[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.10.2005

KOM(2005) 546 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Mauretanien enligt artikel 96 i Cotonouavtalet

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Mauretanien enligt artikel 96 i Cotonouavtalet

Mauretaniens historia under de senaste årtiondena har karakteriserats av ett flertal statskupper och statskuppförsök. Så t.ex. grep den dåvarande översten Ould Taya, som skulle komma att leda Mauretanien fram till kuppen, under 1984 makten från president Ould Haidallah.

I början av 1990-talet godkändes en ny konstitution och legaliserades de politiska partierna, efter påtryckningar från det internationella samfundet. År 1992 hölls presidentval, som vanns av den sittande presidenten. År 1996 och 1997 hölls parlamentsval respektive presidentval, men dessa blev föremål för tvister beträffande valens regelmässighet. Under 2001 anordnades nya parlamentsval, under mer demokratiska förhållanden: det styrande partiet och dess allierade vann med överväldigande majoritet, men även en grupp oppositionskandidater valdes in i parlamentet. Under perioden före det hittills senaste presidentvalet (2003) greps – och släpptes därefter åter – den andre huvudkandidaten i valet, den tidigare presidenten Ould Haidallah. Efter valet greps han på nytt.

De senaste kuppförsöken ägde rum i juni 2003, augusti 2004 och september 2004 och leddes av militärer med islamisk inriktning. De misstänkta upphovsmännen samt civila islamiska ledare och ledare för den ”traditionella” politiska oppositionen ställdes inför rätta i Ouad Naga. Trots att flera olika mål hade förts samman, att vissa oregelmässigheter konstaterades i samband med rättegången och att åklagaren hade begärt hårda straff avslutades rättegången i Ouad Naga med att måttfulla domar avkunnades. Ett stort antal islamister greps i april och maj 2005. Terrorister attackerade därefter en grupp mauretanska militärer i den norra delen av landet. Presidenten beslutade då att mobilisera armén för att bekämpa terroristgrupperna.

På utrikesplanet odlade president Ould Tayas regim till att börja med förbindelserna med Irak, därefter de med västvärlden. År 1999 upprättade Mauretanien diplomatiska förbindelser med Israel. Den nya politiken gav näring åt den religiöst grundade oppositionen, som regimen försökte kväva. Mauretaniens utrikespolitik, närmandet till Förenta staterna på områdena säkerhet och bekämpning av terrorism samt undertryckandet av den religiöst grundade oppositionen gav dessutom upphov till spänningar i förbindelserna med Libyen, Saudiarabien och andra arabstater.

Mauretanien tillhör varken Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (landet lämnade Ecowas år 2000) eller Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen (WAEMU), men landet är medlem i Arabiska Maghrebunionen (AMU). Mauretanien deltar som observatör i Europa–Medelhavsdialogen (Barcelonaprocessen) och ingav i maj 2005 en begäran om formell anslutning till denna.

President Ould Taya förlorade som nämnts ovan makten i statskuppen den 3 augusti 2005.

De egentliga skälen till kuppen är inte helt och hållet kända. Kuppen genomfördes utan blodsutgjutelse, av militärer som var presidenten mycket närstående. Dessa bildade därpå ett militärråd, Conseil Militaire pour la Justice et la Démocratie (CMJD). Militärrådet leds av överste Ely Ould Mohamed Vall, som ledde den nationella säkerhetstjänsten under den tidigare regimen, och består utöver ledaren av ytterligare 15 överstar och en fartygskapten.

Militärrådet har utfärdat en konstitutionell stadga i enlighet med vilken det år 2001 valda parlamentets befogenheter sätts ur kraft. Militärrådet kommer att utöva den lagstiftande makten via dekret. I överensstämmelse med den konstitutionella stadgan har det också utnämnts en övergångsregering, vars ledamöter har utträtt ur de politiska partier som de tidigare tillhörde.

Den nya regimen har accepterats av större delen av befolkningen (oberoende av människors etniska tillhörighet), av de politiska partierna (även av PRDS, den tidigare presidentens parti, trots att detta till att börja med fördömde kuppen) och av de moderata islamiska rörelserna. Militärrådet har gjort ett antal offentliga åtaganden (som det även har börjat omsätta i förordningar), bl.a. följande:

1. Att föreslå konstitutionsändringar i kraft av vilka presidentmandatens varaktighet och antalet mandat för en och samma person begränsas och alla senare ändringar i fråga om detta förhindras. Militärrådet avser att hålla samråd om dessa konstitutionsändringar med alla berörda parter i Mauretanien och att senast 12 månader efter statskuppen göra dem till föremål för en folkomröstning om konstitutionen.

