KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i de grekiska offentliga finanserna med tillämpning av artikel 104.5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

MOTIVERING

Den 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till de reviderade uppgifter som Grekland meddelade den 30 mars 2004, men som ännu inte har godkänts av Eurostat, blev underskottet i den offentliga sektorns finanser 2,95 % av BNP 2003. Efter kontakter med Eurostat lämnade de grekiska myndigheterna i slutet av april in ytterligare en reviderad anmälan med uppgift om ett underskott för 2003 på 3,2 % av BNP, vilket således innebär ett överskridande av fördragets referensvärde på 3 % av BNP och en betydande ökning jämfört med underskottet 2002 (1,5 % av BNP). Den offentliga bruttoskulden ligger dessutom med 103,0 procentenheter av BNP långt över fördragets referensvärde på 60 %. På grundval av detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Grekland den 19 maj 2004, genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2].

[1] Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten [3].

[3] EGT L 209, 2.8.1997.

I kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget fastslogs att det offentliga underskottet på drygt 3,2 % av BNP för 2003, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP, inte uppstått till följd av en i stabilitets- och tillväxtpaktens mening osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll, och inte heller uppstått till följd av en kraftig konjunkturnedgång, som i stabilitets- och tillväxtpakten definieras som ett årligt fall i real BNP på minst 2 %. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser skall jämföras med det mål för underskottet på 0,9 % av BNP som lades fast i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2002. Den betydande avvikelsen beror på icke-återkommande faktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering beträffande transaktionsslag av en betalning från Postsparbanken till regeringen som en finansiell transaktion). Beträffande utvecklingen under 2004 hävdas i rapporten att det offentliga underskottet sannolikt kommer att öka och ligga kvar över 3 % av BNP, om inte ytterligare åtgärder vidtas.

I kommissionens rapport, grundad på kommissionens vårprognoser, fastställdes också att den offentliga skuldkvoten uppgick till 103 % av BNP 2003, vilket låg långt över fördragets referensvärde på 60 %. Det konstateras även att kommissionen räknar med att skuldkvoten kommer att minska endast marginellt, till 102,8 % av BNP 2004, vilket är högre än 98,3 % av BNP, som är den siffra som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004. Enligt rapporten ger såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och ett positivt och växande produktionsgap.

I fördragets artikel 104.4 föreskrivs att "[d]en kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén) skall yttra sig över kommissionens rapport". Kommittén avgav sitt yttrande 02.06.04, och anslöt sig till den bedömning som kommissionen gjort i sin rapport. Kommittén fastslog särskilt att utvecklingen för de offentliga finanserna i Grekland under 2003 tydde på ett alltför stort underskott enligt båda de kriterier som anges i artikel 104.2 för fastställande av sådana underskott. Även om man tar hänsyn till andra relevanta faktorer, särskilt det ekonomiska läget på medellång sikt och kvoten för de offentliga investeringarna, påverkas inte den bedömning som baseras på kriterierna. Kommittén fann också att det med den politik som för närvarande drivs och med nuvarande tillväxtperspektiv är sannolikt att underskottet i de offentliga finanserna skulle fortsätta att överstiga fördragets referensvärde under 2004 och att den offentliga bruttoskuldkvoten även under år 2004 skull ligga kvar långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Kommittén ansåg att såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning ger anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och positiva och växande produktionsgap.

Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 24 juni 2004, avges härmed till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Grekland för att få denna situation att upphöra.

KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i de grekiska offentliga finanserna med tillämpning av artikel 104.5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott som anges i artikel 104 i fördraget och i rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.

Enligt artikel 104.2 i fördraget skall kommissionen övervaka utvecklingen av budgetsituationen och den offentliga sektorns ackumulerade skuldsättning i medlemsstaterna i syfte att upptäcka allvarliga fel. Kommissionen skall särskilt undersöka om budgetdisciplin iakttas på grundval av två kriterier, ett som gäller andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten (BNP), och ett som gäller skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av BNP. De statistiska uppgifterna om dessa variabler tillhandahålls av kommissionen på grundval av medlemsstaternas rapportering.

Enligt artikel 104.3 i fördraget skall kommissionen utarbeta en rapport, om kraven enligt ett av eller båda de kriterier som anges i artikel 104.2 inte uppfyllts, eller om kommissionen anser att det föreligger risk för ett alltför stort underskott i en medlemsstat trots att kraven enligt kriterierna är uppfyllda. I sin rapport har kommissionen beaktat huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger de offentliga investeringsutgifterna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga situation på medellång sikt, enligt kraven i artikel 104.3 i fördraget. På grundval av de uppgifter som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004 och resultatet av vårprognosen 2004 antog kommissionen en sådan rapport för Grekland den 19 maj 2004.

Därefter, och i enlighet med artikel 104.4, avgav Ekonomiska och finansiella kommittén ett yttrande om kommissionens rapport (den 2 juni 2004).

I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. För att fastställa huruvida ett alltför stort underskott föreligger eller kan uppstå, anser kommissionen att följande faktorer bör beaktas: i) slutsatserna av dess egna rapport, nämligen huruvida kraven enligt ett av eller båda kriterierna i artikel 104.2 i fördraget inte har uppfyllts, och relevansen av alla övriga faktorer som nämns i artikel 104.3 samt ii) yttrandet från Ekonomiska och finansiella kommittén om kommissionens rapport. På grundval av dessa faktorer har kommissionen fastställt ett antal överväganden som gäller Grekland.

