SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 21.12.2010 
SEK(2010) 1591 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Åtföljande dokument till 
 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS DIREKTIV om åtgärder för att förebygga 
och begränsa följderna av allvarliga ol yckshändelser där farliga ämnen ingår 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Problemformulering ..................................................................................................... 2 
2. Subsidiaritetsanalys...................................................................................................... 3 3. Mål ......................................................................................................................... ...... 3 
4. Politiska alternativ, inklusive anal ys av verkningar och jämförelse............................ 4 
5. Övervakning och utvärdering..................................................................................... 10 
 
SV 3   SV 1. P ROBLEMFORMULERING  
Problem som tas upp i Sevesodirektivet 
Olyckor där kemikalier ingår har ofta allvarliga eller katastrofala följder. Ett antal 
välkända stora olyckor som Seveso, Bhopa l, Schweizerhalle, Enschede, Toulouse 
och Buncefield har krävt många liv oc h kostat upp till flera miljarder euro. 
Sevesolagstiftningen behandlar förebygga ndet av olyckor, beredskap för och 
lärdomar från sådana olyc kor. Det nuvarande Seveso II-d irektivet 96/82/EG antogs 
1996 och ändrades genom direk tiv 2003/105/EG. Det främsta sy ftet med direktivet är 
att förebygga allvarliga olyckshändelse r där stora mängder farliga ämnen (eller 
blandningar av dem) ingår enligt förteckningen i direktivets bilaga I, och att begränsa 
följderna av sådana olyckor för männi skors hälsa och miljön. Åtgärderna är 
uppdelade enligt nivåer – ju större kvan titeter farliga ämnen, desto strängare 
bestämmelser. 
Förekomsten av allvarliga olyckor ha r sjunkit med omkring 20 % mellan 2000 och 
2008. Detta tyder på att direktivet uppfyller sina syften. Ett ytterligare bevis på att 
Sevesoprinciperna har fungerat är att de har tagits efter i hela världen. 
Problem som behandlas i denna konsekvensanalys 
Direktivet bör ändras eftersom ändri ngar har genomförts i det EU-system för 
klassificering av farliga ämnen som anges i bilaga I. Systemet har ersatts av 
förordning (EG) nr 1272/2008 om klassi ficering, märkning och förpackning av 
ämnen och blandningar (CLP-förordningen) som blir permanent den 1 juni 2015. 
Anpassningen till CLP-förordningen ger upphov till tre stora frågor. Huvudfrågan är 
hur anpassningen av bilaga I till CLP-föro rdningen ska genomföras (policyfråga 1). 
Kopplade till denna är fråga n om de andra tekniska ändr ingar som behöver göras av 
bilaga I för att definiera tillämpningsområde t (policyfråga 2), och frågan om vilka 
förfaranden som ska tillämpas för att anpassa bilaga I (policyfråga 3) till specifika kommande fall där flexiblare lösninga r krävs än en hä nvisning till CLP-
förordningen. 
Eftersom denna ändring måste genomföras be slöt man att göra en  bredare översyn av 
direktivet eftersom det fortfarande ser i stort sett likadant ut  som när det antogs. 
Översynen visade att direk tivet har haft en avgörande betydelse för att minska 
sannolikheten för och följderna av ke miska olyckor, och att de nuvarande 
bestämmelserna är ändamålsenliga, men id entifierade även ett antal områden där 
begränsade ändringar be höver göras för att förtyd liga och uppdatera vissa 
bestämmelser. Den viktigaste ändringen gäller informationen till allmänheten och 
informationshanteringssystemen (po licyfråga 4) samt planeringen av 
markanvändning (policyfråga 5), där det finns möjligheter att göra vissa förbättringar. De övriga frågorna gäller relativt små ändringar av ett antal detaljbestämmelser som helst bör förtyd ligas eller uppdateras (policyfråga 6). 
 
