EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 2.9.2016 COM(2016) 522 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2015



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2015 1. Bakgrund till årsrapporten om FoTU-verksamheten Årsrapporten om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling har utarbetas i enlighet med artikel 190 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Syftet med denna rapport är att ge en kortfattad icke heltäckande översikt över viktiga åtgärder som har vidtagits under rapporteringsåret. 2. Den allmänna politiska bakgrunden 2015 2015 var Jean-Claude Junckers första år som ordförande för kommissionen. Kort efter tillträdet förklarade han att Europa skulle ges en nystart och lanserade sin agenda för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring, som innehöll tio politiska prioriteringar för att möta de viktiga utmaningar som ekonomin och samhället står inför. Denna agenda slog an tonen för en ny politisk strategi som fokuserar på de ”stora frågor” som medborgarna förväntar sig att EU ska hantera och där forskning och innovation kan spela en viktig roll. Behovet av att koncentrera sig på dessa prioriterade frågor förstärktes av de händelser som kännetecknade året – den oväntat långsamma återhämtningen av de europeiska ekonomierna, migrationstrycket mot de yttre gränserna och antalet terrorattacker i Europa som varit fler än någonsin tidigare. Den ekonomiska återhämtningen i euroområdet och EU som helhet var måttlig för tredje året i rad 2015. Tillväxten understöddes främst av tillfälliga faktorer såsom sjunkande oljepriser, en ackommoderande penningpolitik och eurons relativt svaga externa värde. Den ekonomiska återhämtningen var visserligen bärkraftig och utbredd i medlemsstaterna, men ändå långsam och ojämn, vilket gör att det krävs kraftfulla politiska åtgärder i form av investeringar och strukturella reformer 2016. Kommissionens Investeringsplan för Europa om 315 miljarder euro med den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) började tillämpas under året. Fonden är nu operationell och genererar investeringar av hög kvalitet som stärker den europeiska ekonomin ytterligare, bland annat på områdena forskning och innovation samt i innovativa små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag. Samtidigt framkom det under året en rad förslag som syftar till att lägga grunden till energiunionen, den digitala inre marknaden, kapitalmarknadsunionen, den europeiska säkerhetsagendan, den europeiska migrationsagendan, handlingsplanen för en rättvisare och mer effektiv företagsbeskattning samt den nya handelsstrategin och förslag till åtgärder för att fördjupa och förstärka den ekonomiska och monetära unionen. Dessa stöds av kommissionens nya agenda för bättre lagstiftning. De fem ordförandenas rapport innehöll en ambitiös men ändå pragmatisk färdplan för att färdigställa den ekonomiska och monetära unionen. Den följdes av en rad lagstiftningsåtgärder. Flyktingkrisen – en av Europas största utmaningar för närvarande – nödvändiggjorde ett kraftfullt, gemensamt agerande från Europeiska unionens sida, och strävan var hela tiden att utforma en samordnad europeisk lösning på flykting- och migrationsfrågorna. EU har också mobiliserat omfattande politiska, finansiella och vetenskapliga resurser för att hjälpa de människor som har drabbats av Ebolaviruset samt för att begränsa smittspridningen och bekämpa och i slutändan eliminera viruset. EU har sammantaget anslagit över 1,2 miljarder euro för att bekämpa epidemin. Denna siffra inbegriper finansiering från såväl medlemsstaterna som Europeiska kommissionen. Vid klimatkonferensen COP21 i Paris i december 2015 antog 195 länder det första universella, juridiskt bindande, globala klimatavtalet