringar, försenat mottagande av material/
utrustning och otillräcklig kapacitet hos lokala partner 
och entreprenörer.Nej – (målen kommer inte att ha nåtts  
vid projektets slut men framstegen  
kommer att fortsätta efter detta).Bilaga  IV
37 Bilagor
De granskade projektens genomförandeperiod, mål och resultat
Projekt‑  
nummer  
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑ 
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Förlängning  
(i månader)% 
för‑
läng ‑
ningFörlängningsmotiveringÄndring av ursprungsmål  – 
(Resultat)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk på 3 MW i Mwenga) Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Ursprungligen: 60 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – (antalet stödmottagare var 14 345 jämfört med 
förväntade 24 700 (58 %) men antalet ökar).
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  (projekt för att 
ge landsbygdsområden i Tanzania tillgång till energitjänster)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 39 mån8 %Förlängningen motiverades med behovet av att 
bättre slutföra viktiga delar av projektet, framför 
allt med inriktning på institutionella aspekter och 
hållbarhetsaspekter.Nej – (antalet stödmottagare var 7 600 jämfört med 
förväntade 8 050 eller 94,4 %). 
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 1.12.2007 30.11.2012Ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 60 mån67 %Sammanlagt begärdes tre förlängningar men den sista 
begäran (där man föreslog att projektet skulle förlängas 
till den 30 november 2013) avslogs av EU -delegationen.Nej – (2014 har EU -delegationen uppskattat an-  
slutningarna till ca 500, omkring tre år kommer att 
behövas för att nå målet på 5 000).
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors  
(uppgradering av de mindre biogasanläggningarna för producenter och 
förädlare av jordbruksprodukter)Kenya 1.1.2008 1.1.2011ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 45 mån25 % För att slutföra de mål som kan nås inom budgeten.Nej – (ursprungligen: uppförande av 350 rötkammare  
 – vid projektets slut: 765 uppfördes).
5 
Up-scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction  
(uppgradering av tillgången till integrerade moderna energitjänster för att 
minska fattigdomen)Tanzania 1.1.2008 30.6.2014Ursprungligen: 60 mån –  
förlängt till 78 mån23 % För att försöka komma i kapp planeringen.Ja – 200 MPESC (energitjänstecentraler med flera 
användningsområden) -> 125  
(bara elva installerade i juni 2013).
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015ursprungligen: 36 mån –  
förlängt till 81 mån 125 %Avtalsproblem med partner (nio månader) förstudie (nio 
månader). Framtagning av DAO (upphandlingsdokument) 
(inte planerad) och förhandling med AGMIN–ADER 
(Myndigheten för elektrifiering av landsbygden) (januari 
2010–december 2011) – All utrustning för decentrali -
serad elektrifiering av landsbygden har inte levererats 
(saknas på tre av fem platser) – avtalsfrågor ADMIN–
ADER (avtal undertecknat den 9 januari 2012)Ja – ursprungligen1: fem platser 80–100 kW 
(400–500 kW), mål i oktober 2014: fyra platser 70 kW 
(280 kW) – budgeten minskades med 100 000 euro – 
(bara en plats utrustad vid tidpunkten för revisionen).
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015ursprungligen: 48 mån –  
förlängt till 84 mån 75 %Rider 1: Den politiska situationen (tolv månader). Rider 
3: cyklonerna i regionen och omstruktureringen av ADER 
(tolv månader). Rider 4–5: Bankens svarstid för ett lån 
till en privat investerare (Tectra) för inköp av en turbin + 
kabelstöld i hamnlokaler (sex + sex månader).Ja – ursprungligen: tre platser: T: 2 x 60, S: 3 x 80, 
A: 3 x 80: 600 kW – mål i oktober 2014: tre platser 
T: 2 x 50, S: 2 x 65, A: 2 x 330: 890 kW – (två platser 
slutförda vid tidpunkten för revisionen).
8 
SahambanoEF I Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière Sahambano Madagaskar 1.3.2008 31.12.2014Ursprungligen: 30 mån –  
förlängt till 82 mån 173 %Inget beslut om anläggningsarbetet på platsen: tolv 
tekniska alternativ, ny projektledare för Zecca -projektet 
2009, politisk instabilitet, dåligt väder, försenat konces -
sionstillstånd, skattebefrielse och tillstånd att använda 
dynamit för att gräva kanalen.Ja – (ursprungligen: 460 kW – mål i oktober 2014: 
700 kW).
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013Ursprungligen: 60 mån  
ingen förlängning0 % e.t. Nej – (ursprungligen: 5 000 stödmottagare -> 5 500).
10 
Rural 
electrificationEF IRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (infrastruktur för 
elektrifiering av landsbygden och småskaliga projekt)Zambia 10.3.2008 31.12.2015Ursprungligen: 70 mån –  
förlängt till 94 mån34 %Genomförbarhetsstudie, nyutlysning av misslyckade 
anbudsinfordringar, försenat mottagande av material/
utrustning och otillräcklig kapacitet hos lokala partner 
och entreprenörer.Nej – (målen kommer inte att ha nåtts  
vid projektets slut men framstegen  
kommer att fortsätta efter detta).
 har överstigit eller kommer sannolikt att överstiga de ursprungliga projektmålen   har nått eller kommer sannolikt att nå projektmålen
 kommer sannolikt inte att nå projektmålen men resultatet är fortfarande rimligt   har inte lyckats leverera förväntade resultat
38 Bilagor
Projekt‑  
nummer  
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑ 
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Förlängning  
(i månader)% 
för‑
läng ‑
ningFörlängningsmotiveringÄndring av ursprungsmål  – 
(Resultat)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services  (ökad tillgång till eltjänster) Zambia 11.12.2008 15.12.2015Ursprungligen: 60 mån –  
förlängt till 84 mån40 %Genomförbarhetsstudie, genomförandepartnerna under -
skattade upphandlingsförfarandets längd och komplexi -
tet, otillräcklig kapacitet hos lokala partner.Nej – (de flesta förväntade utfallen kommer troligen 
att ha förverkligats vid den reviderade programperio-  
dens slut).
12 
Green energyEF II  
(förslags-  
omgång 1)Community Based Green Energy Project  (lokalt baserade projekt för grön 
energi)Kenya 1.11.2011 31.10.2015Ursprungligen: 48 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Ja – (ursprungligen 56 skolor och 32 sjukvårdsinrätt -
ningar – år 2014 hade 88 skolor och 42 sjukvårdsin -
rättningar utrustats med solcellspaneler).
