GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) NR 11/95 antagen av rådet den 2 juni 1995 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för främjande, information, undervisning och utbildning inom ramen för verksamheten på folkhälsområdet (1996 2000) (95/C 216/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande(3),

i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet(4), och

med beaktande av följande:

1. I artikel 3.o i fördraget anges att gemenskapens verksamhet skall innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. I artikel 129 föreskrivs uttryckligen att gemenskapen har behörighet att inom detta område främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras insatser.

2. Insatser bör göras inom ramen för den verksamhet på folkhälsområdet som kommissionen fastställer och hänsyn bör tas till andra gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet eller som i övrigt påverkar detta område, i enlighet med rådets resolution av den 27 maj 1993(5).

3. I en resolution av den 2 juni 1994(6), som utgör ett svar på kommissionens meddelande av den 29 mars 1994 om ramarna för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet, nämner rådet hälsofrämjande åtgärder och hälsoundervisning och hälsoutbildning bland de områden som gemenskapen skall prioritera och för vilka kommissionen uppmanas föreslå åtgärder.

4. Rådet och utbildningsministrarna församlade i rådet betonar i en resolution av den 23 november 1988 om hälsoundervisning i skolan(7), att vissa matvanor, den okontrollerade användningen av vissa kemiska ämnen och läkemedel, användningen av droger, rökning och miljöförstöring har en skadlig inverkan på hälsan och också måste ses i samband med säkerhetsproblem och olycksförebyggande åtgärder.

5. Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet betonar i en resolution av den 3 december 1990 om en gemenskapsåtgärd rörande kosten(8), att det är absolut nödvändigt att främja goda kostvanor om medborgarna skall kunna välja en ändamålsenlig kost som är anpassad efter vars och ens behov.

6. Som svar på kommissionens meddelande till rådet av den 11 maj 1992 om hälsoundervisning i skolan(9), anger rådet och medlemsstaternas hälsovårdsministrar i sina slutsatser av den 13 november 1992(10) att skolan är en plats av avgörande betydelse för att ungdomar på ett systematiskt sätt skall kunna tillägna sig en sund livsstil så att antalet sjukdomar och olyckor minskar. De anser också att det finns andra miljöer, i synnerhet lokala myndigheter, människors hem, arbetsplatser och sjukhus där hälsoupplysning och hälsoundervisning är av avgörande betydelse och de uppmanar kommissionen att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när effektiva åtgärder för främjande av hälsa och hälsoundervisning i de olika miljöerna skall genomföras.

7. Europaparlamentet har i en resolution(11) om folkhälsa, hälsofrämjande åtgärder och hälsoundervisning formulerat en rad förslag på gemenskapsåtgärder för att förebygga olyckor och hjärt- och kärlsjukdomar, vilka för närvarande inte är föremål för några gemenskapsprogram.

8. Rådet har i en resolution av den 2 juni 1994 om hjärt- och kärlsjukdomar(12) uppmanat kommissionen att undersöka åtgärder för att främja förebyggandet av dem och fortsatta studier av riskfaktorerna för dessa sjukdomar.

9. Resultaten av det integrerade tillvägagångssätt som använts i Världshälsoorganisationens, Europarådets och Europeiska gemenskapens gemensamma projekt "Europeiskt nätverk av skolor som främjar folkhälsan" är uppmuntrande när det gäller olika sätt att igångsätta hälsofrämjande åtgärder i de angivna miljöerna.

10. Det är allmänt känt att hänsyn bör tas till socio-ekonomiska faktorer som urbanisering, boende, arbetslöshet och social utstötning när det gäller hälsofrämjande åtgärder, i synnerhet för människor i missgynnade regioner.

11. Hälsoundervisning och hälsoupplysning nämns uttryckligen i fördragets bestämmelser om folkhälsan och är ett prioriterat område för gemenskapens insats på folkhälsoområdet.

12. En gemenskapsåtgärd för att stödja hälsofrämjande åtgärder gör det möjligt att bättre uppnå de uppställda målen, på grund av en sådan åtgärds omfattning och verkningar.

