Offentliggörande av en ansökan om unionsändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 97.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2021/C 269/09)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM UNIONSÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATION

”MINIȘ”

PDO-RO-A0029-AM01

Datum för ansökan: 2.4.2019

1. Sökande och berättigat intresse

Branschsammanslutningen PROVITIS

Branschsammanslutningen inrättades på grundval av regeringsförordning nr 26/2000 om sammanslutningar och stiftelser, godkänd i sin ändrade lydelse i enlighet med lag nr 246/2005. Branschsammanslutningen består av producenter som är fysiska eller juridiska personer och representerar mer än 60 % av det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen (SUB). Den är registrerad i det nationella registret över sammanslutningar med nr 17165/A/2007.

2. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen eller ändringarna

☐ Produktens namn

☒ Kategori av vinprodukt

☒ Samband

☐ Saluföringsbegränsningar

3. Beskrivning av och motivering till ändringen

3.1. Införande av en ny sort som primär druvsort

Cabernet franc har införts i förteckningen över godkända druvsorter som en primär druvsort.

Mot denna bakgrund har kapitel IV i produktspecifikationen och avsnitt 1.7 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

Införandet av druvsorten cabernet franc har visat sig lämpligt mot bakgrund av den betydande avkastningen för denna sort på marknaden för röda viner. Kärnområdet för druvsorten är visserligen den sydöstra delen av Ungern, men den har funnit ett andra hem i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș, längs Zarandbergens utlöpare, där den traditionella användningen av sorten kan spåras tillbaka till den tid då regionen ingick i det österrikisk-ungerska kejsardömet.

Sorten har odlats i Rumänien sedan 2008, och den första skörden år 2011 användes för att skapa en blandning tillsammans med sorten cabernet sauvignon. Viner som framställs av enbart denna sort har kunnat spåras sedan 2012 års skörd, i syfte att införa sorten bland de druvsorter som är tillåtna enligt den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș.

Cabernet franc-druvor från vinodlingar i byn Covăsânț – vid den nordöstra gränsen för den del av området för Miniș där de bästa röda vinerna produceras – skördades separat år 2012 och användes för framställning av vin av enbart denna druvsort.

Analytiska uppgifter och resultat av sensoriska analyser från de senaste fyra åren, baserade på databladet för viner (som används för att säkerställa spårbarheten och övervaka överensstämmelsen med kvalitetsparametrarna för vinerna), anger värden för den potentiella alkoholhalten vid skörd som visar att viner konsekvent framställs med en alkoholhalt på över 13,5 volymprocent, en syrahalt på omkring 5,60 g/l och en torrsubstanshalt på mer än 25 g/l. En inblandning av 16 % av druvsorten fetească neagră vid 2015 års skörd gav vinet ytterligare kvaliteter, såsom inslag av kryddor och en rustik karaktär, utan att andra egenskaper påverkades negativt.

3.2. Införande av nya kategorier av vinprodukter – mousserande kvalitetsvin och pärlande vin

Nya kategorier av vinprodukter har införts (mousserande kvalitetsvin och pärlande vin) i den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș.

Kapitel I i produktspecifikationen och avsnitt 1.3 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Införandet av nya kategorier av vinprodukter har föranletts av att stora områden har planterats om med inhemska druvsorter (t.ex. mustoasă de măderat och chardonnay). Vissa av dessa sorter utvecklar en fruktig och frisk aromatisk potential som kommer bäst till uttryck i kategorierna mousserande kvalitetsvin och pärlande vin.

Detta har också medfört att ett traditionellt sätt att bearbeta dessa druvsorter har återupplivats och att en ny smak har skapats med hjälp av modern teknik, som vid tillämpning på dessa sorter lyfter fram den särskilda friskhet och medelhöga till höga syrahalt som finns hos vissa av sorterna (temperaturstyrning vid förvaring för att bibehålla vinernas friskhet och fruktighet, ekfatslagring på bottensatsen med månatlig omrörning, lagring på fat och därefter på flaska, framställning av vin från druvor skördade på en viss höjd med en särskilt bördig jordmån med substrat av skiffer, granit och metamorfa bergarter osv.).