13 
Nice Roll -outEF II  
(förslags-  
omgång 1)NICE Roll‑Out  (lanseringen av NICE)Zambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Ursprungligen: 48 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – (endast en av 50 centraler installerades –  
projektet lades ned när partnern gick i konkurs).
14 
Small scale 
solarEF II  
(förslags-  
omgång 1)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in Quis ‑
sanga district, Cabo Delgado  (projekt som ska ge 18 000 personer tillgång till 
småskalig solenergi i distriktet Quissanga, Cabo Delgado)Moçambique 20.7.2011 19.9.2014Ursprungligen: 36mån –  
förlängt till 38 mån6 % Försenad leverans av reservdelar.Nej2 – (stödmottagarna var 14 760 jämfört med 
förväntade 18 000 eller 82 %). 
15 
BorealeEF II  
(förslags-  
omgång 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE ) 
(bästa energialternativen på landsbygden och tillgång till belysning och 
elektricitet)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017Ursprungligen: 48 mån –  
förlängt till 60 mån25 %Socioekonomisk studie tillgänglig ett år efter det att 
projektet inleddes.Ja – vindturbinalternativet struket  
och sju byar ska utrustas i stället för åtta.
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(förslags-  
omgång 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
Tanzania  (hållbar produktion av trä och träkol på landsbygden i Moçambi -
que, Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Ursprungligen: 39 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – men små förhoppningar om att  
träkolskomponenten kommer att förverkligas.Bilaga  IV
39 Bilagor
Projekt‑  
nummer  
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑ 
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Förlängning  
(i månader)% 
för‑
läng ‑
ningFörlängningsmotiveringÄndring av ursprungsmål  – 
(Resultat)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services  (ökad tillgång till eltjänster) Zambia 11.12.2008 15.12.2015Ursprungligen: 60 mån –  
förlängt till 84 mån40 %Genomförbarhetsstudie, genomförandepartnerna under -
skattade upphandlingsförfarandets längd och komplexi -
tet, otillräcklig kapacitet hos lokala partner.Nej – (de flesta förväntade utfallen kommer troligen 
att ha förverkligats vid den reviderade programperio-  
dens slut).
12 
Green energyEF II  
(förslags-  
omgång 1)Community Based Green Energy Project  (lokalt baserade projekt för grön 
energi)Kenya 1.11.2011 31.10.2015Ursprungligen: 48 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Ja – (ursprungligen 56 skolor och 32 sjukvårdsinrätt -
ningar – år 2014 hade 88 skolor och 42 sjukvårdsin -
rättningar utrustats med solcellspaneler).
13 
Nice Roll -outEF II  
(förslags-  
omgång 1)NICE Roll‑Out  (lanseringen av NICE)Zambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Ursprungligen: 48 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – (endast en av 50 centraler installerades –  
projektet lades ned när partnern gick i konkurs).
14 
Small scale 
solarEF II  
(förslags-  
omgång 1)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in Quis ‑
sanga district, Cabo Delgado  (projekt som ska ge 18 000 personer tillgång till 
småskalig solenergi i distriktet Quissanga, Cabo Delgado)Moçambique 20.7.2011 19.9.2014Ursprungligen: 36mån –  
förlängt till 38 mån6 % Försenad leverans av reservdelar.Nej2 – (stödmottagarna var 14 760 jämfört med 
förväntade 18 000 eller 82 %). 
15 
BorealeEF II  
(förslags-  
omgång 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE ) 
(bästa energialternativen på landsbygden och tillgång till belysning och 
elektricitet)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017Ursprungligen: 48 mån –  
förlängt till 60 mån25 %Socioekonomisk studie tillgänglig ett år efter det att 
projektet inleddes.Ja – vindturbinalternativet struket  
och sju byar ska utrustas i stället för åtta.
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(förslags-  
omgång 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
Tanzania  (hållbar produktion av trä och träkol på landsbygden i Moçambi -
que, Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Ursprungligen: 39 mån  
ingen förlängning0 % e.t.Nej – men små förhoppningar om att  
träkolskomponenten kommer att förverkligas.
1 I förslaget planerades sex platser. I bidragsavtalet minskades antalet platser dock till fem.
2 I förslaget planerades 25 000 stödmottagare. I bidragsavtalet minskades dock antalet stödmottagare till 18 000.
 har överstigit eller kommer sannolikt att överstiga de ursprungliga projektmålen   har nått eller kommer sannolikt att nå projektmålen
 kommer sannolikt inte att nå projektmålen men resultatet är fortfarande rimligt   har inte lyckats leverera förväntade resultat
40 Bilagor
Övervakning av de granskade projekten
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Pro ‑
jektets 
längd 
(år)Obligatoriska utvärderingar
Resultat‑  
orienterad 
övervakningDanish Management Group (DMG)
Halvtids‑  
utvärdering Slut‑  
utvärdering  
(planerad)Särskild 
budgetpostAntal  
beskrivande 
rapporter från 
GPAntal DMG‑  
granskningarFörsening vid 
granskning av 
GP‑rapporterSenast 
granskad 
beskrivande 
rapport? 
(rapportår)
1 
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk på 3 MW 
i Mwenga)Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 nej nejja (nämner bara 
slututvärdering)juni 2011  
juni 201312 11 1–16 månader ja (2012)
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  
(projekt för att ge landsbygdsområden i Tanzania tillgång till 
energitjänster)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 mars 2010 augusti 2011ja (endast 2 
500 euro totalt)nej 12 7 0,5–7 månader ja (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 1.12.2007 30.11.2012 5,0 nej februari 2014Budgetbilaga har 
inte mottagitsoktober 2013 5 3 1,3–10 månader nej (2014)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processors  (uppgradering av de mindre 
biogasanläggningarna för producenter och förädlare av 
jordbruksprodukter)Kenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 april 2010 november 2011ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)november 2009 7 7 0–7 månader ja (2011)
5 
Up-scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reduction  (uppgradering av tillgången till integrerade 
moderna energitjänster för att minska fattigdomen)Tanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 nej nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)juni 2013 6 3 4–10 månader nej (2014)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 mars 2013 (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 6 2 6–13 månader nej (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere ‑ Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktober 2011 (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)september 2011  
oktober 20136 3 6–18 månader nej (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 nej (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 3 1 9 månader nej (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februari 2011mars 2013  
(i efterhand 
i slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)september 2011  
oktober 20135 4 3,5–9 månader nej (2012)
10 
Rural 
electrificationEF IRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (in-
frastruktur för elektrifiering av landsbygden och småskaliga 
projekt)Zambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 juli 2013 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)maj 2010 34 1 1,5 månad nej (2013)
11 
Increase 
accessEF IIncreased Access to Electricity Services  (ökad tillgång till 
eltjänster)Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0december 2011,  
januari 2012nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 16 5 1–4 månader nej (2014)Bilaga  V
41 Bilagor
Övervakning av de granskade projekten
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Pro ‑
jektets 
längd 
(år)Obligatoriska utvärderingar
Resultat‑  
orienterad 
övervakningDanish Management Group (DMG)
Halvtids‑  
utvärdering Slut‑  
utvärdering  
(planerad)Särskild 
budgetpostAntal  
beskrivande 
rapporter från 
GPAntal DMG‑  
granskningarFörsening vid 
granskning av 
GP‑rapporterSenast 
granskad 
beskrivande 
rapport? 