13. Samarbetet med de behöriga internationella organisationerna och tredje land bör stärkas.

14. Ett flerårigt program som klart fastställer målen för gemenskapsåtgärderna bör igångsättas och prioriterade insatser, liksom lämpliga utvärderingsmekanismer bör väljas ut för att främja alla gemenskapens invånares hälsa.

15. Programmet bör bidra till ett medvetandegörande med avseende på de avgörande hälso- och riskfaktorerna och till att främja utvecklingen av integrerade tillvägagångssätt för hälsofrämjande åtgärder.

16. Ur operationell synvinkel bör redan påbörjande insatser bevaras och utvecklas både vad avser upprättandet av gemenskapsnätverk av ickestatliga organisationer och mobiliseringen av alla som är involverade i att främja hälsa och i undervisning på folkhälsoområdet.

17. Eventuellt dubbelarbete bör emellertid undvikas genom främjande av erfarenhetsutbyte och samverkan om utarbetande av grundmoduler för information avsedd för allmänheten, hälsoundervisningen och utbildningen av sjukvårdspersonal.

18. Målsättningarna för detta program och de insatser som görs för att förverkliga detta är en del av de hälsoskyddskrav som anges i artikel 129.1 tredje stycket i fördraget och utgör såtillvida ett led i gemenskapens politik på andra områden.

19. Det är viktigt att kommissionen säkerställer att planen genomförs i nära samarbete med medlemsstaterna och det är i detta syfte nödvändigt att utfärda bestämmelser om ett förfarande som gör det möjligt att säkerställa att medlemsstaterna i full omfattning deltar i genomförandet.

20. Den 20 december 1994 enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ett "modus vivendi" avseende genomförandeåtgärder för de rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget.

21. I detta beslut fastställs för planens hela varaktighet en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheter inom ramen för det årliga budgetförfarandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens deklaration av den 6 mars 1995.

22. Detta program bör ha en varaktighet på fem år så att det finns tillräcklig tid att genomföra de insatser som behövs för att genomföra de uppsatta målen.

23. För att öka detta programs värde och effekt bör det göras en kontinuerlig utvärdering av gjorda insatser, särskilt såvitt avser dess effektivitet och förverkligandet av målsättningarna, både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, och vid behov, nödvändiga anpassningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppställande av programmet

1. Ett åtgärdsprogram för gemenskapen om främjande av information, undervisning och utbildning om hälsa, nedan kallat "detta program", antas härmed för perioden den 1 januari 1996 31 december 2000 inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet.

2. Detta programs målsättning är att bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och det skall omfatta insatser för att

- stimulera medlemsstaterna till att i sin hälsopolitik genomföra hälsofrämjande åtgärder genom att understödja olika samarbetsformer (erfarenhetsutbyte, pilotprojekt, nätverk osv.),

- uppmuntra till hälsofrämjande levnadsvanor och beteenden,

- främja kunskaper om riskfaktorer och hälsofrämjande faktorer,

- främja sektorsövergripande och tvärvetenskapliga angreppssätt för främjande av hälsa med hänsyn tagen till sådana förhållanden med avseende på socio-ekonomiska förhållanden och fysiska miljöer som är nödvändiga för individens och kollektivets hälsa, i synnerhet för missgynnade grupper.

3. De insatser som skall göras inom ramen för detta program och de specifika målen för dessa återfinns i bilagan under följande rubriker:

A. Hälsofrämjande strategier och strukturer.

B. Särskilda förebyggande åtgärder för att främja hälsan.

C. Hälsoupplysning.

D. Hälsoundervisning.

E. Ytkesutbildning på folkhälsans och hälsofrämjandets områden.

Artikel 2

Genomförande

1. Kommissionen skall i enlighet med det i artikel 5 angivna förfarandet i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa genomförandet av de insatser som anges i bilagan.

2. Kommissionen skall samarbeta med institutioner och organisationer som verkar för främjande av och upplysning, undervisning och utbildning om hälsa.

3. Medlemsstaterna uppmanas att vidta de åtgärder de anser vara nödvändiga för att samordna och organisera genomförandet av detta program på nationell nivå.

Artikel 3

Budget

1. Finansieringsramen för genomförande av detta program under den tid som nämns i artikel 1 fastställs till 30 miljoner ecu.

