[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 19.8.2010

KOM(2010) 439 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

1. Inledning

I detta meddelande bedöms de åtgärder som Grekland har genomfört fram till slutet av juni 2010 för att efterleva rådets beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010[1] utifrån den rapport som Grekland överlämnade till rådet och kommissionen den 6 augusti 2010[2]. I den rapport som Grekland har lämnat in diskuteras dels de finanspolitiska åtgärder som syftar till att minska den offentliga underskottskvoten 2010, dels de mycket omfattande strukturella reformer som den grekiska regeringen är i färd att anta och genomföra[3].

2. Rådets beslut av den 10 maj 2010

Den 10 maj 2010 antog Ekofinrådet beslut 2010/320/EU, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott[4].

I rådets beslut krävs att Grekland vidtar en rad åtgärder före utgången av tidsfristerna slutet av juni 2010, slutet av september 2010, slutet av december 2010 och slutet av mars 2011. Genomförandet av dessa åtgärder ska leda till att underskottet i de offentliga finanserna inte överstiger

- 18 508 miljoner euro (8,0 % av BNP baserat på beräknad nominell BNP i maj) år 2010,

- 17 065 miljoner euro (7,6 % av BNP) år 2011,

- 14 916 miljoner euro (6,5 % av BNP) år 2012,

- 11 399 miljoner euro (4,9 % av BNP) år 2013, samt

- 6 385 miljoner euro (2,6 % av BNP) år 2014[5].

3. Åtgärder som vidtagits av Grekland fram till utgången av juni 2010 som svar på rådets beslut

Grekland har antagit fyra finanspolitiska åtgärdspaket under 2010:

- I januari, inom ramen för stabilitetsprogrammet,

- i februari, omedelbart före kommissionens bedömning av stabilitetsprogrammet,

- i mars, som svar på rådets beslut av den 16 februari 2010 enligt artikel 126.9,[6] samt

- i maj, som svar på rådets beslut av den 10 maj 2010 och villkorlighetskriterierna i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk- politiska villkor (MoU)[7].

I detta meddelande bedöms de åtgärder som vidtagits från och med maj 2010[8].

Grekland antog den 6 maj 2010 lag 3845/2010 om de ekonomisk-politiska åtgärder som rör villkorlighetskriterierna för finansieringspaketet från euroområdet/IMF. Det stora flertalet ekonomisk-politiska och strukturella åtgärder i lagen genomfördes med omedelbar effekt. Bland åtgärderna på inkomstsidan kan nämnas höjda mervärdesskattesatser, höjda punktskatter på bensin, tobak och alkohol liksom införandet av reklamskatt. På utgiftssidan ingick ytterligare lönesänkningar i den offentliga sektorn, samt sänkta pensionsutbetalningar från socialförsäkringsfonder till pensionärer från offentlig och privat tjänst.

Budgeteffekten av de åtgärder som Grekland införde den 6 maj 2010 har för år 2010 uppskattats till 2,5 % av BNP. Dessa åtgärder bestod av varaktiga inkomsthöjande åtgärder (½ % av BNP eller 1,25 miljarder euro) och varaktiga utgiftsnedskärningar (1,9 % av BNP eller 4,55 miljarder euro). Åtgärderna kommer dessutom att ha utgiftsminskande övervältringseffekter på 2011 års offentliga räkenskaper med 1,1 % av BNP.

Summan av de fyra finanspolitiska åtgärdspaket som Grekland har antagit kompletterar den ursprungliga budget för 2010 som regeringen lade fram i oktober 2009 och som antogs av det grekiska parlamentet i slutet av december 2009. Dessa fyra åtgärdspaket uppskattas uppgå till i storleksordningen 8 % av BNP (exklusive underskottsminskande övervältringseffekter på 2011) och förväntas minska det offentliga underskottet från 13,6 % av BNP 2009 till 8 % av BNP 2010[9].

I bilaga I sammanfattas de särskilda åtgärder som rådets beslut föreskriver måste vidtas senast före utgången av juni 2010. I bilaga II beskrivs de åtgärder som enligt rådets beslut har tidsfristen september 2010[10].

3. budgetgeomförandet fram till och med slutet av juni 2010

Statsbudgetens utveckling under första halvåret 2010 har varit positiv i det att underskottet minskat snabbare än planerat[11]. Det är emellertid nödvändigt att beakta ett antal risker, vilka kommenteras nedan.

Enligt statistik över ut- och inbetalningar fram till och med juni som det statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”) har offentliggjort sjönk det kassamässiga underskottet i statsbudgeten med omkring 46 % jämfört med motsvarande period 2009. Målet för den årliga minskningen av underskottet är 40 % (se tabell 1). Denna större än planerade minskning av underskottet var i huvudsak ett resultat av lägre utgifter än beräknat, vilket kompenserade för att indrivningen av skatteinkomster varit mindre dynamisk än väntat.

