Prodemokratiska grupper avfärdade förslaget som ett erbjudande om ”falsk demokrati”, framför allt med argumentet att nomineringskommittén, vars medlemmar huvudsakligen är regeringsvänliga, knappast skulle släppa fram en pandemokratisk kandidat. Opinionsundersökningar kring reformförslaget fick varierande resultat, men de visade aldrig på en tydligt positiv opinion bland allmänheten. Regeringens försök att samla ett tillräckligt antal prodemokratiska medlemmar i det lagstiftande rådet bakom förslaget lyckades inte. Av den anledningen röstades regeringens förslag till valreformspaket ned under tumultartade former den 18 juni av en blockerande minoritet av prodemokratiska medlemmar.

Den 5 oktober åtalades den tidigare regeringschefen Donald Tsang för två fall av ämbetsbrott, vilket gör honom till den högste ämbetsman i Hongkong som någonsin har åtalats. Detta fall kommer att pröva förmågan hos ICAC och rättsväsendet att utreda och pröva korruption bland högt uppsatta personer på ett sätt som är oberoende, opartiskt och fritt från politiska överväganden. Anklagelser som har riktats mot den nuvarande regeringschefen om ett ekonomiskt intresse som inte har deklarerats har varit under utredning. Dessa anklagelser föranledde några lagstiftare att lämna in ett yrkande om en förändring av förordningen om förebyggande av mutor så att den även omfattar regeringschefen under dennes ämbetstid, men det lagstiftande rådet röstade ned detta yrkande. Den övergripande slutsatsen är inte desto mindre att Hongkong håller en mycket hög standard i fråga om öppenhet och åtgärder mot korruption. Hongkongs myndigheter, politiska ledare och företagsledare är medvetna om att en minskad öppenhet skulle påverka Hongkongs styrka som ett internationellt affärscentrum negativt, vilket även skulle drabba företag på det kinesiska fastlandet.

Korruptionen bedömdes vara under kontroll och systemet för korruptionsbekämpning fortsatte att vara kraftfullt och stabilt, detta trots att antalet klagomål om korruption som registrerades hos den oberoende kommissionen för korruptionsbekämpning (Independent Commission Against Corruption, ICAC) steg till rekordnivån 2 800 under 2015, en ökning med 18 procent jämfört med 2014. Det är svårt att dra några slutsatser från denna ökning, eftersom den kan bero på ett ökat antal insatser mot korruption, men även på en större medvetenhet bland allmänheten och ökad villighet att rapportera korruptionsmisstankar.

Den akademiska friheten och den oberoende styrningen av institutioner för högre utbildning ställdes inför en omfattande kontrovers under 2015. Ursprunget till kontroversen var ett beslut av styrelsen för University of Hong Kong att inte godkänna kandidaten för posten som universitetsrektor på grund av dennes kopplingar till oppositionella grupper. Beslutet sågs som ett politiskt ingripande på underförstådd befallning av Hongkongs regering och satte igång protester mot regeringens benägenhet att utse regeringsvänliga personer till universitetsstyrelserna. Detta agerande hotar universitetens oberoende styrning och skulle i långa loppet kunna skada den akademiska friheten i Hongkong. Kontroversen ledde till krav på att regeringschefens roll som universitetskansler å ämbetets vägnar för alla universitet i Hongkong ska tas bort.

Hongkong har fortfarande inte någon heltäckande lagstiftning mot diskriminering. Ett offentligt samråd om hur detta problem skulle kunna åtgärdas, som initierades av kommissionen för lika möjligheter (Equal Opportunities Commission, EOC), fick ta emot 100 000 svar. EOC kommer att utarbeta en rapport med rekommendationer om hur man kan främja lika möjligheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), genom lagstiftning och praktiska åtgärder. Hongkongs lagstiftning kring äktenskap för homosexuella och äktenskap för transpersoner håller på att ses över. Diskriminering till följd av sexuell läggning är ett ofta förekommande problem.