ÖVERVÄGANDEN SOM GÄLLER GREKLAND

1. Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 3,2 % av BNP 2003 och överskred således fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som detta innebar en betydande ökning jämfört med 2002 års underskott (1,5 % av BNP). Försämringen av det offentliga underskottet jämfört med året innan berodde på en kraftig försämring av saldot i de statliga finanserna.

2. Att underskottet överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP var inte en följd av någon osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll och kunde inte heller tillskrivas någon allvarlig konjunkturnedgång som enligt stabilitets- och tillväxtpakten definieras som en minskning av reala BNP på minst 2 % på årsbasis. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP.

3. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser är 2,3 % av BNP över det mål som förekom i planen från november 2002, när budgeten för 2003 antogs. Den betydande avvikelsen beror på icke-återkommande faktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering beträffande transaktionsslag av en betalning från Postsparbanken till regeringen som en finansiell transaktion). Med ett positivt produktionsgap på 1,5 % 2003, en ökning från 0,8 % 2002, kan den kraftiga försämringen av det offentliga underskottet inte tillskrivas konjunkturbetingade faktorer. Det beräknade konjunkturrensade underskottet ökade från 1,7 % av BNP 2002 till 3,9 % av BNP 2003 och det primära överskottet minskade under samma period från 4,7 % till 2,5 %. Den kraftiga ökningen av det konjunkturrensade underskottet är resultatet av en konjunkturförstärkande och expansiv finanspolitik.

4. Kvoten för de offentliga bruttoinvesteringarna har förblivit högre än underskottskvoten under de senaste sex åren och överträffar med 4,2 % av BNP 2003 genomsnittet i EU, som var 2,3 % av BNP. Det är värt att notera att kvoten mellan offentliga investeringar och BNP inte sjönk under perioden och att den fram till 2003 har varit betydligt högre än kvoten mellan det offentliga underskottet och BNP. Denna situation beräknas bestå under 2004-2005.

5. Enligt de grekiska myndigheternas rapport från den 4 maj 2004 förväntas det offentliga underskottet i Grekland minska till 2,9 % av BNP 2004. Kommissionen beräknar i sina vårprognoser 2004, på grundval av antagandet om en oförändrad politik och ett underskott för 2003 på 2,95 % av BNP, som är den uppgift som anmäldes i slutet av mars, att det offentliga underskottet 2004 kommer att uppgå till 3,2 % av BNP. Den försämring av saldot i den offentliga sektorns finanser som har beräknats i kommissionens vårprognoser för 2004, i kombination med det faktum att det positiva produktionsgapet beräknas fortsätta att öka (till 2,2 % av potentiell BNP), tyder således på den finanspolitik som drivs fortfarande är konjunkturförstärkande och expansiv. Enligt kommissionens vårprognoser 2004 kommer det konjunkturrensade underskottet 2004 att försämras till 4,1 % av BNP, vilket innebär ytterligare ett steg längre bort från målet att ha offentliga finanser i balans eller som visar överskott. Om inte ytterligare åtgärder vidtas kommer underskottet 2004 åter att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP.

6. I slutet av 2003 uppgick den offentliga skuldkvoten till 103,0 % av BNP, vilket var en minskning från 104,7 %, som var den kvot som rådde året innan, långt över referensvärdet på 60 % av BNP. Uppgifter för 2003, som godkändes av Eurostat i maj, hade redan anmälts i mars och användes av både de grekiska myndigheterna och av kommissionen för att beräkna 2004 års skuldkvot. Enligt de grekiska myndigheternas rapport från den 4 maj 2004 förväntas skuldkvoten i Grekland minska till 98,3 % av BNP 2004. Enligt kommissionens vårprognoser 2004 kommer skuldkvoten 2004 att minska bara marginellt, till 102,8 % av BNP, och således förbli långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

7. Det råder för närvarande osäkerhet om kvaliteten på uppgifterna om de offentliga finanserna. Siffran för det offentliga underskottet i anmälan från den 4 maj skall jämföras med den uppgift som anmäldes i början av mars, 1,7 %, som sedermera ändrades till 2,95 % av BNP i slutet av samma månad, efter den nya regeringens initiativ att genomföra en grundlig revision av de offentliga finanserna. Eftersom det återstod öppna frågor runt de underliggande uppgifterna åtog sig de grekiska myndigheterna att snabbt lösa de mest brådskande problemen i nära samarbete med Eurostat. Även om Eurostat har godkänt siffrorna i anmälan från den 4 maj finns det dock tydliga tecken på att det kommer att behöva göras ytterligare betydande korrigeringar, som i fråga om underskotten med stor sannolikhet kommer att bli uppåt, för 2003 och åren dessförinnan, när det blir tid för nästa ordinarie anmälan i september 2004. Dessa korrigeringar förväntas medföra att även uppgifterna om underskottet för 2004 behöver revideras uppåt.

SLUTSATS

Övervakningen av budgetsituationen i Grekland, och särskilt undersökningen av huruvida de kriterier som fastställs i artikel 104.2 efterlevs, har föranlett kommissionen att utarbeta en rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget. Efter att ha granskat de relevanta faktorer som beaktas i denna rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande anser kommissionen att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.