2. De årliga anslagen beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för det finansiella perspektivet.

Artikel 4

Överensstämmelse och komplementaritet

Kommissionen och medlemsstaterna skall övervaka överensstämmelsen och komplementariteten mellan de insatser som skall genomföras inom ramen för detta program och andra relevanta program och initiativ på gemenskapsnivå, både inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet och på utbildningsområdet (programmen "SOKRATES" och "LEONARDO"), forskningsområdet (BIOMED II) samt på området för hälsa och säkerhet i arbetslivet.

Artikel 5

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, nedan kallad "kommittén", som skall bestå av två företrädare för varje medlemsstat och som skall ha kommissionens företrädare som ordförande.

2. Kommissionen företrädare skall förelägga kommittén förslag till åtgärder beträffande följande:

a) Kommitténs arbetsordning.

b) Ett årligt arbetsprogram i vilket prioritetsområden anges.

c) Former, kriterier och förfaranden för urval och finansiering av projekt inom ramen för detta program, däribland projekt som innebär samarbete med behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet och deltagande för de länder som avses i artikel 6.2.

d) Utvärderingsförfarandet.

e) Formerna för spridning och överföring av resultat.

f) Formerna för samarbete med sådana institutioner och organisationer som avses i artikel 2.2.

Kommittén skall yttra sig över dessa förslag inom en tidsfrist som ordföranden kan fastställa med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas när rådet skall anta beslut på förslag av kommissionen. Vid röstning inom kommittén skall rösterna för medlemsstaternas företrädare vägas på det sätt som fastställs i den artikeln. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall besluta om åtgärder som är direkt tillämpliga. Dock, om dessa inte är förenliga med kommitténs yttrande skall kommissionen genast underrätta rådet om åtgärderna. I sådana fall får kommissionen uppskjuta tillämpningen av de beslutade åtgärderna under en tid av två månader räknat från dagen för underrättelsen till rådet.

Rådet får med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom den tid som anges i föregående stycke.

3. Kommissionen får dessutom rådfråga kommittén i alla andra frågor som gäller genomförandet av detta program.

Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett utkast till åtgärder. Kommittén skall eventuellt genom omröstning, yttra sig över utkastet inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.

Yttrandet skall föras till protokollet. Dessutom får alla medlemsstater begära att deras ställningstagande anges i protokollet.

Kommissionen skall fästa största möjliga vikt vid kommitténs yttrande. Den skall underrätta kommittén om på vilket sätt den har tagit hänsyn till detta yttrande.

4. Kommissionens företrädare skall regelbundet informera kommittén

- om de ekonomiska bidrag som beviljats inom ramen för detta program (belopp, varaktighet, fördelning och mottagare), och

- i syfte att säkra överensstämmelse och komplementariet enligt artikel 4, om kommissionsförslag eller gemenskapsinitiativ och om genomförandet av program på andra områden som har ett direkt samband med förverkligandet av detta programs målsättningar.

Artikel 6

Internationellt samarbete

1. I samband med att detta program genomförs kommer samarbete med tredje land och behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet, i synnerhet Världshälsoorganisationen och Europarådet, att främjas och genomföras i enlighet med förfarandet i artikel 5.

2. De associerade länderna i Central- och Östeuropa får delta i detta program i enlighet med de villkor som fastställs i tilläggsprotokollen till de associeringsavtal om deltagande i gemenskapsprogram vilka skall ingås med dessa länder. Cypern och Malta får delta i detta program på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna och i enlighet med de förfaranden om vilka överenskommelse skall träffas med dessa länder.

Artikel 7

Uppföljning och utvärdering

1. Kommissionen skall i nödvändig omfattning med deltagande av experter företa en utvärdering av de gjorda insatserna på grundval av medlemsstaternas rapporter.

2. Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet och rådet en delrapport och en slutlig rapport när detta program avslutas. Rapporterna skall innehålla resultaten av utvärderingarna. Kommissionen skall också sända rapporterna till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Utfärdat i . . .

På Europarlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT nr C 252, 9.9.1994, s. 3.

(2) EGT nr C 102, 24.4.1995, s. 15.

