EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 721 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen

Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Nederländerna Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 2021 års rapport om rättsstatsprincipen

Rättsstatssituationen i EU {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning Rättssystemet i Nederländerna kännetecknas fortfarande av att domstolarna i mycket hög grad uppfattas som oberoende och arbetet fortsätter med att ytterligare främja rättsväsendets kvalitet. Flera initiativ i relation till domstolarnas oberoende pågår, bland annat en konstitutionell översyn för att reformera utnämningsförfarandet för domare i högsta domstolen. Vad gäller rättsväsendets kvalitet har småskaliga projekt för att öka kvaliteten utvecklats och man har nu kommit in i en ny fas med lansering av initiativ i större skala. Ansträngningarna att förbättra digitaliseringsnivån för civilrätt, förvaltningsrätt och straffrätt fortsätter och har påskyndats genom covid-19-pandemin. En viss oro råder om lämplig finansiering av det aktuella systemet för rättshjälp. Reformen av systemet för rättshjälp planeras vara slutförd före 2025. Rent allmänt fortsätter rättssystemet att fungera effektivt, även om covid-19-pandemin förde med sig en eftersläpning 2020 och 2021. Liksom i fjol fortsätter Nederländerna att uppfattas som ett av de minst korrupta länderna i EU och i världen. Integritet utgör en central del av den ram som reglerar den offentliga förvaltningen. Ett omfattande program för bekämpning av samhällsomstörtande organiserad brottslighet lanserades 2020, inbegripet ett helhetsperspektiv för att förhindra, upptäcka och sanktionera korruption, efter det att undersökningar visat att kriminella aktivt försöker utöva otillbörligt inflytande på tjänstemän. Nationella polisens avdelning för interna utredningar har tillsammans med åklagarmyndigheten fått sin kapacitet förstärkt genom extra finansiering. Ny lagstiftning om utvidgade säkerhetskontroller av polistjänstemän och externa rådgivare antogs i oktober 2020. Ytterligare lagstiftning om att stärka valda och anställda tjänstemäns integritet planeras bli genomförd före mars 2022. Det finns fortfarande betänkligheter kring vilken integritetsram som ska gälla för de högsta verkställande tjänsterna inom den offentliga sektorn samt för lobbyverksamhet, svängdörrspolitik och insyn i finansieringen av politiska partier. Nederländerna har fortsättningsvis en hög grad av mediefrihet. Myndigheterna fortsätter att bidra till att stödja oberoende journalistik med hjälp av fonden för främjande av journalistik (Journalism Promotion Fund), och en extra tillfällig fond har inrättats under covid-19-pandemin för lokala medier. Den oberoende tillsynsmyndigheten för audiovisuella medier rapporterar regelbundet om medieföretagens ägandestrukturer. Det finns emellertid utrymme för mer ingående upplysningar till allmänheten om sådana strukturer. Lagstiftningsramen för tillgång till information håller på att ändras för att förbättra regeringens insyn och öka tillgången till offentlig information efter att många förseningar och ofullständiga svar har rapporterats. Mordet på en undersökande journalist, för närvarande under utredning, och en ökning av hot betonar vikten av initiativ såsom Pers Veilig, som hjälper journalister att rapportera och hantera hot. Omfattande debatter och reflektioner pågår om hur systemet med kontroller och motvikter fungerar till följd av en parlamentarisk utredningsrapport om genomförandet av barnbidragssystemet i vilken man ansåg att rättsstatsprincipen inte hade efterlevts. Uppföljningsåtgärder och undersökningar planeras för närvarande eller pågår redan. Covid-19-pandemin har fortsatt att stå högt på lagstiftnings- och domstolsväsendets agenda, särskilt med en antagen lag om att tillhandahålla en fastare rättslig grund för covid-19-åtgärder, och uppmärksammade covid-19-åtgärder som överklagas i domstol. Oberoende myndigheter fortsätter att spela en viktig roll i systemet med kontroller och motvikter, inklusive för att skydda de grundläggande rättigheterna. Det civila samhällets landskap fortsätter att vara öppet, även om vissa frågor har ställts om nya lagstiftningsförslag om insyn och lagstiftning som breddar möjligheterna att förbjuda så kallade ”radikala organisationer”.

I.Domstolsväsende Kännetecknande för domstolsväsendet är ett domstolssystem som består av elva distriktsdomstolar, fyra allmänna appellationsdomstolar, två specialdomstolar , Statliga rådet och högsta domstolen. Ett oberoende domstolsråd fyller en viktig funktion för att säkerställa domstolsväsendets oberoende och har i uppgift att främja rättskipningens kvalitet, inbegripet fördelningen av ekonomiska resurser till domstolarna . Domare väljs av den nationella urvalskommittén för domare och utses sedan på livstid av den verkställande makten på förslag av justitieministern . Åklagarmyndigheten är åtskild från ministeriet för rättsliga frågor och säkerhet men omfattas av justitieministerns politiska ansvar. Advokatsamfundet har inrättats genom lag. Det är oberoende av regeringen och finansieras uteslutande genom advokaternas årliga bidrag . Nederländerna deltar i Europeiska åklagarmyndigheten. Oberoende Domstolsväsendet upplevs genomgående ha en mycket hög grad av oberoende. Bland befolkningen anser 77 % att domstolarnas och domarnas oberoende är ”ganska bra eller mycket bra”, vilket även 82 % av företagen gör . De senaste åren har domstolsväsendets oberoende konstant upplevts vara på hög nivå, både bland den allmänna befolkningen och bland företagen . Ytterligare åtgärder har vidtagits för att förbereda den konstitutionella översynen i syfte att ändra utnämningsförfarandet för domare vid högsta domstolen . Regeringen konsulterade högsta förvaltningsdomstolen genom att i december 2020 skicka dem en text med förslag till den konstitutionella översynen för att ändra utnämningsförfarandet för domare vid högsta domstolen. Den planerade reformen har i syfte att ytterligare begränsa den verkställande och lagstiftande maktens funktion vid utnämning av