(rapportår)
1 
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro Power Plant  (vattenkraftverk på 3 MW 
i Mwenga)Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 nej nejja (nämner bara 
slututvärdering)juni 2011  
juni 201312 11 1–16 månader ja (2012)
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  
(projekt för att ge landsbygdsområden i Tanzania tillgång till 
energitjänster)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 mars 2010 augusti 2011ja (endast 2 
500 euro totalt)nej 12 7 0,5–7 månader ja (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Moçambique 1.12.2007 30.11.2012 5,0 nej februari 2014Budgetbilaga har 
inte mottagitsoktober 2013 5 3 1,3–10 månader nej (2014)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processors  (uppgradering av de mindre 
biogasanläggningarna för producenter och förädlare av 
jordbruksprodukter)Kenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 april 2010 november 2011ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)november 2009 7 7 0–7 månader ja (2011)
5 
Up-scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reduction  (uppgradering av tillgången till integrerade 
moderna energitjänster för att minska fattigdomen)Tanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 nej nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)juni 2013 6 3 4–10 månader nej (2014)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 mars 2013 (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 6 2 6–13 månader nej (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere ‑ Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktober 2011 (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)september 2011  
oktober 20136 3 6–18 månader nej (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 nej (slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 3 1 9 månader nej (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februari 2011mars 2013  
(i efterhand 
i slutet av 2015)ja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)september 2011  
oktober 20135 4 3,5–9 månader nej (2012)
10 
Rural 
electrificationEF IRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (in-
frastruktur för elektrifiering av landsbygden och småskaliga 
projekt)Zambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 juli 2013 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)maj 2010 34 1 1,5 månad nej (2013)
11 
Increase 
accessEF IIncreased Access to Electricity Services  (ökad tillgång till 
eltjänster)Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0december 2011,  
januari 2012nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 16 5 1–4 månader nej (2014)
42 Bilagor
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Pro ‑
jektets 
längd 
(år)Obligatoriska utvärderingar
Resultat‑  
orienterad 
övervakningDanish Management Group (DMG)
Halvtids‑  
utvärdering Slut‑  
utvärdering  
(planerad)Särskild 
budgetpostAntal  
beskrivande 
rapporter från 
GPAntal DMG‑  
granskningarFörsening vid 
granskning av 
GP‑rapporterSenast 
granskad 
beskrivande 
rapport? 
(rapportår)
12 
Green energyEF II  
(förslags -
omgång 1)Community Based Green Energy Project  (lokalt baserade 
projekt för grön energi)Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)december 2013 5 2 4 månader nej (2014)
13 
Nice Roll -outEF II  
(förslags -
omgång 1)NICE Roll‑Out  (lanseringen av Nice)Zambia,  
Tanzania, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 e.t. e.t. nej nej 2 2 1–7 månader ja (2012)
14 
Small scale 
solarEF II  
(förslags -
omgång 1)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo Delgado  (projekt som ska ge 
18 000 personer tillgång till småskalig solenergi i distriktet 
Quissanga, Cabo Delgado)Moçambique 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktober 2013 augusti 2014 ja (MTE) juli 2012 4 3 1,5–2 månader nej (2014)
15 
BorealeEF II  
(förslags -
omgång 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity 
(BOREALE)  (bästa energialternativen på landsbygden och 
tillgång till belysning och elektricitet)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 slutet av 2015 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 3 3 4–5 månader ja (2013)
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(förslags -
omgång 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam ‑
bique, Malawi and Tanzania  (hållbar produktion av trä och 
träkol på landsbygden i Moçambique, Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 nej nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)oktober 2013 5 2 1–4 månader ja (2014)Bilaga  V
43 Bilagor
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn Land Startdatum Slutdatum Pro ‑
jektets 
längd 
(år)Obligatoriska utvärderingar
Resultat‑  
orienterad 
övervakningDanish Management Group (DMG)
Halvtids‑  
utvärdering Slut‑  
utvärdering  
(planerad)Särskild 
budgetpostAntal  
beskrivande 
rapporter från 
GPAntal DMG‑  
granskningarFörsening vid 
granskning av 
GP‑rapporterSenast 
granskad 
beskrivande 
rapport? 
