Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (Euratom) nr 2587/1999 om vilka investeringsprojekt som skall meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

Syftet med Euratomfördraget, som undertecknades 1957, var att tillhandahålla Europeiska gemenskapen en alternativ källa för inhemsk energiförsörjning för att sätta stopp för det växande beroendet av olja från Mellanöstern. Fördraget syftade till att göra det möjligt för Europa att utveckla sin kunskap och få medel för att använda kärnenergi för civila mål (dvs. elgenerering). Om resurserna (kunskap, infrastruktur, finansiering och kontroll) förenades skulle det innebära att framstegen kunde ske snabbare och till lägre kostnad.

I detta hänseende ansågs det nödvändigt med omfattande investeringar för att uppnå fördragets syften och i synnerhet för att uppföra och driva nya kärnkraftverk. I detta syfte fick gemenskapen, och i synnerhet kommissionen, enligt kapitel 4 i avdelning II i Euratomfördraget, den särskilda uppgiften att stimulera och underlätta de samordnade investeringarna inom kärnenergiområdet. Därför offentliggör kommissionen först vägledande program som särskilt anger kärnenergins produktionsmål och alla typer av investeringar som behövs för att uppnå dessa. Vidare undersöker kommissionen de investeringsplaner som är planerade i medlemsstaterna och lägger fram sina synpunkter avseende alla investeringsprojektens aspekter som berör Euratomfördragets mål. I detta hänseende har kommissionen redan undersökt 240 investeringsprojekt för vilka den redan har kontrollerat både deras fördelar och deras förenlighet med fördraget. Dessa investeringar överskrider 400 miljarder euro, av vilka gemenskapsbudgeten bidrog med 2,9 miljarder euro. Detta har bidragit till gemenskapens industriella utveckling med följd att kärnkraftverken på gemenskapens territorium täcker 35 % av dess elbehov.

Den 6 november 2002 antog Europeiska kommissionen ett åtgärdspaket i syfte att slutligen utforma en övergripande gemenskapsstrategi för kärnsäkerhet och försörjningssäkerhet. Detta paket består av ett meddelande och, i synnerhet, två förslag till direktiv, ett om säkerhet och ett annat om avfallshantering. Kommissionen antog dessa två förslag den 30 januari 2003.

För det första föreslog Europeiska kommissionen en gemenskapsstrategi om säkerhet, genom att anta sitt förslag till ett ramdirektiv om fastställande av grundläggande skyldigheter och allmänna principer för säkerhet vid kärntekniska anläggningar vid drift och avveckling [1]. Bland andra mål syftar direktivet till att garantera tillräckliga ekonomiska resurser för avveckling av kärntekniska anläggningar. Syftet är att säkerställa att det finns tillräckliga medel för att genomföra avvecklingen under förhållanden som skyddar allmänheten och miljön mot joniserande strålning. Såsom betonas i kommissionens meddelande om kärnteknisk säkerhet i Europeiska unionen som antogs den 6 november 2002 är det också av största vikt att undvika situationer där avvecklingen av en kärnteknisk anläggning inte kan påbörjas som planerat, inte genomförs i enlighet med tillämpliga rutiner eller avbryts mitt under genomförandet på grund av resursbrist. [2]

[1] KOM(2003) 32 slutlig.

[2] KOM(2002) 605 slutlig, s. 16.

För det andra antog kommissionen ett annat förslag till rådets direktiv (Euratom) om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall [3]. Syftet med detta förslag som återigen beskrivs i meddelandet är att prioritera slutförvaring i berggrunden som den säkraste nu kända metoden för slutförvaring av avfallet. I meddelandet konstaterades dessutom att de medel som tilldelas forskning och avfallshantering är otillräckliga. I artikel 6 i detta förslag fastställs till exempel att kommissionen skall ta hänsyn till de framsteg som medlemsstaterna har gjort med att uppnå målen för hantering av radioaktivt avfall vad gäller tillstånd för slutförvaring för olika typer av radioaktivt avfall.

[3] KOM(2003) 32 slutlig.