SV 4   SV 2. S UBSIDIARITETSANALYS  
Det behövs åtgärder på EU-nivå för att än dra direktivet så att de nuvarande höga 
skyddsnivåerna för människors hälsa och miljö n behålls i hela EU och ett enhetligt 
genomförande kan främjas. På så sätt kan stora skillnader i medlemsstaternas 
skyddsnivåer och därav följande möjlig snedvridning av konkurrensen undvikas.  
Subsidiaritetsprincipen respekteras efters om målet är att de nuvarande principerna 
om harmoniserade mål och syften fortsätter att tillämpas, medan medlemsstaterna bestämmer hur genomförandet i detalj ska utformas.  
3. M
ÅL 
Det övergripande målet är även fort sättningsvis att förebygga allvarliga 
olyckshändelser och begränsa deras följder genom att behålla och ytterligare stärka 
de nuvarande skyddsnivåerna. I linje me d kommissionens strategiska mål och 
principer om bättre lagstiftning bör detta  kunna nås genom att bestämmelserna 
förbättras så att de blir effektivare, oc h där det är möjligt de onödiga administrativa 
bördorna minskar. Direktivet bör också vara t ydligt, enhetligt och lätt att förstå så att 
det kan genomföras på  ett enhetligt sätt. 
Det huvudsakliga specifika målet är att anpassa bilaga I till CLP-förordningen 
samtidigt som de nuvarande skyddsnivåerna upprätthålls. De övriga specifika målen 
är att förtydliga vissa bestämmelser  för att förbättra genomförandet och 
verkställigheten. Andra bestämmelser  bör uppdateras enligt den tekniska och 
lagstiftningsmässiga utveckling som skett ef ter att det nuvarande direktivet antogs. 
Dessutom bör kraven där det är möjligt rationaliseras eller förenklas för att minska den administrativa bördan för verksamhet sutövarna och de behöriga myndigheterna, 
utan att säkerheten äventyras. 
4. P
OLITISKA ALTERNATIV , INKLUSIVE ANALYS AV VERKNINGAR OCH JÄMFÖRELSE  
Policyfråga 1: anpassning av bilaga I till CLP-förordningen  
Detta är kärnan i konsekvensanalysen. 
Denna anpassning måste göras för ett antal faroklassificeringskategorier för farliga 
ämnen, men den medför endast problem när det gäller toxiciteten. Det beror på att tre 
nya toxicitetskategorier införs i CLP-föro rdningen som inte helt och hållet motsvarar 
de två tidigare kategorierna som de ersätter  eftersom de har olika tröskelvärden. 
Dessutom är de nya toxicitetskategorierna  uppdelade i tre expone ringsvägar (oral, 
dermal, via inhalation). Därför varierar de övervägda alternativen  när det gäller vilka 
kategorier och exponeringsvägar som beaktas. 
Även om det finns en viss osäkerhet om ve rkningarna över tiden är den övergripande 
bedömningen att verkningarna av alla alte rnativ samt skillnaden mellan verkningarna 
är begränsade. 
Följden skulle bli en mindre ändring av di rektivets tillämpningsområde. Beroende på 
alternativ kan upp till 405 av de verksa mheter som för närvarande omfattas komma 
att hamna utanför tillämpningsområdet (-4,2 %) och upp till 342 ny verksamheter 
 
