PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGS- OCH TILLÄGGSBUDGET nr 3/2002 ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING - INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT - Avsnitt III - Kommissionen - Avsnitt V - Revisionsrätten - Avsnitt VI - Ekonomiska och sociala kommittén

(framlagt av kommissionen)

Kommissionen lägger fram detta förslag till tilläggs- och ändringsbudget nr 3/2002 till budgetmyndigheten av de skäl som anges i motiveringen nedan och med beaktande av

- artikel 78 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

- artikel 272 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

- artikel 177 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, samt

- artikel 15 i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], senast ändrad genom förordning nr 762/2001 [2] av den 9 april 2001.

[1] EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

[2] EGT L 111, 20.4.2001, s. 1.

***

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

MOTIVERING

1 Inkomster

2 Kommissionen

3 Revisionsrätten

4 Ekonomiska och sociala kommittén

SAMMANFATTANDE TABELL-Tilläggs- och ändringsbudgetens effekter på budgetplanen

MOTIVERING

I det preliminära förslaget till ändrings- och tilläggsbudget nr 3/2002 ingår följande inslag:

Vad avser inkomster:

- Budgetering av det slutliga överskottsbeloppet från 2001 års budget, överskottet från garantifonden för externa åtgärder och böter från konkurrensområdet.

- Justering av indrivningskostnaderna under 2001 i samband med tillämpningen av det nya beslutet om egna medel.

- Inrättande av budgetposter med ett symboliskt anslag för kol- och stålforskningsfondens bidrag till kommissionens administrativa utgifter samt Norges och Islands bidrag till Eurodac-projektet.

- Uppdaterade beräkningar av tull, mervärdesskatte- och BNI-underlagen för 2002.

Vad avser utgifterna i avsnitt III - Kommissionen: En ökning av de administrativa anslagen för betalning av räntor på böter från konkurrensområdet, som kommissionen betalat tillbaka när böterna senare minskats eller annullerats.

Vad avser avsnitt V - Revisionsrätten: tillägg av anmärkningar under rubrik 2 för utgifter för att täcka risken för skador på byggnader på grund av arbetskonflikter eller terroristdåd.

Vad gäller avsnitt VI - Ekonomiska och sociala kommittén: en ändring av tjänsteförteckningen och ökade administrativa kostnader i samband med att kommittén övertar uppgifterna från EKSG:s nuvarande rådgivande kommitté.

Som ett komplement till Ekonomiska och sociala kommitténs begäran framhåller kommissionen att minskningen av dess verksamheter i samband med att EKSG-fördraget upphör att gälla helt beaktas i 2002 års budget och i det preliminära budgetförslaget för 2003, både vad avser anslag och personal.

1 Inkomster

1.1 Budgetbalans 2001

Genomförandet av budgetåret 2001 visar ett överskott på 15 002 522 103,55 euro, uppedelat mellan ett negativt inslag som beror på lägre inkomster än väntat (-408 225 830,75 euro), underutnyttjande av anslag (+15 337 477 830,27 euro) och ett växelkursöverskott (+73 270 104,03 euro).

Nedanstående tabell visar budgeterade inkomster och faktiska inkomster per budgetavsnitt:

>Plats för tabell>

Nedanstående tabell visar hur underutnyttjandet av betalningsbemyndigandena under 2001 fördelas på olika utgiftsområden i budgetplanen.

>Plats för tabell>

Närmare upplysningar om 2001 års budgetgenomförande finns i finansieringsöversikten och balansräkningen för 2001.

1.2 Uppdatering av justeringen av indrivningskostnaderna (2001)

I tilläggs- och ändringsbudget 2/2002 infördes den första beräkningen av de belopp som skall föras in i budgetens artikel 200. Denna artikel inrättades för att täcka återbetalningar till medlemsstaterna av de belopp som uppstod till följd av skillnader i den procentandel av inkomsterna som medlemsstaterna skall behålla vid återkrav av de traditionella egna medlen enligt det nya beslutet om systemet för gemenskapens egna medel och den procentandel som skall behållas enligt det tidigare beslutet, under perioden mars 2001 till december 2001 (se artiklarna 2.3, 10.1 och 10.2 c i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom).

På grund av de nya uppgifterna från översikten över inkomsterna för 2001 skall dessa belopp justeras.

1.3 Återbetalning av överskottet från garantifonden för åtgärder avseende tredje land

I artikel 7 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel anges att "överskott från garantifonden för åtgärder avseende tredje land som överförts till budgetens inkomstsida skall anses utgöra egna medel". I enlighet med justeringen av beräkningarna av egna medel införs i denna preliminära tilläggs- och ändringsbudget återbetalningen av överskottet från garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Beloppet uppgår till 372,46 miljoner euro.

