EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.10.1998 
KOM(1998)391 slutlig 
TRANSEUROPEISKA NÄT 
ÅRSRAPPORT 1997 
från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén 
Enligt artikel 16 i 
förordning nr 2236/95 om finansiellt stöd för TEN 

TEN27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
1. SAMMANFATTNING: EN ÖVERBLICK ÖVER TEN 1997 6 
2. FRAMSTEG GJORDA INOM PRIORITERADE PROJEKT 8 
2.1 Energi 8 
2.2 Telekommunikation 8 
2.3 Transport... 8 
3. TEN-RELATERAD LAGSTIFTNING OCH KOMMITTÉER 11 
3.1 Fördrag, riktlinjer och anknuten lagstiftning 11 
3.1.1 Förändring av artikel 129 c (l)och 129 di fördraget 11 
3.1.2 Antagande av riktlinjer för TEN Telekommunikation 11 
3.1.3 Ändring av riktlinjerna för TEN Energi 11 
3.1.4 Förändring av riktlinjerna för TEN Transporter ..11 
3.1.5 IDA-II - förslag 11 
3.1.6 Vägtransporttelematik 12 
3.2 Kommittéer för riktlinjer för TEN 12 
3.2.1 Energi 12 
3.2.2 Telekommunikation 12 
3.2.3 Transport 12 
3.3 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 13 
4. FINANSIERING AV TEN 15 
4.1 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 15 
4.1.1 Energi 15 
4.1.2 Telekommunikation 15 
2 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
4.1.3 Transport 16 
4.2 IDA 17 
4.3ERUF 17 
4.4 Sammanhållningsfonden 19 
4.5 Lån från Europeiska investeringsbanken 20 
4.6 EIF-garantier 22 
4.7EKSG-lån 23 
4.8 EES - Finansiell mekanism 23 
4.9 Medlemsstaters finansiering 23 
4.10 Finansiering av infrastruktur i tredje land 23 
5. FINANSIERING AV TEN: ANDRA UPPGIFTER 26 
5.1 Att ge "Essen-projekten" kraft 26 
5.2 Agenda 2000 och de framtida finansiella perspektiven 26 
5.3 Att främja offentlig-privata partnerskap (PPP) 27 
5.3.1 Neil Kinnocks högnivågrupp samt uppföljning 27 
5.3.1.1 Offentlig upphandling 28 
5.3.1.2 Konkurrrenspolicy 28 
5.3.1.3 Utveckling av finansiella instrument 28 
5.3.1.4 Innovativt och proaktivt stöd .....29 
5.3.1.5 Nät och transeuropeiska fördelar samt en PPP-databas 29 
5.4 Att förbättra samordningen 29 
5.5 SEM 2000 och utvärdering 29 
6. EXTERNA RELATIONER 31 
6.1 Utvidgning och strategin före inträdet 31 
6.2 Strukturerad dialog 32 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
7. TEN SOM KÄLLA TILL SYSSELSÄTTNING 33 
8. ANDRA UNIONSSTRATEGIER MED EN TEN-DIMENSION 34 
8.1 Europeisk bolagslagstiftning 34 
8.2 Miljö 34 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
1. FÖRTECKNING ÖVER TABELLER I TEXTEN 
GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN 14 
TEN - ENERGI - ÅTAGANDEN 15 
TRANSPORT: PROJEKTKATEGORIER 16 
TRANSPORT: TYP AV UNDERSTÖD 17 
TRANSPORTSÄTT 17 
TOTALT ERUF FÖR ENERGISEKTORN 1997 18 
TOTALT ERUF FÖR TRANSPORTSEKTORN 1997 18 
SAMMANHÅLLNINGSFONDENS FINANSIERING FÖR TEN: TOTALT 
PER MEDLEMSSTAT 19 
SAMMANHÅLLNINGSFONDENS FINANSIERING FÖR TEN: TOTALT 
PER FÄRDSÄTT 20 
EIB-UTLÅNING FÖR TEN-PROJEKT 22 
EIF-LÅNEGARANTIER FORTEN-PROJEKT 22 
PHARE-INFRASTRUKTURFINANSIERING 24 
1. SAMMANFATTNING: EN ÖVERBLICK ÖVER TEN 1997 
Kommissionen lägger fram "Transeuropeiska nät, årsrapport 1997" för 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 
enligt artikel 16 i förordning nr 2236/95 om finansiellt stöd för TEN. 
Det gångna året var framgångsrikt vad gäller utveckling relaterad till TEN: 
• Konkreta framsteg för enskilda projekt av gemensamt intresse: 
Stadiga framsteg gjordes i många TEN-projekt inom alla tre sektorer. 
• Juridiska aspekter: 
(1) Förändring av artikel 129c.l och 129d i Amsterdamfördraget. 
(2) Antagande av riktlinjerna för telekommunikationer. 
(3) Uppdatering av listan över TEN energiprojekt av gemensamt intresse samt deras 
specifikationer. 
(4) Förslag från kommissionen beträffande utvidgning av programmet för datautbyte 
mellan förvaltningar (IDA-2) grundat på artikel 129d i fördraget. 
(5) Förslag från kommissionsen beträffande förändring av riktlinjerna för TEN-transporter 
så att det inkluderar kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler. 
• Finansiering 
(6) Offentliggörande av kommissionens "Agenda 2000" som bekräftar finansieringen av 
TEN inom Europeiska unionen som en prioritet under nästa finansiella period och som 
efterlyser närmare samordning av de finansiella instrumenten för TEN. 
(7) Offentliggörande av rekommendationer från högnivågruppen med företrädare för 
regeringar och den privata sektorn beträffande hur offentlig-privata partnerskap kunde 
underlättas i fråga om transportprojekt. 
(8) Offentliggörande av kommissionen av två meddelanden om hur den generellt avsåg att 
genomföra rekommendationerna som den tillställts och om konkurrensaspekten. 
(9) Översyn av EIB:s verksamhet för att befrämja TEN vilket ledde till nya åtgärder i dess 
"särskilda handlingsprogram från Amsterdam". 
(10) Rekommendation från Europeiska rådet i Luxemburg om sysselsättning att alla de 
"prioriterade" transportprojekten hädanefter bör följa en tidtabell tillsammans med en 
lämplig finansieringsplan. 
• Utvidgning och externa relationer 
(11) "Agenda 2000" underströk TEN:s viktiga roll vad beträffar skapandet av nya 
förbindelser med kandidatländer i Central- och Östeuropa. 
TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
(12) Den tredje alleuropeiska transportkonferensen i Helsingfors i juni anpassade 
korridorbegreppet genom att införa en ny korridor, fyra transportområden, 
förstärkandet av multimodalitet och vikten av intelligenta transportsystem (ITS) inom 
transportinfrastrukturen. 
(13) Offentliggörande av två meddelanden från kommissionen gällande förbindandet av 
unionens transport- och energinät med dess grannars. 
(14) Bedömning av behoven av transportinfrastruktur (TINA) uppnådde full aktivitet i och 
med etablerandet av det tekniska sekretariatet i Wien. 
TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
2. FRAMSTEG GJORDA INOM PRIORITERADE PROJEKT 
2.1 Energi 
Vad beträffar de 10 prioriterade projekten som godkänts av Europeiska rådet i Essen är 
situationen i slutet av 1997 följande: 
• Alla de prioriterade naturgasprojekten har utvecklats väl: 
- För de iberiska gasprojekten, är huvudledningen Algeriet-Marocko-Spanien upp till 
Cordoba (projekt h4), den förbindande ledningen till Portugal (f6) och nord-syd­
ledningen i Portugal (e5) i funktion. Konstruktionsarbetena är mycket långt 
framskridna beträffande de andra sektionerna i norra Portugal och i Galicien. 
Konstruktionsarbete på "Gasoducto Occidental" (ledning från Extremadura till Asturias) 
har påbörjats till vissa delar och upphandlingen av det totala projektet planeras för 1999. 
- För det grekiska gasprojektet (e6) är huvudgasledningen i funktion och 
högtrycksledningarna och LNG-terminalen håller på att konstrueras. 
- För gasprojektet Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen (h7) är den 
sammanbindande ledningen mellan Tysklands östra del och Polens västra del i 
funktion och andra delar i Tyskland och i Vitryssland håller på att byggas. 
Större delen av de prioriterade elektricitetsprojekten har stött på tillståndsproblem. Dessa 
problem har ofta berott på motstånd från lokala miljögrupper vilket återspeglas hos de 
lokala och de nationella myndigheterna. Detta gäller fortfarande för: 
- Frankrike-Italien-projektet(b6), 
- Frankrike-Spanien (Cazaril-Aragon)-projektet (b7). 
Projektläget för alla de 74 projekten av gemensamt intresse för gemenskapens riktlinjer 
återges i bilaga I. 
2.2 Telekommunikation 
De flesta av de 28 Euro-ISDN projekt som finansierades 1995 och 1996 
framskrider tillfredsställande och 10 av dem avslutas i slutet av 1997 (se bilaga 
II). En teknisk översyn av dessa projekt gjordes 20-23 oktober med oberoende 
experters hjälp. Översynen grunades på en teknisk utvärdering av de ofullbordade 
eller slutliga resultaten (leveranser) som åstadkommits för varje projekt. 
2.3 Transport 
Framåtskridandet för vissa av de 14 "prioriterade" transportprojekt som godkänts 
av Europeiska rådet i Essen och som kräver betydande offentligt stöd, har varit 
markant. Bilaga III ger den fulla bilden av situationen. Särskilt omnämnande bör 
göras beträffande följande positiva utvecklingar: 
TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
(1) Höghastighetståg/kombinerad transport nord-syd 
(a) Arbete har påbörjats på ytterligare en del av den nya sträckan 
Leipzig/Halle - Erfurt. 
(b) Planeringsarbete för den österrikiska Inn-dalsstäckan framskrider 
enligt planerna så att arbetet kan påbörjas 1998. 
(c) Framsteg har också gjorts i fråga om beslutsprocessen för tunneln 
under Brennerpasset. 
(2) Påtagliga framsteg har gjorts beträffande alla delar av PBKAL (Paris, 
Bryssel, Köln, Amsterdam, London): 
(a) Den västra sträckan av den belgiska delen togs i drift i december 
1997, vilket ledde till en minskning av restiden med 20 minuter 
mellan Bryssel och Paris och mellan Bryssel och London. 
(b) Arbete har också påbörjats på den östra sträckan från Bryssel mot 
den tyska gränsen. 
(c) På sträckan Köln-Frankfurt framskrider arbetet fortare än 
ursprungligen planerat och den planeras nu öppnas för trafik under 
våren 2001. 
(d) Beträffande sträckan i Förenade kungariket har slutliga tekniska 
undersökningar gjorts vilket kan möjliggöra byggstart som 
planerat under 1998 även om LCR:s finansieringssvårigheter 
måste lösas för att detta projekt skall kunna starta planenligt. 
(3) Höghastighetståg syd: arbete har påbörjats på fler delsträckor av 
förbindelsen Madrid-Barcelona: Catalayud-Ricla och Zaragoza-Lleida. 
(4) Höghastighetståg öst: Frankrikes regering har beslutat att börja med de 
slutliga studierna (APD) och att bygga en ny linje mellan Vaires och 
Vandières med byggstart i början av år 2000. 
(5) Den 1 juni påbörjades arbetet på hamnsträckan av Betuwe-sträckan i 
Nederländerna, en järnvägslinje med hög kapacitet avsedd för frakt. 
(6) Beträffande projektet Lyon-Trieste pågår studier. Den 3 oktober 1997 
kom de franska och italienska regeringarna överens om ett treårigt 
studieprogram om 55 miljoner ecu för den internationella sträckan. 
(7) Grekiska motorvägar: 
(a) På PATHE (nord-syd-axeln) har arbetet påskyndats på flera delar. 
För de offentlig-privata partnerskapsprojekten ESSI (Elefsina-
Stavros-Spata-Immitos/Atens ringväg) och Rio Antirio-bron är de 
finansiella arrangemangen nästan klara och det förberedande 
arbetet fortskrider. 
TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
(b) Vad gäller Egnatia (öst-väst-axeln) har anbud begärts in för nya 
sträckor. 
(8) Med det officiella öppnandet av Dublin-Belfast "Enterprise"-
järnvägsförbindelsen den 21 oktober med en minskning av restiden till 1 
timme och 55 minuter är hela projektet Cork-Dublin-Belfast-Larne-
Stranraer nu nästan fullbordat. 
(9) Vid Malpensa flygplats framskrider arbetet enligt planen; den nya 
flygplatsen (första fasen) planeras öppnas i oktober 1998. 
(10) Konstruktionen av den fasta Öresundsförbindelsen framskrider enligt 
planen och kommer att slutföras år 2000. De danska tillfarterna kommer 
att vara klara 1998. 
(11) Den multimodala korridoren i den nordiska triangeln. 
(a) Projekten för uppgradering av väg El8 nära Åbo och på 
Helsingfors ringväg är snart klara och arbete har påbörjats på 
överfarten för E6 vid Sunningesundet i västra Sverige. 
(b) Inom järnvägssektorn fortsätter arbetet med den södra 
finländska stambanan och den svenska södra stambanan och 
västkustbanan. 
(c) Framsteg har gjorts beträffande det geologiska arbetet för den 
nya landningsbanan vid Stockholm-Arlanda flygplats och med 
byggandet av de nya Schengen-utrymmena vid Helsingfors 
Vanda. 
(12) Studien av korridoren Newry-Dundalk (en del av vägprojektet Irland-
Förenade kungariket-Ben el ux) har fullbordats och ett beslut om nästa 
steg väntas inom kort. Studier av de engelska och walesiska sträckorna 
samt byggnadsarbete på den skotska sträckan bör leda till förbättrad 
trafikledning över hela rutten. 
Studier om Västkuststräckan har utvärderat alternativen för att förbättra lednings- och 
kontrollsystemen på sträckan för att uppnå alleuropeisk driftskompatibilitet och 
byggnadsarbete har påbörjats för att modernisera själva linjen. 
10 
ïOWWKBMnnr*:. 
3. TEN-RELATERAD LAGSTIFTNING OCH KOMMITTÉER 
3.1 Fördrag, riktlinjer och anknuten lagstiftning 
3.1.1 Förändring av artikel 129 c (1) och 129 d i fördraget 
När Amsterdam fördraget träder i kraft kommer artikel 129c.l, tredje strecksatsen 
att ändras för att ytterligare underlätta unionens finansiering av projekt från den 
privata sektorn.. Texten kommer att lyda: "... kan gemenskapen stödja de projekt 
av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de 
riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, 
lånegarantier eller räntesubventioner." 
Dessutom kommer artikel 129d att ändras så att alla lagstiftningsförslag som 
berör TEN blir föremål för medbeslutandeförfarande, medan för närvarande 
endast riktlinjerna blir föremål för medbeslutande. 
3.1.2 Antagande av riktlinjer för TEN Telekommunikation 
Efter ett långt förlikningsförfarande antogs dessa den 17 juni1. 
3.1.3 Ändring av riktlinjerna för TEN Energi 
Riktlinjerna förändrades den 29 maj för att uppdatera listan projekt av gemensamt 
intresse2. Den 11 juli antog kommissionen specifikationer för projekten av 
gemensamt intresse3. 
3.1.4 Förändring av riktlinjerna för TEN Transport 
Den 17 december offentliggjorde kommissionen förslag om att utvidga 
riktlinjerna för TEN-transporter till att inkludera kusthamnar, inlandshamnar och 
intermodala terminaler och att ändra titlen på det prioriterade "Essen"-projektet 
nr. 8 ("Multimodala förbindelser Portugal - Spanien/ Europa")4. 
3.1.5 IDA-II-förslag 
Eftersom det nuvarande ID A-programmet avslutas vid utgången av 1997 antog 
kommissionen den 12 december förslag om ett nytt program. Det definierar 
riktlinjerna och projekt av gemensamt intresse för transeuropeiska nät inom 
området telematikutbyte av information mellan förvaltningar tillsammans med 
1 Beslut nr 1336/97 av den 17 juni 1997; EGT nr L 183/12 
2 Beslut nr 1047/97 av den 29 maj 1997; EGT nr L 152/12 
3 EGT nr L 225, 15.8.1997 
4KOM(97) 681 
11 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
ett program för åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet mellan dessa nät 
och tillgång till dem5. Dessa förslag grundas på artikel 129d i fördraget. 
3.1.6 Vägtransporttelematik 
Kommissionen antog den 20 maj 1997 ett meddelande till rådet och 
Europaparlamentet där en strategi föreslogs för tillämpningen av 
vägtransporttelematik i Europa och förslag till inledande åtgärder.6 Den 17 juni 
deklarerade rådet att det ansåg meddelandet som en lämplig grund för framtida 
åtgärder. 
3.2 Kommittéer för riktlinjer för TEN 
3.2.1 Energi 
Kommittén för riktlinjer för energi sammanträdde den 30 april 1997. Det 
viktigaste ärendet på dess agenda var ett förslag från kommissionen om tekniska 
specifikationer för projekt av gemensamt intresse. Kommittén godkände förslaget 
enhälligt. Kommittén diskuterade också ett utkast från kommissionen om möjliga 
lösningar för godkännande av energiprojekt. 
3.2.2 Telekommunikation 
Efter antagandet av riktlinjerna för telekommunikationer sammanträdde 
kommittén för riktlinjer för första gången den 12 november. Kommittén gav 
enhälligt ett positivt utlåtande i utkastet till kommissionens beslut om att anta det 
fleråriga arbetsprogrammet om TEN-Telecom och innehållet beträffande framtida 
behov av anbudsinfordringar för projekt inom TEN-Telecom för 1998. 
3.2.3 Transport 
Kommittén för riktlinjer för transporter sammanträdde den 28 och 29 april. 