SV 5   SV kan komma att omfattas (+3,4 %). Det leder till verkningar i samma storleksordning 
på kostnaderna för administrativ efte rlevnad och för skyddsnivån. De totala 
kostnadseffekterna är små jämfört med de  totala administrativa kostnaderna för 
direktivet. Engångskostnader på uppskattningsvis 1,7 miljoner euro skulle uppstå för anpassningen till CLP-förordningen (som al la verksamhetsutövare skulle vara 
tvungna att göra oavsett vilket altern ativ som väljs). Dessutom skulle 
alternativrelaterade kostnader (eller besp aringar) uppstå för industrin som varierar 
mellan en ökning på 4,9 miljoner euro per år och kostnadsbesparingar på 1,1 miljoner euro per år beroende på vilket  alternativ som väljs. Kostnadseffekterna 
för myndigheterna uppskattas uppgå  till omkring 10 % av i ndustrins kostnader eller 
besparingar. Detta kan jämföras me d en uppskattad total administrativ 
direktivrelaterad kostnad för industrin på cirka 52 miljoner euro per år, och för myndigheterna på sammanlagt minst 100 miljoner euro. Dessutom måste andra 
aspekter som utvärderas kvalitativt,  som har att göra med det praktiska 
genomförandet och den administrativa komplexiteten/insatserna och som uppstår efter den inledande anpassn ingsinsatsen beaktas. 
Mot bakgrund av denna bedömning är ett alte rnativ lämpligast eftersom det, utöver 
att ha en mycket begränsad inverkan på t illämpningsområdet, vilket även gäller för 
de andra alternativen, medför att en hög skyddsnivå behålls och de mest sannolika 
exponeringsvägarna vid en allvar lig olyckshändelse beaktas. 
Policyfråga 2: övriga tekniska ändringar av bilaga I  
Alternativen hör samman med frågan om huruvida direktivet i tillräcklig grad 
omfattar specifika produktkate gorier eller ämnen, inklus ive vissa produkter/ämnen 
som påverkas av CLP-förordningen. Altern ativen varierar från att den rådande 
situationen kvarstår till att specifika högre tröskelvärden definieras för de berörda 
ämnena eller undantag för förpackade produkter. 
De olika alternativen har sannolikt marginell övergripande verkan. Alternativ som 
gäller högre tröskelvärden och li knande kan medföra begränsade 
kostnadsbesparingar för berö rda industrier men kan le da till lägre skyddsnivåer. 
De lämpligaste alternativen är de där skyddsnivån upprätthålls eller höjs. 
Policyfråga 3: framtida anpassning av bilaga I  
Som framgår under policyfråga 1 finns det osäkerheter om långtidsverkningarna av 
den inledande anpassningen av bilaga I,  särskilt när det gäller den automatiska 
anpassningen av framtida ändringar av klas sificeringarna av äm nen och blandningar. 
Detta tyder på att man efter behov behöver kunna anpassa bilaga I genom delegerade 
akter. Alternativet består av en upps ättning verktyg inklusive EU-omfattande 
ämnesundantag och verksamhetsspecifika undantag på medlemsstatsnivå, där 
motvikten är en skyddsklausul som gör det möjligt att införliva faror som inte omfattas.  
En sådan uppsättning verktyg kan, tills ammans med användningen av delegerade 
akter som ändrar bilaga I, ge den flexibil itet som krävs för att hantera situationer som 
uppstår när CLP-förordningen anpassas, om ämnen som medför/inte medför fara för 
allvarlig olyckshändelse omfattas/inte omfatta s av direktivet. Detta kan ha en positiv 
verkan på skyddsnivåerna och en positiv nettoeffekt på kostnaderna. 
De alternativ som har bedömts under denna policyfråga är alla  kompletterande och 
lämpliga. 
 
