Yttrande om kommissionens meddelande om Europeiska unionens politik för industrins konkurrenskraft (96/C 100/03)

Den 15 november 1994 beslutade Regionkommitténs presidium, i enlighet med EG-fördragets artikel 198c, att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ovannämnda meddelande.

Utskott 1 "Regional utveckling, ekonomisk utveckling, finansiella frågor på lokalt och regionalt plan" som var ansvarigt för kommitténs förberedande arbete antog sitt yttrande den 17 mars 1995. Föredragande var Jean Kaltenbach.

Vid sin 7:e plenarsession den 20-21 april 1995 (sammanträdet den 21 april 1995) antog Regionkommittén följande yttrande.

BAKGRUND OCH RÄTTSLIG GRUND

Enligt EG-fördragets artikel 130, som ingår i avdelning XIII, Industri, skall gemenskapen och dess medlemsstater se till att de nödvändiga förutsättningarna för näringslivets konkurrenskraft föreligger, och särskilt enligt artikelns punkt 3 som slår fast att gemenskapen skall bidra till förverkligandet av dessa mål genom den politik och de åtgärder som den genomför i linje med andra bestämmelser i detta fördrag.

Övriga utgångspunkter:

- Kommissionens meddelande 1990 om riktlinjer för "En industripolitik för en öppen och konkurrensutsatt miljö".

- Kommissionens vitbok från december 1993 om "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" samt Regionkommitténs yttrande om denna.

- Kommissionens meddelande i juli 1994 om "Europas väg in i informationssamhället. En handlingsplan" samt Regionkommitténs yttrande om detta.

- Kommissionens meddelande om "Ett integrerat program för de små och medelstora företagen och hantverkssektorn" samt Regionkommitténs yttrande om detta (CdR 18/95).

- Arbetslösheten inom EU fortsätter att vara mycket hög.

- Utan industriell konkurrenskraft kommer att bli omöjligt att skapa tillräckligt med arbeten och anta de utmaningar som gemenskapen, medlemsstaterna och regionerna står inför.

- Behovet av att stärka och utveckla den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen.

- Behovet av att förbättra regionernas konkurrenskraft inom ramen för denna politik.

INLEDNING

A. Det europeiska näringslivets konkurrenskraft har förbättrats avsevärt under de senaste åren. Detta framgår av förbättringen i EU:s handelsbalans, av företagens förbättrade ekonomiska ställning och av utvecklingen vad gäller arbetskraftens enhetskostnad. På samtliga dessa områden görs framsteg inom Europeiska unionen, särskilt i jämförelse med USA och Japan.

B. Trots dessa positiva aspekter står de europeiska företagen inför nya utmaningar, och på vissa viktiga områden finns det fortfarande brister. Det gäller den internationella konkurrensen som blir allt hårdare, men dessutom tillkommer andra faktorer, t ex den ökade betydelsen av ny teknik, hanteringen av den geopolitiska turbulensens konsekvenser, liksom den europeiska industrins otillräckliga närvaro på de nya tillväxtmarknaderna. Alla dessa faktorer ställer till svårigheter för näringslivet, särskilt för de små och medelstora företagen och för sysselsättningen. Dessutom ökar produktiviteten inom EU mindre snabbt än i USA och Japan, och forskningsinsatserna är otillräckliga i relation till marknadens krav.

C. Även om det är allmänt accepterat (se meddelandet från 1990) att det framför allt ankommer på företagen att se till att de är konkurrenskraftiga, har myndigheterna en skyldighet att skapa en miljö som gynnar industrins konkurrenskraft. För att kunna organisera och inrikta insatserna på jobbskapande tillväxtmarknader har kommissionen prioriterat fyra handlingsområden:

- främjande av investeringar i immateriella tillgångar;

- utveckling av industriellt samarbete;

- garantier för konkurrens på lika villkor;

- modernisering av de offentliga myndigheternas roll på det industriella området.