Totala statliga utbetalningar minskades med 16,9 % jämfört med första halvåret 2009. (Det officiella målet för utgiftsminskningarna för helåret är 5,3 %.) De statliga primära utgifterna var 5,6 miljarder euro lägre än vad som beräknades i maj 2010. Denna minskning avspeglar främst nedskärningar i primära utgifter (inklusive offentliga löner), men även i kapitalutgifter. Det bör emellertid noteras att vissa av de utgiftsnedskärningar som beslutades i maj (exempelvis slopandet av extra lönegratifikationer till jul som tidigare betalats till offentliganställda och pensionärer) ännu inte fått fullt genomslag i den tillgängliga statistiken. Ränteutbetalningar (på kontantbasis) ligger fortfarande under de budgeterade målen på grund av särdrag i tidsplanen för ränteutbetalningar detta år och bör återgå till det normala de kommande månaderna.

De totala inbetalningarna ökade med 5,9 % under första halvåret, medan en årlig ökning på 15,6 % har satts upp som mål för helåret. En betydande ökning i inbetalningarna kan väntas under andra halvåret i takt med att den fulla effekten av höjda mervärdes- och punktskatter kommer att slå igenom. Särskilt den senaste mervärdesskattehöjningen – som trädde i kraft den 1 juli 2010 – har ännu inte fått genomslag i den tillgängliga statistiken. Även om dessa faktorer beaktas kommer emellertid skatteinbetalningarna troligen att fortsatt understiga beräkningarna från maj 2010 med tanke på det ekonomiska saneringsprogram som ligger till grund för finansieringsstödet från medlemsstaterna i euroområdet och IMF. Inkomstunderskotten är inte helt förenliga med en högre än beräknad nominell BNP-tillväxt till följd av högre än väntad inflation[12] och relativt skattegynnsam sammansättning av tillväxten. Detta kan tyda på att en del av åtgärderna för att öka effektiviteten i skatteuppbörden, bekämpa skattefusk och förbättra skatteförvaltningen ännu inte har givit märkbara resultat och kan behöva förstärkas.

Tabell 1: Genomförandet av statsbudgeten

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

På kontantbasis (i(miljoner euro) | Januari - juni | Januari – juni | Förändring i procent | Utfall | Officiella uppskatt-ningar | Förändring i procent |

Totala inkomster | 22831 | 24180 | 5,9% | 50509 | 58382 | 15,6% |

Inkomster före återbäring | 24639 | 26062 | 5,8% | 53420 | 60224 | 12,7% |

Skatteåterbäring | 2450 | 2266 | -7,5% | 4952 | 5100 | 3,0% |

Kapitalskatt | 642 | 384 | -40,2% | 2041 | 3258 | 59,6% |

Totala utgifter | 40697 | 33824 | -16,9% | 81390 | 77073 | -5,3% |

Primära utgifter | 27945 | 24398 | -12,7% | 57975 | 54611 | -5,8% |

Ränta | 6612 | 5731 | -13,3% | 12325 | 13017 | 5,6% |

Kapitalutgifter | 6140 | 3695 | -39,8% | 9588 | 9200 | -4,0% |

Övrigt | 0 | 0 | 1502 | 245 | -83,7% |

Statligt budgetsaldo | -17866 | -9644 | -46,0% | -30881 | -18691 | -39,5% |

Källa: Det statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”) – Grekland

Det (tillgängliga) saldot i de offentliga finanserna i kassatermer – dvs. den statliga sektorn, den kommunala sektorn och socialförsäkringssektorn inklusive offentliga sjukhus – har utvecklats i stort sett enligt plan, tack vare att utfallet i kassatermer på den statliga nivån överträffat de uppsatta målen. Enligt de monetära statistiska uppgifter från Greklands centralbank för det första halvåret, visar i saldot för den kommunala sektorn i kassatermer ett överskott (på 183 miljoner euro) som är något lägre än väntat, medan (ii) socialförsäkringssektorns saldo i kassatermer visar underskott (239 miljoner euro) i stället för överskott.

Det finns inte några säkra statistiska uppgifter under det löpande året om övergången från (tillgängliga) saldon över de offentliga finanserna i kassatermer till ENS-räkenskaper i realtid. Denna anpassning bör beakta underskottsökande justeringar, som exempelvis för utgifter som ännu inte lett till någon utbetalning, åberopade garantier, och underskott i förvaltning av offentliga medel utanför budgeten, liksom ett antal underskottsminskande justeringar som exempelvis eftersläpningar i uppbörden av skatter och förseningar i utbetalningen av medel från EU-budgetens strukturfonder. Den totala justeringen för helåret beräknas bli underskottshöjande och uppgå till omkring 1 300 miljoner euro.

