Under de senaste åren har kommissionens fortlöpande utvärderingar främst handlat om företags, särskilt små och medelstora företags, tillgång till offentliga marknader. Frågor om den regelbörda som läggs på företag som vill notera sig på offentliga marknader har tagits upp i högnivåforumet om kapitalmarknadsunionen, den tekniska expertgruppen med berörda parter och i 2020 års handlingsplan för kapitalmarknadsunionen. Kommissionen har även beaktat omfattande forskning på området som bedrivits inom ramen för Oxeras studie. För att få in mer underlag i frågan utgick en uppmaning om att inkomma med synpunkter, och ett offentligt och ett riktat samråd om noteringslagen inleddes i november 2021. Samråden pågick i 14 veckor (mellan den 19 november 2021 och den 25 februari 2022).

Deltagarna menade därmed att flexibiliteten vad gäller strukturer med aktier med utvidgad rösträtt bör införas på sådant sätt att god sed inom bolagsstyrning skyddas (eventuellt genom bestämmelser om upphörande, bestämmelser om att aktier inte får överlåtas, automatisk indragning/konvertering vid avgång eller liknande).

Rekommendationer från expertgruppen

Högnivåforumet om kapitalmarknadsunionen rekommenderar att företag bör få välja om de vill ha aktier med utvidgad rösträtt när de noteras. Expertgruppen menade att sådana aktier skulle skydda företag från att tas över av större företag, ge ägarna incitament att upprätthålla tillväxt och bidra till ett långsiktigt perspektiv för företaget och ändå göra börsnotering till ett intressant finansieringsalternativ. Man betonade dock att detta måste vägas mot det faktum att det hindrar andra aktieägare från utöva sitt förvaltnings- och ledningsansvar.

Den tekniska expertgruppen med berörda parter har ställt sig bakom denna rekommendation och hävdar att det bör vara upp till emittenten att välja om man vill ha bestämmelser om upphörande eller en gräns för röstgraderingskvoten.

Möten med berörda parter

Vid de två tekniska workshoppar med berörda parter som kommissionen anordnade framkom ingenting väsentligt vad gäller aktier med utvidgad rösträtt. Vissa berörda parter (börser) visade tydligt stöd för harmonisering i EU eftersom det skulle göra börsnotering mer lockande. Andra berörda parter (investerare) menade däremot att det inte finns något behov av sådan harmonisering, samtidigt som man påpekade att om harmonisering skulle övervägas är det viktigt att det finns lämpliga skyddsåtgärder.

Möten med den europeiska värdepapperskommitténs expertgrupp Kommissionen redogjorde för de olika alternativen för noteringslagen som en del i kapitalmarknadsunionsprojektet. Bland de delegationer som deltog i diskussionen fanns ett brett stöd för kommissionens mål att göra EU:s offentliga marknader mer attraktiva samtidigt som investerarskydd och marknadsintegritet säkerställs. Tretton medlemsstater som uttalade sig var öppna för att överväga en minimiharmonisering av bestämmelserna om aktier med utvidgad rösträtt i EU-rätten.

Möten med samordnarna för Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor

De samordnare för parlamentsledamöterna som deltog i diskussionen välkomnade kommissionens förslag på vad som bör göras med noteringslagen och höll med om att det finns problem med de offentliga marknaderna i EU. De betonade att kommissionen måste hitta rätt balans så att alla företag, särskilt små och medelstora, får tillgång till offentliga marknader för finansiering samtidigt som man säkerställer tillräckligt skydd för investerarna.

Möten med expertgruppen för bolagsrätt

Ett möte med expertgruppen för bolagsrätt anordnades för att man ville höra åsikter om de strukturer med aktier med utvidgad rösträtt som finns i vissa medlemsstater i dag. Flera medlemsstater begärde ordet för att ytterligare förklara sina svar på kommissionens enkät (juli–augusti 2022).

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Kommissionen samlade in en väsentlig mängd uppgifter direkt från börser, emittenter och organisationer för små och medelstora företag. Den tekniska expertgruppen med berörda parter (som arbetade från oktober 2020 till maj 2021) gav visst underlag, liksom åsikter från marknaden. Därutöver beställde kommissionen en studie om marknaderna för första- och andrahandshandel med aktier i EU (Study on Primary and Secondary Equity Markets in the EU) av Oxera i november 2020, som gav en väldigt utförlig översikt över marknaden, som även underbyggdes av data.

Tidigare hade kommissionen beställt en studie om proportionaliteten mellan ägande och kontroll i noterade företag i EU som mynnade ut i rapporten Report on the Proportionality Principle in the EU (offentliggjord 2007). Slutsatserna från den rapporten bekräftades nyligen i en annan studie om skydd för minoritetsaktieägare, som kommissionen beställt och som offentliggjordes 2018.

En konsekvensbedömning genomfördes utifrån de omfattande kvalitativa och kvantitativa underlagen från de offentliga och riktade samråden om noteringslagen för attraktivare offentliga kapitalmarknader för företagen i EU och enklare tillgång till kapital för små och medelstora företag.

Dessutom användes omfattande vetenskaplig litteratur och forskning. Särskilt undersöktes jurisdiktioner som redan har aktier med utvidgad rösträtt eller som nyligen antagit lagstiftning som tillåter sådana aktier. Till sist inhämtades även ytterligare synpunkter från olika branschorganisationer.

•Konsekvensbedömning

Detta förslag åtföljs av en konsekvensbedömning, som lämnades in till nämnden för lagstiftningskontroll den 10 juni 2022. Den godkändes av nämnden med reservationer den 8 juli 2022.

Nämnden begärde en ändring av utkastet till konsekvensbedömning för att klargöra i) hur initiativet till en noteringslag förhåller sig till, och är förenligt med, andra initiativ kopplade till kapitalmarknaden, ii) analysens risker och begränsningar och bekräftelse på oavsiktliga konsekvenser och iii) de olika åsikter som uttryckts av olika kategorier av berörda parter om problemformuleringen, alternativen och deras konsekvenser. Nämndens åsikter beaktades och integrerades i den slutliga versionen av konsekvensbedömningen.

I konsekvensbedömningen analyseras flera olika politiska alternativ för hur notering på EU:s kapitalmarknader kan göras attraktivare genom enkla, tydliga och flexiblare regelkrav som minskar kostnaderna för att uppbåda kapital på offentliga marknader för företag i alla storlekar.