(3) Yttrandet avgivet den 16 november 1994 (ännu inte offentliggjort i EGT).

(4) Europaparlamentets yttrande av den 15 mars 1995 (EGT nr C 89, 10.4.1995, s. 89), rådets gemensamma ståndpunkt av den . . . (ännu inte offentliggjort i EGT) och parlamentets beslut av den . . . (ännu inte offentliggjort i EGT).

(5) EGT nr C 174, 25.6.1993, s. 1.

(6) EGT nr C 165, 17.6.1994, s. 1.

(7) EGT nr C 3, 5.1.1989, s. 1.

(8) EGT nr C 329, 31.12.1990, s. 1.

(9) EGT nr C 326, 11.12.1992, s. 2.

(10) SEC(92) 476 slutlig.

(11) PE 205-804 slutlig.

(12) EGT nr C 165, 17.6.1994, s. 3.

BILAGA

HANDLINGSPROGRAM FÖR FRÄMJANDE AV HÄLSA INOM GEMENSKAPEN (1996 2000)

A. Hälsofrämjande strategier och strukturer

Målsättning

Att främja utvärderingen av politikens och olika instruments effekt på främjandet av hälsan samt att utveckla en hälsofrämjande politik i medlemsstaterna genom att gynna utformningen och utvärderingen av hälsofrämjande strategier och spridningen av de bästa metoderna.

Insatser

1. Jämförande undersökningar och analyser av den effekt som gemenskapspolitik, nationell politik och olika instrument har på främjandet av hälsan samt av hälsofrämjande strukturer och strategier och utvärderingen av dessa. Verksamhet som syftar till att uppmuntra och stödja samarbete mellan medlemsländerna med avseende på olika strategiska aspekter på folkhälsan och främjandet av denna.

2. Stöd till transnationella nätverk omfattande nationella, regionala eller lokala hälsofrämjande organisationer som använder ett integrerat tillvägagångssätt (dvs. som täcker olika faktorer, olika sammanhang och olika befolkningsgrupper) samt främjande av gemensam verksamhet och gemensamma projekt.

B. Särskilda förebyggande åtgärder för främjande av hälsan

Målsättning

Att förbättra kunskapen om läget för och om problemet med främjandet av hälsan i samband med vissa risk- och hälsofaktorer och vissa missgynnade socialgrupper, särskilt i samband med insatser inom ramen för BIOMED-programmet. Att verka för ett sektorsövergripande och tvärvetenskapligt tillvägagångssätt för hälsofrämjande åtgärder riktade mot sårbara och missgynnade grupper.

Insatser

3. Stöd till integrerade hälsofrämjande insatser och projekt avsedda för missgynnade eller sårbara grupper och särskilda områden, inklusive sektorsövergripande hälsofrämjande åtgärder.

4. Analyser av en allsidig kosts roll som förebyggande åtgärd och av kostens roll för sjukdomarnas etiologi, i samverkan med de studier som bedrivs inom ramen för kampen mot cancer.

Stöd till upplysning av allmänheten i syfte att åstadkomma en bättre förståelse av grundprinciperna för kosten.

5. Främjande av analys, utvärdering och utbyte av erfarenheter och information samt stöd till innovativa insatser för att förebygga hjärt- och kärlsjukdomar och cerebrovaskulära sjukdomar, med beaktande av riskfaktorerna för dessa sjukdomar.

6. Stöd till utbyte av erfarenheter av och information om en rationell användning av läkemedel, i synnerhet generiska läkemdel och självmedicinering, i samarbete med allmänläkare och apotekare. Utbyte av erfarenheter av upplysningen av allmänheten om användningen av läkemedel, i synnerhet icke receptbelagda läkemedel.

7. Främjande av analyser, utvärderingar och utbyte av erfarenheter av och stöd till åtgärder för att förebygga missbruk av alkohol och dettas hälsomässiga och sociala konsekvenser.

C. Hälsoupplysning

Målsättning

Att förbättra kunskapen om mekanismerna för att utarbeta budskap och utvärdera metoder för upplysning på hälsoområdet och att främja utbytet av informationen och dokumentation mellan de yrkesverksamma och de ansvariga för folkhälsopolitiken och de hälsofrämjande åtgärderna.