4. Bedömning av risker i förening med 2010 års undersksottsmål

Samtidigt som den finanspolitiska konsolideringen verkar vara på rätt spår under första halvåret 2010, finns det ett antal känsliga punkter som måste beaktas vid budgetgenomförandet under de kommande månaderna.

Särskilt följande:

- Statliga inkomster : Skatteinkomsterna har utvecklats sämre än målen under det första halvåret även om ansträngningarna att förbättra skattemoralen och bekämpa skattefusk har intensifierats. En återhämtning i skatteinkomsterna väntas under andra halvåret allt eftersom de inkomstförstärkande åtgärder som redan beslutats fullt ut genomförs, exempelvis den mervärdesskattehöjning som trädde i kraft den 1 juli. I takt med att recessionen förstärks under andra halvåret skulle dock den förväntade inkomståterhämtningen eventuellt inte bli tillräcklig för att de statliga inkomsterna på årsbasis ska kunna nå upp till beräkningarna i maj 2010[13].

- Kortfristiga skulder och obetalda förfallna skulder : Saldot i de offentliga finanserna i kassatermer, som har utvecklats bättre än beräknat under de gånga månaderna kan ha snedvridits av utgifter som ännu ej lett till utbetalning (inklusive utgifter som inte betalats i tid, dvs. skulder som förfallit till betalning). Riskerna för att obetalda förfallna skulder ackumuleras gäller huvudsakligen sjukvårdsrelaterade utgifter. Vidare är det möjligt att de relativa resultaten i flera offentliga sektorer (staten, socialförsäkringsfonder, den kommunala sektorn och fonder utanför budgeten) kan ha snedvridits av förseningar i transfereringar mellan offentliga enheter.

- Åberopade garantier : År 2009 uppgick garantier som åberopats (och därför redovisats som underskottsökande) till 700 miljoner euro. Sådana garantier gällde främst skulder i offentliga företag. I takt med att ekonomin går in i en allt djupare recession, och en rad offentliga företag (t. ex. det tungt skuldsatta järnvägsbolaget) kan ha svårt att omsätta sina skulder, kan de åberopade garantierna komma att öka betydligt. Åberopade garantier fram till slutet på juni uppgår till 300 miljoner euro, men de kan komma att öka till 1 500 miljoner euro till slutet av året.

- Den kommunala sektorn, socialförsäkringssektorn och offentliga fonder utanför budgeten : Den kommunala sektorns finanser har hittills utvecklats sämre än programmets beräkningar. Detsamma gäller för socialförsäkringssektorn. Nära förestående lokalval och en fördjupad recession skulle kunna leda till ytterligare avvikelser. Det bör emellertid noteras att den tillgängliga statistiken rör saldot i den kommunala sektorns och socialförsäkringssektorns finanser, och inte deras respektive inkomster och utgifter eftersom saldot härrör från den monetära statistik som tas fram av Greklands centralbank[14]. Därför är en mer detaljerad analys i nuläget inte möjlig. Dessa enheters mindre gynnsamma resultat kan dessutom till en del sammanhänga med förseningar i transfereringar som ska betalas över statsbudgeten. Hittills finns det inga uppgifter om förvaltningsresultatet för offentliga fonder utanför budgeten.

- Återhämtade utgifter En återhämtning av utgiftsnivån väntas under andra halvåret med tanke på utgiftsneddragningen under första halvåret och vissa förseningar i utbetalningar. De månatliga utbetalningarna har under första halvåret 2010 varit mycket lägre än planerat på grund av regeringens ansträngningar att begränsa utgifterna och finansministeriets kompletterande utgiftskontroller, men samtidigt har skyldigheter genererats som kommer att leda till utbetalningsflöden under årets andra halva. Det kommer att bli en svår utmaning att bibehålla en lägre utgiftsnivå än planerat under andra halvåret, eftersom ministrar kan förväntas hämta in eftersläpningen i utnyttjandet av deras årliga budgetanslag.

- Offentliga företag: Regeringen behöver påskynda arbetet med att införa kostnadsbesparingar i offentliga företag samt minska risken för ökade subventioner och andra transfereringar med negativa effekter på de offentliga finanserna[15].

5. Framsteg med strukturella reformer

Betydande framsteg har uppnåtts i fråga om strukturella finanspolitiska reformer, exempelvis har arbetet med att utarbeta den nya organiska budgetlagen, åtgärder mot skattefusk, en inventering av antalet anställda i offentliga tjänst[16] och arbetet med att inrätta en gemensam betalningsmyndighet för offentliga löner gått framåt. Snabbare framsteg än planerat har konstaterats för arbetet med att reformera pensionssystemet och den offentliga förvaltningen på lokal nivå. Vissa ytterligare justeringar i pensionslagstiftningen planeras för 2011[17]. Förberedelserna har inte kommit lika långt beträffande införandet av ett system för att övervaka och kontrollera utgiftsåtaganden på de många olika offentliga förvaltningsnivåerna. Det krävs ökade ansträngningar för att förbättra insamling och bearbetning av uppgifter som är väsentliga för budgetkontrollen.

