[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.06.2006

SEK(2006) 787 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

I artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna skall undvika alltför stora underskott och ett förfarande för att identifiera och rätta till dessa inrättas. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som ingår i stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande.

Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, vilket bifogas fördraget, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas vid implementeringen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före den 1 april och 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skuldnivå och andra tillhörande faktorer, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93[2].

Den 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sin vårprognos för 2004[3]. Enligt denna prognos, som beaktar de statistiska uppgifter som den cypriotiska regeringen lämnade i mars 2004, ökade det offentliga underskottet i Cypern från drygt 4,5 procent av BNP 2002 till ungefär 6,25 procent av BNP 2003, vilket överstiger referensvärdet på 3 procent av BNP som anges i fördraget. I sin rapport slår kommissionen också fast att skuldkvoten, som låg på 72,25 procent av BNP 2003, skulle fortsätta att avvika från referensvärdet på 60 procent i fördraget till mer än 74,5 procent av BNP 2004. Kommissionen inledde på grundval av detta den 12 maj 2004 ett underskottsförfarande för Cypern och antog den rapport som anges i artikel 104.3 i fördraget[4]. Den 24 maj 2004 överlämnade de cypriotiska myndigheterna konvergensprogrammet för perioden 2004–2007, vilket bekräftar uppgiften om ett underskott på ungefär 6,25 procent av BNP för 2003 och en väntad skuldkvot på 75,25 procent av BNP för 2004. Med hänsyn tagen till alla relevanta faktorer i rapporten och Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4 antog kommissionen den 24 juni 2004 ett yttrande (i enlighet med artikel 104.5) där kommissionen slog fast att det fanns ett underskott i Cypern. Den 5 juli 2004 antog rådet ett beslut[5] angående detta i enlighet med artikel 104.6.

Samtidigt antog rådet ett yttrande om Cyperns konvergensprogram den 24 maj i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97[6] av den 7 juli 1997, och en rekommendation till Cypern i enlighet med artikel 104.7 i fördraget i syfte att få bukt med det alltför stora underskottet.

2. Rekommendationer i enlighet med förfarandet vid stora underskott

Rådet rekommenderade den cypriotiska regeringen att snarast möjligt få bukt med underskottssituationen. Framför allt rekommenderades den cypriotiska regeringen att med kraft genomföra de åtgärder som planeras i konvergensprogrammet från maj 2004, och särskilt att senast den 5 november 2004 vidta åtgärder för att under 2005 på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ned underskottet till ett värde under 3 procent av BNP i enlighet med rådets yttrande av den 5 juli om konvergensprogrammet, vilket överlämnades i maj 2004. Rådet rekommenderade även de cypriotiska myndigheterna att se till att ökningen av skuldkvoten stoppas under 2004 och att den därefter börjar minska i enlighet med rådets yttrande om konvergensprogrammet.

Rådet lämnade rekommendationer om åtgärder för att råda bot på det alltför stora underskottet och uppmanade de cypriotiska myndigheterna att garantera att konsolideringen av de offentliga finanserna mot målet på medellång sikt att få budgeten i det närmaste i balans eller nå ett överskott fortsätter även efter det att överskottet har korrigerats .

Den 22 december 2004 slog kommissionen fast[7] att den cypriotiska regeringen hade vidtagit de planerade åtgärderna för att nå underskottsmålet för 2005, inom tidsfristen den 5 november, med anledning av rådets rekommendation, vilket rådet noterade den 18 januari 2005.

I enlighet med artikel 104.12 skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas på grundval av kommissionens rekommendation när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.

