1Bakgrund

Tillverkningsindustrin, och dess samspel med tjänster är mycket viktig om vi ska få den europeiska ekonomin tillbaka på rätt spår. Samtidigt pågår en ny industriell revolution, baserad på nya generationer av digital teknik, såsom stordata.

Den digitala teknikens utveckling håller i kombination med annan möjliggörande teknik på att ändra vårt sätt att utforma, producera, kommersialisera och generera värde från produkter och tillhörande tjänster. Tekniska framsteg, som sakernas internet, 5G, datormoln, dataanalys och robotteknik håller på att i grunden förändra produkter, processer och affärsmodeller inom alla sektorer. Det här leder i förlängningen till nya industriella mönster när de globala värdekedjorna förskjuts. Den europeiska industrins stora utmaning är att snabbt ta till sig dessa digitala möjligheter på alla plan. Det är nödvändigt för att säkra den europeiska konkurrenskraften på medellång och lång sikt vilket påverkar den allmänna välfärden.

En digital inre marknad i Europa är själva förutsättningen för att man ska kunna locka investeringar till digitala innovationer och uppnå snabbare affärstillväxt inom den digitala ekonomin. År 2015 tog Europeiska kommissionen initiativ till en ambitiös strategi för att skapa en digital inre marknad. En viktig faktor för att man ska kunna skörda alla vinster av den digitala inre marknaden är att digitala innovationer anammas inom alla sektorer. Om man tar till sig den digitala tekniken kommer företagen att kunna växa bortom EU:s inre marknad och EU bli ännu mer attraktivt för globala investeringar. Digitala färdigheter är helt avgörande. Den europeiska marknaden bör fortsätta att vara öppen och vidareutvecklas på det digitala området.

Strategin för en digital inre marknad, särskilt inriktningen att ”[m]aximera den digitala ekonomins tillväxtpotential”, omfattar alla viktiga faktorer som kan driva på industrins digitalisering. Det handlar om åtgärder på områden som dataekonomin, sakernas internet, datormoln, standarder, färdigheter och e-förvaltning. Strategin ingår i en sammanhängande ram av kommissionsinitiativ som syftar till att stärka industrins allmänna konkurrenskraft, särskilt de små och medelstora företagens. Det handlar bl.a. om investeringsplanen för Europa, energiunionen, kapitalmarknadsunionen, paketet för cirkulär ekonomi och inremarknadsstrategin. Strategin för den digitala inre marknaden bygger på dessa initiativ och ger en sammanhängande ram för att föra digitaliseringen av den europeiska ekonomin framåt.

Inför digitaliseringens utmaning kan industrin inom alla sektorer bygga vidare på Europas starka ställning inom digitala sektorer för företagsmarknader, såsom elektronik för fordonsindustrin, hälso- och sjukvården och energimarknaden, samt teleutrustning, administrativa programvaror och avancerad tillverkning. Det finns också områden där framsteg måste göras, framför allt när det gäller småföretagens investeringar i informations- och kommunikationsteknik, tillhandahållandet av digitala konsumentprodukter och webbtjänster. De högteknologiska sektorerna i Europa ligger relativt långt framme när det gäller att ta till sig digitala innovationer, medan en stor del av de små och medelstora företagen, medelstora börsnoterade företagen och industrier utan teknikinriktning fortfarande sackar efter. Digitaliseringsnivån varierar också mycket mellan olika regioner.

Det är företagens sak att ta ledningen när det gäller att anpassa sig till marknadsförhållandena, men det är viktigt med snabba insatser på EU-nivå för att hjälpa till med samordningen av nationella och regionala initiativ för att digitalisera industrin. Numera omfattar distributörskedjorna hela Europa, och digitaliseringen ger upphov till frågor avseende standardisering, lagstiftning och investeringsvolymer som bara kan lösas på Europeisk nivå.

Detta meddelande omfattar ett antal sammanhängande åtgärder och ingår i ett paket för teknik för den digitala inre marknaden och modernisering av offentliga tjänster. Paketet omfattar ytterligare tre meddelandet. I detta meddelande förklaras hur de olika åtgärderna förhåller sig till varandra. Det ska också ge en ram för samordningen mellan olika nationella och europeiska initiativ på det här området och berörda policyåtgärder, som t.ex. investeringar i digitala innovationer och infrastruktur, påskyndad utveckling av IKT-standarder, kartläggning av lagstiftningsläget och anpassning av arbetskraften, inklusive kompetenshöjning. Dessa utmaningar och möjligheter gäller också för utvecklingen av e-förvaltningsåtgärder och den offentliga sektorns roll för att öka efterfrågan på digitala lösningar.

