RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex /* COM/2013/069 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex 1. Inledning Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex[1] (nedan kallad förordningen om arbetskostnadsindex) införs enhetliga regler för framtagning och överföring av uppgifter för jämförbara arbetskostnadsindex i Europeiska unionen. Kommissionen (Eurostat) offentliggör ett pressmeddelande en gång i kvartalet om arbetskostnadsindex per timme[2]. Fullständiga uppgifter finns på nätet, uppdelade efter näringsgren och arbetskostnadskomponenter. Utöver indextalen offentliggörs tillväxttal såväl kvartalsvis som årsvis. I juli 2003 antog kommissionen förordning (EG) nr 1216/2003[3], med närmare föreskrifter om förfarandena för överföringen av indexet, särskilda korrigeringar (säsongrensning) och innehållet i de nationella kvalitetsrapporterna. I mars 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 224/2007[4]. Genom den förordningen ändras förordning (EG) nr 1216/2003 så att arbetskostnadsindexet även omfattar näringsgrenarna i avdelningarna L, M, N och O i Nace Rev. 1. Den utvidgningen innebär att bevakningen även omfattar icke-kommersiella tjänster, som står för huvuddelen av dessa näringsgrenar och möjligtvis har annorlunda egenskaper än kommersiella tjänster. I augusti 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 973/2007[5]. Den ändrade ett antal förordningar om särskilda statistikområden, däribland arbetskostnadsindexet, i syfte att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2. Enligt artikel 13 i förordningen om arbetskostnadsindex ska kommissionen vartannat år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska belysa kvaliteten på framför allt arbetskostnadsindexuppgifterna. Den här rapporten behandlar överföringarna av arbetskostnadsindexuppgifterna från referenskvartalet 2010kv3 till kvartalet 2012kv2. Enligt bilaga I till förordning (EG) nr 1216/2003 ska arbetskostnadsindexets kvalitet bedömas utifrån relevans, noggrannhet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet, samstämmighet och fullständighet. Liksom under den senaste rapporteringsperioden är noggrannheten, tillgängligheten och tydligheten tillfredsställande. Den här rapporten kommer därför att fokusera på de förbättringar som gjorts i fråga om relevans och täckning, och behandla frågor som rör samstämmigheten med uppgifter från nationalräkenskaperna och jämförbarheten när det gäller arbetsdagskorrigerade uppgifter. Särskild tonvikt läggs vid problemet med punktligheten för dataöverföringen och vilka konsekvenser försenade dataöverföringar får för de offentliggjorda europeiska aggregatens kvalitet. 2. Framsteg sedan förra rapporten De viktigaste förändringarna som infördes 2009 i fråga om den nya Nace rev. 2-klassificeringen och bevakningen av icke-kommersiella tjänster redovisades i 2010 års rapport[6]. Sedan den senaste rapporten har det gjorts framsteg inom en rad specifika områden. På det hela taget har arbetskostnadsindexets tillgänglighet och kvalitet fortsatt att förbättras. Framsteg har gjorts med att göra säsongrensade data tillgängliga, i en sådan utsträckning att det säsongrensade arbetskostnadsindexet inom en snar framtid kan komma att utgöra det viktigaste inslaget i Eurostats pressmeddelanden, i likhet med all annan makroekonomisk statistik som redovisas för kortare perioder än ett år. De nationella kvalitetsrapporterna har i allt större utsträckning lämnats in i tid och nästan alla medlemsstater redovisar nu metadata varje kvartal, med förklaringar till ändringar av dessa data och nyttig bakgrundsinformation. Volatiliteten i indexet har minskat, främst tack vare förbättringar i serierna för arbetade timmar, som fortsätter att följas upp noga. Ett av de områden som ägnats större uppmärksamhet under de senaste två åren är samstämmigheten mellan arbetskostnadsindexet och annan arbetskostnadsstatistik, med särskild tonvikt vid kvartalsvisa nationalräkenskapsuppgifter. Samstämmigheten har analyserats ur såväl teoretisk som empirisk synvinkel, och resultaten har diskuterats med medlemsstaterna. Kommissionen (Eurostat) har även förbättrat tillgången till aktuella uppgifter om arbetskostnadsnivåer per timme med hjälp av skattningar som i hög grad grundar sig på arbetskostnadsindexet. Användarnas reaktioner på denna nyhet har varit mycket positiva. Medlemsstaterna har varit involverade i processen och delat med sig av sina erfarenheter från arbetet. Trots denna positiva utveckling finns det dock fortfarande några problem som vissa medlemsstater måste ta itu med för att harmoniseringen ska bli fullständig. Dessa problem behandlas nedan. Medan medlemsstaterna har infört och upprätthållit den infrastruktur som behövs för att ta fram indexet har kommissionen (Eurostat) upprätthållit och förbättrat sitt system för mottagning, kontroll, bearbetning, lagring och spridning av uppgifter i arbetskostnadsindexet inom föreskriven tid. Dessa förfaranden, som började tillämpas fullt ut 2005, ses över och uppdateras kontinuerligt. 