Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Strategi för en hållbar utveckling - Signaler till Barcelona"

(2002/C 94/08)

Den 29 november 2001 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artiklarna 11.4, 19.1 och 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Strategi för en hållbar utveckling".

Underkommittén "Ett hållbart Europa", som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i detta ärende, antog sitt yttrande den 8 februari 2002. Föredragande var Miguel Angel Cabra de Luna.

Vid sin 388:e plenarsession den 20-21 februari 2002 (sammanträdet den 21 februari 2002) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 95 röster för, 11 emot och 21 nedlagda röster.

1. Sammanfattning

1.1. Europeiska rådets toppmöte i Barcelona kommer att få en avgörande betydelse för Europas utveckling mot att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, präglad av hållbar utveckling(1). Detta ambitiösa mål som fastställdes vid toppmötet i Lissabon år 2000 skulle uppnås inom 10 år. Toppmötet i Barcelona är en mycket viktig etapp där tillfälle ges att granska läget och revidera politiken.

1.2. Dess betydelse har ökat ännu mer eftersom Lissabonstrategin efter beslut vid toppmötet i Göteborg har utvidgats till att omfatta hållbar utveckling, vilket innebär en mycket långsiktig strävan efter att skapa en god tillvaro för både nuvarande och framtida generationer.

1.3. Sedan Lissabonmötet har världen upplevt nya hot mot vår säkerhet och mot våra valmöjligheter när det gäller att forma framtiden. Vårt ansvar för en global hållbar utveckling har ökat dramatiskt.

1.4. Europeiska rådet kommer vid toppmötet i Barcelona att ställas inför en tvådelad fråga: Hur kan man garantera att utvecklingen går i riktning mot att nå målen från toppmötena i Lissabon och Göteborg, och samtidigt lägga grunden för aktiva EU-insatser för en global hållbar utveckling?

1.5. Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) vill framhålla Barcelona-toppmötets avgörande betydelse. Det är oroande att de konkreta framsteg som gjorts mot att uppnå Lissabonmålen är uppenbart otillräckliga. Framstegen sker inte i den takt som anses vara nödvändig för att EU skall bli en världsledande region i fråga om konkurrenskraft och kunskaper.

1.6. Det är också oroande att arbetet med att göra hållbar utveckling till en verkligt dominerande vision för Europeiska unionen inte nått ända fram. De mycket entydiga politiska uttalandena från toppmötet i Göteborg har hamnat i bakgrunden i stället för att hållas fram som vägledande principer.

1.7. Kommittén är djupt otillfredsställd med denna brist på framsteg som inte bara är mycket skadlig för EU:s långsiktiga utveckling och ställning, utan också skadar medborgarnas bild av EU. Både Lissabonstrategin och besluten i Göteborg om hållbar utveckling har klart och tydligt ökat EU:s förväntningar på sig själv.

1.8. ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att förstärka Lissabonstrategins handlingsprogram och tidsplan och be de olika rådskonstellationerna att diskutera vilka andra åtgärder som behövs för att uppnå det överordnade målet att bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. De olika rådskonstellationerna bör rapportera till toppmötet i Sevilla i juni 2002 i denna fråga.

1.9. ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att ännu en gång bekräfta vikten av att hållbar utveckling blir en ny vision för EU och instruera de olika rådskonstellationerna att öka takten på genomförandet av lagstiftning och andra åtgärder för att främja hållbar utveckling. ESK är särskilt oroad av att uppmaningarna från toppmötet i Göteborg om "politisk samordning" på området för hållbar utveckling inte har gett några resultat, vare sig inom EU-institutionerna eller i medlemsstaterna.

1.10. ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att fastställa grundförutsättningarna för EU:s bidrag till en global hållbar utveckling, särskilt med hänsyn till Euromed-regionen och världstoppmötet i september 2002.