Framställningen av nya kategorier av vinprodukter inom ramen för den skyddade ursprungsbeteckningen Miniş är ett svar på en mer diversifierad efterfrågan från konsumenterna, som allt mer inriktas på nya vintyper.

Investeringar och modernisering av produktionsinfrastruktur och framställningsteknik, den tradition och de värden som stilla viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș representerar samt en ökad konsumtion av mousserande viner gör det allt mer motiverat att producera mousserande kvalitetsviner och pärlande viner med den skyddade ursprungsbeteckningen.

3.3. Införande av tillåtna druvsorter för framställning av mousserande kvalitetsviner och pärlande viner

Produktspecifikationen har kompletterats med de druvsorter som tillåts för de nya kategorierna av vinprodukter, mousserande kvalitetsvin och pärlande vin, varav vissa druvsorter, t.ex. cadarcă och mustoasă de măderat, odlas traditionellt i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș, framför allt i området Șiria-Mâsca, och andra druvsorter, t.ex. tămâioasă românească och pinot gris, ger fruktiga och friska aromer med tydlig struktur när de används för framställning av mousserande kvalitetsviner.

Mot denna bakgrund har kapitel IV i produktspecifikationen och avsnitt 1.4 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

När det gäller druvsorter för vitt vin har i synnerhet mustoasă de măderat använts för framställning av mousserande vin sedan 1974, då hela vinskörden från vinregionen Miniș-Măderat transporterades till distriktet Sălaj, där det berömda mousserande vinet Silvania producerades i staden Șimleu Silvaniei. Medelhavsklimatet i det geografiska området gör att denna druvsort är en av de sorter som fungerar väl i fråga om att bibehålla friskheten och fruktigheten i mousserande kvalitetsviner med den skyddade ursprungsbeteckningen.

3.4. Beskrivning av de analytiska egenskaperna för de nya kategorierna av vinprodukter – mousserande kvalitetsvin och pärlande vin

Införandet av mousserande kvalitetsvin och pärlande vin innebär att produktspecifikationen behöver kompletteras med de analytiska egenskaperna för dessa kategorier.

Mot bakgrund av detta har kapitel XI avsnitt a i produktspecifikationen och avsnitt 1.4 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

Produkter i de nya kategorierna måste uppfylla de analytiska parametrar som anges för dem.

3.5. Beskrivning av de organoleptiska egenskaperna för de nya kategorierna av vinprodukter – mousserande kvalitetsvin och pärlande vin

Införandet av mousserande kvalitetsvin och pärlande vin i den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș innebär att detaljerade uppgifter om de organoleptiska egenskaperna för dessa kategorier i fråga om utseende, doft och smak måste anges i produktspecifikationen.

Mot bakgrund av detta har kapitel XI avsnitt b i produktspecifikationen och avsnitt 1.4 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

3.6. Ändring för att återspegla en ökad avkastning

Vinproduktionen har ökat men är begränsad till en högsta avkastning på 15 000 kg druvor och 112,5 hektoliter vin per hektar.

Mot denna bakgrund har kapitlen V och VI i produktspecifikationen och avsnitt 1.5.2 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

Från 2007 till 2017 omplanterades betydande delar av det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș med rumänska druvsorter, både traditionella sorter och kloner av dessa. Områdets jordmån tillsammans med ett gynnsamt medelhavsklimat innebär att de vinodlingar som inledde sin produktion 2011 har haft en ökad avkastning för gröna och blå druvsorter och att uppgifterna om vinproduktionen enligt skördeövervakningen behöver ändras, men denna ökning har inte påverkat kvaliteten eller egenskaperna hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen.