3. Utvecklingen av underskottet fram till 2005

I meddelandet från april 2006 om förfarandet vid alltför stora underskott (som inlämnades den 22 mars 2006 och offentliggjordes av Eurostat den 24 april 2006) uppskattas det allmänna budgetunderskottet under 2005 till 2,4 procent av BNP (tabell 1). Resultatet skall jämföras med målet på 2,9 procent av BNP som anges i konvergensprogrammet från maj 2004, och som bekräftas i 2005 års budgetlag som parlamentet antog i december 2004, och med målet på 2,5 procent i den senaste versionen av konvergensprogrammet som inlämnades den 14 december 2005. Enligt budgeten för 2005 skulle justeringen genomföras med såväl intäktsökningar som utgiftsrestriktioner. Intäktsåtgärderna var en blandning av strukturella åtgärder (mervärdesskattesatserna reviderades uppåt i linje med gemenskapens regelverk i maj 2004, vilket gav helårseffekter 2005) och engångsåtgärder (en skatteamnesti som har gjort det möjligt att driva in ytterligare intäkter motsvarande 0,75 procentenheter under 2004 och nästan 1 procent under 2005). Den nominella utgiftsökningen begränsades genom ett tak för den nominella ökningen på löpande kostnader och investeringar, begränsning av löpande transfereringar och bidrag i linje med inflationen samt höjning av pensionsåldern för offentliganställda. Resultatet var bättre än väntat och uppstod tack vare en stor tillväxt, huvudsakligen inom den inhemska konsumtionen, och således en stor skattegrund i kombination med en varaktig ökning av sysselsättningen. Även intäkterna från skatteamnestin blev större än väntat. Dessutom låg underskottet för 2004 (lite drygt 4 procent av BNP) under den uppgift som beräknades i slutet av 2004 (cirka 4,75 procent av BNP) när budgeten för 2005 antogs. Underskottet hade kunnat vara ännu mindre om inte basårseffekterna och de ytterligare intäkterna hade neutraliserats av allt för stora utgifter. Lönerestriktionerna respekterades emellertid i stor utsträckning och investeringarna minskade nominellt. De sociala transfereringarna ökade till 13 procent.

Tabell 1: Budgetutveckling 2003–2005 (i procent av BNP) |

Resultat | 2003 | 2004 | 2005 |

Saldo för de offentliga finanserna | -6,3 | -4,1 | -2,4 |

- Totala intäkter | 39,1 | 39,7 | 42,3 |

Varav: löpande skatter | 26,2 | 25,6 | 26,9 |

sociala bidrag | 7,1 | 7,8 | 8,4 |

- Totala utgifter | 45,3 | 43,8 | 44,7 |

Varav: kollektiv konsumtion | 10,9 | 9,9 | 10,0 |

sociala naturaförmåner | 9,0 | 8,2 | 8,3 |

sociala förmåner andra än natura | 11,4 | 12,2 | 12,9 |

ränteutgifter | 3,4 | 3,2 | 3,4 |

bruttoinvesteringar | 3,4 | 4,1 | 3,2 |

Primärt saldo | -2,8 | -0,9 | 1,0 |

Pm Skattebörda | 33,2 | 33,4 | 35,3 |

Pm Konjunkturrensat saldo (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |

Pm Engångstransaktioner (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |

Pm Strukturellt saldo (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |

Pm Strukturellt primärt saldo 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |

Pm Real BNP 1 (årlig förändring i procent) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |

I ränteutgifter och saldon ingår swappar i linje med definitionerna i förfarandet vid alltför stort underskott. De totala intäkterna och totala utgifterna är i linje med de harmoniserade definitionerna i ESA95. 1 Kommissionens ekonomiska vårprognos 2006. Källa: Kommissionens enheter. |

På det hela taget minskade underskottet under 2005 med närmare 4 procentenheter av BNP jämfört med 2003 och med 1,75 procentenheter av BNP jämfört med 2004. Tillfälliga intäkter stod för cirka 1 procent av BNP under såväl 2004 som 2005. Det primära saldot hamnade på plus för första gången sedan 2002. Det primära överskottet på 1 procent av BNP 2005 kan jämföras med de primära underskotten på 3 procent respektive 1 procent 2003 och 2004. Mätt i beräknad förändring av det strukturella saldot (konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) krävde förbättringen av det offentliga saldot en budgetansträngning på nästan 5 procentenheter av BNP mellan åren 2003 och 2005, då det strukturella underskottet uppgick till nästan 8 respektive 3 procent av BNP.

4. Budgetutsikter för 2006 och följande år

Enligt kommissionens vårprognoser 2006 beräknas det allmänna underskottet för 2006 uppgå till lite drygt 2 procent av BNP (tabell 2), eller ungefär 0,25 procentenheter av BNP över det officiella målet. Förändringen förklaras huvudsakligen av ett mer optimistiskt tillväxtscenario i Cyperns officiella beräkningar. Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet från 2005 skall BNP öka med 4,2 procent i år, medan kommissionen i sin vårprognos 2006 räknar med en ökning av BNP på 3,8 procent. Det primära överskottet väntas ligga kvar på 1 procent av BNP, eftersom minskningen av det allmänna underskottet jämfört med resultatet för 2005 (lite drygt 0,25 procent av BNP) återspeglar den väntade minskningen av räntebetalningar.

