A4-0203/98

Resolution om kommissionens meddelande om föreningar och stiftelser i Europa (KOM(97)0241 - C4-0546/97)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande KOM(97)0241 - C4-0546/97,

- med beaktande av artikel 2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

- med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1987 om föreningar som drivs utan vinstsyfte i Europeiska gemenskaperna ((EGT C 99, 13.4.1987, s. 205.)),

- med beaktande av det ändrade förslaget till rådets förordning (EEG) om stadgar för europeiska föreningar ((EGT C 236, 31.8.1993, s. 1.)),

- med beaktande av det ändrade förslaget till rådets beslut om ett flerårigt arbetsprogram (1994-1996) för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser i gemenskapen (KOM(95)0253),

- med beaktande av initiativyttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén om samarbete med frivilligorganisationer på det sociala området (CES 1398/97) ((EGT C 73, 9.3.1998, s. 92.)),

- med beaktande av yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén (CES 1347/97) ((EGT C 95, 30.3.1998, s. 99.)) och Regionkommittén (CdR 306/97) om detta meddelande,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandena från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik samt utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt (A4-0203/98), och av följande skäl:

A. Föreningar och stiftelser är viktiga inom de olika områdena för unionens insatser, vare sig det gäller socialpolitik, utvecklingspolitik, främjande av de mänskliga rättigheterna, miljöpolitik, folkhälsa eller politik med avseende på ungdomsfrågor, kultur samt allmän och yrkesinriktad utbildning. En seriös och djupgående debatt om förbindelserna mellan unionen och detta betydelsefulla område bör likaledes beaktas.

B. Debatten bör stödjas och åtföljas av en ingående analys av sektorns grad av utveckling och organisation på olika nivåer (lokal, nationell och europeisk nivå) samt en bedömning av dess medverkan i genomförandet av gemenskapens olika politikområden.

C. Det faktum att föreningarna och stiftelserna är oberoende och drivs utan vinstsyfte är ett framträdande karaktärsdrag som är avgörande för deras intresse för gemenskapen.

D. Föreningarna och stiftelserna (nedan kallade: frivilligorganisationerna) har varierande och viktiga uppgifter inom de olika sektorerna som sträcker sig från tillhandahållande av tjänster på välgörenhetsområdet till folkhälsa, aktivt deltagande i samhällslivet och funktionen som språkrör för vissa social- eller intressegrupper.

E. De tjänster som frivilligorganisationerna tillhandahåller utgör ofta ett effektivt och flexibelt svar på nya, ökande behov hos medborgarna som de offentliga myndigheterna inte längre kan tillgodose till fullo.

F. Sektorn är viktig för sysselsättningen, vilket redan bekräftats i Delors vitbok, i Santers sysselsättningspakt och nu senast i slutsatserna från det extraordinarie toppmötet om sysselsättning i Luxemburg med hänvisning till riktlinjerna för sysselsättning. Det vore önskvärt med ett åtagande från kommissionen, rådet och medlemsstaterna att följa upp deklarationerna med konkreta åtgärder för att utveckla och stödja sysselsättningen inom den tredje sektorn, i synnerhet på nationell nivå.

G. I detta sammanhang bör man fortsätta att skilja på ideell verksamhet och sysselsättning inom den tredje sektorn, även om dessa ofta kompletterar varandra på ett konstruktivt sätt.

H. Frivilligorganisationerna kan utgöra ett första steg i riktning mot mer sammansatt och strukturerad verksamhet och skapande av nya arbetstillfällen, vilket ofta erfordrar höga utbildningsmässiga kvalifikationer.

I. Frivilligorganisationernas lokala verksamhet har en grundläggande roll i kampen mot utslagning, i synnerhet eftersom den betonar utslagna personers aktiva deltagande och ett holistiskt tillvägagångssätt som är inriktat på att åtgärda de olika utslagningsmomenten genom att mobilisera olika lokala aktörer.

J. Den lokala nivån blir allt viktigare som ett prioriterat verksamhetsområde för unionens socialpolitik. Man bör understryka att detta förutsätter ett åtagande från unionen till fördel för utvecklingen inom denna sektor.

K. Särskild hänsyn bör tas till den nyckelroll som frivilligorganisationerna kan och bör inom ramen för Europeiska socialfonden, i syfte att yrkesmässigt (åter)integrera vissa socialgrupper. Det är beklagligt att förfarandena och kraven avseende finansiering från strukturfonderna utgör ett stort och ibland oöverstigligt hinder för att uppfylla denna roll.

L. I unionen utgör ökande arbetslöshet och social utslagning, befolkningens åldrande och oregelbundna eller tillfälliga anställningsförhållanden ett allvarligt problem för företrädandet av stora befolkningsgruppers intressen.

M. Frivilligorganisationerna utgör en verklig förbindelse mellan dessa befolkningsgrupper och de offentliga myndigheterna såväl på lokal som nationell nivå och gemenskapsnivå.

N. Den ideella sektorns roll som språkrör för dessa socialgrupper bör uppvärderas mot bakgrund av erfarenheterna från olika gemenskapsprogram och -initiativ, och man bör även ge dessa grupper en möjlighet att göra sin röst hörd inom de olika europeiska institutionerna.