någonsin. Avtalet kommer att träda i kraft 2020. Det innehåller en global handlingsplan som ska göra det möjligt att undvika farliga klimatförändringar genom att begränsa den globala uppvärmningen till klart under 2 °C. EU spelade en viktig roll i detta arbete, och Europeiska kommissionen presenterade en ny forsknings-, innovations- och konkurrenskraftsstrategi för energiunionen som ska sporra till det forsknings- och innovationsarbete som krävs för att de globala klimatmålen ska nås. 3. Politisk ram Genom att skapa och stödja ett ekosystem för öppen innovation kan man främja en dynamisk kunskapsspridning och underlätta omvandlingen av denna kunskap till socioekonomiskt värde. Under detta rapporteringsår lades grunden för utformningen av de Europaomfattande fondandelsfonder för riskkapital som ska lanseras 2016. Spetskompetensstämpeln presenterades och diskussionen om ett europeiskt innovationsråd drogs igång. Kommissionen införde en ny mekanism för vetenskaplig rådgivning (SAM), en grupp ledande europeiska experter som kan anlitas för att ge EU:s beslutsfattare oberoende vetenskaplig rådgivning. Inom ramen för EU:s nya agenda för bättre lagstiftning som lanserades i maj 2015 har man börjat undersöka hur EU:s befintliga och föreslagna bestämmelser påverkar innovationsarbetet, i syfte att maximera stödet till innovation (InnovRefit). Inom InnovRefit ska även möjligheterna att införa innovationsavtal undersökas. Syftet med dessa är att komma åt innovationshinder som upptäcks i den befintliga rättsliga ramen. Som ett första steg planeras ett pilotprojekt inom den cirkulära ekonomin under 2016 för att hjälpa de innovatörer som möter innovationshinder genom att ingå avtal med intressenter och offentliga myndigheter . Öppen vetenskap handlar om den pågående utvecklingen av forskningsmetoder, samarbete mellan forskare, kunskapsspridning och vetenskapens organisation. Den möjliggörs av tillgången till digital teknik och drivs framåt av den enorma ökningen av mängden data, globaliseringen och utvidgningen av forskarsamhället samt uppkomsten av nya aktörer (till exempel genom medborgarforskning). På kort sikt kan öppen vetenskap erbjuda större överskådlighet, insyn, samhörighet och mer nätverkssamarbete. På lång sikt kan den göra vetenskapen mer effektiv, tillförlitlig och redo att möta vår tids stora utmaningar, samt främja gemensamt skapande och öppen innovation. Den kommer också att främja forskningsintegritet, vilket, liksom rådet betonade i sina slutsatser av den 1 december 2015, är grunden för högkvalitativ forskning. Som en konkret uppföljningsåtgärd har bidragsavtalsmallen för Horisont 2020 uppdaterats för att avspegla vikten av forskningsintegritet. Diskussionerna om hur tillgången till forskningsresultat och underliggande data kan göras mer öppen gick också framåt, liksom utvecklingen av ett europeiskt vetenskapsmoln. Under 2015 förstärkte kommissionen sitt internationella samarbete om forskning och innovation med nationella och regionala partner på basis av gemensamma intressen och ömsesidig nytta. Öppenheten mot omvärlden handlar om att utnyttja EU:s starka sidor för att göra unionen till en starkare global aktör, förbättra kvaliteten hos europeisk forskning och de europeiska företagens konkurrenskraft samt ta itu med samhällets utmaningar på ett mer ändamålsenligt sätt. Kommissionen satsade fortsatt på att förstärka synergieffekterna med den externa politiken, genom att samordna åtgärderna inom ramen för Horisont 2020 med de som vidtas via andra instrument, liksom med EU:s medlemsstater, främst via SFIC. Förbindelserna med internationella organisationer, bland andra Unesco, har förstärkts och initiativ som syftar till att bidra till de övergripande målen i meddelandet ”En europeisk migrationsagenda” har tagits.