3.7. Uppgift om särskilda tekniska metoder för framställning av mousserande kvalitetsviner och pärlande viner

Införandet av de två kategorierna av vinprodukter – mousserande kvalitetsvin och pärlande vin – har inneburit att produktspecifikationen behöver kompletteras med uppgifter om de särskilda tekniska metoder som används för framställning av mousserande kvalitetsviner och pärlande viner, inklusive en beskrivning av de produktionsmetoder som används för den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș.

Kapitel X i produktspecifikationen har ändrats, men inte det sammanfattande dokumentet.

3.8. Uppgift om samband med det geografiska området för de nya kategorierna av vinprodukter – mousserande kvalitetsvin och pärlande vin

I samband med införandet av nya kategorier av vinprodukter i produktspecifikationen, dvs. mousserande kvalitetsvin och pärlande vin, har beskrivningen av sambandet med det geografiska området kompletterats för att ge en bättre beskrivning av alla kategorier av vinprodukter, i syfte att säkerställa en detaljerad beskrivning av varje kategori.

Kapitel II i produktspecifikationen och avsnitt 1.8 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Vinodlingar placerade på kullar ger vinstockarna både utmärkt exponering och god tillgång till solljus, vilket främjar koncentrationen av socker och polyfenoler i druvor avsedda för stilla vita viner och antocyaniner i druvor avsedda för stilla röda viner.

Genom att morgondaggen på somrarna ligger kvar i dalgångarna fram till mitt på dagen kan rätt syrahalt bevaras i de gröna druvsorter som är avsedda för framställning av det basvin som används i mousserande kvalitetsviner och pärlande viner.

Vinodlingar placerade vid foten av sluttningar längs hela kedjan med kullar längs Zarandbergens klippiga utlöpare täcks ofta av dimma oavsett årstid, medan de torra höstarna gynnar en långsam koncentration av socker i druvorna, vilket är en viktig förutsättning för framställningen av mousserande viner. Vinregionen Miniș-Măderat har i genomsnitt 1955 soltimmar per år, samtidigt som det minsta antalet soltimmar som vinstockarna behöver är 1300 timmar, vilket betyder att det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș har utmärkta ljusförhållanden.

3.9. Införande av frivilliga uppgifter i märkningen om de särskilda tekniska metoder som används vid framställningen av mousserande kvalitetsvin

Bestämmelserna om tappning och märkning av mousserande kvalitetsvin har kompletterats med en uppgift om högsta tillåtna volym för de flaskor som vinet tappas på och en uppgift om skördeår för år med särskilt gynnsam skörd för det basvin som används för framställning av mousserande vin. Produktspecifikationen har också kompletterats med uppgifter om de särskilda produktionsmetoderna för mousserande kvalitetsviner som återspeglar de metoder som är aktuella för framställningen. Skördeåret får anges i märkningen om det basvin som används för mousserande kvalitetsvin framställs uteslutande av druvor från ett visst års skörd.

Mot denna bakgrund har kapitel XII i produktspecifikationen och avsnitt 1.9 i det sammanfattande dokumentet ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

MINIȘ

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

5. Mousserande kvalitetsvin

8. Pärlande vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Analytiska och organoleptiska egenskaper – stilla vita viner och roséviner

De stilla vita vinerna är ljusa, med halmgula till blekt gula eller grönaktiga skiftningar, fylliga och med aromer typiska för druvsorten. De har medelhög alkoholstyrka, medelhög till hög syrahalt, lång eftersmak och en fruktig smak med tydliga inslag av det primära komplexet av smaker (exotiska frukter: litchi, grapefrukt, mango eller stjärnfrukt; rosenblad; blommande vinranka; nyslaget hö; honung).