O. Frivilligorganisationerna har en central funktion inom utvecklingspolitiken såsom unionens primära samtalsparter vid genomförandet av dess politiska mål; gemenskapsinstitutionerna bör tillvarata möjligheten att utnyttja frivilligorganisationernas samlade erfarenheter.

P. Frivilligorganisationer som bland annat är engagerade i frågor om miljö, utveckling, konsumentskydd, sociala tjänster, folkhälsa och skydd av de mänskliga rättigheterna har dessutom intagit en allt starkare position i Europa.

Q. Det förekommer stora skillnader i kontakterna mellan den ideella sektorn i dess olika former och gemenskapsinstitutionerna. Kännedomen om de erfarenheter som förvärvats inom de olika sektorerna är begränsad.

1. Parlamentet välkomnar föreliggande meddelande, eftersom det erbjuder ett tillfälle att åter få igång den politiska debatten om den ideella sektorns roll i den europeiska integrationsprocessen på politisk, ekonomisk, social och civil nivå,

Analys av den ideella sektorn

2. anser att man först bör utföra en grundlig analys av sektorns grad av utveckling och organisation på olika nivåer (lokal, nationell och europeisk nivå) som förberedelse inför ett europeiskt år för föreningar och aktivt deltagande i samhällslivet i enlighet med kommissionens förslag; noterar i detta sammanhang en undersökning som utförts av generaldirektorat V om dess förbindelser med frivilligorganisationer, och uppmanar kommissionen att offentliggöra resultaten av denna undersökning,

3. önskar att resultaten av denna analys fortsatt uppdateras; välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag att inrätta ett nätverk av nationella centrum för övervakning, samordning, information och mobilisering av sektorn,

4. anser slutligen att den ovannämnda debatten och analysen bör göra det möjligt att se över och åter inleda de lagstiftningsinitiativ för gemenskapen som nu debatteras, i synnerhet när det gäller förslagen till stadgar för europeiska föreningar och ett flerårigt arbetsprogram för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser,

5. önskar att man i detta sammanhang gör en klar skillnad mellan förslaget till stadgar för en europeisk förening och förslaget till förordning om ett europeiskt aktiebolag och att man inte med avseende på det sistnämnda driver igenom krav och funktionsmodeller som är typiska för rent ekonomiska enheter, utan att dock förneka det faktum att även frivilligorganisationerna kan driva ekonomisk verksamhet,

Sektorns roll på lokal nivå

6. betonar särskilt betydelsen av lokala insatser för eventuella synergieffekter mellan privat affärsverksamhet, offentligt ansvar och initiativ från den «tredje sektorn»,

7. välkomnar förslaget att tillhandahålla förenklade mekanismer för att ge frivilligorganisationerna tillgång till strukturfondsmedel, i synnerhet att 1 % av Europeiska socialfondens medel skall göras tillgängliga för icke-statliga organisationer; betonar dock att denna procent är ett komplement till och inte någon ersättning för de strukturfondsmedel som denna sektor redan har tillgång till i de olika medlemsstaterna, och att den är avsedd för att finansiera mikroprojekt som förvaltas av föreningar och grupper med fast förankring i den lokala nivån,

8. anser att sådana åtgärder är effektiva endast om de åtföljs av specifika informations- och stödåtgärder såsom inrättandet av informationsenheter i syfte att tillhandahålla de berörda icke-statliga organisationerna det tekniska bistånd som krävs för att få tillgång till sådana resurser; anser dessutom att även personal inom frivilligorganisationer bör få lämplig tillgång till yrkesutbildningsåtgärder som samfinansieras med gemenskapsinstrument,

9. anser att ökad betydelse bör tillmätas en socialt inriktad ekonomi i diskussionerna om den framtida utformningen av Europeiska regionala utvecklingsfonden, med beaktande av det bidrag som den kan ge utvecklingen på lokal nivå,

10. håller det för viktigt att frivilligorganisationerna erkänns som fullvärdiga parter i de nya strukturfondsförordningarna, och att man i synnerhet främjar inrättandet av lokala partnerskap mellan offentliga myndigheter, arbetsmarknadens parter, den privata sektorn, institutioner för allmän och yrkesinriktad utbildning samt föreningar,

11. erinrar om hur erfarenheterna av initiativet Peace visade hur man kan inta ett tillvägagångssätt som ger möjlighet att delta i förvaltningen av strukturfondsmedlen genom att man inrättar rådgivande forum som innefattar alla de aktörer (institutionella, sociala, ekonomiska och civila) som berörs av området för åtgärder,

Sysselsättning

12. bekräftar sektorns betydelse för att skapa arbetstillfällen; anmodar således kommissionen att inom ramen för förslaget till ett flerårigt arbetsprogram för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser koncentrera de begränsade medel som står till förfogande på att utreda vilket bidrag hela sektorn kan ge för att genomföra de sysselsättningspolitiska åtgärder som anges i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning,

