[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 3.9.2007

KOM(2007) 493 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredje land under 2006 [SEC(2007) 1083]

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredje land under 2006 1

1. Inledning 3

2. Översikt 3

2.1. Bakgrund 3

2.2. Makroekonomiskt stöd 2006 3

2.2.1. Nya beslut 4

2.2.2. Utbetalningar 4

2.3. De senaste insatserna i mottagarländerna – en sammanfattning 4

2.3.1. Västra Balkan 4

2.3.2. De nya oberoende staterna 5

3. Makroekonomiskt stöd: geografisk fördelning och utvärdering 6

3.1. Geografisk fördelning 6

3.2. Utvärderingar 6

3.2.1. Armenien 6

3.2.2. Rumänien 6

3.2.3. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 7

3.3. Förbättrad ekonomisk förvaltning i mottagarländerna: operationell utvärdering 7

1. INLEDNING

Denna rapport ger en allmän översikt över EG:s makroekonomiska stöd till tredje land inklusive dess historiska bakgrund, en sammanfattning av insatserna under 2006, information om de senaste insatserna i västra Balkan och de nya oberoende staterna samt statistiska tabeller över de olika insatser som genomförts sedan 1990.

De senaste aktuella tendenserna inom EU:s makroekonomiska verksamhet tillsammans med de tre efterhandsutvärderingar som genomförts under 2005 och 2006 ingår också i denna rapport. Syftet med dessa utvärderingar är att bedöma effekterna av relevanta aspekter av den ekonomiska stabiliseringsprocessen och genomförandet av strukturreformer i mottagarländerna. Framsteg på detta område avspeglar också hur väl de motsvarande ekonomisk-politiska villkor som är knutna till det makroekonomiska stödet från gemenskapen har uppfyllts. Vidare utförs två nya efterhandsutvärderingar. Slutrapporterna bör föreligga i slutet av 2007.

Revisionsrättens särskilda rapport från mars 2002 innehöll rekommendationer om förbättrad ekonomisk förvaltning i mottagarländerna. Med hjälp av en revisionsbyrå har kommissionen därför sedan 2004 genomfört operationella utvärderingar av ekonomihanteringsprocesserna och kontroller i samband med det makroekonomiska stödet för varje mottagarland. Slutsatserna av dessa utvärderingar beaktas fullt ut när de politiska villkoren fastställs för stödets genomförande.

Denna rapport läggs fram i enlighet med rådets beslut om makroekonomiskt stöd eller exceptionellt finansiellt stöd till tredje land och följer upp de rapporter som lagts fram under tidigare år. Parallellt offentliggörs en detaljerad rapport med ekonomisk och finansiell information om mottagarländerna (kommissionens arbetsdokument SEK(2007)…) .

2. ÖVERSIKT

2.1. Bakgrund

Makroekonomiskt stöd avser stöd till mottagarländernas politiska och ekonomiska reformer och genomförs i förening med stödprogram från IMF och Världsbanken. Stödet bygger på ett antal principer, som bekräftas i rådets slutsatser från den 8 oktober 2002, där det understryks att detta stöd har en exceptionell karaktär, utgör ett komplement till stöd från internationella finansinstitut och är förbundet med makroekonomiska villkor. Mottagarländerna har genom gemenskapens makroekonomiska stöd framför allt fått hjälp med att få till stånd ekonomiska reformer och strukturförändringar. I nära samarbete med IMF och Världsbanken har stödet använts för att främja åtgärder som särskilt anpassats till de enskilda ländernas behov med det överordnade syftet att stabilisera den ekonomiska situationen och upprätta marknadsorienterade ekonomier.

2.2. Makroekonomiskt stöd 2006

Under perioden 2000–2006 har sjutton beslut antagits, motsvarande ett totalt stöd på 960 miljoner euro. Tretton rådsbeslut har fattats om stöd till Balkanländerna (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien-Hercegovina samt Serbien och Montenegro med Kosovo och Albanien). Det gör Balkanländerna till de största mottagarna av makroekonomiskt stöd med ett sammanlagt stödbelopp på maximalt 783 miljoner euro av totalt 960 miljoner.

2.2.1. Nya beslut

Rådet antog två beslut under 2006.

Den 24 januari beslutade rådet om makroekonomiskt stöd till Georgien på upp till 33,5 miljoner euro i form av bidrag

och den 30 november om makroekonomiskt stöd till Kosovo[1] på upp till 50 miljoner euro i form av bidrag.

Vidare antog kommissionen den 9 oktober 2006 ett förslag om makroekonomiskt stöd till Moldova på upp till 45 miljoner (enbart bidrag) och överlämnade det till rådet som antog förslaget den 16 april 2007 (rådets beslut 2007/259/EG).

2.2.2. Utbetalningar

Utbetalningarna av makroekonomiskt stöd uppgick under 2006 till totalt 61 miljoner euro, varav 42 miljoner i form av bidrag: 13 miljoner till Albanien, 7 miljoner till Tadzjikistan och 22 miljoner (uppdelat på två trancher om 11 miljoner euro) till Georgien.

Stöd i form av lån gavs med 10 miljoner euro till Bosnien-Hercegovina och 9 miljoner till Albanien.

2.3. De senaste insatserna i mottagarländerna – en sammanfattning

2.3.1. Västra Balkan

Ett makroekonomiskt stödpaket till Bosnien-Hercegovina, som rådet antog den 5 november 2002 (och senare ändrade den 7 december 2004), avslutades i februari 2006 i och med utbetalningen av lånedelen på 10 miljoner euro av den sista tranchen. Bidragsdelen hade slutbetalats redan 2005 sedan det kunnat konstateras att villkoren för stödet var uppfyllda.

Stödet till Serbien och Montenegro på upp till 200 miljoner euro (120 miljoner i bidrag och 80 miljoner i lån), som ministerrådet hade godkänt den 5 november 2002 och 25 november 2003, upphörde den 30 juni 2006. Av detta stöd hade 155 miljoner euro (100 miljoner i bidrag och 55 miljoner i lån) betalats ut i fyra trancher före 2006. Lånedelen av den fjärde tranchen på 15 miljoner euro kunde inte som avsett betalas ut under första halvåret 2006, eftersom myndigheterna inte hade uppfyllt de rättsliga villkoren för utbetalningen av lånet före tidsfristen den 30 juni 2006. Efter det att Montenegro hade blivit ett självständigt land i juli, underrättade kommissionen också formellt myndigheterna i Serbien och i Montenegro om sitt beslut att inte betala ut den femte och sista tranchen av detta stöd som uppgick till 30 miljoner euro (20 miljoner euro i stöd och 10 miljoner i lån) på grund av den betydande förbättringen av Serbiens och Montenegros externa finansieringssituation under 2006. 45 miljoner euro återtogs därför.

Det makroekonomiska stöd till Albanien som började betalas ut under 2004 hade också avslutats under 2006. Bidragsdelen på 3 miljoner euro av den första tranchen betalades ut i november 2005 och lånedelen på 9 miljoner i samma tranch den 23 mars 2006. Den andra och sista bidragsdelen på 13 miljoner euro betalades ut den 31 juli 2006 efter det att kommissionen gjort en gynnsam bedömning av Albaniens framsteg i fråga om reformer på centrala områden som hanteringen av de offentliga finanserna, den offentliga förvaltningen, finanssektorn, affärsmiljön och utvecklingen av den privata sektorn.

I maj 2006 överlämnade kommissionen till rådet ett förslag till exceptionellt ekonomiskt stöd på upp till 50 miljoner euro i form av bidrag för att täcka Kosovos förväntade behov av extern finansiering av de offentliga finanserna. Rådet antog beslutet den 30 november. Stödet skall ses som ett överbryggande stöd i avvaktan på en övergripande utvärdering av behoven i samband med besluten om Kosovos status. Tjänstemän från kommissionen for på tjänsteuppdrag till Pristina i slutet av året för att tillsammans med myndigheterna i Kosovo se över finansieringsbehoven och granska möjliga villkor som skulle kunna ställas för detta stöd.

2.3.2. De nya oberoende staterna

Fleråriga makroekonomiska stödprogram beslutade under 1997 och 2000 till förmån för Armenien, Georgien och Tadzjikistan. Den sista utbetalningen till Tadzjikistan (ett bidrag på 7 miljoner euro) gjordes i oktober 2006. För Georgien och Armenien hade de sista utbetalningarna gjorts under 2004 och 2005. Detta fleråriga program är nu slutfört.

I januari 2006 antog rådet ett nytt makroekonomiskt stödprogram för Georgien som omfattade 33,5 miljoner euro i bidrag. Detta nya program är kopplat till att Georgien i förtid betalar sin skuld till EU.

Den första och den andra tranchen (på vardera 11,5 miljoner euro) betalades ut i augusti och december 2006.

Rådet hade under år 2002 beslutat att bevilja makroekonomiskt stöd till Ukraina (110 miljoner euro i lån). Eftersom inget fungerande finansieringsavtal med IMF kommit till stånd har genomförandet av programmet inte inletts. Eftersom inget slutdatum anges i det motsvarande rådsbeslutet kan programmet dock (i princip) aktiveras på nytt vid ett senare tillfälle.

I oktober 2006 överlämnade kommissionen till rådet ett förslag till ett nytt makroekonomiskt stödprogram för Moldova inom ramen för en ny PRGF-ordning[2] tillsammans med IMF. Rådet fattade sitt slutliga beslut den 16 april 2007. Enligt detta program skall kommissionen under 2007-2008 betala ut ett sammanlagt belopp på 45 miljoner euro i bidrag. Programmet kommer att hjälpa Moldova att genomföra sitt ekonomiska program och bidra till att täcka landets externa finansieringsbehov till följd av de externa chocker som drabbat Moldovas ekonomi. (Det gäller i första hand de ökade priserna för naturgas som importeras från Ryssland och restriktioner för Moldovas export av vin och flera andra jordbruksprodukter.) Gemenskapens makroekonomiska stöd kommer att komplettera ny finansiering från internationella finansinstitut och budgetstöd från EU inom ramen för programmet för tryggad livsmedelsförsörjning och av det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI).

3. MAKROEKONOMISKT STÖD: GEOGRAFISK FÖRDELNING OCH UTVÄRDERING

3.1. Geografisk fördelning

Gemenskapens makroekonomiska stöd avser att främja makroekonomisk stabilisering i mottagarländerna och minska deras betalningsbalansproblem (och budgetproblem). Det har också mycket stor betydelse när det gäller att främja strukturreformer. De flesta åtgärder för makroekonomiskt stöd beslutades och genomfördes under åren omedelbart efter omvälvningarna i länderna i Central- och Östeuropa.

I och med att allt fler länder i gemenskapens närhet stod inför betalningsbalansproblem och inledde reformprogram har antalet länder som gemenskapen erbjudit sådant stöd ökat under årens lopp. Detta innebär att stödets geografiska fördelning förändrats jämfört med de första åren, då de flesta av mottagarländerna låg i Central- och Östeuropa. Sedan 2000 har makroekonomiskt stöd uteslutande getts till västra Balkan (83 % av stödet från 2000 till 2006) och de nya oberoende staterna.

3.2. Utvärderingar

I enlighet med budgetförordningen har kommissionen genomfört ett utvärderingsprogram för att bedöma effekterna av det makroekonomiska stödet i varje mottagarland. Analyserna utförs av externa konsulter som valts ut genom ett öppet upphandlingsförfarande. Vid utgången av 2006 hade två olika företag slutfört tre efterhandsutvärderingar för Armenien, Rumänien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. De viktigaste slutsatserna är följande:

3.2.1. Armenien

Slutsatsen av utvärderingen var att stödet hade bidragit till makroekonomisk stabilisering på kort sikt, förbättrat den externa finansiella situationen och bidragit till att på kort sikt minska de sociala problemen. Å andra sidan var det makroekonomiska stödet inte helt effektivt som stöd för ekonomiska och institutionella reformer på kort och medellång sikt. Följaktligen förefaller det makroekonomiska stödets effekter på Armeniens finansiella ställning ha varit begränsade.

3.2.2. Rumänien

Den makroekonomiska stödinsatsen bidrog direkt till att förbättra landets finansiella hållbarhet på medellång och lång sikt och gav stöd till program för att införa marknadsekonomiska principer. Rumänien har kunnat utnyttja flera stödprogram i samband med aktiviteterna före anslutningen och det är därför svårt att exakt fastställa effekterna av det makroekonomiska stödet isolerat från de övriga stödåtgärderna.

3.2.3. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Det makroekonomiska stödet har haft positiva effekter på landets betalningsbalans och bidragit till att lätta på budgetåtstramningarna. Det ledde också till något högre tillväxt. Det makroekonomiska stödet har gett positiva effekter för den hållbarheten i betalningsbalansen på medellång till lång sikt, men enligt analysen är dessa effekters omfattning begränsad.

I samtliga fall bidrog kommissionens beslut att frisläppa medlen till att skapa förtroende för dessa länders ekonomier och därigenom till att förbättra deras affärsmiljöer.

3.3. Förbättrad ekonomisk förvaltning i mottagarländerna: operationell utvärdering

Sedan 2004 har sammanlagt sju operationella utvärderingar genomförts i de länder som tilldelats makroekonomiskt stöd (Albanien, Armenien, Bosnien-Hercegovina, Georgien, Kosovo, Serbien och Montenegro samt Tadzjikistan). Arbetsprogrammet för varje operationell utvärdering utarbetades enligt SIGMA-metoden[3] i samarbete med konsultfirman Deloitte. Undersökningarna har varit inriktade å ena sidan på centralbankernas oberoende och på deras redovisningsavdelningars funktion. Å andra sidan har de också tagit upp verksamheten i finansministerierna (under budgetprocessen), finansförvaltningsministerierna (”Treasury Departments”), internrevisionen samt avdelningarna för mänskliga resurser och IT. En systematisk översyn har också gjorts av de externa revisionsföretagens funktion i syfte att bedöma deras kontrollmetodik.

De oftast återkommande rekommendationerna gäller finansministerierna och nödvändigheten av att inrätta ett centralt konto för statskassan samt ändamålsenliga redovisningssystem och skriftliga rutiner. I samtliga fall var det nödvändigt att stärka internkontrollens kapacitet och särskilda fortbildningsinsatser rekommenderades. De enheter som utför makroekonomiska prognoser har i vissa fall inte förefallit ha tillräckliga resurser för sin uppgift. De externa revisionsföretagens oberoende ansågs inte vara tillräckligt.

I de flesta fallen kan utvärderingarnas resultat sammanfattas som följer: ”Det finns effektiva ramar för en sund finansförvaltning”. De allvarligaste brister som upptäckts under dessa uppdrag har tagits upp i samförståndsavtalen med korta tidsfrister för att rätta till situationen. I fråga om Bosnien-Hercegovina hade samförståndsavtalet redan undertecknats, men åtgärder fastställdes som skulle vidtas på förhand innan någon ytterligare utbertalning gjordes. Det gällde till exempel en förstärkning av finansministeriets avdelning för internkontroll och antagande av instruktioner med minimikrav för åtskillnad mellan ansvarsområdena för redovisnings-, godkännande- och utbetalningsfunktionerna. Uppföljande uppdrag har genomförts (i Albanien, Armenien, Georgien och Tadzjikistan) för att utvärdera de förbättringar som genomförts inom de nationella förvaltningarna som svar på de ursprungliga rekommendationerna.

Tre år efter det att de operationella utvärderingarna inleddes har kommissionen, trots vissa förseningar i genomförandet av de begärda ändringarna, kunnat konstatera faktiska förbättringar i hanteringen av de offentliga finanserna i alla dessa länder, till exempel införandet av ett centralt konto för statskassan och av skriftliga förfaranden inom de olika finansministerierna.

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

Tabell 2. Makroekonomiskt stöd, 1990-2006

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Enligt definitionen i FN: s säkerhetsråds resolution 1244/99.

[2] PRGF = Poverty Reduction and Growth Facility.

[3] SIGMA = Support for Improvement in Governance and Management in Central and Eastern Europe Countries.