2. Att hålla fria och öppna parlaments- och presidentval, efter folkomröstningen om konstitutionen men senast 24 månader efter statskuppen. Medlemmarna av militärrådet och ledamöterna i övergångsregeringen kommer inte att tillåtas att delta i de politiska partiernas verksamhet och kampanjer eller att ställa upp som kandidater i valen, vilka kommer att övervakas av en oberoende valkommission i närvaro av internationella observatörer.

3. Att vidta åtgärder som har att göra med demokratisk omvandling, reform av rättsväsendet och gott styre.

4. Att garantera de politiska friheterna och frige de politiska fångarna.

5. Att följa de internationella fördrag och konventioner som Mauretanien ratificerat.

Militärrådet har antagit ett dekret om konstitutionen i vilket det bekräftas att medlemmarna av militärrådet och ledamöterna i övergångsregeringen inte kommer att tillåtas att ställa upp som kandidater i valen inom ramen för processen för demokratisk omvandling. Regeringen har dessutom gjort en framställning till Förenta nationerna om valstöd i samband med folkomröstningen om konstitutionen och parlaments- och presidentvalen.

Statskuppen den 3 augusti fördömdes av det internationella samfundet, bl.a. av Förenta nationernas generalsekreterare, Afrikanska unionens kommissions ordförande (AU har tills vidare uteslutit Mauretanien från organisationen), Europeiska unionens ordförandeskap och Europeiska kommissionen.

Efter ett besök i Nouakchott och med anledning av utvecklingen av läget uppmanade Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd vid sitt möte den 8 september 2005 de mauretanska myndigheterna och de andra berörda aktörerna att fortsätta att arbeta tillsammans för att landet snabbt skall återgå till en konstitutionell ordning, för att dialogen och samråden mellan de berörda aktörerna skall drivas vidare och fördjupas och för att demokratin och rättsstaten skall befästas, inom ramen för Mauretaniens enhet och suveränitet.

Samma dag som statskuppen inträffade erinrade Europeiska unionens ordförandeskap om att unionen fördömer alla försök till maktövertagande med våld samt gav kommissionen i ett uttalande uttryck för sitt beklagande över maktövertagandet och manade till respekt för demokratin och till återgång till en konstitutionell ordning. I uttalandet angavs också att kommissionen vid en lämplig tidpunkt skulle göra en bedömning av läget mot bakgrund av de tillämpliga bestämmelserna i Cotonouavtalet, som Mauretanien har undertecknat.

I artikel 9.2 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EG, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, definieras de grundsatser på vilka partnerskapet vilar: respekten för demokratiska principer och för rättsstatsprincipen skall ligga till grund för parternas interna och externa politik och utgöra grundsatser för avtalet. Med beaktande av denna artikel och av de omständigheter under vilka det politiska skiftet i Mauretanien ägde rum anser kommissionen att det är nödvändigt att föra en dialog med de nya makthavarna i landet i syfte att klargöra följande:

1. Anordnandet av valen, särskilt vad beträffar i) översyn av röstlängderna, ii) de praktiska arrangemangen för deltagandet i valen, iii) de praktiska arrangemangen för inrättandet av en oberoende valkommission och iv) de praktiska arrangemangen för utplaceringen av observatörer.

2. Hållandet av valen och tidsplanen för dessa. Det förefaller på det här stadiet som om den planerade längsta fristen för hållande av parlaments- och presidentval (dvs. senast 24 månader efter statskuppen) är bra mycket längre än vad som krävs för förberedelserna inför valen och bör förkortas.

3. Huruvida de åtaganden som tidigare regeringar gjort i fråga om gott styre kommer att iakttas, särskilt vad beträffar i) införande av regler som tryggar öppenhet och insyn i förvaltningen och fördelningen av olje- och gruvdriftintäkterna, ii) liberalisering av vägtransportsektorn och iii) öppenhet och insyn i budgetförvaltningen och den makroekonomiska förvaltningen.