Huvudpunkten på agendan var förberedandet av "genomföranderapporten" som 
fördelas i artikel 18.3 i riktlinjerna och av "revisionsrapporten om riktlinjer" som 
krävs enligt artikel 21.1. Kommittén diskuterade också etablerandet av ett 
geografiskt informationssystem (GIS), införandet av hamnar och andra 
förbindelsepunkter i TEN-transport och strategisk miljöutvärdering. 
5 KOM(97)0661 
6 KOM(97)0223 
12 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
3.3 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 
Kommittén för finansiellt stöd av TEN sammanträdde fem gånger 
1997. Kommittén sammanträdde en gång, i november,i sin 
"horisontella" sammansättning för att bl.a. diskutera 
kommissionens årliga rapport till Europeiska rådet i Luxemburg 
och den årliga rapporten i enlighet med artikel 16 i förordningen 
om finansiellt stöd av TEN. Kommitténs arbete i dess sektoriella 
former beskrivs i avsnitt 4 nedan. 
13 
Tabell 1: GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN 1997 (miljoner ECU) 
^ | Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKATIONER 
| TELEMATISKA NÄT Typ av stöd 
Lån 
Lånegarantier 
Bidrag 
Bidrag, räntestöd, lånegarantier 
och samfinansiering av studier 
Lån 
Garantier 
Bidrag 
Samfinansiering av studier 
Lån 
Garantier 
Bidrag 
Samfinansiering av 
genomförbarhets- och 
godkännandestudier 
Bidrag Instrument 
EIB89 
(av vilka 14 är särskilda projekt) 
EIF89 
ERDF910 
Sammanhållningsfonden 
TEN-budgetpost B5-700 
(av vilka 14 är särskilda projekt) 
EIB89 
EIF89 
ERDF9 10 
TEN-budgetpost B5-710 
EIB89 
EIF89 
ERDF910 
TEN-budgetpost B5-720 
TEN-budgetenB5-721 1993-1994 7 
3 847 
2 483 
75,9 
884,0 
1 887,0 
385 
180 
1082 
207,7 
675,7 
0 
3 105 
156,1 
294,7 
21,9 
71,8 1995 ? 
3819 
1 603 
85,2 
115,0 
1 108 
240 
181,5 
910 
11,90 
87,8 
12,2 
839 
19,40 
0 
22,6 
47,36 1996 7 
3 504 
1 189 
303 
2 639 
1088 
280 
211 
1415 
270 
1 265 
8.9 
1602 
9 
173 
16,1 
44 1997 7 
4 943 
1 601 
55 
527,4 
1901 
352 
211 
854 
3,75 
277,3 
24,2 
1880 
276 
0 
26,6 
46,7 TOTALT 
16113 
6 876 
519,1 
4 165,4 
5 984 
1 257 
783,5 
4 262 
493,35 1 
2 305,8 
45,3 
7 426 
460,5 
467,7 
87,2 
210,06 | 
7 Medel beviljade; 
8 Undertecknade kontrakt. 
9 TEN och TEN-anknutna projekt. 
1 ° Omfattar vanligen tilldelningar som beviljats för perioden 1996-1999. 
14 
4. FINANSIERING AV TEN 
I tabell 1 ovan ges en överblick över unionens finansiering av TEN. 
4.1 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 
4.1.1 Energi 
Kommittén sammanträdde den 19 september och godkände 16 lämplighets- och 
andra studier inom energi för vilka kommissionen föreslår stöd om sammanlagt 
18 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i bilaga IV. Om åtaganden gjorda 
tidigare under året medräknas mot bakgrund av förslag godkända av 
kommissionen 1996, uppgår de totala åtagandena till ungefär 24 miljoner ecu. 
Tabell 2: TEN energi - Åtaganden 
ELEKTRICITE 
T 
GAS 
IKftfÄt* 1995 
miljoner 
ecu 
6,5 
5,7 
i «i»1:' % 
53% 
47% 1996 
miljoner 
ecu 
3,7 
5,2 
v" ; % 
42% 
58% 
-jm%' 1997 
miljoner 
ecu 
9,2 
15,0 
•! % 
38% 
62% 
!&>% 
4.1.2 Telekommunikation 
Kommittén (telekommunikationsdelen) sammanträdde den 25 juli och antog en 
positiv ståndpunkt beträffande finansiellt stöd från gemenskapen för projekt som 
utvalts under 1997. Mot bakgrund av detta ställningstagande valdes 40 projekt ut 
för stöd. Dessa projekt var resultatet av tre olika anbudsinfordringar. 
Den första anbudsinfordran gjordes i mars 1997 och baserades på 1995 års beslut 
om Euro-ISDN, men den beaktade också, i möjligaste mån, den nya situation som 
uppstått genom de sedermera antagna riktlinjerna. Tolv projekt av gemensamt 
intresse utvaldes för finansiellt stöd från gemenskapen vilka berörde allmänna 
tjänster, tjänster för små och medelstora företag och 
telekommunikationstillämpningar inom hälsosektorn. 
En serie om 13 projekt av gemensamt intresse utvaldes på basis av en andra 
gemensam anbudsinfordran om förslag beträffande multimedia för undervisning, 
offentliggjord i slutet av 1996. Dessa projekt ligger inom områden som 
distansundervisning och tillhandahållande av multimediakommunikations 
plattformar för skolnät. 
15 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Dessutom utvaldes 15 regionala projekt som gällde befrämjande av elektronisk 
handel för små och medelstora företag inom turismsektorn i 11 medlemsstater för 
finansiellt stöd från gemenskapen. Detta urval grundades på en anbudsinfordran 
som offentliggjordes i mitten av 1996. 
Det totala finansiella stödet från gemenskapen för de 40 projekten har uppgått till 
21 miljoner ecu. En förteckning över alla dessa projekt återfinns i bilaga V. 
4.1.3 Transport 
Vad gäller transport höll kommittén för finansiellt stöd för TEN två möten 1997 
och gav ett positivt utlåtande om 125 projekt och studier för vilka kommissionen 
föreslog finansiellt stöd på totalt 352 miljoner ecu. Ungefär 50 av de som valdes 
ut innebar en fortsättning (eller komplettering) av åtgärder som tidigare vidtagits. 
Bilaga VI ger ytterligare detaljer. 
Kommissionen erhöll inte mindre än 311 ansökningar om finansiellt stöd och 
många gällde relativt små summor. Med tanke på den tunga administrativa börda 
handläggningen innebar övertalade kommissionen kommittén att begränsa 
ansökningarna om finansiellt stöd för transportprojekt i framtiden till ett 
minimum om 500 000 ecu. I särskilt motiverade fall kan emellertid denna gräns 
sänkas. 
Som framgår av tabell 3 har kommissionen fortsatt att koncentrera den större 
delen av de tillgängliga resurserna (60%) på 14 prioriterade "Essen"-projekt 
(inklusive tågtrafikledning). Andelen som fördelats till andra projekt av 
gemensamt intresse (25 %) har ökat avsevärt jämfört med 1996. 
Transport: Tabell 3: Projektkategorier 
14 särskilda projekt bekräftade av Europeiska 
rådet i Essen (inkluderar 9 miljoner ecu för 
spårtrafikledning) 
Trafikledning (alla slag utom spår) 
Andra viktiga projekt av gemensamt intresse 
(andra än de 14 prioriterade projekten) 
TOTALT stöd 97 
(miljoner 
ecu) 
211 
52 
89 
352 % 
'97 
60 
15 
25 
100 '96 
75 
18 
7 
100 
Avseende de olika typerna av stöd visar tabell 4 att andelen direkta bidrag och 
räntestöd 1997 ökade kraftigt - 53% respektive 66% - medan 
genomförbarhetsstudier minskade väsentligt med 36 %. 
16 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Transport: Tabell 4: Typ av stöd 
Genomförbarhetsstudier/Tekniska 
stödåtgärder 
Direkta bidrag 
Räntestöd 
TOTALT stöd 97 
(miljoner 
ecu) 
175 
140 
37 
352 % 
'97 
50 
40 
10 
100 '96 
68 
26 
6 
100 
Som framgår av tabell 5 går större delen av unionens utgifter för transport i 
enlighet med förordning 2236/95 till järnvägsprojekt (58 %), med vägar (18 %) 
och trafikledning (15 %) på andra och tredje plats. Stödet till flygplatser under 
detta år (6 %) uppvisar en väsentlig ökning jämfört med året före. 
Tabell 5: Transportsätt 
Järnväg (inklusive trafikledning) 
Vägar 
Inre vattenvägar 
Kust-/Hamnar 
Flygplatser 
Trafikledning (alla former utom järnväg) 
TOTALT Stöd 97 
(miljoner 
ecu) 
204 
62 
4 
9 
21 
52 
352 % 
1997 
58 
18 
1 
2 
6 
15 
100 1996 
62 
13 
1 
1 
1 
22 
100 
4.2 IDA 
ID A-projekt (e-post och horisontella åtgärder, stöd till Europabyråer och 
sektoråtgärder) finansieras oberoende av förordningen om finansiellt stöd för 
TEN men de omnämns här för helhetens skull. Kommissionen godkände 1997 
finansiella bidrag om 37,5 miljoner ecu för de olika åtgärderna som stöds av IDA. 
Detaljer återfinns i bilaga VII. 
4.3 ERUF 
Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden är de klart 
viktigaste källorna till gemenskapsstöd för TEN-projekt som tydligt framgår av 
tabell 1. I de två tabellerna nedan ges detaljerad information om det totala stödet 
från ERUF inom energi- och transportsektorerna 1997. Ytterligare detaljer finns i 
bilaga IX. 
17 
TEN 29/06/9829/06/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Tabell 6. Totalt ERUF för energisektorn 1997 
Medlemsstater 
SPANIEN: 
GREKLAND: 
ITALIEN: 
PORTUGAL: 
TOTALT Budgeterat 
ERUF 
bidrag 1994-
99 
(miljoner ecu) Åtagande fram 
till 1997 
(miljoner ecu) 
Perioden 1994 - 99 
92,7 
203,0 
55,8 
304,0 
655,5 75,1 
189,5 
16,2 
123,0 
403,8 Åtagande 
1997 
(miljoner 
ecu) 
1997 
174,8 
80,5 
-
22,0 
277,3 RefVObs. 
Tabell 7. Totalt ERUF för transportsektorn 1997 
TOTALT 
GREKLAND: 
IRLAND: 
ITALIEN: 
PORTUGAL: 
FK: 
FINLAND: 
TOTALT TRANSPORT Budgeterat 
ERUF 
bidrag 1994-99 
(miljoner ecu) Åtaganden 
fram till 1997 
(miljoner ecu) 
Period 1994 - 99 
1 163,2 
364,5 
1045,0 
213,0 
123,8 
7,4 
2 916,9 640,1 
133,0 
384,5 
-
-
3,7 
1161,3 Åtaganden 
under 1997 
(miljoner 
ecu) 
1997 
358,4 
52,5 
33,8 
72,6 
6,4 
3,7 
527,4 RefJObs. 
(11) 
Under 1997 var följande program och projekt de huvudsakliga mottagarna av 
åtaganden om finansiering från ERUF: 
Energi 
• Införande av naturgas i Grekland. 
• Införande av naturgas i Portugal och förbindelse mellan det portugisiska nätet 
och de spanska näten under INTERREGII. 
• Den spanska delen av gasledningarna Algeriet-Marocko-EU och förlängningar 
till några andalusiska städer. 
• Införande av naturgas i nya spanska regioner (det västra rörledningsprojektet 
och projektet Valencia-Orihuela-Cartagena). 
11 Totalsumman inkluderar bara de medlemsstater som har uppskattade siffror för TEN 
18 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Uppgradering av den befintliga LNG-terminalen i Huelva och Cartagena. 
Transport: 
PATHE- och VIA EGNATIA-motorvägarna i Grekland. 
Järnvägen Aten - Thessaloniki. 
Huvudvägar i Italien. 
Huvudvägar i Irland. 
Järnvägsprojekt i Portugal. 
4.4 Sammanhållningsfonden 
I tabell 8 nedan återges sammanhållningsfondens årliga åtaganden för TEN-
transportprojekt sedan 1993 i vart och ett av de mottagande medlemsstaterna. 
Dessa siffror inkluderar åtaganden för projekt antagna under respektive år liksom 
också nya årliga utbetalningar för projekt som antagits tidigare. 
Tabell 8: Sammanhållningsfondens finansiering för TEN: Totalt per 
medlemsstat. 
MEDLEMSSTATER 
SPANIEN 
PORTUGAL 
GREKLAND 
IRLAND 
IWAtT 1993 
606,4 
160,8 
105,1 
86 
$s%& 1994 
498,9 
200,2 
134 
96 
rJRlffi. 1995 
610,2 
240,5 
159,7 
97,2 
i timfi 1996 
678,8 
221,5 
202,4 
121,8 
* mmrTy *. 1997 
665,7 
190,9 
283,0 
111,5 
*. *H*rX ftr 1993-1997 
••; 3®ys,; 
' s *' t 
i sMJ'" 
I tabell 9 nedan presenteras de årliga åtagandena för de olika transportsektorerna. 
Detta illustrerar den fortsatta tyngdpunkten på vägar beträffande 
sammanhållningsfondens finansiering vilket visar på behoven och 
prioriteringarna hos de berörda medlemsstaterna. I absoluta tal är emellertid 
finansieringen av andra transportsätt som järnvägar och hamnar icke desto 
mindre viktiga. 
I bilaga IX ges de senaste siffrorna beträffande stöd från sammanhållningsfonden 
för de fem prioriterade projekt som direkt berör sammanhållningsländerna, 
nämligen: höghastighetståg syd, grekiska motorvägar, Portugal/Spanien-resten 
av EU multimodala förbindelser, järnvägssträckan Cork-Dublin-Belfast och 
vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Bcnelux. 
19 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Projekt nr 8 (Multimodala förbindelser Portugal - Spanien/Europa) har ändrats i 
omfattning under 1997 i linje med den överenskommelse som nåddes vid 
Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996. Det prioriterade projektet är 
nu "Multimodal korridor: Portugal-Spanien-resten av Europa". Mot bakgrund 
av att projektet har ökat i omfattning är det stödbelopp till 
sammanhållningsfonden som har anslagits för 1997 och senare år betydligt större 
än för perioden 1993-1996. 
Tabell 9: Sammanhållningsfondens finansiering av TEN: Totalt per 
färdsätt. 
Sektor 1993 1994 1995 1996 1997 Totalt 
1993-
1996 
% % 
Vägar & 
motorvägar 672,6 70 619,6 66 832,5 75 959,5 78 707,6 57 3 791,8 72 
Järnvägar 162,2 16 278,5 29 178,4 16 222 18 407,7 33 1 248,8 23 
Hamnar 16,1 31 67,4 23 21,3 158,8 
Flygplatser 91,7 23,7 15,7 110,3 241,4 
Båttrafik-
system 15,6 5,5 4,2 29,3 
Totalt wm 
5-.' % 
4.5 Lån från Europeiska investeringsbanken 
Utvecklingen av transeuropeiska nät förblir en av EIB:s främsta prioriteter. Detta 
återspeglades i bankens utlåningsaktivitet under 1997 med totalt nya 
godkännanden av lån av EIB:s styrelse om 9 318 miljoner ecu och 
finansieringskontraktsbevillningar om 7 677 miljoner ecu, vilket utgjorde en 
tredjedel av bankens aktivitet inom medlemsstaterna. Sedan 1993 har banken 
godkänt lån för TEN-projekt och närstående projekt om sammanlagt 42 141 
miljoner ecu (en ökning med 28 % sedan föregående år) och undertecknat 
finansieringskontrakt om sammanlagt 27 801 miljoner ecu (38% mer än vid 
föregående års slut). Den totala investeringskostnaden för berörda projekt 
uppskattas till 132 000 miljoner ecu. Se bilaga X. 
Lån godkända av EIB under 1997 för TEN-projekt inom transportsektorn 
uppgår till 7 033 miljoner ecu (7 542 miljoner ecu 1996), vilket resulterar i en 
summa om 28 023 miljoner ecu godkända lån för den sektorn till dags dato. 
20 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Beviljade finansieringskontrakt uppgick till 4 943 miljoner ecu under 1997 (3 504 
miljoner ecu 1996), vilket innebär totalt 16 113 miljoner ecu. 
För de 14 transportprojekt som gavs högsta prioritet vid Europeiska rådets möte i 
Essen uppgick de nya beviljade lånen till 2 708 miljoner ecu 1997 till en 
ackumulerad total summa om 11 157 miljoner ecu. Finansieringskontrakt om 
1 601 miljoner ecu undertecknades 1997 (1 189 miljoner ecu 1996) vilket ger en 
totalsumma på hitintills 6 876 miljoner ecu. De nya lån som beviljades och 
undertecknades gällde huvudsakligen den första och andra fasen av 
höghastighetståget PBKAL, den nordiska triangeln och grekiska motorvägar. 
Inom energisektorn beviljades 670 miljoner ecu i nya lån 1997 för TEN-projekt 
gällande gas och elektricitet (875 miljoner ecu 1996) vilket ackumulerat till idag 
utgör 5 559 miljoner ecu. Med 854 miljoner ecu i nya undertecknade lån under 
1997 (1 415 miljoner ecu 1996) uppgår deras ackumulerade summa nu till 4 262 
miljoner ecu. Med ett nytt lån om 300 miljoner ecu godkänt och undertecknat 
1997 för ett av de 10 i Essen prioriterade projekten inom energisektorn uppgår 
beviljade lån till 2 548 miljoner ecu och de undertecknade finansieringskontrakten 
till 2 040 miljoner ecu. 
Under 1997 tillhandahöll EIB också nya lån för de europeiska 
telekommunikationsnäten , men som inte omfattades av riktlinjerna för TEN för 
telekommunikationer, med godkännande av 1 616 miljoner ecu (1 373 miljoner 
ecu 1996 och 1 880 miljoner ecu undertecknade (1 602 miljoner ecu 1996). Totalt 
har alltså 8 559 miljoner ecu i lån godkänts till dags dato. Undertecknade 
finansieringskontrakt uppgår fram till nu till totalt 7 426 miljoner ecu. Ungefär 
74 % av de nya lånen och 85 % av de godkända lånen under 1997 gällde 
mobiltelefonprojekt. 
Efter Europeiska rådets i juni 1997 antagna "Resolution om tillväxt och 
sysselsättning", i vilken EIB uppmanades "att agera kraftigare inom området för 
stora infrastrukturnät" har bankens engagemang för att stöda TEN-projekt förnyats 
och förstärkts med godkännande från dess styrelse för ett "särskilt 
handlingsprogram från Amsterdam" som bl.a. inkluderar åtgärder för att gynna 
TEN-projekt och anknuten infrastruktur: 
• Att stödja projektförberedelser, 
• Att tillhandahålla lån med längre återbetalningstid och längre 
amorteringsfrihet, 
• Att höja lånetaket till 75 % (istället för 50 %) av 
projektkostnaden (genom en in casu-behandling, när det bedöms 
lämpligt), 
• Att om nödvändigt ta fram skräddarsydda paket för prioriterade 
projekt och 
• Att samarbeta med kommissionen, EIF och medlemsstaterna för 
att skapa nya finansiella instrument och uppmuntra etablerandet 
av partnerskap med den privata sektorn. 
21 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Tabell 10: EIB-utlåning för TEN-projekt (miljoner ecu) 
1993 1994 1995 1996 1997 Totalt 1993-97 
Transport 
(Essenprojekt) 1 908 
1 346 1939 
1 137 3 819 
1603 3 504 
1 189 4 943 
1601 
Energi 
(Essenprojekt) 367 
207 715 
315 910 
523 1 415 
695 854 
300 0| 16 113 
6 876 
4262 
2 040 
Telekommunik 
ation12 
4.6 EIF-garantier 
Vid slutet av 1997 uppgick den totala EIF-portföljen av godkända handlingar 
sedan dess begynnelse till 3 000 miljoner ecu av vilka 2 200 miljoner ecu hade 
undertecknats. Av detta utgjorde TEN-projekt 1 548 miljoner ecu vilket 
motsvarar 67 % av totalen (transport 37 %, energi 30 % och telekommunikationer 
33 %). 
De sammantagna underskrifterna för 1997 utgjorde 769 miljoner ecu (garantier) 
och 33,5 miljoner (aktiekapital). Av de totala garantierna gällde 336 miljoner ecu 
(82 %) TEN-projekt, inklusive 278 miljoner för telefonprojekl, endast 
mobiltelefonnät13, i Belgien, Frankrike, Irland, Italien och Ungern. Ett åtagande 
var gällde energi (Portugal, 4 miljoner) och transport (Grekland, 55 miljoner). 
Sedan skapandet av EIF har TEN-projekt garanterats i nio medlemsstater 
(Belgien, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien, 
Förenade kungariket) och utanför EU, i Ungern, Slovakien och den norska 
sektorn av Nordsjön. 
Detaljer om dessa operationer återfinns i bilaga XI. 
Tabell 11: EIF-lånegarantier för TEN 
Transport 
Energi 
Telekommunikat 
ion 
TQTALT iM;, ; 1994 
75,9 
207,7 
156,1 
\ ^??VT td*$? 1995 
85,2 
11,9 
19,4 
f^Efå$Ä. 1996 
303 
270 
9 
^éååMt 1997 
55 
3,75 
276 
é*ia3$Mii[5Ji Totalt 
1995-97 
519,1 
493*35 
460?5 
^WWPÄÄS» 
12 Telekommunikationsprojekt faller inte inom riktlinjerna för TEN-Telecom 
13 Idem 
22 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
4.7 EKSG-lån 
Under 1997 undertecknade och utbetalade kommissionen två EKSG-lån om totalt 
130 miljoner ecu för TEN-projekt. Dessa lån gäller två portugisiska projekt inom 
transport (en ny bro över Tagus) och energi (naturgasnät). 
4.8 EES - Finansiell mekanism 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdets finansiella mekanism gav ett stöd om 
7 miljoner ecu för uppgraderingen och utvidgningen av Lanzarote flygplats 
(Spanien). Den godkände också ränterabatter på ett lån om 156,5 miljoner ecu för 
Atens ringväg (del av PATHE), på ett lån om 40 miljoner ecu för irländska 
vägförbättringar och för ett lån om 68 miljoner ecu för utvidgningar vid 
Lanzarote, Teneriffa och Fuerteventura flygplatser (Spanien). 
4.9 Medlemsstaters finansiering 
Unionens finansiering av TEN-projekt utgör oftast en liten andel av den totala 
kostnaden förutom för några projekt i "sammanhållningsländerna". En större del 
av finansieringen kommer från de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna 
eller, särskilt beträffande energi- and telekommunikationssektorerna, från den 
privata sektorn. Medlemsstaternas förvaltningar har emellertid inte kunnat förse 
kommissionen med statistik om sina utgifter för TEN-projekt. 
4.10 Finansiering av infrastruktur i tredje land 
Efter inledande av utvidgningssamtal, sammankopplingen av unionens grannar i 
Östeuropa och Medelhavsbäckenet med dess transporter, energi och 
telekommunikationer är TEN viktigare och mer brådskande än någonsin. Med 
beaktande av dessa länders relativa fattigdom är emellertid substantiellt 
finansiellt stöd från det internationella samfundet i stort och från unionen i 
synnerhet nödvändigt. I "Agenda 2000" argumenterade kommissionen för att det 
var den transeuropeiska karaktären hos fördelarna med dessa projekt som 
berättigade fortsatta avsevärda bidrag på unionsnivå för deras förverkligande.14. 
Under 1997 godkände EIB 509 miljoner ecu i lån för nya transportnätprojekt i 
Central- och Östeuropa och undertecknade finansieringskontrakt på 427 miljoner 
ecu. Nya lånegodkännanden och untertecknande för telekommunikationsprojekt 
bland samma grupp länder uppgick till 667 miljoner ecu respektive 357 miljoner 
ecu. 
I januari 1997 kom Eko finrådet överens om nya lånemandat för EIB i Central-
och Östeuropa och Medelhavsbäckenet. På anmodan av rådet har EIB inrättat ett 
stöd inför anslutningen på totalt upp till 3 500 miljoner ecu för perioden fram till 
den 31 januari år 2000. 
14 "Agenda 2000" I, sid 11 och 56-57 
23 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Under 1997 godkände EIB ett nytt lån för den spanska delen av elförbindelsen 
Marocko-Spanien för vilken EIB hade finansierat den marockanska delen 1994. 
Ett lån godkändes också och undertecknades för gasledningen GR2 i Algeriet, 
som matar de två ledningar som förbinder Nordafrika med Europa genom Italien 
och Spanien. 
Under våren 1997 omorganiserade kommissionen Phares investeringsstrategi i 
Central- och Östeuropa. Detta kommer att leda till en ökning av utgifterna för 
infrastruktur och till att utvidga TEN i denna region och särskilt i 
kandidatländerna. Åtaganden om ny finansiering under 1997 uppgick till ungefär 
159 miljoner ecu av vilket den större delen hänförde sig till 
transportinfrastrukturprojekt. Inkluderat i dessa åtaganden är 100 miljoner ecu 
som Europaparlamentet begärde skulle fördelas på infrastrukturprojekt för 
utvidgningen av TEN-transport längs Kreta/Helsingforskorridorerna i Central-
och Östeuropa. 
I tabell 12 nedan analyseras dessa åtaganden per land och sektor: 
Tabell 12: Phare infrastrukturfinansiering 1997 
Land 
Bulgarien 
Tjeckien 
Estland 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Poland 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Berör fler länder, 
gränsöver­
skridande 
TOTALT TRANSPORT 
(miljoner ecu) 
0 
4,16 
5 
33,7 
4,1 
4,5 
91 
0 
0 
6,3 
9,1 
. ...: *?W& ENERGI 
(miljoner 
ecu) 
0 
0 
0 
0 
0 
0,8 
0 
0 
0 
0 
0 
, . -Ä* TELEKOM 
(miljoner 
ecu) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
' 9 
Att förbättra infrastrukturbanden med de nya oberoende staterna är ett av målen 
för programmet Tacis, som nu kan spendera upp till 10 % av sin årliga budget på 
investeringar, inbegripet infrastrukturprojekt i liten skala, inom ramen för 
samarbete över gränserna. År 1997 hade Tacis åtagande på omkring 50 miljoner 
ecu för sådana projekt inom transport- och energiområdena. 
24 
TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Utgifterna för programmet Meda för att förbättra förbindelserna mellan länderna 
i Medelhavsbäckenet och Europeiska unionen är för tillfället marginella (men 
mycket nyttiga) och begränsar sig till ett litet antal lämplighetsstudier. 
25 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
5. FINANSIERING AV TEN: ANDRA UPPGIFTER 
5.1 Att ge "Essen-projekten" kraft 
Med beaktande av finansieringssvårigheterna för de 14 projekt som utvalts av 
Europeiska rådet i Essen rekommenderade kommissionen i sin framställning till 
Europiska rådet i Luxemburg om sysselsättning15 att de berörda medlemsstaterna 
för vart och ett av "Essenprojekten" tillsammans med kommissionen borde 
upprätta en fast tidtabell och finansieringsplan för att visa sitt politiska 
engagemang för genomförandet som är väsentligt för att skapa det nödvändiga 
kraften för ett beslutsinriktat handlande beträffande de individuella projekten och 
för att skapa förtroende för att nätfördelar kommer att uppnås. Detta godkändes 
av Europeiska rådet i dess slutsatser16. 
5.2 Agenda 2000 och de framtida finansiella perspektiven 
"Agenda 2000" innehåller ett antal viktiga yttranden om den framtida 
utvecklingen av TEN: 
(1) I "Agenda 2000" hävdas att utvecklingen av inre politikomrädcn har 
högsta prioritet17. På ett annat ställe sägs alt TEN har en speciell roll som 
nyckelområde i samband med inre politik18. 
(2) I dokumentet hävdas att TEN har en särskilt viktig roll vad gäller 
skapandet av nya förbindelser med kandidatländerna i Central- och 
Östeuropa.19 
(3) I dokumentet argumenteras för ytterligare stöd utöver de redan 
befintliga.20 TEN:s budgetresurser bör växa snabbare än BNP21 och 
proportionerligt mer än den utvidgade gemenskapens BNP22. 
(4) I dokumentet hävdas att effektiv samordning av de olika 
finansieringskällorna för TEN-projekt, inklusive utveckling av offentlig-
privat finansiering är nödvändig.23 
15 SEK(97)2168,s. 12 
16 Ordförandeskapets slutsatser, SN300/97 
17 En förstärkt och utvidgad union, del 1, Bortom 2000, s. 17 
18 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt III, punkt 3, s. 68 
19 En förstärkt och utvidgad union, del 1, avsnitt I, punkt 1, s. 18 
20 "Agenda 2000" del I, sidan 11 
21 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 3, s. 64 
22 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3, s. 134 
23 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3,s. 134 26 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
(5) Vad beträffar urvalskriterier insisteras i "Agenda 2000" att man ska 
koncentrera sig på ett litet antal nyckelprojekt av hög kvalitet och av 
påvisat intresse för unionen och som således far stor betydelse och att 
detta bör vara den ledande principen för framtiden24 25. 
(6) Dessutom hävdas i rapporten att andra former av stöd än bidrag måste 
användas i större utsträckning - räntestöd, garantier, riskkapitalsatsningar 
och andra kapitaltillskott26. Dokumentet omnämner också flera gånger 
behovet att engagera privat kapital och expertis genom offentlig-privata 
partnerskap 27. 
5.3 Att främja offentlig-privata partnerskap (PPP) 
5.3.1 Neil Kinnocks högnivågrupp samt uppföljning 
Högnivågruppen för finansiering av TEN-projekt inom transport genom offentlig­
privata partnerskap tillsattes av kommissionen enligt överenskommelse med 
transportrådet i september 1996. Gruppen innehöll personer som representerade 
alla områden inom den privata sektorn som hade intresse av transporternas 
infrastruktur liksom också företrädare för den offentliga sektorn utsedda av 
transportministrarna. Gruppen antog den slutliga rapporten i maj 199728. 
Kommissionen stödde helt och hållet gruppens rekommendationer. Den 10 
september antog den ett meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén om hur den avsåg att genomföra de 
rekommendationer som gruppen särskilt riktat till den29. 
EIB, som aktivt deltog i högnivågruppens arbete, stödde fullt ut gruppens 
rekommendationer och beslöt utöka sitt samarbete med EIF och kommissionen 
för att bättra samordna de befintliga medlen, för att ytterligare utveckla de 
befintliga finansiella instrumenten (inklusive långfristiga lån och amorteringsfria 
tider) och om möjligt, utveckla nya instrument. 
Kommissionen lade fram gruppens rapport till rådets (transport) junimöte och 
meddelandet till dess oktobermöte samt till ecofinmötet i oktober. Rådet 
24 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt III, punkt 3, s. 68 
25 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3,s. 134 
26 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 5, s. 26 
27 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 2, s. 63 
28 Slutrapport från högnivågruppen om offentlig-privata partnerskap vid finansiering av transportprojekt inom 
TEN (VII/321/97) 
29 KOM(97) 453 
27 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
(transport) antog enhälligt ett antal slutsatser i vilka medlemsstaterna 
uppmanades att använda alla ändamålsenliga medel närhelst det är möjligt för att 
utveckla olika typer av PPP. 
5.3.1.1 Offentlig upphandling 
Gruppen rekommenderade att kommissionen skulle utarbeta särskilda riktlinjer 
som skulle klargöra rutinerna för offentlig upphandling och som skulle följas vid 
kontrakt som gäller transportinfrastruktur. 
Den privata sektorns bekymmer och särskilda avsnitt beträffande unionens 
upphandlingsregler har undersökts för att skapa ett regelverk där flexibilitet, 
offentlighet, förhandlingar och anbudsinfordringar skulle vara de viktigaste 
frågeställningarna. Slutsatserna från högnivågruppen tillhandahåller ett viktigt 
bidrag till samrådsprocessen i grönboken om offentlig upphandling. 
Kommissionen avser att inom kort presentera ett meddelande om offentlig 
upphandling som tillhandahåller den rättsliga ramen för riktlinjer om tillämpning 
av lagstiftningen om offentlig upphandling vid infrastrukturprojekt och som 
täcker förhållandet mellan direktiven om offentliga arbeten (97/3 7/EG) och 
affärsdrivande verk (93/3 8/EG), den tekniska dialogen under planeringsstadiet 
och andra kontraktsaspekter på PPP. 
5.3.1.2 Konkurrrenspolicy 
Gruppen fann att tilltänkta PPP partners var osäkra beträffande EU:s 
konkurrenslagstiftnings följder. Följaktligen utgav kommissionen den 30 
september ett meddelande som klargjorde dess rekommendationer gällande 
tillämpningen av konkurrensreglerna för projekt för ny transportinfrastruktur30. 
Liksom beträffande offentlig upphandling är det omöjligt för kommissionen att 
föreslå allmänna regler om undantag från unionens konkurrenslagstiftning för 
storskaliga transportinfrastrukturprojekt. Kommissionen uppmanar därför alla 
berörda parter att vända sig till dem så tidigt som möjligt för att diskutera de 
konkurrensfrågeställningar som uppstår genom dessa projekt i avsikt att lösa 
dem. 
5.3.1.3 Framtagning av finansiella instrument 
Gruppen drog slutsatsen att strukturellt underordnade lån och tidiga lån för den 
operativa verksamheten erbjöd ett sätt att begränsa riskerna förknippade med 
osäkerheter beträffande skapandet av ett positivt betalningsflöde på ett tidigt 
verksamhetsstadium. I sitt meddelande betonade kommissionen att dessa 
instrument redan existerade i mindre skala. Den föreslog därför att deras 
tillgänglighet skulle utvecklas inom ramen för unionens finansiella institutioner 
med stöd från unionens resurser, om nödvändigt och lämpligt, för att underlätta 
uppkomsten av en verklig marknad. Kommissionen deklarerade också sin avsikt 
30 EGT nr C298, 30.9.1997 
28 
TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
att i samråd med EIB and EIF utvärdera inrättandet av en fond för stärkande av 
företags finansiella position (mezzanine fund) koncentrerad på TEN-projekt. 
Kommissionen inledde diskussioner med finansmarknaderna om en sådan fond. 
5.3.1.4 Innovativt och proaktivt stöd 
Som rekommenderades av gruppen avser kommissionen att vidta ett antal 
initiativ, med tekniskt stöd av EIB och EIF, i syfte att försäkra sig om en optimal 
och samordnad användning av de offentliga resurser som budgeterats för TEN 
och som tillhandahållits av unionens finansiella institutioner. Sådana initiativ 
behöver helt klart stöd från de berörda medlemsstaterna. Kommissionen avser att 
uppmuntra och underlätta för den privata sektorn att mycket tidigt involveras i 
projektens utformning och att försäkra sig om att stöd från olika finansiella 
instrument på unionsnivå tillhandahålls på ett samordnat sätt som är mest lämpat 
för det individuella projektet. 
5.3.1.5 Nät och transeuropeiska fördelar samt en PPP-databas 
Gruppen rekommenderade att transeuropeiska och nätfördelar skulle tas i 
beaktande vid bedömningen av projekt och att en alleuropcisk databas om PPP-
projekt skulle upprättas Kommissionen avser att, i samarbete med medlemsstater 
intensifiera sin forskning om allmänna metodologier och att undersöka 
möjligheterna att etablera en PPP-databas. 
5.4 Att förbättra samordningen 
Parallellt med dess meddelande om genomförande av högnivågruppens 
rekommendationer om PPP vidtog kommissionen ett antal åtgärder i september 
för att förbättra den interna samordningen mellan kommissionstjänsterna (och 
med EIB, EIF och andra internationella finansinstitutioner) som berördes av 
finansieringen av TEN-projekt. Dessa åtgärder syftar till att förstärka den 
strategiska prioriteringen, till att uppmuntra och underlätta den proaktiva 
samordningen av finansieringen för individuella projekt och till att uppnå bättre 
utbyte av information mellan de olika finansiella instrumenten. 
5.5 SEM 2000 och utvärdering 
I samband med sitt program "SEM (Sund och effektiv finansförvaltning) 2000" 
faster kommissionen hög prioritet vid att utvärdera sitt handlande. I november 
diskuterade kommissionen följaktligen med kommittén för finansiellt stöd av 
TEN sina planer på en halvtidsutvärdering under 1998 av sitt finansiella stöd för 
TEN-projekt inom transport. Den startade också en utvärderingsstudie om Euro-
ISDN i avsikt att rapportera till parlamentet och rådet i mitten av 1998, i enlighet 
med artikel 10 i beslut 2717/9531. 
31 EGT L282, november 1995 
29 
TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
6. EXTERNA RELATIONER 
6.1 Utvidgning och strategin for anslutningsförberedelserna 
När kommissionen förberedde utvidgningen sändes två meddelanden till rådet 
och parlamentet om de externa dimensionerna för TEN inom energi-32 och 
transportsektorerna.33 
Konferensen "Energinät" i Berlin i december betonade vikten av nätutveckling 
inte bara för unionens energitillförsel utan också för det internationella 
samarbetet och utvecklingen i allmänhet. 
Ett möte i december i Bukarest mellan unionen och Svartahavsregionens länder 
godkände ett memorandum som identifierade prioriterade energiprojekt av 
gemensamt intresse på Balkanhalvön som skulle sammanbinda unionens 
energinät med motsvarande i Svartahavsregionen. 
Kommissionen spelade en avgörande roll vad gäller organiseringen och det 
framgångsrika slutförandet av den Tredje alleuropeiska transportkonferensen 
i Helsingfors i juni 1997 vilken samlade mer än tusen beslutsfattare och experter. 
Konferensen rekommenderade en anpassning av korridorbegreppet, vilket hade 
påbörjats under den föregående konferensen på Kreta, genom några utvidgningar 
av de nio existerande korridorerna, skapandet av en ny tionde korridor genom f.d. 
Jugoslaviens territorium och införandet av begreppet "Alleuropeiska 
transportområden". Den förstärkte också den multimodala karaktären hos dessa 
begrepp genom införandet av luftfart (internationella flygplatser) och 
vattentransport (viktiga kust- och flodhamnar), och betonade vikten av telematik 
och andra intelligenta tillämpningar vid utvecklande av den alleuropeiska 
transportinfrastrukturen. 
Den högre tjänstemannagruppen för Bedömning av behoven av 
transportinfrastruktur (TINA) sammanträdde i november och behandlade 
interimsrapporten om utvecklingen hitintills. De regionala grupperna har redan 
utfört ett betydande arbete med att sammanställa och analysera information om 
existerande infrastruktur och en metodologi för TINA-analysen har utvecklats. 
Studier om trafikflöden och enhetskostnader för infrastruktur är på gång. Det 
tekniska sekretariatet upprättades i Wien, finansierades genom Phare-programmet 
och hela processen har kommit igång. De första resultaten finns kommer att 
finnas tillgängliga under 1998. 
Med beaktande av de administrativa problemen i länderna i Central- och 
Östeuropa har de särskilt mycket att vinna på deltagande i IDA och andra 
telematikprogram på Europanivå. Kommissionen förde diskussioner under året 
med de berörda förvaltningarna i Central- och Östeuropa. 
32 KOM(97) 125, av den 26 mars 1997 
33 KOM(97) 172, av den 23 april 1997 
30 
TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
Vad beträffar telekommunikation avser kommissionen att utvidga TEN-
Telecom till Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och 
Medelhavsländerna genom förenade åtgärder med programmen Phare, Tacis and 
Meda, enligt följande linjer: 
• de central- och östeuropeiska ländernas samt Medelhavsländernas medverkan i 
projekt inom TEN-Telecom med tonvikt på kandidatländerna i TEN-Telecom-
projekt som speglar inträdesprioriteter, 
• utvidgandet av framgångsrika TEN-projekt med ytterligare stöd för 
investeringskostnaderna, t.ex. inom infrastrukturnät som kommer från andra 
källor än medel för TEN-Telecom, 
• utvecklande av förbindelse/driftskompatibilitetsprojekt för fasta, satellit- och 
mobilkommunikationsnät, 
• informationsaktivitet bland potentiella användargrupper. 
För detta ändamål förbereder kommissionen ett arbetsdokument. 
Den 4 december 1996 antog kommissionen en rapport till rådet34 om samarbete 
mellan EU och det Centraleuropeiska initiativet. I rapporten nämns TEN som 
en av flera prioriterade sektorer där unionen är villig att samarbeta med de 
centraleuropeiska länder som berörs av initiativet. 
För att öka infrastrukturinvesteringarna i länderna i Central- och Östeuropa 
avseende dess strategi inför anslutningen har kommissionen fastställt sin 
samordningsverksamhet med EIB, EBRD och IBRD. I oktober 1997 startade den 
en arbetsgrupp för att ta fram en ram för överenskommelsen om oförutsedda 
händelser och för att fastställa lämpliga projekt som skall finansieras av dem och 
av stödprogrammet Phare. 
6.2 Strukturerad dialog 
Den 27 maj 1997 hölls ett möte på ministernivå med länderna i Central- och 
Östeuropa om energiområdet vid vilket olika aspekter på energinätens externa 
dimension diskuterades. 
Den 9 oktober diskuterade unionens transportminstrar och deras motsvarigheter 
från Central- och Östeuropa bl.a. resultaten från den alleuropeiska 
transportkonferensen i Helsingfors och de framsteg som gjorts inom "Bedömning 
av behoven av transportinfrastruktur". 
34 KOM(96)0601, av den 4 december 1996 
31 
TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
7. TEN SOM KÄLLA TILL SYSSELSÄTTNING 
Som beskrevs i kommissionens meddelande "Gemenskapspolicy till stöd för sysselsättning"35 
till Europeiska rådets möte i Luxemburg om sysselsättning spelar TEN en viktig roll i 
strategin för sysselsättning på medellång sikt. Effektiva transport-, telekommunikations- och 
energi infrastrukturer är av avgörande betydelse för EU:s konkurrenskraft och sålunda för 
tillväxten på lång sikt och varaktiga jobb. Industrin inom EU behöver effektiva 
transportsystem, telekommunikationsnät och energitillgångar både för att hälla nere 
kostnaderna och för att kunna erbjuda bättre service. 
Fastän det är inverkan på konkurrenskraften på medellång sikt som är avgörande för att skapa 
jobb skapar TEN också avsevärda mängder tillfälliga jobb under konstruktionsfasen. 
Med beaktande av bestämmelserna om sysselsättning i Amsterdamfördraget, särskilt artikel 
127.2 i detta, och genom att använda statistisk om genomförandet av TEN, kommer 
kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utvärdera och rapportera om sysselsättningen 
och om andra resultat från de olika projekten. 
För informationssamhället i synnerhet finns det behov av en uthållig ansträngning från de 
privata och offentliga sektorerna att bredda marknaden, särskilt vad gäller områden av allmänt 
intresse. Det är också nödvändigt att förbättra kvaliteten på Internetbaserade allmänna tjänster 
för att särskilt stödja utvecklingen av multimediala satellittjänster. 
35 SEK(97)2168 
32 
TEN 22/07/9822/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 
8. ANDRA UNIONSSTRATEGIER MED EN TEN-DIMENSION 
8.1 Europeisk bolagslagstiftning 
En europeisk bolaglagstiftning skulle underlätta skapandet av "projektenheter" 
som skulle organisera och genomföra större infrastrukturprojekt som skulle 
kunna utvecklas till vinstgivande organisationer när byggnadsarbetet påbörjats. 
För närvarande finns inget lämpligt juridiskt instrument på unionsnivå vilket 
sålunda i onödan fördyrar projektkostnader och hindrar utveckling. Efter 
offentliggörandet av "Davignon-rapporten" under våren diskuterade rådet för 
sociala affärer frågan den 15 december och överläggningarna kommer att fortsätta 
under 1998. 
8.2 Miljö 
Kommissionen fortsatte under hela året sitt arbete på att utveckla en metodologi 
för miljöutvärdering av TEN-nät och korridorer som helhet i motsats till 
individuella projekt. Det förväntas att denna undersökning kommer att fullbordas 
under 1998. 
I "Agenda 2000" betonades att utvidgningen av TEN skulle tjäna till att förbättra 
en hållbar utveckling och skulle åtföljas av en övergång till sundare 
transportsystem som fullt ut utnyttjade ny teknologi och kunde angripa 
problemen med trängsel, nedsmutsning och klimatförändring. 
33 
1. BILAGA I: FRAMSTEG UNDER 1997 INOM TEN - ENERGINÄT 2 
2. BILAGA II: FRAMSTEG INOM TEN 
TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT 10 
3. BILAGA III: FRAMSTEG INOM DE 14 SÄRSKILDA "ESSEN"-
PROJEKTEN 11 
4. BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE 1997 I ENLIGHET MED 
FÖRORDNING 2236/95 13 
5. BILAGA V: TEN: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE 
1997 19 
6. BILAGA VI: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE 1997 I ENLIGHET 
MED FÖRORDNING 2236/95 22 
7. BILAGA VII: IDA-PROJEKT FINANSIERADE 1997 27 
8. BILAGA VIII: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV ERUF 1997 29 
9. BILAGA IX: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV REGIONAL-
OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN FRAM TILL SLUTET AV 1997 32 
10. BILAGA X: LÅN FRÅN EIB FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE 33 
PROJEKT 1997 
11. BILAGA XI: EIF-GARANTIER FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE 36 
PROJEKT 1997 
2<r> 3C 
1. BILAGA I: FRAMSTEG UNDER 1997 INOM TEN - ENERGINAT 
Kortfattad lägesrapport vid slutet av 1997 för de projekt av allmänt intresse 
som omfattas av riktlinjerna 
PROJEKT AVSEENDE ELNÄT 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÂN EU 
a1 FÖRENADE KUNGARIKET; 
Skottland Förbindelse via undervatteitskabel mellan Nordirland öoh 
Förbindelse Island Magee-Coylton. Tillståndsförfarande. Start: 2000. 
EGSR: 81 miljoner ecu. 
a4 GREKLAND-ITALIEN: Förbindelse med undervattenskabei mellan det grekiska och det 
italienska nätet genom nordvästra Grekland odt sydöstra Halten* 
Förbindelse Epiros-Apulien. Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid 
toppmötet i Essen (december 1994). 
Tillståndsförfarande. 
Start: 2000 
REGEN (35 miljoner ecu); 
INTERREG II (78,5 miljoner ecu); 
EIB-Iån (100 miljoner ecu). 
a7 FÖRENADE KUNGARIKET: Förbindelse genom undervarlenskabel tilt tele of Man, 
Förbindelse nordvästra England-Isle of Man. Genomförbarhetsstudier och 
bottenundersökning. 
Start: 1999. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier. 
bl TYSKLAND-DANMARK: Förbindelse genom undervattenskabei mattart döt tyska nätet 
(UCPTE) ocb Oamuark* oatra vM (NQRDIi)* 
Förbindelse Bjaeverskov-Bentwisch driftsedan 1996. 
b4 FRANKRIKE-BELGIEN: Fullborda förbindelsen mettait de tve tandem** net 
genom nordöstra Frankrike och södra Belåten. 
Linjen Moulaine-Aubange Tillståndsförfarande. 
Start: 1999. 
b5 FRANKRIKE-TYSKLAND: Starke förbindelserna mellan de tvä tänderna* 
3C 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
.i, 
SPECIFIKATION PROJEKTLAGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÅN EU 
Linjen Vigy (FR)-Marlenheim (FR)-Uchtelfangen (DE). Tillståndsförfarande. 
Start: 1999. 
b6 FRANKRIKE-ITALIEN: 
Frankrike och nordvästra Italien. Förbindelse mellan de två ländernas nåt genom sydöstra 
Linjen Grand île-Piossasco. Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid 
toppmötet i Essen (december 1994). 
Tillståndsförfarande. Start: 2000. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier. 
b7 FRANKRIKE-SPANIEN: 
sydvästra Frankrike och norra Spmten Landförbindelse mellan de två tändernas nät genom 
Linjen Cazaril-Aragôn eller en alternativ linje/layout, 
inklusive förbindelse till linjen Sallente-Sentmenat. 
Sallente-Sentmenat. Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid 
toppmötet i Essen (december 1994). 
75% av den spanska linjen byggd. Projektet 
uppskjutet. 
Genomförbarhetsstudier avseende nya 
linjedragningar pågår. 
Start: (1998) uppskjuten. 
TEN-linje: Beslut 1995, 1996 och 1997 om 
samfinansiering av studier 
b9 BELGIEN-LUXEMBURG: Förbindelse mellan de två tändemas nät 
Aubange-Bertrange Tillståndsförfarande. 
Start: 2000. 
bio SPANIEN-PORTUGAL: Förstärkning och slutförande av förbindelserna mallen de 
två tänderna genom regionerna I norra Portugal och nordvästra Spanien 
Linjen Mesôn-Lindoso. 
Internationella linjen Aldeadavila-Douro Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid 
toppmötet i Essen (december 1994). 
I drift sedan 1996. 
EGSR (Spanien): 3 miljoner ecu 
EIB-Iån: 26 miljoner ecu 
Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: 
2004. 
b10(a) SPANIEN-PORTUGAL; Ny förbindelse mellan de två länderna genom 4en södra regionen 
Portugal och sydvästra Spanien 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studierna. 
3^ 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÄN EU 
fflmmMtiÊmÊÊmmÊm Förstärkning av förbindelserna norr om Bottenviken 
(S). Linjen Petäjäskoski (FIN)-Letsi (S). 
Linjen Pikkarala (FIN)-Keminmaa (FIN)-Svartbyn Ökar överföringskapaciteten längs dessa 
linjer genom installation av kompenserande 
anordningar. 
Studierna håller på att slutföras. Start: 1997. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studierna. 
b12 ÖSTERRIKE-ITALIEN; 
österrikiska nätet. Förstärking av förbindelser mellan norra ttatien och det 
Linjen Lienz-Cordignano. Tillståndsförfarande. Start: 2004. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studierna. 
bis IRLAND-FÖRENADE KUNGARIKET (N. IRLAND): Förstärkning av förbindelser mellan Irland 
och Nordirland. 
Specifikation fortfarande inte definierad. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studierna. 
bl4 ÖSTERRIKE-TYSKLAND: ' FÖrstärkandeav förbindelser melian de två länderna 
Linjen St Peter-Isar. Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: 
efter 2000. 
b15 NEDERLÄNDERNA-FÖRENADE KUNGARIKET; 
östra England och centrala Nederländerna. Förbindelse via undervattens kabel mellan 
Förbindelsen Rotterdamområdet-sydöstra England Genomförbarhetsstudier. 
Havsbottenundersökning 1998. 
Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studierna 
c2 DANMARK: 
(UCPTE) och östra (NORDEL) nät Förbindelser via yndervattenskahtar mellan landets västra 
Fyn-Sjaslland Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid 
toppmötet i Essen (december 1994) 
Beslut om projektet. Finansiering av projektet 
inte klar. 
Start: (1997) uppskjuten. 
c3 NEDERLÄNDERNA: Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra del. 
Linjen Zwolle-Meeden-Eemshaven. I driftsedan 1996. 
2** 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÄN EU 
m FRANKRIKE: Förstärkning av förbindelser l landets nordöstra del. 
Linjen Sierrentz-Mulbach. Tillståndsförfarande. 
Start: 1999. 
o5 ITALIEN; Förstärkning och utveckling av förbindelserna läng* 
axeln öst-väst I tien norra delen av landet och länga axeln nord-syd. 
Förbindelser längs axeln öst-väst: 
- linjen Vado Ligure-Morigallo. 
- Linjen Caorso-San Damaso. 
- Linjen Rondissone-Castelnuovo/Scrivia. 
- Linjen Turbigo-Rho. 
- Linjen Turbigo-Baggio. 
- Linjen Gorlago-San Fiorano. 
- San Fiorano understation. 
- Linjen Turbigo-Piedilago. 
- Pumpstationen Piedilago. 
Förbindelser längs axeln nord-syd 
Linjen Tavamuzze-Poggio a Caiano-Calenzano. 
Linjen Pietrafitta-Santa Barbara. 
Linjen Santa Barbara-Tavarnuzze. 
- Sekundärstationen Tavamuzze. 
- Linjen Matera-Santa Sofia. 
- Linjen Galatina-Taranto Nord. 
- Linjen Pian della Speranza/Roma Nord-
Montalto/Suvereto. Tillståndsförfarande. Start: 2004. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier. 
I drift. 
I drift. 
Under uppförande. Start: 1999. 
Tillståndsförfarande. Start: 2000 
Under uppförande. Start: 1997.. 
Under uppförande. Start: 1997. 
Tillståndsförfarande. Start: 2004. 
Tillståndsförfarande. Start: 2004. TEN-linje: 
Beslut 1995 om samfinansiering av studier. 
Under uppförande. Start: 1997 
Tillståndsförfarande. Start: efter 2000. TEN-
linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier. 
Tillståndsförfarande. Start: 2000. TEN-linje: 
Beslut 1995 om samfinansiering av studier. 
Tillståndsförfarande. Start: 1998. 
Tillståndsförfarande. Start: 1998. 
Tillståndsförfarande. Start: 1998 
Tillståndsförfarande. Start: 1998 
c5(a) ITALIEN: Förstärkning och utveckling av förbindelser längs axeln öst-väst 
i nordvästra delen av landet och längs axeln nord-syd i centrala delen av landet 
Förbindelser längs axeln öst-väst: 
- Linjen Chivasso-Magenta. 
- Linjen Colunga-Calenzano. 
Förbindelser längs axeln nord-syd: 
- Linjen Pietrafitta-Villavalle. Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 
och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om 
samfinansiering av studier. 
Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 
och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om 
samfinansiering av studier. 
Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 
och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om 
29 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÄN EU 
samfinansiering av studier. 
c6 SPANIEN: Förstärkning och utveckling av förbindelser I regionerna i norra 
delen av landet och I regionerna längs Medelhavsaxetn. 
Förbindelser i norr: 
- Linjen Soto-Penagos-Gueftes-ltxaso. 
- Linjen Aguayo-"Penagos-Barcina". 
Förbindelser längs Medelhavsaxeln: 
- Linjen Almeria-Rocamora. 
- Linjen Pinar-Tajo. 
- Linjen Caparacena-'Tajo-Almeria". 
- Linjen Sentmenat-Bescanô. 
- Linjen Bescano-"Vic-Baixas". Tillståndsförfarande. Några delar under 
uppförande. Start: 2000. 
TEN-linje: Beslut 1995 och 1997 om 
samfinansiering av studier. 
I drift sedan januari 1997. 
Under uppförande. Start: 1997. 
Under uppförande. Start: 1997. 
EIB lån: 25 miljoner ecu. 
I drift sedan januari 1997. 
Genomförbarhetsstudier. Start: 2004. 
TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av 
studier. 
Genomförbarhetsstudier. Start: 2004. 
TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av 
studier 
c7 PORTUGAL: Förstärkning av förbindelser nödvändiga för sammanbindningen med Spanien Î 
norra och centrala delen av landet 
Linjen Pego-Rio Maior II. 
Internationella linjen Recarei-Douro. Tillståndsförfarande. Start: 1998. 
Genomförbarhetsstudier. Start: 2001. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier 
c8 GREKLAND: Förstärkning av förbindelser längs axeln öst-väst i norra delen av landet-
Linjen Arachthos-Ptolemaïs. Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: 
efter 2000. 
c9 IRLAND; Förstärkning av förbindelser i nordvästra delen avlandet 
Förbindelser i grevskapet Donegal. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier. 
^ 
—— H : ! 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÄN EU 
c10 SPANIEN: Förstärkning och utveckling av förbindelser I nordöstra och västra delarna av 
landet, i synnerhet för anslutning till anläggningar med etektrtcitetfren vindkraftverk 
Förbindelser i nordöst: 
- i Alava, Aragon och Navarra. 
Förbindelser i väst: 
- i Galicien. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier. 
Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier. 
d 1 SVERIGE: Förstärkning och utveckling av interna förbindelser 
Förbindelser i norra Sverige 
Förbindelser i centrala Sverige 
Förbindelser i södra Sverige. Genomförbarhetsstudier. 
Genomförbarhetsstudier. 
c12 TYSKLAND: Utveckling av förbindelser I norra delen av landet 
Linjen Lubeck/Siems-Görries-Gustrow. 
Linjen Lùbeck/Siems-Krùmmel. Tillståndsförfarande. Några delar under 
uppförande 
Görries-Gustrow: I drift 1996. 
De färdiga linjerna tas i bruk: 1998 
d2 TYS KLAN D-POLEN : Förstärkande av förbindelserna mellan de två länderna 
Linjen Hagenwerder-Mikulowa. 
Linjen Neuenhagen (DE)-Vierraden (DE) 
Krajnik (PL). Genomförbarhetsstudier. Start: 1998 
Genomförbarhetsstudier. Start: 2000. 
d3 TYSKLAND-NORGE: Förbindelse via undervattenskabel mellan norra Tyskland (UCPTE) och 
södra Norge (NQRDEL) 
Förbindelsen Brunsbuttel-södra Norge. Tillståndsförfarande och 
genomförbarhetsstudier. Start: 2003. 
d$ 1TALtEf4~SCHWEIZ: Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och Schweiz 
Linjen S. Fiorano-Robbia. 
Linjen Piedilago-Airolo. Under uppförande. Start: 1998. 
Tillståndsförfarande. Start: 2004 
u 
PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÅN EU 
dB GREKLAND-BALKANLÄNDERNA: Förstärkning av förbindelser mellan Grekland och 
Albanien, Bulgarien respektive före detta Jugoslavien, 
inklusive återupprättande av förbindelser mttå norra 
före detta Jugoslavien och UCPTE-nätet 
Linjen Philippi (GR)-Plovdiv or Maritsa 3 (Bulgarien). 
Linjen Amintaio (GR)-Bitola (FYROM). 
Linjen Thessaloniki (GR)-Mostar (Bosnien)-Melina 
(Kroatien). Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 
1997 om samfinansiering av studier. 
Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 
1997 om samfinansiering. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
W Wmmmmmmm Förbindelser mellan de två länderna genom nordöstra Grekland 
Sektion i Grekland: 
- Linjen Thessaloniki-Philippi. 
- Linjen Philippi-GR/TU-gränsen. 
Sektion i Turkiet. Under uppförande. Start: 1998. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
d10 FÖRENADE KUNGARIKET-NORGE: Förbindelse via undervattenskabel mellan nordöstra/östra 
England och södra Norge (NORDEL). 
Specifikation fortfarande inte definierad. Genomförbarhetsstudier. 
Havsbottenundersökning 1998. 
Start: 2004. 
TEN -linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier. 
d11 NEDERLÄNDERNA-NORGE: Förbindelse via undervattenskabel 
Nederländerna <UCPTE) och södra Norge (NORDEL), mellan nordöstra 
Förbindelse Eemshaven-Lista. "Projektet NorNed-kabel". 
Genomförbarhetsstudier och 
bottenundersökning. 
Start: 2001. 
TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av 
studier. 
d13 SPANIEN-MAROCKO; Förbindelse via undervattenskabel mellan södra Spanien och <iet 
marockanska nätet. 
Förbindelsen Pinar-Tetouan. Under uppförande. Start: 1997. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier. 
INTERREG: 12,5 miljoner ecu. 
dl4 BALTISKA RIKpEN^ TYSKLANprpQI.^N^BY^^LANPrE^TLANO-^ETTLAND-LITAyEN-SVERIGE-
FINLANfMJANMARK-VITRYSSLANfo 
Förstärkning och utveckling av förbindelser mellan dessa tänders nät genom luft» 
och/eller undervattenskablar 
Q± 
PROJEKTÄ^ ÄLLMÄNT INTRESSE 
SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH 
FINANSIELLT STÖD FRÄN EU 
Södra Finland-Viborg (Ryssland) 
- Förbindelse med Sankt Petersburg (Ryssland). 
Förbindelse Sverige-Finland 
(genom undervattenskabel) 
Förbindelse Sverige-Polen 
(via undervattenskabel). 
Tyskland-Polen-Litauen-Vitryssland 
- Ryssland (öst-västlig högkapacitetsförbindelse). 
Förbindelse Polen-Litauen. 
Andra förbindelser: specifikationer fortfarande inte 
definierade. En övergripande genomförbarhetsstudie för de 
baltiska ringprojekten pågår. TEN-linje: Beslut 
1995 om samfinansiering av studier. 
I drift. Genomförbarhetsstudier om en utökning 
av kapaciteten. TEN-linje: Beslut 1996 om 
samfinansiering av studier. EIF-lånegaranti: 
begärd. 
I drift. Genomförbarhetsstudier avseende 
utökad användning av befintlig förbindelse. 
TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av 
studier. 
Genomförbarhetsstudier. 
TEN-linje: Beslut 1995 and 1997 om 
samfinansiering av studier 
Genomförbarhetsstudier. 
TEN-linje: Beslut 1996 and 1997 om 
samfinansiering av studier. 
Genomförbarhetsstudier. 
TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av 
studier. 
d15 SVERIGE-NORGE: Förstärkning av förbindelser mellan de tvä länderna 
Linjen Grundfors-Narvik 
Mellersta Sverige-mellersta Norge. 
Linjen sydvästra Sverige-Osloregionen. Tillståndsförfarande. 
Förberedande genomförbarhetsstudier. 
Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 
1997 om samfinansiering av studier. 
d16 EO-VITRYSSLAND-RYSSLAND-tJKRAINAi 
Utveckling av förbindelser och samordning mellan (det utvidgade) UCPTE-nätet och näten i 
tredje länder i Östra Europa, inklusive omlokalisering av HVDC-konverteringsstationerna som 
mim är I bruk mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tfecklen 
Förbindelser mellan UCPTE- och CENTREL-
systemen. 
Förbindelser mellan UCPTE/CENTREL-
systemen och de baltiska länderna. 
Förbindelser och samordning mellan det utvidgade 
UCPTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, 
inklusive omlokalisering av de existerande HVDC-
konverteringsstationerna. I bruk sedan december 1995. 
Genomförbarhetsstudier i syfte att förbättra 
stabiliteten vid drift när de två systemen är 
sammankopplade. TEN-linje: Beslut 1997 om 
samfinansiering av studier. 
Genomförbarhetsstudier. 
PHARE: finansiering av studier för förbindande 
av Albanien, Bulgarien och Rumänien. 
Genomförbarhetsstudier. PHARE/TACIS: 
finansiering av samordningsstudie. 
TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av 
studier avseende omlokalisering av 
konverteringsstationema Wien Sudost och 
Dumrohr. 
Q2 
2. BILAGA II: FRAMSTEG INOM TEN - TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT 
Projekt som anges i fetstil har slutförts 
Kontrakt 
TI 1.1/95 
TI 1.2/95 
TI 2.51/95 
TI 2.52/95 
TI 2.8/95 
TI 1.71.3/96 
TI 2.31/95 
TI 2.32/95 
TI 2.33/95 
TI 2.71/95 
TI 2.72/95 
TI 1.31/96 
TI 1.31.1/96 
TI 1.21.3/96 
TI 1.3/95 
TI 1.51.1/96 
TI 1.51.2/96 
TI 1.51.3/96 
TI 1.61.5/96 
TI 2.1/95 
TI 2.2/95 
TI 1.11.3/96 
TI 1.41.2/96 
TI 1.6/95 
TI 2.61/95 
TI 23.62/95 
TI 2.63/95 
TI 2.64/95 
I Benämning 
Euro labels Profiles 
Euro-ISDN migration 
Euro-ISDN platform for 
teleworking 
TELTEST 
INFORMS 
TEN-TREND 
VIRTUE 
PLATO 
WIRE 
SENECA 
TARGET 
MOSAIC 
DCC 
PADEIA 
Euro-ISDN BB 
TAGIS 
NO PROBLEMS 
GTS 
DYP 
PH-NET 
Euro-Traficom 
MEDSALUS 
INFOCITIES 
EGL-EK 
IEMP 
PROTONET 
SPORTNET 
TELEBUSINESS Huvud­
entreprenör 
FT Expertel 
OVUM 
TELES 
WRC 
IDATE 
Empirica 
EUROSPACE 
2000 
DT 
EADTU 
SEMA 
North West 
Institute 
Banca di 
Roma 
CSC Ploenzke 
AG 
Telecom 
Finland 
SSE 
Global One 
INFONOVA 
Eur. 
Dynamics 
Electronic 
Trade Center 
Commune di 
Bologna 
ARS 
Telefonica de 
Espana 
City of Den 
Haag 
FT Expertel 
OMP 
INTRASOFT 
INTERSPOR 
T 
PRODUTEC Total 
kostnad/ 
EU-bidrag 
(Kecu) 
740/740 
491/491 
315/158 
2058/1.029 
2118/1.126 
5.896/2.948 
1.366/678 
1.180/590 
1.260/630 
759/397 
977/488 
1.612/844 
3.360/1.680 
990/495 
208/208 
3.600/1.700 
3.013/1507 
1.107/440 
2.515/1.258 
1.500/750 
2612/1.231 
1.026/513 
10.103/5.000 
321/321 
530/264 
1.969/984 
1.529/764 
971/485 Kontraktsperiod 
(början/slut) 
4.96/6.97 
4.96/4.97 
4.96/6.97 
4.96/7.97 
4.96/10.97 
2.97/8/98 
4/96/4.98 
4.96/4.98 
4.96/4.98 
4.96/1097 
4.96/12.97 
5.97/5.98 
1.97/1.98 
2.97/2.99 
4.96/4.97 
1.97/3.98 
1.97/7.98 
1.97/1.98 
2.97/1.99 
4.96/4.98 
4.96/4.98 
2.97/11.97 
2.97/2.99 
4.96/4.97 
4.96/2.98 
4.96/2.98 
4.96/2.98 
4.96/2.98 1 
10 
w 
ç 3. BILAGA HI: FRAMSTEG INOM DE 14 SÄRSKILDA "ESSEN"-PR0JEKTEN 
PROJEKT 
1) Höghastighetståg/kombinerad 
transport nord-syd 
2) Paris-Bryssel-Köln/Frankfurt-
Amsterdam-London (PBKAL) 
3) Höghastighetståg syd 
4) Höghastighetståg Paris-östra 
Frankrike-sydvästra Tyskland 
(TGV Öst) 
5) Betuwe-linjen 
6) Höghastighetståg 
/Kombinerad transport - Lyon-
Turin-Trieste 
7) Grekiska motorvägar 
8) Multimodal förbindelse 
Portugal-Spanien-Europa 
9) Konventionell tågförbindelse 
Cork-Dublin-Belfast-Larne-LANGD 
(km) 
958 
1 176 
1 601 
551 
160 
734 
1 580 
502 KOSTNAD 
(miljoner 
ecu) 
15 102 
17 232 
14 072 
4 777 
4 094 
18 260 
9 242 
6 212 
357 TILLSTAND/ TEKNISK SITUATION 
Byggnadstillstånd ges efterhand för olika 
sträckor; tekniska studier skall utföras för 
Brennertunneln 
Vissa förseningar; nu pågår arbete på alla 
sträckor 
Förfaranden klara för några sträckor; tekniska 
studier i gång för andra 
Tillstånd finns för del D. Politiskt beslut taget 
för att bygga en första fas mellan Vaire och 
Vandières för del F. 
Alla politiska och administrativa beslut har 
tagits. 
Déclaration d'Utilité Publique sökt för 
sträckan Lyon-Montmélian, 
Myndighetstillstånd sökt för Tunn-Venedig. 
Arbete pågår på flera sträckor; 
byggnadstillstånd erhållet, tekniska studier 
och anbudsförfarande på gång för andra. 
Förfaranden klara för vissa delprojekt; 
tekniska studier på gång för andra 
Allt klart FINANSIERING 
Delvis klar; några 
svårigheter återstår 
Delvis klar; några 
svårigheter återstår. 
PPP möjlig för NL-
sträckan. 
Delvis klar; några 
svårigheter återstår 
Svårigheter 
med den 
delen. återstår 
franska 
Den offentliga sektorn 
kommer att finansiera 
byggandet, den privata 
sektorn planeras bli 
inbegripen i driften. 
Delvis klar; några 
svårigheter återstår 
Tre PPP-program för 
PATHE 
Stöd från ERUF och 
sammanhållnings­
fonden förväntas; 
några svårigheter 
återstår 
Några svårigheter 
återstår inom NL-STADIUM 
Arbetet Berlin-Leipzig: väl framskridet; 
arbete Leipzig-Nurnberg har påbörjats 
på vissa sträckor. Brennertunneln 
fortfarande på planeringsstadiet. 
Byggnadsarbetet framskridet på de 
belgiska och tyska sträckorna; påbörjat 
på nederländska sträckan, skall 
påbörjas på Förenade kungarikets 
sträcka 1998. 
Byggnadsarbete 
delprojekt på 
Barcelona. är inom två 
sträckan Madrid-
Avslutande tekniska studier igångsatta 
på den franska delen, arbetet bör börja 
1999 på sträckan Vaires-Vandières, 
uppgraderingsarbeten påbörjade på 
den tyska sträckan 
Byggandet av hamnjärnvägslinjen har 
redan påbörjats. För A-15-linjen är 
slutliga planeringsförfaranden nästan 
färdiga. Byggandet planeras starta 
under mitten av 1998. 
Arbetet har påbörjats för några 
nyckelknytpunkter i Italien, tekniska 
studier pågår för den internationella 
delen. 
Inledande arbete påbörjat för tre PPP-
program för PATHE och vissa andra 
Arbete påbörjat på sträckorna Linha do 
Norte (spår) och Lissabon-Valladolid 
(väg); studier avseende ytterligare 
projekt 
Sträckan Cork-Dublin-Belfast klar; 
återstoden fullbordad 2000 KOMMENTARER 
De berörda medlemsstaterna avser 
att upprätta en europeisk ekonomisk 
intressegruppering (EEIG) för 
Brennertunneln för att genomföra 
planeringsarbetet 
Några förseningar, men de flesta 
icke-finansiella problemen lösta. 
Bryssel-Paris HSL nästan färdig 
Internationella sträckan på 
planeringsstadiet genom en EEIG. 
Hög politisk prioritet 
Mycket tidigt konstruktionsstadium, 
efter förseningar. Projektet planeras 
bli färdigt år 2005. 
Vid fransk-italienska toppmötet den 
3 oktober fattades beslut om att 
påbörja studieprogrammet för den 
internationella sträckan. 
Betydande stöd från ERUF 
sammanhållningsfonden och 
Stor mängd separata delprojekt, av 
vilka flera fortfarande är på 
studiestadiet 
Till stor del klar tack vare stöd från 
ERUF och sammanhållningsfonden 
11 
»•s Stranraer 
10) Malpensa flygplats 
11) Öresunds fasta 
vägAågförbindelse 
12) Den nordiska triangelns 
multimodal korridor 
13) Vägförbindelsen Irland-Fk-
Benelux 
14) Huvudlinje längs västkusten 52,5 
1 800 
1 530 
850 1 047 
4 158 
10 070 
3 629 
3 000 Pågår 
Pågår 
Byggnadstillstånd erhållet för en sträcka; 
tekniska studier på gång för andra 
Studier om olika sträckor pågår 
Studie pågår sträckan 
Finansiering kiar 
Finansiering klar 
Delvis klar; några 
svårigheter återstår 
Osäkerheter kvarstår 
Finansiering klar, PPP Byggnadsarbete väl framskridet, 
kommer att bli färdigt år 2000. 
Byggnadsarbete på större delen av 
projektet 
Arbete pågår på vägarna E 18 och E 6 
och huvudsparlinjerna i Finland och 
Sverige 
Byggnadsarbete nästan färdigt i Irland, 
osäkerhet avseende sträckorna i 
Förenade kungariket 
Byggnadsarbete påbörjat för att 
modernisera linjen Öppnas 1998 (1 :a fasen) 
Håller tiden, klar 2000 
Stor mängd separata delprojekt 
Förenade kungarikets nationella 
vägplan genomgår en strategisk 
granskning. 
Partnerskap mellan privat 
infrastruktur och tjänsteföretag, med 
offentligt understöd 
12 
4. BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE 1997 i ENLIGHET MED FÖRORDNING 
2236/95 
KOMMISSIONENS BESLUT C (97) 1867 AV DEN 24 JUNI 1997 
(Förteckning över studier som samfinansierats) 
'mtAMåMtåt^mkM 
ättmt mm&ùti öcft ôUtdlôiie huvutfeeiklïga îerfktrrir^l 
Hffi$!?$!$nnS5tS^Wt^R^^^ä^^ 
iâiiSS22SË 
E36796 (c10) SPANIEN - Red Eléctrica de Espafta 
Utbyggnad av högspänningsnäten i Aragon, 
Alava och Navarra, särskilt med hänsyn till 
den planerade ökningen av 
vindenergikapaciteten. Ekonomisk 
genomförbarhetsstudie, 
miljökonsekvensbedömning och tekniska 
undersökningar. 490 50 245 
E37/96 (c10) SPANIEN - Red Eléctrica de Esparia 
Utbyggnad av högspänningsnäten i Galicien, 
särskilt med hänsyn till den planerade 
ökningen av vindenergikapaciteten. 
Ekonomisk genomförbarhetsstudie, 
miljökonsekvensbedömning och tekniska 
undersökningar. 700 50 350 
E39/96 (d16) TYSKLAND - RWE Energie 
Svängningar mellan 
elsystemet UCPTE/CENTREL. 600 
olika regioner i 
Analys av dynamiskt beteende och undersökningar 
beträffande avhjälp. 50 300 
E42/96 (b13) IRLAND - Electricity Supply Board 
Samordnad utbyggnad av elledningsnäten i 
båda delarna av Irland. 
Genomförbarhetsstudie: Irlands andel. 
Iä7) FÖRENADE KUNGARIKET 348 50 174 
E43/96 The National Grid 
Company PLC 
Elförbindelse (undervattenskabel) Förenade 
kungariket - Isle of Man. 
Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska 
undersökningar (undantaget undersökning av 
havsbotten). 870 
(b15) FÖRENADE KUNGARIKET ^Thë National Grid 
Company PLC 
Elförbindelse (undervattenskabel) Förenade 
kungariket - Nederländerna. 
Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska 
undersökningar (undantaget undersökning av 
havsbotten). 50 435 
E44/96 1000 50 500 
E45/96 (d10) FÖRENADE KUNGARIKET -The National Grid 
Company PLC 
Elförbindelse (undervattenskabel) Förenade 800 50 400 
13 
Oi 
kungariket - Norge. 
Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska 
undersökningar (undantaget undersökning av 
havsbotten). 
E47/96 (d15) SVERIGE - Svenska Kraftnät 
Ökad elöverföringskapacitet mellan Sverige 
och Sydnorge. 
Förstudier, genomförbarhetsstudier och tekniska 
undersökningar. 
"Kdïëj ÖSTERRIKE 
Österreichische Elektrizitätswirtschafts-AG 
Omläggning av 
högspänningstransformatoranläggningen i sydöstra 
Wien. 1000 50 500 
E50/96 150 50 75 
Ekonomiska och tekniska genomförbarhetsstudier. 
ÖSTERRIKE E51/96 (d16) 
Österreichische Elektrizitätswirtschafts-AG 
Omläggning av 
högspänningstransformatoranläggningen i 
Durnrohr. Ekonomiska och tekniska 
genomförbarhetsstudier. 
E54/96 (b13) FÖRENADE KUNGARIKET - Northern Ireland 
Electricity PLC 
Samordnad utbyggnad av elledningsnätet i 
båda delarna av Irland. 150 50 75 
145 50 72.5 
Genomförbarhetsstudie: Förenade kungarikets andel. 
ESoVgô50 | (c5a) ITALIEN - ENEL S.p.A. 
Elförbindelse Chirasso-Magenta (öst-
västförbindelse). 175 50 87.5 
Förstudie beträffande licensförfarande 
miljökonsekvensbedömning. och 
E57/96 (c5a) ITALIEN - ENEL S.p.A. 
Utbyggnad av nord-sydförbindelsen och öst-
västförbindelsen: Förbindelse Pietrafitta-Villavalle och 
Colunga-Calenzano. 
Miljökonsekvensbedömning. 200 50 100 
E59/96 (d8) GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) 
Utbyggnad av det befintliga elnätet mellan 
Grekland och f.d. Jugoslavien från 150 KV till 400 KV. 250 50 125 
Ekonomiska och tekniska genomförbarhetsstudier 
och miljökonsekvensbedömning. 
E60/96 (d8) GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) 
Ny elförbindelse mellan Grekland och 
Bulgarien. 900 50 450 
Förstudie, ekonomiska och tekniska 
14 
U? 
•SEHiBWSiSffl^^ 
wmmm ^MMÊÈÊïMËMMm. 
genomförbarhetsstudier 
miljökonsekvensbedömning. 
G7/96 (h14) ITALIEN - Edison S.p.A. 
Italienska delen av Volta-naturgasledningen 
från slovensk/italienska gränsen til Ostiglia. 
Utförliga konstruktions- och sträckningsanalyser, 
myndigheternas godkännande, 
miljökonsekvensbedömning. 
G8/96 (h3) FINLAND-DANMARK-SVERIGE - Neste Group 
Nordiska naturgasnätet. 
Allmän genomförbarhetsstudie. 
G11/96 (g8(a)) SPANIEN - ENAGAS 
Underjordiskt naturgaslager i Jumilla och 
Reus (Medelhavsförbindelse). 
Seismiska förstudier. 
"(hÏ3J ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft 
PENTA-huvudgasledningssystem 
sydförbindelse). 
Teknisk genomförbarhetsstudie 
alternativa sträckningar, 
kostnadsanalys 
miljökonsekvensbedömning. G20/96 
beträffande 
inbegripet 
och 
(g13) ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft 
Eurostorage Baumgarten (ESB): Projekt för 
inrättandet av ett nytt underjordiskt naturgaslager i 
snittpunkten av tre viktiga naturgas-transitledningar i 
Baumgarten. 
Genomförbarhetsstudie. G21/96 
G22/96 (fl2) GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) 
Grekland-Albanien: Förbindelse mellan de 
båda ländernas naturgasnät. Projekt för en 
naturgasledning genom nordvästra Grekland: 
Tekniska och ekonomiska 
genomförbarhetsstudier, inbegripet 
undersökning av efterfrågan på naturgas, 
gasledningens sträckning och konstruktion 
samt dess potentiella ekonomiska lönsamhet. 
TOTALT 
* Samma referens som i beslutet om riktlinjer (EGT L161, 29.6.1996) och i beslutet om 
ändring av dessa riktlinjer (EGT L152,11.6.1997). 
15 
^9 
COMMISSIONENS BESLUT C (97) 3352 AV DEN 10 NOVEMBER 1997 
(Förteckning över studier som samfinansierats) 
StudJens 
registering^* •; 
numrner 
:: 
E64/97 
E65/97 
E66/97 
E67/97 
E68/97 
E69/97 
E71/97 MEDLEMSSTAT - BOtA<5 
Proiekttjen&nningt* 
åmnetföf studien 
och studiens huvudsakliga inriktning 
(b10(a)) SPANIEN - Red Eléctrica de Espana S.A. 
Balboa - portugisiska gränsen 400 kV kraftledning. 
Genomförbarhets-, miljö- och grundläggande 
teknisk studie. 
(b10(a)) PORTUGAL - Rede Eléctrica Nacional S.A. 
Sines-Alqueva-spanska gränsen 400 kV 
kraftledning. 
Utvärdering, miljö- , topografi-, design- och 
markeringsstudie. 
(d14) TYSKLAND - Preussen Elektra AG 
Högspänningssystem för kraftöverföring öst-väst -
baltiska rutten. 
Studie (fas 2) inklusive tekniska, ekonomiska, 
finansiella, rättsliga och miljömässiga aspekter. 
(d16) TYSKLAND - Bayernwerk Aktiengesellschaft 
(BAG) 
Lämpliga platser i tredje länder i centrala och 
sydöstra Europa för HVDC utbytesstationerna i 
Etzenricht och sydöstra Wien. 
Teknisk studie och utvärderingsstudie avseende 8 
olika platser i 7 länder. 
(b7) FRANKRIKE - Electricité de France 
Installation av en 225 kV inställningstransformator 
vid sekundärstationen i Pragneres. 
Teknisk studie och genomförbarhetsstudie. 
(c9) IRLAND - Electricity Supply Board 
Förstärkning i norr och väst av ESB-
transmissionssystemet och deras samverkan med 
ESB-NIE-förbindelsen. 
Tekniska genomförbarhets- och miljöstudier. 
(a7) FÖRENADE KUNGARIKET - The National Grid 
Company Plc 
Kraftförbindelse Förenade kungariket-lsle of Man 
(undervattenskabel). 
Genomförbarhetsstudie (fas 2) inklusive 
bottenundersökning. bdf&ttigad 
kostnad far 
sturiteft 
(1000 ecu) 
250 
1 077 
2 170 
900 
200 
1 370 
2 030 (SemensRape* 
finanslerat 
toiansieliuted < 
som 
procetrtandef 
atfdea 
godkStida 
kostnaden 
(1%) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Maxima* 
suiTBiriaKSr 
gamenska 
•pens 
flnansielta 
st5d 
(1000 
«W): 
125,0 
538,5 
1 085,0 
450,0 
100,0 
685,0 
1 015,0 
16 
rCT 
:^==T?rÇTaÇP?RlSITT™?^^ 
MEDLEMSSTAT-BOLAG 
Studiens 
registrering-
nummer 
E73/97 
E74/97 
E76/97 
E77/97 
G23/97 
G25/97 Projektbenämning/ 
ämnet för studien 
och studions htwMtfeaMig* infädrtng 
(d10) FÖRENADE KUNGARIKET - The National Grid 
Company Pic 
Kraftförbindelse Förenade kungariket-Norge 
(undervattenskabel). kostnad för 
llliiiiilil 
2 700 Oemenskaps-
som 
l»ooentandet 
av den 
kostnaden 
50 
Genomförbarhetsstudie 
bottenundersökning. (fas 2) inklusive 
(d14) SVERIGE - Vattenfall AB 
Alternativ dragning för den svensk-polska 
förbindelsen (HVDC kraftöverföring). 
Kompletterande teknisk genomförbarhetsstudie 
inklusive havsbottenundersökning. 
(c6) SPANIEN - Red Eléctrica de Espana SA 
Ytterligare alternativ för dragning av kraftlinjen Soto-
Penagos. 
Teknisk studie och miljöstudie. 
(b13) UNITED KINGDOM - Northern Ireland 
Electricity Pic 
Samordnad utveckling av nät för överföring mellan 
Irland och Nordirland. 
Miljökonsekvensstudie. 680 
110 
Steirische Ferngas (f11) ÖSTERRIKE 
Aktiengesellschaft 
Gasledningen Krift-Pyhrn-Liezen som 
sammanbinder gasledningarna TAG och WAG och 
ger utbyggd gasförsörjning till övre Steiermark. 
Detaljerade genomförbarhetsstudier 
(undersökningar, geologiska tester, teknisk 
planering, kartläggning, ritningar och förteckningar, 
dokument för tillståndsansökan, detaljerade 
dokument för anbudsinfordran, förberedelse för 
avtal om lokalisering av linjen. 795 50 
50 
50 
797 
(h6) ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft 
Gasledningen TAG III, från Baumgarten till 
italienska gränsen längs ledningarna TAG I och 
TAG Il-
Teknisk och ekonomisk studie samt 
miljögenomförbarhetsstudie. 50 
3 000 50 Maxima* 
summa for 
gemenska 
-pens 
{1DQ0 
1 350,0 
340,0 
55,0 
397,5 
398.5 
1 500,0 
17 
.O 
Samma referens som i beslutet om riktlinjer (EGT L161, 29.6.1996) och i beslutet om 
ändring av dessa riktlinjer (EGT L152,11.6.1997). 
I8 
r± $tudtef>S 
tegfefoerirtg** 
nmnrtwr 
G29/97 
G30/97 
G31/97 MEmEMSSW-BOLAG 
Pr^kibenfintfiMig/ 
ämnet för studien 
dch Studiens huvudsakliga inriktning 
(g13) ÖSTERRIKE - Rohöl * Aufsuchungs 
Aktiengesellschaft 
Utvidgning av Puchkirchens underjordiska gaslager 
och dess förbindelse med gasledningen MEGAL. 
Detaljerad genomförbarhetsstudie och teknisk 
studie för lokalisering och konstruktion av brunnar, 
utrymmen och ledningar, inklusive seismiska och 
geologiska studier, reservoarstudier, 
reservoarsimulering, detaljerad teknisk planering, 
dokument för tillstånd, anbudsspecifikationer, avtal 
om rätt att passera annans mark. 
(g1) IRLAND - Marathon International Petroleum 
Ireland Limited (MIPIL) 
Kinsaleområdets gaslagringsprojekt. 
Genomförbarhetsstudie inklusive seismisk 
utvärdering och borrning av en provbrunn. 
(g8) SPANIEN - Enagas S.A. 
Underjordisk gaslagring vid Huete. 
Detaljerad genomförbarhetssudie (stadierna 1 och 
2), inklusive borrning av en första försöksbrunn 
samt geologiska och seismiska reservoarstudier. 
TOTALT Maximal 
berattfgad 
koatnad for 
stodter* 
(1O0O0C«) 
5 824 
9 900 
4 195 
35 998 Gemensftaps-
finansierat 
finamielltstOd 
som 
pfocentendel 
avden. 
godkanda 
kostnaden 
({%) 
50 
50 
50 ill M lllln , mill 
Maximal 
summater 
oamenska 
-pens 
flfcanstefta 
ma 
(1000 
ecu} 
2 912,0 
4 950,0 
2097,5 
17 999 
5. BILAGA V: TEN: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE 1997 
Ansökningsomgång för projekt 1996 
(EGT C 107 och 573,13.4.96. Beslut E/2016/96 av den 18/10/96) 
PROJEKT I Kostnad I EU-bidrag 
totalt 
INFOCITIES 10 103 TÖÖÖ 
Stadsinformationsnät 
TEN-TREND 5 896 2 948 
Utveckling av nät för distansarbete 
PAJDEIA 99Ö 495 
Utbildning och yrkesutbildning 
MOSAIC 1613 844 
Metoder och instrument för att skapa och driva virtuella 
museer 
TAGIS 3 600 1 700 
Transeuropeisk tillgång till generiska ISDN-baserade tjänster 
MEDSALUS 1 026 5Ï3 
Euro-ISDN professionellt tclesamarbcte 
Nät för hälsovård i Medelhavsländerna 
NO PROBLEMS 3013 1 507 
Allmänna och tillförlitliga system för elektronisk post 
DCC 3 360 1 680 
Gemensam digital plattform för kulturellt innehåll 
GTS 1 107 44Ô 
Globala telekommunikationstjänster - generiska tjänster 
DYP: Elektronisk handel för små och medelstora företag 2 515 1 258 
Ansökningsomgång för projekt 1997 (EGT C84,15.03.1997) 
Projekt Kostnad TEN-bidrag 
totalt 
TEN-TELEMED: Transeuropeiskt nät för telemedicin 3 678 1 400 
TELE-REMEDY: Diagnoshantering på distans och 4 285 1 600 
distansutbildning på området medfödda hjärtsjukdomar: en 
kostnadseffektiv telemedicinsk lösning 
MELIC: Multimediebaserad hälsoinformation för medborgarna 2 659 1 814 
TELEPOLIS: Lokala inkomster för innehållsleverantörer genom 2018 1009 
fakturerings- och clearingtjänster 
TEN-ICO-SAT-NET: Transeuropeiska nät via ICO-satellitnät 2 033 5J2 
EURO-JOINT: Transeuropeiskt telematiknät för rådgivning om 2 334 1 167 
teknisk samverkan för små och medelstora företag inom 
automatiseringssektorn 
NABUCCO 1 723 800 
Nät för affärsförbindelser och affärssamarbete för små och 
medelstora företag 
LOGICIP 581 290 
Interaktiv programvara för samarbete mellan företag och 
partnerskap 
HMS-STEADY: Posttjänster av hybridtyp 248 124 
IBUT-ONE; ISDN online-TV. Användarförsök 346 150 
NITOURA; Ny informationsteknik för landsbygdsområden 300 150 
AGR.EL.MA 
Online transaktionsdatabank för trä- och avelsprodukter från 298 149 
jordbruket ____________ 
19 
rs 
Ansökningsomgång för projekt 1997 (EGT C 381, 7.12.1996) 
(Beslut nr 2018 av den 17.10.1997 och 2289 av den 13.11.1997) 
Kostnad EU-bidrag 
totalt (TEN-
(1 000 ecu) Telecom-
* budgeten) 
(1 000 ecu) 
EASI-ISAE 587 401 
Programvaruverktyg för yrkesutbildning till stöd för 
programvaruutvecklare vid produktion av multimedia 
VES ï~439 762 
Den virtuella europeiska skolan 
ETUDE Europeisk distansundervisning (fackföreningar) 925 438 
ASTEP Avancerad programvara för undervisnings- och 902 705 
utvärderingsprocesser 
LILIENTHAL 2 217 1 005 
Multimediabaserad distansutbildning, offline och online, för en 
europeisk pilotutbildning 
NETLOGO 566 3Ö6 
Europeisk interaktiv undervisning 
~ÊXË 2~ÏTÏ 1 219 
Extranet-utbildning; effektiv användning av telematik- och 
hypermediahjälpmedel i undervisning 
MENTOR 
Multimediebaserat utbildningsnät för undervisning, produktion och 1 800 874 
forskning 
VALASPI 341) Ï62 
Experiment med tidig språkinlärning genom videokonferenser. 
SCHEMA 688 68! 
Socialtjänst och högre utbildning i marginalområden 
IN-TELE 722 624 
Internetbaserad undervisning och inlärning 
EUN Europeiskt multimediebaserat skolnät 1 863 1,168 
POST-DOC Vidareutbildning för doktorer i Europa 789 682 
* Total kostnad berättigad i TEN-Telecom-budgeten endast. Dessa projekt som 
är utvalda efter en gemensam förslagsinlämning av flera program inom 
området multimediabaserad utbildning, erhåller också stöd från andra EU 
budgetposter. 
20 
-TV 
Projekt 1997: Regional turism - Elektronisk handel för små och medelstora företag 
(Ansökningsomgång för projekt, EGT C 162 av den 6.6.1996) 
Region Kostnad totalt EU-bidrag 
Kärnten-AU 855 130 
Bornholm-DK 100 30 
Nordkarelen-FN 240 120 
Korsika-FR 390 , 195 
Sachsen-D 460 230 
Brandenburg-D 380 190 
Mecklenburg-Vorpommern-D 460 230 
Kreta-GR ~599 300 
Toscana-I 340 170 
Veneto-I 400 200 
Azorerna och Madeira-P 258 129 
Castilla y Leon-SP ~270 135 
Galicien-SP 470 200 
Nordengland-UK 710 2(H) 
Hela Irland 758 360 
- Uppgift saknas 
21 
^r 
6. BILAGA VI: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE 19971 ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 
S = Studie; P = Projekt; AP = Flygplats; AT = Flygtrafikledning; C = Kombinerad transport; I = Inlandsvattenväg; M = Motorväg; MM = Multimodal; 
MT = Vägtrafikledning; P = Hamn; R = Järnväg; TM = Trafikledning; VT = Fartygstrafikledning; SP = Särskilt projekt; 
DG = Direkt understöd; FS = Genomförbarhetsstudie; IR = Räntestöd. 
Ä Projektnamn 
Flygplatsen Wien - Schwechat: Utbyggnad av terminalen för att Schengenkraven skall uppfyllas-
Modernisering av det talbaserade kommunikationssystemet och fjärrkontrollsenheten i Wien 
Pontebbana-axeln: delprojektet Gloggnitz-Murzzuschlag: Provborrning för Semmeringbase-tunneln (se också 
AU/96/003) 
Donauaxelns 
KITTSEE järnvägsförbindelse, sträckan Wien-österrikiska/slovakiska gränsen: uppgradering PARNDORF-
Brenneraxeln: planstudier av sträckan nedre Inndalen (se också AU/95/114a och AU/96/001) 
Donauaxelns järnvägsförbindelse; sträckan St. Pölten-Wien: El A-studier för en ny dubbelspårbana 
uppgraderingen till 4 spår samband med 
Flygplatsen Bryssel - National (Zaventem): Yttillgänglighetsstudie. 
Charleroi: Bryssels inlandsvattenväg (anläggningsarbeten) 
Tillämplighet, EIA, tekniska studier avseende stängning av ringväg R1 Antwerpen-nord (motorväg A1 ) 
Flygplatsen Leipzig-Halle: Jordmånsmekanikstudie och kartläggningar 
Flygplasen Köln/Bonn - Konrad Adenauer: Höghastighetstågförbindelse till terminal 2: fas 1 
Flygplatsen Berlin-Brandenburg International: Layoutstudier och studier för väg- och tåganknytning 
Ny tågförbindelse "Stuttgart 21": Geologisk och hydrogeologisk undersökning, inklusive provborrning (STUDY) 
Havel-Oder inlandsvattenväg: utvidgning av sträckan nära Niederfinow 
Elbe inlandsvattenväg; hamnen Dresden-Friedrichstadt: utbyggnad av infrastrukturen 
Motorvägen Nurnberg-Amberg-Waidhaus-(Prag) (A6): nya sträckor Lohma-Waidhaus och Pfreimd-Woppenhof 
Motorvägsutvidgning till 6 filer mellan Kamen och Hannover (A2): knutpunkten Herford 
Westfalen och Niedersachsen gränsen mellan Nordrhein 
Genomförbarhetstudier (teknisk, ekonomisk, finansiell, rättslig, miljömässig) för en fast övergång över floden Warnow 
vid Rostock (se också DE/96/018) _ Projekt 
typ Form 
(mod 
e) 
AP 
AT 
R 
R 
R 
R 
AP 
M 
AP 
AP 
AP 
M 
M 
M Projektst 
öd 
1,00 
0,90 
1,30 
3,00 
9,00 
0,90 
0,50 
1,20 
7,00 
1,60 
2,00 
1,00 
3,50 
0,80 
2,00 
6,51 
4,00 
0,46 Kategori Form 
annan 
TM 
annan 
annan 
SP 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan I DG 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
DG 
FS 
22 
s Genomförbarhetsstudie: Höghastighetståglinje Berlin-D/PL-gränsen (-Warszawa) och Berlin-D/Cz-gränsen (-Prag) 
med befintlig och ny teknik 
Ny höghastighetslinje Halle/Leipzig-Erfurt, sträckan Leipzig-Leipzig fly9PJ^ 
PBKAL: ny HST-linje Köln-Rhein/Main: •••-• — "u-! :-*~ 
Limburg-Weilbach/Massenheim sträckan Königswinter Nord-Hochheim/Flörsheim/Hattersheim; Los C 
Dataanskaffning för GLONASS/GNSS (DE/EU) 
Systemstudie inom TEN avseende telematik för transportlogistik i Östersjöområdet bystemsiuaie inom i CZIM avsccuuc 'clcllig1"' ,w' """~K »— ' ; — — j—rr;— 
ERTMS (Europeiskt tågtrafikledningssystem); genomförbarhetsstudie för harmonisering pa europeisk nivå vad galler 
säkerhet och tågtrafikledning 
North Atlantic ADS-B Network (NAAN) (WP0/WP1) 
Studie: Moderniseringsprogram för ATC 
Studie avseende den fjärde ringvägen vid Zaragoza Undersökningar rörande en tunnel vid östra hamnen i Köpenhamn 
Köpenhamns hamn; tillfartskanal . __——jr— , , 
' Undersökningar och detaljplanering för höghastighetslinjerna Köpenhamn-Ringsted (del av linje) och Ärhus-Freder.c.a 
(del av linjen) 
Konstruktion av danska tillfarter till Öresund 
Konstruktion av den fasta Öresundsförbindelsen 
REDAN fas Il/Ill - Datanät för luftnavigering 
Flygplatsen Madrid - Barajas: Urbaniserings- och tillträdesstudie. 
Studie avseende motorvägen Levante-Somport. Sträcka: Segorbe-Teruel 
Logistiksystem (ZAL) för spanska hamnar 
Studier och designstudier avseende Madrid-Zaragoza-sträckan, fas II. 
-• ' ..... i _ m. M i„!J \ /_ll M.—J AI I.-J /*4fn«l/nrt toe* I Studier och designstudier avseende Madrid-Valladolid-sträckan, fas 
. -i _ _x_u—l l~. .^^t — ,^ rln (~\nnm \/o Studier och designstudier avseende sträckan Fuentes de Onoro-Valladolid och den galiciska Atlantforgreningen 
Studier och designstudier avseende Medelhavskorridoren 
Studier och designstudier avseende linjen Sevilla-Cådiz 
Förstudier för anslutning av höghastighetslinjer i Murciaregionen till Medelhavsbagen och Madrid. 
Surveillance Analysis Support System (SASS) 
Satellitnavigering (EGNOS)-östra Medelhavet 
OcUeiHUiqVlljg""M \UVJIWW; ww>.^ _ . ___ —_-
Genomförbarhetsstudie avseende införande av system för navigering med enbart satellit 
infnranHp av trafikledninas- och trafikinformationstjänster i Centraleuropa (CENTRICO) - fas 3 ' a . :—:—r.. . f x: A:ii *_.. : i~~„^„i«, „-«r>o /rt=MTRir.n\ -f IlllUldllUC ÖV lianrM^vjtiiiivjo ~~>> »~ J__ __ : i . Z — 
Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster i Centraleuropa (CENTRICO) - fas à R 0,341 
R 
GT 
MM 
RT 
"ÄT" 
M 
R 
R 
R 
AT 
AP 
AT 
M 
M 
LR 
R 
AT 
GT 
GT 
MT 
MT 16,00 
24,95 
0,50 
0,80 
9,00 
1,00 
0,50 
0,70 
1,00 
5,50 
10,00 
0,80 
1,50 
3,40 
1,00 
1,70 
0,75 
3,60 
3,20 annan 
SP 
SP 
TM 
TM 
SP 
TM 
annan 
annan 
annan 
SP 
SP 
TM 
annan 
annan 
annan 
annan 
annan 
SP 
SP 
0,80 SP 
0,50 annan 
1,00 
0,50 annan 
annan 
2,80 TM 
0,60 
5,50 
3,53 
3,17 TM 
TM 
TM 
TM FS 
DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
IR 
IR 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
23 
ta Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster i norra Europa - VIKING (fas 2) 
Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster i norra Europa - VIKING (fas 2) 
Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i södra Europa - SERTI (fas 3) 
Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i södra Europa - SERTI (fas 3) 
Studie avseende införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i sydvästra Europa (ARTS) 
Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i sydvästra Europa (ARTS) 
ATM-ARTEMIS (genomförande) 
Byggnadsarbeten på den höga delen av motorvägen Maurienne (A43): Orelle-tunneln, Sorderettes-tunneln och pont 
des Chèvres-bron 
Port 2000 le Havre (studier) 
Höghastighetståg Öst (förberedande arbeten] 
Höghastighetståg Öst (tekniska studier) 
Studier avseende höghastighetståg Syd: Perpignan-spanska gränsen 
Genomförande av VTMIS 
VTMIS studier 
Förberedande arbeten och studier "Atticas periferiväg 
motorvägen vid Imittos) (motorvägen Elefsina-Stavros-Spata flygplats & yttre västra 
Tekniska studier avseende förbifartsleder vid Patras med förbindelser till den nya hamnen och till staden Patras 
Vägstudie"Siatista-Kristallopigi" 
Studier avseende det nya dubbla spåret och höghastighetslinjen (normal spårvidd) från gamla Korinth till den 40:e 
kilometern på järnvägslinjen Korint-Patras 
Elektronisk betalning av motorvägsavgifter i Grekland. 
Studie för motorvägstrafikledning i Grekland 
Studier för SSR Mode S Deployment i Italien (MOSDI) 
Malpensa 2000 
Flygplatsen Bologna - G Marconi: förbättringsarbeten på land- och luftsidan 
Studie för färdigställande av det slutliga projektet (HS/CT) järnvägssträckan Verona-Venedig 
Genomförbarhetsstudie avseende järnvägslinjenlJHST/CT) Venedig-Trieste-(Ljubljanä 
Teknisk infrastruktur för järnvägslinjen Venedig-Tarvisio (Pontebbana) 
Teknisk infrastruktur för järnvägslinjen Adriatica, sträckan Bologna-gränsen Abruzzo/Molise 
Uppgradering av profil och kontaktledning på sträckan Genoa-lselle: 
Domodossola-lselle. fas a) Genoa-Novara, fas b) Novara-
Uppgradering av Veronas järnvägsanläggningar (direktförbindelse med Brenner-linjenj. MT 
MT 
MT 
MT 
MT 
MT 
AT 
M 
R 
VT 
VT 
M 
M 
M 
;MT 
MT 
AT 
AP 
AP 
R 
R 
R 
R 1,19 TM 
5,46 I TM 
3,10 TM 
2,25 TM 
0,50 TM 
0,63 TM 
1,40 TM 
10,00 annan 
0,50 annan 
9,40 SP 
3,60 SP 
-JO.50 SP 
0,29 TM 
0,07 TM 
8,00 SP 
0,70 SP 
0,25 SP 
1,00 annan 
0,20 TM 
0,50 TM 
1,00 TM 
4,00 SP 
1,91 annan 
3,00 SP 
0,60 SP 
3,40 annan 
8,00 annan 
8,10 annan 
4,00 SP DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
DG 
DG 
DG 
FS 
DG 
DG 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
IR 
DG 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
DG 
24 
^ Flygplatsen Luxemburg - Findel: studier för utbyggnad av terminalen-
Elektrifiering av Luxemburgs järnvägsnät 
Studie och införande på prov av "Advanced Surface Movement Guidance and Control System" (A-SMGCS) 
Flygplatsen Amsterdam - Schiphol: studier avseende en femte landningsbana 
j Tekniska stydier och designstudier avseende den nederländska delen av PBKAL 
Tekniska studier och designstudier avseende Betuwe-linjen 1997 
Hamnstudie: Groningens havshamnar (Delfzijl och Eemshaven) "Turntable Groningen Seaports" 
VTS - förbättringar i Nederländerna 
Nytt ATC-center i Santa Maria 
Lissabon: Nytt flygtrafikledningssystem och nytt talbaserat kontrollsystem - "GETALIS' 
Lissabons flygplats: Expansionsstudier: fas 1 (1997). 
Ny flygplats i Lissabon: Lokaliseringstudier: fas 1 (1997). 
Övergripande plan för hamnen i Setùbal 
Norra linjen: Installering av signalsystem, telekommunikationer och automatiskt höghastighetskontrollsystem för 
Alberg.-Alfarelos; Pamp.-Quintans-Ovar 
Beira Baixa Line: studier för modernisering 
Norra linjen: Studier avseende signalsystem och telekommunikation på delavsnittet Quintans-Ovar. 
Teiematikplattform för Östersjön, TEDIM 
Flygplatsen Helsinki - Vantaa: bygge av mellanterminalen (Stadium II) 
Studier avseende vägsträckor (E18) i den nordiska triangeln i Finland 
Anläggning och förbättringar av vägsträckor (E18) i den nordiska triangeln i Finland 
Studier avseende den euro-arktiska korridoren i Finland. 
Utveckling av hamninfrastrukturen i den nordiska triangeln i Finland 
Studier avseende järnvägar i den nordiska triangeln 
Anläggning och förbättringar av järnvägar i den nordiska triangeln i Finland 
Anskaffning av en ny isbrytare i den nordiska triangeln i Finland 
Anläggning av de svenska tillfartsledema till Öresund 
Förbättring av vägen E6 Lerbo-Torp (E6) i Sverige 
Studier inför anläggning av ett nytt dubbelspår: Helsingborg-Landskrona-Kävlinge 
Undersökning inför anläggningen av dubbelspår mellan Varberg och Hamra (7,5 km) 
ÖSK: Konstruktion av den fasta förbindelsen över Öresund (kopplad till projekt nr 85)" 
"Isbrytare 2000" 
Studier inför integrerad användning av ADS/CPDLC AP 
R 
AT 
AP 
R 
R 
VT 
AT 
AT 
AP 
AP 
R 
R 
R 
MM 
AP 
M 
M 
MM 
MM 
M 
R 
MM 
AT 1,25 
1,00 annan 
annan 
2,00 
2,55 TM 
annan 
10,00 SP 
10,00 
0,35 SP 
annan 
0,60 TM 
2,00 TM 
1,00 TM 
1,20 SP 
0,74 SP 
1,00 SP 
0,70 SP 
1,25 SP 
1,55 SP 
0,60 TM 
1,40 SP 
0,90 SP 
3,30 SP 
0,50 annan 
0,70 SP 
0,50 SP 
3,70 SP 
3,00 annan 
5,00 SP 
2,50 SP 
2,00 SP 
1,40 SP 
10,00 SP 
0,50 annan 
0,80 TM FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
IR 
FS 
FS 
FS 
IR 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
IR 
FS 
FS 
25 
Studier avseende trafikledning och trafikinformation i Wales 
A75 Stranraer till Gretna huvudväg: The Glen 
Engelska studier avseende vägförbindelsen Irland-Förenade kungariket-Benelux 
Hamnar i Förenade kungariket - ett flertal studier 
Modernisering av huvudlinjen längs västkusten, mellan London och Skottland, inklusive arbeten för att möjliggöra 
hastigheter på upp till 200 km/h för passagerartåg 
Järnvägsförbindelse under Engelska kanalen 
Genomförbarhetsstudie och därmed sammanhörande designarbete 
västkusten för moderniseringen av huvudlinjen längs 
Införande av trafiklednings- och informationstjänster (TERN) i det alpina området CORVETTE (fas 2) 
Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i det alpina området 
Studie avseende ibruktagande av Roms nationella trafikinformationscenter (ROMANTIC) 
EURO VDL Mode 2 - Fas I 
Flygplatsen Stockholm - Arlanda: studier avseende projektet "Landningsbana 3" 
Strategisk miljökonsekvensstudie avseende korridor Nord i Frankrike 
Strategisk miljökonsekvensstudie för TEN-projekt - korridordemonstrationsstudie för Donaukorridoren 
Strategisk miljökonsekvensstudie inom den transpennina korridoren i Förenade kungariket 
Strategisk miljökonsekvensstudie avseende den adriatiska korridoren Ravenna-Venedig i Italien 
Införande av 8,33 kHz kanalutrymme - fas I MT 
M 
M 
R 
R 
MT 
MT 
MT 
AT 
AP 
MM 
MM 
MM 
MM 
AT 0,40 TM 
1,30 SP 
1,70 SP 
0,70 annan 
1,60 SP 
24,00 SP 
7,40 SP 
1,10 TM 
1,35 TM 
1,00 TM 
1,00 TM 
0,80 SP 
0,07 annan 
0,04 annan 
0,15 annan 
0,05 annan 
0,50 
352,00 annan FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
26 
7. BILAGA VII: IDA-PROJEKT FINANSIERADE 1997 
Projekt ;:::;if$p|Ur>g!i|: : 
iudgöt 19Ô7 Tmnsfåctätä 
SIGL 
ANIMO 
PHYSAN 
SHIFT 
FIS IDES 
AGRIGATE 
SIMAP 
CCN / CSI 
EBTI 
QUOTA 
SCENT CIS / FISCAL 
SEED - punktskattekontroll 
TARIC 
TRANSIT 
VIES 
Stöd till tullprojekt 
Genomförande och stöd på EG-nivå 
X.500-kataloger 
STATEL 
DSIS 
EXTRACOM 
SERT 
EIONET 
EMCDDA 
EMEA 935 750 
98 500 
886 500 
1083 500 
0 
0 
2 462 500 
4 100 000 
1 180 000 
160 000 
1 900 000 
0 
1 500 000 
4 000 000 
1 900 000 
0 
1 014 550 
246 250 
738 750 
2 536 375 
738 750 
935 750 
200 000 
0 
400 000 -98 500 
-309 167 
-1 083500 
413 600 
112 585 
-2 245642 
-100 000 
-246 000 
-6 000 
264 000 
88 000 
282 000 
-210 000 
-176 401 
1 171 787 
400 250 
-477 261 
180 000 
300 000 935 750 
0 
577 333 
0 
413 600 
112 585 
216 858 
4 000 000 
934 000 
154 000 
1 900 000 
0 
1 764 000 
4 000 000 
1 900 000 
88 000 
1 296 550 
36 250 
562 349 
3 708 162 
1 139 000 
458 489 
380 000 
0 
700 000 
27 
C* 
RESMA 
Översättningscentrum 
Informationskampanj 
Rättslig ram 
Kvalitetssäkring 
Stöd till sektorer 
TESTA 
Arkitektur 
Interoperabiiitet för data 
Nationella telematiksystem 
Introduktion av e-post/dokument-
lagringssystem 
Tekniska föreskrifter 
informationssystem 
IMP 
ITCG 
FOURCOM 
CARE 
EURES 
TESS 
FIDES 
REITOX 
Officiella dokument i form av dialog 
mellan institutionerna 
TOTALT 300 000 
650 000 
640 250 
200 000 
394 000 
100 000 
1 740 000 
213 750 
246 000 
300 000 
492.825 
541 750 
0 
295 500 
689 500 
1 182 000 
726 000 
1 970 000 
246 000 
49 250 
1 250 000 
39 244 000 -280 900 
-290 000 
71 260 
100 000 
575 787 
-100 000 
2 645000 
-43 750 
-246 000 
189 640 
861 275 
-21 550 
572 246 
49 960 
10 650 
-740 100 
-173 000 
-1 570 000 
-4 000 
124 040 19 100 
360 000 
711 510 
300 000 
969 787 
0 
4 385 000 
170 000 
0 
489 640 
1 354 100 
520 200 
572 246 
345 460 
700 150 
441 900 
553 000 
400 000 
242 000 
49 250 
1 374 040 
39 234 309 
28 
Câ_ 
8. BILAGA VIII : STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV ERUF 1997 
1. Naturgas 
Medlemsstat 
SPANIEN: 
INTERREGIIB 
ANDRA 
GREKLAND: 
INTERREG IIB 
PORTUGAL: 
INTERREG II BE 
ANDRA 
TOTALT: Planerat 
ERUF-bidra 
1994-99 
(miljoner 
ecu) Åtaganden 
fram till 
1997 
(miljoner 
ecu) 
period 1994 -99 
80,0 
183,7 
140,0 
164,0 
567,0 70,4 
183,7 
123,0 
376,7 Åtaganden 
1997 
(miljoner 
ecu) 
1997 
51,0 
120,9 
80,5 
22,0 
274,4 Ref./Obs. 
åtagande 1996 
åtagande 1996 
åtagande 1996 
2. Elektricitet 
MS 
SPANIEN: 
INTERREG II 
Marocko 
GREKLAND: 
INTERREG IIB 
ITALIEN: 
INTERREG II B 
TOTALT: Planerat 
ERUF-bidra 
1994-99 
(miljoner 
ecu) Åtaganden 
fram till 
1997 
(miljoner 
ecu) 
period 1994 -99 
12,7 
20,0 
55,8 
88,5 4,7 
5,8 
16,2 
26,7 Åtaganden 
1997 
(miljoner 
ecu) 
1997 
1,8 
2,9 
-
_ 
2,9 Ref./Obs. 
åtagande 1996 
åtagande 1997 
29 
C7 
3. Vägar 
Vägar 
GREKLAND: 
PATHE 
VIA EGNATIA 
IRLAND: 
ITALIEN: 
FÖRENADE 
KUNGARIKET: 
FINLAND: 
TOTALT: Planerat ERUF-
bidrag 
1994-99 
(miljoner ecu) Åtaganden 
fram till 1997 
(miljoner ecu) 
period 1994 -99 
907,0 
316,7 
249,0 
40,8 
5,8 
1732,3 501,0 
332,7 
168,3 
133,0 
-
2,9 
-Åtaganden 
under 1997 
(miljoner ecu) 
1997 
280,0 
141,0 
139,0 
52,5 
28,8 
6,4 
2,9 
369,9 Ref./Obs. 
åtagande vid 
utgången av 1996 
åtaganden gjorda 1996 
(4> 
4. Järnvägar 
Järnvägar 
GREKLAND: 
PORTUGAL: 
FINLAND: 
TOTALT: Planerat 
ERUF-bidrag 
1994-99 
(miljoner ecu) Åtaganden 
fram till 
1997 
(miljoner 
ecu) 
period 1994 -99 
215,0 
213,0 {2) 
1,6 
1069,4 118,2 
-
0,8 
503,5 Åtaganden 
under 1997 
(miljoner ecu) 
1997 
63,5 
72,6 
0,8 
136,9 Ref./Obs. 
åtagande vid 
utgången av 1996 
(4) 
5. Flygplatser 
Flygplats 
ITALIEN: 
TOTALT: Planerat ERUF-
bidrag 
1994-99 
(miljoner ecu) Åtaganden 
fram till 1997 
(miljoner ecu) 
period 1994 -99 
5,0 
54,0 -
-Åtaganden 
under 1997 
(miljoner ecu) 
1997 
5,0 
5,0 Ref./Obs. 
åtagande under 1997 
(4) 
4 Totalsiffran inkluderar enbart de medlemsstater där uppskattningar för TEN gjortå 
30 
6. Hamnar 
Hamnar 
GREKLAND: 
TOTALT: Planerat 
ERUF-bidrag 
1994-99 
(miljoner ecu) 
period 1994 
40,0 
107,0 Åtaganden 
fram till 
1997 
(miljoner 
ecu) 
-99 
20,9 
-Åtaganden 
under 1997 
(miljoner ecu) 
1997 
14,9 
-Ref./Obs. 
(4) 
31 
<rr 
9. BILAGA IX: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH 
SAMMANHÅLLNINGSFONDEN FRAM TILL SLUTET AV 1997 
A. Särskilda "Essens-projekt - Finansierade av sammanhållningsfonden 
PROJEKT 
1993 Åtaganden 1993 -1997 
1994 1995 1996 1997 TOTAL 
93-97 TOTALT 
åtagande till 
slutet av 
1997 
MECU MECU MECU MECU MECU MECU MECU 
Nr 3. Höghastighetståg syd 
Madrid-Barcelona-Perpignan 
Madrid-Victoria-Dax 
Totalt projekt nr 3 
Nr 7 Grekiska motorvägar 
Patras-Athen-Thessaloniki 
Via Egnatia 
Totalt projekt nr 7 
Nr 8. Multimodal förbindelse 
Portugal - Spanien / Europa 
*** 
Portugisiska sektionen 
Spanska sektionen 
Totalt projekt nr 8. 
Nr 9. 
Cork-Dublin-Belfast-Larne 
tågförbindelse 
Uppgradcring av linjen 
Nr 13. Irland/Förenade 
kungariket/Benelux 
N1 /N7 vägkorridor i Irland 
TOTALT SÄRSKILDA 
PROJEKT 8.02 
0.00 
8.02 
45.35 
26.42 
71.77 
23.82 
0.00 
23.82 
11.87 
8.50 
123.9 0.00 
0.00 
0.00 
13.06 
9.21 
22.27 
28.80 
0.00 
28.80 
20.60 
40.19 
111.8 0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
40.74 
40.74 
0.00 
0.00 
0.00 
21.47 
30.83 
93.04 0.00 
0.00 
0.00 
124.07 
0.00 
124.07 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
30.16 
154.23 157.6 
0.00 
157.6 
59.67 
65.4 
125.07 
128.83 
4.93 
133.76 
1.1 
44.24 
461.77 165.6 
0.00 
165.6 
242.15 
141.77 
383.92 
181.45 
4.93 
186.38 
55.04 
153.82 
944.76 299.8 
0.00 
299.8 
242.15 
164.32** 
406.47 
565.24 
4.93 
570.17 
55.04 
236.53 
1568.02 
* Totalt stödbelopp från sammanhållningsfonden i kommissionsbeslut godkända till och med december 1997 för perioden till slutet av 
1999. 
** Man räknar med att den grekiska regeringen kommer att ansöka om ytterligare 100 milj. ecu i stöd för projekt nr 7 under 1998 och 
1999 varvid huvuddelen anslås till Via Egnatiakorridoren. 
*** Projekt nr 8 har ändrats till omfattning under 1997 i enlighet med den överenskommelse som nåddes vid Europeiska rådets möte i 
Dublin i december 1996. Det prioriterade projektet är nu "Multimodal korridor: Portugal-Spanien-resten av Europa". Mot bakgrund av 
att projektet har ökat i omfattning är det stödbelopp från sammanhållningsfonden som har anslagits under 1997 och senare år avsevärt 
större än under perioden 1993-1996. 
32 
£C 
10 BILAGA X: LÄN FRÄN EIB FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE PROJEKT 1997 
TEN-TRANSPORT 
' 1 Uppdaterad : 31 december 1997 
0 \ 
U) (miljoner ecu) 
1.1 ESSEN PRIORITERADE PROJEKT OCH ANKNUTNA PROJEKT 
HÖGHASTIGHETSTÅG/KOMBINERAD TRANSPORT NORD-SYD (DE/AT/IT) 
HÖGHASTIGHETSTAG (FR/BE/DE/NLAJK) 
HÖGHASTIGHETSTAG SYD (ES/FR) 
HÖGHASTIGHETSTAG ÖST (FR/DE/LX) 
BETUWELINJEN : KOMBINERAD TRANSPORT (NL/DE) 
HÖGHASTIGHETSTAG/KOMBINERAD TRANSPORT FRANKRIKE-ITALIEN (FR/IT) 
GREKISKA MOTORVÄGAR (GR) 
MOTORVÄG PORTUGAL-SPANIEN (PT/ES) - BREDDNING 
TAGFÖRBiNDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) 
MALPENSA FLYGPLATS (IT) 
FAST TAG/VÄGFÖRBINDELSE MELLAN DANMARK OCH SVERIGE (DK/SE) 
NORDISKA TRIANGELN (NO/SE7FI) 
VÄGFÖRBINDELSE IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (UK/IE) 
HUVUDSTRÄCKA PÂ VÄSTKUSTEN (UK) 
2. ANDRA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT 
2.1 Vägnät 
2.2 Tågnät 
2.3 Nät av inlandsvattenvägar och inlandshamnar 
2.4 Kusthamnar 
2.5 Flygplatser 
2.6 Kombinerade transportnät 
2.7 Nät av sjöfartsinformation och -ledning 
2.8 Nät för flygtrafikledning 
2.9 Nät för positionering av navigering 
TOTALT INOM EU 
3. PROJEKT I CENTRAL- OCH OSTEUROPA 
3.1 Vägkorridorer 
3.2 Tågkorridorer 
3.3 Hamnar 
3.4 Flygplatser & flygtrafikkontroll 
;!&?~:.~^3EKZ i3ir<i Godkända 
län 
11.157 
384 
2.332 
2.332 
2.060 
44 
295 
1.841 
1.738 
131 
16.866 
6.1531 
6.211 
662J 
3.611 
29 
200 
28.023 93 
370 
171 
805 
562 
241 
59 
224 
38 Undertecknade finansieringskontrakt 
94 95 96 97 
1.346 1.137 
286 1.603 1.189 1.601 
350 
230 119 450 
143 
534 
104 
60 
11 
802 
436 
182 
32 
152 34 
598 
44 
20 
128 
149 
50 
2.216 
833 
857 159 
66 
390 
417 
38 300 
104 
283 
464 
2.315 3.342 
1.409 1.191 
674 1.432 
299 32 
139 190 
5 10 
83 35 
671 
13 
1.908 1.939 3.819 3.504 4.943 
TOTALT | 30.4041 2.377 2.336 4.089 4.057 5.370 Totalt 
6.876 
3501 
1.4551 
807 
2.003 
44 
228 
801 
1.090 
99 
9.237 
4.110 
3.145 
457 
1.376 
28 
121 
16.113 
18.2291 
BEIjEIB TEN-ENERGI Updaterad : 31 december 1997 
I 
bo 
^ ^ (miljoner ecu) 
1. PRIORITERADE ESSEN-PROJEKT OCH ANKNUTNA PROJEKT 
1.1 Projekt inom Europeiska unionen 
SAMMANKOPPLING AV ELNÄT GREKLAND-ITALIEN 
SAMMANKOPPLING AV ELNÄT FRANKRIKE-ITALIEN 
SAMMANKOPPLING AV ELNÄT FRANKRIKE-SPANIEN 
SAMMANKOPPLING AV ELNÄT SPANIEN-PORTUGAL 
SAMMANKOPPLING AV ELNÄT MELLAN ÖSTRA OCH VÄSTRA DANMARK 
NATURGASNÄT GREKLAND 
NATURGASNÄT PORTUGAL 
SAMMANKOPPING AV GASNÄT PORTUGAL-SPANIEN 
1.2 Projekt med grannländer 
GASLEDNING ALGERIET-MAROCKO-EUROPEISKA UNIONEN 
GASLEDNING RYSSLAND-POLEN-EUROPEISKA UNIONEN 
2. TRANSEUROPEISKA NÄT - ÖVRIGA PROJEKT 
2.1 Transeuropeiska elnät 
2.2 Transeuropeiska gasnät 
TOTALT INöM LU 
3. PROJEKT MED GRANNLÄNDER 
3.1 Transeuropeiska elnät 
3.2 Transeuropeiska gasnät Godkända 
lån 
2.548 
1.261 
1001 
57 
526 
354 
224 
1.287 
941 
346I 
3.011 
1.314 
1.697 
3351 
80 
80 93 
207 
7 
200 
200 
160 
160 
TOTALT j 5.639| 367 Undertecknade finansieringskontrakt 
94 95 96 97 
315 523 695 300 
153 333 352 
6 50 
153 
161 
162 
401 
142 
259 
80 
80 200 
102 102 
224 
190 
190 
387 
91 
296 343 
343 
720 
256 
464 300 
300 
554 
298 
256 
357 THS—MA Ui5 354 
795 910 1.415 854 Totalt 
2.040 
846 
56 
207 
357 
224 
1.194 
852 
343 
2.222 
947^ 
1.2751 
X2621 
801 
801 
4.342| 
BEIjEIB TEN-TELEKOMMUNIKATION Uppdaterad : 31 december 1997 
S f 
to (miljoner ecu) 
1. PROJEKT I EUROPEISKA UNIONEN 
1.1 Nät och riksstationer 
1.2 Mobiltelefoni 
1.3 Satelliter och stationer 
2.PROJEKT MED GRANNLÄNDER 
2.1 Nät och riksstationer 
2.2 Mobiletelefoni 
2.3 Satelliter & stationer Godkända 
lån 
8.559 
5.466 
2.522 
571 
1.562 
1.202 
360 Undertecknade finansieringskontrakt 
93 94 95 96 97 
1.005 2.100 839 1.602 1.880 
954 2.006 786 881 486 
51 72 53 421 1.394 
22 300 
110 300 130 115 357 
110 300 130 100 312 
15 45 Totalt 
7.426 
5.113 
1.991 
322 
1.012 
952 
60 
TOTALT 10.121 1115 2 400 969 1717 2 237 8 438 
11. BILAGA XI: EIF-GARANTIER 
RELATERADE PROJEKT 1997 FÖR TEN OCH TEN-
TRANSPORT 
Datum 
17/12/97 Projekt 
Bron Rion-Antirion Land 
Grekland 
Delsumma Summa* 
55 
55 % totalt 
16 
16 
TELEKOMMUNIKATION 
Datum 
31/07/97 
29/08/97 
02/10/97 
15/10/97 
23/10/97 
16/12/97 Projekt 
MATAV 
Omni tel (senior) 
Digifone 
Omnitel (underordnad) 
Bouygues Telecom 
Mobistar Land 
ej EU 
Italien 
Irland 
Italien 
Frankrike 
Belgien 
Delsumma Summa* 
26,03 
51,49 
25,97 
51,49 
113,43 
8,09 
276,50 % totalt 
82 
ENERGI 
Datum 
05/06/97 Projekt 
Lusitaniagas Land 
Portugal 
Delsumma Summa* 
3,71 
3,71 % totalt 
1 
1 
8 projekt Alla TEN 335,22 
*MECU 
-ZC -
Q 'O 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 391 slutlig 
DOKUMENT 
SV 07 10 09 16 
Katalognummer : CB-CO-98-406-SV-C 
ISBN 92-78-37399-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^