De erforderliga ändringarna av Eurostats insamlingssystem infördes genom ett tillägg till frågeformuläret i förfarandet vid alltför stora underskott, i enlighet med artikel 8.2 d i rådets förordning (EG) nr 479/2009. Mallar och anvisningar för tillämpningen finns i Eurostats beslut av den 22 juli 2013. Enligt beslutet ska också uppgifter om skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn (offentliga bolag) sammanställas av Eurostat utifrån de uppgifter som redan samlats in på frågeformuläret om offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn, som infördes 2011 .

I rapporten anges att Eurostat ska samla in och offentliggöra vissa indikatorer som avser villkorade skulder, nämligen offentliga garantier, offentlig-privata partnerskap utanför balansräkningen, skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn (offentliga bolag) samt nödlidande lån (offentliga tillgångar). Medlemsstaterna bör offentliggöra samma indikatorer nationellt, och dessutom offentliggöra uppgifter om den offentliga sektorns aktieinnehav.

De uppgifter som samlas in enligt detta direktiv är den viktigaste källan till information om offentliga villkorade skulder i medlemsstaterna. Eurostat samlar även in andra uppgifter (tilläggstabellen för uppgifter om finanskrisen och frågeformuläret i förfarandet vid alltför stora underskott) med begränsad och/eller konfidentiell information om vissa slag av villkorade skulder. Omfattningen av informationen från dessa källor redovisas också i den här rapporten.

I denna rapport ges en uppdaterad översikt över de uppgifter som Eurostat har tillgång till. Tonvikten ligger på de uppgifter om villkorade skulder som Eurostat samlat in i samband med den förstärkning av EU:s ekonomiska styrning som infördes 2011 (det s.k. sexpacket), särskilt den uppgiftsinsamling som föreskrivs i rådets direktiv 2011/85/EU om krav på medlemsstaternas budgetramverk. I artikel 14.3 i detta direktiv fastställs nya statistikkrav på medlemsstaterna:

Dessa ansvarsförbindelser, eller med ett annat uttryck villkorade skulder, innebär som namnet antyder ett potentiellt, inte faktiskt, betalningsansvar. Betydelsen av att samla in den här typen av uppgifter anges uttryckligen i punkt 5.11 i bilaga A till ENS 2010: ”Även om villkorade tillgångar och villkorade skulder inte registreras i räkenskaperna är de viktiga för politiska ändamål och för analys, och information om dessa behöver därför samlas in och presenteras som kompletterande upplysningar. Även om det i slutändan inte görs några betalningar för villkorade tillgångar och villkorade skulder kan en hög andel sådana tyda på en icke önskvärd risknivå hos de enheter som erbjuder dem.”

Tillägget om villkorade skulder och potentiella skyldigheter till frågeformuläret i förfarandet vid alltför stora underskott ska lämnas till Eurostat av den nationella statistikmyndigheten varje år före den 31 december år T. Uppgifterna ska omfatta minst fyra år (T-1 till T-4) och, på frivillig grund, revideringar av historiska data (T-5 och äldre). Frågeformuläret om offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn bör omfattas av samma tidsfrist och bör avse år T-1 (eller T-2 om senare data inte är tillgängliga).

2.3.Indikatorer

I detta avsnitt presenteras de överenskomna begreppen och definitionerna för offentliggörande av uppgifter om villkorade skulder, medan avsnitt 3 handlar om hur medlemsstaterna tillämpat dessa i sin uppgiftslämning till Eurostat. Det bör betonas att indikatorerna nedan är heterogena och representerar olika typer av potentiell påverkan på offentliga finanser. I vissa fall kan samma finanspolitiska risker dessutom återspeglas av två eller flera indikatorer. När till exempel staten går i borgen för skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn omfattas de potentiella riskerna av uppgifter för garantier och skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn. Att värdera den totala risken för de offentliga finanserna genom att addera indikatorerna skulle därför kunna medföra att den potentiella påverkan överskattas.

2.3.1.Offentliga garantier

Eurostat samlar in uppgifter om utestående belopp på garantier ställda av den offentliga sektorn. Endast garantier som ställs till enheter utanför den offentliga sektorn ingår i rapporteringen. En uppdelning efter undersektor finns tillgänglig utom för socialförsäkringsmedel, som inte är av relevans för de flesta medlemsstaterna. Uppgifter anges med nominellt belopp.