4. Vilka åtgärder som kommer att vidtas för att i) reformera rättsväsendet och ii) främja de medborgerliga rättigheterna och yttrandefriheten.

En dialog kommer att göra det möjligt för de nya makthavarna i Mauretanien att redogöra för sina ståndpunkter i de frågor som tas upp ovan och för Europeiska unionen att ta ställning till i vilken utsträckning den på grundval av dialogen kan understödja de åtgärder som Mauretanien vidtar för att i högre grad iaktta grundsatserna i det ändrade Cotonouavtalet.

På grund av de omständigheter under vilka regimskiftet i Mauretanien ägde rum och av de former av politisk organisation som de nya makthavarna inrättat anser kommissionen att det rör sig om ett särskilt brådskande fall, och i enlighet med artikel 96.1a i det ändrade Cotonouavtalet är det därför inte nödvändigt att uttömma alla tänkbara möjligheter till politisk dialog enligt artikel 8 i det ändrade Cotonouavtalet. Innan lämpliga åtgärder eventuellt vidtas, önskar kommissionen emellertid en formell diskussion med den mauretanska regeringen om dess åtaganden. Kommissionen föreslår därför rådet att Mauretanien i enlighet med den bifogade skrivelsen skall kallas till samråd enligt artiklarna 9 och 96 i det ändrade Cotonouavtalet.

Kommissionen föreslår att de pågående samarbetsverksamheterna för genomförande inom ramen för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden skall fortsätta under samrådsperioden, under förutsättning att de särskilda villkoren i finansieringsöverenskommelserna iakttas. Den föreslår också att sådana samarbetsverksamheter som håller på att förberedas och kan bidra till en återgång till demokrati och till en förbättring av styret skall drivas vidare.

BILAGA

Bryssel den ...

Hans Excellens Sidi Ahmed Ould BoubacarPremiärminister i Islamiska republiken MauretanienNouakchottMauretanien

UTKAST

Herr premiärminister,

Europeiska unionens ordförandeskap erinrade i sitt uttalande av den 3 augusti 2005 med anledning av statskuppen i Mauretanien om att Europeiska unionen fördömer alla försök till maktövertagande med våld.

Samma dag gav Europeiska kommissionen i ett uttalande uttryck för sitt beklagande över maktövertagandet och manade till respekt för demokratin och den konstitutionella ordningen.

På grund av de omständigheter under vilka regimskiftet i Mauretanien ägde rum och av de övergångsformer av politisk organisation som antagits anser Europeiska unionen att grundsatserna i det ändrade Cotonouavtalet har kränkts. Europeiska unionen anser vidare att det rör sig om ett särskilt brådskande fall, och i enlighet med artikel 96.1a i det ändrade Cotonouavtalet är det därför inte nödvändigt att uttömma alla tänkbara möjligheter till politisk dialog enligt artikel 8 i det ändrade Cotonouavtalet.

Innan lämpliga åtgärder eventuellt vidtas, önskar Europeiska unionen emellertid en formell diskussion med Er regering om dess åtaganden. Vi ber därför på Europeiska gemenskapens och på Europeiska unionens medlemsstaters vägnar att få kalla Ert land till samråd enligt artikel 96 i det ändrade Cotonouavtalet i syfte att närmare undersöka situationen och, om möjligt, finna lösningar. Europeiska unionen kommer å sin sida att inträda i detta samråd i en konstruktiv anda av dialog.

Samrådet kommer att göra det möjligt för den mauretanska regeringen att redogöra för sitt övergångsprogram, särskilt vad gäller

- hållandet av parlaments- och presidentval och återgång till en konstitutionell ordning, och

- de åtgärder som kommer att vidtas i fråga om gott politiskt och ekonomiskt styre och för att reformera rättsväsendet och främja de medborgerliga rättigheterna och yttrandefriheten.

Vi föreslår att detta samråd skall äga rum snarast, i Europeiska unionens råds byggnad i Bryssel och vid en tidpunkt som fastställs i samförstånd.

Med utmärkt högaktning

På rådets vägnar På kommissionens vägnar

Kopia till: | Ordföranden i AVS-ambassadörskommittén |

Generalsekreteraren för AVS-statsgruppen |