Kommissionen var en av initiativtagarna till Gruppen för jordobservation (GEO) och stöder genomförandeplanen för ett omfattande, samordnat och hållbart globalt jordobservationssystem (GEOSS) för perioden 2015–2025, vilket ska ge beslutsfattare, forskare och innovatörer öppen tillgång till jordobservationsdata varifrån som helst i världen. Forskningsalliansen för Atlantforskning lanserade sin första transatlantiska kartläggning. EU stödde forsknings- och teknikcentrumet Sesame i Jordanien, där målet dels är att med hjälp av vetenskap främja en fredskultur, dels att utveckla spetskompetens inom vetenskap och teknik i Mellanöstern som helhet. Europeiska kommissionen lanserade initiativet ”science4refugees” för att hjälpa vetenskapsmän och forskare som söker asyl och/eller befinner sig på flykt. Genom satsningen matchas flyktingar och asylsökande med en vetenskaplig bakgrund med vetenskapliga institutioner som väljer att beteckna sig som ”refugee-welcoming organisations”. Under 2015 antogs en uppsättning landsspecifika rekommendationer rörande forskning och innovation inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Alla landsrapporterna under den europeiska terminen innehöll omfattande analyser av medlemsstaternas forsknings- och innovationssystem. De främsta utmaningarna på forsknings- och innovationsområdet framhölls tydligt och de politiska åtgärderna för att möta dessa utvärderades . Därigenom blev det möjligt att föra en ingående dialog med medlemsstaterna med utgångspunkt från kapitlen om forskning och innovation i landsrapporterna. Färdplanen för det europeiska området för forskningsverksamhet (ERA) 2015-2020 har till uppgift att underlätta och stärka medlemsstaternas ansträngningar. Den enhet för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020 som lanserades i mars 2015 är ett nytt instrument som ger medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont 2020 praktisk hjälp med att utforma, genomföra och utvärdera reformer som höjer kvaliteten på deras investeringar, policyer och system för forskning och innovation. Dessa reformer kan till exempel syfta till att främja starkare och närmare kopplingar mellan vetenskapen och näringslivet, eller till att införa resultatbaserad finansiering av offentliga forskningsinstitut. Enheten för politiskt stöd ger medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont 2020 tillgång till oberoende expertis på hög nivå och analyser genom ett brett spektrum av tjänster, såsom extern expertgranskning av nationella forsknings- och innovationssystem, stöd till särskilda reformer eller projektbaserade övningar för ömsesidigt lärande. Dessutom ger enheten tillgång till en kunskapsbank via sin webbplats https://rio.jrc.ec.europa.eu/en . Enheten för politiskt stöd är efterfrågedriven och besvarar förfrågningar från nationella myndigheter på frivillig grund. Under 2015 genomfördes tre pilotinsatser med gott resultat: en extern expertgranskning av Bulgariens forsknings- och innovationssystem , en förberedande extern expertgranskning av Ungerns forsknings- och innovationssystem och en övning för ömsesidigt lärande om politiska åtgärder för att främja företagsinvesteringar i forskning och innovation. Flera andra aktiviteter lanserades också under 2015: externa expertgranskningar av Ungerns och Moldaviens nationella forsknings- och innovationssystem, särskilt stöd till Malta för övervakning av landets forsknings- och innovationsstrategi och övningar för ömsesidigt lärande om efterhandsutvärdering av företagsbidrag till forskning och utveckling, skatteincitament för forskning och innovation samt utvärdering av komplicerade OPS-program. Resultaten av dessa aktiviteter väntas komma under perioden april–september 2016. Dessutom ska en mängd nya aktiviteter som omfattar alla enhetens tjänster lanseras under 2016. Slutligen vidtogs åtgärder för att förbättra utvärderingsmetoderna och mäta effekterna av investeringar i forskning och innovation på europeisk och nationell nivå, bland annat genom att de befintliga makroekonomiska modellerna förbättrades så att de på ett mer realistiskt sätt kan utvisa hur finansieringen av forskning och innovation leder till ekonomisk tillväxt och framsteg för samhället. 