Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrottens ekonomiska aspekter och dess socioekonomiska nytta

(2018/C 449/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM

2. slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 27 november 2012, om stärkta faktaunderlag vid beslutsfattande om idrottspolitik ( 4 ) , i vilka det konstaterades att idrotten bidrar i betydande omfattning till Europas ekonomi som en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning och till att nå målen i Europa 2020-strategin samt i vilka man betonar vikten av jämförbara idrottsrelaterade uppgifter och användningen av dessa vid utformningen av politiken för att höja kvaliteten inom idrottspolitiken,

3. rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten ( 5 ) , i vilka det påpekas att idrottssektorn tillsammans med frivilligarbete inom denna utgör ett mätbart och betydande ekonomiskt och socialt värde i de nationella ekonomierna med potential att stimulera tillväxt och sysselsättning inom hela Europeiska unionen,

4. slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 27 november 2012, om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet ( 6 ) , i vilka det framhålls att den nuvarande höga graden av fysisk inaktivitet är mycket oroande för EU och EU:s medlemsstater, ur både hälsomässigt, socialt och ekonomiskt perspektiv,

5. rådets slutsatser om idrottens bidrag till EU:s ekonomi, särskilt vad gäller ungdomsarbetslöshet och social delaktighet ( 7 ) , i vilka idrottssektorns betydelse för ekonomin och ungdomar betonas när det gäller att förvärva nyttiga färdigheter både i avlönad anställning och i frivilligarbete,

6. slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som drivkraft för innovation och ekonomisk tillväxt ( 8 ) , i vilka idrottens potential när det gäller tillväxt och sysselsättning och som en drivkraft för innovation granskas,

7. rådets slutsatser om främjande av motoriska färdigheter, fysisk aktivitet och idrottsverksamhet för barn ( 9 ) , i vilka det uppmuntras till gymnastik i skolor, däribland motoriska färdigheter bland de yngsta barnen mot bakgrund av förändringen i barns dagliga vanor från fysisk aktivitet till mer stillasittande aktiviteter,

8. rådets slutsatser för att bidra till att ökningen av antalet fall av övervikt och fetma hos barn hejdas ( 10 ) , i vilka det bekräftas att hälsa har ett värde i sig och utgör en möjlighet och en investering för varje lands ekonomiska och sociala utveckling samt att barnfetma är en stark prediktor för fetma i vuxen ålder och att hälsoeffekterna och de ekonomiska konsekvenserna är välkända,

SOM BEAKTAR ATT

9. idrott har konstaterats vara en ekonomisk drivkraft för tillväxt i fråga om effekter på mervärde, BNP och köpkraft ( 11 )

10. idrott är sektoröverskridande och omfattar mer än intäkter från idrottssektorn; idrotten representerar i synnerhet ett intresse för folkhälsan, regional utveckling och turism, men även för integration och utbildning och fungerar som ett socialt band,

11. ansträngningar vad gäller mätbarheten av idrottens ekonomiska effekt har gjorts på EU-nivå sedan idrottens ekonomiska aspekter för första gången togs upp i EU-sammanhang 2006 ( 12 )

12. totalt nio EU-medlemsstater ( 13 ) för närvarande har fullständiga nationella satellitkonton för idrottssektorn och att ytterligare fem länder ( 14 ) sparar idrottsrelaterade uppgifter vilket möjliggör mycket precisa resultat,

13. idrott enligt en studie ( 15 ) som nyligen genomförts står för 2,12 % av EU:s BNP och att den idrottsrelaterade sysselsättningen uppgår till 5,67 miljoner människor (2,72 % av EU-sysselsättningen); resultaten visar även att i tider av ekonomiska svårigheter har idrotten varit en mycket motståndskraftig sektor som skapat tillväxt och sysselsättning ( 16 )

14. idrottens ekonomiska aspekter – i enlighet med nationalräkenskaperna – är förvisso väl åskådliggjorda via satellitkonton för idrottssektorn och andra beräkningssystem, men idrottens bidrag till ekonomin undervärderas fortfarande, då flera andra så kallade socioekonomiska effekter fortfarande inte åskådliggörs, (t.ex. hälsoekonomiska effekter, frivilligas engagemang, bidrag till innovation för tillväxt och idrottens bidrag till den regionala utvecklingen) men som påverkar BNP och sysselsättningen,

16. frivilligarbete är mycket bildande och att dess bidrag till idrottens ekonomiska aspekter är mycket stort ( 20 ) , vilket inte återspeglas i nationalräkenskaperna,

17. den idrottsrelaterade dimensionen av innovation ( 21 ) hittills inte har beaktats tillräckligt när det gäller BNP och sysselsättning på grund av att det saknas uppgifter; därför är det viktigt att komma fram till tillförlitliga empiriska resultat avseende effekten av idrottsrelaterad innovation på exportdynamiken och den ekonomiska tillväxten,

18. idrottens bidrag till den regionala utvecklingen fortfarande inte är tillräckligt synligt, och att medvetenheten om de många sätt på vilka idrott och fysisk aktivitet skulle kunna vara ett kraftfullt medel för att uppnå EU:s mål om sammanhållning, i synnerhet för att bidra till Europa 2020-målen, inte är tillräckligt stor; det har nyligen framkommit ( 22 ) att idrottsrelaterade projekt har bidragit till de lokala ekonomierna, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen och att många regioner i Europa har inkluderat idrott i sina strategier för smart specialisering,

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

19. det för att man ska kunna åskådliggöra idrottens bidrag till ekonomin som helhet krävs att ytterligare aspekter beaktas, bland annat kvantifieringen av de hälsoekonomiska effekterna av fysisk aktivitet, erkännandet av de ytterligare fördelarna med frivilligarbete, bidraget från innovation till en ökad tillväxtpotential och analysen av idrottsrelaterade projekts effekt på den regionala utvecklingen,