1.11. Mer specifikt anser ESK att det finns ett akut behov av nya åtgärder på följande områden, för att säkerställa att EU utvecklas mot att bli en ledande, konkurrenskraftig region:

a) Det finns ett trängande behov av nya sysselsättningsfrämjande initiativ, särskilt för de yngre generationerna. ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att återigen betona behovet av nationella åtgärdsprogram för arbetstillfällen och utbildning för ungdomar, med tanke på vilken positiv roll dessa program kan spela.

b) Arbetets kvalitet är en fråga som åter blivit viktig. ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att bekräfta att arbetets kvalitet är en nyckelfaktor i EU:s och medlemsstaternas sysselsättningspolitik, och be kommissionen att utforma åtgärdsplaner för arbetets kvalitet och för att avhjälpa nya hälso- och säkerhetsrisker i arbetslivet.

c) Sammanhållning: ESK är medveten om den betydelse som strukturpolitiken sedan 1988 haft för en ökad social och ekonomisk sammanhållning. Sammanhållning utgör en nyckelfaktor för en hållbar utveckling, och ESK anmodar Europeiska rådet att vid toppmötet i Barcelona betona hur viktigt det är med en aktiv sammanhållningspolitik inom hela EU efter utvidgningen och efter att innevarande finansieringsperiod löper ut år 2006.

d) Öppna marknader: ESK anmodar Europeiska rådet i Barcelona att gå vidare med de åtgärder för att öppna marknader som kommissionen föreslagit. ESK ser gärna att man vid toppmötet inleder arbetet med att bedöma de sociala, miljömässiga och sysselsättningsrelaterade konsekvenserna av avregleringen av offentliga tjänster.(2)

e) Miljö: ESK anser att EU måste utveckla effektivare metoder för att genomföra åtgärder på miljöområdet, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser, utnyttjande av naturresurser och livsmedelssäkerhet. I nuläget behövs det kapacitet att få de befintliga idéerna att fungera snarare än fler nya idéer.

f) Investera i kunskap: Lissabonstrategin är grundad på höga ambitioner beträffande investeringar i mänskliga resurser. ESK har följt framstegen inom rådet (utbildning respektive forskning). ESK framhåller särskilt behovet av breda trepartsöverenskommelser om livslångt lärande och yrkesutbildning för att garantera både tillgång och finansiering.

g) Att investera i forskning och utveckling är en mycket viktigt aspekt av Lissabonstrategin, och desto viktigare som Europa har släpat efter både USA och Japan under långa perioder. Rådet (forskning) vill öka investeringarna i forskning från 1,9 % till 3 % av BNP under detta årtionde. ESK skulle vilja se vilka planer som finns, även för utbildning och yrkesutbildning, för att öka det antal nya vetenskapsmän som sådana framtidsvisioner kräver.

h) ESK anser att insatserna för att stödja nyföretagande och särskilt små företag fortfarande är otillräckliga i förhållande till det betydande bidrag de kan ge när det gäller att uppnå Lissabonmålen. ESK ställer sig helhjärtat bakom kommissionens begäran om att förstärka insatserna kring alla tio handlingslinjerna i Europeiska stadgan för småföretag.

i) Beslutsfattande: ESK stöder helt och fullt kommissionens begäran till rådet att göra beslutsfattandet mer effektivt och åtgärda eftersläpningen mellan Lissabonmålen och det som konkret har åstadkommits.

j) ESK upprepar vad som även noterades under Europeiska rådets möte i Göteborg, nämligen att hållbar utveckling bara kan uppnås med förståelse och stöd från den breda allmänheten och alla delar av det civila samhället, och detta stöd upprätthålls genom en aktiv process av rådfrågning och dialog. Här finns det fortfarande avsevärda brister, och kommittén har inte noterat att det skett några förbättringar av läget efter toppmötet i Göteborg. ESK bidrar själv till denna process och välkomnar stöd för sitt arbete i detta hänseende.

k) ESK understryker den viktiga roll som dialogen mellan arbetsmarknadens parter och ett aktivt deltagande från det organiserade civila samhället spelar för att EU skall uppnå de mål som fastställdes under toppmötena i Lissabon och Stockholm.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommissionens prioriteringar

I denna fråga prioriterar kommissionen följande områden, där Europeiska rådet i Barcelona bör stimulera till nya insatser:

- Fortsätta att utveckla arbetsmarknadspolitiken med särskild tonvikt på aktiva arbetsmarknadsreformer.

- Omvandla och åtgärda befintliga brister inom de viktigaste nätverksbranscherna och påskynda integrationen av de finansiella marknaderna.

- Öka investeringarna i kunskap för att trygga konkurrenskraft och arbetstillfällen framöver.

2.2. Det spanska ordförandeskapets prioriteringar

En av det spanska ordförandeskapets prioriteringar detta halvår är att göra handlingsplanen från Lissabon mer dynamisk genom att initiera avregleringsåtgärder inom följande strategiska sektorer:

- Energi.

- Telekommunikation.

- Transporter.

- Finansiella tjänster.