De runt 300 000 utländska hushållsarbetarna i Hongkong har fortfarande inte fått ett tillfredsställande arbetarskydd och socialt skydd. Det är två befintliga lagar rörande utländska hushållsarbetare som är särskilt problematiska, nämligen kravet på att bo hos arbetsgivaren och ”tvåveckorsregeln”. Den sistnämnda regeln innebär att utländska hushållsarbetare måste hitta ett nytt arbete inom två veckor efter att deras kontrakt har gått ut för att inte riskera att utvisas. I december 2015 uppmanade FN:s kommitté mot tortyr regeringen att avskaffa tvåveckorsregeln och att tillåta utländska hushållsarbetare att bo på en annan plats än hos arbetsgivaren. Organisationer i det civila samhället uppmanar till ett mer heltäckande upplägg som skulle omfatta lagstiftning kring antalet arbetstimmar per dag och/eller övertid. Hongkongs regering har infört vissa bestämmelser, däribland en minimilön (som höjdes 2015), en ledig dag per vecka och ett tak för rekryteringsavgiften, men i vilken mån dessa bestämmelser genomdrivs i praktiken är fortfarande en öppen fråga.

Frågan om människohandel fortsätter att vara en källa till oro, i synnerhet då det saknas en samlad rättslig och politisk ram. Hongkongs regering har inrättat en arbetsgrupp som ska arbeta med frågan och samarbetar med EU och andra medlemmar av det internationella samfundet.

Ekonomisk utveckling

Under 2015 fortsatte Hongkong att få höga poäng i en rad globala ekonomiska undersökningar. Enligt FN:s konferens om handel och utveckling (UNCTAD) hamnade Hongkong på andra plats i fråga om det globala flödet av utländska direktinvesteringar (FDI) och registrerade ett inflöde av utländska direktinvesteringar på 103 miljarder US-dollar under 2014, en ökning med 39 procent jämfört med året innan. Hongkong låg bara efter det kinesiska fastlandet och före USA, Storbritannien och Singapore. Likaså hamnade Hongkong på andra plats i fråga om utflöde (143 miljarder US-dollar), efter USA och före det kinesiska fastlandet, Japan och Tyskland. Hongkong nådde även en femteplats i Världsbankens rapport över företagarvänlighet 2016 (”Doing Business 2016”), samma plats som 2015.

Hongkongs ekonomi växte måttligt med 2,4 procent i reala termer under 2015. Tillväxten berodde huvudsakligen på en stabil inhemsk efterfrågan, som hölls uppe av full sysselsättning och växande inkomster. Arbetslösheten låg på eller under 3,3 procent under hela året. Konsumentprisinflationen begränsades till 3 procent under 2015. Den sammanlagda exporten av varor och tjänster gick sämre till följd av inbromsningen inom den kinesiska ekonomin och den långsamma tillväxten på några stora exportmarknader, däribland EU.

Turismsektorn visade tecken på avmattning. Trenden med ett ökande antal besökare vände under senare delen av året, som en följd av att antalet kinesiska besökare (som står för över tre fjärdedelar av det totala antalet besökare) föll med 3 procent under 2015. Detta var den första nedgången sedan visumreglerna lättades för besökare från det kinesiska fastlandet 2003, och det minskande antalet besökare hade en negativ effekt på detaljhandeln. Detaljhandelsförsäljningen av produkter med högt pris, som smycken, klockor och dyrbara presenter, föll markant under 2015. De försämrade resultaten för turismen och detaljhandeln berodde även på den starka Hongkongdollarn och på Pekings kraftåtgärder mot korruption. I april godkände det kinesiska statsrådet ett beslut som innebär att invånarna i Shenzhen bara får resa till Hongkong en gång i veckan, i ett försök att lugna det växande missnöjet i Hongkong över de frekventa shoppingturer som görs av besökare från det kinesiska fastlandet och för att resa hinder för så kallade parallellhandlare som försöker korsa gränsen.