ALLMÄNNA KOMMENTARER

1. Regionkommittén noterar kommissionens analys av Europeiska unionens politik för industrins konkurrenskraft, av de nya utmaningarna liksom av tänkbara åtgärder för att uppnå en hållbar ekonomisk tillväxt.

2. Kommittén välkomnar helhetssynen på industrins konkurrenskraft i kommissionens meddelande, och delar uppfattningen att offentlig politik är ett nödvändigt komplement när det gäller att skapa en miljö som är gynnsam för konkurrenskraften inom gemenskapen och på nationell och regionala nivå.

3. Vi anser att stöd till mindre gynnade regioner måste leda till allmänt ökad konkurrenskraft inom unionen, och stöder uppfattningen att industriell konkurrenskraft och ekonomisk och social sammanhållning måste förstärka varandra. Detta slogs också fast i kommissionens 5:e rapport om den socioekonomiska situationen och utvecklingstendenserna i EU:s regioner.

4. Regionkommittén vill emellertid påpeka att kraven på ekonomisk och social sammanhållning inte får bli ett hinder för konkurrenskraften.

5. Kommittén anser att strukturfondernas effekter på den regionala ekonomin utgör viktiga faktorer när det gäller att uppnå den konvergens som är nödvändig om den ekonomiska och monetära unionen skall kunna förverkligas.

6. Vi välkomnar att meddelandet betraktar den konstant höga arbetslösheten i medlemsstaterna som ett särskilt allvarligt hinder för sammanhållningen, för viljan att godta de nödvändiga förändringarna och för innovationsförmågan. Regionkommittén begär därför att större hänsyn tas till sysselsättningsaspekterna inom ramen för den europeiska näringslivspolitiken.

7. Kommittén vill, utöver de existerande ekonomiska skillnaderna mellan regionerna, påpeka att industrins omställning och omvandling har skapat komplicerade och sinsemellan olikartade förändringar inom EU, liksom utvecklingstendenser som kan leda till nya etableringsmönster.

8. Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att de prioriteringar som slås fast i meddelandet konsekvent är utformade i linje med marknadens krav.

9. Vi beklagar emellertid att förslaget i vissa avseenden liknar en avsiktsförklaring. Regionkommittén ber därför kommissionen att förbereda ett genomförandeprogram som beaktar industrins konkurrenskraft inom ramen för den modell för varaktig tillväxt som föreslogs av Jacques Delors i vitboken.

10. Kommittén vill påpeka att detta blivit allt nödvändigare, eftersom företagen - och främst de små och medelstora - är särskilt inblandade i regionala och lokala verksamheter. Regionala och lokala myndigheter är mycket intresserade av denna politik, eftersom den är central för en framgångsrik och långsiktig utveckling av den lokala och regionala ekonomin.

Främjande av investeringar i immateriella tillgångar

11. Regionkommittén instämmer i uppfattningen att investeringar i immateriella tillgångar är en viktig faktor när det gäller att stärka näringslivets konkurrenskraft, eftersom de svarar mot företagens behov och marknadsutvecklingen, och till och med gör att dessa kan förutses.

12. Vi anser att främjandet av investeringar i immateriella tillgångar bör underbyggas av offentliga instanser, bl a genom sådana skattesubventioner som medlemsstaterna själva kan besluta om.

13. Kommittén anser att investeringsbeteendet har förändrats som en följd av de ekonomiska förändringarna, särskilt genom framväxten av avancerade nya marknader och genom nya krav, som t ex kravet på produkter med "total kvalitet" och hänsynen till miljön. Regionkommittén har uppfattningen att offentliga insatser, bl a av regionala myndigheter, bör vidtas för att hjälpa företagen - särskilt de små och medelstora - att identifiera dessa förändringar och anpassa sig till dem, t ex genom att förutse utbildnings- och forskningsbehov.

14. Regionkommittén noterar med intresse att att sysselsättningsutsikterna är gynnsammare inom de branscher som systematiskt använder ny teknik.