Ett annat viktigt mål är att utveckla en sysselsättnings- och utbildningspolitik som kan bidra till att omvandla Europa till världens mest dynamiska och innovativa ekonomi, med utgångspunkt i hållbarhetsprinciperna.

2.3. Sysselsättnings- och utbildningssituationen i EU

ESK instämmer i att man skall sträva efter att förbättra sysselsättningens kvalitet, vilket bör vara ett mål inom EU:s sysselsättningsstrategi. Å andra sidan motsvarar de nuvarande utbildningssystemen inte medborgarnas förväntningar, eftersom de inte räcker till för att hålla den nivå som dagens samhälle förutsätter. Det är nödvändigt att medborgarna får ständig tillgång till grundutbildning och vidareutbildning, så att man kan uppnå den flexibilitet och anpassningsförmåga som en arbetsmarknad i snabb förändring kräver.

Kommissionens memorandum om livslångt lärande, som behandlar problemen och dialogen rörande genomförandet och utvecklingen av detta viktiga begrepp, innehåller sex viktiga mål. Dessa sex mål analyserades och värderades positivt i ESK:s yttrande 1121/2001, och vi anser att de fortfarande är giltiga och tillämpliga. Målen är följande:

- Nya grundläggande färdigheter för alla.

- Mer investering i mänskliga resurser.

- Innovation i undervisning och inlärning.

- Att värdesätta lärandet.

- Nytt tänkande inom studie- och yrkesvägledning.

- Att föra lärandet närmare individerna (e-lärande kan bli ett mycket intressant redskap).

2.4. Sociala aspekter och sammanhållningsaspekter som investeringar i utveckling

Riotoppmötets främsta princip innebär att människorna står i fokus för de frågor som rör hållbar utveckling. Den centrala tankegången i Lissabonstrategin var densamma, men anpassad till ett europeiskt sammanhang: "Människorna är Europas största tillgång, och bör stå i fokus för unionens politik".

2.4.1. Fattigdom och social utslagning

Dessa problem är gemensamma för alla medlemsstater. Att minska dem är nödvändigt om man skall kunna åstadkomma en hållbar utveckling, och trots att förbättringar har skett är det en lång väg kvar.

Europeiska rådet i Nice uppfyllde delvis målen från Lissabon genom att anta den europeiska sociala agendan, som bland annat syftar till att införliva socialpolitiken i den breda kontext som den europeiska strategin för hållbar utveckling utgör.

Kampen mot fattigdom och social utslagning bör koncentreras på följande:

- Skapa ekonomiska förutsättningar för ett större välstånd genom ökad tillväxt och högre sysselsättningsgrad.

- Stärka tillämpningen av den europeiska sysselsättningsstrategin.

- Bibehålla och öka arbetets kvalitet. Det behövs inte bara mer arbete, utan även bättre jobb.

- Utforma kvalitetsindikatorer för arbete och kampen mot utslagning som verkligen återspeglar dessa begrepp.

- Fortsätta använda strukturpolitiken som ett sätt att stödja de mest eftersatta regionerna.

På detta område, liksom på andra som omnämns i detta yttrande, kan den sociala ekonomin (kooperativ, ömsesidiga företag, föreningar och stiftelser) spela en viktig roll, och därför måste man vidta åtgärder för att främja denna ekonomi.

2.4.2. En åldrande befolkning

I alla medlemsstater ökar medellivslängden och minskar barnafödandet, vilket gör att jämvikten mellan de yrkesverksamma personerna och resten av befolkningen rubbas. Kommittén vill framhålla att den demografiska tendensen med en åldrande befolkning är en oroväckande fråga som måste behandlas ingående.

Det föreligger i stort sett tre grundproblem:

- Man måste kunna garantera att pensionssystemen blir finansiellt hållbara.

- Efterfrågan på hälsovårdstjänster kommer att öka.

- Den ekonomiska tillväxten kan komma att minska.

Det behövs åtgärder för att det inte skall uppstå sociala skillnader mellan generationerna och en utbredd fattigdom bland äldre.

Följande behöver göras:

- Öka sysselsättningsgraden i enlighet med strategin från Lissabon (60 procent för kvinnor och 70 procent för män).

- Främja livslångt lärande.

- Skapa en aktiv familjepolitik på nationell nivå, med påtagliga ekonomiska och sociala möjligheter som kan leda till ökat barnafödande i medlemsstaterna.