De stilla rosévinerna har en intensiv färg som är specifik för området och gör att det är lätt att identifiera dem som viner från Miniș och förknippa dem med området. Färgen är glänsande hallon- eller jordgubbsröd, och smaken påminner om röda skogsbär: björnbär, hallon och smultron; med en lång eftersmak som är karakteristisk för de bästa av dessa viner.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 15,00 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 11,00 Lägsta totala syrahalt 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 18 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 200

Analytiska och organoleptiska egenskaper – röda viner

De stilla röda vinerna kännetecknas av en intensiv klar färg med ljusröda till mörkröda skiftningar, rikliga tanniner och antocyaniner, fyllighet och en hög syrahalt, vilket kräver lång lagringstid både på fat och i flaska.

De har komplexa, säregna smaker med inslag av mogna skogsbär såsom röda vinbär, tranbär, björnbär och blåbär. Genom lagring utvecklas en diskret smak av vanilj, kaffe eller tobak.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 15,00 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 11,00 Lägsta totala syrahalt 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 20 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 150

Analytiska och organoleptiska egenskaper – mousserande kvalitetsviner

Utmärkande för de mousserande kvalitetsvinerna är deras finess, friskhet och naturlighet, med jästa aromer och inslag av honung, sommarblommor, lätt torkat hö, och autolyserade toner med antydan av varmt bröd med kraftig smakrik skorpa.

Egenskaper:

— Utseende: klart och transparent; de mousserande vita kvalitetsvinerna har gul till citrongul färg, och de mousserande kvalitetsrosévinerna har laxrosa till mer eller mindre intensiv orange färg.

— Doft: frisk, subtil till uttalad, med inslag av frukt (exotiska frukter, torkade äpplen) eller blommor (fläder, rosor).

— Smak: angenämt frisk, med medelhög till hög syrahalt; de mousserande kvalitetsrosévinerna har låg tanninhalt, och de mousserande vita kvalitetsvinerna nästan inga tanniner; lätt, något blommig kropp: vita citronellablommor, vita liljor eller vita rosor; fruktig: sommaräpplen, mognande söta päron, vita vinbär, vita persikor; vegetabilisk: krossade citronblad, fläder, akaciablommor, eller kryddig: dill, rabarber, basilika, beroende på de särskilda aromerna i den druvsort som använts.

För mousserande kvalitetsviner är övertrycket minst 3,5 bar vid 20 °C.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 15,00 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 11,00 Lägsta totala syrahalt 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 10,5 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 150

Analytiska och organoleptiska egenskaper – pärlande viner

Egenskaper:

— Utseende: klart och transparent; de vita vinerna är intensivt gulgröna, och de pärlande rosévinerna laxrosa till livfullt hallonröda, med fina bubblor.

— Doft: frisk; primäraromerna från de druvsorter som valts (vita blommor, vit stenfrukt, sommaräpplen eller päron) måste finnas med och harmoniera med sekundäraromer från jäsningsprocessen (jäst, kex, färsk deg).

— Smak: frisk, pärlande, med fina, hållbara bubblor, med en rik smak av blommiga primäraromer (vita blommor: fläder, akacia, rosor), fruktig (gröna äpplen, vit persika, grapefrukt, mango, litchi), välbalanserad och med minst medellång eller uttalad eftersmak.

För pärlande viner är övertrycket mellan 1 och 2,5 bar vid 20 °C.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 11,00 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 7,00 Lägsta totala syrahalt 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 10,5 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 185

5. Vinframställningsmetoder

a. Särskilda oenologiska metoder

Oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Användning av ekspån

Ekspån används vid framställningen av vin för att överföra vissa ämnen i ekträet till vinet. Träspånen måste uteslutande komma från träd av släktet Quercus.

Träpartiklarnas dimensioner måste vara sådana att minst 95 % (av vikten) hålls kvar av ett såll där maskorna är 2 mm (dvs. 9 mesh).

Begränsningar av användningen av vissa ämnen:

— Användning av koldioxid för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș får inte överstiga 2 g/l i viner som framställs med hjälp av denna metod.

— Användning av citronsyra för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș får inte överstiga 1 g/l i viner som framställs med hjälp av denna metod.