SV 6   SV Policyfråga 4: information till allmänhe ten och informationshanteringssystem  
Syftet är att förbättra informationen till allmänheten, inklusive den information som 
rapporteras till de behöriga myndigheterna.  På så sätt skapar man öppenhet och 
säkerställer att allmänheten är medveten om farorna och kan vidta lämpliga åtgärder 
om en olycka inträffar. De olika alternativen utgör en ökande skala som börjar med att inga åtgärder vidtas och slutar med att mycket mer detaljerad information 
införlivas. 
Det är också viktigt att informationen samlas  in, hanteras och delas på ett effektivt 
och rationellt sätt, eftersom det underl ättar rapportering och övervakning av 
genomförandet. Alternativen för detta vari erar från att databaser upprättas på 
medlemsstatsnivå till en fullständigt inte grerad central EU-databas. Bedömningen 
visar att ju mer information som måst e finnas tillgängli g, desto högre blir 
kostnaderna. Å andra sidan gäller att ju mer informationsnivån stärks, desto mer 
stärks även skyddsnivåerna. Liknande gäller att ju me r informationshanteringen 
förbättras, desto större blir  kostnaderna och fördelarna. 
När det gäller kostnadsfördelar är de lämpligaste alternativen de som innebär att 
tillgången till relevant information förbättras men till måttliga kostnader.  
Policyfråga 5: planering av markanvändning  
Syftet är att överväga hur farorna för allv arliga olyckshändelser kan beaktas bättre 
vid planering av markanvändningen. Dire ktivet innehåller krav på att 
medlemsstaterna kontrollerar lokaliseringe n av nya verksamheter, ändringar av 
befintliga verksamheter och nya projekt i närheten av dem genom lämpliga säkerhetsavstånd eller, när det gäller befintliga verksamheter, tekniska tilläggsåtgärder. Eventuellt måste dock ytte rligare förtydliganden och förbättringar 
göras. Alternativen är att behålla men fört ydliga befintliga bestämmelser, lägga vikt 
vid miljöskyddet och göra hänvisningar till eventuell integrering av förfarandena med förfaranden under liknande lagstiftni ng, eller att utöka bestämmelserna som 
gäller nya verksamheter till att omfatta befintliga lokaliteter.  
Det senare alternativet kan ha betydande  kostnadseffekter men leder också till 
betydligt högre skyddsnivåer. Det finns dock inte tillräckliga erfarenheter av det 
praktiska genomförandet av en sådan princi p för att stödja ett konkret förslag i detta 
skede. 
Därför är det första alternativet lämpligast. Det förväntas inte ha några betydande 
verkningar på kostnaderna men kan förbättra skyddsnivåerna. 
Policyfråga 6: övriga förtydliganden  
Syftet är närmare samordning mellan ol ika myndigheter, bättre integrering av 
information och förfaranden för att få  mera enhetligt genomförande samt 
rationalisering och förenkling för att minska  administrativa bördor . Syftet är också 
att förtydliga ett antal bestämmelser för att förbättra verkställigheten och effektiviteten i genomförandet. En bedömning görs av ett paket av tänkbara alternativa komponenter. Sådana alternativ  som bidrar till närmare samordning och 
liknande har sannolikt en positiv total inverkan när det gäller genomförande, 
 
SV 7   SV förenkling och minskning av administra tiva bördor (även om det är svårt att 
kvantifiera detta), eventuellt med vissa förbättrin gar av nuvarande skyddsnivåer. 
Likaså leder de element som är avsedda att förtydliga och förbättra vissa bestämmelser till tydligare och bättre lagsti ftning, och förbättrar skyddsnivåerna utan 
att medföra betydande tilläggskostnader. 
De underalternativ som ingår i detta paket inbegriper 1) de underalternativ som kan 
ge besparingar utan försämrat skydd och 2)  de underalternativ som ger förbättrat 
skydd till lägsta kostnad. 
Allmänna synpunkter om verkningarna 
Totalt sett innebär de tänkbara ändringarna en  försiktig anpassning av direktivet och 
påverkar inte i stor utsträckning skydds nivån eller kostnaderna för direktivet. 
Kostnaderna för de olika alternativen är  små jämfört med totalkostnaderna för 
direktivet. 
Sevesoprinciperna omfattar betydande faror med stora mängder kemikalier, vilka i 
huvudsak förekommer i större företag, och effe kterna på små och medelstora företag 
är därför begränsade. Detta återspeglas i di rektivets flerstegsprincip, där kraven på 
verksamheter på lägre nivå endast är gr undläggande, och där de små och medelstora 
företagens resurser beaktas.  
Den tillgängliga informationen tyder på att andelen verksamheter som är små och 
medelstora företag och som på nytt skulle  omfattas av direktivet till följd av 
anpassningen till CLP-förordningen inte avvi ker från andelen verksamheter som för 
närvarande omfattas av direktivet och so m är små och medelstora företag, men det 
finns fortfarande vissa osäkerheter på grund av den begränsade information som 
finns att tillgå för blandningar. De flesta av de övriga föreslagna ändringarna av 
direktivet leder endast till måttliga kostnader och utgör endast en begränsad andel av de nuvarande kostnaderna. Detta gäller både investeringar och administrativa 
kostnader. Om man däremot inför vissa av  de mer ambitiösa alternativen som 
innehåller ytterligare krav på lokaliseringar på lägre nivån kan dessa leda till mer 
betydande kostnader för små och medelstora  företag. För små och medelstora företag 
på högre nivå blir dock kostnadsbördan tyngre , och en del av alte rnativen påverkar 
deras affärsverksamhet eftersom dessa företag av naturen är känsligare för kostnadsökningar än större företag. De alternativ som har övervägs under 
policyfråga 3 kan ge mer flexibilitet a tt bevilja undantag för små och medelstora 
företag, om de kan påvisa att verksamheten medför någon fara för allvarlig olyckshändelse. 
I avsnitten 5 och 6 i huvudrapporten jämförs alla huvudsakliga alternativ med de 
olika policyfrågorna, inklusive kostnader/v erkningar och fördelar. I tabellen nedan 
jämförs de lämpligaste alternativen.  
 
