TURISM

[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 29.3.2010

KOM(2010)117 slutlig

2010/0063 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr …/…

OM EUROPEISK STATISTIK OM TURISM

(Text av betydelse för EES)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Turismsektorns betydelse för Europas ekonomiska, sociala och kulturella utveckling är allmänt vedertagen. Rådets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information rörande turism[1] innehåller bestämmelser om upprättande av ett informationssystem för turiststatistik på EU-nivå. Direktivet har bidragit till inrättandet av nationella system för datainsamling där uppgifter om kapacitet och vistelser vid logianläggningar framställs ur ett affärsmässigt perspektiv och där efterfrågan med avseende på turism framställs ur en besökares perspektiv. Utan direktivet skulle ett system för turiststatistik inom Europeiska unionen inte ha varit möjligt. Även om systemet har varit en framgång har både användarna av uppgifterna och de som arbetar med att framställa statistiken betonat att det behöver uppdateras. Sedan direktivet trädde i kraft har turistmarknadens snabbt skiftande karaktär lett till att det uppstått nya eller förändrade användarbehov i form av andra variabler och fördelningar samt mer aktuella uppgifter. Samtidigt finns det fortfarande utrymme för förbättringar av lagstiftningens jämförbarhet och fullständighet genom en ökad harmonisering av variabler och begrepp. Detta skulle i sin tur sannolikt leda till en ökning av den grundläggande turiststatistik som är nödvändig för att sammanställa satelliträkenskaper för turismen. |

120 | Allmän bakgrund Syftet med detta förslag är att uppdatera och optimera det befintliga regelverket för europeisk statistik om turism, dvs. rådets direktiv 95/57/EG. Under det senaste årtiondet har kommissionen och Europaparlamentet i meddelanden och resolutioner efterlyst förändringar av den rättsliga grunden för turiststatistik. Sedan direktivet trädde i kraft har det skett avsevärda förändringar både inom turistnäringen och beträffande efterfrågan på turism. I enlighet med kravet på att officiell statistik ska vara relevant, dvs. att den ska tillgodose behoven hos aktuella och potentiella användare, ses variabler såsom turistutgifter över i förslaget, samtidigt som aktuella företeelser beaktas, till exempel användningen av Internet för att boka resor och den senaste tidens ökning av korta resor med färre än fyra övernattningar. När det gäller tillgång behandlas ändrade användarbehov i förslaget, till exempel behov av uppgifter om utnyttjande av rum. Dessutom uppdateras tidsfristerna för översändande av uppgifter. Genom förslaget harmoniseras variabler och begrepp, och dessutom förbättras turiststatistikens fullständighet avsevärt, bland annat genom att det omfattar all logi som hyrs och genom att statistik om dagsbesökare och personer som inte är på semester, som det råder stor efterfrågan på, inkluderas. I förslaget beaktas även de nödvändiga kompromisserna i fråga om å ena sidan användarnas behov och å andra sidan deltagarnas och de nationella statistikbyråernas börda. Nya variabler eller fördelningar uppvägs genom att några av direktivets krav avskaffas. Avsikten är att de kompletterande kraven, framför allt när det gäller information från företag, ska innebära att den sammanlagda bördan förblir förhållandevis stabil. När det gäller den information som ska sammanställas från hushåll eller turister balanseras effektiviteten i uppgiftsinsamlingen och deltagarnas börda genom att det införs alternerande frågor för variabler som förväntas vara av mer strukturell natur och genom att mikrodata översänds för statistik om turistresor. Syftet är att göra det möjligt för dem som sammanställer de nationella uppgifterna att dela s.k. spegelstatistik utifrån en harmoniserad sammanställning av turiststatistik och att uppnå konvergens när det gäller begrepp, definitioner och rapporteringsformat för de översända uppgifterna. Om det skulle visa sig vara omöjligt att uppdatera den rättsliga ramen finns det risk för att den europeiska turiststatistiken förlorar i relevans och därmed att ett klokt beslutsfattande på de politiska områden som är kopplade till turism äventyras. |

130 | Gällande bestämmelser Eftersom detta förslag har utarbetats för att uppdatera de gällande bestämmelserna och anpassa dem till nya behov bör den nuvarande rättsliga grunden – dvs. rådets direktiv 95/57/EG – upphävas. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden I ordförandeskapets slutsatser av den 14 december 2007 framhävde Europeiska rådet turismens avgörande roll när det gäller att skapa tillväxt och arbetstillfällen inom Europeiska unionen. Turismens växande betydelse och dess inverkan på andra politikområden såsom regionalpolitik, diversifiering av landsbygdsekonomin, sjöfartspolitik, sysselsättning, hållbarhet och konkurrenskraft samt socialpolitik och socialt deltagande (turism för alla), innebär att statistiksystemet måste anpassas. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Under perioden 2004–2009 har flera tekniska samråd med personer som arbetar med framställning av uppgifter inom ramen för det europeiska statistiksystemet genomförts i de berörda arbetsgrupperna. Vid flera tillfällen har personer som arbetar med framställning av uppgifter uppmanats att engagera nationella intressenter i diskussionerna. Dessutom har samråd genomförts inom kommissionen (generaldirektoraten ENTR, AGRI, MARE, REGIO, SANCO, ENV, EAC, TREN och EMPL) och med intressenter från turistnäringen. |

212 | Sammanfattning av svaren samt uppföljning Detta förslag är resultatet av ingående förhandlingar mellan alla berörda parter. I förslaget görs en avvägning mellan prioriteringarna när det gäller de ytterligare användarbehoven och den ytterligare börda i fråga om insamling och sammanställning som de kan innebära. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden/berörd sakkunskap De nationella företrädarna i Eurostats arbetsgrupp för turiststatistik är experter med kunskaper om den befintliga lagstiftningen och de nationella systemen för insamling och sammanställning av turiststatistik. Dessutom rådfrågades experter på turism eller turismrelaterad politisk analys på relevanta avdelningar inom kommissionen. |