1.4 Böter på konkurrensområdet

I artikel 7100 skall inkassering av böter föras in. Inget belopp fördes in i 2002 års budget, eftersom det är mycket svårt att beräkna denna inkomst. Men eftersom vissa företag som kommissionen ålagt böter, särskilt läkemedelsföretag, inte kommer att överklaga kommissionens beslut om böter förs ett belopp på 583,4 miljoner euro in i budgeten.

1.5 EKSG:s administrativa utgifter

I beslutet av företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet av den 27 februari 2002 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden (EGT L 79, 22.3.2002), anges att alla EKSG:s tillgångar och skulder per den 23 juli 2002, från och med den 24 juli 2002 skall förvaltas av kommissionen på medlemsstaternas vägnar.

Enligt punkt 6 i bilaga I till detta beslut skall utgifterna för administration av den avveckling, investeringar och den förvaltning som avses i detta beslut, som motsvarar de utgifter som anges i artikel 20 i Fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna av den 8 april 1965, vars belopp ändrats genom rådets beslut av den 21 november 1977, betalas av kommissionen genom ett scablonbelopp på 3,3 miljoner euro per år tidsproportionellt som överförs till Europeiska unionens budget från fondens reservkapital.

Utifrån denna grund föreslås att en ny post inrättas för att motta betalningen från fondens reservkapital. För perioden 24 juli 2002-31 december 2002 uppgår beloppet till 1 455 616 euro.

Enligt artikel 4.2 femte strecksatsen i budgetförordningen skall inkomster från tredje man (medlemsstaterna) för arbete som utförts på deras begäran inte användas för några andra syften. Det föreslås därför att betalningen av schablonbeloppet från fondens kapitalreserv anslås till följande utgiftsposter som används för att förvalta fonden:

* A-1100, A-7000, A-2000 för personalutgifter (tjänstemän, stödpersonal, hyror),

* A-2421 för uppkoppling till SWIFT (kommunikationsnät mellan banker),

* A-7070 för det datorsystem som skall stödja förvaltningen av fonden,

* A-2255 för abonnemang och köp av information (såsom Reuters, Bloomberg)

* A-2320 för abonnemang hos kreditvärderingsföretag (såsom S&P, Moody's)

Nedan ges en vägledande fördelning av beloppet mellan budgetposterna:

>Plats för tabell>

1.6 Bidrag inom ramen för Eurodac-projektet (Island och Norge)

I artikel 9 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Island eller i Norge (EGT L 93, 3.4.2001, s. 40), fastställs Islands och Norges bidrag till Europeiska unionens allmänna budget.

Därför föreslås att ett nytt kapitel (64) och en ny budgetrubrik inrättas, som skall förses med ett "p.m" för denna öronmärkta inkomst.

1.7 Justering av beräkningar av tullar, mervärdesskatte- och BNI-underlag

Sedan framläggandet av det preliminära förslaget till tilläggs- och ändringsbudget nr 1/98 har kommissionen föreslagit att justeringen av beräkningarna av den finansiering som vanligtvis ingår i en av tilläggs- och ändringsbudgetarna under året skall utvidgas till att också omfatta en justering av beräkningarna av tullar, mervärdesskatte- och BNI-underlag.

Kommissionen anser att beslutet om att använda justerade beräkningar för dessa aggregat i en tilläggs- och ändringsbudget för året i fråga är en logisk utvidgning av tidigare praxis. I den tilläggs- och ändringsbudget där budgetens inkomstsida ses över, justeras vanligtvis medlemsstaternas mervärdesskatte- och BNI-bidrag i linje med eventuella förändringar av utgifterna, (det resterande) saldot från föregående år och de justerade siffrorna från korrigeringen för Förenade kungariket. Användningen av de justerade beräkningarna av de egna medlen ökar noggrannheten av de betalningar som medlemsstaterna uppmanas göra under budgetåret och minskar de negativa effekterna av de oundvikliga felberäkningarna från föregående år.

På grund av att tillväxten under 2001 var lägre än förväntat, och då den prognosticerade tillväxten för 2002 är lägre än den som antogs i förra årets budgetprognos, nedjusteras alla tre aggregat som skall justeras i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget.

* BNI för EU:s femton medlemsstater, till gängse marknadspris, beräknas uppgå till 9 145,9 miljarder euro under 2002, vilket är en minskning med 1,12 % jämfört med de 9 249,2 miljarder euro som fördes in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002 [3].