(rapportår)
12 
Green energyEF II  
(förslags -
omgång 1)Community Based Green Energy Project  (lokalt baserade 
projekt för grön energi)Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)december 2013 5 2 4 månader nej (2014)
13 
Nice Roll -outEF II  
(förslags -
omgång 1)NICE Roll‑Out  (lanseringen av Nice)Zambia,  
Tanzania, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 e.t. e.t. nej nej 2 2 1–7 månader ja (2012)
14 
Small scale 
solarEF II  
(förslags -
omgång 1)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo Delgado  (projekt som ska ge 
18 000 personer tillgång till småskalig solenergi i distriktet 
Quissanga, Cabo Delgado)Moçambique 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktober 2013 augusti 2014 ja (MTE) juli 2012 4 3 1,5–2 månader nej (2014)
15 
BorealeEF II  
(förslags -
omgång 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity 
(BOREALE)  (bästa energialternativen på landsbygden och 
tillgång till belysning och elektricitet)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 slutet av 2015 nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)nej 3 3 4–5 månader ja (2013)
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(förslags -
omgång 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam ‑
bique, Malawi and Tanzania  (hållbar produktion av trä och 
träkol på landsbygden i Moçambique, Malawi och Tanzania)Moçambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 nej nejja 
(halvtids-  
utvärdering + 
slututvärdering)oktober 2013 5 2 1–4 månader ja (2014)
44 Bilagor
Betygsättning av de granskade projekten
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn LandEU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Kort beskrivningUt‑
form ‑
ningResul ‑
tatHåll ‑
bar‑  
het
1 
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro Power 
Plant  (vattenkraftverk på 3 
MW i Mwenga)Tanzania 3,60Uppförande av ett minivattenkraft -
verk för att trygga elförsörjningen för 
ett teföretag och 14 byar.A B B
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy 
Services to Tanzanian Rural 
Areas)  (projekt för att 
ge landsbygdsområden 
i Tanzania tillgång till 
energitjänster)Tanzania 1,13Installation av solcellsenheter i 8 050 
hushåll i nio byar.B B B
3 
MajauaEF IElectrificaçao da comunidade 
de MajauaMoçam -
bique1,87Renovering av ett minivattenkraft -
verk (som för närvarande är förstört) 
och uppförandet av ett lokalt elnät för 
att ansluta 5 000 hushåll.A B B
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller 
biogas plants for agricultural 
producers and processors  
(uppgradering av de mindre 
biogasanläggningarna för 
producenter och förädlare 
av jordbruksprodukter)Kenya 1,22Användning av biogasteknik för 
matlagningsändamål på landsbygden 
för 330 jordbrukare i fem provinser.B A B
5 
Up-scalingEF IUp‑scaling access to 
integrated modern energy 
services for poverty reduction  
(uppgradering av tillgången 
till integrerade moderna 
energitjänster för att 
minska fattigdomen)Tanzania 2,29Installation av energitjänstecentraler 
med flera användningsområden i 
120 byar i sex regioner. Centralerna 
drivs med dieselmotorer som går på 
biobränsle (olja från purgerbusken).C D e.t.
6 
BioenergelecEF IBioenergelec (bioénergie 
électricité)Mada -
gaskar1,96Produktion av el från biomassa i sex 
byar (i fyra regioner) och förbättrad 
förkoksning.D D e.t.
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – 
Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de 
l’environnementMada -
gaskar1,73Uppförande av tre vattenkraftverk vid 
en ”avrinningsflod” + mininät för att 
ansluta åtta byar på landsbygden i de 
östra delarna av landet. A B B
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectri ‑
que du Site de Befanaova sur 
la rivière SahambanoMada -
gaskar2,48Uppförandet av ett vattenkraftverk 
vid en ”avrinningsflod” + utökning 
av nätet med 20 km för att ansluta en 
stad och två byar.A B B
9 
ResouthEF IElectrification rurale 
décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Mada -
gaskar0,87Elektrifiering av två byar i den södra 
delen av landet med hjälp av två 
vindturbiner och solcellsenheter.B B C
 Kriteriet har uppfyllts   Allvarliga brister  e.t. Ej tillämpligt
 Smärre brister  Kriteriet har inte uppfylltsBilaga  VI
45 Bilagor Bilaga  VI
Projekt‑  
nummer 
och  
kortformEF‑nr  
(förslags‑  
omgångs ‑
nr)Åtgärdens namn LandEU:s 
bidrag  
(miljoner 
euro)Kort beskrivningUt‑
form ‑
ningResul ‑
tatHåll ‑
bar‑  
het
10 
Rural elec -
trificationEF IRural Electrification Infra ‑
structure and Small‑Scale 
Projects  (infrastruktur för 
elektrifiering av landsbyg -
den och småskaliga projekt)Zambia 10,00Utbyggnad av nätet och installation 
av ett minivattenkraftverk och 2 000 
solenergienheter för hemmabruk 
för att förse 27 000 hushåll, 700 
skolor och sjukvårdsinrättningar med 
elektricitet.B B B
11 
Increase 
accessEF IIncreased Access to Electricity 
Services  (ökad tillgång till 
eltjänster)Zambia 10,00Utbyggnad av nätet för att underlätta 
tillgången till förnybara energikällor 
i landsbygdsområden och stads -
nära områden i Zambia (65 000 
stödmottagare).B B B
12 
Green 
energyEF II  
(förslags -
omgång 1)Community Based Green En ‑
ergy Project  (lokalt baserat 
projekt för grön energi)Kenya 1,74Installation av solcellsenheter på 56 
skolor och 32 sjukvårdsinrättningar på 
den kenyanska landsbygden. B A B
13 
Nice 
Roll- outEF II  
(förslags -
omgång 1)NICE Roll‑Out  (lanseringen 
av Nice)Zambia, 
Tan-
zania, 
Gambia2,50Affärsutveckling via IKT -mekanis -
mer som drivs av solcellsenheter 
(NICE -franchisecentraler på 50 platser 
i landsbygdsområden och stadsnära 
områden i Gambia, Tanzania och 
Zambia).D D e.t.
14 
Small scale 
solarEF II  
förslags -
omgång 1)Enabling 18 000 people 
to access sustainable 
small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo 
Delgado  (projekt som ska 
ge 18 000 personer tillgång 
till småskalig solenergi 
i distriktet Quissanga, Cabo 
Delgado)Moçam -
bique0,59Ge 4 000 hushåll tillgång till småskalig 
solenergi i  två distrikt.B B B
15 
BorealeEF II  
(förslags -
omgång 1)Best Options for Rural 
Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)  
(bästa energialternati -
ven på landsbygden och 
tillgång till belysning och 
elektricitet)Mada -
gaskar1,72Installation av solcellsenheter på tio 
skolor, åtta sjukvårdsinrättningar och 
900 hushåll i åtta byar i den södra 
delen av landet.B B B
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(förslags -
omgång 1)Sustainable Wood and 
Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and 
Tanzania  (hållbar produk -
tion av trä och träkol på 
landsbygden i Moçambique, 
Malawi och Tanzania)Moçam -
bique, 
Tan-
zania, 
(Malawi)2,40Hållbar biomassa och energieffektivi -
tet genom utbildning av 2 000 hushåll 
i trädplantering och uppförande av en 
träkolsproduktionsanläggning.C D e.t.
Teckenförklaring:  Grundat på betygsättningsmetoden i bilaga II  har följande betyg fastställts:
 Kriteriet har uppfyllts   Allvarliga brister  e.t. Ej tillämpligt
 Smärre brister  Kriteriet har inte uppfyllts
46
V
Vid övervakningen av projekten har kommissionen 
använt olika verktyg och förfaranden som stått till 
förfogande  – bl.a. har en permanent övervaknings ‑
struktur inrättats.