222 | Metoder Mellan 2004 och 2008 diskuterades Eurostats förslag i arbetsgrupper med deltagare från de nationella statistikbyråerna eller forskningsavdelningarna på de nationella turistmyndigheterna samt med andra kommissionsavdelningar och externa intressenter. Därefter överlämnades förslagen till plenararbetsgruppen, som diskuterade dem. Under det första halvåret 2007 genomförde Eurostat dessutom bilaterala samråd med andra kommissionsavdelningar med anknytning till turism. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats Nationella statistikbyråer, nationella turistmyndigheter, kommissionen, berörda aktörer från turistnäringen (till exempel Hotrec och Effat). |

2249 | Sammanfattning av synpunkter som inkommit och beaktats Några potentiellt allvarliga risker med irreversibla konsekvenser har inte påtalats. Experterna var överens om att den rättsliga grunden för turiststatistik behöver uppdateras. |

225 | Tack vare experternas synpunkter vid de många möten och samråd som genomförts har ett väl avvägt förslag kunnat utarbetas. I förslaget tillgodoses användarbehoven när det gäller till exempel sjöfartspolitiken och den sociala dimensionen av turism samtidigt som effektiviteten i uppgiftsinsamlingen beaktas för att minimera den ytterligare bördan för deltagarna. |

226 | Offentliggörande av expertsynpunkter Tillgång till dokumenten och mötesprotokollen från arbetsgruppen fås via Circa. |

230 | Konsekvensanalys Alternativ 1 (status-quo-alternativet, dvs. inget nytt EU-initiativ): Om Europeiska unionen inte vidtar nya åtgärder kommer jämförbarheten och harmoniseringen av turiststatistiken i Europa att försvagas, och i ett skede där turismen inom EU utgör merparten av all turism kommer möjligheterna att effektivt använda turiststatistik som sammanställts av partnerländer utifrån gemensamma begrepp och rapporteringsformat inte att kunna utnyttjas till fullo. Om turiststatistik från officiella källor inte är harmoniserad eller finns tillgänglig, eller endast delvis finns tillgänglig eftersom den tillhandahålls på frivillig basis, måste man använda kommersiella källor. Detta kan leda till att uppgifternas kvalitet försämras och att deras effektivitet inom ovannämnda beslutsfattande äventyras. Alternativ 2 (EU-initiativ enligt förslag): Genom den föreslagna ramen för europeisk statistik blir uppgifterna mer jämförbara och därmed mer relevanta för användare på såväl EU-nivå som nationell nivå. Användningen av gemensamma begrepp och rapporteringsformat kan dessutom bidra till effektivare sammanställning och användning av turiststatistik, till exempel genom att information om samma resa inte samlas in i både bosättningslandet och den medlemsstat som besöks. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Målet med förordningen är att fastställa en gemensam ram för medlemsstaternas systematiska framställning av europeisk statistik över turism genom insamling, sammanställning, bearbetning och översändande av harmoniserad europeisk statistik om tillgång och efterfrågan med avseende på turism. |

310 | Rättslig grund I artikel 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs den rättsliga grunden för europeisk statistik. I denna artikel fastställs kraven i fråga om framställning av europeisk statistik som innebär att den ska uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån förslaget inte omfattas av Europeiska unionens exklusiva behörighet. |

Av följande skäl kan målen med förslaget inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna: |

321 | En central fråga när det gäller kvaliteten på alla statistiska uppgifter är jämförbarheten. Utan en tydlig EU-ram, dvs. EU-lagstiftning där gemensamma statistiska begrepp, rapporteringsformat och kvalitetskrav fastställs, är det inte möjligt för medlemsstaterna att uppnå jämförbarhet i den utsträckning som krävs. För att komma till rätta med detta infördes europeisk lagstiftning om turiststatistik redan 1995. Användare och producenter har emellertid efterlyst en uppdatering. |

323 | Åtgärder från enbart medlemsstaternas sida skulle påverka medlemsstaternas intressen negativt av följande skäl: Med tanke på att turismen vid sidan av sin inhemska betydelse även har en viktig internationell dimension när det gäller inkommande och utgående turism vill medlemsstaternas turistmyndigheter att det ska finnas internationellt jämförbara statistiska uppgifter. Utan sådan statistik, som samlas in och sammanställs med hjälp av en gemensam ram på EU-nivå, skulle relevansen och effektiviteten i (de nationella) systemen för turiststatistik försvagas. Vidare skulle avsaknaden av en gemensam ram med gemensamma begrepp och rapporteringsformat innebära att möjligheten att utbyta spegelstatistik skulle äventyras eller helt och hållet försvinna. |

Av följande skäl kan målet med förslaget bättre uppnås med hjälp av EU-åtgärder: |

324 | Målet med förslaget kan bättre uppnås genom en EU-rättsakt, eftersom endast kommissionen kan samordna den nödvändiga harmoniseringen av statistisk information på EU-nivå. Uppgiftsinsamling och sammanställning av jämförbar turiststatistik kan däremot organiseras av medlemsstaterna. Europeiska unionen kan därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. |

325 | Användningen av kvalitetsindikatorer för att visa att målet bättre kan uppnås av unionen, eftersom målsättningen med förslaget är att framställa harmoniserad europeisk turiststatistik, kan endast ske på EU-nivå. Förslaget kommer att leda till mer jämförbara och därmed mer relevanta uppgifter. |

327 | Syftet med förslaget är att harmonisera begrepp, ämnen som behandlas och de insamlade uppgifternas karaktär, behandling, kvalitetskriterier, tidsfrister för rapportering och resultat för att få relevant, aktuell, jämförbar och samanvändbar europeisk statistik. Det är emellertid upp till medlemsstaterna att avgöra hur uppgifterna ska samlas in, eftersom de personer som arbetar med sammanställning av uppgifter i de olika länderna är bäst lämpade när det gäller att fastställa lämplig metod och lämpliga uppgiftskällor. På grund av detta kommer EU-initiativet i fråga om metodstandarder att begränsas till utarbetande av en uppsättning rekommenderade riktlinjer, i nära samarbete med medlemsstaterna. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | I enlighet med proportionalitetsprincipen går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet med förordningen. Den innehåller inga bestämmelser för hur uppgiftsinsamlingen ska gå till i medlemsstaterna, utan här definieras endast de uppgifter som ska samlas in för att garantera en harmoniserad struktur och tidsplan. |

