Särskild rapport Tillhandahållandet av 
tekniskt bistånd till 
Grekland måste bli 
mer resultatinriktat SV 2015  nr 19
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3446-9 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/118255 QJ-AB-15-020-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3507-7 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/298864 QJ-AB-15-020-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3439-1 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/74885 QJ-AB-15-020-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Tillhandahållandet av 
tekniskt bistånd till 
Grekland måste bli 
mer resultatinriktat
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 19
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning IV – under ledning av revisionsrättens ledamot Milan Martin 
Cvikl – som är specialiserad på utgiftsområdena inkomster, forskning och inre politik, ekonomisk och finansiell styrning 
samt EU-institutioner och EU-organ. Revisionen leddes av ledamoten Baudilio Tomé Muguruza, som fick stöd av Daniel 
Costa de Magalhães (kanslichef) och Ignacio García de Parada (attaché), Zacharias Kolias (direktör), Kamila Lepkowska 
(granskningsledare) och Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou och Theodoros Karantanos (revisorer).
Från vänster till höger:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias,  
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada och E. Efstathiou.
03
 Innehåll
Punkt
 Akronymer och förkortningar
I–IX  Sammanfattning
1–8 Inledning
1–2 Krisen i Grekland och de ekonomiska anpassningsprogrammen
3–4 Tekniskt bistånd för att underlätta genomförandet av programmen
5–8 Omfattningen av och metoderna för det tekniska biståndet
9–14 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål och revisionsmetod
9–11 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
12–14 Revisionsmetod
15–26 Del I – TFGR hade en fungerande operativ struktur men saknade en samlad 
strategisk inriktning och egen budget
15–18 TFGR inrättades sent i förhållande till inledningen av programmet och utan att alternativ hade 
övervägts
19–22 Inget samlat strategidokument
23–24 TFGR fick ingen egen budget
25–26 TFGR hade en flexibel intern organisation men personalbehoven fastställdes inte utifrån en 
ordentlig analys
04 Innehåll
27–54 Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat, men det fanns brister
28–29 Stora utmaningar i ett svårt läge
30–32 Samordningssystemet fungerade tillfredsställande
33–34 TFGR:s roll i de granskade projekten var mycket varierande
35–37 TFGR tillhandahöll tekniskt bistånd på olika sätt men några av dem passade inte typen av bistånd
38–41 Valet av leverantörer av tekniskt bistånd utgick inte alltid från en grundlig analys av alternativen
42–45 Stödet för att påskynda utnyttjandet av EU-medel var lämpligt strukturerat
46–47 Biståndet var tillräckligt anpassat till de centrala reformbehoven men utgick inte alltid från en 
heltäckande behovsanalys
48–50 Kravspecifikationerna för några kontrakt var inte tydligt definierade
51 Det tekniska biståndet motsvarade programkraven
52 TFGR:s övervakning av det tekniska biståndets framsteg var ändamålsenlig
53–54 Övervakningen av vad de externa tjänsteleverantörerna levererade varierade
55–73 Del III – Det tekniska biståndet ledde till blandade resultat
55–57 TFGR övervakade inte systematiskt det tekniska biståndets resultat och effekter
58–59 Tillfredsställande output men ibland sent levererad
60–73 Varierande bidrag till reformprocessen
61–63 Den offentliga förvaltningen
64–65 Företagsklimat
66 Strukturfonder
67–71 Beskattning (inkomstförvaltning)
72–73 Kapacitetsuppbyggnad
05 Innehåll
74–79 Slutsatser och rekommendationer
75 Organisering och planering av tekniskt bistånd
76 Uppfyllandet av TFGR:s mandat
77–79 Resultaten av tekniskt bistånd
 Bilaga I —  Översikt över tekniska biståndsprojekt per politikområde
 Bilaga II —  Översikt över granskade tekniska biståndsprojekt
 Bilaga III —  Organ som besöktes vid granskningen
 Bilaga IV  —  Bidragsöverenskommelse mellan ministeriet för administrativ reform och 
e-förvaltning och OECD om minskning av den administrativa bördan i Grekland
 Bilaga V  —  TFGR:s roll i tillhandahållandet av tekniskt bistånd per politikområde
 Kommissionens svar
06
 Akronymer och 
förkortningar
Arop : Operativt program för administrativa reformer
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden
ESF : Europeiska socialfonden
Fiscalisprogrammet : EU-program för samarbete mellan nationella skatteförvaltningar
GD Ekonomi och finans (ECFIN) : Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans
GD Regional- och stadspolitik : Europeiska kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering : Europeiska kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering
GLF : Lånefaciliteten till förmån för Grekland
GSCO : generalsekretariatet för samordning i republiken Grekland
IMF : Internationella valutafonden
IRS: Internal Revenue Service  (statligt organ i USA som ansvarar för skatteuppbörd och tillämpning av 
skattelagstiftning)
OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling
Taiex : Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte
TFGR : Arbetsgruppen för Grekland
07
 Sammanfattning
I
Våren 2010 stod Grekland inför en allvarlig ekonomisk 
kris och begärde ekonomiskt bistånd från det interna -
tionella samfundet. Medlemsstaterna i euroområdet 
och IMF svarade med att införa två successiva ekono -
miska anpassningsprogram. Sommaren 2011 inledde 
kommissionen ett program för tekniskt bistånd som 
skulle samordnas av ett organ kallat arbetsgruppen för 
Grekland (TFGR eller ”arbetsgruppen”) och underlätta 
genomförandet av de reformer som kommissionen 
och de grekiska myndigheterna hade kommit överens 
om.
II
TFGR skulle underlätta genomförandet av de reformer 
som krävdes i de ekonomiska anpassningsprogram -
men och påskynda utnyttjandet av EU-medel. Det 
tekniska biståndet tillhandahölls av personal från TFGR 
och experter från den offentliga förvaltningen i andra 
medlemsstater, från internationella organisationer och 
den privata sektorn. Biståndet lämnades på många 
olika sätt: allt från kontinuerligt bistånd till de grekiska 
myndigheterna från experter på plats, till studier, rap -
porter och särskilda workshoppar.
III
Syftet med vår revision var att analysera hur TFGR 
hade uppfyllt sina mål. Vi kontrollerade hur arbets -
gruppen organiserades och finansierades, hur det 
tekniska biståndet faktiskt levererades och överva -
kades och hur det bidrog till reformernas framsteg. 
Vi granskade 13 tekniska biståndsprojekt i detalj och 
inhämtade andra bevis genom att besöka kommis -
sionen, tjänsteleverantörer, grekiska ministerier och 
andra berörda aktörer.Bra åtgärd men …
IV
TFGR gav kommissionen en flexibel mekanism för att 
samordna ett brett program av tekniskt bistånd. Det 
tekniska biståndet levererades på ett ändamålsenligt 
sätt till de grekiska myndigheterna, men det påver -
kade inte alltid reformernas framsteg. Bedömningen 
måste dock ses mot bakgrund av den instabila poli -
tiska situationen i Grekland och den skyndsamhet med 
vilken de nödvändiga reformerna måste genomföras.
En ofärdig enhet
V
Eftersom det var så bråttom att reagera på krisen 
i Grekland inrättades TFGR mycket snabbt, utan att 
andra alternativ analyserades fullt ut och utan egen 
budget. Arbetsgruppen hade inte ett samlat, heltäck -
ande strategidokument för hur det tekniska biståndet 
skulle levereras eller för att välja mellan konkurrerande 
prioriteringar, trots att dess uppdrag var att identi -
fiera och samordna det tekniska biståndet. I avsaknad 
av ett sådant dokument samarbetade TFGR med de 
grekiska myndigheterna ”på begäran” och utgick från 
programmens villkor.
Relevant tekniskt bistånd
VI
Trots bristerna vid inrättandet av TFGR fann vi att inom 
samtliga granskade områden var tillhandahållandet av 
tekniskt bistånd relevant och på det hela taget i linje 
med programkraven. Fram till november 2014 hade 
TFGR samordnat 118 tekniska biståndsprojekt inom 12 
politikområden. För att göra detta hade arbetsgrup -
pen, som stod under konstant tidspress, utarbetat 
ett flexibelt och varierat system för att tillhandahålla 
tekniskt bistånd.
Sammanfattning 08
Bristfälliga förfaranden i några projekt
VII
Generellt sett var TFGR:s samordning av den komplexa 
processen för att tillhandahålla tekniskt bistånd funk -
tionell och till och med innovativ men på projektnivå 
fungerade systemet inte alltid ändamålsenligt. Förfa -
randena för att välja ut tjänsteleverantörer utgick inte 
alltid från en grundlig analys av tillgängliga alternativ. 
Några långsiktiga biståndsprojekt var bristfälligt utfor -
made eftersom kontrakten med tjänsteleverantörer 
inte alltid angav vad dessa förväntades leverera.
Övervakningen kan förbättras
VIII
Arbetsgruppens system för att övervaka det tekniska 
biståndets framsteg var ändamålsenligt men kon -
trollerna av externa leverantörerers arbete varierade 
mycket i omfattning. Vidare övervakades inte syste -
matiskt vare sig hur de grekiska myndigheterna följde 
upp rekommendationer eller vilka bredare effekter det 
tekniska biståndet fick, trots att detta vore användbar 
kunskap vid planeringen av tekniskt bistånd.
Mer än tekniskt bistånd
IX
Det tekniska biståndets effekter på reformernas gene -
rella framsteg var blandade. Framstegen var goda när 
det gällde strukturutgifter, men det tekniska biståndet 
var ofta endast delvis ändamålsenligt när det gällde 
reformer av den offentliga förvaltningen och skattere -
former. Genomförandet av reformer låg dock utanför 
arbetsgruppens kontroll och påverkades av ett antal 
externa faktorer.Våra rekommendationer
a) När man inrättar en enhet för tillhandahållande 
av tekniskt bistånd bör den baseras på en strategi 
med väl definierade mål.
b) Kommissionen bör inrätta en pool med externa 
experter som vid behov kan användas för tekniska 
biståndsprojekt i medlemsstaterna.
c) För att säkerställa att det tekniska biståndet blir 
enhetligt och göra det enklare att samordna bör 
kommissionen ha som mål att rationalisera antalet 
partner inom specifika politikområden.
d) Tekniskt bistånd bör prioriteras och målinriktas 
och tillhandahållas på ett så lämpligt och ända -
målsenligt sätt som möjligt i överensstämmelse 
med gällande lagar och bestämmelser.
e) Kommissionen bör välja tjänsteleverantörer utifrån 
en jämförande analys och i kontrakten om tekniskt 
bistånd klart ange omfattningen av de resultat 
som ska tillhandahållas.
f) Kommissionen bör se till att genomförandet av 
tekniskt bistånd systematiskt övervakas och utvär -
deras i förhållande till de fastställda målen och att 
gjorda erfarenheter återförs i processen.
g) Tekniskt bistånd bör vara inriktat på att förbättra 
kapaciteten hos nationella förvaltningar och leda 
till driftskontinuitet och hållbara reformer.
09
 Inledning
Krisen i Grekland och de 
ekonomiska anpassnings  - 
programmen
01 
Våren 2010 begärde Grekland ekono -
miskt bistånd från det internationella 
samfundet för att kunna möta den 
allvarliga krisen i sina offentliga finan -
ser. Medlemsstaterna i euroområdet 
lämnade biståndet genom ”lånefaci -
liteten till förmån för Grekland” (GLF) 
inom ramen för ett första ekonomiskt 
anpassningsprogram (som underteck -
nades i maj 2010). Den följdes av ett 
lån från Europeiska finansiella stabili -
seringsfaciliteten (EFSF) inom ramen 
för ett andra anpassningsprogram 
(som man enades om i mars 2012). 
Initialt anslog medlemsstaterna i eu -
roområdet 80  miljarder  euro till GLF 
och ytterligare 30  miljarder  euro skulle 
komma från IMF. De totala åtagandena 
från euroområdet och IMF under båda 
programmen uppgår för närvarande 
till 245,7  miljarder  euro.
02 
Med det ekonomiska biståndspaketet 
följde ett omfattande reformprogram 
som trojkan (kommissionen, IMF och 
ECB) och de grekiska myndigheterna 
enats om och som fastställts i ett sam -
förståndsavtal som angav de specifika 
villkoren för det ekonomiska biståndet 
och regelbundet skulle ses över (det 
första programmet sågs över fem 
gånger och det andra fyra gånger –  
senast i april 2014). Insatslogiken ut -
gick från tre mål:
 ο Återupprätta finansmarknadens 
förtroende och finanspolitisk 
hållbarhet.
 ο Främja ekonomisk tillväxt och åter -
ställa konkurrenskraften.
 ο Stabilisera finanssektorn.Tekniskt bistånd för att 
underlätta genom -
förandet av programmen
03 
För att underlätta genomförandet av 
de reformer som krävdes enligt sam -
förståndsavtalet och påskynda utnytt -
jandet av EU-medel inrättade kommis -
sionen sommaren 2011 arbetsgruppen 
för Grekland (TFGR). Arbetsgruppens 
mandat redovisas i  ruta 1 . Kommissio -
nens plan att utforma ”ett omfattande 
program för tekniskt bistånd till Grek -
land” fick stöd av rådet vid dess möte 
den 23–24 juni 2011.
10 Inledning
04 
TFGR inrättades som en organisatorisk 
enhet knuten till generaldirektören för 
personal vid kommissionen. Chefen för 
arbetsgruppen fick status som gene -
raldirektör och rapporterade direkt 
till kommissionens ordförande under 
vägledning av kommissionsledamoten 
med ansvar för ekonomiska och mo -
netära frågor. Enligt ett kommissions -
beslut av den 18 april 2012 placerades 
TFGR den 1 maj 2012 inom GD Ekono -
mi och finans för att säkerställa största 
möjliga synergi, samordning och en -
hetlighet i kommissionens arbete för 
att stödja anpassningsprogrammet för 
Grekland. TFGR arbetade från kontor 
i Bryssel och Aten och hade 65 anställ -
da i februari 2015. Arbetsgruppens 
organisationsstruktur framgår av 
diagram 1.TFGR:s mandat
Arbetsgruppen fick följande uppgifter:
1) I nära samarbete med Grekland och med input från övriga medlemsstater identifiera och samordna det 
tekniska bistånd som Grekland behöver för att genomföra EU:s/IMF:s anpassningsprogram.
2) Hjälpa de grekiska myndigheterna att ange detaljerna för det tekniska bistånd som ska tillhandahållas.
3) Rekommendera lagstiftnings- och regleringsåtgärder, administrativa åtgärder och om nödvändigt (ändra -
de) programplaneringsåtgärder för att EU-medel ska utnyttjas snabbare.
4) Utarbeta tydliga kravspecifikationer för alla tekniska biståndsuppdrag där det tekniska biståndets typ och 
omfattning anges liksom även resurserna i form av budget och personal, och de förväntade resultaten, 
med delmål och tidfrister för leverans.
5) Varje kvartal rapportera till kommissionen och de grekiska myndigheterna om framsteg och, vid behov, 
lämna mer frekventa varningsrapporter.Ruta 1
11 Inledning Diagram 1Organisationsstruktur för TFGR
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.GD ECFIN
Ledaren för TFGR-teamet
(Förste rådgivare vid TFGR)Ledaren för teamet 
för övervakning av 
samförståndsavtaletChefen för ECFIN:s
kontor i AtenVice ordförande för ekonomiska och monetära
frågor och euron
Chefen för TFGRRapporterar till ordföranden
för Europeiska kommissionen
Chefen för 
representationenTFGR:s tematiska team
(kluster)Särskild rådgivare 
vid TFGRGeneraldirektören för GD ECFIN
ECFIN.DDG1
Ansvarar för den landsspeciﬁka 
övervakningen
ECFIN.G
Direktören för medlemsstaternas 
ekonomier II – ledare för trojkan
ECFIN.G.3
Enheten för Grekland 
(övervakning av samförståndsavtalet)
12 Inledning
Omfattningen av och 
metoderna för det 
tekniska biståndet
05 
Begreppet tekniskt bistånd hade inte 
definierats specifikt för TFGR eller för 
biståndet till Grekland. Enligt defi -
nitionen i budgetförordningen ska 
begreppet tekniskt bistånd ”avse stöd 
och kapacitetsuppbyggnad som är 
nödvändiga för genomförandet av ett 
program eller en åtgärd, särskilt i sam -
band med förberedelser, förvaltning, 
övervakning, utvärdering, revision och 
kontroll”. Tekniskt bistånd tillhanda -
hålls ofta av internationella organisa -
tioner i form av expertkunskap och råd 
till stater med utvecklingsprogram.
06 
För Grekland omfattade det tekniska 
biståndet många olika ämnesområden: 
118 unika projekt inom 12 politikområ -
den (se bilaga I ). Arbetsgruppen inrik -
tade sig på reformen av den offentliga 
förvaltningen, förbättringar av skatte -
systemet och förnyad tillväxt genom 
främjande av företagsklimatet.
07 
I praktiken inleddes processen för tek -
niskt bistånd med den ansökan om bi -
stånd som de grekiska myndigheterna 
formulerade. Omfattningen av ansö -
kan återspeglade villkoren i program -
met. TFGR ansvarade för att identifiera 
och tillhandahålla tekniska biståndsre -
surser och för att samordna genomför -
andet. Biståndet tillhandahölls därefter 
av arbetsgruppens personal eller av 
externa experter och skedde i form 
av kortare uppdrag, kontrakt på låga 
belopp och långsiktigt bistånd. I några 
fall tog en nationell regering med 
goda resultat inom ett visst politikom -
råde på sig ansvaret som ”områdesle -
dare” (eller reformpartner).08 
De som tillhandahöll tekniskt bistånd 
riktade sina leveranser – i första 
hand expertstudier och kontinuerligt 
konkret stöd – till de berörda greki -
ska myndigheterna. Det var därefter 
myndigheternas sak att genomföra 
rekommendationerna i enlighet med 
programvillkoren och sin egen re -
formagenda. Processen för tekniskt 
bistånd redovisas i  diagram 2 .