15. Kommittén instämmer i uppfattningen att livslång utbildning och förbättring av färdigheterna är grundläggande för konkurrenskraften, och betonar att regionerna har ett särskilt ansvar på detta område.

16. Regionkommittén understryker de europeiska strukturfondernas betydelse, bl a för genomförandet av mål 4.

17. Vi delar uppfattningen att forskningen måste stärkas kontinuerligt, och att utveckling av forskningssatsningen inom hela EU i hög grad kommer att bestämma förmåga att konkurrera framgångsrikt på den internationella marknaden.

18. Kommittén rekommenderar att koncentration sker på tillämpad forskning och att resultaten sprids optimalt, särskilt via program för samarbete mellan den offentliga och privata sektorn, och via nätverk för samarbete och förmedling av know-how, inklusive på interregional nivå.

19. Vi anser att små och medelstora företag - särskilt inom isolerade och mindre gynnade regioner - kan bidra till EU:s totala konkurrenskraft genom att spela en aktiv roll inom nätverken för samarbete och förmedling av know-how.

20. Kommittén vill påpeka att det finns betydande praktiska svårigheter när det gäller att genomföra dessa rekommendationer, särskilt dem som gäller spridning av FoU-resultat och förmedling av know-how. Detta gäller bl a inom områdena immateriell egendom och juridiskt samarbete. Regionkommittén vill framhålla att kommissionens meddelande inte presenterar några förslag på detta område.

21. Vi upprepar konstaterandet i vitboken om att FoU som bedrivs i syfte att öka näringslivets konkurrenskraft bara utgör ett positivt bidrag om det är förenligt med miljöhänsyn.

22. Regionkommittén understryker att teknisk forskning och tekniskt know-how måste inriktas på de miljöfrågor där regionerna är särskilt berörda.

Utveckling av industriellt samarbete

23. Vi delar uppfattningen att industriellt samarbete framför allt är företagens ansvar, och välkomnar att det industriella samarbetet mellan företagen har intensifierats, trots att gemenskapen tyvärr befinner sig i fortsatta ekonomiska svårigheter.

24. Kommittén betonar emellertid det trängande behovet av att myndigheter på gemenskaps-, nations- och regionnivå intensifierar sina ansträngningar att skapa bästa möjliga förhållanden för utveckling av det industriella samarbetet.

25. Regionkommittén delar uppfattningen att avlägsnandet av juridiska hinder - särskilt när det gäller att få till stånd ett lämpligt juridiskt ramverk för industriellt samarbete och för skyddet av rätten till immateriell egendom - skulle göra det industriella samarbetet effektivare och leda till större aktivitet på området. Regionkommittén uppmanar följaktligen medlemsstaterna att inta en konstruktiv hållning i dessa frågor.

26. Vi välkomnar varmt kommissionens förslag om att stödja tillväxtmarknader genom att utnyttja strukturfonderna för initiativ över nationsgränserna, och vill betona att regionerna är särskilt intresserade av denna typ av insatser, som kunde initieras genom program som INTERREG. Kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder för att med alla medel uppmuntra medlemsstater, regionala och lokala myndigheter att utnyttja strukturfonderna och gemenskapsinitiativen maximalt (särskilt de gränsöverskridande initiativen) för att främja näringslivets konkurrenskraft.

27. Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att fördjupa samarbetet med länder i Central- och Östeuropa och att koncentrera insatserna - främst via PHARE-programmet - på konkreta ekonomiska åtgärder, exempelvis hjälp med ekonomisk planering och med utvecklingen av förfaranden för standardisering och certifiering inom näringslivet. Det är Regionkommitténs uppfattning att dessa åtgärder kommer att underlätta en framtida anslutning till Europeiska unionen.