332 | Översändande av uppgifter vid färre tillfällen i vissa fall och möjligheten att i större utsträckning använda andra källor än undersökningar (till exempel administrativa källor eller lämpliga statistiska skattningsmetoder) bör minska de nationella, regionala eller lokala myndigheternas samt de ekonomiska aktörernas och medborgarnas ekonomiska och administrativa börda. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Valet av lämplig rättsakt beror på det rättsliga målet. Med tanke på informationsbehoven på EU-nivå har tendensen inom den europeiska statistiken varit att hellre använda förordningar än direktiv som grundläggande rättsakter. En förordning är att föredra eftersom den ger samma lagstiftning i hela EU och medlemsstaterna inte kan välja bort någon del av rättsakten. En förordning är direkt tillämplig, vilket innebär att den inte behöver införlivas i nationell rätt. Direktiv, däremot, syftar till att harmonisera medlemsstaternas olika lagar. De är bindande för medlemsstaterna i fråga om de resultat som ska uppnås, men de nationella myndigheterna kan själva bestämma hur de ska uppnå dessa mål. De måste också införlivas i nationell lagstiftning. Antagande av en förordning ger konsekvens med avseende på andra statistiska rättsakter som antagits sedan 1997. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget som sådant påverkar inte Europeiska unionens budget. Medlemsstaterna kan emellertid, om det finns anslag för detta i Europeiska unionens budget, få ett finansiellt bidrag från kommissionen på högst 70 % av de stödberättigande kostnaderna enligt reglerna om bidrag i budgetförordningen, i samband med framtida eventuella ad hoc-moduler enligt artikel 3.3 i förslaget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenklingar |

511 | I förslaget föreskrivs förenklingar av administrativ praxis för både offentliga myndigheter (på EU-nivå och nationell nivå) och privata aktörer. |

513 | EU:s och de nationella myndigheternas arbete kommer att underlättas genom att uppdelningen av uppgifterna om tillgång per region minskas, det ges möjlighet att begränsa räckvidden när det gäller storleken på logianläggningar för turister, och genom att kvartalsuppgifter för statistiken över efterfrågan inte längre behöver rapporteras in. |

514 | Möjligheten att begränsa räckvidden när det gäller uppgiftsinsamling om kapacitet och vistelser vid logianläggningar för turister kommer att leda till att deltagarnas, i synnerhet mikroföretagens, börda minskar. Avsikten är att medlemsstaternas möjlighet att framställa nödvändiga siffror genom att använda en kombination av källor (undersökningar, men även administrativa uppgifter eller skattningsförfaranden) ska leda till att deltagarnas – både företagens och hushållens – börda minskar. |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer gällande lagstiftning att upphävas. |

560 | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Förslaget gäller en EES-fråga och bör därför gälla även EES. |

2010/0063 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr …/…

OM EUROPEISK STATISTIK OM TURISM

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till de nationella parlamenten,

efter att ha hört kommittén för det europeiska statistiksystemet,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

1. Europeiska rådet framhävde i ordförandeskapets slutsatser av den 14 december 2007 turismens avgörande roll när det gäller att skapa tillväxt och arbetstillfällen inom EU och uppmanade kommissionen, medlemsstaterna, turistnäringen och andra berörda aktörer att förena sina krafter för att inom utsatt tid genomföra agendan för en hållbar och konkurrenskraftig europeisk turism.

2. För att bedöma konkurrenskraften hos Europeiska unionens turistnäring, som har en viktig funktion för medlemsstaternas ekonomi eftersom turistverksamheten innebär stora möjligheter i fråga om sysselsättning, krävs goda kunskaper om turismens omfattning och särdrag, turistens profil samt turistutgifter.

3. Månatlig information krävs för att man ska kunna mäta det inflytande som säsongen har på efterfrågan på logi för turister, och för att därmed underlätta för offentliga myndigheter och ekonomiska aktörer att utveckla strategier och riktlinjer för att förbättra den säsongsmässiga spridningen av semestrar och turismverksamhet.

4. De flesta europeiska företag som bedriver verksamhet inom turistnäringen är små eller medelstora, och de små och medelstora företagens strategiska betydelse för den europeiska turismen är inte begränsad till deras ekonomiska värde eller stora potential när det gäller att skapa arbetstillfällen. Företagen stärker även stabiliteten och välfärden i de lokala samhällena, genom att de värnar om gästfriheten och den lokala identitet som kännetecknar turismen i Europa. På grund av de små och medelstora företagens storlek måste deras potentiella administrativa börda beaktas. Ett tröskelsystem bör införas så att användarnas behov kan tillgodoses samtidigt som svarsbördan för de parter som ansvarar för att tillhandahålla statistisk information, framför allt små och medelstora företag, minskar.

5. Den förändring av turistbeteendet som skett sedan rådets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information rörande turism[2] trädde i kraft, vilken medfört att korta resor och dagsbesök fått ökad betydelse och bidragit avsevärt till inkomsterna från turismen i många regioner eller länder, att logi som inte hyrs eller logi i mindre anläggningar har ökat i betydelse och att Internet i allt större utsträckning påverkar turisternas bokningsrutiner och turistnäringen, innebär att framställningen av turiststatistik måste anpassas till den nya utvecklingen.