SV 8   SV Alternativkomponent  Ekonomiska 
verkningar, inkl. 
ändring av tillämpningsområd
et för policyfråga 
1
1 
 Skyddsnivå2  
 Övriga verkningar 
inklusive förenkling, 
administrativa bördor osv.
 
Policyfråga 1: Anpassning av 
bilaga I     
E* 
Kostnader på upp 
till 2,4 miljoner euro per år
 Liten minskning (uteslutning av oral exponeringsväg för 
kategorin akut 
toxicitet 3)
 Aningen högre till följd av differentierade 
exponeringsvägar
 
Policyfråga 2: Övriga tekniska 
ändringar av bilaga I     
Väte: a) inga åtgärder  Neutral  Oförändrad   
Tung eldningsolja: b) undvika 
eventuella verkningar genom 
att förteckna som namngivna 
ämnen med övriga 
petroleumprodukter  Neutral  Oförändrad  
 
Aerosoler: a) CLP-tillnärmningsförslaget 150/500)
 + Cirka 0,5 miljoner euro per 
år
 Oförändrad/ 
aningen högre  
 
Natriumhypoklorit a) godta verkningarna av CLP-omklassificering för 
blandningar
 + upp till 3,5–4 
miljoner euro per år
 Ökning   
3 b)/d) Tillåta medlemsstaterna att bevilja undantag från vissa eller alla Sevesokrav på 
grundval av harmoniserade 
kriterier 
 Potentiella besparingar för industrin och 
behöriga 
myndigheter
 Ingen eller låg inverkan (villkor för undantag)
 Potentiell risk för snedvridning av marknaden 
 
3 c) Tillåta EU-omfattande ämnesundantag från vissa eller 
alla Sevesokrav på grundval av 
harmoniserade kriterier
 Potentiella betydande 
besparingar för 
industrin och behöriga 
myndigheter
 Ingen inverkan 
(villkor för undantag)  Tillåter flexibilitet mot bakgrund av 
CLP-förordningen 
 
                                                 
1 De ekonomiska verkningarna är administrativa kostnader. Icke-administrativa kostnader för 
genomförandet, t.ex. förknippade med fysiska ändringar, har inte beaktats eftersom de är mycket 
platsspecifika och det inte har varit möjligt att kvantifiera dem.  
2 Aspekten skyddsnivå omfattar skydd mot miljöskador, mot skador på människors hälsa och mot skador 
på offentlig och privat egendom. Därför följer milj överkningarna och en del av de sociala verkningarna 
direkt resultaten rörande skyddsnivå. 
 
SV 9   SV Alternativkomponent  Ekonomiska 
verkningar, inkl. 
ändring av tillämpningsområd
et för policyfråga 
1
1 
 Skyddsnivå2  
 Övriga verkningar 
inklusive förenkling, 
administrativa bördor osv.
 