Denna omsorg om säkerheten för kärntekniska anläggningar mot bakgrund av den växande betydelse som allmänheten fäster vid avfallshantering och avveckling av kärntekniska installationer bör återspeglas när kommissionen överlägger om och lägger fram sin uppfattning om investeringsprojekt som den blivit underrättad om i enlighet med kapitel 4 i avdelning II i Euratomfördraget, i synnerhet artikel 43.

Mot denna bakgrund är det allt viktigare att det i kommissionens undersökning av investeringar i kärnenergisektorn belyses om dessa säkerhetsprinciper och -mål säkerställs och garanteras av personer eller företag när de utför investeringarna i fråga.

Det är inte omöjligt att den kommande anslutningen av nya medlemsstater från Central- och Östeuropa innebär att gemenskapsstöd eller nationellt stöd till kärnenergiinvesteringar blir ännu viktigare i synnerhet för att nå vissa säkerhetsmål. Mot denna bakgrund och för att säkerställa en samordnad utveckling av investeringarna inom kärnenergiområdet är det alltmer viktigt att det vid kommissionens undersökning av kärnenergisektorn tas hänsyn till dessa investeringsprojekt mot bakgrund av målen för Euratomfördraget. Om investeringarna skulle visa sig vara onödiga eller överskrida de mål som fastställs i Euratomfördraget, eller om den offentliga finansieringen skulle snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den internationella marknaden skall denna förordning inte påverka bestämmelserna i Euratomfördraget.

I det bifogade förslaget till ändring av rådets förordning 2587/1999 införs därför en bestämmelse för att underlätta kommissionens uppgifter avseende kärnenergiinvesteringar mot bakgrund av den snabba utvecklingen i riktning mot en fullbordad inre elmarknad.

2. MÅL

Det mål som betonas i det nya kommissionspaketet för att införa en gemensam strategi för säkerheten för de kärntekniska anläggningarna innebär också ökad öppenhet inom detta område. Kommissionen måste därför undersöka om dessa säkerhetsprinciper och -mål kommer att säkerställas och garanteras även på ett tidigt stadium, t.ex. när kommissionen underrättas om investeringsprojektet. Mot denna bakgrund bör de berörda personerna eller företagen, när de underrättar om investeringsprojektet, även tillhandahålla kommissionen avvecklingsplaner för den anläggning som skall uppföras och planerna för hanteringen av använt bränsle eller radioaktivt avfall som kommer från investeringsprojektet. Vid ett tidigt stadium kommer kommissionen redan att kunna lägga fram sina synpunkter och, i lämpliga fall, överlägga med kärnkraftsoperatörerna om alla säkerhetsaspekter som är förknippade med projektet ifråga. Kommissionen kan t.o.m. föreslå åtgärder för att i förekommande fall justera oegentliga planer.

För det andra kommer det i gemenskapsstrategin för kärnsäkerhet också krävas att kommissionen får möjlighet att överlägga med de berörda kärnkraftsföretagen om alla avvecklingsprojektets aspekter när denna avvecklingsplan skall genomföras mot bakgrund av artikel 42 i Euratomfördraget. För att stärka detta mål bör alla aspekter på investeringsprojekten som syftar till avveckling av anläggningar meddelas kommissionen i syfte att säkerställa kärnkraftssäkerheten. Kommissionen bör därför få möjlighet att även överlägga om dessa avvecklingsprojekt. Denna möjlighet bör öka öppenheten och kan göra det möjligt för kommissionen att kontrollera om gemenskapens säkerhetsmål uppnås fullt ut innan den sista fasen i investeringscykeln slutligen genomförs.

Slutligen är resultaten av kommissionens uppgifter avseende de senaste 40 årens kärnkraftsinvesteringar uppmuntrande. För att säkerställa att kommissionen utför sina uppgifter för att underlätta och samordna kärnenergiinvesteringarna mot bakgrund av målen i Euratomfördraget (särskilt säkerhet) är det därför nödvändigt att öka öppenheten inom detta område. Öppenheten bör därför stärkas genom att det krävs att kärnkraftsföretag, utöver den information som de redan tillhandahåller, måste meddela kommissionen utförliga utgifter om finansieringsmetoderna för investeringsprojekten och om den offentliga och privata finansieringen.