Uppgifterna avser både engångsgarantier och standardiserade garantier. Med engångsgaranti menas en individuell garanti där garanterna inte kan göra en tillförlitlig skattning av risken att garantin tas i anspråk. Engångsgarantier hänger samman med skuldinstrument (t.ex. lån eller obligationer). Uppgifterna är uttryckta i total stock av skulder som garanteras av offentliga förvaltningsenheter, exklusive skulder som den offentliga sektorn redan tagit på sig, enligt ENS 2010-räkenskaperna. Kompletterande uppdelningar finns tillgängliga för engångsgarantier som ges till offentliga bolag och finansiella företag.

Standardiserade garantier är garantier som ställs i stort antal, vanligtvis för rätt små belopp, med identiska villkor. Det är inte möjligt att exakt skatta risken för att ett enskilt lån inte återbetalas, men det är möjligt att skatta hur många av ett sådant stort antal lån som inte kommer att återbetalas. Exempel på detta är bolånegarantier och studentlånegarantier. Uppgifter om standardiserade garantier avser den totala stock av tillgångar som omfattas av detta instrument.

2.3.2.Offentlig-privata partnerskap utanför balansräkningen

Med offentlig-privata partnerskap utanför den offentliga sektorns balansräkning menas att tillgångarna inte betraktas som ekonomiskt ägda av den offentliga sektorn, och den fasta bruttoinvesteringen bokförs inte som en offentlig utgift vid den tidpunkt den uppstår.

Eurostat samlar in uppgifter om totala befintliga skulder utanför balansräkningen. De ska uttryckas som justerat kapitalvärde som motsvarar det ursprungliga avtalade kapitalvärdet, gradvis avskrivet enligt en ekonomisk värdeminskning som beräknas på grundval av skattningar eller faktiska uppgifter. Det justerade kapitalvärdet återspeglar tillgångens nuvärde vid tidpunkten för rapportering. Beloppet utgör en skattning av den fasta bruttoinvesteringens och skuldens inverkan om det allmänna skulle behöva ta över tillgångarna under avtalets löptid. Uppgifter samlas in för den offentliga sektorn och alla undersektorer och redovisas som nominellt värde.

2.3.3.Den offentliga sektorns nödlidande lån

Information samlas in om stockarna av nödlidande lån (offentliga tillgångar) som tillhandahållits av den offentliga sektorn. Ett lån anses som nödlidande när räntebetalningar eller amorteringar är minst 90 dagar försenade, eller när räntebetalningar som motsvarar minst 90 dagar har kapitaliserats, refinansierats eller senarelagts enligt överenskommelse, eller om betalningarna är mindre än 90 dagar försenade men det finns andra anledningar (t.ex. att en låntagare har ansökt om konkurs) att betvivla att skulden kommer att gäldas till fullo. Uppgifter anges med nominellt belopp. Den sammanlagda uppgiften för den offentliga sektorn och uppgifter efter undersektor finns tillgängliga.

2.3.4.Skulder i offentliga bolag

Offentliga bolag är enheter vars allmänna inriktning kan bestämmas av den offentliga förvaltningen (punkt 20.18 i bilaga A till ENS 2010). Dessa offentligstyrda enheter (offentliga bolag) klassificeras för det mesta utanför den offentliga sektorn eftersom de agerar som marknadsenheter.

Skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn (offentliga bolag) definieras som stocken av skulder i slutet av året, vanligtvis på grundval av företagens bolagsredovisning. Medlemsstaterna kan välja vilket alternativ de använder för rapporteringen, antingen bolagsredovisning (inklusive alla skulder från företagets finansiella redovisning) eller nationalräkenskaper (exklusive övriga skulder). Om uppgifterna är tillgängliga kan uppgifter om ansvar för Maastrichtskulder också rapporteras.

Uppgifterna omfattar offentligstyrda enheter som uppger skulder på mer än 0,01 % av BNP och som enligt ENS 2010 räknas som icke-finansiella bolag, finansiella bolag och övriga världen. Uppgifterna rapporteras för enskilda enheter, inte som konsoliderad redovisning för grupper av företag.

Uppgifterna är uppdelade efter skulder hos enheter som sysslar med finansiell verksamhet och skulder hos enheter som sysslar med annan verksamhet, däribland icke-finansiella bolag som går med förlust. Dessutom framgår den kontrollerande undersektorn inom den offentliga sektorn av uppgifterna.





3.Resultat av Eurostats uppgiftsinsamling om villkorade skulder