13 Inledning Diagram 2Processen för tekniskt bistånd
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från TFGR.SamordningIdentiﬁering
av behovGenomförande
Greklands ansökan 
om tekniskt bistånd
SamförståndsavtalEnskilda experter
Nationella organ Kvartalsrapporter från
TFGRKontinuerligt stödStudier
Grekiska myndigheter
Strukturreformer
SamförståndsavtalInternationella organisationer
Samråd mellan kommissionens avdelningarHögnivåmöten Medlemsstater Internationella organisationer Grekiska myndigheter Berörda parter
14
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål 
och revisionsmetod
1 Inte kopplade till specifika 
policyområden.
2 Policyområdet ”tillgång till 
finansiering” granskades men 
det ledde inte till några 
relevanta resultat.Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmål
09 
Denna revision handlar om det tek -
niska bistånd som EU gav till Grekland 
och som samordnades av arbetsgrup -
pen för Grekland (TFGR). Det främsta 
målet var att bedöma i vilken utsträck -
ning biståndet förvaltades ändamål -
senligt och på ett positivt sätt bidrog 
till reformprocessen i Grekland.
10 
Vi behandlade detta mål genom att 
undersöka
 ο hur TFGR organiserades och det 
tekniska biståndet finansierades 
och planerades (punkterna 15–26),
 ο hur det tekniska biståndet till -
handahölls med utgångspunkt 
från arbetsgruppens mandat 
(punkterna 27–54),
 ο hur TFGR bidrog till framsteg i re -
formarbetet (punkterna 55–73).
11 
I rapporteringen ingick inte en bedöm -
ning av utformningen, övervakningen 
eller genomförandet av de ekonomiska 
anpassningsprogrammen.Revisionsmetod
12 
Vi analyserade horisontella aspekter1 
kopplade till organisationen av TFGR 
och till den övergripande förvalt -
ningen av tekniskt bistånd och även 
ett urval med 13 projekt (i bilaga II  
finns en översikt). I urvalet ingick fem 
policyområden som hade mycket stor 
betydelse för att reformprocessen 
i Grekland skulle lyckas (den offentliga 
förvaltningen, inkomstförvaltning, fö -
retagsklimat, tillgång till finansiering2 
och strukturfonder).
13 
De enskilda tekniska biståndsprojek -
ten valdes ut på grundval av följande 
kriterier: att ämnet var relevant för 
reformprocessen, att genomförandet 
hade kommit långt och att alla sätt att 
tillhandahålla tekniskt bistånd och alla 
finansieringsmekanismer skulle täckas 
in.
14 
Den större delen av granskningsar -
betet innebar besök vid TFGR och 
andra berörda avdelningar vid kom -
missionen. Bevis samlades också in 
vid gransknings- och informationsbe -
sök hos tjänsteleverantörer, grekiska 
myndigheter och andra berörda parter. 
Bilaga III  innehåller en förteckning 
över de organ som besöktes under 
granskningen.
15
 Del I 
TFGR hade en fungerande operativ 
struktur men saknade en samlad 
strategisk inriktning och egen budget
TFGR inrättades sent i 
förhållande till inled -
ningen av programmet 
och utan att alternativ 
hade övervägts
15 
I korrespondens mellan Greklands 
premiärminister och kommissionen 
i början av sommaren 2011 nämndes 
TFGR som ett nyckelinstrument för 
att det första ekonomiska anpass -
ningsprogrammet skulle genomföras 
framgångsrikt. Grundläggande arrang -
emang, bland annat omfattningen av 
arbetsgruppens mandat (se ruta 1 ), 
beslutades av kommissionen den 
20 juli 2011. Enligt detta beslut skulle 
de första utnämningarna börja gälla 
den 1 september 2011. Nio anställda 
tillträdde sina tjänster den dagen (där -
ibland högre tjänstemän med centrala 
funktioner), och ytterligare 30 tillträd -
de under de två följande månaderna 
så att TFGR hade 39 anställda i slutet 
av oktober 2011.16 
Vid den tidpunkten pågick redan den 
femte översynen av det första ekono -
miska anpassningsprogrammet (som 
ursprungligen inleddes i maj 2010), och 
det hade gjorts sex låneutbetalningar 
till ett värde av 65  miljarder  euro av 
de totalt 73  miljarder  euro som skulle 
betalas ut av GLF och IMF under det 
första programmet (se diagram 3 ).Diagram 3Inrättandet av TFGR och utbetalningar
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från TFGR och samförståndsavtalen.140
120
100
80
60
40
20
0
Utbetalning av ﬁnansiellt biståndEuropeiska rådet välkomnar kommissionens avsikt att 
utarbeta ett program för tekniskt bistånd till GreklandTFGR inleder sitt arbetemiljarder euro
Första 
programöversynenAndra ekonomiska
 anpassningsprogrammet 
Femte 
programöversynenFjärde 
programöversynenTredje 
programöversynenAndra 
programöversynenFörsta 
ekonomiska 
anpassnings-
programmet 
mars 2012februari 2012december 2011 november 2011oktober 2011 september 2011 juli 2011 mars 2011 januari 2011 december 2010 september 2010maj 2010
16
Del I – TFGR hade en fungerande operativ struktur  
men saknade en samlad strategisk inriktning  
och egen budget
17 
TFGR förväntades vara verksam så 
länge det behövdes stöd för att ge -
nomföra programmen. Den 1 juli 2015 
ersattes TFGR av en ny ”stödtjänst för 
strukturreformer” som ska samord -
na tillväxtfrämjande förvaltnings- och 
strukturreformer på EU-nivå. Kommis -
sionen utformade den nya enheten för 
att ta tillvara de expertkunskaper, den 
praktiska know-how och de arbets -
metoder som med tiden utvecklats 
av både TFGR och stödgruppen för 
Cypern, och den består av personal 
som tidigare har arbetat vid de två 
enheterna.
18 
När kommissionen inrättade TFGR 
analyserade den inte några alternativa 
sätt att tillhandahålla tekniskt bistånd. 
Framförallt visade kommissionen inte 
att arbetsgruppens institutionella 
utformning och mandat var lämpligast 
för att åtgärda de befintliga kapa -
citetsbristerna. Brådska och politisk 
osäkerhet kan förklara avsaknaden 
av kritisk analys när TFGR inrättades. 
Kommissionen uppgav att den utgick 
från erfarenheterna av att ha tillhanda -
hållit stöd till Grekland inom ramen för 
existerande instrument och rättsakter3. 
Arbetsgruppens operativa förfaranden 
har aldrig granskats trots att kommis -
sionen den 20 juli 2011 beslutade om 
en årlig granskning.Inget samlat 
strategidokument
19 
Arbetsgruppens prioriteringar formu -
lerades i viss utsträckning i interna do -
kument och presentationer men dess 
verksamhet utgick inte från ett samlat, 
heltäckande strategidokument. Ex -
empelvis hade TFGR inte utformat en 
strategisk plan på medellång sikt med 
närmare uppgifter om hur det tekniska 
biståndet skulle tillhandahållas, hur 
de tekniska biståndsåtgärderna skulle 
prioriteras och vilka resurser som 
behövdes. I praktiken byggde arbets -
gruppens strategiska inriktning på det 
ekonomiska anpassningsprogrammet, 
och prioriteringen av åtgärder avgjor -
des av vad de grekiska myndigheterna 
begärde.
20 
De tekniska biståndsåtgärder som 
arbetsgruppen samordnade tillhanda -
hölls främst ”på begäran”. Efter att ha 
rådfrågat TFGR lämnade de grekiska 
myndigheterna in detaljerade ansök -
ningar vid två tillfällen 2011 och 2012 
och uppdaterade dem senare individu -
ellt när det gällde specifika politikom -
råden. Detta efterfrågestyrda sätt att 
arbeta strider mot arbetsgruppens mer 
aktiva mandat att identifiera och sam -
ordna tekniskt bistånd i nära samarbe -
te med de grekiska myndigheterna.3 I samarbetsramen ingick till 
exempel Europeiska 
kommissionens ständiga 
representation i Aten, en 
teknisk arbetsgrupp som 
inrättats vid GD Sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering 
för att underlätta genom -
förandet av strukturfonderna 
och ständiga program -
övervakare från GD Ekonomi 
och finans.
17
Del I – TFGR hade en fungerande operativ struktur  
men saknade en samlad strategisk inriktning  
och egen budget
21 
TFGR gjorde själv ingen systematisk 
behovsbedömning för att fastställa 
vilka specifika frågor eller områden 
som det tekniska biståndet skulle be -
handla och i vilken prioritetsordning. 
I linje med arbetsgruppens mandat 
härleddes prioriteringarna från samför -
ståndsavtalet. Men eftersom samför -
ståndsavtalet hade ett mycket brett 
perspektiv kunde det inte direkt styra 
tillhandahållandet av tekniskt bistånd 
mot bakgrund av arbetsgruppens 
begränsade resurser och de grekiska 
myndigheternas begränsade admini -
strativa kapacitet. Trots dessa begräns -
ningar erbjöd TFGR ibland tekniskt 
bistånd utöver vad de grekiska myn -
digheterna först begärt. Detta inträffa -
de främst under rubrikerna Innovation 
och Garanterad minimiinkomst.
22 
TFGR hade ingen överblick över de 
tekniska biståndsprojekt som genom -
fördes i Grekland och finansierades 
från andra källor än den EU-budget 
som förvaltas direkt av kommissionen 
(inklusive de projekt som fick stöd 
från strukturfonderna, till exempel 
Europeiska socialfonden, med delad 
förvaltning). Även om TFGR inte ansva -
rade för att genomföra eller övervaka 
strukturfondsprojekt skulle en sådan 
överblick ha varit värdefull för plane -
ringen och samordningen av tekniskt 
bistånd. Eftersom det tekniska bistån -
det och strukturfonderna har liknande 
mål skulle det också bidra till synergi -
effekter med tekniska biståndsprojekt 
om man beaktade det förberedande 
arbete som utförs för projekt inom de 
operativa programmen.TFGR fick ingen egen 
budget
23 
TFGR hade aldrig någon egen bud -
get utan dess insatser och tekniska 
biståndsåtgärder finansierades från 
ett antal budgetposter (särskilt inom 
Europeiska socialfonden, Europeis -
ka regionala utvecklingsfonden och 
kommissionens administrativa bud -
get). Inom ramen för reformen av den 
offentliga förvaltningen fann vi att de 
finansieringsmöjligheter som struk -
turfonderna erbjuder inte utnyttjades 
fullt ut när det gällde tekniskt bistånd. 
Budgeten för ett operativt program 
som var relevant för tekniskt bistånd 
(Arop) minskades betydligt och rik -
tades om mot åtgärder som inte var 
direkt kopplade till reformen av den 
centrala förvaltningen.
18
Del I – TFGR hade en fungerande operativ struktur  
men saknade en samlad strategisk inriktning  
och egen budget
24 
Eftersom finansieringen kom från olika 
budgetposter kunde kommissionen 
inte exakt fastställa de totala åtagand -
ena (och därmed den totala potentiella 
kostnaden) för tekniska biståndsåt -
gärder i Grekland. Enligt information 
från TFGR uppgick åtagandena för 
tekniska biståndsåtgärder4 med cen -
traliserad direkt förvaltning till totalt 
11,2 miljoner euro 2011–2013. Utöver 
den budgeten finansierades några tekniska biståndsåtgärder från struk -
turfonderna med delad förvaltning5. 
Enligt information som presenterades 
vid högnivåmötet6 i mars 2014 hade 
åtaganden på totalt 14,2 miljoner euro 
gjorts till sådana åtgärder 2011–2014. 
När båda finansieringskällorna beaktas 
fick politikområdet offentlig hälso- och 
sjukvård mest finansiering. Inkomst -
förvaltning och företagsklimat fick 
mest finansiering inom centraliserad 
förvaltning (se diagram 4 ).Diagram 4Åtaganden för tekniskt bistånd per politikområde (2011–2013)1
1 Åtaganden med delad förvaltning 2011–2014.
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från TFGR.0 2 4 6 8 10 12
Centraliserad direkt förvaltning Delad förvaltning(miljoner euro)
Arbetsmarknad och socialförsäkring
ÖvrigtOﬀentlig hälso- och sjukvård
Privatisering, markanvändning och fastighetsregister Strukturfonder och sektorfrågorAdministrativa reformer på regional och lokal nivåAdministrativa reformer på central nivå, e-förvaltningFöretagsklimat och reform av marknaderna för varor och tjänster, 
oﬀentlig upphandling, bättre lagstiftning
Inkomstförvaltning och förvaltning av oﬀentliga medel4 Exklusive personalkostnader 
och administrativa kostnader 
och åtaganden inom Fiscalis-  
programmet.
5 Centraliserad direkt 
för valt ning innebär att 
pengarna används direkt av 
kommissionens personal (val 
av uppdragstagare, bidrag, 
överföringar av medel, tillsyn 
etc.) Vid delad förvaltning 
delegeras budget  genom -
förandet till medlemsstaterna.
6 Möten som TFGR regelbundet 
anordnade för att samordna 
och diskutera hur det tekniska 
biståndet utvecklades. Deltog 
gjorde bland annat medlems -
staterna, tjänsteleverantörer 
och berörda parter.
19
Del I – TFGR hade en fungerande operativ struktur  
men saknade en samlad strategisk inriktning  
och egen budget
TFGR hade en flexibel 
intern organisation men 
personalbehoven 
fastställdes inte utifrån en 
ordentlig analys
25 
Arbetsgruppens arbete var organiserat 
kring elva politikrelaterade ”kluster” 
med ett övergripande team som an -
svarade för att samordna och förvalta 
det tekniska biståndet. Klustren åter -
speglade strukturen i samförstånds -
avtalet och de största utmaningarna 
för Grekland i reformprocessen. Varje 
kluster leddes av en samordnare som 
hade det övergripande ansvaret för 
den interna organisationen av arbetet, 
kommunikation och bidrag till allmän -
na TFGR-dokument. Samordnarna 
förväntades också identifiera projekt 
av potentiellt intresse för andra kluster 
och sköta kontakterna med områdes -
ansvariga tjänstemän vid GD Ekonomi 
och finans. Klusterstrukturen gjorde 
att personalen (inklusive samordnarna) 
kunde arbeta i mer än ett team och 
gav ledningen för TFGR flexibilitet 
att snabbt anpassa sin fördelning av 
resurser.
26 
Det totala taket för antalet anställda 
vid TFGR på 67 anställda, som fastslogs 
i april 2012, byggde inte på en under -
liggande analys av faktiska behov. Den 
1 februari 2014 var det totala antalet 
anställda betydligt lägre än taket (nio 
lediga tjänster). I februari 2015, efter 
det att rekryteringsförfarandena hade 
slutförts, var endast två tjänster lediga. 
Den 1 juli 2015 införlivades TFGR 
i ”stödtjänsten för strukturreformer”.
20
 Del II 
TFGR uppfyllde generellt sitt mandat, 
men det fanns brister
27 
TFGR:s mandat innefattade fem större 
komponenter (se ruta 1 ). I denna 
del av rapporten analyseras i vilken 
utsträckning var och en av komponen -
terna har genomförts.
TFGR:s mandat
1) I nära samarbete med Grek -
land och med input från övriga 
medlemsstater identifiera och 
samordna det tekniska bi -
stånd som Grekland behöver 
för att genomföra EU:s/IMF:s 
anpassningsprogram.
Stora utmaningar i ett 
svårt läge
28 
TFGR stod inför den stora utmaningen 
att sätta samman ett omfattande pro -
gram för tekniskt bistånd för att under -
lätta genomförandet av anpassnings -
programmen och stödja de grekiska 
reformernas övergripande hållbarhet. 
Mellan maj 2010 och oktober 2011 
gjordes fem översyner av det första 
anpassningsprogrammet. När TFGR in -
rättades innehöll programmet ett stort 
antal detaljerade villkor, vilka låg till 
grund för de grekiska myndigheternas 
ansökan om tekniskt bistånd.29 
Under sina tre första månader påbör -
jade TFGR tekniska biståndsåtgärder 
inom de flesta politikområden där de 
grekiska myndigheterna hade efter -
frågat stöd. Arbetsgruppens första 
kvartalsrapport (november 2011) 
visade att det då gavs tekniskt bistånd 
inom nio områden, bland annat på 
sådana centrala områden som budget 
och beskattning, offentlig sektor och 
företagsklimat. I november 2014 var 
arbetsgruppen aktiv inom 118 tekniska 
biståndsprojekt. När TFGR tillhanda -
höll det tekniska biståndet hade den 
korta tidsfrister som följde av villkoren 
i anpassningsprogrammet. Dessutom 
var TFGR verksam i en mycket instabil 
politisk situation som gjorde att de 
tekniska biståndsprojektens metoder 
och innehåll ofta behövde justeras.
Samordningssystemet 
fungerade tillfreds-  
ställande
30 
Det stora antalet medlemsstater, 
internationella organisationer och 
EU-organ som ingick i det komplexa 
systemet för att tillhandahålla tekniskt 
bistånd krävde extra samordningsåt -
gärder. TFGR höll därför regelbund -
na högnivåmöten för att samordna 
tillhandahållandet av bistånd. Det hölls 
tio sådana möten fram till mitten av 
2014. Mötena var det främsta sam -
ordningsverktyget och värdefulla för 
att samla tekniska biståndsresurser 
(särskilt under den första tiden) och 
effektivisera tillhandahållandet. Vid 
högnivåmötena samlades ett stort an -
tal deltagare som företrädde alla typer 
av tekniska biståndspartner.
21
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
31 
Utöver högnivåmötena skapade TFGR 
tre stora kanaler för den övergripan -
de samordningen med de grekiska 
myndigheterna:
 ο Politiska högnivåmöten där chefen 
för TFGR deltog.
 ο Veckomöten på klusternivå (per -
sonal från TFGR med ansvar för ett 
särskilt politikområde) med mot -
svarande grekiska myndigheter.
 ο Arbetskontakter mellan TFGR-per -
sonal och grekiska myndigheter 
(bland annat kontakter med exper -
ter som dagligen arbetade vid den 
grekiska förvaltningen).
32 
På projektnivå kunde TFGR visa att 
samordningen hade ökat med både 
de grekiska myndigheterna och 
tjänsteleverantörerna. I alla projekt 
ledde eller deltog TFGR-personal 
i mötena med sina motparter. I någ -
ra fall var dock samordningen inte 
ändamålsenlig:
 ο I projektet ”Administrativ börda” 
konstaterade vi brister i genom -
förandet som kunde kopplas till 
samarbetet mellan OECD och de 
grekiska myndigheterna och spe -
cifikt till kvaliteten på de grekiska 
experternas bidrag. TFGR:s sam -
ordningsansträngningar visade sig 
vara otillräckliga för att man skulle 
kunna övervinna förseningar och 
genomföra projektet i enlighet 
med det ursprungliga konceptet 
(se bilaga IV ). ο På strukturfondsområdet blev det 
nödvändigt att göra en jämföran -
de analys av förfarandet för att 
genomföra sammanhållningspoli -
tiken. Därför inledde TFGR i sep -
tember 2013 ett samarbete med 
myndigheterna i en medlemsstat, 
men samarbetet avbröts senare 
utan uppenbar anledning.
TFGR:s roll i de granskade 
projekten var mycket 
varierande
33 
TFGR:s roll varierade mycket från ett 
projekt till ett annat (se bilaga V  för en 
mer detaljerad analys av TFGR:s roll). 
Det var stor skillnad när arbetsgrup -
pen hade ansvaret för att samla re -
surser från medlemsstater eller för att 
förvalta externa tjänsteleverantörer7. 
Då hade TFGR ansvaret för att bland 
annat formulera kravspecifikationer, 
välja ut tjänsteleverantörer (i samråd 
med GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering) och övervaka deras 
arbete. TFGR hade därför ett tydligt 
inflytande över omfattningen av och 
kvaliteten på det tekniska bistånd 
som faktiskt leverades till de grekiska 
myndigheterna.
34 
TFGR:s roll i projektet ”Administrativ 
börda” var däremot mindre tydligt 
definierad. Arbetsgruppen var inte 
involverad i valet av tjänsteleverantör, 
i kontraktsarrangemangen mellan 
OECD och de grekiska myndigheterna 
eller i övervakningen av genomföran -
det. Den fungerade i första hand som 
kontaktpunkt, men med begränsad 
ändamålsenlighet (se punkt 32).7 Till exempel inom områdena 
reform av den offentliga 
sektorn, företagsklimat 
(avreglering av yrken), budget 
och beskattning.
22
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
TFGR:s mandat
2) Hjälpa de grekiska myndighe -
terna att ange detaljerna för 
det tekniska bistånd som skulle 
tillhandahållas.TFGR tillhandahöll 
tekniskt bistånd på olika 
sätt men några av dem 
passade inte typen av 
bistånd
35 
För att genomföra sitt mandat ut -
nyttjade TFGR ett antal olika sätt att 
tillhandahålla tekniskt bistånd (se 
diagram 5 ). Det vanligaste sättet att 
tillhandahålla tekniskt bistånd var 
genom externa uppdragstagare, delvis 
på grund av administrativa begräns -
ningar som hindrade kommissionen 
från att anställa experter direkt. När ett 
tekniskt biståndprojekt hade godkänts 
kombinerades vanligen experter på 
kort och lång sikt för att tillgodose 
de särskilda behoven hos de grekiska 
statliga stödmottagarna.Diagram 5Sätt att tillhandahålla tekniskt bistånd
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från TFGR.Långsiktiga kontrakt
Stöd från internationella eller nationella 
organisationer med speciﬁk know-how. 
Kontrakten undertecknades antingen direkt av 
kommissionen med användning av ESF:s centrala 
budget, eller förvaltades av de grekiska 
myndigheterna och debiterades strukturfonderna.Kontrakt på låga belopp
Stöd till speciﬁka kortsiktiga projekt. 
Kontrakt under 15 000 euro ﬁnansierades direkt 
av Europeiska kommissionen genom ESF:s centrala 
budget för tekniskt bistånd. Stödformen användes 
ofta i exempelvis klustret för företagsklimat.Expertuppdrag
Kortare expertbesök eller workshoppar för att 
utbyta erfarenheter och god praxis som 
tillhandahölls av experter från internationella 
organisationer eller medlemsstaterna. 
Expertuppdrag användes i stor utsträckning 
för att tillhandhålla tekniskt bistånd inom 
områdena oﬀentlig förvaltning och beskattning.TFGR:s egen personal
Tjänstemän, kontraktsanställda och nationella 
experter tillhandhöll direkt stöd till de grekiska 
myndigheterna, antingen vid behov eller som 
experter på plats vid de grekiska institutionerna. 
Den senare metoden användes inom områdena 
oﬀentlig förvaltning, beskattning och 
strukturfonder.
23
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
36 
När tekniskt bistånd levererades 
genom långsiktiga kontrakt med na -
tionella utvecklingsorgan8 (på områ -
dena beskattning och den offentliga 
förvaltningen) ansvarade TFGR för att 
välja ut och förhandla med experter. 
Experterna finansierades av organen 
men arbetade till stor del självständigt 
(till exempel utan metodisk vägledning 
från organen). Det organ som arbetade 
med beskattningsfrågor tillämpade 
en administrativ avgift på 7 %9 på 
sina tjänster. När det gäller dessa två 
kontrakt visar ansvarsfördelningen att 
de nationella organen främst användes 
för att finansiera anlitandet av externa 
uppdragstagare. Organens faktiska bi -
drag var begränsat till formella frågor 
(ingen ämnesinriktad rådgivning) och 
kommissionen var tvungen att betala 
administrativa avgifter.
37 
På juridiskt komplicerade områden, 
som inkomstförvaltning och den 
offentliga förvaltningen, blev resul -
taten bättre när experter i ett tidigt 
skede placerades vid de nationella 
förvaltningarna. Dessa experter var väl 
lämpade att identifiera och åtgärda 
praktiska hinder och begränsningar, till 
exempel när det gällde förfarandena 
för avskrivning av skulder och att un -
derlätta kommunikationen om lagstift -
ningsprocessen försenades.Valet av leverantörer av 
tekniskt bistånd utgick 
inte alltid från en grundlig 
analys av alternativen
38 
Av de granskade långsiktiga tekniska 
biståndsprojekten ingicks fyra direkt 
av kommissionen (två med IMF inom 
beskattningsområdet och två med 
nationella utvecklingsorgan inom 
områdena den offentliga förvaltningen 
och beskattning). På området företags -
klimat (minskning av den administrati -
va bördan) ingick de grekiska myndig -
heterna en bidragsöverenskommelse 
med OECD.
39 
Valet av leverantörer av tekniskt 
bistånd för långsiktiga kontrakt som 
undertecknades direkt av kommis -
sionen dokumenterades enligt kraven 
i budgetförordningen10. Det krävdes 
inga upphandlingsförfaranden men de 
utvalda leverantörerna kontrollerades 
först av GD Internationellt samarbete 
och utveckling och godkändes för att 
ingå kontrakt med kommissionen. För 
bidragsöverenskommelsen med OECD 
genomförde de grekiska myndigheter -
na tilldelningsförfarandena och enligt 
lagen krävdes inte konkurrensutsatt 
upphandling. Valet byggde dock inte 
på en grundlig och dokumenterad 
analys där alternativa leverantörers 
relativa fördelar jämfördes. Detta 
gällde förfaranden som förvaltades 
både av kommissionen och de grekiska 
myndigheterna.8 Nationella utvecklingsorgan är 
offentliga enheter som en 
medlemsstat har gett i uppgift 
att tillhandahålla andra länder 
(främst utvecklingsländer) 
expertis och stöd.
9 Baserat på en total budget på 
600 000 euro.
10 Främst i form av 
finansieringsbeslut.
24
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
40 
Beslutet att ingå kontrakt med natio -
nella utvecklingsorgan återspeglade 
strategin att involvera medlemssta -
terna i tillhandahållandet av tekniskt 
bistånd. Till exempel ansåg kommis -
sionen att det var logiskt att välja 
det nationella utvecklingsorganet för 
området offentlig förvaltning eftersom 
organisationen tidigare hade samarbe -
tat med områdesledaren.
41 
Utvecklingsorganet skapade en 
särskild ”tematisk enhet” i sin orga -
nisation för ”offentliga finanser och 
modernisering av staten” men kunde 
inte visa att det hade tidigare erfaren -
heter från tekniska biståndsprojekt av 
liknande omfattning som reformen av 
den centrala förvaltningen i Grekland. 
Utvecklingsorganet arbetade vanligen 
i utvecklingsländer (särskilt i Afrika 
söder om Sahara och på Balkan). Under 
2013–2014 var stödet till reform av den 
offentliga förvaltningen i Grekland det 
enda projekt som organet genomförde 
i EU. Det andra nationella utvecklings -
organet, som hade kontrakterats för 
att tillhandahålla tekniskt bistånd på 
beskattningsområdet, hade tidigare 
varit inriktat på fattigdomsbekämp -
ning och framförallt arbetat i underut -
vecklade länder i Asien och Afrika.
TFGR:s mandat
3) Rekommendera lagstift -
nings- och regleringsåtgärder, 
administrativa åtgärder och 
om nödvändigt (ändrade) 
programplaneringsåtgärder 
för att EU-medel ska utnyttjas 
snabbare.Stödet för att påskynda 
utnyttjandet av EU-medel 
var lämpligt strukturerat
42 
TFGR gav Grekland ett omfattande 
stödpaket för strukturfondsområdet. 
Åtta projekt för att förbättra förvalt -
ningen av strukturfonderna pågick 
eller hade avslutats i november 2014. 
De inbegrep både horisontella aspek -
ter (övervakning och förenklade 
förfaranden) och specifikt stöd för att 
genomföra fastställda prioriteringar 
(till exempel avfallshantering, energi 
och turism).
43 
När det gällde övervakningen av de 
prioriterade projekt som detaljgran -
skades vid revisionen fann vi att an -
vändningen av tekniskt bistånd kunde 
delas in i tre kategorier: i) lösning av 
horisontella problem, ii) utarbetande 
av ett fungerande övervakningssystem 
i Grekland och iii) direkt övervakning 
av de 40 prioriterade projekt som 
valts ut baserat på ett tillförlitligt 
system för riskbedömning. Den sista 
åtgärden upphörde i mitten av 2012 
eftersom Grekland införde en lämplig 
övervakningsmekanism.
25
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
44 
När det gäller ansvarsfördelningen på 
strukturfondsområdet var samarbetet 
mellan TFGR och GD Regional- och 
stadspolitik ett exempel på bra intern 
samordning vid kommissionen. I enlig -
het med en tydlig ansvarsfördelning 
ingrep inte TFGR i den dagliga över -
vakning som utfördes av GD Regio -
nal- och stadspolitik utan ägnade sig 
åt horisontella frågor som påverkade 
genomförandet av strukturfonderna. 
Horisontella problem identifierades 
i november 2011 (till exempel förenk -
ling av lagstiftning och organisering 
av fastighetsregistret) och fortsatte att 
hanteras som sådana så länge TFGR 
arbetade.
45 
Det tekniska biståndet på struktur -
fondsområdet tillhandahölls genom 
personal från TFGR (på plats vid trans -
portministeriet eller från TFGR:s kon -
tor). I det här fallet spelade TFGR en väl 
definierad roll som ledde till positiva 
resultat (se punkterna 41–42). Det bör 
noteras att det fanns en specialgrupp 
för genomförandet av strukturfonder 
innan TFGR skapades. Den bestod av 
en tjänsteman från kommissionen och 
tre andra experter som utsetts av Eu -
ropeiska investeringsbanken. Kommis -
sionstjänstemannen ansvarade för att 
samordna genomförandet av program -
met inom strukturfondsområdet och 
för att hjälpa de grekiska myndigheter -
na med att lämna in ansökningar och 
regelbundet rapportera om framsteg.TFGR:s mandat
4) Utarbeta tydliga kravspecifika -
tioner för alla tekniska bistånds-
uppdrag där det tekniska 
biståndets typ och omfattning 
anges liksom även resurserna 
i form av budget och personal, 
och de förväntade resultaten, 
med delmål och tidfrister för 
leverans.
Biståndet var tillräckligt 
anpassat till de centrala 
reformbehoven men 
utgick inte alltid från en 
heltäckande behovs-  
analys
46 
När det gäller de granskade projek -
ten fann vi att biståndets omfattning 
i stort sett överensstämde med de 
stora problem som externa experter 
identifierat. På beskattningsområ -
det låg en lämplig teknisk analys till 
grund för de framtagna indikatorerna 
och utvalda områdena. Det tekniska 
biståndets omfattning var också väl 
definierad på strukturfondsområdet. 
Övervakningssystemet, som utformats 
med hjälp av tekniskt bistånd, byggde 
på en grundlig riskanalys och följdes 
av särskilt tekniskt bistånd inriktat 
på att underlätta genomförandet av 
enskilda projekt.
26
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
47 
Vi identifierade dock brister som gäll -
de det tekniska biståndets omfattning 
inom områdena minskning av den 
administrativa bördan och offentlig 
förvaltning:
a) När det gäller minskning av den 
administrativa bördan var det 
tekniska biståndets omfattning 
mindre än i ett liknande projekt 
som hade initierats av de grekiska 
myndigheterna 2010. Det projek -
tet, som utformades inom ramen 
för det ”operativa programmet för 
administrativa reformer” (Arop), 
lades senare på is och ersattes av 
överenskommelsen med OECD om 
tillhandahållande av tekniskt bi -
stånd. En annan skillnad var att det 
ursprungliga projektet inbegrep 
en fullständig bedömning av alla 
bestämmelser på området medan 
OECD-överenskommelsen fokuse -
rade på 20 % av de mest betung -
ande bestämmelserna. Det fanns 
ingen dokumenterad motivering 
av orsakerna till att metoden 
ändrats.
b) Det tekniska biståndet inom om -
rådet offentlig förvaltning utgick 
inte från en behovsanalys som 
TFGR hade gjort utan baserades på 
resultaten och rekommendationer -
na i OECD:s genomgång av offent -
lig styrning Greece: Review of the 
Central Administration  (Grekland, 
en genomgång av den centrala 
administrationen). Det tekniska 
biståndet beaktade dock inte den 
centrala rekommendationen som 
handlade om att förutse reform -
hinder och systematiskt följa upp 
dem.
c) Synergier med strukturfonder -
na utnyttjades inte fullt ut. Det 
tekniska biståndets specifika 
behov och omfattning fastställdes 
utan samråd med förvaltnings -
myndigheten för Arop eller GD 
Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering tillfrågades trots att 
det operativa programmet och det tekniska biståndet hade liknande 
mål. Några centrala Arop-åtgärder 
lades på is och genomfördes (på 
ett begränsat sätt) som tekniska 
biståndsprojekt med direkt centra -
liserad förvaltning.
Kravspecifikationerna för 
några kontrakt var inte 
tydligt definierade
48 
Trots att det tekniska biståndets 
omfattning var väl definierad var ut -
formningen av de kravspecifikationer 
eller färdplaner som låg till grund för 
det tekniska biståndet i några fall inte 
tillfredsställande. Det fanns särskilt 
brister i en av de bidragsöverens -
kommelser som kommissionen hade 
undertecknat med IMF och i färd -
planen11 för reform av den offentliga 
förvaltningen.
49 
Bidragsöverenskommelsen Strengthe -
ning Public Financial Management and 
Tax Administration in Greece  (förbättra 
förvaltningen av offentliga medel och 
skatteförvaltningen i Grekland), (som 
undertecknades i december 2011), 
angav inte exakt omfattningen av det 
arbete som IMF skulle utföra. I över -
enskommelsen angavs endast en grov 
ansvarsfördelning mellan de aktörer 
som deltog i det tekniska biståndet 
enligt vilken IMF skulle leda, samordna 
och övervaka det tekniska biståndet 
till skatteförvaltning. Resultatindika -
torer var inte kopplade till varje aktörs 
specifika ansvar. Detta ansvar definie -
rades mer i detalj i en senare ändring 
av överenskommelsen (två år efter det 
att den undertecknats).11 TFGR, de grekiska myndig -
heterna och områdesledaren 
(den medlemsstat som tog på 
sig ansvaret för att vara 
huvudsaklig reformpartner 
inom ett specifikt politik -
område) enades om färd  - 
planen som ett instrument för 
helhetssyn och konsekvent 
uppföljning när det gällde 
tekniskt bistånd inom 
området offentlig förvaltning. 
Den beskrev den över -
gripande strukturen på och 
strategin för genomförandet 
av en reform av förvaltningen.
27
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
50 
Färdplanen för reform av den offentli -
ga förvaltningen innehöll 58 åtgärder 
som skulle genomföras 2012–2013. 
Några åtgärder saknade en tidsplan för 
genomförandet och färdplanen angav 
inte alltid resultat/output eller delmål. 
I några fall var utformningen dålig och 
överambitiös när det gällde plane -
ringen (se ruta 2 ). Planeringen skedde 
dock utifrån tidsfristerna i de tillämp -
liga lagar som de grekiska myndighe -
terna hade antagit i slutet av 2011 och 
överensstämde med samförståndsav -
talet. I några fall innehöll färdplanen 
indikatorer för att mäta resultat.
TFGR:s mandat
5) Varje kvartal rapportera till 
kommissionen och de grekiska 
myndigheterna om framsteg 
och, vid behov, lämna mer frek -
venta varningsrapporter.Det tekniska biståndet 
motsvarade program-  
kraven
51 
Innehållet i det tekniska biståndet 
motsvarade till stor del de program -
villkor som fastslagits i samförstånds -
avtalet. Elva tekniska biståndsprojekt 
(inom politikområdena finansinstitut, 
hälso- och sjukvård och inrikes frå -
gor) av de totalt 118 kunde dock inte 
kopplas till specifika bestämmelser 
i anpassningsprogrammen. Politikom -
rådet inrikes frågor nämndes särskilt 
i TFGR:s mandat trots att det inte fanns 
med i samförståndsavtalet.
Exempel på överambitiös utformning i färdplanen för reform av den centrala 
offentliga förvaltningen
Enligt färdplanen beräknades det ta fyra månader att utarbeta planer för att omstrukturera de första fem mi -
nisterierna som skulle omorganiseras (maj 2012). I praktiken tog det nio månader (oktober 2012) att producera 
utvärderingsrapporter för två av de fem ministerierna som sedan användes som pilotprojekt. När färdplanen 
utarbetades i januari 2012 sattes inget datum för när hela omstruktureringen skulle vara klar. I verkligheten 
var omstruktureringen av alla ministerier (inklusive de två pilotprojekten) klar två och ett halvt år senare, 
i augusti 2014.
Enligt färdplanen skulle reformen av yrkesklassificeringar av alla anställda vid den centrala förvaltningen ha 
varit klar inom sex månader (det vill säga i juli 2012). Den tidsfristen fastställdes trots att arbetet var rättsligt 
och organisatoriskt komplicerat (och innebar att personal på närmare 1 500 typer av tjänster skulle bedömas), 
vilket OECD redan hade insett vid sin kartläggning av den centrala förvaltningen i Grekland. Tidsfristen hölls 
inte och reformen av yrkesklassificeringar var klar två år senare under hösten 2014.Ruta 2
28
Del II – TFGR uppfyllde generellt sitt mandat,  
men det fanns brister
TFGR:s övervakning av 
det tekniska biståndets 
framsteg var ändamåls-  
enlig
52 
Nyckelverktygen för TFGR:s övergri -
pande övervakning av det tekniska 
biståndets framsteg var kvartalsrap -
porterna som innehöll bilagor med 
tabeller över tekniskt bistånd:
a) Kvartalsrapporterna innehöll 
uttömmande beskrivningar 
av utvecklingen inom centrala 
politikområden och reformernas 
allmänna framsteg, inte bara av de 
resultat som var direkt kopplade 
till tekniskt bistånd. Därför lämpa -
de de sig väl för att presentera det 
tekniska biståndets sammanhang 
och omfattning men inte effekter -
na av enskilda projekt. Trots att det 
i TFGR:s mandat specifikt angavs 
att rapporterna skulle överlämnas 
varje kvartal producerades endast 
sju (av planerade 15) mellan hösten 
2011 och sommaren 2015. TFGR 
publicerade den sista rapporten 
i juli 2014.
b) Tabellerna över tekniskt bistånd 
innehöll information om framste -
gen för de tekniska biståndspro -
jekten och var inriktade på övergri -
pande mål, allmän utveckling på 
området, det tekniska bistånd som 
tillhandahållits under rapporte -
ringsperioden och vad som sedan 
planerades.
c) Övervakningen på klusternivå 
var mer detaljerad. De samlade 
framstegen diskuterades vid re -
gelbundna möten med chefen för 
TFGR och dokumenterades korrekt.Övervakningen av vad de 
externa tjänsteleveran -
törerna levererade 
varierade
53 
Vid kontrakt på låga belopp fick TFGR 
delrapporter av tjänsteleverantörerna 
som den granskade. Kommentarerna 
var tydliga och handlade om problem 
med enhetlighet, fullständighet och 
efterlevnad av EU:s lagstiftning. Efter 
leveransen av de sista resultaten 
bedömde TFGR om kravspecifikatio -
nerna efterlevts. Detta ledde till en 
not till GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering som användes för att 
godkänna betalningen.
54 
Vid långsiktiga kontrakt kunde TFGR 
visa att den noga övervakade det 
tekniska biståndets framsteg och 
hade regelbundna kontakter med alla 
leverantörer av långsiktigt bistånd. 
Detta säkerställdes genom frekventa 
möten, experter på plats och gemen -
samma kontrollbesök tillsammans med 
IMF (när det gällde beskattning). Vi 
identifierade emellertid brister i över -
vakningsförfarandena när det gällde 
några långsiktiga kontrakt:
a) Övervakningen var inte kopplad till 
kontrollerbara indikatorer – upp -
följningen av kontraktet med IMF 
dokumenterades inte systematiskt 
när det gällde bedömningen av 
om de mål som fastställts i över -
enskommelsen hade uppnåtts. 
TFGR analyserade inte systema -
tiskt de faktiska resultaten av det 
tekniska biståndet i förhållande till 
de ursprungligen överenskomna 
målen eller indikatorerna. Följ -
aktligen ledde inte uppföljningen 
till att man ändrade projektens 
ursprungliga tidsfrister eller resul -
tatindikatorer när det behövdes för 
att återspegla en snabbt skiftande 
extern situation.
29
 Del III 
Det tekniska biståndet ledde till blandade 
resultat
b) TFGR:s deltagande var begränsat – 
inom projektet ”Administrativa 
bördor” tillhandahölls tekniskt 
bistånd på grundval av en bilateral 
överenskommelse mellan OECD 
och de grekiska myndigheterna. 
TFGR deltog därför inte direkt 
i övervakningen av att resultaten 
uppfyllde kontraktskraven.
TFGR övervakade inte 
systematiskt det tekniska 
biståndets resultat och 
effekter
55 
När det gäller konsekvensbedömning 
ansvarade de grekiska myndigheterna 
för att genomföra det tekniska bistån -
dets rekommendationer. TFGR bad 
inte systematiskt om feedback från 
mottagarna av tekniskt bistånd och 
övervakade inte genomförandet av 
det tekniska biståndet och dess vidare 
effekter. Konsekvensbedömningen 
täcktes i någon mån in genom de 
externa utvärderingar som TFGR be -
ställde12, och inom specifika politikom -
råden, till exempel beskattning, fanns 
det exempel på övervakningsåtgärder. 
En systematisk översyn av genom -
förandet skulle emellertid underlätta 
bedömningen av de grekiska myndig -
heternas förmåga att tillgodogöra sig 
det tekniska biståndet och förbättra 
planeringen av det.56 
Även om TFGR inte systematiskt 
övervakade genomförandet av det 
tekniska biståndets rekommendatio -
ner innehöll kvartalsrapporterna några 
resultatindikatorer:
 ο Utnyttjandegraden när det gällde 
strukturfonderna.
 ο Marknadslikviditet (finansierings -
instrument tillgängliga för grekiska 
företag).
 ο Skatterelaterade indikatorer (till 
exempel utestående skatteskulder, 
antal revisioner och efterlevnad av 
momsredovisning).
57 
I två fall med koppling till de granska -
de politikområdena införde de grekis -
ka myndigheterna själva ändamålsenli -
ga övervakningssystem (se ruta 3 ).
Exempel på ändamålsenliga övervakningssystem som inrättades av de grekiska 
myndigheterna
– Minskning av den administrativa bördan – det ansvariga ministeriet skapade en databas för att följa upp 
alla 86 rekommendationerna inom 13 politikområden.
– TFGR hjälpte de grekiska myndigheterna att införa ett it-verktyg för att övervaka genomförandet av 
strukturfonderna på projektnivå. Detta skräddarsydda verktyg fungerade i enlighet med kriterierna 
i samförståndsavtalet.Ruta 312 TFGR beställde en extern 
utvärdering av tekniska 
biståndsåtgärder från ett 
konsortium med två 
konsultföretag. Utvärde -
ringens omfattning var 
begränsad och gällde endast 
skattereformer och reformer 
av den centrala förvalt -
ningen under perioden 
2011–2013. I december 2014 
inledde TFGR ytterligare ett 
anbudsförfarande för 
bedömning av det tekniska 
biståndet enligt färdplanen för 
Greklands högre revisions-  
organ.
30
Del III – Det tekniska biståndet ledde  
till blandade resultat
Tillfredsställande output 
men ibland sent levererad
58 
Fram till november 2014 hade TFGR 
samordnat 118 tekniska bistånds -
projekt (se diagram 6 ), varav 104 var 
aktiva (82) eller avslutade (22). De 
14 återstående projekten var vilande 
men en del förberedelser hade gjorts. 
Bistånd hade tillhandahållits inom tolv 
politikområden som var avgörande för 
reformprocessen i Grekland. I dessa in -
gick mycket komplexa åtgärder, såsom 
reform av den offentliga förvaltningen 
och beskattning.59 
Kvaliteten på den output som levere -
rades av externa tjänsteleverantörer 
motsvarade visserligen kraven i res -
pektive kravspecifikationer men vi 
såg att genomförandet av det teknis -
ka biståndet ibland var försenat. Till 
exempel undertecknades kontraktet 
med OECD i november 2012 och arbe -
tet skulle påbörjas inom två månader 
efter undertecknandet. Undertecknan -
det av kontraktet var redan försenat 
jämfört med programmet där den 
ursprungliga tidsfristen var tredje 
kvartalet 2011. På grund av att förbere -
delserna var försenade sköt kontrakts -
partnerna (de grekiska myndigheterna 
och OECD) upp projektets start till 
slutet av mars 2013. OECD levererade 
de sista resultaten i april 2014, vilket 
överensstämde med den ändrade pro -
jektplanen. Slutversionen av rapporten 
offentliggjordes i september 2014.Diagram 6Antal projekt per politikområde
Källa : Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från TFGR.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2Förvaltning av statligt stöd och brott mot 
reglerna för statligt stödInrikes frågorReform av rättsväsendetOﬀentlig sektorPrivatisering och fastighetsregisterSammanhållningspolitikHälsaArbete och socialförsäkringBekämpning av penningtvätt/korruptionFinansinstitutFöretagsklimatBudget och beskattning
31
Del III – Det tekniska biståndet ledde  
till blandade resultat
Varierande bidrag till 
reformprocessen
60 
Det tekniska biståndet syftade ytterst 
till att bidra till ändamålsenliga och 
hållbara reformer inom det politik -
område som det riktades till även om 
ansvaret för att genomföra reformerna 
vilade på de grekiska myndigheterna 
(och inte på TFGR eller kommissionen). 
Resultatet i form av reformer är därför 
en viktig indikator på hur det tekniska 
biståndet har lyckats. I detta avsnitt av 
rapporten analyserar vi framstegen för 
de reformer som de granskade tek -
niska biståndsprojekten ledde till (se 
bilaga II ) och pekar på stora variatio -
ner mellan dem.
Den offentliga förvaltningen
61 
Som en del av reformen av den offent -
liga förvaltningen tillhandahölls tek -
niskt bistånd för att hjälpa de grekiska 
myndigheterna med att utvärdera och 
omorganisera strukturen på offentliga 
organ. Emellertid hade utvärderingen 
liten inverkan på organisationen av 
några organ, särskilt nationella mini -
sterier, och befattningsbeskrivningar 
utformades inte på ett systematiskt 
sätt. Resultatet var att även om antalet 
chefstjänster övergripande minskade 
med 40 % ändrades knappast antalet 
anställda och funktioner vid varje mi -
nisterium. Därför ledde inte reformen 
till några större förbättringar i form 
av ökad rörlighet och flexibilitet i den 
offentliga sektorns arbetssätt.62 
För att behandla problemet med dålig 
samordning mellan ministerier använ -
des tekniskt bistånd för att underlätta 
inrättandet av ett generalsekretariat 
för samordning (GSCO). GSCO blev 
dock inte helt operativt förrän i no -
vember 2013. Tjänsten som allmän 
samordnare avsågs ursprungligen vara 
en ”fast” högre offentlig tjänst med 
ett femårigt mandat för att garante -
ra statens kontinuitet. I verkligheten 
kom tjänsten under de två första åren 
efter GSCO:s inrättande att successivt 
innehas av tre politiskt tillsatta per -
soner. Detta avvek från den modell 
som rekommenderats av det tekniska 
biståndet och som syftade till att han -
tera risker avseende driftskontinuitet.
63 
Tvärtemot de organisationsscheman 
som infördes som en del av omorgani -
sationen av den centrala förvaltningen 
ledde inte inrättandet av GSCO till att 
organisationen av premiärministerns 
avdelningar blev effektivare. De första 
förslagen från TFGR, områdesleda -
ren och den grekiska arbetsgruppen 
antogs inte, och sedan 2013 har det 
funnits tre administrativa strukturer 
som har haft problem med överlapp -
ningar och dubbelt ansvar (se dia -
gram 7 ). De tre generalsekretariaten 
fick över 200 olika men detaljerade 
ansvarsområden.
32
Del III – Det tekniska biståndet ledde  
till blandade resultat
Företagsklimat
64 
Av OECD:s 86 rekommendationer om 
att minska den administrativa bördan 
krävde 60 att primärrätten ändrades. 
I slutet av november 2014 hade den 
nödvändiga lagstiftningen antagits 
i 52 fall. I sju fall pågick fortfarande 
lagstiftningsarbetet eller så hade det 
skjutits upp.65 
Av de 32 fall som krävde att sekun -
därrätten ändrades hade 19 ännu inte 
genomförts i slutet av november 2014. 
Fallen fanns inom olika sektorer (i syn -
nerhet energi – sju fall) och utgjorde 
tillsammans 22,5 % av den totala ad -
ministrativa bördan (varav 12 % kunde 
tillskrivas en enda förordning som 
gällde momslagstiftning).Diagram 7Överlappningar på central regeringsnivå
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Premiärministerns
generalsekretariatGeneralsekretariatet
för samordningRegeringens
generalsekretariat
Fyra juridiska enheterTre enheter för administrativt stödTretton enheter för samordning
av regeringens arbete
Åtta strategiska enheterTre politiska kanslier
33
Del III – Det tekniska biståndet ledde  
till blandade resultat
Strukturfonder
66 
I fråga om den samlade utnyttjande -
graden förbättrades Greklands pla -
cering under perioden 2010 till sep -
tember 2014 från 17:e till sjätte plats 
av alla EU-medlemsstater. Uppgifter 
från GD Regional- och stadspolitik 
visar att i slutet av 2011 (det vill säga 
tre månader efter det att TFGR inrät -
tats) låg den samlade utnyttjandegra -
den för strukturfonderna i Grekland 
(baserat på ersättningsanspråk) 1,5 % 
över genomsnittet i EU, och landet 
låg på 18:e plats. År 2014 låg utnytt -
jandegraden 11,5 % över genomsnit -
tet i EU. Målet för 2012 uppnåddes 
inte, men 2013 låg utnyttjandegra -
den betydligt över målet i samför -
ståndsavtalet (med ett ackumulerat 
belopp på 258 miljoner euro över 
finansieringsperspektivet)13.
Beskattning 
(inkomstförvaltning)
67 
Genom skuldindrivningsprojektet 
infördes nya uppbördsmetoder 2014 
som förbättrade ändamålsenligheten. 
Den grekiska förvaltningen erbjöd 
dock fortfarande inget ändamålsen -
ligt juridiskt stöd åt den personal som 
ansvarar för uppbördsförfaranden. 
Vidare var den stora uppbördsenhet, 
som hade inrättats med hjälp av tek -
niskt bistånd, underbemannad (färre 
än 30 personer i slutet av 2013 och 
57 i oktober 2013, vilket ska jämföras 
med den rekommenderade styrkan på 
90 personer).68 
Enligt den rättsliga ramen i Grekland 
är skattemyndigheterna fortfarande 
skyldiga att utföra omständliga förfa -
randen för skulder som bedöms vara 
omöjliga att driva in i stället för att 
koncentrera resurserna där sannolikhe -
ten för uppbörd är högre. Det tekniska 
biståndet inriktades här på att förenkla 
förfaranden och behandla frågan om 
ej indrivningsbara skulder, men de gre -
kiska myndigheternas åtgärder i detta 
avseende var begränsade.
69 
Det antal anställda som avdelades till 
uppgiften att kontrollera stora skat -
tebetalare var fortfarande otillfreds -
ställande. Personalomsättningen var 
hög vid enheten och effektiviteten 
hindrades ytterligare av att insolventa 
företag fortfarande var föremål för 
granskningsförfaranden. Det tekniska 
biståndet inom detta område inten -
sifierades från april 2014. Enligt de 
gemensamma besöksrapporterna från 
personal vid IMF och kommissionen 
var de samlade resultaten fortfarande 
otillfredsställande, och det gjordes 
för få revisioner jämfört med målen 
i samförståndsöverenskommelsen, det 
skedde ingen kapacitetsuppbyggnad 
på området och uppgifter som inte 
bedömdes generera höga inkomster 
fick knappa resurser.
70 
Resultaten var också mycket begränsa -
de när det gällde projektet om kontroll 
av personer med stor förmögenhet 
och egenföretagare med hög inkomst. 
Ett centrum för revision av personer 
med stor förmögenhet inrättades inte 
förrän i juni 2013. Under 2013 gjordes 
omkring 450 revisioner. Höjningen 
av skatteunderlaget gav 108 miljo -
ner euro i inkomster, varav endast 22 % 
drevs in. Produktiviteten var låg, varje 
revisor hanterade färre än tre fall per 
år i genomsnitt och framstegen gick 
generellt långsamt.13 Bättre tillhandahållande av 
tekniskt bistånd var inte det 
enda instrument kommis -
sionen använde för att öka 
utnyttjandet av struktur -
fonderna. I juli 2011 höjdes 
strukturfondernas med -
finansieringsgrad till 85 %, och 
i december 2011 gjordes 
ytterligare en ökning med 
10 %.
34
Del III – Det tekniska biståndet ledde  
till blandade resultat
71 
De långsamma framstegen och 
svårigheterna med att tillhandahålla 
tekniskt bistånd via beskattningspro -
jekt kunde också tillskrivas flera yttre 
faktorer, både politiska (nyval våren 
2012) och organisatoriska (hög perso -
nalomsättning och vakanser på cen -
trala förvaltningsposter). Tillsammans 
hindrade dessa faktorer den tekniska 
biståndsprocessen.
Kapacitetsuppbyggnad
72 
Kapacitetsuppbyggnad inom den 
grekiska förvaltningen ansågs vara 
ett övergripande mål för det teknis -
ka biståndet i ett antal projekt. Inom 
ramen för att minska den administra -
tiva bördan höll OECD ett tvådagars 
utbildningsprogram för 44 offentlig -
anställda från olika avdelningar, de 
flesta från sektorer som omfattades av 
projektet. Enligt OECD:s bedömning 
utnyttjades inte komponenten kapa -
citetsuppbyggnad fullt ut på grund 
av den begränsade tid som stod till 
förfogande för utbildning.
73 
På området offentlig förvaltning 
bekräftade den nationella skolan för 
offentlig förvaltning att den hade 
nytta av det tekniska biståndet genom 
de kontakter som upprättats med 
internationella experter (i första hand 
specialiserade på utbildning i kor -
ruptionsbekämpning). Vidare deltog 
1 200 statstjänstemän i utbildning som 
anordnades av det nationella centru -
met för offentlig förvaltning och lokalt 
styre. Merparten av de kurser som följ -
des (84 %) handlade om penningtvätt 
och korruption.
35
 Slutsatser och 
rekommendationer
74 
Med TFGR skapade kommissionen 
en flexibel mekanism för att sam -
ordna ett brett upplagt program för 
tekniskt bistånd. Det tekniska bistån -
det levererades till övervägande del 
i enlighet med kraven i de ekonomiska 
anpassningsprogrammen för Grekland. 
TFGR uppfyllde generellt sitt mandat. 
Det fanns dock brister och blandade 
resultat i fråga om arbetsgruppens 
påverkan på reformernas framsteg. Be -
dömningen måste ses mot bakgrund 
av den instabila politiska situationen 
i Grekland och den skyndsamhet med 
vilken de nödvändiga reformerna mås -
te genomföras.
Organisering och 
planering av tekniskt 
bistånd
75 
Eftersom TFGR inrättades sommaren 
2011 hade det gått över ett år sedan 
det första ekonomiska anpassnings -
programmet inleddes och stora 
stödbelopp hade redan betalats ut. 
Under dessa förutsättningar skapade 
kommissionen en enhet specifikt för 
tillhandahållande av tekniskt bistånd 
utan att undersöka alternativa lös -
ningar. Biståndet tillhandhölls ”på 
begäran” från de grekiska myndighe -
terna och i överensstämmelse med 
samförståndsavtalet, men byggde inte 
på ett samlat, heltäckande strategido -
kument. TFGR fick ingen egen budget 
(punkterna 15–26).Rekommendation 1
När man inrättar en enhet för tillhan -
dahållande av tekniskt bistånd bör den 
baseras på en strategi med väl definie -
rade mål. Strategin bör ange typen av 
ansvar och hur det ska fördelas mellan 
parterna. Den bör godkännas formellt 
av den mottagande medlemsstaten så 
att ägarskap och effektivt genomför -
ande garanteras.
Uppfyllandet av TFGR:s 
mandat
76 
TFGR inrättades för att stödja det 
grekiska reformprogrammet och 
baserades på ett särskilt mandat som 
definierade dess ansvar och arbetets 
omfattning. TFGR lyckades generellt 
uppfylla mandatet, men det fanns 
brister:
 ο Identifiera behov och samordna 
tillhandahållandet av det teknis -
ka biståndet : TFGR inrättade ett 
varierande system för att tillhan -
dahålla det tekniska biståndet och 
använde främst externa upp -
dragstagare – delvis på grund av 
administrativa begränsningar som 
hindrade kommissionen från att 
anställa experter direkt. Systemet 
gjorde att behovet av samordning 
ökade. Generellt sett hanterade 
TFGR detta väl trots brister på pro -
jektnivå (punkterna 28–34).
36 Slutsatser och rekommendationer
 ο Fastställande av det tekniska 
biståndets detaljer : TFGR levere -
rade tekniskt bistånd på olika sätt 
som ibland inte var optimala med 
tanke på de tjänster som skulle 
tillhandahållas. Tjänsteleverantörer 
valdes inte ut efter en jämförande 
analys av tillgängliga alternativ 
(punkterna 35–41).
 ο Stöd till utnyttjande av EU-
medel : TFGR erbjöd en blandad 
korg med åtgärder för att stöd -
ja utnyttjandet av EU-medel 
i Grekland. Stödet tillhandahölls 
av TFGR:s egen personal och 
var väl samordnat med andra 
avdelningar vid kommissionen 
(punkterna 42–45).
 ο Utformning av kravspecifika -
tioner : Det tekniska biståndets 
omfattning följde i stort sett 
villkoren i det ekonomiska anpass -
ningsprogrammet för Grekland, 
men utformningen av kravspeci -
fikationer för några kontrakt hade 
brister. Några överenskommelser 
med tjänsteleverantörer specifi -
cerade inte tydligt omfattningen 
av det arbete som skulle levereras 
(punkterna 46–51).
 ο Rapportering av framsteg : TFGR 
använde kvartalsrapporterna som 
ett sätt att rapportera om hur 
arbetet framskred. Rapporterna 
offentliggjordes dock inte så ofta 
som krävdes (punkterna 52–54).Rekommendation 2
Kommissionen bör inrätta en pool med 
externa experter som vid behov kan 
användas för tekniska biståndsprojekt 
i medlemsstaterna.
Rekommendation 3
När kommissionen utformar tekniska 
biståndsprogram bör den analysera 
den komplexitet som följer av att 
många partner involveras och det 
ökade behov av samordning som detta 
leder till. Inom specifika politikområ -
den bör den ha som mål att rationa -
lisera antalet partner så att metoden 
att tillhandahålla tekniskt bistånd blir 
enhetlig.
Rekommendation 4
Tekniska biståndsåtgärder bör prio -
riteras efter det att deras potential 
att uppfylla de strategiska målen 
har bedömts. Tekniskt bistånd bör 
målinriktas och tillhandahållas på 
ett så lämpligt och ändamålsenligt 
sätt som möjligt, i överensstämmelse 
med gällande lagar och bestämmel -
ser, och med hänsyn till det politiska 
sammanhanget.
37 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 5
Kommissionen bör välja tjänsteleve -
rantörer utifrån en jämförande analys 
av tillgängliga alternativ. I kontrakten 
ska omfattningen av de resultat som 
ska levereras tydligt anges och mätba -
ra resultatindikatorer fastställas.
Resultaten av tekniskt 
bistånd
77 
TFGR övervakade inte systematiskt 
genomförandet eller effekterna av det 
tekniska biståndets rekommendatio -
ner. Vi inser att de grekiska myndig -
heterna ansvarade för att genomföra 
reformer och att övervakningen ägde 
rum inom ramen för det ekonomiska 
anpassningsprogrammet. Om TFGR 
bedrev övervakning skulle man dock 
kunna mäta det tekniska biståndets 
ändamålsenlighet och justera dess 
omfattning eller genomförande när 
det behövs (punkterna 55–57).
78 
Inom alla granskade politikområ -
den gjordes goda framsteg. Fram till 
november 2014 hade TFGR samordnat 
118 tekniska biståndsprojekt inom 12 
politikområden. TFGR tillhandahöll på 
ett ändamålsenligt sätt relevant tek -
niskt bistånd till de grekiska myndig -
heterna i ett politiskt mycket osäkert 
klimat (punkterna 58–59).När det gäller TFGR:s inverkan på refor -
mernas samlade framsteg i Grekland 
var resultaten blandade. Framstegen 
var goda när det gällde genomföran -
det av strukturfonder. På områdena 
den offentliga förvaltningen och 
beskattning var å andra sidan det 
tekniska biståndet ofta endast delvis 
ändamålsenligt, det vill säga de gre -
kiska myndigheterna genomförde det 
inte så brett eller så snabbt som det 
var tänkt (punkterna 60–73).
Rekommendation 6
Kommissionen bör begära feedback 
från mottagande medlemsstater om 
tillhandahållandet av tekniskt bi -
stånd. Genomförandet av det tekniska 
biståndet bör systematiskt övervakas 
i förhållande till uppsatta mål. När 
det gäller TFGR:s insatser bör kom -
missionen göra en omfattande efter -
handsutvärdering. Detta är avgörande 
för att man ska kunna bedöma det 
tekniska biståndets ändamålsenlighet 
och/eller ändra hur det tillhandahålls.
Rekommendation 7
För att tekniskt bistånd ska leda till 
hållbara resultat bör det inriktas på att 
förbättra kapaciteten hos nationella 
förvaltningar. Det bör tillhandahål -
las med inriktning på driftskonti -
nuitet och hållbara reformer, vilket 
innebär att det ska förankras i lokal 
förvaltningspraxis.
38 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
11 november 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da Silva CALDEIRA
 ordförande

39
 Bilagor
Översikt över tekniska biståndsprojekt per politikområde
Reform av den offentliga sektorn
Reform av förvaltningen på central nivå
1.  Inrätta ett permanent interministeriellt generalsekretariat för samordning och genomförande av reformen
2.  Anta en tvåårig strategi och handlingsplan för reform av den centrala förvaltningen
3.  Bedöma och omorganisera den interna strukturen vid Greklands ministerier (central och decentraliserad nivå)
4.  Fastställa en personalstrategi (rekryteringsförfaranden, karriärförvaltning, utbildning, rörlighet etc.), utarbeta instruktioner för organisationen av 
alla personalavdelningar vid alla ministerier, samordnas av ministeriet för administrativ reform och e-förvaltning i republiken Grekland (MAREG)
Reform av förvaltningen på regional/lokal nivå
5.  Frivillig rörlighetsplan för kommunalanställda
6.  Rörlighet mellan enheter och utvärderingsprocess
7.  Strategi för e-förvaltning (nyckelkomponent i Greklands digitala strategi)
Budget och beskattning
Inkomstförvaltning
8.  Organisation och förvaltning
9.  Förstärka indrivningen och förvaltningen av skulder
10.  Uppdatera funktionen för granskning av skattebetalare
11.  Förstärka kontrollen av stora företags skatter
12.  Kontroll av personer med stor förmögenhet och egenföretagare med hög inkomst
13.  Förstärka systemet för lösning av skattetvister
14.  Skatteöverenskommelsen mellan Schweiz och Grekland
Skattepolitik
15.  Förbättra den rättsliga ramen, särskilt genom arbete med skattelagstiftningen om inkomstskatter, skatteprocesser och fastighetsskatter
16.  Se över momslagstiftningen och framsteg när det gäller momsbedrägerier
Förvaltning av offentliga finanser
17 .  Modernisera utarbetandet av budgeten
18.  Förbättra betalningsprocesserna
19.  Förstärka budgetrapporteringen
20.  Förstärka lagar, institutioner och system som gäller förvaltning av de offentliga finanserna
21.  Bokföringskodexen och redovisningslagstiftningen
Greklands nationella revisionsorgan
22.  Förstärka revisionsorganets relationer med parlamentet och andra berörda intressenter
23.  Utarbeta och genomföra ett årligt revisionsprogram
24.  Bygga upp kapaciteten för finansiell revision med hjälp av pilotrevisionerBilaga I
40 Bilagor
Åtgärder för att bekämpa penningtvätt och korruption
Penningtvätt och skatteflykt
25.  Upprätta en färdplan med syften, mål, prioriteringar och tidpunkt för åtgärder, som ska genomföras av flera statliga myndigheter, brottsbekäm -
pande organ, åklagarmyndigheter och tillsynsmyndigheter, om användningen av verktyg för att förebygga penningtvätt och upptäcka skatteflykt
26.  Förbättra finansinstitutens och andra rapperteringsenheters rapportering av skatteflykt till finansunderrättelseenheten
27.  Förbättra finansunderrättelseenhetens analysverktyg och analytiska kompetens inom området skatteflykt
28.  Förbättra de finansiella utredningarna och brottsbekämpningen när det gäller skatteflykt
29.  Förbättra samordningen mellan de myndigheter som deltar i nätverket mot penningtvätt
30.  Förbättra informationsutbytet
Korruption
31.  Upprätta en färdplan med syften, mål, prioriteringar och tidpunkt för åtgärder som ska vidtas
32.  Införa en global nationell strategi mot korruption
33.  Förbättra samordningen, bland annat genom en nationell samordnare
34.  Förbättra förebyggandet, medvetenheten och den offentliga sektorns integritet
35.  Förbättra de finansiella utredningarna och lagförandet av korruption, särskilt inom högrisksektorer
36.  Förbättra informationsutbytet
37.  Förbättra den rättsliga ramen
Företagsklimat
38.  Förbättra resultaten av indikatorerna för projektet ”Göra Affärer” genom att förenkla förfaranden för företag (gäller tre indikatorer: företagsetable -
ring, registrering av egendom och beviljande av bygglov)
Förenklade handelsprocedurer
39.  Förenkla förfaranden före tullbehandling (beviljande av intyg och exportlicenser) och skapande av ett sammankopplat elektroniskt system (ge -
mensam kontaktpunkt) för export
40.  Förenkla tullförfaranden
41.  Tull: omorganisation och reform av tullförvaltningen
42.  Främja export
43.  Minska företagens administrativa bördor
44.  Se över förordningar som begränsar affärsverksamhet
45.  Offentlig upphandling
46.  Offentliga bygg- och anläggningsarbeten
47.  Förenkla godkännandet av och licenser för investeringar
48.  Företagsparker
49.  Ekonomisk analys av reformer av företagsklimatet
50.  Politik för små och medelstora företag: avlägsna flaskhalsar i form av regler, administration och lagstiftning som hindrar små och medelstora 
företags verksamhet, inklusive aspekter som gäller tillgång till finansieringBilaga I
41 Bilagor
Avreglering av reglerade yrken och verksamheter
51.  Se över ändring av förordning som avreglerar reglerade yrken
52.  Projekt om att utvärdera effekterna av avregleringen av yrken: jurister och notarier, arkitekter och ingenjörer, rörmokare och elektriker, auktorise -
rade revisorer och stuveriarbetare
53.  Avskaffa vissa reserverade och delade verksamheter
Finansinstitut
Bankväsende
54.  Genomföra rekonstruktionsprocesser inom bank- och försäkringssektorn
Försäkring
55.  Reform av försäkringsgarantier
56.  Den grekiska administrationen (Bank of Greece) analyserar försäkringssektorns kapacitet att täcka socialförsäkringar/pensionsförsäkringar i enlig -
het med striktare krav inom EU:s rättsliga ram
57.  Bank of Greece utarbetar en policy och lagförslag om tjänstepensionsplaner
Tillgång till finansiering
58.  Institution för ”Tillväxt i Grekland”
59.  Riskhantering via företagandefonden ETEAN
60.  Mål för utlåning
61.  Plattform för dialog mellan banker och små och medelstora företag
62.  Förbättra informationsportalen (espa.gr) för små och medelstora företags tillgång till finansiering/skapande av förvaltningsverktyg för behandling 
av finansieringsansökningar från små och medelstora företag
63.  Stöd till utveckling av ett stödfinansieringsinstrument som kan aktiveras när det saknas säkerhet och därigenom förenkla utlåningen till små och 
medelstora företag
64.  Stöd till utveckling av stödfinansieringsinstrument
65.  Mikrokredit/mikrofinans: inleda pilotprojekt
66.  Mikrokredit/mikrofinans: etablera mikrokreditinstitutioner utanför banksektorn
67.  Rättslig ram för mikrofinans
Privatisering och fastighetsregister
68.  Fast egendom
69.  Fastighetsregister
70.  Markanvändning och markanvändningsplanering
71.  Flygplatser
72.  Hamnar
Vatten
73.  Fastställa ett regelverk, en prispolitik och en licensändring (EYDAP), fastställa fordringarna på staten
74.  Anpassa EYATH:s prispolitik till andra vattenbolags priser, personal till och drift av det särskilda sekretariatet för vatten, förstärka tillsynen över vattenBilaga I
42 Bilagor
Reform av rättsväsendet
75.  e-juridik
76.  Medling
77.  Samla in statistik på det juridiska området
78.  Se över civilprocesslagen
79.  Tillträde till juristyrket
80.  Införa tvistlösning utanför domstol för administrativa frågor
Sammanhållningspolitik
81.  Prioriterade projekt
82.  Avfallshantering
83.  Förenkla systemet för förvaltning och kontroll av strukturfonder och utarbeta en ny lag för perioden 2014–2020
84.  Energi
85.  Luftfart
86.  Turism
87.  Logistik
88.  Elektronisk kommunikation
Arbete och socialförsäkring
89.  Stödja utvecklingen av en social ekonomi i Grekland
90.  Modernisera den offentliga arbetsförmedlingens (OAED) arbete
91.  Utveckla yrkesinspektionens (SEPE) arbete
92.  Bekämpa ungdomsarbetslöshet
93.  Handlingsplan för sysselsättning
94.  Bemanningsföretag
95.  Kollektiva uppsägningar
96.  Avgifter till socialförsäkringssystemet
97 .  Se över socialförsäkringssystemet
98.  Socialt skyddsnät
99.  Utbildning
Innovation
100.  Anta en ny lag om forskning och innovation
101.  Utarbeta en färdplan för innovation, med särskild betoning på strategin för smart specialiseringBilaga I
43 Bilagor
Hälsa
Reform av hälso- och sjukvården
102.  Genomföra ett heltäckande program för reform av den offentliga hälso- och sjukvården (”Aktiv folkhälsa”)
103.  Läkemedelspolicy – prissättning och ersättning
104.  e-hälsovård
105.  Diagnosrelaterade grupper och förvaltning av sjukhus
106.   Hälsoturism
107.   Primärvård
108.  Administration, organisation, uppdrag och ansvar för den nationella organisationen för tillhandahållande av hälsovårdstjänster (EOPYY)
109.  Personal inom det nationella sjukvårdssystemet
110.  Offentlig hälso- och sjukvård
111.  Upphandling
Inrikes frågor
112.  Reform av avdelningen för asyl- och migrationsfrågor
113.  Förbättra Greklands kapacitet att utnyttja Solidfonder
114.  Upphandling i samband med Solidfonder
115.  Snabbare och bättre överklagandeprocesser i samband med migration
116.   Bygga upp myndigheternas kapacitet att använda strukturfonderna inom migrationsområdet
Förvaltning av statligt stöd och brott mot reglerna för statligt stöd
117.  Förvaltning av statligt stöd
118.  Brott mot reglerna för statligt stöd
Källa : TFGR:s projektlista uppdelad per politikområde.Bilaga I
44 Bilagor
Översikt över granskade tekniska biståndsprojekt
Politikområde Beskrivning Sätt att tillhandahålla det tekniska biståndet
Den offentliga förvalt -
ningen (reform av den 
offentliga sektorn)Inrätta generalsekretariatet för samordning 
i republiken Grekland (GSCO)
Anta en tvåårig strategi och handlingsplan för reform 
av den centrala förvaltningen
Bedöma och omorganisera den interna strukturen vid 
Greklands ministerier (central och decentraliserad nivå)
Fastställa en personalstrategi (rekrytering, 
karriärförvaltning, utbildning, rörlighet, 
chefsrekrytering och personalbedömning)Två experter på plats vid Greklands centrala förvaltning
Kontrakt på låga belopp:
Stödtjänster för att reformera den centrala förvaltningen (kontraktets 
värde 15 000 euro, faktisk kostnad 10 500 euro)
Kontrakt på stora belopp:
Kontrakt med ett nationellt utvecklingsorgan (kontraktets värde 
750 000 euro, faktisk kostnad 304 000 euro)
Uppdrag:
Experteruppdrag finansierade genom ESF:s centrala budget, ytterligare 
uppdrag finansierade genom Arop och inom kontraktet med det 
nationella utvecklingsorganet
Inkomstförvaltning (bud -
get och beskattning)Förstärka indrivningen och förvaltningen av skulder
Förstärka kontrollen av stora företags skatter
Kontroll av personer med stor förmögenhet och 
egenföretagare med hög inkomstTre experter på plats vid Greklands centrala förvaltning
Uppdrag:
Expertuppdrag finansierade genom Fiscalis och ESF:s centrala budget
Kontrakt på stora belopp:
IMF, finansierat genom ESF:s centrala budget, omfattande bland annat 
indrivning av skulder (kontraktets värde totalt 3,25 miljoner euro)
Nationellt utvecklingsorgan, finansierat genom ESF:s centrala budget 
(budget 600 000 euro)
Företagsklimat Minska företagens administrativa bördorKontrakt på stort belopp:
Bidragsöverenskommelse med OECD, undertecknad av ministeriet för 
administrativ reform och e-förvaltning, finansierad från det operativa 
programmet för administrativa reformer (värde 1,2 miljoner euro)
Kontrakt på lågt belopp:
Kontrakt på juridiskt arbete med en grekisk advokatbyrå (värde 
15 000 euro)
FöretagsklimatAvreglering av reglerade yrken och verksamheter: se 
över och ändra sekundärrätten
Avreglering av reglerade yrken och verksamheter: 
utvärdera effekterna av avregleringen av yrken
Avskaffa vissa reserverade och delade verksamheterKontrakt på låga belopp:
Fyra kontrakt med olika tjänsteleverantörer (totalt värde 50 000 euro)
Tillgång till finansiering 
(finansinstitut)Institution för ”Tillväxt i Grekland” Direkt stöd från TFGR:s personal
Strukturfonder (samman -
hållningspolitiken)Övervakning av 40 av de 181 prioriterade projekten Direkt stöd från TFGR:s personalBilaga II
45 Bilagor
Organ som besöktes vid granskningen
Enhet Typ av besök Syfte med besöket
Arbetsgruppen för Grekland (TFGR) GranskningsbesökIntervjuer och insamling av revisionsbevis om tekniska biståndsprojekt och 
övergripande frågor
Europeiska kommissionens 
generalsekretariatGranskningsbesök Intervju och insamling av revisionsbevis om övergripande frågor
Kommissionens generaldirektorat för sys -
selsättning, socialpolitik och inkluderingGranskningsbesökIntervju och insamling av revisionsbevis om tekniska biståndsprojekt inom 
områdena strukturfonder och den offentliga förvaltningen
Generaldirektoratet för skatter och tullar GranskningsbesökIntervju och insamling av revisionsbevis om tekniska biståndsprojekt inom 
området beskattning
Generaldirektoratet för regional- och 
stadspolitikGranskningsbesökIntervju och insamling av revisionsbevis om tekniska biståndsprojekt inom 
området strukturfonder
Ministeriet för administrativ reform och 
e-förvaltning i  republiken GreklandGranskningsbesökIntervju och insamling av revisionsbevis om det kontrakt med OECD om 
tekniskt bistånd inom området minskning av den administrativa bördan som 
ministeriet undertecknade
Ministeriet för administrativ reform 
och e-förvaltning i  republiken Grekland 
(MAREG)Besök för 
informationsinsamlingIntervju om tekniska biståndsprojekt och övergripande frågor
Generalsekretariatet för samordning 
i republiken Grekland (GSCO)Besök för 
informationsinsamlingIntervju om tekniska biståndsprojekt och övergripande frågor
Nationellt centrum för offentlig förvalt -
ning och lokalt styre (EKDDA)Besök för 
informationsinsamlingIntervju om tekniska biståndsprojekt inom området den offentliga 
förvaltningen
Institutet för forskning om reglerings -
politik (INERP)Besök för 
informationsinsamlingIntervju om tekniska biståndsprojekt
Nationellt utvecklingsorgan GranskningsbesökIntervju och insamling av revisionsbevis om delegeringsöverenskommelsen 
på området den offentliga förvaltningen
OECDBesök för 
informationsinsamlingIntervju om bidragsöverenskommelsen på området minskning av den 
administrativa bördan
IMF Granskningsbesök Granskning av två bidragsöverenskommelser inom området beskattning
Källa : Europeiska revisionsrätten.Bilaga III
46 Bilagor
Bidragsöverenskommelse mellan ministeriet för administrativ reform och e-förvalt -
ning och OECD om minskning av den administrativa bördan i Grekland
De grekiska experternas 
profil och uppgifter οProjektmetoden förutsatte ett nära samarbete med Greklands offentliga förvaltning.
 ο13 expertteam (totalt 75 personer) valdes ut genom ett öppet anbudsförfarande.
 οNödvändiga färdigheter var bland annat god kännedom om den rättsliga ramen för ett givet område, mycket goda 
kunskaper i engelska och förmåga att presentera komplext material.
 οGrekiska experter fick till uppgift att ge input om den aktuella rättsliga ramen för kartläggningen av den administrativa 
bördan och fungerade som kontaktpunkter vid fackministerier.
Kvaliteten på det arbete 
som  de grekiska experter -
na levererade οDe utvalda experternas profil motsvarade inte helt de ursprungliga kraven:
i. Begränsad förmåga att skriva på engelska om komplext material.
ii. Otillräckliga kunskaper om rättssystemet i Grekland och den specifika lagstiftningen (endast fyra av de 13 
gruppledarna representerade fackministerier med ansvar för de specifika förordningarna).
iii. Deltidsengagemang i  projektet.
 οDen dåliga kvaliteten på de uppgifter som tillhandahölls av de grekiska experterna var en stor utmaning för projektet. 
Enligt OECD lyckades man dock till slut framgångsrikt avsluta projektet med uppgifter som inhämtats på annat sätt.
 οFör att lösa problemet beslutade OECD att lägga ut kartläggningen av förordningar inom alla 13 sektorerna på fyra lokala 
advokatbyråer.
TFGR:s deltagande οDeltagande i arbetsgrupper, mellanhand mellan de grekiska myndigheterna och tjänsteleverantörerna för att förbättra 
förvaltningen av kontrakt (som TFGR ansåg var otillfredsställande).
 οSamordning av samråd mellan avdelningar för att kontrollera överensstämmelse med EU:s lagstiftning.Bilaga IV
47 Bilagor
TFGR:s roll i tillhandahållandet av tekniskt bistånd per politikområde
Minska de administrativa 
bördorna (företagsklimat) οI första hand som kontakt för att underlätta samordningen mellan de grekiska myndigheterna, OECD och övriga 
kommissionsavdelningar.
 οInte involverad i valet av tjänsteleverantör, i kontraktsarrangemangen mellan OECD och de grekiska myndigheterna eller 
i övervakningen av genomförandet.
 οDeltog i fyra av åtta högnivåkommittémöten.
 οÖverblick över projektgenomförandet, deltog i arbetsmöten, kommenterade förslaget till rapport och organiserade 
samråd mellan elva generaldirektorat vid kommissionen.
 οTillhandahöll skräddarsytt tekniskt bistånd för att stödja genomförandet av rekommendationerna efter det att projektet 
hade avslutats.
Avreglering av reglerade 
yrken (företagsklimat) οDefinierade kravspecifikationerna utifrån kraven i samförståndsavtalet och ansökningarna från de grekiska 
myndigheterna.
 οStöd under tilldelningsförfarandet (ett första urval av tjänsteleverantörer och kommunikation med kandidater).
 οTillsyn över rapportresultat (kommenterade förslag till rapporter och gjorde slutlig utvärdering).
 οNära samarbete med de grekiska myndigheterna (regelbundna möten, utbyte av korrespondens och anpassning av det 
tekniska biståndet till deras behov och förväntningar).
Den offentliga förvalt -
ningen (reform av den 
offentliga sektorn)Generellt:
 οKontinuerligt stöd vid inrättandet av generalsekretariatet för samordning (GSCO), bland annat i form av en expert på 
plats.
 οStöd vid utformningen av en ”tvåårig strategi och handlingsplan för reform av den centrala förvaltningen”, framförallt 
genom stöd på plats av en expert från TFGR (som deltog vid utarbetandet av den första strategin).
 οStöd till ”bedöma och omorganisera den interna strukturen vid Greklands ministerier” genom ett externt långsiktigt 
kontrakt, som dock bara delvis genomfördes (55 % ett och ett halvt år efter undertecknandet) på grund av brist på 
specifika ansökningar om tekniskt bistånd.
 οÖvervakning och samordning av tekniska biståndsåtgärder inom området personalstrategi med direkt input från 
områdesledaren och den externa uppdragstagaren.
Kontrakt med det nationella utvecklingsorganet:
 οFörsåg uppdragstagaren med all relevant information och alla relevanta dokument.
 οHade kontakt med de grekiska myndigheterna och lyfte fram EU som en källa till stöd och finansiering av de genomförda 
åtgärderna.
 οVidarebefordrade experternas rapporter och de resultat som levererades av det nationella utvecklingsorganet till de 
berörda grekiska myndigheterna.
 οBistod vid valet av experter genom att fastställa urvalskriterier.
Inkomstförvaltning (bud -
get och beskattning) οGenerellt: definierade kravspecifikationer, rekryterade experter, presenterade de tekniska biståndsuppdragen för dem 
och matade in resultaten av deras arbete i det övergripande tillhandahållandet av tekniskt bistånd.
 οKontrakt med IMF: formulerade kravspecifikationerna och följde utvecklingen på området. Ingen heltäckande 
strukturerad analys av resultaten, gav endast informell feedback till uppdragstagaren (utan referens till 
resultatindikatorer).
Strukturfonder (samman -
hållningspolitiken) οTFGR:s personal tillhandahöll själva tekniskt bistånd (däribland experter på plats) vilket framgick av den stora 
omfattningen och höga kvaliteten på det tekniska bistånd som de grekiska myndigheterna fick del av.Bilaga V
48
Kommissionen anser mot denna bakgrund att en 
heltäckande behovsanalys var tillgänglig och gjorde 
det möjligt för kommissionen att fatta ett politiskt 
beslut som svar på Greklands brådskande begäran. 
Kommissionens ordförande tog initiativ till sam -
ordning av insatserna på kommissionsnivå genom 
att föreslå omfattande tekniska biståndsåtgärder 
som skulle förvaltas direkt av kommissionen, för att 
stödja genomförandet av EU:s/IMF:s anpassnings -
program och påskynda utnyttjandet av EU-medlen.
I detta sammanhang fattades beslut om att inrätta 
TFGR. Arbetsgruppen samordnade det tekniska 
biståndet och stödde de grekiska myndigheterna 
i förvaltningen av de medel för tekniskt bistånd 
som de direkt ansvarade för.
Enligt kommissionens mening måste begreppet 
”program för tekniskt bistånd” tolkas mot bakgrund 
av det uppdrag som TFGR gavs.
De tekniska biståndsåtgärder som enligt kommissi -
onens beslut ska samordnas av TFGR inbegriper inte 
de medel och kontrakt som förvaltas direkt av de 
grekiska myndigheterna och därför inte omfattas 
av kommissionens ansvar. De grekiska myndighe -
terna är direkt ansvariga för de medel som förvaltas 
direkt av dem.
De tekniska biståndsåtgärder som kommissionen 
ansvarar för finansieras på central nivå genom Euro -
peiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala 
utvecklingsfonden (Eruf) (tekniska biståndsåtgärder 
om vilka kommissionen ingått direktkontrakt med 
internationella organisationer, nationella organ 
och experter från medlemsstater), enligt artikel 58 
i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemensamma 
bestämmelser. Detta måste skiljas från medlen 
för tekniskt bistånd inom operativa program, som 
utnyttjats av de grekiska myndigheterna enligt 
artikel 59 i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemen -
samma bestämmelser för kontraktering och finan -
siering av tekniska biståndsåtgärder med delad 
förvaltning. Dessa kan inte anses ingå i ett enhetligt 
program för tekniskt bistånd.Sammanfattning
I
Kommissionen välkomnar revisionsrättens särskilda 
rapport om tillhandahållandet av tekniskt bistånd 
till Grekland.
Kommissionens beslut att inrätta arbetsgruppen för 
Grekland (TFGR) baserades på en analys av följande 
grundförutsättningar:
– I maj 2010 bad Greklands regering det inter -
nationella samfundet om ekonomiskt bistånd. 
Eurogruppen samtyckte 2010 till att ge bilatera -
la lån på 80  miljarder  euro inom ramen för det 
första programmet för ekonomiskt bistånd. IMF 
utlovade ytterligare 30  miljarder  euro.
– I gengäld anmodades Grekland att genomföra 
en rad strukturreformer och finanspolitiska 
åtgärder för att modernisera staten, säkra 
finansiell och finanspolitisk stabilitet och stärka 
ekonomin i enlighet med villkoren för det första 
programmet för ekonomiskt bistånd – det eko -
nomiska anpassningsprogrammet.
– De grekiska myndigheternas inledande åtgärder 
visade sig dock otillräckliga, och genomföran -
det av strukturreformerna blev inte så fram -
gångsrikt som förväntats – trots att Grekland 
hade alla befintliga rättsliga och finansiella 
EU-instrument (strukturfonderna, Fiscalispro -
grammet etc.) till sitt förfogande.
– De grekiska myndigheterna tillstod att deras 
administrativa kapacitet var bristfällig och att 
genomförandet av ett omfattande reformpro -
gram under stark tidspress varit förknippat med 
svårigheter. De bad kommissionen om stöd för 
sina insatser och hjälp med genomförandet av 
de nödvändiga strukturreformerna.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 49
Kommissionen inrättade TFGR främst för att stödja 
de grekiska myndigheterna med tekniskt bistånd 
för genomförandet av programmets centrala delar, 
bl.a. ett förbättrat utnyttjande av EU:s strukturfon -
der. Inrättandet av TFGR innebar att det befintliga 
bistånd som stod till förfogande för Grekland 
förbättrades avsevärt och blev betydligt mer 
omfattande.
TFGR fick uttryckligen i uppgift att bistå de gre -
kiska myndigheterna i fullgörandet av villkoren 
i det ekonomiska anpassningsprogrammet, som 
förhandlats fram med borgenärerna. (Se relevanta 
delar av TFGR:s mandat: 1) ”I nära samarbete med 
Grekland och med input från övriga medlemssta -
ter identifiera och samordna det tekniska bistånd 
som Grekland behöver för att genomföra EU:s/
IMF:s anpassningsprogram”; 2) ”Hjälpa de grekiska 
myndigheterna att ange detaljerna för det tekniska 
bistånd som ska tillhandahållas”.)
Planeringscykeln inom TFGR upprättades därför 
med hänsyn till denna allmänna bakgrund, och 
beslutsprocessen inkluderade olika alternativ 
för tillhandahållandet av tekniskt bistånd. På så 
sätt säkrades den nödvändiga flexibiliteten. Prio -
riteringen av åtgärder gjordes med hänsyn till 
1) de grekiska myndigheternas önskemål och 
2) villkoren i det ekonomiska anpassningspro -
grammet. Den måste anpassas i enlighet med 
förhandlingsresultaten.
Mot bakgrund av den politiska instabiliteten 
i Grekland lyckades TFGR, i samarbete med områ -
desledare för gemensamma tekniska biståndsåtgär -
der, bevara en sammanhållen ram för det tekniska 
biståndet.
VI
Kommissionen inrättade en stabil organisation 
för TFGR, som på lämpligt sätt tog hänsyn till det 
underliggande mandatet och bakgrunden till det 
tekniska biståndet. Det gav goda resultat vid till -
handahållandet av tekniskt bistånd. Se även kom -
missionens svar på punkterna IV och V.TFGR övervakade genomförandet av tekniska 
biståndsåtgärder som omfattades av dess direkta 
ansvar. Vid delad förvaltning ansvarar medlems -
staterna för att utforma, övervaka och genomföra 
enskilda projekt. Kommissionen övervakar upp -
nåendet av överenskomna delmål på grundval 
av de rapporter om programmen som lämnas av 
medlemsstaterna.
IV
När det gäller ”ett brett program av tekniskt 
bistånd”, se kommissionens svar på punkt I.
Kommissionen tillstår att TFGR inte alltid påver -
kade reformernas framsteg, men detta måste ses 
mot den bredare politiska bakgrunden och med 
beaktande av fördelningen av befogenheter mellan 
medlemsstaterna och EU:s institutioner. Genomför -
andet av strukturreformerna var och är fortfarande 
de grekiska myndigheternas ansvar, medan TFGR 
stod till förfogande för att på begäran ge råd och 
bistå de grekiska myndigheterna.
TFGR hade varken mandat eller befogenhet att 
genomföra reformer utan hänsyn till de grekiska 
myndigheternas önskemål.
Kommissionens svar på rubriken 
”En ofärdig enhet ” före punkt V
TFGR var en flexibel enhet som hade förmåga att 
anpassa sig till snabba förändringar och använde 
sig av erkända sätt att tillhandahålla tekniskt 
bistånd.
Kommissionen håller därför inte med om att TFGR 
kan beskrivas som ”en ofärdig enhet”.
V
Vad beträffar kommissionens strategi vid inrättan -
det av TFGR gav det ekonomiska anpassningspro -
grammet för Grekland den övergripande strategiska 
inriktningen för TFGR:s mandat och arbete. Verk -
samhetens struktur och förvaltning utformades för 
att möjliggöra en snabb reaktion på utmanande 
och föränderliga omständigheter. Andra alternativ 
till inrättandet av TFGR skulle ha inneburit en utdra -
gen lagstiftningsprocess för ändring av de gällande 
bestämmelserna om tillhandahållande av medel 
som kan användas för att genomföra reformer.
Kommissionens svar 50
VIII
TFGR kan bara systematiskt övervaka det tekniska 
bistånd som genomförs under dess direkta ansvar 
som upphandlande myndighet. Kommissionen 
noterar att det vid delad förvaltning är medlems -
staterna som ansvarar för att utforma, övervaka och 
genomföra enskilda projekt. Den nationella myn -
digheten i medlemsstaten utser revisionsorgan som 
ser till att förvaltningen och övervakningssystemen 
i det berörda landet fungerar effektivt. Kommis -
sionen övervakar uppnåendet av överenskomna 
delmål med utgångspunkt i medlemsstaternas 
rapporter om programmen (information om fram -
stegen med genomförandet av enskilda politiska 
prioriteringar begärdes av medlemsstaterna på ad 
hoc-basis). TFGR övervakade genomförandet av det 
tekniska bistånd som omfattades av dess direkta 
ansvar som upphandlande myndighet, men genom -
förandet av reformerna är fortfarande Greklands 
ansvar.
IX
Kommissionen tillstår att det tekniska biståndets 
effekter på reformernas generella framsteg var 
blandade. Detta måste ses mot den bredare poli -
tiska bakgrunden och med beaktande av fördel -
ningen av befogenheter mellan medlemsstaterna 
och EU:s institutioner. Genomförandet av (struktur)
reformerna var och är fortfarande de grekiska 
myndigheternas ansvar, medan TFGR stod till 
förfogande för att på begäran ge råd och bistå de 
grekiska myndigheterna.
Våra rekommendationer
Se även kommissionens svar på rekommendatio -
nerna 1–7 nedan.
Våra rekommendationer a) 
Kommissionen godtar rekommendation 1.
Våra rekommendationer b) 
Kommissionen godtar rekommendation 2.VII
Finansieringen och budgeteringen av TFGR:s verk -
samhet skedde med full respekt för den rättsliga 
ramen och kommissionens gällande regler och 
förfaranden. Finansieringen av TFGR:s tekniska 
biståndsprojekt som överenskommits med de 
grekiska myndigheterna kom från de medel som 
omfattades av kommissionens centrala förvaltning 
och godkändes genom en rad finansieringsbeslut 
av kommissionen. Finansieringen av de tekniska 
biståndsåtgärderna skedde således i enlighet med 
de sedvanliga öppenhetsnormerna, och kommissio -
nens olika beslut offentliggjordes.
På samma sätt var TFGR:s förfaranden vid tilldel -
ning av långsiktiga kontrakt till internationella 
organisationer eller nationella organ förenliga med 
de förfaranden som anges i budgetförordningen, 
tillämpningsföreskrifterna och beslutsprocessen 
och inkluderade analys av den nödvändiga tek -
niska expertisen och tjänsteleverantörernas grad av 
specialisering. Alla nationella organ och internatio -
nella organisationer som valdes ut hade granskats 
på kommissionsnivå (bedömning grundad på fyra 
respektive sex pelare) och konstaterats ha tillräcklig 
erfarenhet av förvaltning av kontrakt med finansie -
ring från EU-budgeten.
Kommissionen håller med om att det måste anges 
vad som ska levereras och vilka resultat kontrakten 
väntas ge. Enligt budgetförordningen och ramav -
talen med organisationer som bedöms på grundval 
av sex pelare krävs i själva verket resultatbaserade 
projekt , som följer den logiska ramen och för vilka 
valutan för pengarna ska fastställas när kontrakts -
processen inleds. När det gäller utplacerade exper -
ter, liksom för alla kontrakt där åtgärderna gäller 
coachning, bör dock noteras att det inte i förväg 
kunde anges vad som skulle levereras eftersom rap -
porten om åtgärderna alltid upprättas i efterhand.
Kommissionens svar 51
Inledning
03
När det gäller ”ett omfattande program för tekniskt 
bistånd”, se kommissionens svar på punkt I.
I och med bildandet av TFGR skulle en ny metod 
införas för att komma till rätta med de befintliga 
instrumentens brister, förbättra effekterna av kom -
missionens bidrag i samband med krisen och hjälpa 
Grekland att genomföra de nödvändiga reformerna.
07
För arbetet inom TFGR satte kommissionen samman 
en särskild grupp experter som hämtades från alla 
kommissionens avdelningar och från medlemssta -
terna. Gruppen ställdes till de grekiska myndig -
heternas förfogande. Beroende på behoven och 
omständigheterna valde TFGR den metod och det 
resursutnyttjande som ansågs lämpligast. Bland 
annat placerades experter från kommissionen, 
internationella organisationer och nationella organ 
och/eller offentliganställda på hög nivå från andra 
medlemsstater vid grekiska ministerier och för -
valtningar. Därutöver anordnades seminarier och 
tillhandahölls korttidsexperter.
Del I
Kommissionens svar på rubriken 
”Del I – TFGR hade en operativ struktur 
som fungerade men saknade en 
samlad strategisk inriktning och egen 
budget” före punkt 15
Kommissionen anser att TFGR:s strategiska inrikt -
ning härrörde från samförståndsavtalet och Grek -
lands begäran om tekniskt bistånd. Se svaret på 
punkt V och punkterna nedan med koppling till 
detta avsnitt.Våra rekommendationer c) 
Kommissionen godtar rekommendation 3.
Våra rekommendationer d) 
Kommissionen godtar rekommendation 4.
Kommissionen måste tillhandahålla tekniskt bistånd 
i enlighet med lagstiftningen och regelverket.
Våra rekommendationer e) 
Kommissionen godtar rekommendation 5.
Förfarandena för att välja ut tjänsteleverantörer är 
de som anges i budgetförordningen och de som 
tillämpas av alla avdelningar vid kommissionen som 
deltar i tillhandahållandet av tekniskt bistånd till de 
grekiska myndigheterna.
Se även kommissionens svar på punkt VII.
Våra rekommendationer f) 
Kommissionen godtar rekommendation 6 och kom -
mer att systematiskt övervaka det tekniska bistånd 
som genomförs under dess direkta ansvar som 
upphandlande myndighet.
Våra rekommendationer g) 
Kommissionen godtar rekommendation 7.
Sådan kapacitetsuppbyggnad kommer att 
betonas inom den framtida stödtjänsten för 
strukturreformer.
Kommissionens svar 52
Eftersom arbetsgruppens mandat hade begränsad 
varaktighet övervägdes inte några alternativ för 
dess operativa förfaranden. Minst en gång om året 
gjordes dock en översyn av förfarandena avseende 
administration och personal i samband med upp -
rättandet av den preliminära budgeten och budget -
förfarandet samt avslutandet av räkenskaperna.
Kommissionens svar på rubriken 
”Inget samlat strategidokument”  före 
punkt 19
När TFGR inrättades ansåg kommissionen att det 
ekonomiska anpassningsprogrammet för Grek -
land gav en övergripande strategisk inriktning för 
arbetsgruppens mandat och arbete. Verksamhetens 
struktur och förvaltning utformades för att möjlig -
göra en snabb reaktion på utmanande och förän -
derliga omständigheter. Kommissionen inrättade 
TFGR främst för att stödja de grekiska myndighe -
terna med tekniskt bistånd för genomförandet av 
programmets centrala delar, bl.a. ett förbättrat 
utnyttjande av EU:s strukturfonder. Inrättandet av 
TFGR innebar en avsevärd förbättring av kvaliteten 
på det befintliga bistånd som stod till förfogande 
för Grekland och en utvidgning av dess omfattning.
19
Vid sidan av den strategiska inriktningen för TFGR, 
som baserades på det ekonomiska anpassningspro -
grammet,  erinrar kommissionen om att TFGR redan 
den 11 oktober 2011 presenterade grunddragen i de 
planerade åtgärderna på varje tematiskt område 
samt arbetsmetoder för kommissionskollegiet. 
I det sammanhanget identifierades och förklarades 
tydligt organisationen, den möjliga finansieringen 
och förfarandena för tillhandahållande av tekniskt 
bistånd. Detta kompletterades med en tydlig 
presentation för alla intressenter (medlemsstater, 
internationella organisationer och nationella organ, 
Eurogruppens arbetsgrupp) av finansieringsmeto -
derna, de tillgängliga beloppen (central och delad 
förvaltning) och möjligheterna till påskyndande 
enligt EU:s budgetförordning för det fortsatta 
genomförandet av tekniska biståndsåtgärder. Dessa 
metoder har konsekvent legat till grund för TFGR:s 
arbete under hela dess existens.Kommissionens svar på rubriken 
”TFGR inrättades sent i förhållande till 
inledningen av programmet och utan 
att alternativ hade övervägts”  före 
punkt 15
Kommissionen valde en lämplig organisation för till -
handahållandet av tekniskt bistånd mot bakgrund 
av krisen i Grekland.
Så snart Grekland hade lämnat en begäran om tek -
niskt bistånd till kommissionen och kommissionen 
fattat ett politiskt beslut om att tillhandahålla 
sådant bistånd, inrättades TFGR.
För en bättre förståelse av TFGR:s organisatoriska 
ram och grunderna för inrättandet bör det erinras 
om att kommissionen reagerade så snart problem 
visade sig och agerade i en brådskande situation, 
dock med kapacitetsbegränsningar.
17
Avveckling och ombildning av ad hoc-grupper för 
tekniskt bistånd, såsom skett i Grekland och Cypern, 
kan resultera i en betydande förlust av expertkun -
skaper, praktisk know-how och effektivitet. Med 
tanke på de kommande reformutmaningarna beslu -
tade kommissionen därför att inrätta stödtjäns -
ten för strukturreformer som en permanent men 
mycket flexibel tjänst vid kommissionen, med ett 
bredare mandat. Tjänsten ska erbjuda skräddarsydd 
expertis och praktiskt tekniskt stöd för utformning 
och genomförande av tillväxtfrämjande admini -
strativa och strukturella reformer till medlemsstater 
som begär det.
18
Kommissionen valde en lämplig organisation för 
tillhandahållandet av tekniskt bistånd mot bak -
grund av krisen i Grekland. Kommissionen erkände 
det tydliga behovet av att utöka det befintliga 
tekniska stödet till Grekland genom förstärkt 
tekniskt bistånd till den grekiska förvaltningen för 
att påskynda genomförandet av reformer. TFGR 
byggde vidare på den omfattande kunskap och 
expertis som finns inom kommissionen.
Kommissionens svar 53
24
Mängden budgetposter som till fullo kontrolleras 
genom kommissionens förvaltning kan inte betrak -
tas som en svaghet. Utnyttjande av flera budget -
poster för finansiering av övergripande åtgärder är 
normal praxis vid kommissionen.
Det bör också betonas att TFGR:s mandat inte 
innefattar en systematisk ekonomisk översikt av de 
tekniska biståndsåtgärder som finansieras av de 
grekiska myndigheterna via strukturfonderna och 
förvaltas genom Arop.
Kommissionens operativa avdelningar ansvarar 
för den allmänna översikten av det operativa 
programmet för tekniskt bistånd. Den detaljerade 
förteckningen över enskilda projekt innehas dock 
av medlemsstaten, som på begäran ska göra den 
tillgänglig för kommissionens avdelningar i enlighet 
med regelverket.
Kommissionens svar på rubriken ”TFGR 
hade en flexibel intern organisation 
men personalbehoven fastställdes 
inte utifrån en ordentlig analys”  före 
punkt 25
Kommissionen anser att denna rubrik bättre bör 
sättas in i sitt sammanhang. Till följd av den poli -
tiska situationen och behovet av flexibilitet med 
hänsyn till de föränderliga behoven i en djup kris -
situation där brådskande åtgärder krävdes var det 
nämligen omöjligt att i förväg fatta beslut om vissa 
aspekter, t.ex. den exakta personalfördelningen.
26
Det faktum att antalet anställda inte alltid nådde 
upp till taken påverkade inte TFGR:s normala 
funktion.20
Kommissionen anser att TFGR fullgjorde sitt man -
dat genom att bistå de grekiska myndigheterna vid 
identifieringen av behoven av tekniskt bistånd.
Detta är också ett centralt inslag i den grundläg -
gande principen om ”nationellt ägarskap” när det 
gäller genomförande av reformer.
21
Se kommissionens svar på punkt V för ett ingående 
resonemang.
22
När det gäller projekten med delad förvaltning 
ansvarar medlemsstaterna för att utforma, övervaka 
och genomföra enskilda projekt. Kommissionen 
övervakar uppnåendet av överenskomna delmål 
med utgångspunkt i medlemsstaternas rapporter 
om programmen (information om framstegen med 
genomförandet av enskilda politiska prioriteringar 
begärdes av medlemsstaterna på ad hoc-basis).
När det gäller de åtgärder som finansierades 
genom den centralt förvaltade budgeten för 
tekniskt bistånd genomfördes, tillsammans med 
de ansvariga för det operativa programmet för 
administrativa reformer (Arop), en kontroll av 
stödberättigandet innan förhandlingen med upp -
dragstagaren inleddes. Syftet var främst att undvika 
överlappning.
23
Kommissionen tillstår att ett eget anslag i EU:s 
budget skulle ha underlättat planeringen av det 
tekniska biståndet. TFGR utnyttjade dock de till -
gängliga medlen på bästa möjliga sätt.
Kommissionen anser att de grekiska myndigheterna 
inte till fullo har utnyttjat strukturfondernas möj -
ligheter till finansiering av tekniskt bistånd, trots all 
hjälp som TFGR har erbjudit till stöd för ett sådant 
utnyttjande. Det bör dock noteras att Arops bud -
get minskades i samförstånd med kommissionens 
avdelningar först när det stod klart att dessa medel 
(som anslagits för specifika år) annars skulle gå 
förlorade för Grekland.
Kommissionens svar 54
Kommissionens svar på rubriken ”TFGR 
tillhandahöll tekniskt bistånd på olika 
sätt men några av dem passade inte 
typen av bistånd”  före punkt 35
Kommissionen anser att TFGR:s sätt att tillhanda -
hålla bistånd var lämpliga och tjänade de syften för 
vilka de valts, samtidigt som gällande lagstiftning 
och regelverk respekterades till fullo.
35
Beslutet att söka stöd från externa enheter för vissa 
delar av arbetet är berättigat med hänsyn till opera -
tiva behov och hänger samman både med uppdra -
gens tidsramar och uppgifternas mycket specifika 
art samt den nödvändiga tekniska kompetensen.
36
Det organ som är verksamt på beskattningsområ -
det, som revisionsrätten hänvisar till, åtog sig en rad 
uppgifter som demonstrerade dess mervärde:
– Tillsammans med TFGR, första urval av lämpliga 
experter inom eller utanför medlemsstaternas 
förvaltningar.
– I samband med tjänstekontrakt, utarbetande av 
kravspecifikationer, offentliggörande av inbju -
dan till lämpliga sökande, analys av de inkomna 
anbuden, tilldelning av kontraktet.
– I samband med utstationering från en nationell 
förvaltning, utarbetande av en mall för utstatio -
neringsavtal, förhandlingar med medlemssta -
tens förvaltning.
– I samtliga fall, ekonomisk förvaltning och 
uppföljning av genomförandet av kontraktet 
(fakturor från medlemsstatens förvaltning eller 
uppdragstagaren, tidkort, rapporter) och, vid 
behov, ändringar av avtalet.Del II
28
När det gäller formuleringen ”omfattande program 
för tekniskt bistånd”, se kommissionens svar på 
punkterna I och 3.
32 Första punktsatsen
I enlighet med villkoren i det ekonomiska anpass -
ningsprogrammet ingick de grekiska myndighe -
terna två kontrakt om tekniskt bistånd med OECD. 
Kommissionen (GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering) övervakar den dagliga verksamheten 
inom ramen för det operativa programmet, men 
genomförandet och övervakningen av kontrakten 
med OECD förblev de grekiska myndigheternas 
ansvar, och OECD behöll fullt ägarskap när det 
gäller resultaten. På begäran av de grekiska myn -
digheterna bistod TFGR de grekiska myndigheterna 
och OECD med finjusteringen av de resultat som 
förutsågs i överenskommelsen, bl.a. genom att 
utkontraktera utformningen av rättsakter och till -
handahålla relevant expertis i fråga om moms och 
bolagsrätt. Detta gjordes även i samband med det 
projekt för minskning av den administrativa bördan 
som granskats av revisionsrätten.
32 Andra punktsatsen
På strukturfondsområdet underlättade kommis -
sionen stöd från Portugal till Grekland. De två 
medlemsstaterna enades om att ett visst erfaren -
hetsutbyte skulle vara värdefullt. Att det möjliga 
samarbetet inte genomfördes innebar ingen 
ekonomisk förlust för någon av parterna eller för 
kommissionen.
34
När det gäller TFGR:s roll i projektet ”Administrativ 
börda”, se kommissionens svar på punkt 32.
Kommissionens svar 55
Kommissionens svar på rubriken 
”Biståndet var tillräckligt anpassat 
till de centrala reformbehoven men 
utgick inte alltid från en heltäckande 
behovsanalys”  före punkt 46
Kommissionen anser att revisionsrättens rubrik 
”Biståndet var tillräckligt anpassat till de centrala 
reformbehoven men utgick inte alltid från en hel -
täckande behovsanalys” bör sättas in i sitt sam -
manhang. För ett resonemang, se kommentarerna 
i avsnittet med kommissionens svar på punkterna 
V och 19 i inledningen och på de punkter som följer 
efter denna rubrik.
47 a) 
I januari 2012 upprättades de grekiska myndigheter -
nas färdplan för administrativ reform med utgångs -
punkt i slutsatserna och rekommendationerna 
i OECD:s genomgång av offentlig styrning Greece: 
Review of the Central Administration  (Grekland: en 
genomgång av den centrala administrationen). Det 
tekniska biståndet från TFGR under 2012–2013 base -
rades på denna färdplan och på prioriteringarna 
i det ekonomiska anpassningsprogrammet.
Genom TFGR:s arbete med att hjälpa den grekiska 
förvaltningen att utforma dokumenten baserades 
det tekniska biståndet från 2014 på reformstrategin 
och en tvåårig handlingsplan för den administrativa 
reformen.
47 b) 
Alla OECD:s rekommendationer kom till uttryck i de 
olika färdplanerna och den tabell med sju pelare 
som lämnats till revisionsrätten. Tillsammans med 
samförståndsavtalet bidrog detta systematiskt till 
att ge en bakgrund till begäran om tekniskt bistånd. 
Detta märks i utformningen av reformstrategin 
och den tvååriga handlingsplan som upprättades 
tillsammans med den grekiska förvaltningen, där 
OECD:s rekommendationer används som utgångs -
punkt för att identifiera projekt som ska åtgärda 
bristerna.
47 c) 
När det gäller den statliga styrningen var samord -
ningen mellan ministerier ett viktigt inslag när 
generalsekretariatet och reformrådet bildades; 
detta var en av OECD:s centrala rekommendationer.39
Finansieringen och budgeteringen av TFGR:s verk -
samhet skedde med full respekt för den rättsliga 
ramen och kommissionens gällande regler och 
förfaranden.
Se kommissionens svar på punkt VII för 
resonemanget.
40
Områdesledarens roll sträcker sig mycket längre än 
till samarbete på ett visst område – den innefattar 
ständig dialog och stöd på det aktuella området 
genom expertkunskaper, undersökningar, bench -
marking osv. Medverkan av de nationella organen 
i genomförandet av projekten är ett naturligt val 
som har sin grund i de unika expertkunskaperna, 
kompetensen och den höga graden av specialise -
ring vid sådana organ (artikel 190.1 f i tillämpnings -
föreskrifterna för budgetförordningen).
41
Alla EU-experter som ställdes till de grekiska myn -
digheternas förfogande genom detta organ hade 
betydande erfarenhet av administrativa reformer 
i sina egna länder (Frankrike, England, Tyskland, 
Spanien osv.).
Erfarenheterna hos det nationella utvecklings -
organet på Balkan var relevanta för reformen av 
den offentliga förvaltningen i Grekland. Organet 
arbetade även med föranslutningsländer. Förvalt -
ningsorganisationen och de grekiska institutio -
nerna är också historiskt till stor del präglade av 
denna medlemsstats system. Detta fick de grekiska 
myndigheterna att gemensamt söka detta stöd från 
det nationella utvecklingsorganet på operativ nivå, 
i samarbete med TFGR och reformpartnern.
Kommissionens svar 56
Ruta 2
Kommissionen vill påpeka att TFGR i många fall gav 
uttryck för interna farhågor i fråga om de grekiska 
myndigheternas förmåga att hålla dessa tidsfrister 
men inte hade behörighet att ändra dem.
För att de tidsfrister som, i enlighet med färdplanen, 
angetts i grekisk lagstiftning och i samförståndsav -
talet skulle kunna iakttas skulle reformen av yrkes -
klassificeringar av alla anställda vid den centrala 
förvaltningen ha varit klar inom sex månader (dvs. 
i juli 2012). Den tidsfristen fastställdes trots att 
arbetet var rättsligt och organisatoriskt komplicerat, 
vilket OECD redan hade insett vid sin kartläggning 
av den centrala förvaltningen i Grekland. Trots att 
en planering överenskommits med TFGR/områdes -
ledaren har reformen av klados -systemet ännu inte 
inletts av de grekiska myndigheterna.
Färdplanerna överensstämde helt och hållet med 
kraven i samförståndsavtalet.
Övervakningen av framstegen med reformerna på 
detta område var inte TFGR:s ansvar.
54 a) 
Framför allt när det gäller det tekniska bistånd som 
tillhandahölls av IMF skedde uppföljningen genom 
kommissionens och IMF:s gemensamma lägesrap -
porter, som upprättades på kvartalsbasis mellan 
2012 och 2014 och i stor utsträckning användes för 
att analysera resultaten av det tekniska biståndet 
och planera för de framtida behoven.
Med tanke på de omfattande förändringarna av 
situationen i Grekland och samspelet med förän -
derliga krav enligt samförståndsavtalet var dessa 
rapporter ett mer användbart och operativt verktyg 
än en systematisk uppdatering av de mycket gene -
rella handlingsplaner som ingick i den ursprungliga 
överenskommelsen.
54 b) 
Se kommissionens svar på punkt 32. Genomföran -
det och övervakningen av kontraktet med OECD 
i anslutning till projektet för den administrativa 
bördan förblev de grekiska myndigheternas ansvar.49
Överenskommelsen utformades med hänsyn till 
den inledande osäkerheten hos kommissionen om 
omfattningen av det arbete som skulle genomföras 
av IMF och, i ett mycket tidigt skede av kommis -
sionens tekniska bistånd, osäkerheten om kommis -
sionens förmåga att tillhandahålla en rådgivare på 
plats på skatteförvaltningens område. Rådgivaren 
skulle ge konkret stöd i arbetet med de centrala 
funktionerna (skuldindrivning, skatterevision, 
kontroll av personer med stor förmögenhet, tvist -
lösning osv.). Bildandet av generalsekretariatet för 
offentliga intäkter i slutet av 2012 ledde till ökad 
teknisk biståndsverksamhet från IMF:s sida (insti -
tutionell reform och organisation), men kommis -
sionen kunde ta över merparten av arbetet på detta 
område (i och med att en andra rådgivare på plats 
på skuldindrivningsområdet anlände i början av 
2013).
Denna nya arbetsfördelning klargjordes redan i den 
årliga rapporten från IMF:s avdelning för skattefrå -
gor i februari 2013, som omfattade perioden till och 
med december 2012 (se särskilt punkt 16).
50
Genom utarbetandet av den tvååriga handlingspla -
nen gjorde TFGR betydande insatser för att fast -
ställa tydliga tidsfrister och resultat, vilket resulte -
rade i en mer detaljerad planering. Dessa dokument 
har lämnats till revisionsrätten.
Ansökningarna om tekniskt bistånd anpassades 
under den inledande perioden för att hjälpa Grek -
land att i första hand fokusera på kraven i samför -
ståndsavtalet och vidta åtgärder med anledning av 
dem. På detta område var anpassning av behoven 
av tekniskt bistånd en uppenbar följd av den poli -
tiska realiteten.
Kommissionens svar 57
60
Fördelningen av befogenheter mellan medlems -
staterna och EU innebär att ansvaret för genomför -
ande av strukturreformer ligger hos medlemsstaten. 
Det faktiska genomförandet av strukturreformerna 
var och är därför fortfarande de grekiska myndig -
heternas ansvar, medan TFGR stod till förfogande 
för att på begäran ge råd och bistå de grekiska 
myndigheterna.
Gemensamt svar på punkterna 61–65
Se kommissionens svar på punkt 60.
66
Grekland nådde en hög utnyttjandegrad för pro -
gramperioden 2007–2013 och låg bra till på EU-nivå. 
Detta kunde åstadkommas genom nära samarbete 
mellan tjänstemän från kommissionen och grekiska 
ministerier och förvaltningsmyndigheter. Det hand -
lade om att ge dem administrativt stöd, fastställa 
tidsfrister och vid behov tillhandahålla tekniskt 
stöd.
Gemensamt svar på punkterna 67–70
Se kommissionens svar på punkt 60.
71
Kommissionen delar revisionsrättens analys av 
orsakerna till de långsamma framstegen och svårig -
heterna med att tillhandahålla tekniskt bistånd via 
beskattningsprojekt. Se även kommissionens svar 
på punkt 60.
72
Se kommissionens svar på punkt 60.Del III
Kommissionens svar på rubriken ” Del 
III – Det tekniska biståndet ledde till 
blandade resultat ” före punkt 55
Kommissionen anser att rubriken ”Del III – det tek -
niska biståndet ledde till blandade resultat” bör sät -
tas in i sitt sammanhang, med tanke på de grekiska 
myndigheternas och kommissionens tydliga roll när 
det gäller det tekniska biståndets effekter på refor -
mernas generella framsteg. Fördelningen av befo -
genheter mellan medlemsstaterna och EU innebär 
att ansvaret för genomförande av strukturreformer 
ligger hos medlemsstaten. Det faktiska genomför -
andet av strukturreformerna var och är därför fort -
farande de grekiska myndigheternas ansvar, medan 
TFGR stod till förfogande för att på begäran ge råd 
och bistå de grekiska myndigheterna.
Gemensamt svar på punkterna 55 
och 56
Behovet av att övervaka genomförandet av tek -
niska biståndsåtgärder och rekommendationer bör 
bedömas med hänsyn till institutionernas övervak -
ningsroll inom ramen för programmet, inte bara 
TFGR:s roll
56
Enligt kommissionens mening övervakade TFGR 
genomförandet av tekniska biståndsåtgärder som 
omfattades av dess direkta ansvar.
59
När det gäller det försenade genomförandet av 
tekniska biståndsprojekt med delad förvaltning vill 
kommissionen framhålla att kontraktet med OECD 
undertecknades av de grekiska myndigheterna, 
i enlighet med villkoren i det ekonomiska anpass -
ningsprogrammet. Genomförandet och övervak -
ningen av kontrakten förblev således helt och hållet 
de grekiska myndigheternas ansvar.
Se även kommissionens svar på punkterna 32 
och 47.
Kommissionens svar 58
Kommissionen utnyttjade därför befintliga instru -
ment för att knyta till sig experter som uppfyllde de 
nödvändiga kraven.
På grundval av bestämmelserna i tjänsteföreskrif -
terna direktanställde kommissionen också experter 
med tillfälliga kontrakt. Användningen av extern 
expertis baserades på en behovsbedömning.
Kommissionen använde sig således bara av 
de resurser som krävdes mot bakgrund av de 
brådskande lösningar som var nödvändiga i Grek -
land; det gäller även antalet tjänsteleverantörer och 
externa experter.
76 Andra punktsatsen
Kommissionen valde ut tjänsteleverantörerna med 
full respekt för den rättsliga ramen och kommissio -
nens gällande regler.
76 Fjärde punktsatsen
Kommissionen anser att kravspecifikationerna var 
lämpligt utformade. Vid utformningen av kravspe -
cifikationerna och handlingsplanerna tillämpade 
kommissionen olika och specifika metoder bero -
ende på typen av projekt, villkoren i det ekono -
miska anpassningsprogrammet, typen av insats som 
skulle genomföras, de omständigheter under vilka 
uppdragstagaren måste bidra till åtgärden samt hur 
långt projektet kommit.
Se även kommissionens svar på punkterna 49 
och 50.
Rekommendation 2
Kommissionen godtar rekommendation 2.Slutsatser och rekommendationer
74
När det gäller kommissionens tolkning av ”ett brett 
upplagt program för tekniskt bistånd”, se kommis -
sionens svar på punkt I.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendation 1.
Den nya stödtjänsten för strukturreformer kommer 
att ta denna rekommendation i beaktande i sam -
band med nya tekniska biståndsuppdrag.
Kommissionen har för avsikt att införliva revisions -
rättens rekommendation när stödtjänstens verk -
samhetsramar fastställs.
76
Kommissionen anser att TFGR har fullgjort sitt 
mandat. Se kommissionens svar på del II i denna 
rapport.
76 Första punktsatsen
Kommissionen anser att det tekniska biståndet 
kunde optimeras genom en kombination av lokala 
och internationella utplacerade experter och kort -
tidsexperter. På så sätt kunde komplexa reform -
områden hanteras i alla delar, alltid med hänsyn 
till uppgifternas mycket specifika karaktär och den 
tekniska kompetens som krävdes.
Bland de olika sätten att tillhandahålla tekniskt 
bistånd är användning av externa uppdragstagare 
av yttersta vikt för genomförandet av biståndet i fall 
där expertkunskaperna saknas inom kommissionen.
Kommissionens svar 59
Rekommendation 5
Kommissionen godtar rekommendation 5.
TFGR:s förfaranden för tilldelning av långsiktiga 
kontrakt till internationella organisationer eller 
nationella organ var förenliga med de förfaranden 
som anges i budgetförordningen, tillämpningsföre -
skrifterna och beslutsprocessen.
Alla nationella organ och internationella organisa -
tioner som valdes ut hade granskats på kommis -
sionsnivå (bedömning grundad på fyra respektive 
sex pelare) och konstaterats ha tillräcklig erfarenhet 
av förvaltning av kontrakt med finansiering från 
EU-budgeten.
Kommissionen vill betona att en ytterligare insats 
har gjorts med den resultatbaserade metoden efter 
det att den nya budgetförordningen trädde i kraft 
2013. Nya ramavtal undertecknades med organisa -
tioner som bedöms på grundval av sex pelare, med 
tonvikt på resultatbaserade projekt som följer den 
logiska ramen och för vilka valutan för pengarna ska 
fastställas när kontraktsprocessen inleds.
77
Kommissionen övervakade det övergripande 
genomförandet av det tekniska biståndet. De spe -
cifika projekten för att genomföra reformerna drevs 
på de grekiska myndigheternas ansvar och överva -
kades därför inte av kommissionen.
79
Se kommissionens svar på del III i denna rapport 
och på punkt 55.Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendation 3.
Med tanke på det stora antalet insatser som genom -
förts av medlemsstaterna (inom och utanför euro -
området), kommissionen och internationella och 
nationella organisationer för att stödja Grekland 
i krishanteringen och planeringen och genomföran -
det av nödvändiga reformer, anser kommissionen 
att antalet inblandade aktörer var lämpligt.
Antalet partner återspeglade således de insat -
ser som krävdes för att till fullo nå syftet med 
biståndet.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendation 4.
TFGR:s strategi präglades av en hög grad av flexi -
bilitet för att möjliggöra ett snabbt och effektivt 
gensvar på de föränderliga behoven i ett läge av 
djup kris som krävde brådskande åtgärder; den 
visade sig vara väl lämpad för förhållandena. Kom -
missionen vill påpeka att TFGR, beroende på beho -
ven och omständigheterna, valde den metod och 
det resursutnyttjande som ansågs lämpligast. Bland 
annat placerades experter från kommissionen, 
internationella organisationer och nationella organ 
och/eller offentliganställda på hög nivå från andra 
medlemsstater vid grekiska ministerier och för -
valtningar. Därutöver anordnades seminarier och 
tillhandahölls korttidsexperter.
Planeringscykeln inom TFGR upprättades mot 
denna allmänna bakgrund och gav den flexibili -
tet som var nödvändig i samband med beslut om 
olika alternativ för tillhandahållande av tekniskt 
bistånd. Prioriteringen av åtgärder gjordes med 
hänsyn till de grekiska myndigheternas önskemål 
och villkoren i det ekonomiska anpassningspro -
grammet och måste anpassas i enlighet med 
förhandlingsresultaten.
Kommissionens svar 60
Rekommendation 6
Kommissionen godtar rekommendation 6 och kom -
mer att systematiskt övervaka det tekniska bistånd 
som genomförs under dess direkta ansvar som 
upphandlande myndighet.
Vid upprättandet av den nya ram som kommer att 
ligga till grund för verksamheten inom stödtjäns -
ten för strukturreformer kommer kommissionen 
i sin förhandsanalys att ta hänsyn till de lärdomar 
som gjorts och erfarenheterna i samband med 
TFGR:s genomförande av tekniska biståndsåtgärder. 
Kommissionen överväger dessutom att inleda ett 
anbudsförfarande avseende en efterhandsutvärde -
ring av de insatser som gjorts i Grekland, så snart 
alla tekniska biståndsåtgärder slutförts.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar rekommendation 7.
Sådan kapacitetsuppbyggnad kommer att betonas 
i verksamheten vid den framtida stödtjänsten för 
strukturreformer.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Arbetsgruppen för Grekland inrättades 2011 av Europeiska 
kommissionen för att stödja genomförandet av det 
ekonomiska anpassningsprogrammet med olika former av 
tekniskt bistånd. I rapporten undersöker vi om 
arbetsgruppen uppfyllde sitt mandat och om det tekniska 
biståndet till Grekland på ett ändamålsenligt sätt bidrog 
till reformprocessen. Vi konstaterade att arbetsgruppen 
generellt visade att den fungerade som mekanism för att 
tillhandahålla och samordna komplext tekniskt bistånd, 
men också att några projekt var bristfälligt utformade och 
att resultaten var blandade när det gällde påverkan på 
reformernas framsteg.