Insatser

8. Strävanden att förbättra dels kunskapen om de psykologiska, sociologiska och kulturella mekanismer och ekonomiska faktorer som spelar in och dels metoderna för att upplysa om en sund livsstil. Stöd till utvärdering av resultaten och spridning av de bästa metoderna.

9. Opinionsundersökningar om hälsofrämjandets olika aspekter (Eurobarometer) och stöd till utarbetande och utvärdering av särskilda upplysningskampanjer, inklusive dem som har samordnats inom gemenskapen eller flera medlemsstater.

10. Stöd till utveckling av en europeisk infrastruktur, t.ex. i form av transnationella nät, referenscentra för information och dokumentation om folkhälsa och hälsofrämjande åtgärder, till nytta för yrkesverksamma, administrativ personal och beslutsfattare på folkhälsoområdet, och spridning av information om gemenskapens verksamhet på området till intresserade parter.

D. Hälsoundervisning

Målsättning

Att främja en bättre integrering av hälsoundervisningen i skolan och att främja utveckling och spridning av de bästa erfarenheterna av och metoderna för hälsoundervisning i olika sammanhang (t.ex. skola, arbete, fritid) och till olika grupper (t.ex. barn, tonåringar och ungdomar, arbetare).

Insatser

11. Utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna om utveckling och spridning av program, pedagogiskt material och lämpliga hälsoundervisningsmoduler. Stöd till demonstrationsprojekt och innovativa åtgärder för att främja en sund livsstil och ett ansvarsfullt beteende, inklusive stöd till det europeiska nätverket för skolor som främjar folkhälsan i samarbete med WHO och Europarådet.

12. Hjälp till hälsoundervisningsprojekt inriktade på unga och tonåringar som lämnat skolsystemet, i samband med t.ex. sport- och fritidsaktiviteter och vid sociokulturella centra, samt stöd till utvärdering av dessa.

13. Stöd till nya metoder för en kontinuerlig och strukturerad hälsoundervisning för vuxna och äldre, med hjälp av distansundervisning och informationsteknik.

14. Stöd till hälsoundervisning på arbetsplatsen, särskilt om kost och risker vid tobaks- och alkoholkonsumtion samt om faktorer av betydelse för den mentala hälsan, inklusive förebyggande av stressrisker och arbetsmiljöproblem.

E. Yrkesutbildning på folkhälsans och hälsofrämjandets område

Målsättning

Att bidra till att hos olika personalgrupper inom hälsosektorn, hos beslutsfattare och administrativ personal på området för hälsopolitik och hälsofrämjande samt hos nyckelpersoner såvitt avser främjande av hälsan (t.ex. lärare, speciallärare, socialarbetare) utveckla kunskaper och föreställningar om och metoder på folkhälsoområdet, förebyggande och hälsofrämjande åtgärder och upplysning och undervisning i hälsofrågor.

Insatser

15. Inventering och utvärdering av existerande utbildningsstrukturer och -program på folkhälsoområdet och det hälsofrämjande området och utarbetande av en europeisk förteckning. Stöd till samarbete mellan skolor som arbetar med folkhälsan, universitet och utbildningsinrättningar på området för att utveckla gemensamma utbildningar och ett student- och lärarutbyte i samverkan med redan existerande utbildningsprogram.

16. Främjande av samarbete mellan medlemsstaterna om utbildningsinnehåll och utbildningsverksamhet på folkhälsoområdet och det hälsofrämjande området, inriktad på yrkesutbildade personer, administrativ personal och beslutsfattare, med gynnande av tvärvetenskapliga infallsvinklar (inklusive sociala, ekonomiska, psykologiska och miljömässiga aspekter).

17. Stöd till hälsoutbildningsåtgärder i skolorna, riktade till lärare, speciallärare och andra berörda personer, inklusive utarbetande av moduler, pedagogiska redskap och undervisningsmaterial.