— Användning av metavinsyra för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș får inte överstiga 100 mg/l.

b. Högsta avkastning

Chardonnay, cabernet franc, pinot gris, pinot noir, sauvignon, riesling de rhin, novac, traminer roz, tămâioasă românească:

10 000 kg druvor per hektar.

Cabernet sauvignon, merlot, furmint:

11 000 kg druvor per hektar.

Burgund mare, fetească regală, riesling italian, muscat ottonel, fetească neagră, mustoasă de măderat, cadarcă, syrah:

15 000 kg druvor per hektar.

Chardonnay, cabernet franc, novac, pinot gris, pinot noir, riesling de rhin, sauvignon och traminer roz, tămâioasă românească:

75,00 hektoliter per hektar.

Cabernet sauvignon, furmint, merlot:

82,50 hektoliter per hektar.

Burgund mare, cadarcă, fetească regală, fetească neagră, muscat ottonel, mustoasă de măderat, riesling italian och syrah:

112,50 hektoliter per hektar.

6. Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade området för framställning av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș utgörs av följande orter i distriktet Arad:

— Staden Lipova: orten Radna.

— Kommunen Păuliș: byarna Barațca och Păuliș.

— Kommunen Ghioroc: byarna Miniș, Ghioroc och Cuvin.

— Kommunen Covăsânț: byn Covăsânț.

— Kommunen Șiria: byarna Șiria, Galșa och Mâsca.

— Kommunen Târnova: byarna Târnova och Drauț.

— Staden Ineu: byn Mocrea.

— Staden Pâncota: orten Pâncota och byn Măderat.

— Kommunen Șilindia: byarna Șilindia, Satu Mic och Luguzău.

7. Druvsorter

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufränkisch, kékfrankos, frankovka, lemberger

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză, fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană, galbenă de ardeal

Furmint B – furmin, som szalai, szegszolo

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher, straftraube

Novac N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder, pinot nero

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz, petit syrah

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz, gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova, muscat blanc à petits grains

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube, tamianka.

8. Beskrivning av samband

Uppgifter om det geografiska området

De särskilda naturliga faktorerna utgörs av förhållandena i området, som är beläget vid Zarandbergens utlöpare och kännetecknas av grov jord som är rik på järn och spårämnen.

Vinodlingarna har i huvudsak söderläge, men i undantagsfall även sydvästlig eller sydöstlig exponering. Följden blir att enskilda vinodlingar belägna på samma latitud och longitud, och som odlar samma druvsort, skiljer sig från varandra genom en rad olika topografiska och klimatrelaterade egenskaper. Området har ett mikroklimat med medelhavsinslag och långa, varma och torra höstar. Ekoklimatologiska uppgifter: årsmedeltemperatur 11,2 °C, total årsnederbörd 644 mm, total aktivtemperatur 3 291 °C, totalt antal soltimmar 1 490, total aktiv nederbörd 365 mm. Under en tioårsperiod är den genomsnittliga relativa luftfuktigheten cirka 75 %.

Vinregionen Miniș-Măderat har generellt ett tempererat kontinentalklimat med medelhavsinslag som påverkas av centraleuropeiska klimatförhållanden. Vissa av områdets ekologiska förhållanden beror på det naturliga skydd som utgörs av Zarandbergen, den sydvästliga exponeringen, sluttningar på 15–35 % och jordmånens egenskaper. Vintrarna är i allmänhet milda och våren övergår snabbt i sommar, i synnerhet under de senaste 10–15 åren. Den genomsnittliga månadstemperaturen sjunker under 0 °C endast i januari och februari och understiger sällan –2 °C. Under den period som är viktigast för hur kvaliteten utvecklas (juli till september), druvornas mognadsperiod, ligger den genomsnittliga månadstemperaturen på en optimal nivå på över 21 °C i juli och augusti och 15,5 °C i september. Den övergripande termiska balansen, summan av positiva temperaturer, har ett flerårigt genomsnittsvärde på 4 125 °C. Den aktiva termiska balansen har ett flerårigt genomsnittsvärde på 3 667 °C. Den effektiva termiska balansen är 1 558 °C, med ett lägsta värde noterat 1979 på 1 102 °C och ett högsta värde noterat 1995 på 2 485 °C. Den biologiska gränsen för vinstockar är 1 000 °C. Genomsnittstemperaturen under odlingssäsongen är 17,3 °C.