3. EN SAMMANFATTNING AV DEN BEFINTLIGA LAGSTIFTNINGEN

3.1. Bestämmelserna i Euratomfördraget

I artikel 1 i Euratomfördraget fastställs att gemenskapen skall ha till uppgift att genom att skapa de förutsättningar som behövs för en snabb organisation och tillväxt av kärnenergiindustrierna, bidra till en höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna och till utvecklingen av förbindelserna med övriga länder. I artikel 2 fastställs ytterligare mål inbegripet behovet att underlätta investeringar och särskilt genom att uppmuntra initiativ från företagens sida, säkerställa att viktiga anläggningar som behövs för utvecklingen av kärnenergin inom gemenskapen kommer till stånd.

I kapitel IV i Euratomfördraget (artikel 40-44) fastställs ett antal instrument som syftar till att garantera att uppgifterna fullgörs och målen uppnås.

Särskilt genom artikel 40 ges kommissionen uppgiften att stimulera och underlätta den samordnade utvecklingen av investeringar inom kärnenergiområdet. I detta syfte skall kommissionen offentliggöra vägledande program som särskilt anger kärnenergins produktionsmål och alla typer av investeringar som behövs för att uppnå dessa.

Genom artikel 41-44 får kommissionen tillstånd att undersöka de investeringsplaner som planeras av medlemsstaterna och lägga fram sin uppfattning.

Särskilt i artikel 41 krävs i detta hänseende att personer eller företag som är verksamma inom kärnenergisektorn skall underrätta kommissionen om investeringsprojekt.

I artiklarna 42 och 43 fastställs förfarandereglerna. Enligt artikel 42 i fördraget skall kommissionen och, för kännedom, den berörda medlemsstaten underrättas inom en fastställd tidsfrist om dessa investeringsprojekt. I artikel 43 fastställs att kommissionen skall undersöka dessa projekt, överlägga om dem med företagen och underrätta den berörda medlemsstaten om sin uppfattning.

Slutligen, i artikel 44 i Euratomfördraget får kommissionen med de berörda medlemsstaternas, personernas och företagens samtycke offentliggöra de investeringsprojekt som den har underrättats om.

3.2. Sekundärlagstiftning

För att uppfylla dessa uppgifter fastställs i förfaranderegler den lämpliga information som skall skickas till kommissionen.

För det första förenklades 1999 de befintliga bestämmelserna samt uppdaterades de typer av kärnkraftsinvesteringar som skall meddelas kommissionen genom förordning (Euratom) nr 2587/99. I förordningen krävs följande:

i. Att personer och företag som är verksamma inom kärnenergisektorn skall underrätta kommissionen om investeringsprojekt när kostnaderna för dessa projekt överstiger vissa gränsvärden som bifogas i bilagan till förordningen.

ii. Att underrättandet av projekten bör inbegripa viss specificerad information (t.ex. typ av produkt, det totala utgiftsbelopp som direkt är knutet till projektet, tidslängden, etc.).

iii. Att de berörda personerna eller företagen skall meddela de väsentliga egenskaperna för investeringsprojekt som syftar till avveckling av anläggningar när deras kostnader överstiger vissa gränsvärden. I detta fall är en underrättelse till kommissionen av den detaljerade information som det hänvisas till i punkt ii inte obligatorisk. I sådana fall behöver kommissionen inte heller överlägga om dessa projekt såsom fastställs i artikel 43 i Euratomfördraget.

Dessutom fastställdes i kommissionens förordning 1209/2000 förfarandena för att anmäla investeringsprojekt till kommissionen i enlighet med artikel 41 i Euratomfördraget. I denna förordning krävs att den relevanta informationen skall meddelas till kommissionen på en blankett som bifogas den förordningen. I synnerhet krävs det att meddelandet till kommissionen inbegriper det totala utgiftsbelopp som direkt är knutet till det projektet samt dess finansieringsmetoder.