domare vid högsta domstolen, vilket överensstämmer med Europarådets rekommendationer . Till följd av ett online-samråd om ett lagförslag, som grundades på en rekommendation av den oberoende nederländska statskommissionen för det parlamentariska systemet , gjordes vissa ändringar i förslagstexten. Statliga rådets yttrande kommer att offentliggöras när förslaget sänds till parlamentet. Framsteg görs vad gäller översynen av förfarandet för utnämning av ledamöter i domstolsrådet och i domstolsstyrelser. Till följd av en förfrågan av ministern för rättsligt skydd i februari 2020 lämnade Statliga rådet sitt rådgivande yttrande om en eventuell översyn av utnämningsförfarandena för ledamöterna i domstolsrådet och i domstolsstyrelser den 23 september 2020. Samtidigt som högsta förvaltningsdomstolen konstaterade att de aktuella utnämningsförfarandena till domstolsrådet och domstolsstyrelserna överensstämmer med kravet på rättsväsendets oberoende, gav den rådet att utforska hur domarnas och domstolspersonalens deltagande kunde utökas i utnämningsförfarandena till domstolsstyrelserna. Till följd av ett avtal som ingicks mellan domstolsrådet, domstolssamfundet och andra företrädare för domstolsväsendet, inrättade domstolsrådet ett nytt utnämningsförfarande för ledamöterna i domstolsstyrelserna för 2021 och en del av 2022 . Avtalet syftar till att ge domarna större inflytande över utnämningen av styrelseledamöterna i domstolsförvaltningen, i synnerhet genom att inrätta en kommitté som består av fyra domare, två ledamöter i domstolsstyrelsen och två domstolstjänstemän, som intervjuar kandidater och föreslår en kandidat för utnämning till domstolsrådet. I händelse av oavgjort resultat har de fyra domarna en avgörande röst. Domstolsrådet kommer vidare att inleda överläggningar med domarföreningen och andra representanter för domstolsväsendet under sommaren 2021 om en eventuell översyn av utnämningsförfarandet för ledamöterna i rådet . Syftet med dessa insatser är att ytterligare begränsa den verkställande eller lagstiftande maktens inflytande vid utnämningen av ledamöter i domstolsrådet, vilket överensstämmer med Europarådets rekommendationer . Kvalitet Reformen av systemet för rättshjälp kommer att grundas på resultaten av ett antal pilotprojekt. Reformen av systemet för rättshjälp planeras nu vara fullständigt genomförd före 2025 , och kommer att inledas med ett antal pilotprojekt i syfte att samla bästa praxis vid utarbetandet av ytterligare lagstiftningsreformer. Vad beträffar det aktuella rättshjälpssystemet, återstår vissa farhågor när det gäller den tillgängliga finansieringens tillräcklighet . Digitaliseringsinsatserna forsätter för civilrätt, förvaltningsrätt och straffrätt och påskyndades av covid-19-pandemin. Det finns fortfarande utrymme för att förbättra digitaliseringen av domstolsväsendet , särskilt vad gäller takten för onlinepublicering av domar samt tillgängligheten av digitala lösningar för att inleda och följa domstolsförhandlingar, och flera initiativ siktar på att lösa detta . När det gäller straffrätt utvecklar domstols- och åklagarmyndigheten gemensamt en digital plan tillsammans med andra intressenter från rättsväsendet. För civilrätt och förvaltningsrätt siktar ett nytt digitaliseringsprogram på digital tillgång till rättslig prövning för medborgare och rättstillämpare . Rättsförfarandena kommer att digitaliseras gradvis och börja med nationella skattemål och framställningar om beslag, och ska utökas till att omfatta andra rättsområden. På grund av covid-19-pandemin antog domstolsrådet nya regler för att organisera domstolsförhandlingar på distans, vilket gav domstolarna möjlighet att fortsätta att fungera. De aktuella reglerna gäller fram till den 1 augusti 2021 och kan förlängas vid behov för att garantera att domstolarna kan fungera. Lagen om experiment inom rättsskipningen kommer att ge möjlighet att genomföra pilotprojekt om rättskipning i större skala. Efter utvecklingen av ett stort antal pilotprojekt om rättssystemets kvalitet genom programmet ”Ett samhällseffektivt rättssystem” , kommer det förväntade ikraftträdandet av lagen om experiment i rättsskipningen sommaren 2021 att ge möjlighet att genomföra kvalitetsprojekt i större skala. Dessa kvalitetsprojekt omfattar till exempel införandet av en ”skulddomare” som siktar på att öka effektiviteten för domar genom att behandla en enskild gäldenärs samtliga mål samtidigt. Denna metod att pröva pilotprojekt i liten skala och därefter genomföra dem i en större skala kan väcka innovativa idéer om att främja rättssystemets kvalitet . Effektivitet Covid-19-pandemin har påverkat rättssystemets effektivitet. Covid-19-pandemin har lett till en ökad eftersläpning i domstolarna 2020 och 2021, särskilt i fråga om brottmål . Särskilda åtgärder har vidtagits av domstolsrådet och domstolsstyrelserna för att behandla konsekvenserna, såsom att förbättra videokonferenssystemen för domstolsförhandlingar, utnämna pensionerade domare till domarsuppleanter, och i större utsträckning utnyttja avdelningar med ensamdomare. Syftet är att före slutet av 2021 undanröja de förseningar som har uppstått i det straffrättsliga systemet på grund av covid-19-pandemin . Som ett led i strategin fortsätter åklagarmyndigheten att utöva sin befogenhet att själv fatta beslut i vissa brottmål . Till följd av vissa farhågor som det nederländska advokatsamfundet och parlamentsledamöter uttryckte meddelade ministern för rättsligt skydd i november 2020 att brottsmisstänkta skulle få ett kostnadsfritt möte med en advokat för rådgivning. Detta inleddes den 1 april 2021 för ett antal fall och kommer att gradvis utökas till alla andra fall. Med tanke på att åklagarmyndighetens utnyttjande av dessa befogenheter kan inverka på rätten till en opartisk domstol, i synnerhet när medborgarna inte är tillräckligt informerade , är tillhandahållandet av kostnadsfri rättslig rådgivning av särskild betydelse i sådana fall. Rättssystemet fortsätter att karakteriseras av en hög nivå av effektivitet i första instans, även om förfarandena är relativt långdragna vid överklaganden . Rättssystemets effektivitet har genomgående