Utöver frågor som rör finanspolitiken har viktiga framsteg även gjorts när det gäller den ambitiösa bredare strukturreformsagendan. Reformer för att förbättra företagsklimatet, åtgärder för att öka utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna samt övergripande lagstiftning för att genomföra tjänstedirektivet fortskrider planenligt. Ambitiös arbetsmarknadslagstiftning har införts tidigare än planerat även om det krävs kompletterande åtgärder i ett senare skede. Privatiseringen och omstruktureringen av statsägda företag – särskilt på järnvägstransport- och energiområdet – behöver påskyndas.

Avseende strukturella reformer i den finansiella sektorn har en finansiell stabiliseringsfond inrättats och Greklands centralbank (”Bank of Greece”) är i färd att förstärka banktillsynen.

6. den begärda informationens fullständighet

Den av Grekland inlämnade rapporten upptar merparten av den information och de uppgifter som krävdes i rådets beslut. Rapporten innehåller särskilt detaljerade uppgifter om konkreta åtgärder som har genomförts (och kommer att genomföras) för att efterleva beslutet och deras respektive budgeteffekter. Det statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”) har lämnat månatliga uppgifter om budgetgenomförandet i rätt tid. Rapporten innehåller också den begärda informationen rörande skuldemissioner och skuldåterbetalningar samt information om den ekonomiska situationen i de största offentliga företagen. Uppgifterna om det löpande budgetgenomförandet under året från socialförsäkringssektorn, den kommunala sektorn och förvaltningen av offentliga fonder utanför budgeten, information om sysselsättningen i den offentliga sektorn, utgifter som ännu inte lett till utbetalats (inklusive icke betalda förfallna skulder) är fortfarande ofullständiga.

Rapporten innehåller vidare en mängd uppgifter om genomförandet av strukturreformer som svar på rådets rekommendation av den 16 februari 2010[18], samt för att följa memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU).

7. Slutsats

Grekland efterlever på ett tillfredsställande sätt rådets beslut av den 10 maj 2010, följer rådets rekommendation av den 16 februari 2010 och genomför de åtgärder som anges i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU) av den 3 maj 2010.

Enligt rådets beslut (artikel 4.3) ”får kommissionen ange vilka åtgärder som krävs för att följa den anpassningsbana för att korrigera det alltför stora underskottet som fastställs genom detta beslut.” Mot bakgrund av tillgänglig information verkar de finanspolitiska åtgärder som Grekland hittills har beslutat om tillräckliga för att nå de uppställda budgetunderskottstak som föreskrivs i rådets beslut av den 10 maj 2010, förutsatt att utgiftskontrollen förblir mycket strikt och leder till totala statliga utgifter som är 4 miljarder euro lägre än planerat för att uppväga effekterna av inkomstbortfall och utgiftsöverskridanden inom andra sektorer av den offentliga sektorn. De lägre än planerade statsutgifterna måste kompensera för den beräknade differensen mellan det nu redovisade underskottet i kassatermer och saldot baserat på ENS 95.

Under förutsättning av de planerade åtgärderna genomförs fullt ut och i rätt tid, och om det makroekonomiska scenariot utvecklas som väntat tyder tillgängliga prognoser på att taket för underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för perioden 2011–2014, med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2014, är inom räckhåll.

BILAGA I: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT MÅSTE VIDTAS FÖRE UTGÅNGEN AV JUNI 2010

Åtgärder (som krävs enligt artikel 2.1 i rådets beslut) | Läge vad gäller uppfyllande |

”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2010: |

a) En lag som fastställer en progressiv skatteskala för alla inkomstkällor, och en i skattehänseende horisontellt likformig behandling av arbets- respektive kapitalinkomster. | Genomfört. Lag 3842/2010 antogs av det grekiska parlamentet i april 2010 |

b) En lag som upphäver alla undantag och autonoma skattebestämmelser i skattesystemet, även inkomster från särskilda ersättningar som utbetalas till offentliganställda.. |

c) Återföring av budgetanslagen för reserven för oförutsedda utgifter, i syfte att spara 700 miljoner euro. | Genomfört. Ministerbeslut. |

d) Slopande av merparten av budgetanslaget till solidaritetsersättningen (förutom en del till socialunderstöd) i syfte att spara 400 miljoner euro. | Genomfört. Lag 3845/2010 antogs av det grekiska parlamentet i maj 2010. |

e) Sänkning av de högsta pensionerna, i syfte att spara 500 miljoner euro på helårsbasis (350 miljoner euro under 2010). | Genomfört. Lag 3863/2010 och 3865/2010 antogs av det grekiska parlamentet i maj 2010. |