Kommissionen har i allmänhet säkrat en noggrann 
uppföljning under de mest kritiska genomförande ‑ 
faserna och i möjligaste mån underlättat lösningar  
och korrigerande åtgärder i enlighet med gällande 
regler och förfaranden. I några specifika fall kunde 
övervakningen på fältet ha förstärkts.
VI
Av de projekt som revisionsrätten har granskat har 
75 % redan gett de förväntade resultaten eller ännu 
mer. Vissa projekt har ännu inte gett merparten av 
sina förväntade resultat, främst på grund av problem 
kopplade till stödmottagarnas kapacitet eller ogynn ‑
samma omständigheter som fått konsekvenser för 
projektens ursprungliga utformning och gjort att 
planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva.
Kommissionen konstaterar att ett visst mått av kapaci ‑
tetsproblem inte kan undvikas, i synnerhet när projek ‑
ten i fråga är innovativa och ambitiösa samtidigt som 
stödmottagarna är fattiga. Under sådana omständig ‑
heter går det inte att förvänta sig perfekta projekt.
VII
Kommissionen välkomnar revisionsrättens rekommen ‑
dationer. En del åtgärder har redan vidtagits för att 
stärka övervakningen och öka projektens hållbarhet. 
I detta sammanhang vill kommissionen betona vikten 
av följande åtgärder, som redan har vidtagits i enlighet 
med revisionsrättens rekommendationer:
— Förbättringar inför senare förslagsomgångar 
inom ramen för EF för att säkra projektens 
hållbarhet.
— Förstärkning av den permanenta övervaknings ‑
funktionen inom EF.Sammanfattning
III
Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport. 
Inrättandet av denna energifacilitet (nedan kallad EF) 
gav kommissionen möjlighet att för första gången på 
allvar ta itu med frågan om tillgång till energi i sam ‑
band med utvecklingssamarbetet, mot bakgrund av 
de enorma behoven (48 miljarder US‑dollar per år) i 
utvecklingsländerna1. Kommissionen har utnyttjat EF 
effektivt, och som framgår av revisionsrättens rapport 
har de flesta av de granskade projekten varit fram ‑
gångsrika och haft goda utsikter att bli hållbara. Detta 
är ett anmärkningsvärt resultat med tanke på de svåra 
omständigheter under vilka utvecklingssamarbetet 
ska bedrivas. Endast en fjärdedel av de granskade pro ‑
jekten har inte gett förväntat resultat. Detta har i viss 
mån berott på ogynnsamma omständigheter som fått 
konsekvenser för projektens ursprungliga utformning 
och gjort att planerade åtgärder för att reducera risker 
blivit ineffektiva. Kommissionen är även medveten om 
att det finns utrymme för vissa förbättringar, särskilt 
vad beträffar övervakningen av projekten på fältet. 
Kommissionen har redan vidtagit vissa åtgärder och 
kommer att göra ytterligare förbättringar i enlighet 
med revisionsrättens rekommendationer.
IV
Kommissionen har konsekvent och noggrant tillämpat 
de regler och förfaranden som gäller för förslagsom ‑
gångarna och beviljat stöd till noga prioriterade projekt.
Det var i själva verket förväntat att risker och brister 
skulle förekomma i förslagen avseende innovativa 
lösningar för hållbara och överkomliga energitjänster 
för de fattiga.
Risker och brister som identifierats i de utvärderade 
förslagen har vederbörligen beaktats av den behöriga 
utvärderingskommittén mot bakgrund av de rele ‑
vanta riskreducerande åtgärder som sökandena i fråga 
föreslagit. Detta har gjorts konsekvent och objektivt 
före tilldelningen av de slutliga poäng som avgör 
rangordningen för varje förslag, med utgångspunkt 
i de kriterier, målsättningar och prioriteringar som 
angetts i riktlinjerna för förslagsomgången.
1  Internationella energiorganets rapport Energy for all: financing 
access for the poor , särskilt utdrag ur World Energy Outlook , 
IEA, 2011.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 47
Kommissionen har valt ut projekt för finansiering 
på grundval av de tydliga utvärderingskriterier som 
angetts i riktlinjerna för förslagsomgången. Här ingår 
relevans, sökandens och partnernas operativa och 
finansiella kapacitet, genomförbarhet, hållbarhet, 
kostnadseffektivitet och beaktande av om lämp ‑
liga åtgärder föreslagits för att reducera eventuella 
risker eller brister som är förknippade med komplexa 
utvecklingsprojekt.
16
När det gäller de fem projekt som revisionsrätten 
nämner har varje bedömares kommentarer och poäng 
beaktats av utvärderingskommittén. Kommittén är, 
till skillnad från enskilda bedömare, den enda instans 
som har fullständig överblick över alla förslag som 
ingetts under en förslagsomgång och varje förslags 
förtjänster i förhållande till de kriterier som angetts 
i riktlinjerna för förslagsomgången. Kommissionen har 
infört erforderliga förfaranden, kontroller och motvik ‑
ter för att säkerställa att varje utvärderingskommitté 
strikt tillämpar utvärderingsreglerna på ett sätt som 
garanterar integritet och konsekvens i hela utvärde ‑
ringsprocessen, trots eventuella brister till följd av 
enskilda experters bedömning.
16 a)
Bedömarna bedömde förslaget på det sätt som 
framgår av deras respektive poäng och kommenta ‑
rer för vart och ett av de utvärderingskriterier som 
angetts i riktlinjerna för förslagsomgången. En del 
brister konstaterades visserligen, men bedömarna 
identifierade också viktiga styrkor, t.ex. stimulering av 
affärsverksamhet, god kännedom om landet, mycket 
gott deltagande av den privata sektorn, potential 
för ekonomisk hållbarhet och gott deltagande av 
lokalsamhället. Poängen från båda bedömarna visar 
att eventuella problem inte ansågs utgöra tillräcklig 
grund för att avvisa förslaget.
På grundval av sin granskning tilldelade utvärde ‑
ringskommittén en slutlig poäng som tog hänsyn till 
respektive förslags styrkor och brister, såsom även 
förklaras i kommissionens svar på punkt 16.— Nyheterna i anslutning till det nya programmet 
för energisamarbete, framför allt initiativet för 
finansiering av elektrifiering (Electrification 
Financing Initiative – ElectriFI). Initiativet har ut ‑
arbetats tillsammans med industrin och utveck ‑
lingsfinansiärer och syftar till att göra EU:s stöd 
för tillgång till hållbar energi för de fattiga mer 
genomförbart och hållbart och att öka utnytt ‑
jandet av stödet.