28. Vi anser att åtgärder för att främja industriellt samarbete blir effektivare om de engagerar företag både från länder i Central- och Östeuropa och från EU-länderna. Regionkommittén instämmer följaktligen i kommissionens förslag om att, inom ramen för konkreta projekt, utveckla ett system för ekonomiskt stöd till företag från Central- och Östeuropa - ett stöd som skulle utgöra ett komplement till existerande bidragsmöjligheter (PHARE och EIB-lån). Regionkommittén välkomnar särskilt förslaget om att garantera en del av EU-företagens investeringar, eftersom företagen borde kunna utnyttja de möjligheter som de nya marknaderna erbjuder.

29. Kommittén inser att huvuddelen av insatserna för samarbete med länderna i Central- och Östeuropa bör koncentreras på mikroekonomiska och finansiella frågor, men önskar att man heller inte glömmer investeringar i immateriella tillgångar, bl a inom utbildningen, eller för utvecklingen av ett regionalt och gränsöverskridande samarbete mellan regionerna inom EU och Central- och Östeuropa.

30. Regionkommittén välkomnar förslaget om att utvidga "Industrins rundabordssamtal" - som redan inletts med vissa länder (Japan, de baltiska staterna) - till länder i Central- och Östeuropa, för att kunna identifiera och komma i kontakt med samtalspartner från olika branscher i dessa länder. Kommittén betonar också vikten av att utforma samarbetet branschvis och på ett pragmatiskt sätt.

31. Vi välkomnar kommissionens förslag om att utnyttja befintliga instrument bättre för samarbete med länderna i Latinamerika, kring Medelhavet och i Asien. Regionkommittén anser vidare att åtgärder för att främja olika nätverk för näringslivssamarbete mellan EU och dessa länder bara kan vara positiva.

32. Kommittén noterar att det industriella samarbetet med Alamed, länderna i Central- och Östeuropa samt Asien kunde främjas av en analys av de juridiska frågor som berördes under punkt 22, och vill framhålla att kommissionens meddelande inte alls tar upp dessa.

Konkurrens på lika villkor

33. Vi noterar med stort intresse uppfattningen att den internationella ekonomin i allt högre grad är organiserad i mäktiga regionala handelsblock, och konstaterar att "diskriminerande" bilaterala avtal blir allt vanligare, trots att de strider mot det multilaterala handelssystemets principer.

34. Regionkommittén är bekymrad över att det slags konkurrens som praktiseras i vissa tredje länder och regionala handelsblock inte nödvändigtvis garanterar lika villkor för alla företag, och särskilt inte för de europeiska företagen.

35. Vi inser behovet av att uppnå en balans mellan å ena sidan konkurrensen krav och å andra sidan de fördelar som kan uppnås med strategiska allianser, särskilt när industriellt samarbete kan gynna konkurrenskraften. Det måste emellertid framhållas att kommissionen inte ger några specifika rekommendationer om hur denna balans skall uppnås.

36. Kommittén välkomnar varmt förslaget om att stärka handelsförbindelserna med de länder och regioner - t ex Medelhavsländerna och länderna i Central- och Östeuropa - som tillsammans med Europeiska unionen utgör ett särskilt aktivt handelsområde. Regionkommittén välkomnar också konkreta åtgärder för att stödja den ekonomiska integrationen av länderna inom området.

37. Vi betonar nödvändigheten av att intensifiera kampen mot bedrägeriet inom handeln mellan tredje land och EU, och noterar att meddelandet kortfattat berör detta problem.

38. Kommittén delar uppfattningen att främjandet av en friare internationell handel och insatser för att öka konkurrensen på inre marknaden bör betraktas som komplementära, och som betydelsefulla faktorer när det gäller att förbättra industrins konkurrenskraft.

39. Regionkommittén anser att granskningen av det statliga stödet ligger helt i linje med målsättningen att få inre marknaden att fungera optimalt, men vill också betona att denna målsättning förutsätter en klar insikt om betydelsen av regionalt stöd till företagen.