18. Uppmuntran av och stöd till utbyte av erfarenheter av utbildning av yrkesverksamma på hälsoområdet i syfte att främja hälsan, tidigt upptäcka och förebygga sjukdomar, inklusive hjärt- och kärlsjukdomar, och identifiera och kontrollera riskfaktorer och -situationer, inklusive dem som har samband med alkoholmissbruk.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

1. Den 22 augusti 1994 lade kommissionen fram ett förslag till beslut grundat på artikel 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om antagande av gemenskapens handlingsprogram för främjande av folkhälsan samt information, undervisning och utbildning på folkhälsoområdet.

2. Yttranden avgavs i tur och ordning av Europaparlamentet den 15 mars 1995(1), Ekonomiska och sociala kommittén den 25 januari 1995(2) och Regionkommittén den 16 november 1994(3).

3. Mot bakgrund av dessa yttranden lade kommissionen fram ett ändrat förslag den 24 april 1995.

4. Den 2 juni 1995 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 189b i fördraget.

II. FÖRSLAGETS SYFTE

Det föreslagna programmet, av kommissionen och rådet ansett som ett av de mest angelägna för åtgärder på folkhälsoområdet under de närmaste fem åren, syftar till att vidga tillämpningsområdet och har mer allmänna mål än de andra åtgärderna på detta område som redan har genomförts eller föreslagits.

I själva verket är detta program inte så mycket inriktat på ett specifikt hälsoproblems olika aspekter (cancer, aids . . .) utan omfattar mer allmänna områden och faktorer för förebyggance åtgärder eller aspekter och tillvägagångssätt som är relevanta för främjande av hälsan och som kan delas upp i följande rubriker:

- hälsoupplysning

- hälsoundervisning

- yrkesutbildning på folkhälsans och hälsofrämjandets områden

- särskilda förebyggande åtgärder

- hälsofrämjande strategier och strukturer.

III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1. Allmänna kommentarer

I sin gemensamma ståndpunkt har rådet, med vissa ändringar av ordningsföljd och framställning behållit merparten av det föreslagna programmets innehåll.

När det gäller de allmänna delarna i programmet (artiklarna) har rådet, i likhet med det förhållningssätt som har använts i andra fall på detta område (cancer, aids och andra smittsamma sjukdomar), infört vissa ändringar som föreföll nödvändiga, särskilt för att klargöra och förstärka strukturen och villkoren för programmets genomförande.

2. Särskilda kommentarer

2.1 Rådets ändringar av kommissionens ändrade förslag

Rådets viktigaste ändringar av kommissionens förslag berör följande:

a) Inrättande av programmet (artikel 1)

Ändringarna syftar till att tydliggöra de allmänna målen (punkt 2), liksom den struktur och de specifika mål som framställs i bilagan (punkt 3).

b) Genomförande (artikel 2) och kommittéförfaranden (artikel 5)

Ändringarna till bestämmelserna och förfarandena för genomförandet av programmet syftar särskilt till att

- bättre kunna fastställa vilken roll de olika aktörerna skall spela och hur de skall bidra till att programmet genomförs (artikel 2),

- kombinera kravet på flexibilitet i administreringen av programmet med att mer aktivt knyta medlemsstaterna till vissa viktiga beslut genom ett sammansatt förfarande: ett administrativt kommittéförfarande för de viktiga besluten, och ett konsultativt kommittéförfarande för övriga beslut (artikel 5.2 och 5.3) i enlighet med det interinstitutionella modus vivendi som återges i punkt 20 i ingressen,

- skärpa kravet på insyn och effektivitet genom regelbunden information om den finansiella medverkan som beviljats och om verksamheten på andra områden som har ett direkt samband med förverkligandet av programmets syfte, i enlighet med artikel 4 (artikel 5.4).

c) Ekonomiska anslag (artikel 3.1)

Rådet har ändrat artikel 3 i enlighet med parlamentets/rådets/kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 angående införande av finansiella bestämmelser i rättsakter genom att i denna artikel införa beloppet för det ekonomiska anslag som behövs för att programmet skall kunna genomföras. Er relevant punkt (21) lades också till i ingressen.