De dominerande jordmånerna i vinregionen Miniș-Măderat är 40 % eutriska regosoler, tillsammans med 40 % eutriska lithosoler och 20 % svagt eroderad eutrisk jord. Andra jordmåner som förekommer är eutrisk brunjord, brun podsolerad pseudogley och chernozem. I området Miniș-Ghioroc förekommer regosoler, lithosoler och brunjord. Brun lerjord, bruna regosoler och kolluviala jordar är sällsynta. Dessa jordmåner är väl lämpade för att vinstockarna ska kunna utvinna de mineraler som de behöver små mängder av men som ger druvorna deras särskilda känsla och kvalitet. De små mängder av de olika näringsämnen som förekommer i området kan återfinnas i höga halter i den icke reducerande torrsubstansen, som sällan understiger 25 g/l.

Mänskliga faktorer

Den mänskliga faktorn finns i traditionen med selektiv skörd och skörd i flera omgångar, där de druvsorter föredras som är lämpliga att skörda sent eller när druvorna angripits av ädelröta. Den mänskliga faktorn i framställningen av mousserande kvalitetsviner och pärlande viner finns i hanteringen av de olika vinodlingarna, som var och en används för att odla en viss specifik druvsort.

Beskärningen och skötseln av vinstockarna påverkar produktionen av de druvor som är avsedda för mousserande kvalitetsviner och pärlande viner, och på de odlingar där druvor för dessa viner odlas används cordonbeskärning med löpare då guyotsystemet inte främjar utvecklingen av höga syrahalter.

Traditionen att odla vin i området Arad bekräftas av biskop sankt Gerhard i dennes verk Deliberatio. År 1038 donerade drottning Gisela av Ungern, med kungens godkännande, åtta vingårdar belägna på kullen Macra (i dag kallad Mocrea) tillsammans med lika många vinodlare. År 1562 utgjordes tiondet av 141 000 liter och det område som odlades uppgick till 700 hektar. Området Miniș förekommer för första gången på en karta över vinodlingar år 1212.

Till den internationella vintävlingen i London 1864 valdes viner ut från elva områden. De utvalda vinerna kom i huvudsak från Miniș och Măderat, varav vissa var så gamla som från 1785. Vid världsutställningen för vinproducenter i Wien 1873 tilldelades en rad viner hedersmedalj. Följande år vann ett aromatiskt vin från Păuliș första pris i London.

Druvsorten cadarcă användes för första gången 1744, först i Miniș och senare i Ghioroc, Păuliș och Cuvin.

Vin- och vinodlingsmuseet i forsknings- och utvecklingscentrumet för Miniș, som ligger i kommunen Ghioroc i distriktet Arad, ingår som en del av Arads museiverksamhet. Museet grundades år 1988. I museet kan besökarna se verktyg, utrustning och fotografier från vinodlingshistorien i vinregionen Miniș-Măderat.

Produktuppgifter

De vita vinerna och rosévinerna från området är i hög grad extraktiva, med en genomsnittlig sockerhalt på mer än 25 g/l i alla druvsorter och en högre syrahalt än i andra vinregioner i Rumänien; de har fruktiga aromer av grapefrukt och mango.

De stilla röda vinerna har en intensiv färg på grund av de järnrika kalkjordarna på de vingårdar där druvorna odlas och är rika på tanniner och antocyaniner, de har aromer av hallon, smultron och björnbär, är fylliga och har en hög syrahalt, vilket kräver lång lagringstid både på fat och i flaska. De röda viner som har högst syrahalt framställs av druvsorterna cadarcă och burgund mare. Den totala syrahalten är dock balanserad och framträder under den malolaktiska jäsningen. Det är extremt sällan som de stilla röda vinerna är färdiga för konsumtion utan minst sex månaders lagring på ekfat, och den lagringstid som krävs är längre än i andra vinregioner.

Både mousserande kvalitetsviner (med fruktiga aromer av sommaräpplen, mogna päron, vit persika och fläder) och pärlande viner (med aromer av sommarpäron, gröna äpplen, grapefrukt och rosor) har en syrahalt som garanterar deras friskhet och möjlighet till lagring.

De unga vinerna är mycket friska, med inslag av blommor, frukt, citrus och mineraler, och med en jämn och kontinuerlig moussering; de mogna vinerna har runda aromer av exempelvis gul frukt och kryddor.

Orsakssamband

Vinodlingsklimatet i den vinregion där det avgränsade området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen Miniș är beläget ger ett värde på 4 666 på indexet för vatten, ljus och värme (som sträcker sig mellan 4 600 och 5 100). Det innebär att regionen är särskilt lämplig för produktion av stilla röda och vita viner.

Vinodlingar placerade på kullar ger vinstockarna både utmärkt exponering och god tillgång till solljus, vilket främjar koncentrationen av socker och antocyaniner i druvor avsedda för stilla röda viner. Mängden av färgämnet antocyanin i druvsorten cadarcă är 60 % högre på sluttningarna än nedanför.

De stilla röda viner som framställs av druvor odlade i grov, järnrik jord har en ljust röd färg med djupt rubinröda skiftningar och är mycket generösa och uttrycksfulla. Det förekommer även variationer i den totala syrahalten, som är lägre längre ner på sluttningarna på grund av en mindre andel äppelsyra i druvorna.

De särskilda naturförhållandena på vinodlingarna i Păuliș, Covăsânț, Ghioroc och Cuvinunde, där många av druvsorterna för röda viner odlas, ger vinerna en intensiv färg och en mjuk karaktär, med inslag av röda skogsbär och akaciablommor. Viner av inhemska druvsorter som fetească neagră eller cadarcă, eller av sorter som pinot noir, merlot, cabernet sauvignon och cabernet franc, framställs av vinodlare med traditionella metoder och enligt principen om minimala mänskliga ingrepp, utan utvalda jästsorter men med hjälp av temperaturstyrning och lagring på stora och sedan små fat, varav många används för andra eller tredje gången.

På så sätt bevarar de mousserande kvalitetsvinerna sina särskilda aromer och sin särskilda syrahalt även om de genomgår en andra jäsningsprocess och berikas med sekundära aromer (bakverk, gräddat bröd eller jäst).

Eftersom syrahalten är högre än i andra vinområden i Rumänien har de stilla vita vinerna mycket god lagringspotential, vissa även för mognadslagring och efterföljande lagring (furmint, chardonnay, mustoasă de măderat).

Den södra och östra delen av vinregionen har en särskild kalkrik jordmån som ger många av de stilla röda vinerna (t.ex. cadarcă, burgund mare) en intensiv färg och en mängd tanniner och antocyaniner, vilket gör att de bör lagras i minst sex månader på fat och därefter ytterligare en period på flaska.

Modern teknik och temperaturstyrning används vid framställning av vita viner för att bevara vinernas friskhet och fruktighet. Chardonnayviner lagras på ekfat tillsammans med bottensatsen med månatlig omrörning, medan furmintviner lagras på små fat.

Vinodlingsklimatet med påverkan från Medelhavet skapar aromatiska inslag i stilla viner från gröna druvsorter, vilket berikar dem med flavoner och terpener och ökar koncentrationen av socker. Sockerhalten är 11 % respektive 8 % högre på sluttningarna och toppen av kullarna samt på de terrasserade odlingarna än på de lägre liggande platserna.