[3] 2002 års budget finansierades enligt reglerna i det tidigare beslutet om egna medel. Efter det att det nya beslutet om egna medel trädde i kraft den 1 mars 2002, omberäknades budgeten enligt de nya reglerna i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002. Det innebar, bland annat, att de BNI-underlag som fastställts i enlighet med Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 1979 i 2002 års budget ersattes av de BNI-underlag som fastställts i enlighet med ENS 95. Båda BNI-prognoserna var dock daterade i april 2001.

* Mervärdesskatteundelaget för EU:s femton medlemsstater, till gängse marknadspris, beräknas uppgå till 4 386,7 miljarder euro under 2002, vilket är en minskning med 0,66 % jämfört med de 4 416,0 miljarder euro som fördes in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002.

* De totala tullarna för 2002 beräknas nu uppgå till 13 734,2 miljoner euro. Det är en minskning jämfört med den förväntade bruttoinkomsten från tullar på 2 031,7 miljoner euro, eller 12,9 %, i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002. Minskningen jämfört med det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002 beror främst på den kraftiga nedjusteringen av den förväntade importökningen under 2002 och att tullinkomsterna var lägre än förväntat under 2001.

Genom att använda växelkursen per den 28 december 2000 för att omräkna de beräknade mervärdesskatte- och BNI-underlagen till euro (för de tre medlemsstater som inte är medlemmar i euroområdet) undviks snedvridningar, eftersom det är den kurs som används för att omräkna budgetberäkningar från euro till nationell valuta när beloppen begärs (som anges i förordning nr 1150/2000).

De justerade beräkningarna för tullar, mervärdesskatte- och BNI-underlagen för 2002 som finns i tabellen nedan antogs under Rådgivande kommittén för egna medels möte den 26 april 2002.

Justerade beräkningar av tullar, mervärdesskatte- och BNI-underlag för 2002

>Plats för tabell>

1.8 Korrigering av obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket (1998 och 2001)

Den korrigering av obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket som skall föras in i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget omfattar två år (1998 och 2001).

Korrigeringen för 2001 är den första som omfattas av reglerna i rådets nya beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom) [4] och dess bifogade arbetsdokument [5] ("Beräkningsmetoden"), medan reglerna för det tidigare beslutet om egna medel [6] och dess bifogade arbetsdokument [7] fortfarande tillämpas på korrigeringen för 1998.

[4] EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

[5] Kommissionens arbetsdokument om beräkning, finansiering, betalning och införande i budgeten av korrigeringen av obalanser i budgeten i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel, Europeiska unionens råd, 10646/00 ADD 2, 21 september 2000.

[6] EGT L 293, 12.11.1994, s. 9.

[7] Beräkningsmetod, finansiering, betalning och införande i budgeten av korrigeringen av obalanser i budgeten i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel, Europeiska unionens råd, 5455/94, 9 mars 1994.

Den nya "beräkningsmetoden" neutraliserar Förenade kungarikets nettovinster ("oväntade vinster") som uppstår vid den procentuella ökning av andelen traditionella egna medel som medlemsstaterna behåller. Justeringar planeras också till följd av de framtida utvidgningarna av unionen.

Dessutom medför det nya beslutet om egna medel att den andel som finansieras av Österrike, Tyskland, Nederländerna och Sverige minskas till en fjärdedel av deras normala andel. Minskningen finansieras av andra medlemsstater, med undantag för Förenade kungariket. De nya finansieringsreglerna påverkar följaktligen den så kallade frysta satsen, som ökar jämfört med beräkningen i det tidigare beslutet om egna medel.

Eftersom två olika uppsättningar av regler tillämpas för finansieringen av de två korrigeringar, som skall föras in i budgeten genom detta preliminära förslag till ändrings- och tilläggsbudget, måste följaktligen två frysta satser beräknas (vilka läggs fram i samband med tabell 6.1 och 6.2 i del B i den allmänna översikten över inkomster). Den enhetliga uttagssatsen för mervärdesskatt utgörs därmed av skillnaden mellan den maximala uttagsnivån för mervärdesskatt (0,75 % av utjämningssatsen) och summan av de två frysta satserna.

1.8.1 Beräkning av korrigeringarna

Enligt "beräkningsmetoden" skall kommissionen föreslå en uppdatering av den preliminära beräkningen av korrigeringen om den har grund att tro att den ursprunliga beräkningen väsentligt skiljer sig från den slutliga beräkningen av korrigeringen. I detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget föreslås att korrigeringen för 2001, som tidigare fördes in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002 [8], skall uppdateras. Dessutom förs också resultatet av den slutliga beräkningen av korrigeringen för 1998 och dess finansiering in i budgeten genom detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget.