4. Genomförandet av Horisont 2020 Horisont 2020 har anpassats till kommissionens agenda via dess arbetsprogram. Dagens besvärliga politiska och ekonomiska situation gör det än viktigare att se till att ramprogrammet kan bidra maximalt till ordförande Junckers prioriterade frågor, främst den digitala inre marknaden, energiunionen, den cirkulära ekonomin, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och arbetet med att förstärka EU:s ställning i världen. Genomförandet av Horisont 2020 kommer också att bidra till att förverkliga kommissionsledamot Moedas agenda. Lärdomarna av de första ansökningsomgångarna var avgörande för utarbetandet av arbetsprogrammet för perioden 2016–2017, vilket presenterades i oktober 2015 och omfattar investeringar om totalt 16 miljarder euro. Den 25 september 2015 lanserade kommissionen en webbenkät i syfte att samla in intressenternas åsikter om effekterna av förenklingsåtgärderna i Horisont 2020 och be om nya idéer till framtida förenklingar. Undersökningen bekräftade att många av användarna är nöjda med de förenklingsåtgärder som infördes genom Horisont 2020. Arbetsprogrammet för Horisont 2020 omfattar merparten av den tillgängliga finansieringen genom programmet, men det kompletteras också av separata arbetsprogram för Europeiska forskningsrådet, Euratom och Gemensamma forskningscentret samt den strategiska innovationsagendan för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). EIT:s budget för perioden 2014–2020 uppgår till 2,38 miljarder euro, enligt vad som fastställs i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation. Under 2015 har den första omgången av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), EIT Digital, Climate-KIC och KIC InnoEnergy, stadigt ökat såväl i fråga om budget, verksamhet som resultat. Den andra omgången, bestående av EIT Health och EIT Raw Materials, befann sig i ett uppbyggnadsskede. Strävan var fortsatt att uppnå synergieffekter med de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Inom ramen för arbetsprogrammet för 2016–2017 uppmanas de sökande att fastställa områden för smart specialisering i sina medlemsstater eller regioner och undersöka möjligheterna till synergieffekter med de förvaltningsmyndigheter som hanterar ESI-fonderna på deras territorium . Från och med 2016 kommer en ”spetskompetensstämpel” att införas för förslag som bedöms vara utmärkta men som inte finansieras via instrumentet för små och medelstora företag. Med spetskompetensstämpeln kommer länderna och regionerna att kunna uppmärksamma lovande förslag som inkommer inom ramen för Horisont 2020 och förmedla tillgång till olika finansieringskällor, såsom ESI-fonderna och andra nationella och regionala investeringsprogram. Detta kommer att kompletteras med en ”mobiliseringskampanj” riktad till regioner och länder i syfte att få dem att lägga in finansieringssystem anpassade för instrumentet för små och medelstora företag i sina operativa ESI-program. De första stegen i den strategiska planeringen för den sista arbetsprogramcykeln togs genom att nya rådgivande grupper för Horisont 2020 tillsattes och framtidsstudier genomfördes. 4.1 Reaktioner på ansökningsinbjudningar Vid utgången av 2015 hade nästan 200 ansökningsomgångar inom Horisont 2020 genomförts och 84 793 förslag inkommit. Antalet kvarvarande förslag var 7 121, och det begärda EU-bidraget för dessa uppgick till 14,18 miljarder euro. Bara under 2015 ingicks 5 234 bidragsavtal omfattande finansiella bidrag från EU på 9,2 miljarder euro. Den privata sektorns deltagande i ansökningsomgångarna uppgår till 32,2 % räknat från programmets start till slutet av rapporteringsåret. Inom pelarna 2 och 3 kommer 42,17% av alla mottagare i de ingångna bidragsavtalen från näringslivet, med undantag från området ”Tillgång till riskfinansiering”. I januari 2015 lanserades också det nya pilotprojektet ”Snabbspår till innovation” om 200 miljoner euro, med det bakomliggande syftet att främja innovation genom att förkorta tidsåtgången för att förverkliga innovativa idéer. 31 av de sammanlagt 498 inkomna förslagen erhöll över 68 miljoner euro i finansiering. Nästan hälften av deltagarna i projektet var små och medelstora företag. 4.2 Viktiga beståndsdelar i Horisont 2020:

Små och medelstora företag 23 % (1,7 miljarder euro) av de sammanlagda budgetarna för Samhällets utmaningar och Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik 2014–2015 fördelades till små och medelstora företag. Tack vare förhandstilldelning från Efsi under InnovFin-garantiinstrumentet för små och medelstora företag hade redan nästan 45 % av det fastställda målet för tillgång till lånefinansiering för innovativa små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag nåtts vid utgången av 2015, och den tillgängliga lånevolymen på marknaden uppgick till hela 4 miljarder euro. Samhällsvetenskap och humaniora (HumSam) Under 2015 ökade ansträngningarna för att förstärka den tvärvetenskapliga relevansen hos ansökningsomgångarna, med särskild tonvikt på samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Antalet ämnen år 2015 