4. FÖRSLAGEN

För att skapa en ökad öppenhet och göra det möjligt för kommissionen att ordentligt undersöka projekten för kärnenergiinvesteringar med avseende på målen i fördraget (särskilt säkerhet) behöver följande information (vilket för närvarande inte krävs genom förordning 2587/1999) tillhandahållas kommissionen:

1. Meddelande till kommissionen om hanteringsplanerna för använt bränsle eller radioaktivt avfall som kommer från den planerade investeringen vid den tidpunkt då investeringen planeras mot bakgrund av artikel 42 i Euratomfördraget. Detta meddelande skall också inbegripa den berörda personens eller det berörda företagets planer för avveckling av den planerade investeringen.

2. Meddelande till kommissionen om all nödvändig information med avseende på investeringar som gjorts i hela bränslecykeln och i synnerhet för de projekt som syftar till avveckling av anläggningar. Enligt nuvarande förordning 2587/1999 behövs det i en deklaration om dessa investeringsprojekt som syftar till avveckling av anläggningarna endast hänvisas till deras väsentliga uppgifter. Dessutom behöver det inte överläggas med de berörda personerna eller företagen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 43 i fördraget. Till följd av detta har kommissionen tidigare inte ingående undersökt dessa avvecklingsprojekt. Då avvecklingsplanerna kommer att få ökad betydelse under de kommande årtiondena förefaller det också viktigt för kommissionen att ingående undersöka dessa investeringsprojekt mot bakgrund av målen för Euratomfördraget. Det är därför lämpligt att investeringsprojekt som syftar till avveckling av anläggningar undersöks i enlighet med samma regler och krav som projekt som syftar till andra aktiviteter i bränslecykeln.

3. Meddelande om finansieringsmetoderna för investeringsprojekten inklusive både privat och offentlig finansiering. Det finns flera skäl till att begära denna information:

För att göra det möjligt för kommissionen (i) att underlätta en samordnad utveckling av investeringarna inom kärnenergiområdet i enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget och (ii) att belysa de typer av investeringar som krävs för att uppnå målen för kärnenergiproduktionen. I detta hänseende behöver kommissionen veta om och hur medlemsstaterna stöder investeringar och hur detta stöd passar in med de befintliga stödmekanismerna på gemenskapsnivå (t.ex. Euratomlån, forskningsstöd, gemensamma företag). Det är således viktigt att kommissionen underlättar en samordnad utveckling av investeringar för att säkerställa att det sker ett samspel mellan nationellt stöd och gemenskapsstöd. I enlighet med sådan information kan kommissionen göra rekommendationer i sina periodiska vägledande program avseende finansieringsmetoderna.

5. SLUTSATSER

Rådets förordning 2587/1999 bör således ändras. Genom de föreslagna ändringarna skall följande krävas:

1. Att det i investeringsdeklarationerna hänvisas till planerna för hanteringen av använt bränsle och radioaktivt avfall som kommer från den anmälda investeringen samt planerna för avvecklingen av den berörda anläggningen.

2. Att investeringsdeklarationer som syftar till avveckling av anläggningar innehåller alla detaljer och all information som behövs för överläggningar om andra investeringsprojekt som genomförts i resten av hela bränslecykeln.

3. Att personer och företag i sitt meddelande om investeringar i enlighet med artikel 43 i Euratomfördraget inkluderar information om offentlig och privat finansiering.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. .../... om ändring av förordning (Euratom) nr 2587/1999 om vilka investeringsprojekt som skall meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 41 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4], och

[4] EGT C , , s. .

av följande skäl:

(1) I rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 [5] fastställs vilka investeringsprojekt som skall meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Euratomfördraget. I kommissionens förordning (EG) nr 1209/2000 [6] fastställs närmare föreskrifter för hur personer och företag skall fullgöra de skyldigheter de har enligt artikel 41 i Euratomfördraget.

[5] EGT L 315, 9.12.1999, s. 1.

[6] EGT L 138, 9.2.2000, s. 12.