Tabell 2: Prognos för de offentliga finanserna (i procent av BNP) |

2005 | 2006 | 2007 |

KP | Komm. | KP | Komm. (1) |

Saldo för de offentliga finanserna | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |

- Totala intäkter | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |

Varav: löpande skatter | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |

sociala bidrag | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |

- Totala utgifter | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |

Varav: - kollektiv konsumtion | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |

- soc. förmåner andra än natura | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |

- ränteutgifter | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |

- bruttoinvesteringar | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |

Primärt saldo | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |

Pm Konjunkturrensat saldo (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |

Pm Engångstransaktioner (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Pm Strukturellt saldo (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |

Pm Strukturellt primärt saldo | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |

Pm Real BNP (årlig förändring i procent) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |

Källa: Meddelandet om förfarandet vid alltför stort underskott 2005 från april 2006, uppdatering av konvergensprogrammet (KP) från december 2005 samt kommissionens ekonomiska vårprognos 2006 (Komm.). Konjunkturrensat och strukturellt saldo för KP beräknar kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet (skillnader i förhållande till Komm. beror på olika makroekonomiska scenarion). De totala intäkterna och totala utgifterna i KP har ökat med 1,9 procentenheter av BNP, i linje med de harmoniserade definitionerna i ESA95. (1) Enligt sedvanligt scenario med oförändrad politik. |

Den strukturella förbättringen uppgår till ungefär 0,25 procentenheter av BNP, netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Detta gör att det strukturella underskottet hamnar på ungefär 2,25 procent under 2006. Den beräknade nivån på det strukturella underskottet hamnar på den årliga minimiförbättringen på minst 0,25 procent av BNP som anges i stabilitets- och tillväxtpakten, och visar på en trovärdig och hållbar justering av det alltför stora underskottet, vilket också bekräftas i kommissionens budgetprognos för 2007 i vårprognosen 2006. Med det sedvanliga scenariot utan politiska förändringar och med hänsyn tagen till engångsintäkter på lite drygt 0,25 procentenheter av BNP, väntas det strukturella saldot i stort sett förbli oförändrat på omkring 2,25 procent av BNP. Avsaknaden av förbättringar av det strukturella saldot under 2007 avspeglar den förväntade försämringen av Cyperns nettoställning gentemot EU:s budget, till följd av att tillfälliga kompensationsbidrag i samband med EU-anslutningen avslutas under 2006.

Enligt rådets yttrande[8] om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005–2009 kommer de åtgärder som de cypriotiska myndigheterna planerar under programperioden att ytterligare stärka de offentliga finanserna fram till och med 2009, då underskottet beräknas uppgå till 0,25 procent av BNP. Efter att ha nått 0,75 procent av BNP 2005 beräknas det primära överskottet gradvis stiga till 1,75 procent av BNP 2009. Det strukturella underskottet kommer att minska från ungefär 3 procent av BNP 2005 till ungefär 0,5 procent av BNP senast 2009[9], vilket är en förbättring på mer än 0,5 procent av BNP i genomsnitt per år. Grundat på det uppskattade utfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets budgetinriktning vara tillräckligt solid för att garantera att de cypriotiska myndigheternas mål på medellång sikt nästan kan uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet bör anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet i princip vara på väg mot jämvikt, vilket är en lämplig nivå[10] eftersom den ligger i linje med den nivå som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och dess uppförandekod för euroområdet och de länder som deltar i ERM II[11]. Vidare anser rådet att programmets finanspolitiska inriktning förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 procent av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids efter 2008.

5. Skuldnivå

Under 2005 sjönk den offentliga skuldkvoten till 70,25 procent, från 71,75 procent 2004, mot bakgrund av ett primärt överskott och hög tillväxt. De skuldnedsättande effekterna neutraliserades delvis av att ackumulerade finansiella tillgångar var placerade i sjunkande fonder hos centralbanken (tabell 3).