varit hög under de senaste åren . Förfarandena i första instans i civilrättsliga och handelsrättsliga mål drar inte ut på tiden, omkring 100 dagar 2019 . I kontrast till det kan nämnas de långdragna förfarandena för civilrättsliga och handelsrättsliga mål i tredje instans med i genomsnitt 459 dagar 2019. Förvaltningsrätten fungerar fortfarande effektivt i första instans , även om förfarandena i andra och tredje instans är relativt långdragna . Medan den övergripande möjligheten att avsluta förfaranden i första instans fortsätter att vara effektiv , har denna möjlighet för förvaltningsärenden gradvis försämrats till 94 % 2019. Detta skulle kunna leda till en del eftersläpningar i framtiden för förvaltningsrättsliga ärenden, även om den aktuella mängden oavslutade ärenden verkar vara hanterbar . När det gäller rättskipning i brottmål, har en ny åtgärdsplan till följd av en översyn 2020 inriktats på att förbättra effektiviteten, i synnerhet i ärenden om vanliga brott och brott med omfattande konsekvenser . Samtidigt som det kan bidra till att skapa effektivitet och behandla eftersläpningar, betonar intressegrupper att sådana initiativ inte får tas på bekostnad av rättskipningens kvalitet . II.Regelverk för korruptionsbekämpning

Befogenheten att utreda och lagföra korruption är uppdelad mellan flera myndigheter. Nationella polisens avdelning för interna utredningar utreder oegentligheter inom regeringen. Myndigheten för underrättelse- och utredningsverksamhet i skattefrågor (FIOD) är ansvarig för utredningar av skattebrott, inbegripet utländska och kommersiella mutor. Den nationella allmänna åklagarmyndigheten fokuserar på offentliga tjänstemäns tagande av inhemska mutor, och åklagarmyndigheten för allvarliga bedrägerier, miljöbrott och konfiskering av tillgångar är ansvarig för utredningar om utländska och kommersiella mutor. Visselblåsarmyndigheten ger stöd och råd till personer som vill rapportera arbetsrelaterade situationer där det föreligger missförhållanden inom den offentliga eller den privata sektorn. Samarbetet mellan specialiserade arbetsgrupper för korruptionsbekämpning och underrättelsetjänster i brottsbekämpningsorgan fortsätter. Korruptionsbekämpningsenheten (ACC) inom FIOD spelar en viktig roll för bekämpning av skattebrott och korruption. För närvarande diskuteras den politiska finanslagen och lagstiftning som stärker valda och anställda offentliga tjänstemäns integritet på lokal och regional nivå. Uppfattningen bland experter och företagsledare är att Nederländerna är ett av de minst korrupta länderna i världen. I 2020 års korruptionsindex från Transparency International fick Nederländerna värdet 82/100, och kom på tredje plats i EU och på åttonde plats i världen. Denna uppfattning har varit någorlunda stabil under de senaste fem åren. Efter några fall med infiltrering av aktörer inom den organiserade brottsligheten och läckor inom brottsbekämpningen har kampen mot korruption och organiserad brottslighet stärkts. Nederländerna inledde 2020 ett omfattande program med sikte på att bekämpa samhällsomstörtande organiserad brottslighet, som omfattar korruption. Ett generaldirektorat inom ministeriet för rättsliga frågor och säkerhet bildades för att samordna programmet. Det ledde till extra finansiering på området och inrättandet av en tvärvetenskaplig insatsgrupp. Ett lagförslag inriktas på att stärka effektiviteten i bekämpningen av samhällsomstörtande brottslighet, inklusive korruption. En ny motion med lagförslag som skärper strafflagen och straffprocessordningen ligger för närvarande hos representanthuset. Syftet med motionen är att öka effektiviteten i bekämpningen av samhällsomstörtande brottslighet, bland annat korruption, genom att öka de maximala straffen för flera samhällsomstörtande brott, såsom hot mot offentliga tjänstemän. Administrativa instruktioner lämnades den 1 oktober 2020 med uppdaterad vägledning till åklagarmyndigheten om utredning och lagföring av utländska korruptionsfall och den 4 september 2020 med vägledning om stora betalningar genom att lämna den rättsliga tillsynen över vissa betalningar till en tillfällig oberoende kommission i stället för till ministern för rättsliga frågor och säkerhet. Den institutionella ramen för att förhindra och bekämpa korruption är fortsatt solid med ett starkt samarbete mellan de brottsbekämpande organen. Specialiserade korruptionsbekämpningsgrupper och underrättelseenheter inom myndigheten för underrättelse- och utredningsverksamhet i skattefrågor och inom åklagarmyndigheten samarbetar om utredningar av fall. Korruptionsbekämpningsenheten (ACC) inom FIOD spelar en viktig roll för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption. Nationella polisens avdelning för interna utredningar ska få extra finansiering, vilket kommer att stärka utredningskapaciteten inom både denna avdelning och åklagarmyndigheten. Encrochat-utredningarna, som gav information av avgörande betydelse för att identifiera, utreda och lagföra kriminella nätverk, avslöjade också påståenden om korruption inom brottsbekämpningen. Utredningarna avslöjade också att brottslingar aktivt försöker korrumpera offentliga tjänstemän och andra organisationer. Detta ledde till ökad vaksamhet och fokusering på samhällsomstörtande brottslighet och inrättandet av en korruptionsgrupp för att utreda poliskorruption till följd av Encrochat-utredningen. Gruppen leds av nationella polisens avdelning för interna utredningar och stöds av utredare från den nationella polisenheten. Nationella polisens avdelning för interna utredningar bidrar också till förebyggande arbete genom att framhäva särskilda korruptionsrisker för offentliga institutioner som de har utrett. Förutom utredningsarbetet använder nationella polisens avdelning för interna utredningar i allt högre grad sin expertis för att lämna rådgivning i kampen mot och förebyggandet av integritetskränkningar. Åtgärder har vidtagits för att stärka förebyggande, avslöjande och utredning av korruption inom polisen och statsförvaltningen i allmänhet. Till nationella polisens avdelning för interna utredningar kommer det i genomsnitt in 50 fall per år där polistjänstemän eller statstjänstemän är inblandade i korruption eller läckor av känslig information. Ny lagstiftning om utökad säkerhetsprövning för polistjänstemän och externa konsulter före och under anställningstiden har antagits i oktober 2020 och den förväntas vara fullständigt genomförd före slutet av 2021. Säkerhetsprövningarna har nu införts vid polisen. Integritetsriskerna med anknytning till respektive befattning avgör hur ingående prövningen blir. Korruptionsbekämpningsenheten (ACC) inom FIOD fortsatte att spela en viktig roll inom korruptionsbekämpning och ekonomisk brottslighet. Detta är särskilt fallet när det gäller utländska tjänstemäns och andra anställdas tagande av muta, både internt och internationellt. ACC i FIOD rapporterade 30 brottsutredningar som för närvarande pågår avseende korruption och som har koppling till kommersiella och utländska mutor. Flera av dessa utredningar är även inriktade på nederländska leverantörer av finansiella tjänster och den roll de har spelat. ACC i FIOD samarbetade också med andra myndigheter, såsom nationella polisens avdelning för interna utredningar, som hanterar fall av offentlig korruption. Den institutionella ram som ACC inrättat i FIOD samt åklagarmyndigheten för allvarliga bedrägerier, miljöbrott och konfiskering av tillgångar har förbättrats de senaste tio åren och har fått ett positivt erkännande av OECD på grund av den kapacitet som de engagerade och specialiserade korruptionsbekämpningsgrupperna uppvisat för att utreda och lagföra utländska mutbrott. Representanthuset antog en uppförandekod 2020 och införde ett övervakningssystem för redovisningskrav. Uppförandekoden för ledamöterna i representanthuset omfattar oberoende, presenter, registreringar, utnyttjande av konfidentiell information och arbetsordningen. I en förordning som trädde i kraft den 1 april 2021 upprättas ett oberoende kollegium som ska utreda klagomål om ledamöternas efterlevnad av uppförandekoden och ge representanthuset råd om eventuella sanktioner. Uppdaterade riktlinjer om integritet för politiska tjänstemän, inklusive mallar för uppförandekoder för valda och tillsatta tjänstemän, antogs den 30 mars 2021. Ny lagstiftning om stärkande av integriteten hos valda och tillsatta tjänstemän på lokal och regional nivå kommer att diskuteras i parlamentet. I lagförslaget föreskrivs bland annat en uppförandekod som ett obligatoriskt krav för tillsatta tjänstemän på lokal och regional nivå, och dessutom införs ett övervakningssystem när det gäller redovisningskrav. Detta omfattar en obligatorisk riskanalys om integritet för tillsatta lokala och regionala tjänstemän. Främjandet av integritet i kampen mot korruption sker via plattformen för korruptionsbekämpning, som leds av ministeriet för rättsliga frågor och säkerhet. Syftet är att främja medvetenhet och gemensamma insatser i kampen mot nationell och internationell korruption genom att dela kunskaper och information på ett effektivare sätt. Plattformsdeltagarna är statsanställda från olika ministerier och organisationer som bekämpar korruption. På grund av covid-19-pandemin har det inte varit möjligt att träffas under de senaste 18 månaderna. Mer öppenhet förväntas sedan 2020 av alla ministerier som publicerar information om sådana integritetsöverträdelser som har inträffat internt. Informationen ska inbegripa en kort beskrivning av typen av överträdelse och ålagda sanktioner. En extern utredning pågår dessutom för närvarande om risker för och uthållighet mot korruption av offentliga och icke-offentliga tjänstemän, i samband med samhällsomstörtande brottslighet, framför allt på Schiphols flygplats och i Rotterdams hamn. Utredningen borde visa huruvida den nederländska förebyggande och repressiva korruptionsbekämpningspolitiken i de viktigaste hamnarna räcker till. Forskningsresultat förväntas komma under första halvåret 2022. Farhågor består avseende den integritetsram som ska tillämpas för höga verkställande funktioner inom den offentliga sektorn, särskilt på grund av ramens icke-bindande karaktär. I de informella regler som ingår i uppförandekoden för ministrar och statssekreterare anges att de förväntas agera med integritet. Vidare förbjuds tidigare tjänstemän på hög nivå att lobba mot sitt tidigare ministerium, medan före detta ministrar inte tillåts lobba för sina tidigare ministerier under två år efter det att de har slutat. Ramen fortsätter emellertid att vara relativt begränsad, vilket också påpekas av Gruppen av stater mot korruption (Greco) i dess bedömning att ”de fåtaliga och begränsade åtgärderna på plats i Nederländerna verkar otillräckliga”. Nederländerna har ett frivilligt och offentligt tillgängligt lobbyregister för representanthuset. Detta lobbyregister infördes 2012. Lobbyregistret uppdateras regelbundet och innehåller information om förteckningen av enheter som begär tillträde till representanthuset. För att få ett permanent tillträdespass till parlamentet måste lobbyister vara registrerade som en organisation. Det finns emellertid ingen övervaknings- eller efterlevnadsmekanism för kontakterna mellan lobbyister och personer som innehar ett ämbete eller tjänstemän. I detta avseende rekommenderade Greco, i fråga om kontakter mellan höga verkställande funktioner och lobbyister, att regler och vägledning garanteras, liksom även ökad öppenhet om kontakter och lobbyverksamhetens syften. Lagstiftningen om finansiering av partier genomgår översyn. När det gäller politisk finansiering består den rättsliga ramen av lagar som reglerar subventioner, och administrationen av politiska partier omfattar inte finansiering av politiska partier och lokala kandidaters finanser. Lagen om finansiering av politiska partier förväntas ersättas av lagen om politiska partier, som nu behandlas av parlamentet. Den reviderade lagstiftningen syftar till att skydda de politiska partiernas funktionssätt och organisation mot utländsk inblandning. Utvärderingen av lagen om visselblåsarmyndigheten ägde rum 2020. Visselblåsarmyndigheten är den centrala rapporterings- och utredningsinstitution till vilken kränkningar mot visselblåsare både från den offentliga sektorn och den privata sektorn kan rapporteras. Lagen om visselblåsarmyndigheten utvärderades av ett oberoende forskningsföretag. Enligt utvärderingsresultaten kan det rättsliga skyddet för visselblåsare ökas ytterligare. Lagstiftningen kommer följaktligen att ändras. Myndigheten förväntas ge råd till visselblåsare och göra oberoende utredningar. Visselblåsarmyndigheten genomförde 2020 tre större utredningar och offentliggjorde slutrapporter om dessa utredningar. Enligt OECD:s observationer finns det rapporteringsmekanismer och skyddsramar för visselblåsare i nederländska företag och statliga byråer, men dessa mekanismer och ramar har inte bidragit till att upptäcka tagande och givande av utländska mutor i Nederländerna. Särskilt i början av covid-19-pandemin påverkades brottsutredningar i stor omfattning, vilket ledde till förseningar. Enligt myndigheterna var särskilda aktiviteter såsom gryningsräder, förhör av misstänkta och vittnen eller observationer under flera månaders tid antingen inte möjliga eller måste anpassas. Brottsbekämpningen påverkades också av att endast ett begränsat antal förhandlingar anordnades i domstolarna. Dessutom utredde FIOD också flera fall av bedrägerier i samband med covid-19-pandemin. Detta har lett till flera brottsutredningar och åtal i samband med bedrägerier (skyddsutrustning, falska friskintyg och missbruk av statsbidrag). Dessutom rapporterade myndigheterna att internationellt kan utländska mututredningar ytterligare begränsas på grund av covid-19-åtgärder. III.Mediernas mångfald och oberoende Den rättsliga ramen för mediernas mångfald grundas på ett antal skyddsåtgärder i författningen och i lagstiftningen. Rätten till information ingår i författningen. Den nederländska mediemyndigheten är en oberoende tillsynsmyndighet för audiovisuella medietjänster och övervakar genomförandet av medielagen. I samband med covid-19-pandemin fastställdes att journalistik är ett samhällsviktigt yrke. Nederländerna har fortsättningsvis en hög grad av mediefrihet och journalistiskt skydd . Tillsynsmyndighetens övervakningsverksamheter har breddats till följd av införlivandet av direktivet om audiovisuella medietjänster. De resurser som är tillgängliga för institutionen verkar även i fortsättningen räcka till så att den effektivt kan fullgöra sitt mandat. Vidare håller villkoren för utnämning av medlemmarna i de kollegiala myndigheterna på att ändras, i syfte att stärka garantierna för oberoende . Flera självreglerande organ garanterar tillämpningen av journalistiska standarder. Journalistiska metoder bedöms och klagomål utreds inte bara av Journalistrådet, som är en självreglerande mekanism med befogenhet att utfärda yttranden om klagomål om journalistiska metoder, utan även av en ombudsman för offentliga radiostationer och flera ombudsmän för nationella och regionala tidningar. Utmaningar i fråga om insyn i medieägarskap och mediekoncentration har identifierats. Det finns ett begränsat regelverk när det gäller avslöjande av detaljer om medieägandet till allmänheten, enligt rapporter i övervakningsverktyget för mediernas mångfald (Media Pluralism Monitor) 2021, som bedömer detta område vara utsatt för en medelstor risk. Information om ägarstrukturer, som inte nödvändigtvis omfattar de verkliga ägarna, tillhandahålls allmänheten via övervakningsverktyget som ges ut av mediemyndigheten. Nyhetsmediesektorn karakteriseras av hög marknadskoncentration, enligt vad som anges av övervakningsverktyget för mediernas mångfald 2021. Regeringen har trätt in för att hjälpa medierna under pandemin. Trots ökad efterfrågan på nyheter minskade reklamintäkterna under covid-19-pandemin, vilket i synnerhet påverkade lokala medier. Journalistiken fick fortsatt stöd av regeringen genom särskilda anslag, och ett tillfälligt anslag för lokala medier som drabbats av covid-19-pandemin har dessutom inrättats. Journalister undantogs från reseförbud på grund av covid-19 så att de kunde fortsätta att följa händelser och ge förstahandsrapportering.

Lagförslag med sikte på att förbättra åtkomsten till information. Förseningar och ofullständiga svar rapporterades i två tredjedelar av de förfrågningar om åtkomst till information som gjordes 2020, vilket angavs av övervakningsverktyget för mediernas mångfald, där rätten till åtkomst till information bedöms som en medelstor risk. Detta problem har också bekräftats av intressegrupper. Den rättsliga ramen ses över för närvarande i syfte att förbättra regeringens öppenhet och ge bättre tillträde till offentlig information. Intressegrupperna välkomnar förändringarna överlag och anger samtidigt fler områden för förbättring. En av de välkomna ändringarna avser inrättandet av en oberoende rådgivande kommitté, som ska säkerställa medling mellan journalister och myndigheter i händelse av klagomål. En ökning av hot och våld mot journalister har rapporterats. I övervakningsverktyget 2021 anges att ”den nederländska nationella samordnaren för terrorismbekämpning och säkerhet identifierade för första gången journalister som mål för allvarliga hot och aggressioner 2020”. Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet har publicerat fem varningar nyligen. De senaste avser mordet på den undersökande journalisten, Peter R. de Vries och ett tv-program som ställdes in på grund av ett allvarligt hot mot redaktionen; andra avser en attack mot en fotograf, attacker mot journalisters fysiska säkerhet och integritet i flera delar av landet, samt trakasserier och hotelser på nätet. Fler attacker och hotelser har rapporterats på plattformen för kartläggning av mediefrihet, Mapping Media Freedom. Detta bekräftades också av intressegrupper under landsbesöket. Vidare har farhågor framförts i fråga om skyddet av källor i relation till underrättelsetjänster, men de nederländska myndigheterna klargjorde att ett domstolsgodkännande krävs för att använda underrättelsebefogenheter när en sådan användning kan leda till förvärv av uppgifter om journalisters källor. Nederländerna fortsätter att stärka sin ram för skydd av journalister . Projektet för säker press (Pers Veilig) är ett projekt för att minska