Inledning
04
Sedan 2011 har EU:s energipolitik på utvecklingsom ‑
rådet vägletts av riktlinjerna i agendan för förändring, 
där energi pekas ut som en central drivkraft för hållbar 
tillväxt för alla.
05
Genom inrättandet av EF kunde kommissionen för 
första gången ta itu med frågan om tillgång till energi 
i samband med utvecklingssamarbetet, mot bak ‑
grund av de enorma behoven i utvecklingsländerna 
(48 miljarder US‑dollar per år, enligt Internationella 
energiorganet).
Iakttagelser
Kommissionen har grundligt granskat förtjänsterna 
och bristerna hos varje projektförslag som ingetts 
inom ramen för EF och prioriterat stöd till de allra 
bästa, som med stor marginal uppnått de allmänna 
kvalitetskrav som angetts i riktlinjerna för varje 
förslagsomgång.
Det finns alltid vissa risker och brister, men för att de 
allmänna målen för varje förslagsomgång ska kunna 
nås måste kommissionen överväga stöd till innovativa 
och ambitiösa projekt som väljs ut i enlighet med 
gällande regler och förfaranden.
Kommissionens svar 48
22 a)
När problem med rapporternas kvalitet har konsta ‑
terats har kommissionen vidtagit åtgärder för att ta 
itu med dem. Stödmottagarna har t.ex. fått mallar för 
preliminära och slutliga beskrivande rapporter och för 
finansiella rapporter. Stödmottagarnas förmågan att 
avge rapporter av god kvalitet varierar definitivt, och 
inför EF II har därför förbättrade mallar för beskrivande 
och finansiella rapporter bifogats bidragsavtalet.
22 b)
Se kommissionens svar på punkt 22 a.
22 c)
Se kommissionens svar på punkt 22 a.
23
Kommissionen har i vederbörlig ordning förlängt avta ‑
let med konsultfirman om tillhandahållande av lämp ‑
liga övervakningstjänster för de pågående EF‑projek ‑
ten och för de projekt som valts ut i samband med de 
två senaste förslagsomgångarna inom EF II avseende 
elektrifiering av landsbygden och instabilitet.
24
En standardiserad översyn genomförd av ett och 
samma företag har i viss utsträckning varit användbar 
för att harmonisera och förbättra genomförande ‑  
partnernas rapportering, och avtalet med konsult ‑ 
firman kan ge resurser att på plats kontrollera den 
information som lämnats i deras rapporter. Kommis ‑
sionen har därför vidtagit nödvändiga åtgärder och 
förlängt avtalet med konsultfirman på ett sätt som 
vid behov möjliggör övervakningstjänster genom 
uppdrag på plats.
Befogenheten att verkställa rekommendationer 
gentemot EF‑stödmottagare ligger dock, i enlighet 
med bestämmelserna i respektive bidragsavtal, kvar 
hos EU:s delegationer och kan inte delegeras till 
konsultfirman.16 b)
Såsom förklaras ovan är utvärderingskommittén, till 
skillnad från enskilda bedömare, den enda instans 
som har fullständig överblick över alla förslag som 
ingetts under en förslagsomgång och över varje 
förslags förtjänster i förhållande till de kriterier som 
angetts i riktlinjerna för förslagsomgången.
När det gäller de fyra projekt som revisionsrätten 
nämner konstaterade den ansvariga utvärderingskom ‑
mittén vid den tredje och slutliga utvärderingen att 
åtgärderna för att reducera de risker och brister som 
identifierats var godtagbara.
17
De projekt som revisionsrätten nämner nådde inte 
upp till målen, främst på grund av ogynnsamma 
yttre faktorer som inte kunde kontrolleras (t.ex. 
marknadsförhållanden, teknisk utveckling, naturliga 
förhållandena).
18
I detta avseende framhåller kommissionen vikten av 
de förbättringar som gjorts inför senare förslagsom ‑
gångar inom ramen för EF II, där det krävs att förslaget 
ska åtföljas av en genomförbarhetsstudie.
Vid övervakningen av projekten har kommissionen 
använt olika verktyg och förfaranden som stått till 
förfogande  – bl.a. har en permanent övervaknings ‑
struktur inrättats. I några specifika fall kunde övervak ‑
ningen på fältet ha förstärkts.
Kvaliteten på genomförandepartnernas rapporter var 
ojämn, eftersom den var beroende av stödmottagar ‑
nas skiftande rapporteringsförmåga.
Kommissionens svar 49
28
De regelbundna besöken på plats görs alltid när det är 
möjligt och är väsentliga för övervakning och upp ‑
följning av ett projekt. Delegationerna kan övervaka 
projekt på en rad olika sätt, t.ex. genom fjärröver ‑
vakning på grundval av rapporter, telekonferenser, 
skrivbordsundersökningar, kontakter med stödmotta ‑
gare osv. Regelbundenheten i besöken på plats beror 
bl.a. på arbetsbelastningen, platsen för projektet och 
tillgängligheten, säkerhetsfrågor och tillgängliga 
resurser. Hur varje projekt lämpligast övervakas eller 
följs upp och om/hur tjänstemän vid en viss EU‑dele ‑
gation regelbundet ska besöka ett EF‑projekt eller inte 
kan bara avgöras av den ansvariga delegationschefen. 
Han eller hon har fullständig överblick över delega ‑
tionens alla uppgifter och vilken prioritet en enskild 
uppgift ska ges, med hänsyn till personalläget och de 
olika begränsningarna.
29
Resultatorienterad övervakning är bara ett av de verk ‑
tyg som kan användas för att övervaka ett projekt, 
och kommissionen har använt det på lämpligt sätt 
vid sidan av alla andra övervakningsverktyg, t.ex. den 
permanenta övervakningsfunktionen inom EF inom 
ramen för tjänsteavtalet med konsultfirman.