Enligt 2006 års budgetlag väntas skuldkvoten sjunka ytterligare under 2006 till 67 procent. I sin vårprognos 2006 förutser även kommissionen en minskning, om än mindre, av skuldkvoten, från 70,25 procent av BNP 2005 till 69 procent 2006. Skillnaden mellan kommissionens prognos och budgetlagen kan förklaras genom olika prognoser för det primära saldot och nominell BNP-tillväxt (olika beräkningar av snöbollseffekten), och det faktum att kommissionens prognos inte omfattar de skuldreducerande effekterna av avyttringen av sjunkande fonder (hade så varit fallet skulle prognosen ha sjunkit till ungefär 68 procent av BNP). Baserat på den politik som är känd räknar kommissionen med att skuldkvoten kommer att minska ytterligare till 67,75 procent av BNP 2007. Huvudsakligen på grundval av den planerade avyttringen av de sjunkande fonderna innehåller 2005 års uppdatering av konvergensprogrammet ytterligare minskningar av skuldkvoten, från 64 procent 2007 till 57 procent 2008 och 53,5 procent 2009. I det ovannämnda yttrandet om konvergensprogrammet drar rådet slutsatsen att riskerna i programmet förefaller väl avvägda och att skuldkvoten tycks minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet på 60 procent av BNP.

Tabell 3: Skuldutveckling |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

KP | Komm. | KP | Komm. (1) |

Offentlig skuldkvot(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |

Förändring i skuldkvot | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |

Orsaker till förändring av skuldkvoten: |

- Primärsaldo | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |

- ”Snöbollseffekt” | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |

- Räntekostnader | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |

- Stock-/flödesjustering | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |

Varav: |

- Skillnad mellan kassa och upplupna kostnader/intäkter | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |

- Ackumulerade finansiella tillgångar, netto | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |

varav: Privatiseringsintäkter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

- Värderingseffekter & resterande justeringar | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |

Källa: Meddelandet om förfarandet vid alltför stort underskott 2005 från april 2006, uppdatering av konvergensprogrammet (KP) från december 2005 samt kommissionens ekonomiska vårprognos 2006 (Komm.). (1) Enligt sedvanligt scenario med oförändrad politik. (2) Förändringen i skuldkvot kan delas upp enligt följande: [pic] t står för tid; D, PD, Y och SF motsvarar den offentliga skulden, primärt underskott, nominell BNP respektive stock-/flödesjustering, och i och y står för den genomsnittliga kostnaden för skulden och nominell BNP-tillväxt. Termen inom parentes motsvarar ”snöbollseffekten”. |

6. SLUTSATSER

Det offentliga underskottet minskade från 4,1 procent av BNP 2004 till 2,4 procent 2005, dvs. under referensvärdet på 3 procent av BNP. De åtgärder som ligger bakom minskningen av underskottet är av permanent natur. Det strukturella saldot, dvs. konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknas ha förbättrats med nästan 2 procentenheter av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2006 väntas underskottet minska till 2,25 procent av BNP 2006 och till 2 procent 2007 om inga politiska förändringar uppstår. Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under gränsen på 3 procent av BNP.

Den offentliga skuldnivån sjönk från 71,75 procent av BNP 2004 till 70,25 procent 2005, vilket kan betraktas som en tillräcklig minskning mot referensvärdet på 60 procent av BNP. Även om skuldkvoten visserligen ligger kvar över referensvärdet på 60 procent av BNP, anser kommissionen i sin vårprognos 2006 att den väntas minska ytterligare till omkring 69 procent respektive 68 procent av BNP under 2006 och 2007 (utan politiska förändringar).

Av denna övergripande bedömning kan slutsatsen dras att situationen med ett alltför stort underskott i Cypern har åtgärdats. Följaktligen rekommenderar kommissionen att rådet upphäver sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern.

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

1. Genom rådets beslut 2005/184/EG[12], till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, beslutades att det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern.

2. I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Cypern för att få bukt med det alltför stora underskottet senast i slutet av 2005. Rekommendationen offentliggjordes. Cypern rekommenderades särskilt att med kraft vidta de åtgärder som angavs i konvergensprogrammet från maj 2004, framför allt att senast den 5 november 2004 vidta åtgärder för att på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ner underskottet till under 3 procent av BNP under 2005. Rådet rekommenderade också att Cypern skulle se till att ökningen av skuldkvoten skulle stoppas under 2004 för att därefter minska. Rådet uppmanade de cypriotiska myndigheterna att garantera en förstärkning av budgeten mot målet på lång sikt och att skapa en varaktig situation när det alltför stora underskottet hade justerats.