13. uppmanar medlemsstaterna och kommissionens behöriga tjänster att - i samband med de insatser som syftar till att genomföra slutsatserna från rådet i Luxemburg - utarbeta instrument för att utveckla pelaren 'stöd till företagandet' i riktlinjerna även inom den tredje sektorn och därvid erkänna dess särskilda struktur och verksamhet (avsaknad av vinstsyfte) samt behov (främst av tjänster inom det sociala området); anser att det är fråga om karakteristika som skiljer sektorn från området för privat företagande,

14. erinrar om att genom det initiativ som nyligen lagts fram om finansiering till innovativa små och medelstora företag med hög sysselsättningsintensitet kan en del av finansieringen riktas till små och medelstora företag i den tredje sektorn, i synnerhet områdena för hälsovård och utbildning, vilket är prioriterade mål även i EIB:s sysselsättningsplan,

15. anser att utveckling av den tredje sektorn för att tillgodose nya sociala behov kan vara avgörande för en rättvisare fördelning av tid och uppgifter inom familjen för bägge könen och bidra till att i synnerhet kvinnor kan förena arbete och familjeliv; anser att den korrekta, övergripande tolkningen (principen om integrering av jämställdhetsaspekter) av den fjärde pelaren i riktlinjerna (lika möjligheter) på så sätt skulle förstärkas,

16. bekräftar sitt stöd för en lägre momssats för vissa tjänster med hög sysselsättningsintensitet, som inte är föremål för gränsöverskridande konkurrens och som dessutom tillhandahålls av den tredje sektorn; uppmanar rådet att ändra det sjätte momsdirektivet i syfte att göra det möjligt för de medlemsstater som så önskar att försöksvis tillämpa denna momssats; begär att man som en del av den pågående översynen av momssystemet skall behandla föreningarnas problem till följd av det komplicerade systemet och mot bakgrund av avtagande skatteincitament för donationer till följd av sänkta direkta skatter,

17. erinrar om sitt åtagande även inom ramen för EU:s budget att främja försök, forskning och spridning av bästa praxis när det gäller att skapa arbetstillfällen inom den tredje sektorn; anser att budgeten för 1999 bör innefatta anslag som gör det möjligt att slutföra den verksamhet som omfattas av budgetpost B5-501 med tillförlitliga och detaljerade utvärderingar som bidrar till att utforma EU:s framtida åtgärder, även med beaktande av de stimulansåtgärder som anges i det nya kapitlet om sysselsättning i fördraget,

18. betonar - när det gäller att utveckla den tredje sektorn - betydelsen av samarbete med forskningsinstitutioner, universitet och högskolor samt yrkesutbildningsinstitutioner i syfte att ta fram nya forskningsrön och utbilda personal i enlighet med de behov som de nya tjänsterna medför,

Utvidgning och externa förbindelser

19. uppmanar kommissionen att uppvärdera den ideella sektorns roll vad gäller att inrätta och befästa demokratiska strukturer som involverar de länder med vilka unionen upprätthåller särskilt nära förbindelser, i synnerhet länderna i Central- och Östeuropa samt MEDA-länderna,

Medborgardialog

20. välkomnar den dialog och den ömsesidiga uppmärksamhet som nyligen har utvecklats mellan föreningar och stiftelser samt fackliga organisationer; anser att fackförbund, föreningar och stiftelser inom sina olika verksamhets- och intresseområden kan spela en avgörande roll i den civila dialogen, främja aktivt deltagande i samhällslivet och mer generellt utforma politiken för ekonomisk och social utveckling,

21. efterlyser inledande av en seriös och strukturerad dialog inom olika sektorer mellan de europeiska institutionerna och de frivilligorganisationer som är representerade på europeisk nivå,

22. anser att det i detta syfte är mycket viktigt att man inom olika institutioner samt på frivilligorganisationsnivå inleder en gemensam diskussion om sätt för att genomföra denna dialog mot bakgrund av erfarenheterna från olika sektorer,

23. anser att dialogen bör grundas på gemensamma kriterier och förfaranden och att de olika idéer som ingår bör samordnas inom de europeiska institutionerna av en övergripande administrativ struktur,

24. anser att det dessutom är nödvändigt att de icke-statliga organisationerna klart fastställer vilka av deras företrädare som skall fungera som samtalsparter med behörighet för de olika frågorna, för att undvika att någon trängs undan eller utesluts godtyckligt,

25. betonar att det är viktigt att dialogen åtföljs av en liknande utveckling även i medlemsstaterna; understryker således den mobiliserande roll som de europeiska frivilligorganisationerna bör inta,

26. uppmanar slutligen kommissionen att återuppta tanken om en omfattande, demokratisk samrådsprocess inom ramen för översynen av fördragen, vilken skisserades i rapporten från «De vises kommitté» och lades fram vid det europeiska forumet för socialpolitik i mars 1996, och genomföra denna mot bakgrund av de diskussioner som ägt rum på nationell nivå under första halvåret 1997 och resultaten från regeringskonferensen i Amsterdam,

27. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, den europeiska plattformen för icke-statliga organisationer på det sociala området, CEDAG, European Foundation Centre och de europeiska arbetsmarknadsparterna.