29 a)
Det projekt som revisionsrätten nämner var visserli ‑
gen föremål för resultatorienterad övervakning endast 
2013, men tack vare regelbundna kontakter och kor ‑
respondens var EU:s delegation i Tanzania hela tiden 
medveten om läget för projektet och vidtog åtgärder 
för att komma till rätta med situationen. Utöver de 
preliminära rapporter som krävdes enligt avtalet 
utarbetades exempelvis varje halvår interna övervak ‑
ningsrapporter av projektets genomförandepartner, 
i enlighet med den praxis som delegationen införde 
2012 för att förstärka övervakningen. Delegationen 
stod i regelbunden kontakt med projektet och gav 
stöd för att underlätta lösningar.25
För en del projekt gjordes ingen halvtidsutvärdering 
eftersom den verksamhet som genomförts inte var 
tillräcklig.
Kommissionen har utnyttjat alla tillgängliga instru ‑
ment för att stödja projektgenomförandet och har 
vidtagit lämpliga åtgärder inom de gränser som an ‑ 
ges i avtalsbestämmelserna.
Radikala förändringar av projektverksamheten är i 
själva verket inte möjliga enligt avtalsbestämmel ‑
serna, som bl.a. föreskriver att ändringar inte får syfta 
eller leda till att avtalet ändras på så sätt att beslutet 
om beviljande av bidrag ifrågasätts och inte får leda 
till att sökande behandlas olika.
26
Rekommendationerna om att förbättra kvaliteten på 
projektrapporteringen togs i beaktande vid utform ‑
ningen av de senare förslagsomgångarna inom EF II.
27
Kommissionen (liksom övervakningsexperterna inom 
ramen för deras avtal) har vid flera tillfällen begärt 
ytterligare uppgifter eller klargöranden, och när 
sådana har uteblivit har utbetalningarna avbrutits 
i enlighet med avtalsbestämmelserna.
Vad beträffar möjligheten att säga upp ett avtal är 
detta en drastisk åtgärd som kan leda till att bety ‑
dande investeringar/insatser som redan gjorts går för ‑
lorade. Denna möjlighet övervägs först när alla andra 
tänkbara alternativ har misslyckats, med beaktande 
av de slutliga stödmottagarnas intresse och principen 
om sund ekonomisk förvaltning.
Kommissionens svar 50
36
Fyra projekt som granskats av revisionsrätten lycka ‑
des inte uppnå merparten av sina förväntade mål på 
grund av kapacitetsproblem hos stödmottagarna och 
ogynnsamma förhållanden som fick konsekvenser för 
projektens ursprungliga utformning och gjorde att de 
riskreducerande åtgärderna blev ineffektiva.
Kommissionen konstaterar att ett visst mått av kapaci ‑
tetsproblem inte kan undvikas, i synnerhet när projek ‑
ten i fråga är innovativa och ambitiösa samtidigt som 
stödmottagarna är fattiga. Under sådana omständig ‑
heter går det inte att förvänta sig fulländade projekt.
36 c)
Utvärderingen av projektet följde det tillämpliga förfa ‑
randet, enligt vilket deltagande av den privata sektorn 
betraktades som en styrka för projektens hållbarhet.29 b)
Projektet föreslogs aldrig för resultatorienterad över ‑
vakning under 2010 och 2011, eftersom de framsteg 
som gjorts vid den tiden inte var tillräckliga. Projektet 
föreslogs inledningsvis för resultatorienterad över ‑
vakning 2012, men man beslutade att stryka det från 
listan eftersom tillräckliga insatser ännu inte gjorts på 
fältet. En halvtidsöversyn hade dessutom redan plane ‑
rats till början av 2012, sedan genomförandeperioden 
förlängs med 24 månader.
30
Såsom förklaras i punkt 27 övervägs möjligheten att 
säga upp avtalet först när alla andra tänkbara alterna ‑
tiv har misslyckats. De avdelningar som ansvarade för 
att övervaka genomförandet av de två projekt som 
revisionsrätten nämner hade ännu inte slagit fast att 
så var fallet och att det inte längre fanns någon annan 
möjlighet att genomföra projekten.
30 a)
Den delegation som ansvarade för projektet beslu ‑
tade, efter att ha övervägt möjliga korrigerande 
åtgärder, att en begränsning av projektets geografiska 
omfattning inte hade varit det bästa alternativet.
31
Delegation i Moçambique var hela tiden medveten 
om projektets svårigheter. Innovativa projekt på områ ‑
den som är relativt nya för det lokala sammanhanget 
möter ofta svårigheter i inledningsskedet. Med tiden 
blev det dock allt tydligare att programmålen inte 
skulle kunna nås, och delegationen gjorde då många 
försök att hitta lämpliga lösningar. Ett antal förslag till 
lösningar på projektets svårigheter diskuterades, men 
ingen av de föreslagna lösningarna bedömdes som 
realistisk, och projektet måste avslutas. Delegationen 
gjorde i april 2015 ett besök på plats (avseende både 
verksamhet, finansiering och avtal), och man beslu ‑
tade därefter att avsluta projektet.
Av de projekt som revisionsrätten har granskat har 
75 % redan gett de förväntade resultaten eller ännu 
mer.
Kommissionens svar 51
Risker och brister som identifierats i de utvärderade 
förslagen har vederbörligen beaktats av den behöriga 
utvärderingskommittén, även mot bakgrund av de 
relevanta riskreducerande åtgärder som sökandena 
i fråga föreslagit. Detta har gjorts på ett konsekvent 
och objektivt sätt före tilldelningen av de slutliga 
poäng som avgör rangordningen för varje förslag, 
med utgångspunkt i de kriterier, målsättningar 
och prioriteringar som angetts i riktlinjerna för 
förslagsomgången.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
har vidtagit lämpliga åtgärder:
i) I enlighet med mallarna i Prag 2014 spelar bedöm ‑ 
ningen av åtgärdens utformning en central roll 
vid utvärderingen av förslag. Av 50 möjliga punk ‑
ter i projektbeskrivningen avser 10 åtgärdens ut ‑
formning. Betydande brister i utformningen kom ‑
mer därför i de flesta fall att leda till att förslaget 
avvisas redan i projektbeskrivningsskedet.
ii) Sökandenas kapacitet att genomföra åtgärden 
utvärderas i samband med den fullständiga an ‑
sökan. Bedömningen av den operativa kapaci ‑
teten har nyligen utvidgats till att även omfatta 
medsökande och anknutna enheter. Med tanke 
på betydelsen av denna aspekt har kommissionen 
infört en lägsta tröskel i Prag 2014. För att kunna 
komma i fråga för bidrag måste sökande komma 
upp i minst 12 av 20 poäng för kapacitet.