3. Utvärdering av kvaliteten och konsekvenserna för de europeiska aggregaten 3.1 Relevans Förändringar i arbetskostnaden per arbetad timme är en viktig indikator vid analysen av den ekonomiska utvecklingen på kort och medellång sikt. Kommissionen och Europeiska centralbanken använder sig av ett arbetskostnadsindex per arbetad timme som visar arbetskostnadsutvecklingen på kort sikt för att bedöma eventuellt inflationstryck med anledning av utvecklingen på arbetsmarknaden. Indexet måste beräknas snabbt för varje medlemsstat, för EU som helhet och för euroområdet. Arbetskostnadsindexet är också viktigt för arbetsmarknadens parter vid löneförhandlingar och för kommissionens övervakning av arbetskostnadernas utveckling på kort sikt. Arbetskostnadsindexet är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna[7]. Utöver efterfrågan på information om de kvartalsvisa relativa förändringar i arbetskostnaderna som mäts av arbetskostnadsindexet finns även ett allt större intresse för information om arbetskostnader i absoluta tal (euro per timme). I april 2012 offentliggjorde Eurostat för första gången tidiga skattningar (för 2011) av arbetskostnader per timme i euro och nationella valutor. Dessa skattningar bygger på benchmarkinguppgifter från 2008 års arbetskostnadsundersökning som extrapolerats till 2011 med hjälp av arbetskostnadsindexets icke säsongrensade data. Skattningarna tillgodoser en stor efterfrågan från användarna på aktuell och fullständig information om nivån på arbetskostnaderna per timme. Kommissionen har fått positiva reaktioner på detta bruk av indexuppgifterna, och flera användare har uttryckt intresse för uppdelningar på såväl Nace-avdelningar som kostnadskomponenter. För att tillgodose denna efterfrågan håller Eurostat för närvarande på att inrätta ett reguljärt produktionssystem så att man till fullo ska kunna tillgodogöra sig den information som arbetskostnadsindexet erbjuder. Medlemsstaterna är och kommer att förbli delaktiga i alla beslut som rör detaljerna kring detta offentliggörande. 3.2 Punktlighet och revideringar Medlemsstaternas dataöverföringar har inte blivit punktligare sedan den förra rapporten från 2011. Vissa medlemsstater har av olika skäl inte lämnat in sina index i tid (70 dagar efter det kvartal som uppgifterna avser) för några kvartal. Punktligheten har oerhört stor betydelse eftersom försenad uppgiftslämning innebär att skattningar måste användas för de aggregat som gäller EU respektive euroområdet. Detta kan leda till att det i efterhand måste göras onödigt omfattande revideringar. Figur 1 visar tillgängliga uppgifter (som en andel av EU:s samlade arbetskostnadsnivåer i euro) för varje kvartal vid tiden för pressmeddelandet. Figur 1: Tillgängliga indexuppgifter vid offentliggörandet, i procent av EU:s samlade arbetskostnadsnivå i euro Några medlemsstater (Tyskland, Luxemburg, Malta, Polen och Förenade kungariket) lämnade in sina uppgifter för sent en gång mellan referenskvartal 2010kv3 och 2012kv2. Vid sammanställningen av denna rapport hade ingen av dessa medlemsstater något strukturellt problem med att framställa och leverera uppgifter för arbetskostnadsindexet i tid. Belgien och Irland lämnade inte in sina uppgifter i tid vid två tillfällen, och Grekland var försenat vid fyra tillfällen. De problem som hindrade Irland och Belgien från att lämna sina uppgifter i tid har nu lösts, men Grekland tycks ha ett strukturellt problem med att framställa och lämna in uppgifter för arbetskostnadsindexet i tid. När det gäller revideringar bör hänsyn tas till att arbetskostnadsindexet består av olika variabler (arbetskostnad, arbetade timmar) som kan hämtas från flera olika källor. Detta betyder att revideringar kan göras när som helst och gälla uppgifter för det senaste kvartalet, flera kvartal eller hela år. När det berör uppgifter för basåret måste hela serier revideras. Tre gånger har revideringarna av tillväxttalet för EU-27 jämfört med samma period föregående år överskridit 0,3 procentenheter sedan första kvartalet 2011. I samtliga tre fall kan revideringen hänföras till mängden tillgängliga uppgifter vid tiden för pressmeddelandet. Ett annat problem är den första offentliggjorda statistikens eventuella avvikelse uppåt jämfört med senare offentliggjord statistik (se figur 2). Eurostat utreder för närvarande denna fråga i detalj med hjälp av längre tidsserier. Figur 2: Revidering av aggregatet för avdelningarna B–N i Nace rev. 2 för EU-27 mellan referenskvartalet och andra kvartalet 2012, i procentenheter 3.3 Jämförbarhet — arbetsdagskorrigering I artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1216/2003 anges att uppgifterna för arbetskostnadsindexet ska översändas okorrigerade (icke säsongrensade), arbetsdagskorrigerade samt arbetsdagskorrigerade och säsongrensade. Det finns några undantag, eftersom vissa medlemsstater inte behöver lämna okorrigerade data och vissa medlemsstater endast kan tillhandahålla serier som är alltför korta för säsongrensning för avdelningarna O–S i Nace rev. 2. I förordningen anges inte uttryckligen huruvida arbetsdagskorrigering/säsongrensning måste göras direkt eller indirekt. Indirekt rensning innebär att rensningen endast görs för basserien som sedan används för att sammanställa aggregat på högre nivå. Med direkt rensning menas att varje enskild serie, även aggregat på högre nivå, korrigeras var och en för sig. Båda metoderna har sina för- och nackdelar, och båda finner stöd i det europeiska statistiksystemets (ESS) riktlinjer för säsongrensning. Medlemsstaterna använder någon av de båda metoderna när de korrigerar arbetskostnadsindexet. Vanligtvis ger båda metoderna upphov till liknande resultat och det uppstår inga problem på grund av att den ena eller den andra metoden används. Om det är svårt att ta fram en lämplig korrigeringsmodell på grund av rådatas volatilitet kan det dock uppstå problem, framför allt om den direkta metoden används. Det kan t.ex. hända att det justerade indexet för den totala kostnadskomponenten är högre eller lägre än det justerade indexet för alla dess delkomponenter. Eurostat har därför systematiskt kontrollerat alla uppgifter som medlemsstaterna lämnat in för att se om det råder samstämmighet mellan totalindexet och dess delkomponenter för respektive avdelning i Nace. Endast i ett fall befanns skillnaderna vara så stora att Eurostat inte offentliggjorde de arbetsdagskorrigerade uppgifterna för perioderna i fråga. I stället fick de årliga tillväxttal som offentliggjordes beräknas utifrån icke säsongrensade uppgifter. Skillnaderna berodde på att arbetsdagskorrigeringen hade gjorts på en serie som i själva verket inte påverkades nämnvärt av antalet arbetsdagar. För att undvika att liknande händelser inträffar i framtiden har Eurostat underrättat de berörda medlemsstaterna om att korrigeringar endast bör göras om effekten av antalet arbetsdagar är statistiskt signifikant. 3.4 Samstämmighet med uppgifter från nationalräkenskaperna I sina årliga kvalitetsrapporter ska medlemsstaterna jämföra tillväxttakten i arbetskostnadsindexet med tillväxttakten för ersättning per timme till anställda i nationalräkenskaperna (enligt ENS 95). Fullständig samstämmighet är inte att vänta. Även om man använder nästan identiska definitioner av arbetskostnad skiljer sig den statistiska behandlingen och källorna åt. Dessutom är det oerhört svårt att samla in uppgifter om arbetade timmar på båda områdena. Trots skillnaderna kan graden av (eller bristen på) samstämmighet mellan de båda datainsamlingarna användas till att kartlägga potentiella problem i någon av insamlingarna. Inte alla medlemsstater framställer kvartalsvisa uppgifter över ersättning till anställda eller arbetade timmar per kvartal i nationalräkenskaperna. Någon heltäckande bild över samstämmigheten är därför inte möjlig för Grekland, Malta, Luxemburg, Portugal eller Förenade kungariket. Det finns lettiska data, men dessa kan inte användas för detta ändamål på grund av ett brott i serien över ersättning till anställda 2011. För denna kvalitetsrapport jämförde Eurostat de icke säsongrensade aggregaten för avdelningarna B–N i Nace rev. 2. För åtminstone ett kvartal uppvisade data från Estland, Irland, Spanien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovenien stora skillnader och olika tendenser i arbetskostnadsindexets tillväxttakt och tillväxttakten för ersättning per timme till anställda från nationalräkenskaperna. Också Bulgarien, Tjeckien och Sverige hade relativt stora skillnader i tillväxttakten för arbetskostnadsindexet och för ersättning per timme till anställda. Eurostat har noga analyserat samstämmigheten mellan arbetskostnadsindexet och uppgifterna från nationalräkenskaperna och arbetskostnadsundersökningen, och kommer att fortsätta med detta. Resultaten av analysen diskuteras med medlemsstaterna så att man kan identifiera och ta itu med underliggande problem, särskilt med hänsyn till arbetade timmar, i syfte att förbättra samstämmigheten mellan olika statistikområden. 3.5 Fullständighet Sverige och Finland lämnar nu även säsongrensade data. Nu när det finns säsongrensade data för alla medlemsstater blir det möjligt att offentliggöra tillväxttal kvartal för kvartal, inte bara i Eurostats databas på nätet utan även i det kvartalsvisa pressmeddelandet. Dessförinnan kommer emellertid en noggrann analys att göras av datakvaliteten och användarbehoven. I september 2012 offentliggjorde Eurostat för första gången aggregat för EU och euroområdet där avdelningarna O–S i Nace rev. 2 ingick. Dessa avdelningar i Nace omfattar offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk socialförsäkring, utbildning, vård och omsorg och sociala tjänster, kultur, nöje och fritid samt annan serviceverksamhet. Det finns data för avdelningarna O–S i Nace rev. 2 till aggregaten för EU och euroområdet från och med 2008. De utgör ungefär 30 % av aggregatet för Nace rev. 2-avdelningarna B–S för EU-27, och kompletterar de data som hittills funnits tillgängliga med viktig information. Användarna har varit särskilt intresserade av information om arbetskostnadsutvecklingen inom den offentliga sektorn, vilken huvudsakligen täcks av avdelning O i Nace rev. 2 (offentlig förvaltning och försvar). Det kvartalsvisa pressmeddelandet har anpassats så att det visar aggregatet för avdelningarna B–S i Nace rev. 2 som huvudindikator, samtidigt som det också innehåller fullständiga uppgifter för det tidigare använda aggregatet för Nace rev. 2-avdelningarna B–N. Dessutom offentliggörs uppgifterna för aggregatet för Nace rev. 2-avdelningarna O–S i pressmeddelandet. 4. Slutsatser Totalt sett har arbetskostnadsindexets kvalitet fortsatt att förbättras sedan förra rapporten 2010. I synnerhet är förbättringarna i fråga om relevans och fullständighet värda att uppmärksammas. Att alla aggregat nu är tillgängliga (även Nace rev. 2-avdelningarna O–S) har gjort arbetskostnadsindexet ännu mer användbart. Offentliggörandet av årliga skattningar av arbetskostnadsnivåerna med arbetskostnadsindexet som underlag innebär ett betydande nytt mervärde för användarna. Medlemsstaternas punktlighet när det gäller datainlämningen är ännu inte helt tillfredsställande, men förutom Grekland var inga länder systematiskt försenade. Medlemsstaterna måste fortsätta att lägga resurser på att få uppgifterna inlämnade i tid. Kommissionen (Eurostat) har under de senaste åren regelbundet uppmanat medlemsstaterna att intensifiera sina satsningar. Kommissionen kommer utifrån lämnade uppgifter och annan nationell dokumentation, inklusive kvalitetsrapporter, att även fortsättningsvis övervaka återstående fall av bristande efterlevnad och kvalitetsproblem. Om önskvärda förbättringar inte görs som planerat kommer kommissionen att ta kontakt med behöriga nationella myndigheter samt vidta nödvändiga åtgärder för att förordningen om arbetskostnadsindex ska efterlevas. [1] EUT L 69, 13.3.2003, s. 1. [2] Pressmeddelandena publiceras de dagar som anges i tidsplanen för offentliggörande – se Eurostats webbplats (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] Kommissionens förordning (EG) nr 1216/2003 av den 7 juli 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex (EUT L 169, 8.7.2003, s. 37). [4] Kommissionens förordning (EG) nr 224/2007 av den 1 mars 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1216/2003 beträffande de näringsgrenar som omfattas av arbetskostnadsindex (EUT L 64, 2.3.2007, s. 23). [5] Kommissionens förordning (EG) nr 973/2007 av den 20 augusti 2007 om ändring av vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden för att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 (EUT L 216, 21.8.2007, s. 10). [6] KOM(2011) 102. [7] KOM(2002) 661, Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om statistik för euroområdet.