f) Sänkning av gratifikationer och extra ersättningar till påsk, sommar och jul som utbetalas till offentliganställda, i syfte att spara 1500 miljoner euro på helårsbasis (1100 miljoner euro under 2010). | Genomfört. Lag 3845/2010 antogs av det grekiska parlamentet i maj 2010. |

g) Avskaffande av påsk-, sommar- och julgratifikationer som utbetalas till pensionärer, dock med skydd för pensionärer med låga pensioner, i syfte att spara 1900 miljoner euro på helårsbasis (1500 miljoner euro under 2010). |

h) Höjning av mervärdesskattesatsen, vilket ska inbringa minst 1800 miljoner euro på helårsbasis (800 miljoner euro under 2010).[19] | Genomfört. Lag 3845/2010 antogs av det grekiska parlamentet i maj 2010. Nya mervärdesskattesatser gäller från och med den 1 juli, medan nya punktskattesatser gäller från och med den 3 maj. |

i) Höjning av punktskatten på bränsle, tobak och alkohol, vilket ska inbringa minst 1050 miljoner euro på helårsbasis (450 miljoner euro under 2010). |

j) Införande av lagstiftning som genomför tjänstedirektivet. | Genomfört. Den övergripande lagstiftningen (lag 3844/2010) har antagits. Arbete pågår när det gäller att införa en gemensam kontaktpunkt. |

k) Lag om reformering och förenkling av den offentliga förvaltningen på lokal nivå i syfte att minska driftskostnaderna. | Genomfört. Lag 3852/2010 antogs av det grekiska parlamentet den 27 maj 2010. En rad genomförandedekret har ännu inte antagits. |

l) Inrättande av en särskild arbetsgrupp med syftet att förbättra utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna. | Pågående. Det formella beslutet om inrättandet av en särskild arbetsgrupp under ledning av den biträdande premiärministern och om vilka som ska ingå i den har ännu inte fattats. Den 30 juni 2010 fattade den grekiska regeringen ett ministerbeslut om att påskynda framtagning av projekt. |

m) Införande av en lag som gör det lättare att starta nya företag. | Genomfört. Lag 3853/2010 antogs av det grekiska parlamentet den 17 juni 2010. |

n) Minskning av de offentliga investeringarna med 500 miljoner euro i förhållande till vad som planerats. | Pågående. (ministerbeslut 24687/DE2947). En komplett bedömning är inte möjlig före slutet av året. |

o) Allokering av budgetmedel för samfinansieringen av struktur- och sammanhållningsfonder på ett särskilt centralt konto som inte kan användas för andra ändamål. | Genomfört. Bankkontot hos den grekiska centralbanken upprättades den 30 juni 2010. |

p) Inrättande av en oberoende finansiell stabiliseringsfond för att hantera eventuella kapitalunderskott och bevara den finansiella sektorns soliditet genom att tillhandahålla stöd till eget kapital efter behov. | Genomfört efter tidsfristen. Lag 3864/2010 antogs av det grekiska parlamentet den 12 juli 2010. |

q) Förstärkning av tillsynen över banker med ökad personalstyrka, tätare rapportering och kvartalsvisa stresstester. | Pågående. Den grekiska centralbanken har intensifierat sitt arbete rörande banktillsyn. Det sker nu regelbundna möten med bankernas revisorer och med viktiga interna kommittéer i alla de större bankerna (riskstyrning, internkontroll osv.) Banker anmodas nu ta fram vissa tillsynsuppgifter med kortare intervall. |