Områdets klimat ger druvorna och druvmusten en naturlig syrahalt som är idealisk för framställning av mousserande och pärlande viner. Genom att morgondaggen på somrarna ligger kvar i dalgångarna fram till mitt på dagen kan rätt syrahalt bevaras för mousserande kvalitetsviner och pärlande viner. De områden som valts ut för odling av druvor för mousserande kvalitetsviner och pärlande viner har under senare år planterats med kloner med följande egenskaper: hög syrahalt (halter av vinsyra på mer än 6 g/l) och avsevärt högre avkastning (jämfört med före omvandlingen/omstruktureringen), och med lägre antocyanin- och tanninhalt än de traditionella sorter från vilka klonerna valts ut.

Vinodlarna har fördelat odlingen av olika sorter för att åstadkomma goda förutsättningar för hanteringen av skörden när den mognadsnivå uppnåtts som oenologerna kräver, och för det beskärningssystem och den skötsel som är gynnsam för framställningen av mousserande kvalitetsviner och pärlande viner; beskärningssystemet har moderniserats genom en övergång från enkel eller dubbel guyotbeskärning till guyot poussard-beskärning, vilket säkerställer en större mängd mogen ved som ger de näringsämnen som krävs för tillväxten av fruktknoppar. Användningen av guyot poussard-beskärning på de nya vinodlingarna innebär att man undviker att ta bort mogen ved och att vinstockarna förnyas kontinuerligt genom årlig beskärning och annan skötsel (uppbindning av skott för att frilägga stammarna, avlägsnande av omogna eller infertila skott och knoppar).

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Villkor för saluföring av mousserande kvalitetsviner

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning.

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning.

Beskrivning av villkoret:

Skördeåret får endast anges i märkningen av mousserande kvalitetsviner om det basvin som används för mousserande kvalitetsvin med den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș har framställts uteslutande av druvor som skördats det året inom det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș, och under förutsättning att det aktuella årets skörd är särskilt gynnsam för framställning av viner med exceptionell kvalitet.

Producenterna kan välja att lägga till följande beteckningar för viner som kommer från en enda vingård till den skyddade ursprungsbeteckningen Miniș: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Villkor för saluföring av mousserande kvalitetsviner

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning.

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning.

Beskrivning av villkoret:

Uttrycket ”jäst på flaska” får endast användas om

— produkten har gjorts mousserande genom en andra alkoholjäsning på flaska,

— produktionstiden inklusive lagringen hos producenten, räknat från den jäsningstid som är avsedd att göra cuvéen mousserande, inte har understigit nio månader,

— jäsningstiden för att göra cuvéen till ett mousserande kvalitetsvin och tiden för lagring på bottensatsen har uppgått till minst 90 dagar.

Villkor för saluföring av mousserande kvalitetsviner

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning.

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning.

Beskrivning av villkoret:

Uttrycken ”jäsning på flaska enligt traditionell metod”, ”traditionell metod”, ”klassisk metod” eller ”traditionell klassisk metod” får endast användas om produkten

— har gjorts mousserande genom en andra alkoholjäsning på flaska,

— utan uppehåll lagrats på bottensatsen i minst nio månader hos samma producent sedan cuvéen blandats,

— har skilts från bottensatsen genom degorgering.

Uttrycken ”jäst i tank” eller ”jäst i behållare/autoklav” får användas under förutsättning att produkten

— har genomgått en andra jäsning i en ”acrotofor”-tank, autoklav, jästank, jäsningscistern eller trycksäker metallbehållare, sedan överförts till andra behållare via filtrering och därefter tappats på flaska (icke-kontinuerlig metod eller charmat-/martinotti-metod),

— har genomgått en jäsning i ett system av flera sammankopplade hermetiskt tillslutna behållare. Det basvin som är avsett för mousserande kvalitetsvin, biologiskt deoxiderat och väl blandat med tiragelikör och jäst, tillförs systemet kontinuerligt (kontinuerlig metod eller Astimetod).

Länk till produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.