Finanssektorn, som är en av Hongkongs viktigaste ekonomiska pelare, fortsatte att blomstra. Under 2015 återvann Hongkong positionen som världens främsta marknad för börsintroduktioner och börsintroduktionerna drog sammanlagt in 260 miljarder Hongkongdollar. Över 90 procent av alla medel som kom in genom börsintroduktioner drogs in av företag från det kinesiska fastlandet och resten av Hongkongbaserade företag. Samtidigt som den kinesiska centralregeringen införde en del kontroversiella åtgärder för att försöka få kontroll över de kinesiska börsmarknadernas instabilitet under månaderna som följde på juni 2015, kunde Hongkong visa att dess börs var den säkraste och mest effektiva marknaden för handel med kinesiska aktier. Dessutom lyckades Hongkong bli det största offshore-centrumet för renminbi under 2015, sett till insättningar och affärstransaktioner i renminbi. Hongkongs tillsynsmyndigheter och finanssektor har fortsatt gott hopp om att staden ska behålla sitt försprång inom renminbi-verksamheten och klara utmaningarna i form av ökande konkurrens från andra internationella finanscentrum.

I fråga om tillsyn meddelade Baselkommittén för banktillsyn i sin första bedömning av Hongkong att stadens regelverk för riskbaserat kapital och likviditetstäckning uppfyller Basel III-kraven, och Hongkong klarade 12 av de 13 punkterna i bedömningen fullt ut. För en av punkterna, som kräver att bankerna lämnar kapital- och likviditetsuppgifter varje kvartal, sade kommittén att Hongkongs monetära myndighet (Hong Kong Monetary Authority, HKMA) ”i stort sett uppfyller reglerna”.

För att minska banksektorns risker införde HKMA den 27 februari en ny uppsättning tillsynsåtgärder för fastighetslån. Trots den lugna marknaden, särskilt mot slutet av 2015, meddelade regeringschefen att regeringen ska behålla de avkylningsåtgärder som funnits sedan 2012 och fortsätta att öka marktillgången för att minska bostadsbristen. Till följd av en förväntad räntehöjning av centralbanken i USA, saktade ökningen av de generella priserna för bostadsfastigheter in under det tredje kvartalet och vände till en nedgång under det sista kvartalet 2015.

Hongkong fortsatte att vara ett försöksområde för Kinas kapitalmarknadsreformer genom införandet av nya politiska initiativ. Programmet för ömsesidigt erkännandet av fonder mellan Hongkong och Kina var en viktig milstolpe. Hongkongs tillsynsmyndighet på värdepappersområdet (Securities and Futures Commission) och Kinas motsvarighet (China Securities Regulatory Commission) undertecknade den 22 maj ett samarbetsavtal om ömsesidigt erkännande av fonder mellan det kinesiska fastlandet och Hongkong. Genom avtalet blir det möjligt för godkända fonder från det kinesiska fastlandet och Hongkong att säljas på varandras marknader, med användning av en effektiv granskningsprocess. Enligt programmet kan potentiellt runt 850 kinesiska fonder få tillträde till Hongkongs marknad och runt 100 fonder från Hongkong få tillträde till kinesiska marknader, med en produktförsäljning på upp till 300 miljarder renminbi på vardera sidan. Detta viktiga framsteg öppnade upp Kinas kapitalmarknader ytterligare och förstärkte Hongkongs ställning som en knutpunkt för kapitalförvaltning i Asien. Även om det inledningsvis uppstod en viss fördröjning, godkändes de två första omgångarna med tretton kinesiska fonder och tre fonder från Hongkong för försäljning till allmänheten i december, fem månader efter att programmet officiellt sjösattes.