3 e) Införa skyddsklausul  Potentiellt utökat 
tillämpningsområd
e  Potentiell ökning  Tillåter flexibilitet 
mot bakgrund av 
CLP-förordningen  
Policyfråga 4A: Typ av information till allmänheten
3 
    
c) Tilläggsinformation om 
grundläggande uppgifter för alla lokaliteter plus 
olycksscenarier och central 
information ur externa planer för räddningsinsatser för 
verksamheter på högre nivå 
(reviderad bilaga V) online
 Engångskostnader på kring 2–4 miljoner euro 
Årliga kostnader på 
upp till 0,5 miljoner euro
 Ökning. Förbättring av tillgänglig information 
 
 Bättre tillgång till 
information. Mindre konsekvenser om en 
olycka händer. 
Hjälper att dra lärdomar och utbyta 
bästa metoder, 
övervaka 
genomförandet osv. 
Ökad öppenhet. 
 
Policyfråga 4B: Hantering av information 
    
c) Enkel webbsida med länkar 
till dokument som antingen 
finns uppladdade på EU-webbplatsen eller länkar till 
medlemsstaternas webbplatser 
med information/dokument
 50 000–100 000 
euro per år för 
underhåll plus vissa kostnader för 
medlemsstaterna 
Engångskostnader 
på 1 miljon euro 
för att lägga upp 
länk/ladda upp dokument
 Ökning. Betydande 
förbättring av 
tillgänglig information  
 Som ovan. Plus ökad 
harmonisering, 
mindre fragmentering samt 
rationalisering och 
förenkling 
 
Policyfråga 5: Planering av 
markanvändning     
b) Smärre förtydliganden  Inga kostnader 
eller potentiella besparingar 
 Begränsade verkningar
  
Policyfråga 6A: Närmare samordning, integrering av information och förfaranden 
osv.
 Kostnadsbesparing
ar på cirka 0,5 miljoner euro per 
år (samordning av 
inspektioner). Inga tilläggskostnader
 Inga verkningar eller lätt ökning av skyddsnivån
 Förenkling. Bättre effektivitet. Mer harmoniserat 
genomförande
 
                                                 
3 Sekretessfrågor beaktas 
 
SV 10   SV Alternativkomponent  Ekonomiska 
verkningar, inkl. 
ändring av tillämpningsområd
et för policyfråga 
1
1 
 Skyddsnivå2  
 Övriga verkningar 
inklusive förenkling, 
administrativa bördor osv.
 
Policyfråga 6B: Övriga 
förbättringar/förtydliganden     
Resultatindikatorer för säkerhet     
b) Inkluderar hänvisning till 
användning av resultatindikatorer för säkerhet 
för intern säkerhet
 Inga betydande 
tilläggskostnader  Potentiell ökning   
c) Vägledning  Inga tilläggskostnader
 Potentiell ökning   
Krav på säkerhetsförvaltning för lokaliteter på lägre nivå
    
a) Förtydliga nuvarande 
bestämmelser  Ingen betydande ändring/potentiella 
små besparingar
 Inga ändringar   
Övriga förtydliganden (såsom 
lagring av gas under jord, 
dominoeffekter, miljöaspekter, tidsfrister för miljöplaner samt 
tidsfrister och tröskelvärden för 
rapportering av olyckor
) Begränsade 
tilläggskostnader 
(1,5 miljoner euro årliga kostnader för 
lagring av gas 
under jord) 
 Ökning   
5. Ö VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Övervakningen och utvärderingen av dire ktivet på EU-nivå baserar sig även 
fortsättningsvis på specifika indikatorer.  De huvudsakliga central a indikatorerna är 
antalet allvarliga olyckshändelser som rapporterats, antalet verksamheter som 
omfattas av direktivet och tillhandahålland et av planer och rapporter. De nuvarande 
övervaknings- och rapporteringsverktygen kommer att förenklas och rationaliseras 
enligt policyfråga 4. Genom övervakning av hur anpassningen av bilaga I till CLP-
förordningen fungerar i praktiken och hur effektiva de planerade 
korrigeringsmekanismerna är kommer indi katorerna att basera sig på antalet 
verksamheter på lägre ni vå och högre nivå, informa tion om verksamheternas 
aktiviteter och de huvudsaklig a farliga ämnen det gäller samt antalet beviljade 
undantag och motiveringarna för dem.