Den särskilda stödordningen finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ). Genom förordning (EU) nr 229/2013 fastställs ett årligt tak för programmet på 23,93 miljoner euro per år. Utöver detta tillhandahåller Grekland nationellt stöd till ett belopp av 0,547 miljoner euro per år. Uppgifter om budgetgenomförandet (dvs. de belopp som betalas ut jämfört med de belopp som anslås av Grekland) under perioden 2015–2019 återfinns i bilagan till denna rapport.

De grekiska myndigheterna definierar såväl den särskilda försörjningsordningen som stödet till lokal produktion i detalj i programmet. Programmet återspeglar de prioriteringar som de nationella myndigheterna har satt upp för sin jordbrukssektor i nära samarbete med intressenterna. Vid behov kan programmet ändras årligen, i enlighet med artikel 32 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 181/2014.

I enlighet med artikel 31.1 i förordning (EU) nr 181/2014 överlämnar Grekland senast den 30 september varje år sin årliga rapport om genomförandet av programmet under det föregående året till kommissionen.

6.Budgetgenomförande

Budgetgenomförandet (dvs. de belopp som betalas ut jämfört med de belopp som anslås av Grekland) för den granskade perioden och uppdelningen av beloppen mellan stöd till lokal produktion och den särskilda försörjningsordningen presenteras i bilagan. Utgifterna består till största delen (omkring 75 %) av åtgärder inom ramen för stödet till lokal produktion.

Programmets totala genomförandegrad förblev hög under perioden 2015–2019, närmare bestämt mellan 90 % och 96 %, såsom figur 1 visar.

Figur 1: Genomförande av stödordningen för de mindre Egeiska öarna per åtgärd (miljoner euro) (Källa: Agrex.)

7.Ordningens genomförande

För programmen under perioden 2015–2019 uppgick Greklands utgifter för stöd till lokal produktion till omkring 16 miljoner euro per år. Omkring 60 % av de totala medlen till stöd för lokal produktion under perioden 2015–2019 avsåg stöd för bevarande av olivlundar (omkring 8,8 miljoner euro per år). Andra viktiga sektorer var produktion av traditionella ostar (omkring 2,5 miljoner euro), vin (omkring 2 miljoner euro), biodling (stabila utgifter på omkring 1,2 miljoner euro) och mastix från Chios (1,5 miljoner euro). Genomförandegraderna ökade konsekvent över tid för de flesta sektorerna, utom för körsbärstomater från Santorini där den förblev låg (57 % under 2019).

Ett anslag på 5,47 miljoner euro öronmärktes för den särskilda försörjningsordningen varje år under perioden 2015–2018. År 2019 var anslaget 6,5 miljoner euro. Genomförandegraden var högre än för stödet till lokal produktion: 98,7 % i genomsnitt. Denna åtgärd inriktades huvudsakligen på djurfoder (95 %) och mjöl (5 %).

8.Utvärdering av programmet

8.1.Garanterad försörjning med jordbruksprodukter

Målet att garantera försörjningen med produkter som är nödvändiga som livsmedel, för bearbetning eller som insatsvaror inom jordbruket genom att minska de merkostnader som uppstår har till större delen nåtts, främst när det gäller djurfodret.

Under perioden 2015–2019 täcktes nära 100 % av de mindre Egeiska öarnas totala behov av djurfoder, medan täckningsgraden för mjöl delvis var otillräcklig (omkring 80 % och på nedgång). Täckningsgraden för mjöl är särskilt låg för öarna i grupp A på grund av de höga fraktkostnaderna. Enligt Ecorys analys var den särskilda stödordningen ganska ändamålsenlig när det gällde att uppnå målet att garantera försörjningen med produkter som är nödvändiga som livsmedel, för bearbetning eller som insatsvaror inom jordbruket till de berörda områdena.

Stödet täckte merkostnaderna för transporter till de mindre Egeiska öarna med från 32 % (för de mest avlägsna öarna) till 64 % (för öarna närmast fastlandet). Risken för överkompensation förefaller därmed att vara begränsad, och stödet genom den särskilda försörjningsordningen kan därför anses vara proportionerligt. Den särskilda stödordningen bedömdes också som effektiv när det gällde uppnåendet av det allmänna målet ovan.

8.2.Överensstämmelsen mellan den särskilda försörjningsordningen och stödet till lokal produktion

Generellt sett har båda instrumenten tillämpats på ett konsekvent sätt, även med tanke på ändringarna i programplaneringen. Det stöd som betalades ut genom den särskilda försörjningsordningen skadade inte den lokala produktionen eller tillväxten. Det fanns ingen intern inkonsekvens mellan tillämpningen av den särskilda försörjningsordningen och stödet till lokal produktion, eftersom de produkter som stöds genom den särskilda försörjningsordningen (mjöl och djurfoder) inte produceras lokalt.

8.3.Upprätthållande av produktionsverksamhet inom jordbruket

Den jordbruksproduktion som tilldelas stöd har till största delen upprätthållits när det gäller areal (hektar) eller volym (ton). Det gäller dock inte produktionen av oliver, som är den jordbruksprodukt som får mest stöd inom programmets del för stöd till lokal produktion. Produktionen av oliver varierade stort mellan åren, särskilt 2017 och 2018 när den minskade från 2,6 miljoner ton till 0,5 miljoner ton. Produktionen av traditionell mastix på Chios ökade från 126 ton till 184 ton (46,4 %) tack vare de träd som planterades efter branden 2012. Under 2019 återgick vinproduktionen till 2016 års nivåer, efter två år med minskande produktion på grund av ogynnsamt väder i det Egeiska området. Biodlingen minskade något, medan produktionen av traditionella ostar ökade under perioden.

Därmed kan den särskilda stödordningen sägas ha varit i viss utsträckning ändamålsenlig när det gäller att uppnå målet att upprätthålla utvecklingen av den traditionella jordbruksverksamheten och göra den mer konkurrenskraftig, trots att flera av dessa sektorer haft vissa svårigheter att utveckla sin produktion.