[8] Korrigeringen för 2001 fördes in i 2002 års budget som finansierades enligt reglerna i det tidigare beslutet om egna medel. Efter att det nya beslutet om egna medel trädde i kraft den 1 mars 2002, gjordes en omberäkning (men ingen uppdatering) av budgeten, inklusive korrigeringen för Förenade kungariket, enligt de nya reglerna genom det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002.

1.8.2 Uppdatering av korrigeringen för 2001

Nuvarande beräkning skiljer sig väsentligt från den beräkning av korrigeringen för 2001 som förts in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002. Därför föreslås en uppdatering av korrigeringen för 2001, som skall föras in i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget.

I tabellen nedan sammanfattas ändringarna jämfört med den beräkning som förts in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002.

>Plats för tabell>

I tabell 1 framgår att de uppdaterade siffrorna för 2001 till följd av dessa ändringar är ungefär 401,2 miljoner euro högre än det belopp som tidigare fördes in i budgeten.

Skillnaden beror på en kombination av följande fem faktorer:

* Förenade kungarikets minskade andel av EU:s inkomster medför att korrigeringen minskar med 106,2 miljoner euro.

* Förenade kungarikets minskade andel av EU:s utgifter medför att korrigeringen ökar med 677,9 miljoner euro.

* Minskningen av de totala utgifter som fördelas på medlemsstaterna (på grund av underutnyttjandet i förhållande till de utgifter som förts in i budgeten) minskar korrigeringen med 552,3 miljoner euro.

* Minskningen av Förenade kungarikets så kallade förmån leder till en ökning av korrigeringen med 390,1 miljoner euro. "Förmånen" avser det som Förenade kungariket tjänar på det nuvarande systemet för egna medel jämfört med de tidigare systemen (som en följd av att man infört BNI-resursen och att man utjämnar mervärdesskatteunderlagen).

* Ökningen av de så kallade oväntade vinsterna från de traditionella egna medlen (se punkt 1.8, tredje stycket, ovan) minskar korrigeringen med 8,4 miljoner euro

Den justerade beräkningen av Förenade kungarikets korrigering för 2001 uppgår därmed till 5 027 007 572 euro, vilket motsvarar en ökning på 401 152 696 euro jämfört med den preliminära beräkning som fördes in i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2002.

1.8.3 Slutlig beräkning av korrigeringen för 1998

Den slutliga beräkningen av korrigeringen för 1998 uppgår till 3 996 402 029 euro, dvs en ökning med 65 186 721 euro jämfört med beloppet som fördes upp i budgeten genomtilläggs- och ändringsbudget nr 1/99.

Av följande tabell framgår skillnaderna jämfört med den preliminära beräkningen i tilläggs- och ändringsbudget nr 1/99.

>Plats för tabell>

Skillnaden beror på en kombination av följande fyra faktorer:

* Förenade kungarikets minskade andel av EU:s totala inkomster medför att korrigeringen minskar med 605,3 miljoner euro.

* Förenade kungarikets minskade andel av EU:s totala utgifter medför att korrigeringen ökar med 176,1 miljoner euro.

* Ökningen av de totala utgifterna som är fördelade på medlemsstaterna leder till en ökning av korrigeringen med 19,1 miljoner euro.

* Minskningen av Förenade kungarikets "förmån" leder till en ökning av korrigeringen med 475,2 miljoner euro. "Förmånen" avser det som Förenade kungariket tjänar på det nuvarande systemet för egna medel jämfört med de tidigare systemen (som en följd av att BNI-resursen införts och att man utjämnar mervärdesskatteunderlagen).

1.8.4 Införande i budgeten av de reviderade beräkningarna för 2001 samt den slutliga korrigeringen för 1998

1.8.4.1 Belopp att föra in i budgeten (kapitel 15)

Det totala belopp som skall tas upp i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 3/2002 är summan av följande:

* Totalbeloppet enligt den reviderade beräkningen för 2001 års korrigering.

* Skillnaden mellan det slutliga beloppet för 1998 års korrigering och det belopp som fördes in i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/99.

Det belopp som skall föras in i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget är således följande:

(5 027 007 572 euro + 65 186 721 euro) = 5 092 194 293 euro.

1.8.4.2 Finansiering av de korrigeringar som skall föras in i budgeten - kapitel 15

Enligt den gällande beräkningsmetoden skall korrigeringen för år t finansieras genom BNI-nyckeln för år t + 1.

Beloppet enligt den reviderade beräkningen för 2001 skall därför som helhet budgeteras och finansieras enligt den reviderade BNI-nyckel som används för detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget och föras in i kapitel 15.

För den slutliga korrigeringen för 1998 gäller följande: enligt beräkningsmetoden från 1994 skall man dels beräkna ett slutligt belopp för själva korrigeringen, dels göra en slutlig beräkning av finansieringen. Den slutliga korrigeringen för 1998 förs således in i budgeten i två steg. Skillnaden mellan det slutliga beloppet för 1998 års korrigering och det belopp som tidigare förts in i budgeten (i tilläggs- och ändringsbudget nr 1/1999) förs in i kapitel 15 enligt den BNI-nyckel som tillämpas i föreliggande preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget. Finansieringen räknas sedan om helt och hållet mot bakgrund av de slutliga beräkningsunderlagen för mervärdesskatt och BNI för 1999, och de slutliga siffrorna jämförs med dem som tidigare förts in i budgeten. Skillnaden per medlemsstat förs sedan in i kapitel 35 (se nedan under Slutlig beräkning av finansieringen av 1998 års korrigering- kapitel 35).

Införandet av de två korrigeringarna i kapitel 15 enligt BNI-nycklarna i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget redovisas nedan.

>Plats för tabell>

a Införandet i budgeten av skillnaden gentemot det belopp som tidigare förts in i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/99.

1.8.4.3 Slutlig beräkning av finansieringen av 1998 års korrigering - kapitel 35

Den slutliga beräkningen av finansieringen av 1998 års korrigering bygger på det slutliga beloppet för själva korrigeringen samt beräkningarna av BNI- och mervärdesskatteunderlagen för år t + 1 (1999) enligt de senaste beräkningarna i slutet av år t + 3 (2001).

Beloppen i kapitel 35 utgör korrigeringar för

* de skillnader som härstammar från den "direkta effekten", d.v.s. skillnaden mellan vad varje medlemsstat borde betala för att täcka det slutliga beloppet för 1998 års korrigering enligt den slutliga finansieringsnyckeln 1999 å ena sidan och de belopp som fördes in i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/99 och kapitel 15 i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget å andra sidan, samt

* de skillnader som härstammar från den "indirekta effekten", d.v.s. skillnaden mellan den implicita effekten av den slutliga korrigeringen för 1998 på den enhetliga mervärdesskattesatsen (och motsvarande effekter på varje medlemsstats moms- och BNI-inbetalningar) å ena sidan [9], och de implicita effekterna av den korrigering för 1998 som fördes in i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/99 och i kapitel 15 i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget å andra sidan.

[9] Här används beräkningarna av BNI- och mervärdesskatteunderlagen i slutet av år t+3 (2001).

Resultaten redovisas i tabell 4.

>Plats för tabell>

I tabell 5 jämförs de direkta och indirekta effekterna av 1998 års slutliga korrigering finansierad enligt finansieringsnyckeln för år t + 1 och de direkta och indirekta effekterna av de belopp för 1998 års korrigering som förts in i budgeten genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/1999 och i kapitel 15 i detta preliminära förslag till tilläggs- och ändringsbudget.

Tabell 5 omfattar endast finansieringen av korrigeringen och inte betalningen för korrigeringen till Förenade kungariket. Totalsumman motsvarar därför det totala beloppet för 1998 års korrigering som infördes för det aktuella året och i budgetkapitlet i fråga.

>Plats för tabell>

2 Kommissionen

Efter förstainstansrättens dom i Corus-målet [10] har fem företag gått till domstol för att få tillbaka räntorna på de bötesbelopp som betalats till kommissionen i konkurrensärenden och som kommissionen senare återbetalat när böterna har annullerats eller minskats genom rättsliga avgöranden.

[10] Dom av den 10 oktober 2001 i mål T-171/99, Corus UK Ltd mot Europeiska kommissionen

Förstainstansrätten har uppmanat kommissionen att betala tillbaka räntorna och uppnå en överenskommelse om vilken räntesats som skall tillämpas och följaktligen vilket belopp som skall återbetalas till företagen.

En första beräkning av beloppet gjordes i slutet av 2001. Beräkningen visar att minst 3,8 miljoner euro måste betalas tillbaka. Den ledde till anslagsöverföring nr 60/2001.

Vid denna tidpunkt rådde dock en viss osäkerhet om det exakta beloppet, eftersom alla berörda företag ännu inte hade bekräftat om de kunde acceptera kommissionens förslag.

Sedan mars månad och efter en hearing i förstainstansrätten i Luxemburg i februari har alla parter godtagit kommissionens förslag. 1,3 miljoner euro fattas för att kunna utföra ränteåterbetalningarna och avsluta de ansökningar som var en del av överenskommelsen.

Denna undantagsvisa skyldighet att betala det extra beloppet är oundviklig. Den var omöjlig att förutse när 2002 års budget upprättades. Kommissionen har därför beslutat att föra in den i det preliminära förslaget till tilläggs- och ändringsbudget nr 3/2002 enligt artikel 15 i budgetförordningen.

3 Revisionsrätten

Till följd av händelserna i september 2001 har försäkringsbolagen dragit tillbaka försäkringen mot risken för arbetskonflikter och terroristattentat mot revisionsrättens byggnader.

Revisionsrätten har därför begärt att få lägga till en anmärkning till avdelning 2 i avsnitt V i budgeten, så att anslagen i denna avdelning täcker alla utgifter för skador som uppstår i samband med arbetskonflikter eller attentat. Anmärkningen är likadan som den i avdelning 2 i avsnitt I (Europaparlamentet) i 2002 års budget.

4 Ekonomiska och sociala kommittén

4.1 Arvet efter EKSG:s rådgivande kommitté

4.1.1 Bakgrunden till 2002 års tilläggs- och ändringsbudget

Mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 begärde rådet (industri) den 18 maj 2002 att Europeiska kommissionen skulle lägga fram sina idéer om den strukturerade dialogens framtid på de områden som omfattas av fördraget. Efter att ha förkastat ett antal möjligheter tog kommissionen i enlighet med medlemsstaternas önskan kontakt med Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) för att tillsammans med EKSG:s rådgivande kommitté undersöka möjliga alternativ till detta organ.

På grundval av detta samråd lade kommissionen fram sina förslag i meddelandet "Den strukturerade dialogen efter EKSG-fördragets utgång" av den 27 september 20001. Meddelandet riktar sig till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, EKSG:s rådgivande kommitté samt Regionkommittén. I meddelandet föreslår kommissionen att Ekonomiska och sociala kommitténs befogenheter skall "utvidgas till att omfatta kol- och stålsektorn och [att] den görs till ett rådgivande organ med allmänna lagstiftningsbefogenheter, på samma sätt som inom andra sektorer av det ekonomiska och sociala livet." [11]

[11] KOM(2000) 588 slutlig

Kommissionen betonar i meddelandet att "på det institutionella planet verkar denna lösning vara flexiblare och billigare än de övriga alternativen. Den medför bara en marginell ökning av ESK:s budgetmedel, som för närvarande ligger på 80 miljoner euro. Budgetmyndigheten skulle även kunna överväga en begränsad anpassning av det administrativa stödet till denna nya rådgivande verksamhet inom ESK, i linje med det stöd som EKSG:s rådgivande kommitté för närvarande uppbär. Till skillnad från de andra alternativen medför detta inte att man måste upprätta speciella strukturer utan väldefinierad status och som är svåra att motivera gentemot andra institutioner och andra sektorer av det ekonomiska och sociala livet."1

När det gäller ESK:s nya rådgivande funktion betonar kommissionen sin "beslutsamhet att behandla frågan om framtiden för EKSG:s strukturerade dialog ur ett framåtblickande perspektiv". EKSG:s unika "erfarenhet, i synnerhet när det gäller socialt samförstånd, industriella förändringar och forskning, kommer att stärka ESK:s möjligheter att ta aktiv del i arbetet för att modernisera den europeiska ekonomin och göra den mer konkurrenskraftig."1

I Europaparlamentets resolution av den 22 mars 2001 med de anmärkningar som utgör en viktig beståndsdel i beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) budget för budgetåret 1999 [12] uppmanades kommissionen att "utöva påtryckningar på medlemsstaterna för att Ekonomiska och sociala kommittén, som bör påta sig ansvaret för den strukturerade dialogen efter det att EKSG-fördraget har löpt ut, vad beträffar sammansättning och funktion, skall kunna återspegla den särskilda sakkunskapen inom kol- och stålhanteringens industrisektorer."

[12] Slutligt dokument från Europaparlamentet A5-0097/2001 (EP 294.383)

Ekonomiska och sociala kommittén stödjer helt kommissionens förslag. ESK:s nya rådgivande funktion skulle stämma väl överens med riktlinjerna från Europeiska rådets möte i Lissabon om moderniseringen av den europeiska ekonomin och den skulle berika ESK:s roll "som länk mellan Europa och det organiserade civila samhället och som ett permanent och strukturerat forum för dialog och samråd på gemenskapsnivå." Mer specifikt skulle den "förstärka ESK:s kapacitet att behandla frågor knutna till industriella förändringar, framför allt i samband med utvidgningen." [13]

[13] KOM(2000) 588 slutlig, s. 4.