6. För att det ska vara möjligt att bedöma turismens makroekonomiska betydelse inom den europeiska ekonomin med utgångspunkt i det internationellt vedertagna systemet med satelliträkenskaper för turismen, måste den grundläggande turiststatistiken bli mer tillgänglig, fullständig och heltäckande så att den kan användas som underlag för sammanställningen av sådana räkenskaper och, om kommissionen anser det nödvändigt, som grund för ett nytt lagstiftningsförslag om översändande av harmoniserade tabeller för satelliträkenskaper för turismen, och för detta krävs att de nuvarande rättsliga kraven i direktiv 95/57/EG uppdateras.

7. För att kunna undersöka viktiga ekonomiska och sociala frågor inom turistsektorn, framför allt nya frågor där det krävs specifik forskning, behöver kommissionen mikrodata. En stor del av turismen i Europa sker inom EU, vilket innebär att mikrodata från harmoniserad EU-statistik om efterfrågan med avseende på utgående turism automatiskt utgör en källa till statistik över efterfrågan med avseende på inkommande turism för destinationsmedlemsstaten, och därmed kan man undvika dubbelarbete vid undersökningar av turistflöden.

8. En vedertagen ram på EU-nivå kan bidra till att garantera tillförlitliga, detaljerade och jämförbara uppgifter, vilket i sin tur möjliggör en lämplig övervakning av struktur och utveckling när det gäller efterfrågan och tillgång med avseende på turism. Tillräcklig jämförbarhet på EU-nivå är nödvändig när det gäller metoder, definitioner och programmet för statistiska data och metadata.

9. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik[3], som utgör referensramen för bestämmelserna i denna förordning, ska insamlingen av statistiska uppgifter uppfylla höga krav på opartiskhet, insyn, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter.

10. Vid sammanställning och spridning av europeisk statistik i enlighet med denna förordning bör statistikmyndigheterna på nationell nivå och EU-nivå beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som antogs av kommittén för det statistiska programmet den 24 februari 2005 och som fogats till kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar[4].

11. Eftersom insamling och sammanställning av jämförbar och heltäckande europeisk statistik över turism inte i tillräcklig utsträckning kan genomföras av medlemsstaterna eftersom det inte finns några gemensamma statistiska faktorer och kvalitetskrav eller tydliga metoder, utan med hjälp av en gemensam statistisk ram bättre kan uppnås på EU-nivå, kan Europeiska unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

12. Mot bakgrund av förändringarna inom turistnäringen och i fråga om den typ av information som krävs av kommissionen och andra användare av europeisk statistik över turism, är bestämmelserna i direktiv 95/57/EG inte längre lämpliga. Eftersom lagstiftningen på detta område måste uppdateras bör direktiv 95/57/EG upphävas.

13. En förordning är lämplig för att säkerställa att gemensamma standarder används och jämförbar statistik framställs.

14. De åtgärder som behövs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[5].

15. Kommissionen bör ha rätt att anta delegerade akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med avseende på att anpassa definitionerna, de ämnen som behandlas och de insamlade uppgifternas karaktär, samt beträffande tillämpningsområde och tidsfrister när det gäller översändande av uppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik om turism.

Medlemsstaterna ska för detta ändamål samla in, sammanställa, bearbeta och översända harmoniserad statistik om tillgång och efterfrågan med avseende på turism.

Artikel 2

Definitioner

16. I denna förordning avses med

a) referensperiod : en period som uppgifterna avser,

b) referensår : en referensperiod som består av ett kalenderår,

c) Nace rev. 2 : den gemensamma statistiska näringsgrensindelningen inom unionen som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006[6],

d) Nuts : den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter för framställning av regional statistik inom unionen som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003[7],

e) turism : den aktivitet som utövas av övernattande besökare och dagsbesökare som reser till ett huvudsakligt resmål utanför sin vanliga omgivning för kortare tid än ett år i annat huvudsyfte, däribland affärer, fritid eller annat personligt syfte, än att vara anställd av en enhet med hemvist på den plats som besöks,

f) vanlig omgivning : ett geografiskt område, som inte nödvändigtvis är sammanhängande, där en person utför sina vardagsrutiner och som fastställs med utgångspunkt i passerande av administrativa gränser eller avståndet från personens bosättningsort, besökets längd, besökets frekvens och syftet med besöket,

g) inhemsk turism : besök inom en medlemsstat av besökare som är invånare i medlemsstaten,

h) inkommande turism : besök till en medlemsstat av besökare som inte är invånare i medlemsstaten,

i) utgående turism : besök av personer som är invånare i en medlemsstat till ett land utanför medlemsstaten,

j) nationell turism : inhemsk och utgående turism,

k) turism inom landet : inhemsk och inkommande turism,

l) logianläggning för turister : lokal verksamhetsenhet, enligt definitionen i bilagan till rådets förordning (EEG) nr 696/93[8], som mot betalning – där priset kan vara helt eller delvis subventionerat – erbjuder korttidsinkvartering enligt beskrivningarna i grupperna 55.1 (hotellverksamhet), 55.2 (semesterbostäder och annan korttidsinkvartering) och 55.3 (campingplatsverksamhet) i Nace rev. 2,

m) logi som inte hyrs : logi som familj eller vänner tillhandahåller kostnadsfritt och logi i semesterbostäder som bebos av ägaren själv, inklusive andelsbostäder.

17. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att anpassa definitionerna i punkt 1.

Artikel 3

Ämnen som behandlas och de insamlade uppgifternas karaktär

18. Medlemsstaterna ska i enlighet med artikel 7 tillhandahålla uppgifter om följande:

a) Turism inom landet, i fråga om kapacitet och vistelser vid logianläggningar för turister för de variabler, den frekvens och de fördelningar som fastställs i avsnitten 1, 2 och 3 i bilaga I.

b) Turism inom landet, i fråga om turistnätter med logi som inte hyrs för de variabler, den frekvens och de fördelningar som fastställs i avsnitt 4 i bilaga I.

c) Nationell turism: efterfrågan med avseende på turism som gäller deltagande i turism samt turistresors och besökares karaktär för de variabler, den frekvens och de fördelningar som fastställs i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.

d) Nationell turism: efterfrågan med avseende på turism som gäller dagsbesöks karaktär för de variabler, den frekvens och de fördelningar som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 9.

19. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att anpassa de ämnen som behandlas och de insamlade uppgifternas karaktär samt innehållet i bilagorna.

20. Eventuella ad hoc-moduler utöver de uppgifter som ska samlas in får inte överskrida en period på ett år och ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.2 minst tre månader innan referensperioden inleds. Omfattningen på en sådan ad hoc-modul får inte överskrida fem variabler.

Artikel 4

Tillämpningsområde

21. Tillämpningsområdet för kraven i artikel 3.1 a ska vara alla logianläggningar för turister enligt definitionen i artikel 2.1.1, om inte annat anges i bilaga I.

22. Tillämpningsområdet för kraven i artikel 3.1 b ska vara alla invånares och icke-invånares turistnätter i logi som inte hyrs.

23. Tillämpningsområdet för kraven i artikel 3.1 c beträffande uppgifter om deltagande i turism ska vara alla individer som är invånare i medlemsstaten, om inte annat anges i avsnitt 1 i bilaga II.

24. Tillämpningsområdet för kraven i artikel 3.1 c beträffande uppgifter om turistresors och besökares karaktär ska vara den bofasta befolkningens samtliga turistresor med åtminstone en övernattning utanför sin vanliga omgivning som har inletts under referensperioden, om inte annat anges i avsnitt 2 i bilaga II.

25. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att fastställa tillämpningsområdet för kraven i artikel 3.1 d beträffande uppgifter om dagsbesöks karaktär.

26. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att anpassa tillämpningsområdet i fråga om kraven i artikel 3.1.

Artikel 5

Kvalitetskriterier och rapporter

27. Medlemsstaterna ska garantera kvaliteten på de översända uppgifterna.

28. I denna förordning ska de kvalitetskriterier som anges i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 tillämpas.

29. Varje år ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en rapport om kvaliteten på uppgifterna för referensårets referensperioder och om eventuella metodändringar. Rapporten ska lämnas inom nio månader efter referensårets slut.

30. Vid tillämpningen av de kvalitetskriterier som anges i punkt 2 för uppgifter som omfattas av denna förordning ska formerna för och uppställningen av kvalitetsrapporterna fastställas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.2.

Artikel 6

Uppgiftskällor

När det gäller det underlag som ligger till grund för uppgiftsinsamlingen ska medlemsstaterna vidta de åtgärder de anser lämpliga för att bibehålla resultatens kvalitet och jämförbarhet. Medlemsstaterna kan framställa den nödvändiga statistiska informationen med hjälp av en kombination av följande källor:

a) Undersökningar där de uppgiftslämnande enheterna ombes tillhandahålla aktuell, noggrann och fullständig information.

b) Andra lämpliga källor, däribland administrativa uppgifter, om dessa är lämpliga i fråga om aktualitet och relevans.

c) Lämpliga statistiska skattningsförfaranden.

Artikel 7

Översändande av uppgifter

31. Medlemsstaterna ska översända uppgifterna, inklusive konfidentiella uppgifter, till kommissionen (Eurostat) i enlighet med Europeiska unionens befintliga bestämmelser om översändande av sekretesskyddade statistiska uppgifter.

32. Medlemsstaterna ska översända de uppgifter som anges i bilaga I och avsnitt 1 i bilaga II i form av aggregerade tabeller, i enlighet med en standard för datautväxling som fastställts av kommissionen (Eurostat). Uppgifterna ska översändas eller överföras elektroniskt till kommissionens (Eurostats) dataportal. De praktiska arrangemangen för översändandet av uppgifter ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.2.

33. Medlemsstaterna ska översända de uppgifter som anges i avsnitt 2 i bilaga II i form av mikrodatafiler – där varje observerad resa är en enskild post i den översända uppsättningen uppgifter – som har kontrollerats, redigerats och om nödvändigt imputerats i enlighet med en standard för datautväxling som fastställts av kommissionen (Eurostat). Uppgifterna ska översändas eller överföras elektroniskt till kommissionens (Eurostats) dataportal. De praktiska arrangemangen för översändandet av uppgifter ska antas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.2.

34. Medlemsstaterna ska översända följande:

a) De årliga uppgifter som anges i avsnitten 1 och 2 i bilaga I inom sex månader efter referensperiodens slut, om inte annat anges i bilaga I.

b) De månatliga uppgifter som anges i avsnitt 2 i bilaga I inom tre månader efter referensperiodens slut.

c) De snabba nyckelindikatorer som rör invånares och icke-invånares övernattningar på logianläggningar för turister av den typ som anges i avsnitt 2 i bilaga I inom åtta veckor efter referensperiodens slut.

d) De uppgifter som anges i avsnitt 4 i bilaga I inom nio månader efter referensperiodens slut, om de berörda medlemsstaterna väljer att översända dem.

e) De uppgifter som anges i bilaga II inom sex månader efter referensperiodens slut; för avsnitt 2 i bilaga II kan kompletterande dataposter för turistresor som inleddes men inte avslutades under referensperioden översändas inom nio månader efter referensperiodens slut.

35. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att anpassa tidsfristerna för översändande i punkt 4.

36. För alla de uppgifter som krävs enligt denna förordning ska den första referensperioden inledas den 1 januari kalenderåret efter det år då förordningen träder i kraft.

Artikel 8

Metodhandbok

Kommissionen (Eurostat) ska i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta och regelbundet uppdatera en metodhandbok med riktlinjer för statistik som framställs i enlighet med denna förordning, däribland definitioner som ska tillämpas i fråga om de insamlade uppgifternas karaktär och gemensamma standarder som är avsedda att säkerställa kvaliteten på uppgifterna.

Artikel 9

Utövande av delegering

37. Rätten att anta de akter som nämns i artiklarna 2.2, 3.1 d och 3.2, 4.5 och 4.6 samt 7.5 delegeras till kommissionen tills vidare.

38. När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

39. Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i artiklarna 10 och 11.