hot, våld och aggressioner mot journalister. Detta är ett gemensamt initiativ av åklagarmyndigheten, polisen, redaktionschefernas samfund och journalistföreningen, och används alltmer av journalister. I projektet planeras åtgärder såsom att polisen och åklagarmyndighetens ska ge högre prioritet åt fall av våld mot journalister, samt förebyggande åtgärder mot aggression och våld. Protokollet (en samling avtal för undersökning och lagföring mellan polis och den allmänna åklagarmyndigheten i händelse av våld mot journalister) har setts över 2021 och flera förbättringar har föreslagits. De omfattar förbättrad behandling av klagomål från journalister hos polis och åklagarmyndigheter, bättre tillhandahållande av information om polisen och åklagarmyndigheternas behörighetsområden och befogenheter, medvetenhetsökning bland journalister om hur protokollet kan vara till hjälp samt förbättring av kommunikationen mellan journalister och polis och åklagarmyndigheter. Ytterligare förbättringar siktar till att ge bättre täckning av frilansjournalisters situation. IV.Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Nederländerna har ett parlamentariskt system med två kammare, vilket medför en förhandsgranskning av författningsenligheten av lagstiftningsförslag. Parlamentet består av senaten och representanthuset. Lagförslag kan härstamma från regeringen och från ledamöter i representanthuset. Statliga rådet ger rådgivande yttranden om lagförslag. Oberoende myndigheter och det civila samhället har en central roll i systemet för kontroller och motvikter. Omfattande debatter äger rum om huruvida systemet med kontroller och motvikter fungerar som det ska. Detta följer på den parlamentariska utredningsrapporten om barnomsorgsbidragsfrågan, som ledde till regeringens avgång i januari 2021. Efter tidigare rapporter av andra enheter , avgav en parlamentarisk utredningskommitté sin rapport den 17 december 2020 . Dess slutsats var att rättststatsprinciperna inte hade respekterats vid genomförandet av systemet för barnomsorgsbidrag. I rapporten ansåg man att genomförandet av ett system för barnomsorgsbidrag hade lett till att ett stort antal medborgare fick krav på att betala tillbaka alla bidrag som de hade tagit emot på grund av påstådda oegentligheter . I rapporten fann man att lagstiftaren hade antagit lagar som inte lämnade någon plats för en rättvis tolkning i enskilda fall, att de verkställande myndigheterna felaktigt hade utpekat ett stort antal medborgare som bedragare på grund av myndigheternas inriktning på att bekämpa bedrägerier, samt att förvaltningsrätten hade godkänt denna tolkning av lagen fram till oktober 2019. Därför uppmanades alla statliga myndigheter enligt rapporten att reflektera över hur sådana situationer kan förhindras i framtiden. I rapporten fann man även att regeringen inte hade lämnat tillräcklig information till parlamentet och att det fanns hinder för information om regeringens verksamheter. Under tiden har representanthuset begärt ett yttrande från Europarådets Venedigkommission om hur systemet med kontroller och motvikter fungerat i denna fråga och om huruvida ytterligare skyddsåtgärder behövs inom systemet med förvaltningsdomstolar. Efter rapporten gav myndigheterna snabbt kompensation till offren . En fullständig parlamentarisk utredning kommer att utforska fallet ytterligare och muntliga förhandlingar förväntas sommaren 2022. Trots att det tog tid innan situationen löstes, visar arbetet i den parlamentariska undersökningskommittén, svarsskrivelserna från de olika inblandade aktörerna och de pågående debatterna hur systemet med kontroller och motvikter har fungerat . Högsta förvaltningsdomstolen arbetar också med uppföljningen av debatterna om huruvida systemet med kontroller och motvikter fungerar som det ska, både vad gäller systemets funktion i domstolsväsendet och när det gäller den lagstiftande processen. Mot bakgrund av den parlamentariska utredningsrapporten som även rörde förvaltningsrätt, meddelade Statliga rådets domstolsavdelning sin avsikt att inleda en självreflektionsprocess . I denna process kommer domstolsavdelningen att reflektera över sin roll i fråga om barnomsorgsbidragen. Processen kommer också att utvidgas till andra fall där det effektiva rättsskyddet skulle kunna förbättras. Vidare skickade Statliga rådet en skrivelse till premiärministern med rekommendationer för att förbättra den lagstiftande processen och lagstiftningens kvalitet . Rekommendationerna omfattar utarbetandet av en ny lagstiftningspolitik, där mer tid och uppmärksamhet ska ägnas åt att diskutera lagstiftning i parlamentets båda kammare och där de verkställande myndigheterna ska involveras mer i lagstiftningsprocessen. I sin rapport från april 2020 om ”en starkare rättsstat” rekommenderade rådet för offentlig förvaltning att ägna mer uppmärksamhet åt lagstiftningsprocessens kvalitet och att stärka parlamentsledamöternas forsknings- och stödkapacitet. En ny lag om en öppen regering diskuteras i parlamentet. Den 26 januari 2021 godkände representanthuset den nya lagen om en öppen regering, som siktar på att tillhandahålla mer öppenhet i relation till regeringens verksamhet och som för närvarande behandlas av senaten. Diskussionerna om den nya lagen påskyndades genom barnomsorgsbidragsfrågan som framkallade kritik på grund av bristen på öppenhet. Den nya lagen ska ersätta den aktuella lagen om insyn i regeringsverksamheten , och kräver ett aktivt offentliggörande av information från regeringen i motsats till det aktuella systemet för offentliggörande på begäran. Genom den nya lagen ska man också upprätta en ständig oberoende rådgivande kommitté om en öppen regering och informationsförvaltning . Samtidigt som antagandet av den nya lagstiftningen ytterligare skulle underlätta åtkomsten till information från regeringen, rapporterar intressegrupper att det behövs ytterligare förbättringar utöver den tillämpliga rättsliga ramen i fråga om svarens aktualitet och fullständighet . En tillfällig lag om covid-19-åtgärder antogs för att tillhandahålla en stadigare rättslig grund för covid-19-restriktioner. I inledningsfasen av covid-19-pandemin vidtogs åtgärder genom undantagsförordningar enligt den redan befintliga lagen om folkhälsa och lagen om säkerhetsregioner, medan man lämnade stort spelrum för regioner och kommuner att vidta egna åtgärder. Parlamentet fortsatte sitt arbete via skriftliga och digitala kanaler, och man fortsatte att organisera debatter, även om de inte anordnades så ofta. I maj 2020 meddelade Statliga rådet att den förlängda krissituationen krävde en mer stabil rättslig grund . Genom den tillfälliga lagen om covid-19-åtgärder som trädde i kraft den 1 december 2020, inlämnas förslag till covid-19-åtgärder en vecka före ikraftträdandet . Under denna tidsfrist kan representanthuset besluta att avvisa åtgärden. Lagen kommer automatiskt att upphöra att gälla den 1 september 2021, såvida inte regeringen beslutar att förlänga giltigheten . Förslaget till beslut att förlänga giltigheten för den tillfälliga lagen läggs fram för parlamentet innan den träder i kraft och parlamentet kan besluta att avvisa förlängningen. Brett uppmärksammade covid-19-åtgärder har fällts i domstolen innan de godkändes vid överklagande. Den 16 februari 2021 fann distriktsdomstolen i Haag att det nationella utegångsförbudet var olagligt på grund av avsaknaden av en korrekt rättslig grund. Samma dag förordnade appellationsdomstolen i Haag interimistiska åtgärder för att tillåta ett fortsatt utegångsförbud tills appellationsdomstolen hade avgett sitt slutliga beslut. Efter det att parlamentet hade antagit en brådskande lag om att upprätta en ny åtgärd för utegångsförbud den 19 februari 2021 fastslog appellationsdomstolen den 26 februari 2021 att den ursprungliga åtgärden för utegångsförbud hade vidtagits på en korrekt rättslig grund. Oberoende myndigheter fortsätter att spela en viktig roll i systemet med kontroller och motvikter . Ombudsmannamyndigheten fortsätter att fylla en viktig roll i systemet med kontroller och motvikter genom att avge icke-bindande yttranden om regeringens åtgärder och utreda medborgarnas klagomål, men också genom att ta initiativ till rapporter på eget bevåg. När ombudsmannen utfärdar rekommendationer måste regeringen svara och ange skäl om den beslutar att inte följa dem. Medan ombudsmannen inte har några påtagliga hinder i det allmänna utövandet av sitt mandat , har denna myndighet kritiserat regeringens bristande uppföljning av rekommendationer som utfärdades i myndighetens rapport 2017 om barnbidragsfrågan (se nedan) . Ombudsmannen har inlett ett projekt om hur det går att säkerställa effektiv uppföljning av ombudsmannens rekommendationer, vilket har lett till en strukturell ansats för att övervaka genomförandet av dessa rekommendationer . Vidare tilldelades Nederländernas institut för mänskliga rättigheter än en gång A-status av den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner (Global Alliance of National Human Rights Institutions, GANHRI) i december 2020 . GANHRI:s rekommendationer till institutet inbegrep en rekommendation att fortsätta att begära nödvändig finansiering för att ge möjlighet att behandla ett bredare spektrum av prioriteringar, inklusive migranters och hbti-personers rättigheter . Det civila samhällets landskap fortsätter att vara öppet , även om frågor ställs om ett nytt förslag till lagstiftning om öppenhet. Samtidigt som Nederländerna anses ha ett öppet landskap för det civila samhället , har intressegrupper angivit oro för ett nytt förslag till lagstiftning som siktar till att förhindra oönskat utländskt inflytande genom att öka kontrollen av civila samhällsorganisationer som finansieras från länder utanför EU/EES. I sitt yttrande av den 28 augusti 2020 betonade Statliga rådet vikten av att sådan lagstiftning är proportionerlig, och pekade även ut det stora antal organisationer som potentiellt skulle kunna vara föremål för framställningar enligt lagen . Intressegrupperna uttryckte också farhågor om ett förslag till lag om ändring av civillagen som skulle bredda möjligheterna att förbjuda så kallade ”radikala organisationer”. Lagförslaget skulle minska den bevisbörda som krävs för åklagarmyndigheten för att kunna begära att domaren förbjuder och upplöser sådana organisationer . Frågor som gäller rättsstatsprincipen fortsätter att inta en framträdande plats i den offentliga debatten . I november 2020 röstade en stor majoritet i representanthuset för ett lagförslag om att främja kunskap om och respekt för rättsstatsprincipen som ett centralt uppdrag för utbildningsstyrelser och de läroplaner som de upprättar för skolutbildning. Lagförslaget behandlas för närvarande av senaten. Vidare har Statliga rådet, enligt vad det meddelade i sin årsrapport 2019 , börjat anordna konversationer om rättsstatsprincipen med parlamentsledamöter, regeringsmedlemmar, domare, akademiker, statstjänstemän och företrädare för media. Statliga rådet publicerade i detta avseende även en samling bidrag till frågorna om rättsstatsprincipen . När det gäller rekommendationen av rådet för offentlig förvaltning om att regeringen ska utarbeta en politisk agenda för rättsstatsprincipen , har regeringen ännu inte gjort någon uppföljning. Enligt uppgifter från intressegrupper kan denna försening bero på att regeringen även vill införliva de lärdomar som den fått från barnbidragsfrågan , som dominerar de aktuella politiska diskussionerna om rättsstatsprincipen. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* *Förteckningen över bidrag som tagits emot i samband med samrådet inför 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Centrum för mediernas mångfald och mediefrihet (2021), Övervakningsverktyget för mediernas mångfald 2021 – Landsrapport för Nederländerna. Civicus (2021), Monitor tracking civic space: the Netherlands ( https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ ). Dutch Judiciary Association (2021), Dossier: nieuwe procedure bestuursbenoemingen rechtspraak ( https://nvvr.org/nieuws/2021/dossier-nieuwe-procedure-bestuursbenoemingen-rechtspraak ). Europarådet: Ministerkommittén (2010), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)12 till medlemsstaterna om domare: oberoende, effektivitet och ansvar.

Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet – Nederländerna ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/netherlands ). Europeiska kommissionen (2016), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2017), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2018), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2019), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2020), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2021), resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen, 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, landskapitel om situationen för rättsstaten i Nederländerna. Europol (2020), Avveckling av ett krypterat nätverk sänder chockvågor genom kriminella organisationer i hela Europa (Dismantling of an Encrypted Network sends Shockwaves through Organised Crime Groups across Europe) ( https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/dismantling-of-encrypted-network-sends-shockwaves-through-organised-crime-groups-across-europe ). Ganhri (2020), rapport och rekommendationer från underkommittén om ackrediterings virtuella sammanträde den 7–18 december 2020. Greco (2018) femte utvärderingsrundan – utvärderingsrapport om Nederländerna om förebyggande av korruption och främjande av integritet i centralregeringar (höga verkställande funktioner) och brottsbekämpande myndigheter. Kartläggning av mediefrihet – Nederländerna ( https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ ). Ministern för inrikes frågor och kungarikets föbindelser (2021), Riktlinjer för integritet hos politiska tjänstemän i kommuner, provinser och vattenstyrelser. ( https://www.politiekeambtsdragers.nl/publicaties/brochures/2021/03/30/handreiking-integriteit ). Ministern för rättsliga frågor och säkerhet (2021), Skrivelse till parlamentet om pressäkerhetsprotokollets funktion (Kamerbrief over functioneren protocol Persveilig), 31 mars 2021 ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/03/31/tk-functioneren-protocol-persveilig ). Ministern för rättsliga frågor och säkerhet (2021), Skrivelse till parlamentet om hantering av oönskade finansiella flöden, 8 juni 2021 ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/06/08/tk-aanpak-ongewenste-buitenlandse-geldstromen ). Ministern för rättsligt skydd, Sander Dekker (2021), Svar på frågor från ledamoten i representanthuset Nispen den 17 februari 2021. Nationella ombudsmannen (2017), Inget maktspel utan rent spel. Nationella ombudsmannen (2020), Korrekt tillhandahållande av information på grundval av tillgång till rättslig prövning – Flaskhalsar vid tillhandahållandet av information om beslut om böter och avskrivning. Nationella polisen (2020), Ny utredningsgrupp för korruptionsutredningar i fråga om Encrochat ( https://www.politie.nl/nieuws/2020/september/16/nieuw-rechercheteam-voor-corruptieonderzoeken-encrochat.html ). Nederländernas Helsingforskommitté (2021), Bidrag från Nederländernas Helsingforskommitté för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Nederländernas regering (2020), Letter to the Parliament on the evaluation of integrity investigations at the national police ( Kamerbrief over evaluatie integriteitsonderzoeken politie | Kamerstuk | Rijksoverheid.nl ). Nederländernas regering (2020), Underlag från Nederländerna för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen ( https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/12/08/dutch-government-assessment-ec-2020-rule-of-law-report ). Nederländernas regering (2021), Underlag från Nederländerna för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Nederländska mediemyndigheten (2020), Övervakningsverktyg för media (2020) ( https://www.mediamonitor.nl/wp-content/uploads/Mediamonitor-2020.pdf ). NVJ (2021), Intresseorganisationer uppmanar senaten att stöda den nya lagen om öppen förvaltning ( https://www.nvj.nl/nieuws/belangenorganisaties-roepen-eerste-kamer-nieuwe-woo-te-steunen ). OECD (2021), Genomförandet av OECD:s konvention mot mutor. Fas 4-rapport: Nederländerna ( https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/netherlands-phase-4-report-en.pdf ). Reportrar utan gränser – Nederländerna ( https://rsf.org/en/netherlands ). Rådet för offentlig förvaltning (2020), En starkare rättsstat (Een sterkere rechtsstaat). Statliga rådet (2020), Årsrapport 2019. Statliga rådet (2021), Konversationer: Bidrag till dialogen om rättsstatsprincipen. Statliga rådet (2021), Program med reflektioner från avdelningen för förvaltningsdomstolar. ( https://www.raadvanstate.nl/kinderopvangtoeslag/programma-reflectie/ ). Statliga rådet (2021), Rekommendationer för att främja kvaliteten på rättskipningen. Statliga rådet, Rådgivande yttrande W04.20.0139/I/Vo. Villamedia (2021), Belangenorganisaties aan Eerste Kamer: red minstens deze punten in nieuwe Woo ( https://www.villamedia.nl/artikel/belangenorganisaties-aan-eerste-kamer-red-minstens-deze-punten-in-nieuwe-woo ). Visselblåsarmyndigheten (2020), Slutlig utvärderingsrapport om lagen om visselblåsarmyndigheten ( https://www.huisvoorklokkenluiders.nl/actueel/nieuws/2020/07/15/eindrapport-evaluatie-wet-huis-voor-klokkenluiders ). Bilaga II: Besöket i Nederländerna Kommissionens avdelningar höll i april och maj 2021 virtuella möten med ·Underrättelse- och undersökningstjänsten i skattefrågor (Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst) ·Representanthusets kommitté om rättvisa och säkerhet

·Visselblåsarmyndigheten (Huis voor Klokkenluiders) ·Institutet för informationsrätt (Instituut voor Informatierecht) ·Ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap ·Ministeriet för inrikes frågor och kungarikets förbindelser ·Ministeriet för rättsliga frågor och säkerhet ·Nederländernas juristkommitté för de mänskliga rättigheterna ·Nederländernas Helsingforskommitté ·Nederländska advokatsamfundet ·Nederländska föreningen för rättsväsendet ·Nederländska journalistförbundet ·Nationella ombudsmannen ·Nationella polisen ·Nationella polisens avdelning för interna utredningar ·Åklagarmyndigheten ·Rättsrådet ·Rådet för offentlig förvaltning * Kommissionen träffade även följande organisationer i ett antal horisontella möten: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights

·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Europeiskt centrum för press- och mediefrihet ·Europeiska medborgarforumet ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy ·Europeiska ungdomsforumet ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Internationella juristkommissionen ·Internationella federationen för mänskliga rättigheter ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Internationella pressinstitutet ·Nederländernas Helsingforskommitté