Kommittén är följaktligen redo att påta sig denna nya funktion, under förutsättning att den får tillräckligt med personalresurser och ekonomiska resurser för att kunna göra en betydande insats i fråga om ekonomins modernisering och industrins förändring. ESK håller med kommissionen om att dess förslag för 2002 (TÄB) och 2003 inte påverkar gemenskapsbudgeten, eftersom finansieringen av kommittén nya rådgivande funktion ersätter samma funktion hos EKSG:s rådgivande kommitté som belastar Europeiska kommissionens budget fram till juli 2002.

4.1.2 Åtgärder för genomförandet

De två rådgivande kommittéerna har bildat en gemensam arbetsgrupp. Arbetsgruppen har utarbetat ett utkast till integrering och dynamisk utveckling av EKSG:s rådgivande funktion. Ekonomiska och sociala kommittén och EKSG:s rådgivande kommitté har i samråd med Europeiska kommissionen, som har deltagit aktivt i diskussionerna, granskat och godkänt förslaget till genomförande av ESK:s nya uppgifter. Huvudpunkterna i förslaget följer nedan:

Som kommissionen framhöll i sitt meddelande kräver genomförandet av den nya rådgivande funktionen i fråga om industriell förändring ingen lagstiftning, utan kommer i stället att baseras på EKS:s arbetsordning i enlighet med artikel 261 i fördraget.

EKS:s arbetsordning har därför ändrats så att man kan upprätta en intern arbetsgrupp med beteckningen "rådgivande kommission". Den rådgivande kommissionen för "Kol - stål- industriell förändring" kommer att bestå av högst 24 ledamöter i ESK och 30 externa delegater från sociala och ekonomiska EKSG-organisationer. De skall gradvis utvidgas till att omfatta de övriga sektorer som berörs av moderniseringen av ekonomin, så att alla typer av intressen tas till vara (industri, handel, små och medelstora företag, arbetstagare, konsumenter, miljöorganisationer).

Företrädare från socioprofessionella organisationer kommer till en början att utses på grundval av förslag från den nuvarande rådgivande EKSG-kommittén.

Den rådgivande kommissionens ansvarsområde

* skall omfatta kol- och stålindustrin samt deras produktions- och konsumtionsled, där gemenskapen spelar en aktiv roll,

* skall utvidgas gradvis till att hantera industriell förändring inom alla verksamhetsområden samt konsekvenserna därav (när det gäller sysselsättning, social- och strukturpolitiska åtgärder, bistånds- och konkurrenspolitik, industriell förändring, forskning och teknisk utveckling, miljöpolitik och hållbar utveckling, energipolitik, handelspolitik osv.)

* skall särskilt inriktas på utvidgningen av EU och hanteringen av industriell förändring i de nya medlemsstaterna.

Ansvarsområdets fulla omfattning kommer att fastställas senare utifrån tillgängliga anslag.

Den rådgivande kommissionens verksamhet kommer att omfatta obligatoriska yttranden i enlighet med fördraget, frivilliga och sonderande yttranden på begäran av Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt yttranden på eget initiativ, informationsrapporter och konferenser och hearingar.

ESK och EKSG:s rådgivande kommitté har gemensamt tagit fram ett utkast till arbetsprogram (som bifogas) för möjlig verksamhet under den senare hälften av 2002 samt 2003. I enlighet med artikel 262 i fördraget kommer institutionerna att kunna dra nytta av ESK:s utvidgade ansvarsområde för att belysa sina beslut på dessa områden.

På grundval av deras budgetmässiga befogenheter kommer EU-institutionerna att fastställa ramarna för detta arbetsorgans verksamhet. ESK föreslår i samråd med EKSG:s rådgivande kommitté och med stöd av Europeiska kommissionen följande:

* En ökning av ESK:s budget för den rådgivande kommissionens verksamhet.

* En särskild budget för den rådgivande kommissionen för att täcka (i) kostnader för resa och uppehälle för företrädarna för de socioprofessionella organisationerna, (ii) verksamhet och arrangemang.

* Upprättandet av en "ad hoc-enhet" inom ESK:s sekretariat.

* Användningen av ESK-sekretariatets logistiska faciliteter (lokaler, mötestjänster, tolkningstjänster, översättning, tryckeri osv.)

4.1.3 Syftet med ansökan om budgetmedel

ESK förväntar sig en begränsad verksamhetsnivå för den rådgivande kommissionen under de sista fem månaderna 2002. Det preliminära arbetsprogrammet för 2002 innehåller endast ett konstituerande plenarmöte och fyra studiegruppsmöten.

ESK kommer dock att ådra sig extra kostnader och nya tjänster måste upprättas i tjänsteförteckningen. En ny budgetrubrik som täcker kostnaderna för att organisera den rådgivande kommissionens arbete måste också upprättas med hänsyn till öppenheten.