Artikel 10

Återkallande av delegering

40. Delegeringen av de befogenheter som avses i artiklarna 2.2, 3.1 d och 3.2, 4.5 och 4.6 samt 7.5 får återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

41. Den institution som inlett ett internt förfarande för att besluta om återkallande av delegering ska underrätta medlagstiftaren och kommissionen senast en månad innan ett slutligt beslut fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som återkallas och skälen därtill.

42. Beslutet om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Beslutet får verkan omedelbart, eller vid ett senare angivet datum. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 11

Invändning mot delegerade akter

43. Europaparlamentet och rådet får göra invändning mot en delegerad akt inom två månader från den dag akten överlämnats till dem. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får fristen förlängas med en månad.

44. Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändning ska den delegerade akten träda i kraft på därför utsatt dag.

45. Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt får den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt ska ange skälen därtill.

Artikel 12

Kommittéförfarande

46. Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet.

47. När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den period som fastställs i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

Artikel 13

Upphävande

Direktiv 95/57/EG ska upphöra att gälla.

Medlemsstaterna ska tillhandahålla resultat i enlighet med direktiv 95/57/EG för alla referensperioder under det år då denna förordning träder i kraft.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande […] […]

BILAGA I

Turism inom landet

Avsnitt 1: Kapaciteten inom logianläggningar för turister

A. Variabler och fördelningar som ska översändas för årliga uppgifter

1) På regional Nuts-nivå 2 och på nationell nivå

Typ av anläggning | Variabler | Fördelningar |

Nace 55.1 | Antal anläggningar Antal sovplatser Antal rum | Typ av lokalitet a) och b) |

Nace 55.2 | Antal anläggningar Antal sovplatser | Typ av lokalitet a) och b) |

Nace 55.3 | Antal anläggningar Antal sovplatser | Typ av lokalitet a) och b) |

2) [frivilligt] Endast på nationell nivå

Typ av anläggning | Variabler | Fördelningar |

Nace 55.1 | Antal anläggningar Antal sovplatser Antal rum | Storleksklass |

B. Begränsning av tillämpningsområde

1) För ”hotellverksamhet” och för ”semesterbostäder och annan korttidsinkvartering” ska tillämpningsområdet omfatta åtminstone alla logianläggningar för turister som har tio eller fler sovplatser.

2) För ”campingplatsverksamhet” ska tillämpningsområdet omfatta åtminstone alla logianläggningar för turister som har tio eller fler tältplatser.

3) Medlemsstater som står för mindre än 1 procent av det sammanlagda antalet övernattningar på logianläggningar för turister inom Europeiska unionen kan begränsa tillämpningsområdet ytterligare så att det omfattar åtminstone alla logianläggningar för turister som har tjugo eller fler sängplatser (tjugo eller fler tältplatser).

Avsnitt 2: Vistelser vid logianläggningar för turister (inhemska och inkommande)

A. Variabler och fördelningar som ska översändas för årliga uppgifter

1) På regional Nuts-nivå 2 och på nationell nivå

Typ av anläggning | Variabler | Fördelningar |

Totalt (alla typer av logianläggningar för turister) | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister | Typ av lokalitet a) och b) |

Nace 55.1 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

Nettoutnyttjande av sovplatser Nettoutnyttjande av rum |

Nace 55.2 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

Nace 55.3 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

2) Endast på nationell nivå

Typ av anläggning | Variabler | Fördelningar |

Nace 55.1 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister | Typ av lokalitet a) och b) Gästens bosättningsland eller bosättningsort [frivilligt] Storleksklasser |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister | Gästens bosättningsland eller bosättningsort |

Nettoutnyttjande av sovplatser Nettoutnyttjande av rum | [frivilligt] Storleksklasser |

Nace 55.2 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister | Typ av lokalitet a) och b) Gästens bosättningsland eller bosättningsort |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister | Gästens bosättningsland eller bosättningsort |

Nace 55.3 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister | Typ av lokalitet a) och b) Gästens bosättningsland eller bosättningsort |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister | Gästens bosättningsland eller bosättningsort |

B. Variabler och fördelningar som ska översändas för månatliga uppgifter på nationell nivå

Typ av anläggning | Variabler | Fördelningar |

Nace 55.1 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

Nettoutnyttjande av sovplatser Nettoutnyttjande av rum |

Nace 55.2 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

Nace 55.3 | Invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister Icke-invånares antal övernattningar på logianläggningar för turister |

Invånares ankomster till logianläggningar för turister Icke-invånares ankomster till logianläggningar för turister |

C. Begränsning av tillämpningsområde

1) För ”hotellverksamhet” och för ”semesterbostäder och annan korttidsinkvartering” ska tillämpningsområdet omfatta åtminstone alla logianläggningar för turister som har tio eller fler sovplatser.

2) För ”campingplatsverksamhet” ska tillämpningsområdet omfatta åtminstone alla logianläggningar för turister som har tio eller fler tältplatser.

3) Medlemsstater som står för mindre än 1 procent av det sammanlagda antalet övernattningar på logianläggningar för turister inom Europeiska unionen kan begränsa tillämpningsområdet ytterligare så att det omfattar åtminstone alla logianläggningar för turister som har tjugo eller fler sängplatser (tjugo eller fler tältplatser).

4) Om en begränsning av tillämpningsområde enligt beskrivningen i 1, 2 eller 3 tillämpas ska en skattning av invånares och icke-invånares totala antal övernattningar under referensåret på sådana logianläggningar för turister som undantas från tillämpningsområdet översändas årsvis.

5) När det gäller det första referensår för vilket uppgifter krävs enligt denna förordning ska den skattning som beskrivs i 4 översändas inom tolv månader efter referensperiodens slut.

6) Medlemsstaterna kan begränsa tillämpningsområdet ytterligare när det gäller nettoutnyttjande av rum inom hotellverksamhet så att det omfattar åtminstone alla logianläggningar för turister med 25 rum eller fler.