Börskopplingen mellan Shanghai och Hongkong, som inrättades i november 2014, genomlevde sitt första år under en period med extrem instabilitet på marknaden. Det här pilotprojektet har varit ett viktigt genombrott i öppnandet av Kinas kapitalmarknader och det har fungerat som modell för börskopplingar mellan Kina och andra internationella finanscentrum. Projektet ger investerare på det kinesiska fastlandet större tillgång till internationella marknader och gör det samtidigt möjligt för internationella investerare att köpa A-aktier i kinesiska företag via Hongkong. Handelsvolymen för börskopplingsprojektet blev lägre än förväntat under dess första år. Detta berodde dock delvis på instabiliteten på börsmarknaden i Kina under sommaren 2015. Ett liknande projekt med Shenzhen (börskopplingen mellan Shenzhen och Hongkong), som från början förväntades starta under 2015, har blivit försenat.

Samtidigt som Hongkong kan skörda fördelarna med att vara först ut, exponeras Hongkong för de inneboende riskerna i Kinas kapitalmarknader, i form av såväl instabilitet som myndighetsövervakning. Utmaningen för Hongkongs myndigheter är att hantera dessa risker, samtidigt som man klarar att utnyttja den priviligierade ställningen. En viktig aspekt är att Hongkong, när Kina gradvis liberaliserar sina kapitalmarknader och moderniserar sitt regelverk, kommer att stå berett att möta den växande konkurrensen från marknaderna i Shanghai och Shenzhen.

Den strategiska dimensionen av den ekonomiska integreringen med Kina blev allt mer uppenbar under 2015. Hongkong positionerar sig som en plattform för att hjälpa Kina att genomföra dess globaliseringsstrategi. Dessutom utforskar Hongkong aktivt sin roll inom den nationella strategin ”ett bälte, en väg” (”One Belt, One Road”, OBOR), som presenterades av Kinas president Xi Jinping 2013. Hongkongs regering har som vision att Hongkong ska bli en knutpunkt för finansiering och kapitalförvaltning och att staden ska bli ett centrum för tvistlösning och skiljedom för Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (Asian Infrastructure Investment Bank, AIIB). Hongkongs näringsliv har uppmanats att ta vara på möjligheterna i OBOR-programmet, som förväntas bli en avgörande tillväxtfaktor på lång sikt. Hongkong har även meddelat sina avsikter att gå med i Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar som en icke-statlig medlem vid lämplig tidpunkt.

Ett nytt avtal om handel med tjänster undertecknades den 27 november 2015 inom ramen för Cepa (avtalet om närmare ekonomiskt partnerskap) mellan Hongkongs regering och Kinas handelsministerium. När avtalet träder i kraft den 1 juni 2016 kommer Kina helt eller delvis att öppnas upp för Hongkongs tjänstenäring inom 153 av Världshandelsorganisationens 160 olika sektorer för handel med tjänster. Uppgörelsen kommer att leda till en grundläggande liberalisering av handeln med tjänster mot slutet av den tolfte femårsplanen, i enlighet med Kinas löfte 2011. Hongkong har dessutom möjlighet av dra nytta av Kinas mest förmånliga liberaliseringsåtgärder genom avtalets bestämmelse om behandling som ”mest gynnad nation”. Cepa-ramavtalet undertecknades 2003 och sedan dess har tio tillägg undertecknats mellan 2004 och 2013. I december 2014 undertecknades Guangdong-avtalet inom ramen för Cepa om grundläggande liberalisering av handeln med tjänster med Hongkong i Guangdong.

Inom utrikesområdet har förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan Hongkong och Asean, som inleddes i juli 2014, gått vidare till den femte förhandlingsrundan 2015. Vid sidan av Cepa-avtalet med Kina har Hongkong undertecknat tre andra frihandelsavtal med dess handelspartner, närmare bestämt med Nya Zeeland, Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och Chile. Under 2015 inledde Hongkong överläggningar om ett frihandelsavtal med Macao.