4.1.4 Nya tjänster vid enheten för den rådgivande kommissionen vid ESK

ESK föreslår att man skapar en enhet inom dess sekretariat med uppgift att övervaka den rådgivande kommissionens särskilda verksamhet. Enheten skulle ledas av en A5-tjänsteman med hjälp av en person i lönegrad A7, en i B5 och två i C5. Kostnaden för fem månader skulle uppgå till 215 000 euro.

4.1.5 Ny budgetrubrik som täcker kostnaderna för att organisera den rådgivande kommissionens arbete

Med hänsyn till öppenheten föreslås att man upprättar en ny budgetrubrik 252 ("Kostnader för att organisera den rådgivande kommissionens arbete") med anslag för att täcka utgifter för möten, inklusive delegaternas kostnader för resor och möten. Delegaterna skall få ersättning på samma villkor som ESK-ledamöterna. Enligt det preliminära arbetsprogrammet för 2002 kommer de anslag som förs in under denna nya rubrik att uppgå till 39 000 euro.

4.1.6 Andra kostnader

Även om den rådgivande kommissionens verksamhet kommer att vara begränsad under det första året kommer den att medföra extra arbete och kostnader för ESK:s sekretariat. Ytterligare anslag kommer att behövas under följande budgetrubriker: rubrik 1004 "Utgifter för resa och uppehälle i samband med sammanträden och sammankallningar samt därtill hörande kostnader" - 26 000 euro samt rubrik 1891 "Tolktjänster" - 47 000 euro. För budgetår 2002 kommer de övriga kostnaderna att belasta ESK:s nuvarande budget.

4.2 De budgetmässiga konsekvenserna för det preliminära förslaget till tilläggs- och ändringsbudget för ESK

Denna tilläggs- och ändringsbudget väntas inte få någon nämnvärd inverkan på gemenskapsbudgeten. Driftskostnaderna för den rådgivande kommissionen täcks för närvarande av Europeiska kommissionens budget, antingen under särskilda rubriker eller under allmänna rubriker som kostnader för personal eller tolktjänster.

De tjänster som begärs finns dessutom redan i kommissionens tjänsteförteckning.

De beräknade årliga driftskostnaderna för den rådgivande kommissionen och de anslag som förts in i Europeiska kommissionens budget för 2001 för att täcka driftskostnaderna för EKSG:s rådgivande kommitté framgår av följande tabell:

>Plats för tabell>

De årliga lönekostnaderna för den personal som ESK begärt uppgår till 309 000 euro.

Som en jämförelse kan nämnas att kommissionens sekretariat för EKSG:s rådgivande kommitté har 11 anställda, däribland 2,5 tjänster som utför uppgifter som inte kommer att övertas av ESK. Om man bara tar hänsyn till kostnader för personal som utför uppgifter som övertas av ESK kan personalkostnaderna vid kommissionen beräknas till 550 000 euro. Om den rådgivande funktionen integereras i ESK kan man alltså minska personalkostnaderna med 250 000 euro.

4.3 Omvandling av en A5-tjänst till en A4-tjänst

Den 1 april 2001 flyttades en A5-tjänsteman från Europaparlamentet till en ledig A5-tjänst som fanns upptagen i Ekonomiska och sociala kommitténs tjänsteförteckning. Arbetsbeskrivningen för tjänsten omfattade konsolidering och utveckling av relationerna med de viktigaste EU-institutionerna (Europaparlamentet, rådet och kommissionen). I slutet av 2001, flera månader efter överföringen, informerade Europaparlamentet ESK skriftligen att tjänstemannen hade befordrats från A5 till A4 med retroaktiv verkan från den 1 januari 2001.

Bortsett från det faktum att en retroaktiv befordran av en tjänsteman som har överförts från en annan institution medför principiella problem (om villkoren för överenskommelsen därmed påverkas) har det varit omöjligt för ESK att ta hänsyn till denna nya situation i 2001 års befordringsomgång som redan har avslutats. I den nuvarande tjänsteförteckningen är det därför omöjligt att ta hänsyn till Europaparlamentets befordran av tjänstemannen.

Mot bakgrund av ovanstående och för att inte kränka vare sig tjänstemannens legitima intressen eller andra tjänstemäns rätt till befordran begär ESK att en A5-tjänst ändras till en A4-tjänst från den 1 april 2001.

SAMMANFATTANDE TABELL (EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTEN - UTGIFTER)

(Budgetsituation per den 21.3.2002)

>Plats för tabell>

TJÄNSTEFÖRTECKNING - EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTEN

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>