Det fastställda beloppet 30 miljoner ecu utgör det läge där det råder jämvikt mellan kravet på att medverka till igångsättandet och utvecklandet av verksamheten på detta område, och kravet på att beakta budgetramarna.

d) Internationellt samarbete (artikel 6)

Rådet har begränsat sig till anpassningar avsedda att säkerställa samstämmigheten mellan dessa bestämmelser och bestämmelserna i artikel 5.2 f (punkt 1) å ena sidan, och avtal som redan finns eller är föremål för förhandlingar med de berörda länderna (punkt 2) å andra sidan.

e) Uppföljning och utvärdering

De ändringar som gjorts i texten ändrar ingenting väsentligt utan har till enda uppgift att klargöra villkoren för uppföljning i allmänhet och utvärdering i synnerhet.

f) Bilaga

Den viktigaste ändringen som rådet gjort i den föreslagna texten består i att rubrikernas ordningsföljd ändrats och att det för var och en av dem anges vilket syfte som särskilt eftersträvas (så som det anges i artikel 1.3).

2.2 Europaparlamentets ändringsförslag

a) Ändringsförslag som behållits av kommissionen

Rådet har behållit ibland delvis eller i en annan form de flesta ändringsförslag, som helt(4) eller delvis(5) har accepterats av kommissionen.

Vissa ändringsförslag har rådet dock valt att inte behålla, utan har särskilt

- undvikit att i punkterna i ingressen hänvisa till sådant som specifikt hänför sig till bilagan: ändringsförslag 2, 4, 6 eller, i den normativa delen, formerna för programmets genomförande (som för övrigt omfattas av förfarandet i artikel 5): ändringsförslag 14,

- föredragit att i sin framställning av de programåtgärder vars tillämpningsområde är mycket vidsträckt, inte föra in mycket detaljerade och specifika element eller handlingssätt som rådet i princip har ansett omfattas mera generellt, bl.a. av de särskilda målsättningar som fastställs i huvudrubrikerna: ändringsförslag 21 inom ramen för rubrik D, ändringsförslag 34 inom ramen för rubrik B, ändringsförslag 38 och 39, i synnerhet inom ramen för rubrik C och särskilt punkt 8).

b) Ändringsförslag som inte behållits av kommissionen(6)

- Rådet har oftast anslutit sig till de skäl som har fått kommissionen att inte behålla vissa ändringsförslag.

Rådet har dock i en annan form helt beaktat vissa av dem till deras sakinnehåll, så som ändringsförslag 7 (jfr 18:e stycket i ingressen), 15 (jfr artikel 5.4 och artikel 7). Det har också utvidgat i en annan riktning än vad Europaparlamentet gjorde i sitt ändringsförslag 23/50/46 punkt 5 i bilagan (undervisning på arbetsplatsen, som har blivit punkt 14).

- När det gäller ändringsförslagen 10, 12 och 13, för vilka kommissionen har remitterat sin ståndpunkt, har de resta frågorna (kommittéförfaranden artikel 5 och budgetbestämmelser artikel 3) reglerats i rådets gemensamma ståndpunkt i enlighet med de överenskommelser som träffats på ett interinstitutionellt plan, som anges i punkterna 20 och 21 i ingressen.

SLUTSATSER

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten är av en sådan karaktär att den med god marginal tillgodoser Europaparlamentets önskemål i sak.

Trots att utformningen av programmet ibland är mindre preciserad är den tillräckligt omfattande och öppen för att det skall vara möjligt att inom de fastställda ramarna genomföra mångsidiga, sammanhängande och samordnade åtgärder.

Rådet har särskilt försökt ta största möjliga hänsyn till nödvändigheten att säkerställa, bl.a. genom lämpliga genomförandeåtgärder, samordningen och överensstämmelsen mellan detta program och andra program på hälsoområdet, liksom med andra områden.

(1) EGT nr C 89, 10.4.1995, s. 89.

(2) EGT nr C 102, 24.4.1995, s. 15.

(3) Ännu inte offentliggjort i EGT.

(4) Ändringsförslag 2, 4, 6, 8, 9, 14, 16, 18, 19, 21, 25, 28, 30, 31, 37, 39, 47 och 48.

(5) Andringsförslag 11, 34, 35, 36 och 38.

(6) Ändringsförslag 1, 5, 7, 15, 17, 20, 22, 23, 24, 26, 27, 29, 33, 40, 41, 43 och 44.