20. mätning av de socioekonomiska effekterna av idrott kräver ytterligare metoder och andra tillvägagångssätt ( 23 ) ; för att kunna tillhandahålla evidensbaserade resultat på nationell och europeisk nivå är det nödvändigt med jämförbara uppgifter och iakttagelser; eventuella uppgifter som samlas in om detta bör vara könsuppdelade,

21. idrott och fysisk aktivitet bidrar till att man tar itu med nutidens lokala och regionala utmaningar, särskilt genom utveckling av lösningar för mjuk rörlighet, genom påskyndande av förnyelsen av stadsområden tack vare smart idrottsinfrastruktur, eller genom förbättring av den sociala sammanhållningen i mångfasetterade samhällen,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

22. överväga att skapa satellitkonton för idrottssektorn eller andra jämförbara beräkningssystem för att kvantifiera idrottens ekonomiska effekter,

23. stödja och sprida idén om att bredda åskådliggörandet av idrottens ekonomiska aspekter genom att inkludera socioekonomiska aspekter, särskilt frivilligarbete, hälsoekonomiska aspekter och innovation, på europeisk och nationell nivå, och genom att öka samarbetet mellan olika sektorer,

24. beakta frivilligarbetets värde för den nationella ekonomin och ta med detta i statistiken,

25. öka medvetenheten om idrottens potential att bidra till tillväxt och sysselsättning genom tillförlitliga uppgifter,

26. överväga ytterligare samarbete bland medlemsstaterna och med kommissionen för att utarbeta jämförbara definitioner, metoder och standarder avseende idrottssektorns socioekonomiska aspekter,

27. främja utbyte på nationell nivå av strategier för smart specialisering, till exempel idrottskluster, om så är lämpligt,

28. överväga att inkludera idrott och fysisk aktivitet som en övergripande prioritering inom andra politikområden, som hälso- och sjukvård, utbildning, transport och stadsplanering samt socialpolitiken och turismpolitiken, där idrottens bidrag har påvisats i stor utsträckning,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

29. främja och stödja åtgärder, som utbyte av relevanta uppgifter och metodspecifika sakkunskaper, insamling av bevis och aggregering av idrottsstatistik, liksom tekniskt stöd, som syftar till att stärka och underlätta medlemsstaternas ansträngningar att kvantifiera idrottens ekonomiska aspekter,

30. inleda en utvärderingsprocess avseende nyttjandet av och tillämpbarheten hos de beräkningssystem som används för att kvantifiera idrottens socioekonomiska aspekter, som inbegriper kartläggning av befintlig forskning och insamling av exempel på bästa praxis,

31. inom ramen för en expertgrupp och med stöd av Eurostat stödja utvecklingen av verktyg för att komplettera eller uppdatera redan befintliga uppgifter om idrottens ekonomiska aspekter, inbegripet dess socioekonomiska aspekter,

32. öka medvetenheten om idrottens potential som källa till innovation,

33. stödja utbytet om och ytterligare stärka samarbetet, både inom kommissionen och med andra EU-institutioner, kring idrottens roll i moderna ekonomier och i samhället, i synnerhet mot bakgrund av dess bidrag till den regionala utvecklingen,

UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN ATT

34. stödja insamlingen av uppgifter om frivilligarbetets bidrag till idrott och fysisk aktivitet,

35. överväga att främja jämförbar ekonomisk analys om de ekonomiska effekterna av frivilligarbete och fysisk aktivitet, liksom av fysisk inaktivitet,

36. uppmuntra utbyte med experter av bästa praxis avseende metoder för att mäta socioekonomiska effekter.

(1) EUT C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2) EUT C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3) EUT C 189, 15.6.2017, s. 5.

(4) EUT C 393, 19.12.2012, s. 20.

(5) EUT C 372, 20.12.2011, s. 24.

(6) EUT C 393, 19.12.2012, s. 22.

(7) EUT C 32, 4.2.2014, s. 2.

(8) EUT C 436, 5.12.2014, s. 2.

(9) EUT C 417, 15.12.2015, s. 46.

(10) EUT C 205, 29.6.2017, s. 46.

(11) Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (studie över idrottens ekonomiska effekt genom satellitkonton för idrottssektorn), 2018.

(12) Expertgrupp för idrottsstatistik (2011–2014), Vilniusdefinitionen av idrott.

(13) Belgien, Tyskland, Cypern, Litauen, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal och Förenade kungariket.

(14) Bulgarien, Spanien, Frankrike, Luxemburg och Slovakien.

(15) Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (studie över idrottens ekonomiska effekt genom satellitkonton för idrottssektorn), 2018.

(16) Detta bekräftas även här: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Direkta kostnader för hälso- och sjukvården, produktivitetsförluster, dödlighet och arbetsskador som orsakas av inaktivitetssjukdomar, till exempel typ 2-diabetes, depression, ryggproblem eller hjärt- och kärlsjukdomar.

(18) Räkenskaper och tekniker för att mäta en stats ekonomiska verksamhet.

(19) Vilket har bekräftats i ISCA/CEBR:s undersökning The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe: http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ och WHO:s undersökning Physical activity and health: evidence for action: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) Study on Volunteering in the European Union, 2010.

(21) Detta omfattar omsättning av en idé eller uppfinning till en vara eller tjänst som har ett värde eller som kunder är villiga att betala för.

(22) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, 2016.

(23) I Kazan-handlingsplanen, som antogs den 15 juli 2017 av Unesco, fastställs i åtgärd 2 att gemensamma indikatorer behöver utarbetas för att mäta bidraget från gymnastik- och idrottsundervisning, fysisk aktivitet och idrott till prioriterade mål och delmål för hållbar utveckling.