D. Snabba nyckelindikatorer

De snabba nyckelindikatorer som avses i artikel 7.4 c i denna förordning är de variabler som avser antalet övernattningar och som anges under rubrik B.

Avsnitt 3: Klassificering som ska tillämpas på avsnitten 1 och 2

A. Typ av anläggning

De tre kategorier som ska användas för typ av anläggning är, med avseende på Nace-grupperna 55.1, 55.2 och 55.3:

- hotellverksamhet

- semesterbostäder och annan korttidsinkvartering

- campingplatsverksamhet

B. Typ av lokalitet a)

De tre kategorier som ska användas för typ av lokalitet a) med avseende på urbanisering i den kommun (eller motsvarande lokala administrativa enhet) där logianläggningarna för turister är belägna är:

- tätbefolkat område

- medeltätt befolkat område

- glesbefolkat område

C. Typ av lokalitet b)

De två kategorier som ska användas för typ av lokalitet b) med avseende på närhet till havet från den kommun (eller motsvarande lokala administrativa enhet) där logianläggningarna för turister är belägna är:

- kustnära

- ej kustnära

D. Storleksklass

De tre kategorier som används för storleksklass med avseende på antal rum på logianläggningarna för turister är:

- små anläggningar: färre än 25 rum

- medelstora anläggningar: 25–99 rum

- stora anläggningar: 100 eller fler rum

E. Länder och geografiska områden

De kategorier som används för bosättningslandet eller bosättningsorten för de gäster som vistas på logianläggningarna för turister är:

- Europeiska unionen (EU). Följande rapporteras separat: EU:s medlemsstater.

- Europeiska frihandelsorganisationen (Efta). Följande rapporteras separat: Island, Norge, Schweiz (inklusive Liechtenstein).

- Andra europeiska länder (förutom EU eller Efta, och med undantag av Ryssland, Turkiet, Ukraina).

- Ryssland.

- Turkiet.

- Ukraina.

- Afrika. Följande rapporteras separat: Sydafrika.

- Nordamerika. Följande rapporteras separat: Förenta staterna, Kanada.

- Syd- och Centralamerika. Följande rapporteras separat: Brasilien.

- Asien. Följande rapporteras separat: Folkrepubliken Kina, Japan, Sydkorea.

- Australien, Oceanien och övriga områden. Följande rapporteras separat: Australien.

Avsnitt 4: Turism inom landet i logi som inte hyrs

A. Variabler som ska översändas för årliga uppgifter

[frivilligt] Antal turistnätter i logi som inte hyrts under referensåret.

B. Fördelning

[frivilligt] Den variabel som anges under rubrik A ska för EU-medborgare fördelas efter besökarnas bosättningsland, medan besökare från länder utanför EU ska grupperas tillsammans i en egen kategori.

BILAGA II

Nationell turism

Avsnitt 1: Deltagande i turism

A. Variabler och fördelningar som ska översändas för årliga uppgifter

Variabler | Fördelningar efter längd och destination för turistresor i privat/personligt syfte | Sociodemografiska fördelningar |

1. Antal invånare från 15 år och uppåt som deltar i turism i privat/personligt syfte under referensåret 2. Antal invånare från 15 år och uppåt som inte deltar i turism i privat/personligt syfte under referensåret | a) Valfri typ av resa (dvs. minst 1 resa med minst 1 övernattning) b) Endast inhemska resor (dvs. minst 1 inhemsk resa med minst 1 övernattning, men inga utrikes resor) b) Endast utrikes resor (dvs. minst 1 utrikes resa med minst 1 övernattning, men inga inhemska resor) d) Inhemska och utrikes resor (dvs. minst 1 inhemsk resa med minst 1 övernattning och minst 1 utrikes resa med minst 1 övernattning) e) Korta resor (dvs. minst 1 resa med 1–3 övernattningar) f) Långa resor (dvs. minst 1 resa med 4 eller fler övernattningar) g) Långa resor, endast inhemska (dvs. minst 1 inhemsk resa med 4 eller fler övernattningar, men inga utrikes resor med 4 eller fler övernattningar) h) Långa resor, endast utrikes resor (dvs. minst 1 utrikes resa med 4 eller fler övernattningar, men inga inhemska resor med 4 eller fler övernattningar) i) Långa resor, inhemska och utrikes resor (dvs. minst 1 inhemsk resa med 4 eller fler övernattningar och minst 1 utrikes resa med 4 eller fler övernattningar) | 1. Kön 2. Åldersgrupp 3. [frivilligt] Utbildningsnivå 4. [frivilligt] Sysselsättnings-situation 5. [frivilligt] Hushållets inkomst |

Fördelningarna efter längd och destination för turistresor i privat/personligt syfte ska kombineras med de sociodemografiska fördelningarna.

B. Variabler och fördelningar som ska översändas för treårsuppgifter

Variabler | Fördelningar efter huvudskälen till att personerna inte deltar i turism under referensåret (deltagarna kan ge flera svarsalternativ) | Sociodemografiska fördelningar |

1. Antal invånare från 15 år och uppåt som inte deltar i turism under referensåret (dvs. som inte har gjort någon resa med minst 1 övernattning i privat syfte under referensåret) | a) Ekonomiska orsaker (inga pengar till semesterresor, har inte råd att åka på semester) b) Brist på fritid på grund av familjeåtaganden c) Brist på fritid på grund av arbete eller studier d) Hälsoskäl e) Föredrar att stanna hemma, är inte motiverad att resa f) Säkerhet g) Andra orsaker | 1. Kön 2. Åldersgrupp 3. [frivilligt] Utbildningsnivå 4. [frivilligt] Sysselsättnings-situation 5. [frivilligt] Hushållets inkomst |

Fördelningarna efter huvudskälen till att inte delta i turism under referensåret ska kombineras med de sociodemografiska fördelningarna.

Det första referensåret för de treåriga variablerna ska vara det andra kalenderåret efter det år då denna förordning träder i kraft.