Det är inte känt hur utvidgningen kommer att påverka arbetstagarnas genomsnittliga ålder, men det är naturligtvis en viktig fråga som bör diskuteras mot bakgrund av att kandidatländernas medborgare kommer att utgöra en stor del av befolkningen.

2.5. Miljön

2.5.1. Kampen mot klimatförändringar

Eftersom Kyotomålen måste uppfyllas är det nödvändigt att känna till den nuvarande situationen i varje enskilt land, så att man kan handla i enlighet med denna. För detta ändamål behövs en rad mätinstrument som är utformade för hela gemenskapen.

Den ekonomiska tillväxten är som redan sagts oundgänglig, men den bör vara frikopplad från en hög energikonsumtion.

Energieffektiviteten bör öka inom alla europeiska näringsgrenar, även om det står klart att det redan har gjorts ansträngningar inom vissa sektorer.

Användningen av förnybara energikällor bör uppmuntras på ett aktivare och effektivare sätt än hittills och man bör vidta de åtgärder som krävs för denna omfattande uppgift.

De växthusgaser som uppstår till följd av transporter ökar snabbare än växthusgaser från andra källor. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder, t.ex. genom att fastställa priser som återspeglar de verkliga kostnaderna, utveckla de intelligenta systemen för trafikstyrning, utnyttja de befintliga infrastrukturerna bättre och bygga ut nya samtidigt som man flyttar över trafik till mindre miljöskadliga transportslag. De åtgärder som föreslås i vitboken om transportpolitiken(3) är helt klart den väg man måste gå för att åstadkomma hållbara transporter.

2.5.2. Hållbart utnyttjande av naturresurser

Minskningen av den biologiska mångfalden och därmed av de genetiska resurserna är oåterkallelig, och den får tydliga följder för de kommande generationerna. De typer av politik som har en oacceptabel inverkan på naturresurserna (t.ex. vissa former av fiske, jordbruk, boskapsuppfödning och industriproduktion) måste reformeras.

Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör ske med beaktande av ekonomiska, miljörelaterade och sociala mål. De första stegen har redan tagits, t.ex. genom de miljöåtgärder i jordbruket som har bidragit till att bevara den biologiska mångfalden och att minska vattenföroreningarna. Det är uppenbart att det krävs åtgärder för att återupprätta allmänhetens förtroende för livsmedelssektorn.

För att den långsiktiga förvaltningen av naturresurser skall kunna förbättras behövs det information om den nuvarande situationen, så att man säkrare vet om förbrukningen av en viss resurs är för stor för att den skall kunna återskapas.

Det är viktigt att upprätthålla en balans så att de naturliga hållbarhetsmekanismerna kan fortsätta att fungera. Man behöver institutionalisera effektiva metoder för samarbete mellan å ena sidan de olika samhällssektorerna, små och medelstora företag, städer, kommuner och det organiserade civila samhället och å andra sidan vetenskapsvärlden, inklusive forskning och utvecklingsorganisationer.

Det behövs en handlingsplan för att förbättra och förenkla den nuvarande miljölagstiftningen. Det bör stiftas få nya lagar och insatserna bör koncentreras på att se till att de befintliga lagarna efterlevs.

2.6. Opinionen och stödet från Europamedborgarna

Samhället i sin helhet har inte fått tillräckligt mycket information om de mål och politiska åtgärder som fastställdes i Lissabon och i Göteborg. Det krävs en insats för att medvetandegöra den allmänna opinionen och uppmuntra medborgarna och det civila samhällets olika beståndsdelar, som dessa kan ingå i, att delta i debatten om den viktiga fråga som dessa politikområden och deras konsekvenser utgör.

Det bör inledas en bred offentlig diskussion som det organiserade civila samhället kan delta i, och massmedia bör inbjudas att delta för att förmedla denna civila dialog till medborgarna, så att den hållbara utvecklingen blir demokratisk. I denna diskussion bör även regeringarna, kommunerna och alla beståndsdelar av det civila samhället delta, liksom EU-institutionerna.

Internet kan vara ett mycket användbart redskap för att på ett smidigt sätt ta emot medborgarnas åsikter om nationella planer och strategier för hållbar utveckling. Denna typ av rådfrågning kan kompletteras med seminarier med experter, rapporter, särskilda rådfrågningar, debattforum och andra typer av offentlig medverkan.