43
Vid övervakningen av projekten har kommissionen 
använt olika verktyg och förfaranden som stått till 
förfogande  – bl.a. har en permanent övervaknings ‑
struktur inrättats.
Kommissionen har i allmänhet säkrat en noggrann 
uppföljning under de mest kritiska genomförande ‑ 
faserna och i möjligaste mån underlättat lösningar  
och korrigerande åtgärder i enlighet med gällande 
regler och förfaranden. I några specifika fall kunde 
övervakningen på fältet ha förstärkts.Slutsatser och rekommendationer
41
Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport. 
Inrättandet av EF gav kommissionen möjlighet att för 
första gången på allvar ta itu med frågan om tillgång 
till energi i samband med utvecklingssamarbetet, 
mot bakgrund av de enorma behoven (48 miljarder 
US‑dollar per år) i utvecklingsländerna2. Kommis ‑
sionen har utnyttjat EF effektivt, och som framgår av 
revisionsrättens rapport har de flesta av de granskade 
projekten varit framgångsrika och haft goda utsikter 
att bli hållbara. Detta är ett anmärkningsvärt resul ‑
tat med tanke på de svåra omständigheter under 
vilka utvecklingssamarbetet ska bedrivas. Endast en 
fjärdedel av de granskade projekten har inte gett 
förväntat resultat. Detta har i viss mån berott på 
ogynnsamma omständigheter som fått konsekvenser 
för projektens ursprungliga utformning och gjort att 
planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva. 
Kommissionen är även medveten om att det finns 
utrymme för vissa förbättringar, särskilt vad beträffar 
övervakningen av projekten på fältet. Kommissionen 
har redan vidtagit vissa åtgärder och kommer att göra 
ytterligare förbättringar i enlighet med revisionsrät ‑
tens rekommendationer.
42
Kommissionen har konsekvent och noggrant tillämpat 
de regler och förfaranden som gäller för förslags ‑
omgångarna och beviljat stöd till noga prioriterade 
projekt.
Utvärderingskommittén har varit medveten om ris ‑
kerna och bristerna i anslutning till varje förslag. Det 
var i själva verket förväntat att risker och brister skulle 
förekomma i samband med EF, som bl.a. syftade till att 
främja innovation mot bakgrund av utmaningarna när 
det gäller att tillhandahålla hållbara och överkomliga 
energitjänster för de fattiga.
2  Internationella energiorganets rapport Energy for all: financing 
access for the poor , särskilt utdrag ur World Energy Outlook , 
IEA, 2011.
Kommissionens svar 52
44
Endast en fjärdedel av de granskade projekten har inte 
gett förväntat resultat, främst på grund av problem 
kopplade till stödmottagarnas kapacitet eller ogynn ‑
samma omständigheter som fått konsekvenser för 
projektens ursprungliga utformning och gjort att 
planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation.
En bedömning av det eventuella behovet av fortsatt 
tekniskt stöd skulle vara till hjälp för att identifiera 
eventuella stödbehov när EF‑finansieringen upphört. 
Den ursprungliga bidragstilldelningen kommer inte 
att kunna ökas inom ramen för det gällande EF‑pro ‑
grammet. Kommissionen kommer dock att undersöka 
hur detta kan hanteras, så att värdet av den investe ‑
ring som gjorts kan befästas. Kommissionen kommer 
dessutom att undersöka hur rekommendationen ska 
tillämpas inom nya och innovativa program, t.ex. ini ‑
tiativet för finansiering av elektrifiering (Electrification 
Financing Initiative  – ElectriFI).43 a)
Kommissionen åtgärdade bristerna i rapporteringen 
för varje avtal för sig och införde dessutom förbätt ‑
rade mallar för preliminära och slutliga beskrivande 
rapporter och för finansiella rapporter.
43 b)
Kommissionen har säkrat en noggrann uppföljning 
med besök på plats och genom projektövervakning 
på en rad olika sätt, t.ex. fjärrövervakning på grundval 
av rapporter, telekonferenser, skrivbordsundersök ‑
ningar osv. Regelbundenheten i besöken på plats 
beror på arbetsbelastningen, platsen för projektet 
och tillgängligheten, säkerhetsfrågor och tillgängliga 
resurser. Beslutet att regelbundet besöka ett EF‑pro ‑
jekt eller inte kan bara fattas av den ansvariga dele ‑
gationschefen. Han eller hon har fullständig överblick 
över alla delegationens uppgifter och vilken prioritet 
en enskild uppgift ska ges, med hänsyn till personal ‑ 
situationen och de olika begränsningarna.
Vad beträffar resultatorienterad övervakning är det 
bara ett av de verktyg som kan användas för att över ‑
vaka ett projekt. För de projekt som inte varit föremål 
för resultatorienterad övervakning har andra övervak ‑
ningsmetoder använts.
43 c)
Kommissionen har alltid försökt stödja ett framgångs ‑
rikt projektgenomförande och har försökt att (tillsam ‑ 
mans med bidragsmottagarna) hitta lösningar på 
eventuella problem. Uppsägning av bidragsavtalet har 
därför betraktats som det sista alternativet, för att inte 
äventyra investeringar/insatser och vinster för slutliga 
stödmottagare inom EF.
Rekommendation 2 – kommissionens 
gemensamma svar på punkterna i)–v)
Kommissionen godtar rekommendationen. Det finns 
utrymme för förbättring i form av förstärkt projekt ‑ 
övervakning. Kommissionen har redan tagit itu med 
detta på ett konsekvent sätt, och ytterligare åtgärder 
kommer att övervägas för att delegationerna ska 
kunna stärka projektövervakningen, även med tanke 
på deras begränsningar i fråga om ekonomisk resurser 
och personal.
HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
År 2004 hade närmare två miljarder människor i 
utvecklingsländerna inte tillgång till tillräckliga och  
hållbara energitjänster till överkomliga priser, vilket  
är en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås. 
EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS -staterna 
inrättades i juni 2005 med syftet att främja fattigas tillgång till 
moderna energitjänster på landsbygden och i städernas 
utkanter, med starkt fokus på Afrika söder om Sahara och 
förnybar energi. I vår rapport konstaterar vi att kommissionen 
i huvudsak har varit framgångsrik men kunde ha använt 
EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS -staterna bättre 
för att öka tillgången till förnybar energi för de fattiga 
i Östafrika. Vi lägger fram ett antal rekommendationer för att 
säkerställa noggrannare projekturval, bättre övervakning och 
bättre utsikter för hållbara projekt.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN