Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Årsredovisning för Sammanhållningsfonden (1998)"

(2000/C 140/06)

Den 18 oktober 1999 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om "Årsredovisning för Sammanhållningsfonden (1998)".

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning - som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet - antog sitt yttrande den 7 mars 2000 (föredragande: Victor Hugo Sequeira).

Vid sin 371:a plenarsession den 29-30 mars 2000 (sammanträdet den 29 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 83 röster för och 1 röst emot.

1. Inledning

1.1. I enlighet med förordningen om Sammanhållningsfonden har Ekonomiska och sociala kommittén ånyo uppmanats att yttra sig om fondens årsredovisning, denna gång för verksamhetsåret 1998. Sammanhållningsfonden inrättades för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom EU genom ekonomiskt stöd till projekt på miljö- och transportområdena i Grekland, Irland Portugal och Spanien under perioden 1993-1999.

1.2. Ursprungligen anslogs 15510 miljoner ecu(1) till Sammanhållningsfondens budget för en tidsperiod som sträcker sig utöver den nuvarande (andra) ramen för gemenskapsstöd, eftersom man under denna period även vidtagit stödåtgärder inom ramen för det finansiella sammanhållningsinstrumentet under perioden 1 april 1993-26 maj 1994.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén välkomnar möjligheten att få yttra sig om Sammanhållningsfondens årsredovisning för 1998, men upprepar dock sin kritik från tidigare yttranden att kommissionen lägger fram årsredovisningarna alltför sent.

2.2. Årsredovisningen för 1998 publicerades ännu senare än redovisningen för 1997. Kommissionen kan således inte ingripa på lämpligt sätt för att korrigera eventuella fel. Kommissionen kan inte heller ta hänsyn till de kommentarer och förslag som framförs av kommittén eller övriga remissinstanser. Detta förhållande är särskilt viktigt för denna årsredovisning, eftersom 1999 är det sista året för Sammanhållningsfonden inom ramen för gemenskapsstöd för perioden 1994-1999.

2.3. Kommittén välkomnar de förbättringar som gjorts avseende presentationen av årsredovisningen, särskilt förändringarna av redovisningens disposition samt sammanfattningarna av vissa kapitel och punkter. Rapporten är inte lika omfångsrik som tidigare och således lättare att förstå.

2.4. Kommittén konstaterar med glädje att kommissionens genomgång av villkoren för stöd visar att de fyra medlemsstater som mottar stöd från Sammanhållningsfonden respekterar fastställda makroekonomiska kriterier.

2.5. Kommittén anser det vara viktigt att rikta kritik mot de förseningar och den tungroddhet som kännetecknat de nationella förvaltningarnas ansökningar om betalning, som upptäckts av kommissionen under besöken för kontroll och granskning.

2.5.1. Dessa förseningar leder inte bara till ineffektivitet på det finansiella planet (tillfällig resursbrist), utan kan även inverka negativt på det konkreta genomförandet av programmen och på så sätt äventyra Sammanhållningsfondens slutliga mål om att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

2.6. Kommittén konstaterar ånyo med tillfredsställelse att det inte upptäckts några fall av bedrägeri i utnyttjandet av Sammanhållningsfondens resurser.

2.7. Kommissionens kontroll av projekt som finansieras av Sammanhållningsfonden - dels via övervakningskommittéer, dels via besök för kontroll och granskning - spelar enligt kommittén en avgörande roll, eftersom kommissionen på så sätt kan utfärda eventuella varningar till bidragsmottagarna, i god tid upptäcka eventuella avvikelser eller förseningar i förhållande till projektplaneringen och tillsammans med övriga parter hitta lösningar för att förbättra projekten.

2.8. Kommittén anser att årsredovisningen borde ha innehållit en punkt om kommissionens huvudsakliga politiska förslag inför framtiden, vilket var fallet med föregående årsredovisning, och då särskilt det framtida gemenskapsstödets utveckling samt prioriterade riktlinjer för gemenskapens stödramar. Kommittén anser även att t.ex. meddelandet från kommissionen "Strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden", som lades fram i juli 1999, borde ha omnämnts.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Principer för stödberättigande

3.1.1. Kommittén välkomnar att arbetet med att fastställa principer för stödberättigande i fråga om utgifter för projekt har avslutats. Dessa principer skall också anges särskilt i en bilaga till kommissionens samtliga beslut om beviljande av stöd från Sammanhållningsfonden, i syfte att öka insynen i det ekonomiska beslutsfattandet för samtliga parter.

3.1.2. Kommittén beklagar dock att arbetet avslutades och resultatet tillämpades först under 1998, dvs. när mindre än två år återstår av den nuvarande Sammanhållningsfondens programperiod.

3.2. Genomförande av budgeten

3.2.1. Kommittén gläder sig ännu en gång åt att Sammanhållningsfondens medel utnyttjats till 100 % under 1998, vilket är ett anmärkningsvärt gott resultat.

3.3. Detta positiva genomförande av budgeten innebär att de utnyttjande budgetmedlen till och med verksamhetsåret 1998 uppgår till 13632,5 miljoner ecu, vilket motsvarar 81,4 % av Sammanhållningsfondens totala budget för perioden 1993-1999.

3.3.1. För 1999 har 3118 miljoner ecu anslagits i budgeten. Detta motsvarar 18,6 % av Sammanhållningsfondens totala budget och en ökning på närmare 8,6 % i förhållande till det belopp som budgeterats och utnyttjats under 1998.

3.3.2. Kommittén hoppas följaktligen att medlemsstaterna kan absorbera Sammanhållningsfondens disponibla budgetmedel, så att slutresultatet blir att de totala budgetresurserna utnyttjats till 100 %.

3.4. Anslagsfördelning

3.4.1. Kommittén välkomnar även att Sammanhållningsfondens resurser har fördelats mellan mottagarländerna enligt den anslagsfördelning som ursprungligen fastställts.

3.4.2.

>Plats för tabell>

3.5. I fråga om anslagsfördelningen mellan fondens två insatsområden välkomnar kommittén de insatser som gjorts under de senaste åren i allmänhet och under 1998 i synnerhet, i syfte att verka för en jämnare fördelning mellan projekt på miljö- och transportinfrastrukturområdena.

3.5.1. Denna utveckling har möjliggjort en jämn anslagsfördelning mellan miljöprojekt (50,1 %) och transportprojekt (49,9 %) under 1998 i de bidragsberättigade medlemsstaterna, även om den relativa nivån skiljer sig åt från land till land.

3.5.2.

>Plats för tabell>

3.6. Utan att det påverkar de generella kommentarerna i punkt 2.3, anser kommittén att den analys som utgår från varje enskilt mottagarland och som finns i den aktuella rapportens kapitel 3, "Projektförvaltning och antagna åtgärder", på vissa punkter inte är lika givande som under tidigare år, dels för man drivit sammanfattningen av vissa punkter alltför långt, dels för att det saknas jämförande översiktstabeller för alla medlemsstater.

3.7. På basis av indikatorn "utbetalningar i procent av åtaganden" anser kommittén att den genomsnittliga genomförandenivån är tillfredsställande, och konstaterar en viss förbättring i förhållande till perioden 1993-1997, särskilt vad gäller miljöområdet.

3.8. Kommittén anser sig dock tvungen att nämna de skillnader som föreligger dels mellan de båda insatsområdena (den indikator som nämns i föregående punkt anger 87,8 % för transporter mot endast 57,9 % för miljön), dels mellan mottagarländerna (indikatorn varierar mellan 67,8 % för Spanien och 90,8 % för Portugal).

3.8.1. Detta kräver ökad uppmärksamhet och större satsningar från kommissionens sida, eftersom Sammanhållningsfondens aktuella budgetramar närmar sig sitt slut och man måste se till att alltjämt pågående projekt verkligen slutförs och att utbetalningar sker i god tid.

3.8.2.

>Plats för tabell>

3.9. Beträffande fördelningen av medel mellan projekten på miljöområdet kan kommittén konstatera att en positiv utveckling ägt rum vad gäller stöd som beviljats för insatser för rening av avloppsvatten i syfte att uppfylla kraven i direktiv 91/271/EG.

3.9.1. Kommittén vill dock ånyo framhålla sin oro vad beträffar utvecklingen av stödet till naturskyddet, särskilt vad gäller erosion och beskogning, ett stöd som minskat i omfattning uttryckt som andel av det totala stödet under perioden 1993-1998 jämfört med perioden 1993-1997 - andelen har minskat från 9,2 % till 8,6 %.

3.9.2. Med tanke på hur viktig denna fråga är, särskilt för medlemsstaterna i Medelhavsområdet, skulle kommittén vilja framhålla Sammanhållningsfondens betydelse för att bekämpa ökenspridning, skydda vattenresurserna och förhindra vattenerosion, eftersom Sammanhållningsfonden gör det möjligt för medlemsstaterna att stärka sina insatser när det gäller beskogning.

3.9.3. ESK vill därför att man för 1999 skall ägna större uppmärksamhet åt miljöskyddet. Detta är av avgörande betydelse för att förbättra människornas livsvillkor och för att skapa en hållbar utveckling på såväl regional som nationell och rentav internationell nivå.

3.9.4.

>Plats för tabell>

3.10. Vad gäller fördelningen av resurserna inom transportsektorn konstaterar kommittén med tillfredsställelse att stöd till projekt inom järnvägssektorn dominerat under 1998, vilket vänder den tidigare tendensen i och med att 45,9 % av 1998 års transportanslag gick till denna sektor.

3.11. Med tanke på att 1998 var det näst sista året för Sammanhållningsfondens budgetperiod 1994-1999 vill dock ESK ånyo framhålla sin oro över att vägtransportsektorn alltjämt absorberar större delen av de budgetresurser som gått till transporter (c:a 64,1 %) under perioden 1993-1998. Kommittén rekommenderar att åtgärder och insatser genomförs för att rätta till denna obalans.

3.11.1. Redan i sitt yttrande om Sammanhållningsfondens årsredovisning för 1997 gav kommittén uttryck för sin oro över minskade investeringar i projekt som rör hamnanläggningar, inre vattenvägar och transporter till havs, och efterlyste en särskild satsning för att rätta till denna situation. Detta är anledningen till att kommittén - trots de förklaringar som kommissionen avgivit, nämligen att det här rör sig om verksamheter som genererar inkomster och som därför inte kan komma i åtnjutande av lika stort stöd från Sammanhållningsfonden - vill ge uttryck för sina betänkligheter vad gäller ytterligare minskning av den andel av de samlade anslagen till transportsektorn under 1998 som utgör stöd till hamnar.

3.11.2. Kommittén anser att de prioriteringar för transportsektorn som kommissionen nyligen lagt fram i sitt meddelande om "Strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden", särskilt vad gäller förstärkningen av transportnätens effektivitet och garantin för en bättre modal jämvikt (mellan olika transportsätt), inte får nonchaleras inom ramen för Sammanhållningsfonden.

>Plats för tabell>

3.12. Bedömning av Sammanhållningsfondens effekter

3.12.1. Rapporten utgör en bekräftelse på Sammanhållningsfondens positiva inverkan på den ekonomiska verksamheten och särskilt på skapandet av nya arbetstillfällen i mottagarländerna. De skilda kvantitativa bedömningarna av Sammanhållningsfondens resultat ger viss information rörande dessa effekters omfattning.

3.12.2. Den bästa av de ekonomiska modeller som använts för att mäta Sammanhållningsfondens resultat är den modell som utvecklats av London School of Economics. Kommissionen borde tillhandahålla mer information om de uppgifter som redovisas i denna studie. Kommissionen har gjort en sammanfattande beskrivning av vissa tillgängliga resultat av studien, tyvärr dock utan att lämna några kvantitativa uppgifter över huvud taget, inte ens i förenklad form.

3.12.3. Kommissionen presenterar dock vissa intressanta uppgifter om den inverkan som Sammanhållningsfonden fått på vissa investeringar i vägnäten vad gäller Spanien och Portugal (men inte Irland och Grekland).

3.12.4. Kommissionen håller fast vid de bedömningar som gjordes i Sammanhållningsfondens årsredovisning för 1997, nämligen att varje miljon ecu som ges i stöd till projekt direkt leder till skapandet av 20 arbetstillfällen i transportsektorn och 25 på miljöområdet. Dessa bedömningar är främst ett uttryck för investeringens direkta resultat och ger inte utrymme för att på utbudssidan mäta de positiva effekterna på regionens ställning i konkurrenshänseende. Dessa bedömningar måste därför användas med försiktighet, både vad gäller frågan om arbetstillfällena verkligen kommer att finnas kvar på medellång sikt och svårigheterna med att avgöra om projektet skulle ha genomförts även utan ekonomiskt stöd.

3.12.5. Uppgiften att Sammanhållningsfonden skall ha skapat 398600 nya arbetstillfällen mellan 1993 och 1998 noteras med tillfredsställelse av ESK. Av de skäl som anges i punkten ovan anser kommittén dock att kommissionen bör presentera denna uppgift med viss försiktighet och att kommissionen bör framhålla de främsta problemen med den.

3.13. Vad beträffar efterhandsbedömningarna välkomnar kommittén de första resultaten, såväl på miljöområdet - där positiva effekter konstateras för lokalbefolkningen, den ekonomiska utvecklingen och miljön - som inom transportsektorn, där man trots att effekterna på sysselsättningen knappast kan sägas vara varaktiga har kunnat konstatera en snarast positiv inverkan på den ekonomiska verksamheten och på befolkningen, särskilt vad gäller minskning av restider och resekostnader samt förbättring av de ekonomiska och sociala systemen.

3.14. Anslag för bedrägeribekämpning

3.14.1. Kommittén konstaterar med tillfredsställelse att ansökningarna om anslag ur den budgetpost som rör kampen mot bedrägerier generellt avser finansiering av yrkesutbildningsinsatser riktade till tjänstemän som ägnar sig åt särskilda undersökningar och åt risken för bedrägerier inom ramen för projekt som finansieras av Sammanhållningsfonden (5 ansökningar av 6). Insatserna syftar till att skapa en än mer effektiv uppföljning och övervakning av resursanvändningen i framtiden.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén hoppas att kommande årsredovisningar skall innehålla mer fullständiga och detaljerade upplysningar om Sammanhållningsfondens resultat i såväl kvalitativt som kvantitativt avseende. Kommittén anser att det är av avgörande betydelse att de viktigaste resultaten av utvärderingen av Sammanhållningsfondens verksamhet publiceras och sprids samt att dessa resultat diskuteras av kommissionen och andra berörda parter.

4.2. Kommittén anser att kommissionen måste satsa mer på att intensifiera uppföljningen och kontrollen av eventuella förseningar samt att medlemsstaterna och olika berörda myndigheter i god tid lämnar in ansökningar om utbetalningar till kommissionen, i syfte att uppnå en större ekonomisk effektivitet i förvaltningen av Sammanhållningsfonden.

4.3. Kommittén hoppas också att kommissionen kommer att se till att alla ansträngningar görs för att komma till rätta med de förseningar som konstaterats under den föregående perioden vad avser presentationen av årsredovisningar för kommittén.

4.4. Kommittén anser även att kommissionen bör uppmuntra projekt av interaktiv karaktär på transport- och miljöområdena i samband med framtida insatser från Sammanhållningsfonden.

4.5. Sammanhållningsfondens framtid

4.5.1. Samtidigt som Ekonomiska och sociala kommittén yttrar sig om "Årsredovisning för Sammanhållningsfonden 1998" inför Europeiska unionen en ny ram för gemenskapsstöd för perioden 2000-2006, och det kan därför vara på sin plats att kommittén ger uttryck för vissa av sina farhågor och förslag rörande Sammanhållningsfondens framtid.

4.5.2. ESK konstaterar att de fyra medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden har gjort en mängd framsteg och vill samtidigt framhålla betydelsen av att man även i framtiden låter fonden främja och förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen.

4.5.3. Den kommande utvidgningen av Europeiska unionen är utan tvivel en av de viktigaste utmaningar som EU står inför. ESK anser att kommissionen även fortsättningsvis måste ge denna fråga särskild uppmärksamhet, särskilt vad gäller ekonomisk och social sammanhållning och Sammanhållningsfonden. Kommittén deltar gärna i diskussioner rörande denna fråga och välkomnar de beslut som fattades i ärendet vid Europeiska rådets möte i Berlin.

4.5.4. ESK anser att Sammanhållningsfonden bör stödja all övergripande EU-politik. Kommittén vill därför ånyo framhålla hur viktigt det är att Sammanhållningsfonden knyts till de övriga strukturfonderna, särskilt när det gäller de mål och riktlinjer för perioden 2000-2006 som formuleras i kommissionens meddelande "Strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden".

Bryssel den 29 mars 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) 1992 års priser. Efter korrigering uppgår beloppet till 16750,8 miljoner euro.