(2) För att uppnå gemenskapens mål avseende säkerhet är det nödvändigt att tillåta att kommissionen undersöker företagens avvecklingsplaner och planerna för bränsle- och avfallshantering som är kopplade till den planerade anläggningen. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapen att noggrant följa säkerhetsmålet från ett tidigt stadium.

(3) Faror från joniserande strålning kan också uppstå till följd av avveckling. För att skapa öppenhet kring hur dessa avvecklingsprojekt skall genomföras bör kommissionen också ha detaljerade uppgifter om de investeringsprojekt som syftar till nedläggning av anläggningar. Kommissionen bör ha möjlighet att överlägga om dessa projekt med företaget och meddela sina synpunkter till den berörda medlemsstaten. Detta bör också göra det möjligt för kommissionen att kontrollera om säkerhetsmålen och gemenskapens säkerhetsregler håller på att uppfyllas innan det slutliga stadiet av anläggningens drifttid har nåtts.

(4) Investeringar i hela bränslecykeln, inbegripet avfallshantering och avveckling, är en grundläggande förutsättning för en korrekt och ansvarsfullt bedriven verksamhet inom kärnenergiindustrin.

(5) Finansieringen av investeringsprojekt i kärnenergisektorn är en viktig del av kommissionens granskning inom ramen för målen för Euratomfördraget. Denna information har tidigare inte alltid varit tillgänglig eller har inte alltid varit tillräckligt detaljerad i underrättelser från personer eller företag i enlighet med förordning (Euratom) nr 2587/1999. För att se till att alla aspekter av investeringsprojekten som är av betydelse enligt Euratomfördraget omfattas av bedömningen, måste kommissionen ha den nödvändiga informationen. Detta innebär att villkoren för att införa ytterligare öppenhet vid granskningen och bedömningen av dessa projekt måste definieras mera ingående.

(6) I enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget är det dessutom kommissionens uppgift att stimulera och underlätta en samordnad utveckling av investeringar inom kärnenergiområdet. I detta syfte offentliggör kommissionen vägledande program där kärnenergins produktionsmål och alla typer av investeringar som behövs för att uppnå dessa särskilt anges.

(7) I syfte att underlätta den samordnade utvecklingen av investeringar behöver kommissionen också veta hur investeringsprojekten finansieras. Detta är viktigt för att säkerställa den nödvändiga samverkan mellan nationellt stöd och gemenskapsstöd. Det är därför nödvändigt för kommissionen att ha detaljerade uppgifter avseende metoderna för finansiering av investeringsprojekt. Sådan information bör innehålla uppgifter om beloppen och finansieringsmetoderna, både när det gäller offentlig och privat finansiering.

(8) Om investeringarna inte är nödvändiga för eller går utöver Euratomfördragets mål eller om den offentliga finansieringen av dessa investeringar skulle snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, skall denna förordning inte påverka tillämpningen av EG-fördraget.

(9) Förordning (Euratom) nr 2587/1999 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (Euratom) nr 2587/1999 ändras enligt följande:

1. Artikel 1 skall ersättas med följande:

"Artikel 1

1. Personer och företag inom de industrigrenar som anges i bilaga II till fördraget skall inom den tid som fastställs i artikel 42 i fördraget underrätta kommissionen om investeringsprojekt som syftar till att

a) skapa produktionskapacitet,

b) bibehålla kvantitativ och kvalitativ produktionskapacitet,

c) direkt öka produktionskapaciteten,

d) direkt öka produktiviteten,

e) förbättra produktionskvaliteten,

f) skapa anläggningar för att hantera utbränt bränsle eller radioaktivt avfall, inklusive behandling, mellanlagring, slutförvaring och/eller deponering,

g) nedläggning av anläggningar.

Underrättelse skall göras av projekt enligt a - f i första stycket när kostnaderna i de industrigrenar som anges i kolumn I i tabellen i bilagan överstiger motsvarande belopp i kolumn II i tabellen i bilagan för nya anläggningar och beloppet i kolumn III i tabellen i bilagan för återanskaffning och omställning.

Underrättelse skall göras av projekt enligt g i första stycket när kostnaderna är högre än motsvarande belopp i kolumn III i tabellen i bilagan.

2. För projekt som avser nya anläggningar för kärnreaktorer av alla typer och för alla ändamål samt för projekt som rör återanskaffning, omställning, modernisering eller ökad effekt vid sådana anläggningar där kostnaderna är lägre än tröskelvärdena i tabellen i bilagan, och när det gäller nedläggning av anläggningar, där kostnaderna är lägre än tröskelvärdena i kolumn III i tabellen i bilagan, kan anmälan ske på frivillig basis genom en enkel deklaration med endast de väsentliga uppgifterna. Förfarandet i artikel 43 i fördraget behöver inte tillämpas."

2. Artikel 3 skall ändras enligt följande:

a) punkt b skall ersättas med följande:

"b) Det totala utgiftsbelopp som direkt är knutet till det ifrågavarande projektet samt finansieringsmetoden, inbegripet såväl privat som offentlig finansiering. Underrättelsen skall också avse beloppet eller förfarandet för privat och offentlig finansiering genom specifika eller andra medel."

b) följande punkt e skall läggas till:

"e) Planerna för hanteringen av utbränt bränsle eller radioaktivt avfall som kommer från den anmälda investeringen samt planerna för avvecklingen av anläggningen."

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

KONSEKVENSBEDÖMNING FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Förslag till en förordning om ändring av rådets förordning (Euratom) 2587/1999 av den 2 december 1999 om vilka investeringsprojekt som skall meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

Dokumentets referensnummer

KOM (...) ... slutlig av den

Förslaget

1. Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen, varför behövs det en gemenskapslagstiftning på detta område, och vilka är huvudmålen?

I förslaget planeras följande mål:

- Införandet av ytterligare öppenhet vid kommissionens undersökning av investeringsprojekt i kärnenergisektorn mot bakgrund av fördragets säkerhetsmål.

Förordningen hänvisar till en exklusiv befogenhet för Euratomgemenskapen. Den måste därför uppnås på gemenskapsnivå. Denna förordning begränsas till minsta möjliga antal åtgärder för att de målen skall kunna förverkligas och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål.

Konsekvenser för företagen

2. Vilka kommer att påverkas av förslaget?

I enlighet med kapitel IV i Euratomfördraget (artikel 40-44) som utgör den huvudsakliga rättsliga grunden för förordningen kommer personer eller företag inom de industrigrenar som anges i bilaga II till Euratomfördraget att påverkas av förslaget. De måste underrätta kommissionen om de berörda investeringsprojekten.

- Vilka näringsgrenar?

I enlighet med artikel 41, alla personer och företag inom de industrigrenar som anges i bilaga II till Euratomfördraget och som genomför investeringsprojekt som avser nya anläggningar samt återanskaffningar eller omställningar som anges i tabellen i bilagan till rådets förordning.

- Vilken storlek har de företag som berörs (vilken är andelen små och medelstora företag)?

Personer och företag inom kärnenergisektorn. Erfarenheten visar att inga små och medelstora företag berörs av underrättelserna om projekten.

- Finns dessa företag inom vissa speciella geografiska områden i gemenskapen?

Nej

3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget?

De personer och företag som är skyldiga att underrätta om investeringsprojekten enligt artikel 41 skall underrätta kommissionen om beloppet och finansieringsmetoderna för dessa investeringsprojekt och uttryckligen identifiera offentliga medel inklusive direkta eller indirekta stöd som har gjorts tillgängliga till investeringsprojektet i fråga.

4. Vilka ekonomiska effekter är det sannolikt att förslaget får?

Förslaget kommer inte att få någon inverkan på sysselsättningen och inte heller på investeringar och nyetablering av företag eller på företagens konkurrenskraft.

5. Innehåller förslaget åtgärder där hänsyn tas till de små och medelstora företagens speciella situation (lägre eller andra krav osv.)?

Nej

Samråd

6. Förteckning över organisationer med vilka samråd skett, samt redogörelse för huvuddragen i deras ställningstagande.

Innan kommissionens förslag läggs fram för rådet skall det först skickas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för yttrande.