Fokus ligger på åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som bygger vidare på, kompletterar och stärker nationella initiativ. Det hela bygger på att engagera alla berörda intressenter, som stora, medelstora och små företag från alla industrisektorer, digitala leverantörer, arbetsmarknadens parter, medlemsstaterna och regionerna.

Meddelandet åtföljs av tre andra meddelanden och tre arbetsdokument.

Meddelandet om ett europeiskt initiativ för datormoln omfattar en plan för uppbyggnad av en datormolns- och datainfrastruktur av världsklass för vetenskap och teknik. Infrastrukturen kommer att ge EU:s vetenskapsmän och ingenjörer tillgång till omfattande datorkraft och datahanteringskapacitet. Den kommer att tillhandahålla en virtuell miljö med öppna och sömlösa tjänster för lagring, hantering, analys och vidareutnyttjande av forskningsdata, över gränser och forskningsdiscipliner (ett europeiskt öppet forskningsmoln) Initiativet kommer att öka den europeiska innovationskapaciteten inom alla områden och stärka den digitala kapaciteten på alla nivåer, från avancerad databehandling till lågeffektskomponenter. Initiativet kommer att göra Europa världsledande inom datainfrastruktur och datortjänster och säkerställa att vetenskap, teknik och industri inom Europa skördar alla potentiella vinster av den databaserade vetenskapen. Meddelandet åtföljs av två arbetsdokument om högpresterande datorsystem och kvantteknik.

I meddelandet om en prioriteringsplan för IKT-standarder redogörs för de viktigaste IKT-standarderna och åtgärder för att påskynda utvecklingen av dessa standarder för att främja digital innovation i alla delar av ekonomin. Prioriteringarna för standarder baseras på breda samråd och det fastställs konkreta åtgärder för hur de ska uppnås.

Handlingsplanen för e-förvaltning behandlar den digitala omvandlingen av offentliga tjänster. Den fokuserar på företagens och medborgarnas behov, dvs. lösningar som är online, gränsöverskridande och interoperabla som standard samt lösningar som är utformade för att vara obrutna.

Arbetsdokumentet om sakernas internet belyser utmaningar och möjligheter för sakernas internet i Europa.

2Den digitala teknikens allt större fotavtryck

Med omkring 4 % av BNP utgör IKT-sektorn i Europa en stor andel av ekonomin och sysselsätter mer än 6 miljoner människor. Sektorns mervärde i EU (produktion av digitala produkter), som sträcker sig från komponenter till programprodukter, uppgår till över 580 miljarder euro och utgör nästan 10 % av den totala industriverksamhetens mervärde.

Färska studier tyder på att digitaliseringen av produkter och tjänster kommer att öka den europeiska industrins intäkter mer än 110 miljarder euro per år under de närmaste fem åren. Bara i Tyskland väntas den fortsatta digitaliseringen av industrin öka produktiviteten med upp till 8 % de närmaste tio åren och intäkterna med omkring 30 miljarder euro per år. Den kommer också att öka sysselsättningen med 6 %. Nästan en tredjedel den totala industriproduktionens tillväxt i Europa beror redan i dag på användningen av digital teknik.

I dagsläget bygger över en fjärdedel av det ökade mervärdet inom fordonssektorn på att digitala innovationer byggs in i bilar och används vid konstruktionen och produktionen av bilar. Slutligen har digital innovation en stor betydelse för om vi ska kunna klara många av samhällets utmaningar, från hållbara hälso- och sjukvårdssystem till ökad resurs- och energieffektivitet i enlighet med kommissionens politik avseende t.ex. energiunionen och den cirkulära ekonomin. Internet, webben och senare tids utveckling inom virtuell och förstärkt verklighet fortsätter att omvandla produktionen och affärsmodellerna inom alla kreativa branscher.

Digitala innovationer skapar mervärde på följande områden: