ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.1

I en rapport från Eurostat anges att 25 miljoner barn, eller 26 % av befolkningen i åldrarna 0–17 år, var i riskzonen för fattigdom eller social utestängning i EU under 2015. Under 2015 var över en tredjedel av barnen i riskzonen för fattigdom eller social utestängning i sex medlemsstater: Rumänien, Bulgarien, Grekland, Ungern, Spanien och Italien. Den största ökningen ägde rum i Grekland (från 28,7 % under 2010 till 37,8 % under 2015, dvs. en ökning med 9,1 procentenheter). Dessa oroande uppgifter visar tydligt sambandet mellan krisen och ökande fattigdom.
3.6

Nästan 50 % av byggnaderna har pannor med en verkningsgrad under 60 % jämfört med den teknik som numera krävs enligt lag vid byte och som har över 90 %. Dessutom har uppvärmningen av hushållen (fossila bränslen och biomassa) stor inverkan på luftföroreningarna i vissa delar av Europa. En betydande andel av pannorna används under lång tid efter det att deras tekniska livslängd löpt ut. Kostnader är en viktig faktor vid byten, och även om avkastningen undantagslöst är mycket god, är det svårt att hitta det första kapitalet, i synnerhet vid övergång till en förnybar värmekälla som sol- eller bergvärme eller värmepumpar. Under det här seklet har industrin gjort stora besparingar genom energieffektivitet, men i synnerhet små och medelstora företag har problem med att prioritera och finansiera förbättringar.
1.5

När det gäller allmänhetens förtroende bör ytterligare hänvisningar göras till det omfattande arbetet utanför anläggningarna och de gränsöverskridande förberedelserna inför nödsituationer (”Review of Current Off-site Nuclear Emergency Preparedness and Response Arrangements in EU Member States and Neighbouring Countries”, Euratom, december 2013) samt till slutsatserna från 2016 års toppmöte om kärnsäkerhet, i synnerhet mot bakgrund av potentiella terroristhot.
4.5.1

I Europa (där genomsnittet är cirka 9 ton CO2-ekvivalenter per invånare och år) kommer detta mål att uppnås först när 2050-målen genomförs (80–95 % CO2-minskning i Europa). Kina (för närvarande cirka 6 ton CO2-ekvivalenter per invånare och år) skulle behöva sänka sina per capita-utsläpp med två tredjedelar, och t.ex. Förenta staterna (för närvarande 16,5 ton CO2-ekvivalenter per invånare och år) eller ”världsledande” Qatar (40 ton CO2-ekvivalenter per invånare och år) med ännu mer.
2.1

Sedan Europeiska rådet i mars 2008 fattade beslut om de klimat- och energipolitiska målen 20-20-20 som ska uppnås senast 2020 har mycket förändrats. För det första drabbades vi av den värsta ekonomiska krisen sedan kriget, och återhämtningen i Europa har bara börjat och är fortfarande svag. För det andra har andra huvudaktörer inte följt EU:s exempel och fastställt mål och åtgärder för att begränsa klimatförändringen. För det tredje har skiffergasrevolutionen i USA förändrat energiscenen – åtminstone för de branscher som påverkas av gassektorn – och därmed konkurrenskraftsförhållandena. För det fjärde har energipriserna i detaljhandelsledet ökat snabbt under de senaste åren i stora delar av EU, vilket äventyrar industrins konkurrenskraft och utsätter sårbara konsumenter för risker. För det femte har också den politiska utvecklingen i Ukraina under den senaste tiden på ett dramatiskt sätt visat hur viktigt det är att minska EU:s beroende av ryska fossila energikällor. För det sjätte har vi sett en verkligt revolutionerande teknisk utveckling i fråga om förnybar energi, som har möjliggjort allt kostnadseffektivare produktion av koldioxidsnål energi. EESK rekommenderar i sammanhanget att kommissionen ger bredare spridning åt sin analys att ”kostnaderna för en övergång till en koldioxidsnål ekonomi inte skiljer sig nämnvärt från de kostnader som under alla omständigheter kommer att uppstå till följd av behovet av att förnya ett åldrande energisystem, ökande priser på fossila bränslen och efterlevnaden av dagens klimat- och energipolitik”. ”(...) Energisystemskostnaderna förväntas under alla omständigheter öka under perioden fram till 2030, till en nivå på cirka 14 % av BNP, jämfört med cirka 12,8 % 2010. Däremot förväntas en kraftig skiftning från bränsleutgifter till innovativ utrustning med stort mervärde, som kommer att främja investeringar i innovativa produkter och tjänster, skapa sysselsättning och tillväxt och förbättra unionens handelsbalans.”För det sjunde har det i vissa medlemsstater utvecklats intressanta initiativ vad gäller decentraliserad energiproduktion på grundval av förnybara energikällor, med direkt deltagande från det civila samhället. De har visat att man genom aktivt och direkt deltagande från medborgare, kommuner och regioner i fråga om energiproduktionen får nya regionala värdeskapande möjligheter, vilket ökar acceptansen i samhället för en ny klimat- och energipolitik avsevärt. För det åttonde blir det allt tydligare att det finns en stor ekonomisk framtidspotential i att vara tekniskt ledande inom förnybar energi och att regional utveckling och energipolitik kan kopplas samman.
1.4

Totalt sett tillåter 23 av EU:s medlemsstater att medborgare som har bosatt sig i ett annat EU-land röstar i nationella val. I en inofficiell undersökning som genomfördes av Europeans Throughout the World (ETTW) som underlag till detta yttrande nämner organisationer för personer som bosatt sig utomlands i Europa bland annat följande positiva skäl att behålla rösträtten: — Att rösta i val – oavsett om det handlar om val på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå – är en grundläggande demokratisk rättighet som måste stödjas och garanteras. — För att de nationella valen verkligen ska vara demokratiska måste alla medborgare kunna göra sina röster hörda – även de som har valt att bo och arbeta utomlands. — Rösträtten i nationella val ger dem som har flyttat utomlands en möjlighet att upprätthålla viktiga band till sina hemländer och att förbli ”ansvarsfulla medborgare” och ”goda européer”. — Utlandsbosatta är per definition ”ambassadörer” för sina hemländer och måste ofta ta konsekvenserna av politiska beslut som fattas i hemlandet. — Att rösta utomlands i Europa kan ses som ett förverkligande av det europeiska mottot ”enhet i mångfald”.
3.1

För att hämta in USA:s och Asiens försprång och kunna konkurrera med dessa inom produktion av mikro- och nanoelektroniska komponenter och system föreslår kommissionen följande åtgärder: — Öka och samordna investeringarna i forskning, utveckling och innovation; samordna medlemsstaternas och unionens insatser genom gränsöverskridande samarbete. — Stärka befintliga europeiska kompetenscentrum för att behålla ledarskapet. — Arbeta för att göra europeiska digitala databärare (silikonbaserade chip) effektivare, billigare (mot storlekar om 450 mm – "More Moore") och intelligentare ("More than Moore"). — Uppbåda 10 miljarder euro på sju år, till hälften från offentliga källor – på regional, nationell och europeisk nivå – och till hälften från offentlig-privata partnerskap, så att man täcker in hela värde- och innovationskedjan, även inom ramen för Horisont 2020 (2). Kommissionens ambitioner är alltså att — ge europeiska nyckelindustrier fler europeiska mikro- och nanoelektroniska komponenter och system, — stärka den här teknikens försörjningskedja och ekosystem genom att erbjuda små och medelstora företag fler möjligheter, — öka investeringarna i tekniker för avancerad tillverkning, — stimulera innovationer över hela fältet, även i utformningsfasen, för att sätta fart på Europas industriella konkurrenskraft.
3.10

Kommittén ställer sig också fullständigt bakom följande förslag som presenterats av Europaparlamentets föredragande (10): — Ändring av Europaårets namn på engelska – från ”European Year of Development” till ”European Year for Development”. — Särskild uppmärksamhet när det gäller medborgare som lever i medlemsstater utan långa traditioner på området för utvecklingssamarbete (11), medan EESK föreslår att man tar fram särskilda lösningar för dessa stater för att undvika omfattande samfinansieringsproblem. — Att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om deras roll i den globala utvecklingen och om möjligheterna att bidra till en mer jämlik global utveckling och göra utvecklingen till en integrerad del av nationella utbildningsprogram (12). — Att se till att partner från utvecklingsländer deltar (13). — ”Att öka medvetenheten och främja en diskussion om effekten av individuella, lokala, regionala, nationella och europeiska beslut och val för den globala utvecklingen och människor som lever i utvecklingsländer, för att få till stånd en bredare förståelse för en konsekvent politik för utveckling” (14). — ”Kommissionen ska bjuda in företrädare för det civila samhället och Europaparlamentet som observatörer till dessa [samordnings]möten.” (15)
2.3

Jämfört med andra transportslag kännetecknas sjöfarten, för övrigt även den på de inre vattenvägarna, av lägre kostnader per enhet och mindre negativa effekter på miljön per transporterad enhet. Detta transportslag dignar fortfarande under onödiga administrativa bördor som gör att det inte kan fungera på bästa möjliga sätt.
4.9

Kommittén ser positivt på det förbättrade tillträdet till arbetsmarknaden för studerande i enlighet med villkoren i direktivet, som gör det möjlighet för dem att arbeta minst 20 timmar per vecka. Varje medlemsstat ska inom ramen för den sociala dialogen med arbetsmarknadens parter fastställa det högsta antalet timmar per vecka, eller högsta antalet dagar eller månader per år, som tillåts för sådan verksamhet som inte får omfatta mindre än 20 timmar per vecka eller motsvarande antal dagar eller månader per år. Mot bakgrund av att slutförandet av studierna förblir det viktigaste målet, måste den tid som läggs på arbete dock begränsas till en nivå som möjliggör detta. Det bör regelbundet läggas fram ett intyg över hur studierna fortskrider.
2.2

I regel görs stödutbetalningarna till jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) under en fastställd utbetalningsperiod under räkenskapsåret (N+1). När det gäller kalenderåret 2013 innebär detta att utbetalningsperioden kommer att falla under den fleråriga budgetramen 2014–2020, som ännu inte har antagits.
Studien Demographic and migration trends in the OR: impact on economic, social and territorial cohesion, som utarbetats av INED på begäran av kommissionen.
2.5

De fastställda målen kommer att göra det möjligt att minska nya personbilars genomsnittliga utsläpp från 135,7 g koldioxid per km år 2011 till 95 g koldioxid per km år 2020, med ett bindande mål på 130 g koldioxid per km år 2015. Utsläppen från transportbilar minskas från 181,4 g koldioxid per km år 2010 (det sista året för vilket det finns uppgifter) till 147 g koldioxid per km år 2020, med ett bindande mål på 175 g koldioxid per km år 2017.
—

En oberoende observationsgrupp för gränsöverskridande beskattning bör inrättas. Efter en inledande verksamhetsperiod, då den tydligt tilldelas specifika resurser och uppgifter, ska den under kommissionens överinseende under tre år samtidigt utvecklas till en institution med status som offentligrättslig juridisk person och strategisk byrå, i syfte att fortlöpande samla in mer ingående och praktisk förståelse för befintliga skattehinder och deras utveckling. Denna observationsgrupp bör bland annat ha i uppgift att — utreda skattehinder som rapporteras av EU-medborgare, — genomföra undersökningar för att upptäcka fler hinder, — utreda effektiviteten hos pågående insatser för att avskaffa hinder, — göra en bedömning av hur EU-medborgarna påverkas av de frågor som omfattas av observationsgruppens ansvarsområde, — regelbundet gå igenom ändringar av skattepolitiken och myndighetskraven i EU:s medlemsstater, för att bedöma i vilken omfattning och på vilket sätt skattehinder kan komma att utvecklas samt för att särskilt belysa och rapportera om situationer där dessa hinder ökar, — undersöka införandet av mekanismer för skatteutjämning för att se till att arbetstagare som ofta byter arbetsplats mellan olika länder inom EU har möjlighet att betala skatt enligt en och samma jurisdiktion, företrädesvis den i det land där arbetstagaren är registrerad i socialförsäkringssystemet, — analysera hur effektivt det är att harmonisera särskilda skatteslag, till exempel mervärdesskatten, och hur de skattemässiga snedvridningarna på den inre marknaden påverkas av att en skatt harmoniseras eller inte, — tillsätta tillfälliga arbetsgrupper som ska samla in information och föreslå lösningar på ovannämnda problem, — utarbeta både regelbundna rapporter och specialrapporter för att redovisa resultaten av observationsgruppens arbete och ge rekommendationer om hur skattehinder för gränsöverskridande fall kan avskaffas.
4.4

I Nederländerna baseras familjepolitiken framför allt på möjligheterna till deltidsarbete för att föräldrar ska kunna tillbringa mer tid med sina barn. Nederländerna är det land där fäderna utnyttjar deltidsmöjligheten i störst utsträckning. Trots detta arbetar 73,2 % av männen heltid jämfört med endast 45,9 % av kvinnorna. Av fäderna utnyttjar 19 % möjligheten att arbeta deltid, vilket är långt fler än i övriga Europa, medan andelen för mödrar är 41 %. Denna möjlighet kan utnyttjas till dess att barnet fyller åtta år, och den medför en skattelättnad på 704 euro per månad. Antalet timmar motsvarar antalet arbetstimmar per vecka multiplicerat med 26. Timmarna beräknas per barn och kan kumuleras, vilket gör att barnomsorgstjänster kan utnyttjas på deltid.
7.1.3

Denna tillväxt skapar få arbetstillfällen, eftersom dess ursprung är problematiskt. Den är vanligtvis en följd av ökat utnyttjande av naturresurser – under arbetsförhållanden som ofta är på gränsen till oacceptabla – vilkas värde under senare tid har skjutit i höjden, särskilt i oljeproducerande länder på grund av det ökade råoljepriset per fat. Förutom att denna situation är instabil på grund av fluktuerande priser skapar den inte heller fler arbetstillfällen. Detta är också fallet i fråga om andra naturresurser eftersom de i allmänhet exporteras obearbetade. Vidare använder medelklassen vanligen den vinst som förnyad ekonomisk aktivitet medför till att köpa importerade varor. Inte heller denna typ av konsumtion bidrar på något sätt till att skapa lokala arbetstillfällen.
3.7

Det är svårt att fastställa antalet faktiska olyckstillbud för var och en av kategorierna. Eftersom symptomen på överexponering för diklormetan påminner om symptomen på hjärtsvikt kan underrapportering eventuellt förekomma. De uppgifter som konsultfirman RPA har gett kommissionen visar att det under de senaste tjugo åren i Europa har inträffat 3–4 olyckor per år orsakade av DCM-baserade färgborttagningsmedel, varav en hade dödlig utgång. Dödsfallssiffrorna var högst i Frankrike (6), Tyskland (6) och Storbritannien (5) medan olyckorna utan dödlig utgång var vanligast i Storbritannien (36), Sverige (12) och Frankrike (6). I södra Europa noterades endast en olycka under den period som RPA granskade (1930–2007) – en olycka med dödlig utgång inom industrin i Spanien år 2000. Lokala klimatförhållanden och arbetsmetoder kan mycket väl spela in. Under varma väderförhållanden står fönstren alltid öppna, ventilationen fungerar väl och riskerna är försumbara, medan det omvända kan gälla i kallare klimat.
3.2

Luftfartssektorn har överträffat de flesta andra näringslivssektorer när det gäller att minska buller och utsläpp per produktionsenhet genom åren. Bränsleeffektiviteten förbättras för närvarande med cirka 1–2 % per år, och utsläppen står för 2 % av den totala mängden. Tillväxten inom luftfarten ligger på 5 % per år, medan energieffektiviteten medför besparingar på mindre än 1,5 %. Luftfarten förväntas emellertid växa snabbare än så, vilket innebär att enbart tekniska förbättringar inte kommer att räcka för att lösa problemet.
4.2

I ett tidigare yttrande (2) begärde EESK att följande mål borde inkluderas i medlemsstaternas nationella reformprogram inom ramen för Lissabonstrategin: — Målet för varje medlemsstat bör vara att minska antalet arbetslösa ungdomar med 50 % under perioden 2006–2010 (för närvarande ligger arbetslösheten för åldersgruppen under 25 år på 17,4 % inom EU). Denna siffra ligger i de flesta länderna över den genomsnittliga arbetslösheten och är i de flesta EU-länderna minst dubbelt så hög som arbetslösheten för samtliga grupper. — Efterhandskorrigera målsättningen att minska maximifristen för aktivering av ungdomar som söker arbete eller utbildningsplats från sex till fyra månader. — Se till att det finns system för social trygghet som ger ungdomar valmöjligheter när det gäller hur deras framtid ska se ut. — Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid med 50 % under perioden 2006–2010 och främja praktik på företagen.
4.2.2

Cirka 20 %–30 % av världens oupptäckta oljereserver ligger under Norra ishavet. På grund av klimatförändringarna kan sjötransportleder i Norra ishavet ligga öppna en stor del av året fram emot 2015. En öppning av dessa sjötransportleder är lockande med avseende på både avstånd och säkerhet: Till exempel är avståndet mellan Shanghai och Rotterdam via den arktiska rutten 1 600 km kortare än via Suez. Kortare sjötransportleder kan innebära avsevärt lägre bränsleförbrukning och mindre utsläpp. Mot bakgrund av de många rättsliga och miljömässiga problem som omfattar flera länder kommer ett förtydligande av internationell lagstiftning om havsis att bli nödvändigt, anser kommittén. Kommittén ser med intresse fram emot den aviserade rapporten om Norra ishavet, som kommer att behandla de geopolitiska följderna av klimatförändringarna. De eventuella miljökonsekvenserna av användningen av nya sjöfartsleder genom Arktis bör studeras i förväg.
1.12

Kommittén har också noterat kommissionens uppgift om att externa konsulter under 2004-2005 genomförde en utvärdering av detta politikområde:”Evaluation of the EU policy on the transport of dangerous goods since 1994”. Denna visade att det alternativ som föreslås är lämpligast samt att en klar majoritet av de tillfrågade i det offentliga samrådet uttalat sig för den politik som kommissionen föreslår.
4.2.4

Existerande stamnät kan utgöra ett hinder för tillhandahållande av höghastighetsbaserade bredbandstjänster, i synnerhet i områden med låg befolkningstäthet. Under 1980- och 1990-talen användes i många länder digital mikrovågsteknik i stamnätet för telekommunikation. Denna radioteknik var effektiv när det gällde att tillhandahålla digital telefoni av hög kvalitet och låghastighetstrafik för data till många ställen på landsbygden. Många anläggningar för digital mikrovågsteknik har dock lämnat som arv ett stamnät som är olämpligt för att tillhandahålla de höghastighetsbaserade Internettjänster som nu definierar bredbandsanslutning – Internet video services. I Irland beräknar man att upp till 50 % av telestationerna på nationell nivå (de på landsbygden), vilka betjänar omkring 15 % av telekommunikationskunderna, drivs med detta digitala radiobaserade stamnät och aldrig kommer att kunna erbjuda höghastighetsbredband inom den befintliga nationella infrastrukturen för telekommunikation. Kostnaderna för att komma till rätta med detta problem så att landsbygdskunderna betjänas via fiberstamnät är oerhört höga och kan inte motiveras på rent kommersiella grunder. Staten skulle behöva träda in för att subventionera denna uppgradering.
3.1.2.1

Artikel 5.1 kräver emellertid en särskild kommentar. Där föreskrivs att alla utbyten av uppgifter, dokument, beslut och anmälningar mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheterna skall ske med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik. Denna bestämmelse, som är fullt rimlig när det gäller företag eller professionella aktörer, kan orsaka svårigheter om importören (eller i sällsynta fall exportören) är en privatperson och inte en ”ekonomisk aktör”. Problemet är relevant i ett skede när volymen av varor som inhandlas via Internet eller per korrespondens i länder långt från unionen ökar exponentiellt. EESK noterar att kommittéförfarandet används i samband med lagförslaget och föreslår att privata aktörer uttryckligen omfattas av bestämmelserna om summarisk importdeklaration i artikel 93. Man bör också ändra bestämmelserna i artikel 94 som ger tullmyndigheterna rätt att under exceptionella omständigheter godta pappersbaserade summariska importdeklarationer. Som alternativ eller komplettering till denna bestämmelse kan man överväga att låta även privata aktörer omfattas av möjligheterna att inlämna förenklad deklaration vid enstaka tillfällen (även det i pappersform) i enlighet med artikel 127.
”The effects of environmental policy on European business and its competitiveness: a framework for analysis”, SEK(2004) 769, (”Miljöpolitikens effekter på europeiska företag och deras konkurrensförmåga: en analysram”)
B.1

Även om luftfartsutsläppen har en förhållandevis begränsad effekt på klimatförändringarna (ca 3 %) kommer denna andel att stiga på grund av den ökande efterfrågan, bristen på alternativa bränslen och det faktum att luftfartsteknologin är relativt väl utvecklad. Även om EU under kommande årtionden kommer att ha uppfyllt och genomfört sina ambitiösa FoTU-målsättningar, kommer ökningen av luftfartens koldioxidutsläpp att uppgå till ungefär 2–2,5 % per år, vilket motsvarar ca hälften av den årliga tillväxten i luftfarten (som beräknas till 4–5 % per år).
4.1.1

Asyl, invandring, integration, en flerdimensionell aspekt samt en trovärdig och hållbar lösning är några av de områden som berörs av målsättningarna. Som ett komplement till kommissionens ekonomiska ansats i grönboken om en gemensam syn på migration (12) bör man i meddelandet gå djupare in på frågan om enskilda och allmänna rättigheter i samband med migration och knyta an till det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”. Man bör också stödja sig på Internationella konventionen om skydd av migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter (13). Kommittén uppmanar också kommissionen att stödja sig mer på den utvärderingssrapport som vart fjärde år utarbetas av en oberoende kommitté bestående av juridiska experter. Den kommittén sorterar under den mellanstatliga kommitté som är institutionell kontrollinstans för Europarådets (reviderade) sociala stadga. Kommissionen uppmanas att beakta denna rapport i eventuella ytterligare förslag. Kommittén konstaterar att förvaltningen av dessa strukturfonder till största delen är tänkt att ske i medlemsstaterna inom ramen för deras befogenheter och med stöd av subsidiaritetsprincipen. När det gäller proportionalitetsprincipen, och som kommittén redan nämnt i sitt yttrande om Haagprogrammet och handlingsplanen, anser kommittén att ”i Haagprogrammet prioriteras tydligt mekanismer för att utvärdera befintliga politiska insatser. Innan man antar dessa initiativ bör man göra en detaljerad, oberoende studie av deras effektivitet, mervärde, proportionalitet och legitimitet (med hänsyn till mänskliga rättigheter och friheter)” (14). Kommittén är också bekymrad över vilken uppföljning som kommer att göras av den hearing rörande nämnda grönbok med de icke-statliga organisationerna och det organiserade civila samhället, och arbetsmarknadens parter, som ägde rum den 14 juni 2005. Vid denna hearing motsatte sig ett stort antal organisationer att den ekonomiska ansatsen skulle ha företräde framför enskilda personers rättigheter och att man måste förstå alla aspekter av de mänskliga, kulturella, sociala och rättsliga konsekvenserna för alla dem som blir mottagna eller tar emot.
3.1

EESK:s kommentarer i det ovannämnda yttrandet om förslaget till budgetförordning gäller naturligtvis också för genomförandebestämmelserna. Om man å ena sidan kan välkomna de förenklade förfarandena och den ökade flexibiliteten vad gäller kriterierna för bestämmelsernas tillämpning vore det å andra sidan oacceptabelt om det skulle leda till att man skulle betrakta ett belopp under ett på förhand fastställt tröskelvärde som ”oviktigt”. Med andra ord håller EESK med om att gränserna under vilka förenklade förfaranden skall användas bör höjas, men detta får inte betyda att man släpper på vaksamheten vad gäller utgiftskontrollerna under förevändning att eventuella materiella skador i praktiken inte skulle få någon inverkan på budgeten i stort.