Efter införandet av den politiska dialogen 2006 ökade antalet yttranden från de nationella parlamenten stadigt fram till 2014, då en betydande minskning av antalet noterades (inbegripet motiverade yttranden, se bilaga 1). Denna minskning av antalet skriftliga yttranden från nationella parlament under 2014 berodde dock främst på att färre nya initiativ lades fram under året på grund av bytet av kommission.

Institutionella frågor stod också på dagordningen under 2014 eftersom flera nationella parlament efterlyste en ingående debatt om de nationella parlamentens framtida roll inom den interinstitutionella ramen. Mellan januari och maj lade danska Folketinget, brittiska House of Lords och nederländska Tweede Kamer fram rapporter med detaljerade förslag om hur man kan stärka de nationella parlamentens roll i EU:s beslutsprocess. Diskussionerna om dessa frågor fortsätter mellan de nationella parlamenten.

Under 2014 mottog kommissionen sammanlagt 506 yttranden från de nationella parlamenten.

Portugisiska Assembleia da República var under 2014 återigen det parlament som lämnade flest yttranden, och dessa 118 yttranden utgjorde mer än 23 % av det totala antalet. Det märktes dock en minskning av antalet yttranden jämfört med föregående år (192 under 2013 och 227 under 2012). Andra nationella parlament som lämnade tio yttranden eller mer under 2014 var: italienska Senato della Repubblica (63 yttranden), spanska Congreso de los Diputados och Senado (45 yttranden), tjeckiska Senát (41 yttranden), franska Assemblée nationale (35 yttranden), rumänska Camera Deputaților (30 yttranden), tyska Bundesrat (24 yttranden), brittiska House of Lords (21 yttranden), italienska Camera dei Deputati (15 yttranden), brittiska House of Commons (12 yttranden), österrikiska Bundesrat (10 yttranden), nederländska Tweede Kamer (10 yttranden) och den svenska riksdagen (10 yttrande).

Liksom under tidigare år handlade de nationella parlamentens politiska dialog med kommissionen främst om lagförslag, och endast ett fåtal av de nationella parlamentens yttranden under 2014 rörde andra initiativ. Alla de 13 kommissionsdokument som genererade flest yttranden från de nationella parlamenten (dvs. sex yttranden eller fler) var lagförslag. Detta tycks vara en trend som har fördjupats under årens lopp. Kommissionen uppmuntrar de nationella parlamenten att medverka i den förberedande lagstiftningsfasen, antingen genom att svara på offentliga samråd eller kommentera strategiska dokument, t.ex. grönböcker. Hittills har dock ytterst få parlament lämnat synpunkter innan ett lagförslag har antagits.

c.Viktiga ämnen i den politiska dialogen

Följande lagförslag tillhörde dem som genererade flest yttranden från de nationella parlamenten under 2014 (se även bilaga 2):

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven om avfall, förpackningar och förpackningsavfall, deponering av avfall, uttjänta fordon, batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer samt om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (direktivet om materialåtervinning och andra avfallsrelaterade mål)

Kommissionen offentliggjorde den 2 juli 2014 ett förslag som en del av ett paket som syftade till att skapa en kretsloppsekonomi för att på så sätt göra Europa mer konkurrenskraftigt och minska efterfrågan på kostsamma och knappa resurser. I förslaget föreslås att 70 % av det kommunala avfallet och 80 % av förpackningsmaterialet ska återvinnas senast 2030, och det innehåller också ett förslag om förbud mot återvinningsbart avfall i deponier från och med 2025. I förslaget fastställs långtgående mål och även viktiga bestämmelser om vilka instrument som krävs för att de ska uppnås och kunna övervakas.

Kommissionen mottog 13 yttranden om detta förslag, varav tre motiverade yttranden som ifrågasatte förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Argumenten om subsidiariteten samt kommissionens svar beskrivs i årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet.

Även om de nationella parlamentens yttranden i allmänhet stödde resurseffektivitetsmålet och övergången till en kretsloppsekonomi, framfördes ett antal invändningar mot förslaget. Invändningarna rörde framför allt målens höga nivå och bindande karaktär (4 parlament), tidsfristen inom vilken medlemsstaterna skulle uppnå målen (4 parlament), det faktum att man inte tagit hänsyn till de resultat som redan uppnåtts i vissa medlemsstater (2 parlament), förslagets ekonomiska konsekvenser för medlemsstater och företag (2 parlament), de fastställda alternativen när det gäller metoder för att uppnå miljömålen (4 parlament), antalet och innehållet i de bestämmelser som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter (4 parlament) och användningen av statistiska uppgifter (2 parlament).