BILAGA II: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT MÅSTE ANTAS SENAST FÖRE UTGÅNGEN AV SEPTEMBER 2010

Åtgärder (som krävs enligt artikel 2.2 i rådets beslut) | Läge |

”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2010: |

a) I utkastet till budget för 2011 inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3 procent av BNP (4,1 % av BNP om övervältrade delar av åtgärder som genomfördes under 2010 beaktas). Budgeten ska särskilt inkludera följande åtgärder (eller under exceptionella omständigheter, åtgärder som ger motsvarande besparingar): en minskning av den offentliga sektorns förbrukning med minst 300 miljoner euro jämfört med 2010 års nivå (utöver besparingar genom den reform av den offentliga och lokala förvaltningen som avses i detta stycke), En frysning av pensionsindexeringen (i syfte att spara 100 miljoner euro), en tillfällig krisskatt på mycket lönsamma företag (som ska inbringa minst 600 miljoner euro i extra skatteintäkter per år under åren 2011, 2012 och 2013) skönstaxering av fria yrkesutövare (vilket ska inbringa minst 400 miljoner euro 2011 och ge ökande skatteintäkter under 2012 och 2013), en breddning av mervärdesskattebasen så att den inkluderar vissa tjänster som nu är undantagna från skatteplikt och en överflyttning av 30 % av varor och tjänster från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket inbringar 1 miljard euro), ett stegvist införande av miljöskatt på koldioxidutsläpp (vilket ska inbringa minst 300 miljoner euro år 2011), införande från den grekiska regeringens sida av lagstiftning för att reformera den offentliga förvaltningen och omorganisera den lokala förvaltningen (i syfte att minska kostnaderna med minst 500 miljoner euro år 2011, samt med ytterligare 500 miljoner euro under vart och ett av åren 2012 och 2013), en minskning av inhemskt finansierade investeringar (med minst 1 miljard euro) genom att prioritera investeringsprojekt som finansieras med EU:s strukturfonder, incitament för att reglera olaglig markanvändning (viket ska inbringa minst 1500 miljoner euro för perioden 2011–2013, varav minst 500 miljoner euro 2011), Indrivning av inkomster från spellicenser (minst 500 miljoner euro i försäljning av licenser och 200 miljoner euro i licensavgifter), en utvidgning av beräkningsgrunden för fastighetsskatten genom att uppdatera taxeringsvärdena (vilket ska inbringa minst 500 miljoner euro i extra skatteintäkter), ökad beskattning av naturaförmåner, inklusive beskattning av billeasingbetalningar (med minst 150 miljoner euro), höjd beskattning av lyxvaror (med minst 100 miljoner euro), en särskild skatt på affärsinrättningar som drivs utan tillstånd (vilket ska inbringa minst 800 miljoner euro per år), och att endast ersätta 20 % av pensionsavgångarna i den offentliga sektorn (staten, kommuner, offentliga företag, lokala förvaltningar, statliga byråer och övriga offentliga institutioner). | Planerat: 2011 års budget beräknas att läggas fram för parlamentet den första veckan i oktober. Delvis genomfört inom tidsfristen. En rad av de åtgärder som enligt rådets beslut måste antas inom ramen för 2011 års budget har redan blivit föremål för lagstiftning. Dessa omfattar särskilt följande: i) Tillfällig krisskatt på mycket lönsamma företag (som ska inbringa minst 600 miljoner euro i extra skatteintäkter per år, lag 3845/2010), ii) ökad skatt på lyxvaror (gäller från och med den 3 maj 2010, med 100 miljoner euro per år, samma laghänvisning),[20] iii) skönstaxering av fria yrkesutövare (400 miljoner euro 2011 och ökande skatteintäkter 2012 och 2013), lag 3842/2010), och iv) ökad beskattning av naturaförmåner, inklusive beskattning av billeasingbetalningar (150 miljoner euro, samma laghänvisning). |

b) Lag om reform av pensionssystemet för att säkerställa dess hållbarhet på medellång och lång sikt. Lagen bör särskilt införa följande: Enhetlig lagstadgad pensionsålder på 65 år (även för kvinnor), sammanslagning av de befintliga pensionsfonderna i tre fonder och ett enhetligt nytt pensionssystem för alla nuvarande och framtida anställda (som ska börja gälla från och med den 1 januari 2013), sänkning av pensionstaket, gradvis höjning av den lägsta intjäningsperioden för att få full pension från 37 år till 40 år (senast till 2015), lägsta pensionsålder på 60 år senast till den 1 januari 2011 (även för arbetstagare i tunga och farliga yrken och för personer med mer än 40 intjänandeår), avskaffande av särskilda regler tillämpliga på personer försäkrade före 1993 (med bibehållna intjänade rättigheter), väsentlig begränsning av listan över tunga och farliga yrken, sänkning av pensionsförmånerna (med 6 % per år) för personer som går i pension mellan 60 och 65 år med en intjänandeperiod på mindre än 40 år, införande av en automatisk justeringsmekanism som knyter pensionsåldern till ökningen i förväntad livslängd (från och med 2020), införande av en behovsprövad garanterad minimiinkomst för äldre över den lagstadgade pensionsåldern, striktare villkor och regelbunden omprövning av rätt till invaliditetspensioner, förändring av pensionsberäkningsmodeller i det avgiftsbaserade systemet för att förstärka kopplingen mellan inbetalda avgifter och erhållna pensionsförmåner (med uppräkningskvoten begränsad till 1,2 % per år), samt en utvidgning av beräkningen av de pensionsgrundande inkomsterna till att omfatta inkomsterna under hela yrkeslivet (med bibehållna intjänade rättigheter). Genomförandet av denna lag bör minska den beräknade ökningen i pensionsutgifterna som andel av BNP till under genomsnittet för euroområdet under de kommande decennierna och bör begränsa ökningstakten i de offentliga pensionsutgifterna under perioden 2010–2060 till under 2,5 % av BNP. | Delvis genomfört inom tidsfristen. Betydande framsteg har gjorts på pensionsreformsområdet före tidsfristen september 2010. Parlamentet antog lag 3863/2010 och 3865/2010 den 8 och 16 juli 2010 (för den privata respektive offentliga sektorn), inklusive ett antal specifika reformparametrar som föreskrivits i rådets beslut. I avsaknad av kompletta långsiktiga beräkningar är det ännu inte möjligt att göra en fullständig bedömning av pensionsreformen. Lagen om pensionsreform kommer att behöva justeras för att säkerställa att pensionsutgifternas långsiktiga utveckling (2009-2060) inte överstiger 2,5 procentenheter av BNP. Denna justering kommer att grundas på långsiktiga beräkningar som ska tillhandahållas av den nationella försäkringstekniska myndigheten (”National Actuarial Autority”) och godkännas av kommittén för ekonomisk politik i EU. |