I denna kommunikation med samhället finns det naturligtvis en viktig roll att spela både för ESK och dess motsvarigheter på nationell nivå, dvs. de rådgivande organ som är knutna till förvaltningarna i de olika medlemsstaterna.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Indikatorer

Den allmänna åsikten är att en strategi för hållbar utveckling är nödvändig, men för att kunna genomföra en sådan strategi är det viktigt att känna till situationen i de olika faserna och veta om det görs framsteg eller ej, så att man på ett effektivt sätt kan jämföra den politik som förs i de olika medlemsstaterna.

Det är absolut nödvändigt att identifiera och utforma representativa och välavvägda indikatorer. Det är mycket viktigt att indikatorer för EU:s strukturreformer godkänns i Barcelona, så att man kan mäta reformernas effekter i de olika länderna samtidigt som det blir möjligt att använda den politik och de instrument som är lämpligast för det enskilda landet.

Denna viktiga fråga bör lösas genom att uppgifter väljs ut, sammanställs och behandlas mycket noggrant, dvs. att man skapar ett system för enhetlig hantering av uppgifterna. Eurostat bör kunna klara av detta och i annat fall förbereda sig för att kunna göra det.

3.2. Ett konkurrenskraftigt produktionssystem

Hållbar utveckling ger möjligheter till företagsutveckling och skapande av arbetstillfällen inom verksamheter som har goda framtidsutsikter men som behöver vara mycket konkurrenskraftiga. Det är nödvändigt med reformer som gör produktionssystemen effektivare och produktivare.

Det är nödvändigt att klara av en ambitiös avregleringsplan samtidigt som den europeiska ekonomin blir flexiblare och strukturreformerna mer omfattande, och de sociala aspekterna måste beaktas med avseende på lika villkor. Det handlar mer om att gå fram successivt än att komma med nyskapande förslag under vårens toppmöte.

I Barcelona bör man utvärdera de framsteg som har gjorts, befästa den politik och de åtgärder som går i rätt riktning, och urskilja vad som behöver rättas till genom prioriterade åtgärder. Tidsfristen för en ny utvärdering av situationen bör vara kort (lämpligen ett år).

3.3. Möten före toppmötet i Barcelona

ESK ser positivt på det spanska ordförandeskapets förslag om att upprätta kontakter före toppmötet i Barcelona, varvid ESK skulle delta aktivt tillsammans med övriga företrädare för det organiserade civila samhället.

ESK ställer sig även positiv till ett möte med arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen.

Bryssel den 21 februari 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 - ordförandeskapets slutsatser, punkt 5 (KOM(2002) 14 slutlig, första stycket i sammanfattningen).

(2) Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna, EGT L 15, 21.1.1998. Europaparlamentets och rådets direktiv 98/30/EG av den 22 juni 1998 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas, EGT L 204, 21.7.1998. Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el, EGT L 27, 30.01.1997. Europaparlamentets och rådets direktiv 97/51/EG av den 6 oktober 1997 om ändring av rådets direktiv 90/387/EEG och 92/44/EEG för anpassning till en konkurrensutsatt miljö på telekommunikationsområdet, EGT L 295, 29.10.1997. Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar, EGT L 75, 15.03.2001.

(3) KOM(2001) 370 slutlig.

BILAGA

till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag avslogs men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Punkt 2 - Allmänna kommentarer (punkt 2.1-2.6)

Stryk punkten.

Resultat av omröstning

För: 34, emot: 54, nedlagda: 14.

Punkterna 2.1, 2.2, 2.3 och 2.4.2

Stryks.

Motivering

Det verkar inte finnas någon konkret koppling till ämnet.

Resultat av omröstning

För: 37, emot: 67, nedlagda: 8.

Punkt 2.5.2

- Andra stycket

Stryk "De första stegen har redan ... allmänhetens förtroende för livsmedelssektorn."

- Tredje stycket

Stryk.

Motivering

Motsvarande rapport från Europeiska miljöbyrån föreligger redan - uppgifterna är tillgängliga.

Resultat av omröstning

För: 38, emot: 55, nedlagda: 10.

Punkt 3 - Särskilda kommentarer

Stryk punkterna 3.1 och 3.2. Spara punkt 3.3 som slutsats till yttrandet.

Resultat av omröstning

För: 34, emot: 71, nedlagda röster: 5.

Punkt 3.1

- Andra stycket

Stryk texten efter första meningen och ersätt med följande: "Kommittén ställer sig kritisk till att miljöindikatorerna (sammanlagt sju) fortfarande är otillräckliga i föreliggande dokument."

- Tredje stycket

Stryk.

Resultat av omröstning

För: 40, emot: 62, nedlagda: 8.