Den 16 december 2014 antog kommissionen arbetsprogrammet för 2014, där man föreslog att 80 av de 450 förslag som väntar på beslut i Europaparlamentet och rådet skulle dras tillbaka. Kommissionen tillkännagav att den hade för avsikt att dra tillbaka förslaget till direktiv, men tillkännagav samtidigt att det före utgången av 2015 skulle ersättas med ett nytt och mer långtgående förslag för att främja kretsloppsekonomin. Kommissionen bekräftade även sitt åtagande att främja en övergång till en resurseffektiv kretsloppsekonomi i EU, vilket skulle ha stor positiv inverkan på sysselsättning, tillväxt, konkurrenskraft och innovation. Efter samråd med Europaparlamentet och rådet bekräftade kommissionen den 25 februari 2015 dessa tillbakadraganden.

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter

Kommissionen offentliggjorde den 25 mars 2014 ett förslag som syftar till att säkerställa att konsumenternas krav i fråga om miljö och kvalitet uppfylls. Förslaget har tre huvudmål: bevara konsumenternas förtroende, bevara producenternas förtroende och göra det lättare för jordbrukare att ställa om till ekologisk produktion. Kommissionen föreslog bland annat att i) stärka och harmonisera reglerna, såväl inom EU som för importerade produkter, genom att avskaffa många av de nuvarande undantagen i fråga om produktion och kontroller, ii) införa ett riskbaserat kontrollsystem, iii) göra det enklare för småbrukare att börja med ekologiskt jordbruk genom att införa möjligheten att ansluta sig till ett gruppcertifieringssystem, iv) ta itu med den internationella dimensionen av handeln med ekologiska produkter genom att lägga till nya exportbestämmelser och v) förenkla rättsakterna för att minska jordbrukarnas administrativa kostnader och förbättra insynen.

Kommissionen mottog tolv yttranden om detta förslag, varav två motiverade yttranden som ifrågasatte förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Argumenten om subsidiariteten samt kommissionens svar beskrivs i årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet.

När det gällde andra frågor välkomnade de flesta nationella parlamenten målsättningen med förslaget att förenkla den gällande lagstiftningen och öka konsumenternas förtroende för ekologisk produktion. De farhågor som uttrycktes i de nationella parlamentens yttranden gällde främst förslaget att avskaffa de befintliga undantagen från europeiska regler för ekologisk produktion (4 parlament), förslaget att förbjuda jordbruksföretag som kombinerar ekologisk och icke-ekologisk produktion (4 parlament), antalet och räckvidden för de bestämmelser som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter (5 parlament), förslaget att överföra bestämmelser om ekologiska kontroller till den allmänna förordningen om kontroll (3 parlament) och införandet av ett riskbaserat kontrollsystem (3 parlament).

Mot bakgrund av den långa förhandlingsprocessen i Europaparlamentet och rådet meddelade kommissionen i sitt arbetsprogram i december 2014 sin avsikt att dra tillbaka förslaget till förordning och ersätta det med ett nytt initiativ, såvida inte en överenskommelse kunde nås inom sex månader.

Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten

Förslaget till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten fortsatte att dra till sig uppmärksamhet från de nationella parlamenten under 2014. Förslaget syftar till att se till att ärenden som inbegriper misstänkta bedrägerier mot EU:s budget följs upp i medlemsstaterna, så att denna typ av brott lagförs och reds ut. Under 2013 tog kommissionen emot 20 yttranden, däribland 13 motiverade yttranden, som utlöste ett andra gult kort. I november 2013 antog kommissionen ett meddelande i vilket den angav att den skulle stå fast vid sitt förslag, eftersom den ansåg att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen skickade sedan individuella svar till alla parlament eller kamrar som hade lämnat ett yttrande.

Under 2014 lämnade tio nationella parlament eller kamrar in yttranden till kommissionen om förslaget. De flesta av dessa yttranden utgjorde en uppföljning av kommissionens svar på de yttranden som lämnades in 2013 och uttryckte missnöje med kommissionens beslut att behålla sitt förslag, ett beslut som lades fram i ett meddelande från november 2013.

Framför allt invände de nationella parlamenten mot den distinktion mellan argument som gäller subsidiaritet och argument som inte har direkt anknytning till subsidiaritet, som kommissionen gör i meddelandet och i sina individuella svar på de nationella parlamentens motiverade yttranden. Kommissionen kritiserades också för att den inte besvarade de enskilda motiverade yttrandena förrän efter det att den hade fattat beslutet att behålla förslaget. Vissa nationella parlament gjorde också viktiga iakttagelser som skulle tjäna som underlag för förhandlingar om förslaget i Europaparlamentet och rådet, inbegripet förenlighet med proportionalitetsprincipen.