c) Förstärkning av den grekiska statliga revisionsmyndighetens (general accounting office) roll och resurser samt upprätta skyddsåtgärder mot möjlig politisk inblandning i statistikframtagning och redovisning. | Pågående. Inom ramen för lagen om förvaltning av och ansvar för de offentliga finanserna som lades fram för parlamentet den 30 juni 2010. |

d) Utkast till reform av lönelagstiftning för den offentliga sektorn, som särskilt ska innehålla upprättandet av en enda utbetalningsmyndighet för betalning av löner, införandet av enhetliga principer samt en tidsplan för att införa en rationell enhetlig löneskala för den statliga sektorn, lokala myndigheter och övriga offentliga byråer. | Pågående. Regeringen är i färd med att inrätta en enda utbetalningsmyndighet tidigare än planerat. Den täcker redan löner som utbetalats till nästan 80 % av det totala antalet statstjänstemän. Inventeringen av antalet offentliganställda kommer att bidra till att vidga täckningen till att omfatta hela den offentliga sektorn till slutet av året. |

e) Lagstiftning som effektiviserar skatteförvaltningen och skattekontrollen. | Pågående. Flera initiativ har vidtagits för att höja effektiviteten i skatteförvaltningen, att bekämpa skattefusk och förbättra skattemoralen. Regeringen har antagit en ny skattelagstiftning som inför mer kraftfulla efterlevnadsåtgärder när det gäller inlämnande av inkomst- och mervärdesskattedeklaration och betalningsförfaranden, utvidgar skattebasen genom att avskaffa avdrag och undantag och inför skönstaxering. Regeringen har inlett arbetet på att utveckla en efterlevnadsram för riskförvaltning och bygga en strategisk förvaltningskapacitet hos skatte- och tullmyndigheterna, genom en omorganisation av de relevanta tjänsterna. Inrättandet av fem specialiserade arbetsgrupper på finansdepartementet och skatteförvaltningen har också påbörjats. |

f) Lanseringen av en oberoende översyn av den offentliga förvaltningen och av befintliga sociala program. | Planerat. Kick-off möten planeras för september. |

g) Offentliggörande av månatlig statistik (enligt kontantprincipen) över inkomster, utgifter, finansiering och eftersläpande utbetalningar för den nuvarande offentliga sektorn och dess underställda enheter. | Delvis genomfört. Under 2010 har Grekland regelbundet offentliggjort detaljerad statistik på kontantbasis över statens inkomster, utgifter och finansiering. Statistik över utgifter som ännu inte utbetalats är ännu inte tillgängliga. Den lagstadgade skyldigheten har införts i utkastet till lag om förvaltning av och ansvar för de offentliga finanserna som lades fram för parlamentet den 30 juni 2010. Lag 3861/2010 föreskriver att alla beslut som inbegriper medelsåtaganden i den offentliga sektorn. |

h) Handlingsplan för att förbättra insamlingen och bearbetningen av allmän offentlig statistik, framför allt genom att stärka statistikmyndigheternas och det statliga ekonomiverkets (General Accounting Office) kontrollmekanismer och säkerställa ett effektivt personligt ansvar vid felrapportering för att garantera att offentliga uppgifter av hög kvalitet lämnas in i rätt tid i enlighet med förordningarna (EG) nr 2223/96, (EG) nr 264/2000, (EG) nr 1221/2002, (EG) nr 501/2004, (EG) nr 1222/2004, (EG) nr 1161/2005, (EG) nr 223/2009 och (EG) nr 479/2009. | Pågående. Genomförande av den handlingsplan som överenskommits med Eurostat. |

i) Regelbundet offentliggörande av information om den finansiella situationen för offentliga företag och andra offentliga enheter som inte klassificerats som offentlig sektor (inklusive detaljerade resultaträkningar, balansräkningar och uppgifter om antal anställda och utbetalda löner).” | Delvis genomfört. Vissa uppgifter finns med i rapporter av den 6 augusti. |

[1] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.

[2] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – July 2010 , överlämnad den 6 augusti 2010. Rapporten har överlämnats av den grekiska regeringen. Den innehåller en bilaga om banktillsyn som tagits fram av Greklands centralbank.