3. I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.

4. Enligt bilagan till fördraget, Protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas vid implementeringen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före 1 april och 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skuldnivå och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[13].

5. På grundval av de statistiska uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g i förordning (EG) nr 3605/93 till följd av Cyperns meddelande före den 1 april 2006 och kommissionens vårprognos 2006 kan följande slutsatser dras:

6. Det allmänna underskottet har minskat från 4,1 procent av BNP 2004 till 2,4 procent av BNP 2005, vilket är under referensvärdet på 3 procent av BNP. Detta kan jämföras med målet på 2,9 procent av BNP som angavs i det uppdaterade konvergensprogrammet från maj 2004 och med målet på 2,5 procent i den senaste versionen av konvergensprogrammet från december 2005. Minskningen under referensvärdet under 2005 ligger i linje med rekommendationen i artikel 104.7. Under 2005 genomfördes finanspolitiska justeringar genom såväl intäktsökningar som utgiftsbegränsningar. Även om vissa engångsåtgärder bidrog till att minska underskottet stärktes Cyperns budget huvudsakligen genom strukturella åtgärder. Det strukturella underskottet (konjunkturrensat underskott netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) minskade till 3 procent av BNP, jämfört med nästan 5 respektive 8 procent av BNP under 2004 och 2003.

7. För 2006 räknar kommissionen i sin vårprognos 2006 med att underskottet kommer att minska ytterligare, till 2,25 procent av BNP, huvudsakligen genom strukturella åtgärder. Detta ligger något över det officiella underskottsmålet på 1,9 procent av BNP som fastställdes i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2005. Enligt vårprognosen kommer underskottet att minska ytterligare till 2 procent av BNP om inga politiska förändringar sker. Detta innebär att underskottet har minskat på ett trovärdigt och hållbart sätt till under gränsen på 3 procent av BNP i enlighet med kravet i rekommendationen i artikel 104.7.

8. Skuldnivån har minskat från 71,75 procent av BNP 2004 till 70,25 procent 2005. Enligt kommissionens vårprognos 2006 väntas skuldkvoten minska ytterligare till ungefär 69 procent respektive 68 procent av BNP 2006 och 2007. Skuldminskningstakten mot referensvärdet på 60 procent av BNP ligger i linje med rekommendationen i artikel 104.7.

9. Enligt rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005–2009 kommer de åtgärder som de cypriotiska myndigheterna planerar under programperioden att få ner det strukturella underskottet till ungefär 0,25 procent av BNP senast 2009, som är det mål på medellång sikt som de cypriotiska myndigheterna har fastställt. Grundat på det uppskattade utfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets budgetinriktning vara tillräckligt solid för att garantera att målet på medellång sikt nästan kan uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet är takten i anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

10. Beslut 2005/184/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Av en övergripande bedömning framgår att situationen med ett alltför stort underskott i Cypern har åtgärdats.

Artikel 2

Beslut 2005/184/EG skall härmed upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 11 juli 2006.

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

[3] Kommissionens vårprognos 2004 finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[4] Rapporten i sin helhet finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf

[5] Rådets beslut 2005/184/EG offentliggjort den 9 mars 2005 i Europeiska unionens officiella tidning: EUT L 062, s. 19.

[6] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1).

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf

[8] Rådets yttrande: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Teknisk bedömning: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[9] Rådets yttrande: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Teknisk bedömning: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[10] Budgetmålet på medellång sikt kan skilja sig från nästintill jämvikts- eller överskottsnivån för enskilda medlemsstater. För euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II ligger intervallet mellan –1 procent av BNP och jämvikt eller överskott i konjunkturrensade termer, netto efter engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

[11] Rådets förordningar (EG) nr 1466/97, EGT L 209, 2.8.1997, s. 1, förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1) och (EG) nr 1467/97, EGT L 209, 2.8.1997, s. 6, förordning såsom den ändrats genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5) och Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten av den 7 juli 1997. Uppförandekoden finns påhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf

[12] EUT L 62, 9.3.2005, s. 19.

[13] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).