som tillhörde HumSam och där HumSam var en integrerad del av forskningsfrågan var 81. Vidare medverkade HumSam-experter i de olika utvärderingspanelerna och särskilda riktlinjer utfärdades för experter och moderatorer. Dessutom spelade HumSam en viktig roll på område 6 inom Samhällets utmaningar, ”Europa i en föränderlig värld, inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen”, där 80 % av ämnena tillhörde HumSam. Genusdimensionen Arbetet med att bättre integrera ett jämställdhetsperspektiv i Horisont 2020 fortsatte och i arbetsprogrammet för 2016–2017 har genusaspekten gjorts mer synlig, inte bara i kvantitativa termer utan också i fråga om kvalitet. Det finns nu en egen sida om jämställdhet mellan könen på Horisont 2020:s webbplats och större ansträngningar har gjorts för att ta hänsyn till jämställdhetsfrågor. Dessutom var nästan 40 % av de expertutvärderare som anlitades inom ramen för Horisont 2020 under 2015 kvinnor. Klimatåtgärder och hållbar utveckling Uppföljningen av de investeringsmål för klimatåtgärder och hållbar utveckling på 35 respektive 60 % av budgeten för Horisont 2020 som fastställdes i Horisontförordningen sker fortlöpande. De slutliga siffrorna för 2014 visar att dessa mål inte nåddes under det första året med Horisont 2020. Därför har de generaldirektorat som ansvarar för genomförandet av Horisont 2020 kommit överens om en rad åtgärder för att främja integrering av klimatåtgärder och hållbar utveckling på alla områden, förbättra spårningsmetoden och öka investeringarna under Horisont 2020 för dessa ändamål under kommande år. Av de spårade utgifterna 2014 inom Horisont 2020 (vilka motsvarade 8 317 miljoner euro) avsåg 24 % klimatåtgärder och 46 % hållbar utveckling. Bredare deltagande Vid sidan av den redan nämnda enheten för politiskt stöd och spetskompetensstämpeln valdes 31 projekt ut under samarbetsinstrumentet 2015, i syfte att förbättra forskningsresultaten och öka investeringarna i länder med lägre spetskompetens inom forskning. Projekten tilldelades upp till 500 000 euro vardera (totalt 14,2 miljoner euro) för att utarbeta operationella planer för uppgradering av befintliga eller inrättande av nya kompetenscentrum. Fjorton universitet, tekniska institut och privata organisationer i de delar av EU som inte har realiserat sin potential inom forskning och innovation tilldelades EU-finansiering om upp till 2,5 miljoner euro vardera för att utöka sin forskningskapacitet genom att inrätta lärostolar kopplade till det europeiska forskningsområdet. En ansökningsomgång om partnersamverkan omfattande 66,24 miljoner euro lanserades och resulterade i 66 finansierade projekt. Dessutom gavs fortsatt stöd till Cost (europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik). Internationellt samarbete Andelen tredjeländer utan associeringsavtal som deltog i Horisont 2020 halverades jämfört med FP7. Några av orsakerna var att en del särskilda internationella samarbetsinstrument upphörde, att finansieringsvillkoren för BRIC-M-länderna förändrades samt den socioekonomiska oron i de södra grannskapsländerna. Därför kommer fler ämnesområden i arbetsprogrammet att betecknas som särskilt relevanta för internationellt samarbete. Som ett första steg innehåller arbetsprogrammet för 2016–2017 omkring 10 % fler markerade ämnen än arbetsprogrammet för 2014–2015. Dessutom har samfinansieringsmekanismer inrättats av Kina, Japan, Sydkorea, Mexiko, Ryssland, Taiwan, Australien och några regioner i Kanada och Brasilien för att finansiera deltagande i Horisont 2020-projekt av forskare från dessa länder. Det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att motverka denna dramatiska nedgång, bland annat i vårt grannskap. Kommunikationsinsatserna och de riktade samarbetsevenemangen förstärktes, främst genom kampanjen ”Horisont 2020 – Öppen mot världen”, satsningen på att främja spetskompetens i EU:s forsknings- och innovationslandskap, Destination Europe-evenemang i syfte att marknadsföra EU som en attraktiv destination för forskare samt stödet till företagskampanjen under Europeiska utvecklingsåret. Under 2015 blev Ukraina associerat till Horisont 2020 och associeringsavtalet med Tunisien, som träder i kraft den 1 januari 2016, undertecknades. 5. Sjunde ramprogrammet I november 2015 offentliggjordes rapporten från den oberoende högnivågrupp som har utvärderat sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) . Högnivågruppen har granskat resultaten och effekterna av alla de insatser som finansierades genom FP7 mellan 2007 och 2013. Gruppens huvuduppgift var visserligen att utvärdera FP7, men rapporten innehåller också rekommendationer för Horisont 2020.