[3] Detta meddelande och en medföljande kommissionsrapport som har utarbetats i samarbete med ECB ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review, augusti) bidrar också till bedömningen av förenlighet med samförståndsavtalet från maj i år om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet, inom ramen för avtalet mellan Grekland och medlemsstaterna i euroområdet om lånemöjligheter.

[4] För ett sammandrag av de tidigare stegen i tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott och stabilitets- och tillväxtpakten i Grekland hänvisas till kommissionens bedömning av det grekiska stabilitetsprogrammet från januari 2010 (SEK(2010) 94 slutlig av den 3 februari 2010).

[5] I den anpassningsbana som fastställts i kraft av beslutet krävs att den årliga förändringen i den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld får uppgå till högst 34 058 miljoner euro (med en total skuldkvot på högst 133,2 %) år 2010, 17 365 miljoner euro (med en total skuldkvot på högst 145,2 %) år 2011, 15 016 miljoner euro (med en total skuldkvot på högst 148,8 %) år 2012, 11 599 miljoner euro (med en total skuldkvot på högst 149,6 %) år 2013 respektive 7 885 miljoner euro (med en total skuldkvot på högst 148,4 %) år 2014.

[6] EUT L 83, 30.3.2010, s. 13.

[7] Dessa memoranda godkändes inom ramen för euroområdets medlemsstaters beslut att bevilja Grekland finansiellt stöd, i anslutning till en samförståndsöverenskommelse (SBA) med IMF.

[8] För en bedömning av åtgärderna från januari, februari och mars hänvisas till kommissionens meddelande av den 9 mars 2010 (KOM(2010) 91 slutlig).

[9] Det bör noteras att Eurostat ännu inte har godkänt de uppgifter om det offentliga underskottet och den offentliga skulden som anmälts av Grekland för 2009. Den 22 april 2010 meddelade Eurostat att 2009 års offentliga underskottskvot kan komma att revideras upp med 0,3–0,5 % av BNP och den offentliga skulden med 5–7 % av BNP efter slutförandet av de undersökningar som Eurostat genomför i samarbete med EL.STAT på flera områden (särskilt den sektoriella klassificeringen av en rad offentliga företag och redovisningen av swapkontrakt som ingåtts utanför marknaden, liksom behovet av mer detaljerade och tillförlitliga uppgifter om socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter). Se Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 55/2010.

[10] Den rapport som Grekland överlämnade den 6 augusti 2010 innehåller en mer fullständig förteckning över antagna åtgärder.

[11] De många resultatkriterier som angivits inom ramen för avtalet om lånemöjligheter (euroområdet) och samförståndsöverenskommelsen (IMF) har uppfyllts, vilket redovisas mer detaljerat i den medföljande rapporten.

[12] I juli 2010 låg den årliga inflationstakten beräknad enligt det harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP) på 5,5 %.

[13] På grundval av nu tillgänglig information räknar kommissionens avdelningar med ett sämre utfall jämfört med de beräkningar som togs fram i början av maj med upp till 1 500 miljoner euro (eller 0,6 % av BNP).

[14] Det finns också en del ofullständig information om inkomster och utgifter för ett antal socialförsäkringsfonder.

[15] Se fotnot 9 ovan om den möjliga omklassificeringen av offentliga bolag (som exempelvis det grekiska järnvägsbolaget OSE).

[16] Enligt de nyligen offentliggjorda uppgifterna om inventeringen av antalet anställda i den offentliga sektorn finns det omkring 768 000 offentligt anställda (staten, kommunerna, socialförsäkringssektorn och fonder för förvaltning av offentliga medel utanför budgeten). Detta motsvarar 17 procent av det totala antalet förvärvsarbetande i Grekland.

[17] I avsaknad av kompletta långsiktiga beräkningar är det ännu inte möjligt att göra en fullständig bedömning av pensionsreformen. De viktigaste pensionsparametrarna kommer att behöva justeras under loppet av 2001 för att säkerställa att pensionsutgifternas långsiktiga utveckling (2009-2060) inte överstiger 2,5 procentenheter av BNP. Denna justering kommer att grundas på långsiktiga beräkningar som ska tillhandahållas av den nationella försäkringstekniska myndigheten (”National Actuarial Autority”) och godkännas av kommittén för ekonomisk politik i EU.

[18] Rådets rekommendation (2010/190/EU) till Grekland av den 16 februari 2010 om att få Greklands ekonomiska politik att överensstämma med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och undanröja risken att den ekonomiska och monetära unionens funktion äventyras (EUT L 83, 30.3.2010, s. 63).

[19] I rapporten av den 6 augusti anges att dessa åtgärder skulle kunna inbringa ytterligare inkomster på 900 miljoner euro 2010, i stället för 800 miljoner euro.

[20] I rapporten av den 6 augusti anges att dessa åtgärder skulle kunna inbringa ytterligare inkomster på 120 miljoner euro 2010, i stället för 100 miljoner euro.