C. Klassificeringar som ska tillämpas för sociodemografiska fördelningar

1) Kön: man, kvinna.

2) Åldersgrupp: yngre än 15 [frivilligt], 15–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 eller äldre, med totalsumma för 25–44 och 45–64.

3) Utbildningsnivå: förskola och låg-, mellan och högstadium (ISCED 0, 1 eller 2), gymnasium och eftergymnasial utbildning utom högre utbildning (ISCED 3 eller 4), högre utbildning (ISCED 5 eller 6).

4) Sysselsättningssituation: sysselsatt (anställd eller egen företagare), arbetslös, student (eller elev), ej yrkesarbetande av annat skäl.

5) Hushållets inkomst: i kvartiler.

Avsnitt 2: Turistresor och besökare som gör resorna

A. Variabler som ska översändas

Variabler | Kategorier som ska översändas | Frekvens |

1. | Månad för avfärd | Årlig |

2. | Resans längd i antal övernattningar | Årlig |

3. | [Endast för utrikes resor] Resans längd: antal övernattningar på inhemskt territorium | Treårig |

4. | Huvudsakligt destinationsland | enligt landförteckningen i den metodhandbok som upprättats i enlighet med artikel 8 i denna förordning | Årlig |

5. | Huvudsyftet med resan | a) Privat/personligt: fritid, rekreation och semester b) Privat/personligt: besöka släkt och vänner c) Privat/personligt: övrigt (till exempel pilgrimsvandring, hälsobehandling) d) Yrkes-/affärsmässigt syfte | Årlig |

6. | [Endast för resor i privat/personligt syfte] Typ av destination, med flera svarsalternativ | a) Stad b) Badort c) Landsbygd (även vid sjöar, floder osv.) d) Kryssning e) Berg (bergsbygd, högland osv.) f) Övrigt | Treårig |

7. | [Endast för resor i privat/personligt syfte] Deltagande barn i ressällskapet | a) Ja b) Nej | Treårig |

8. | Huvudsakligt transportmedel | a) Flyg (flyg eller annan luftfart) b) Vattenväg (passagerarfartyg och färjor, kryssningar, fritidsbåt, hyrt fartyg osv.) c) Järnväg d) Buss (reguljär eller chartrad) e) Motorfordon (privat eller hyrt) f) Övriga | Årlig |

9. | Huvudsakligt logisätt | a) Hyrd logi: hotell eller därmed jämförbara anläggningar b) Hyrd logi: campingplatser, områden för husvagnar och husbilar (ej avsedda för bostadsändamål) c) Hyrd logi: annan typ av hyrd logi (hälsohem, vandrarhem, småbåtshamnar osv.) d) Logi som inte hyrs: egen semesterbostad e) Logi som inte hyrs: logi som familj eller vänner tillhandahåller kostnadsfritt f) Logi som inte hyrs: övrig logi som inte hyrs | Årlig |

10. | Bokning av resan: användning av researrangör eller resebyrå för bokning av huvudsakligt transportmedel | a) Ja b) Nej c) Vet ej | Treårig |

11. | Bokning av resan: användning av researrangör eller resebyrå för bokning av huvudsakligt logisätt | a) Ja b) Nej c) Vet ej | Treårig |

12. | [Endast för resor där ingen researrangör eller resebyrå använts för att boka huvudsakligt transportmedel eller huvudsakligt logisätt] Bokning av resan (egen bokning) | a) Tjänsterna bokades direkt hos tjänsteleverantören b) Bokning var inte nödvändig | Treårig |

13. | Bokning av resan: paketresa | a) Ja b) Nej | Treårig |

14. | Bokning av resan: Internetbokning av huvudsakligt transportmedel | a) Ja b) Nej c) Vet ej | Treårig |

15. | Bokning av resan: Internetbokning av huvudsakligt logisätt | a) Ja b) Nej c) Vet ej | Treårig |

16. | Den enskilde turistens transportutgifter under resan | Årlig |

17. | Den enskilde turistens logiutgifter under resan | Årlig |

18. | Den enskilde turistens övriga utgifter under resan, rapporteras separat (18b): kapitalvaror och värdefullt gods | Årlig |

19. | Besökarens profil: kön | a) Man b) Kvinna | Årlig |

20. | Besökarens profil: ålder, antal fyllda år | Årlig |

21. | Besökarens profil: bosättningsland | Årlig |

22. | [frivilligt] Besökarens profil: utbildningsnivå | a) Förskola och låg-, mellan- och högstadium (ISCED 0, 1 eller 2) b) Gymnasium och eftergymnasial utbildning (ISCED 3 eller 4) b) Högre utbildning (ISCED 5 eller 6) | Årlig |

23. | [frivilligt] Besökarens profil: sysselsättningssituation | a) Sysselsatt (anställd eller egen företagare) b) Arbetslös c) Student (eller elev) d) Ej yrkesarbetande av annat skäl | Årlig |

24. | [frivilligt] Besökarens profil: hushållets inkomst i kvartiler | Årlig |

B. Begränsning av tillämpningsområde

Tillämpningsområdet ska vara den bofasta befolkningens samtliga turistresor med minst en övernattning utanför den vanliga omgivningen som inleddes under referensperioden; den andel av befolkningen som är under 15 år är en frivillig kategori.

C. Frekvens

1) Det första referensåret för de treåriga variabler och kategorier som anges under rubrikerna A.3, A.6 och A.7 ska vara det andra kalenderåret efter det år då denna förordning träder i kraft.

2) Det första referensåret för de treåriga variabler och kategorier som anges under rubrikerna A.10–A.15 ska vara det tredje kalenderåret efter det år då denna förordning träder i kraft.

[1] EGT L 291, 6.12.1995, s. 32.

[2] EGT L 291, 6.12.1995, s. 32.

[3] EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

[4] KOM(2005) 217 slutlig.

[5] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[6] EUT L 393, 30.12.2006, s. 1.

[7] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.

[8] EGT L 76, 30.3.1993, s. 1.