40. Kommittén betonar - även om en strikt granskning av det statliga stödet är den bästa garantin för ett konkurrenskraftigt näringsliv, samtidigt som den skyddar regionerna för risken av en farlig överbudspolitik - att det är viktigt att se till att granskningen av stödet inte hämmar investeringarna, som ju utgör hörnstenen i näringslivets konkurrenskraft.

41. Vi betonar därför att det är nödvändigt:

- att se till att granskningen inte diskriminerar de små och medelstora företagen i förhållande till de stora. De senare får annars ibland särskild uppmärksamhet, vilket förvånar de små och medelstora företagen.

- att behålla och t o m uppmuntra regionala och lokala lånegarantier till stöd för de små och medelstora företagens investeringar, men utan att konkurrensens snedvrids.

42. Kommittén beklagar att meddelandet inte presenterar några detaljer om de möjliga förändringarna i systemet för granskning av statsstödet, och anser att önskemålet om att snabbt genomföra dessa förändringar inte får lägga hinder i vägen för en detaljerade utvärdering av frågan, eller på förhand utesluta inrättandet av eventuella övergångsperioder.

43. Vi välkomnar arbetet med att försöka koordinera granskningen av statsstödet med beviljandet av stöd, dels från strukturfonderna, dels via gemenskapens politik på andra områden.

Modernisering av de offentliga myndigheternas roll

44. Regionkommittén delar uppfattningen att de nuvarande ekonomiska utvecklingstendenserna ställer nya krav, inte bara på företagen utan också på myndigheterna på gemenskaps-, nations-, region- och lokalnivå. Kommittén håller också med om att de europeiska företagen alltför ofta är beroende av myndigheternas förmåga att reagera snabbt och anpassa sig till nya förhållanden på marknaden.

45. Vi välkomnar att åtgärderna för att främja företagens konkurrenskraft - t ex gemenskapsinitiativen - erbjuder utmärkta möjligheter att starta nätverk för samarbete mellan olika företag, och särskilt då mellan storföretag och små och medelstora företag.

46. Kommittén betonar att transnationella och interregionala nätverk för samarbete måste skapas, bl a för att utbilda tjänstemän från medlemsstater och regionala myndigheter inom de nya administrativa rutinerna.

47. Regionkommittén anser att länderna inom EU:s handelsområde, t ex länderna i Central- och Östeuropa och kring Medelhavet, lämpligen kunde delta i dessa nätverk.

48. Vi är särskilt intresserade av de positiva åtgärderna för informationsutbyte mellan offentliga organ, liksom av möjligheterna att få tillgång till information, bl a genom utvecklingen av nätverk för telekommunikation. Regionkommittén anser vidare att dessa nätverk kan ha en direkt betydelse för effektiviteten och reaktionstiden inom regionala och lokala myndigheter.

49. Kommittén betonar att gemenskapsinitiativen ger de regionala och lokala myndigheterna utmärkta möjligheter att förena sin förstahandskännedom om den lokala ekonomin med sin förmåga till initiativ och innovation. Regionkommittén betonar vidare att denna aktiva roll när det gäller att ge stimulans och riktad information om de möjligheter som gemenskapsinitiativen erbjuder, ligger helt i linje med föreställningen om hur en modern regional eller lokal administration skall fungera. Regionala och lokala myndigheter bör främja sådant samarbete som förbättrar möjligheten för små och medelstora företag att utnyttja FoU-resultat och tekniska innovationer.

50. Regionkommittén anser slutligen att moderniseringen av de offentliga myndigheternas roll också förutsätter en ny och mer innovativ syn på hur offentliga insatser kan stärka företagens konkurrenskraft. Detta kunde bl a omfatta en förbättring av regionernas kulturella attraktionskraft och av kvaliteten på de offentliga tjänsterna, eftersom dessa aspekter avgjort spelar en inte oviktig roll när det gäller att förbättra företagsmiljön i stort.

Bryssel den 21 april 1995.

Regionkommitténs ordförande

Jacques BLANC