Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Slovakien och en förstärkt strategi inför anslutningen"

(98/C 407/42)

Ekonomiska och sociala kommittén beslöt vid sin session den 29 januari 1998 att enligt artikel 23.3 i arbetsordningen bereda ett yttrande om "Slovakien och en försträrkt strategi inför anslutningen".

Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som varit ansvarig för det förberedande arbetet i detta ärende, antog sitt yttrande den 23 juli 1998. Föredragande var Henri Malosse.

Vid sin 357:e plenarsession den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för och en nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. "Europeiska rådet i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 utgör en historisk milstolpe för unionens och hela Europas framtid. I och med att utvidgningsprocessen påbörjas inleds en ny era som slutgiltigt sätter punkt för tidigare motsättningar. Den europeiska integrationsmodellens utvidgning till att omfatta hela kontinenten utgör en garanti för stabilitet och välstånd i framtiden." (Utdrag ur slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg den 12-13 december 1997 om Europeiska unionens utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna.)

1.2. Europeiska rådet i Luxemburg den 12-13 december 1997 formulerade ett förfarande för denna historiska utvidgningsprocess som kan sammanfattas under fyra punkter.

1.2.1. En årlig konferens skall hållas mellan de 15 medlemsstaterna och samtliga kandidatländer som skall fungera som forum för samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området, samt i fråga om rättsliga och inrikes frågor, och ge möjlighet till diskussioner om ekonomiskt och regionalt samarbete (den första konferensen ägde rum den 12 mars 1998 i London).

1.2.2. Föranslutningsstrategin för de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa (däribland Slovakien) skall förstärkas. Den utgår ifrån befintliga instrument, nämligen Europaavtalen, Phare-programmet, vitboken om den inre marknaden, och ett nytt, "Partnerskap för anslutning".

1.2.3. Egentliga förhandlingar inleddes den 30 mars 1998 med Tjeckien, Polen, Ungern, Estland och Slovenien, men inte med Slovakien.

1.2.4. Samtliga tio kandidatländer i Central- och Östeuropa och Cypern kommer att omfattas av en så kallad screening-process, dvs. en granskning av hur övertagandet av gemenskapens regelverk fortskrider och hur kriterierna från toppmötet i Köpenhamn efterlevs. Det är fortfarande oklart om denna process kommer att vara likadan när det gäller former och tidsplan för de länder med vilka förhandlingarna inleddes den 30 mars och för de länder, som Slovakien, för vilka det enligt Europeiska rådet i Luxemburg den 12-13 december handlar om att förbereda sig inför anslutningen. På sikt kommer denna process att göra det möjligt att regelbundet rapportera om genomförandet av partnerskapet för anslutning och om de framsteg som görs i kandidatländerna. Denna procedur är särskilt viktig för ett land som Slovakien eftersom det påminner om ett uppflyttningsprov som, om det går bra, definitivt öppnar dörren för förhandlingsprocessen för medlemskap.

1.3. Partnerskapen för anslutning

Partnerskapen består av två delar, dels en av rådet enhälligt antagen ramförordning där grundprinciperna fastställs, dels rådets beslut (antagna med kvalificerad majoritet) rörande vart och ett av de central- och östeuropeiska kandidatländerna. Varje beslut om partnerskap kommer att innefatta följande:

1.3.1. Mellanliggande mål med sikte på att hjälpa varje land att förbereda anslutningen mot en bakgrund av ekonomisk och social konvergens, att slutföra sin nationella plan för övertagandet av gemenskapens regelverk och att fastställa en lämplig tidsplan för genomförandet.

1.3.2. Prioriteringarna för det tekniska och finansiella stödet (Phare-programmet, TAIEX - kontoret för informationsutbyte om tekniskt bistånd) i form av en finansiell plan.

1.3.3. En bekräftelse av principen att stödet är villkorat efterlevnad av de åtaganden som finns med i Europaavtalen och redan uppnådda framsteg.

1.4. Det bör noteras att det är rådet och inte kommissionen som fastställer prioriteringarna för partnerskapet. Det enda ansvar som ligger kvar hos kommissionen är den finansiella planeringen som härvid skall biträdas av en styrkommitté med företrädare för medlemsstaterna.

1.5. Partnerskapen för anslutning skall vara föremål för överläggningar med varje kandidatland som skall presentera en nationell plan för övertagandet av regelverket (rättsliga och regleringsmässiga åtgärder, institutionella och administrativa reformer, insättande av mänskliga och budgetmässiga resurser) inom ramen för screening-processen.

Ytterligare utvärderingsinstrument kommer att införas som t.ex. gemensam utvärdering av prioriteringarna för den ekonomiska politiken, pakten mot den organiserade brottsligheten eller den guide till den inre marknaden som kommissionsledamot Mario Monti tog fram 1997 för att underlätta för kandidatländerna att överta gemenskapens regelverk.

2. Strategin inför anslutningen tillämpad på Slovakien

2.1. Slovakien, ett land med 5,3 miljoner invånare, är "yngst" bland de länder som kandiderar för medlemskap. Det slovakiska folket hade under lång tid varit under ungersk överhöghet (först direkt, sedan i form av det österrikisk-ungerska kejsardömet) när Tjeckoslovakien bildades efter första världskriget genom en förening av Böhmen och Mähren. Denna union överlevde inte den så kallade sammetsrevolutionen i november 1989 när den kommunistiska regimen tvingades på fall, främst på grund av trycket från folkmassor i Prag och Bratislava. Den 1 januari 1993 beslutade de båda förenade republikerna i ett slags "ömsesidigt samtycke" att upplösa federationen och skapa två oberoende stater. För första gången i sin historia såg slovakerna därmed drömmen om en nationalstat ta sig konkret uttryck i ett demokratiskt sammanhang. Tjeckerna hade uppenbarligen inga större problem att skiljas från en i ekonomiskt hänseende betydligt mindre utvecklad partner. De båda folken skiljer sig faktiskt åt på många sätt, trots deras gemensamma slaviska ursprung. Deras historia, religion och geografiska omgivning skiljer sig åt. I öster gränsar Slovakien till Ukraina och den längsta gränsen delar landet i söder med Ungern, som Slovakien i flera århundraden var beroende av. Dessutom står det klart att det under Tjeckoslovakien-tiden ofta var tjeckerna som dominerade - de var fler, bättre organiserade och ekonomiskt starkare - även i de politiska och administrativa sammanhangen över ett Slovakien som låg långt från Prag och var mer landsbygdsbetonat.

2.2. Genom att välja ut Slovakien för detta initiativ vill kommittén granska en strategi inför anslutningen för ett land som Europeiska kommissionen i sin avi om utvidgningen ansåg i dag saknade kapacitet att börja delta i förhandlingar på grundval av de kriterier som fastställdes vid toppmötet i Köpenhamn. Det är det enda land som erhållit detta omdöme sedan en granskning av det politiska kriteriet utfallit negativt. Kommissionen ansåg att de slovakiska institutionerna inte fungerade tillfredsställande, t.ex. vad gällde oppositionens rättigheter, respekt för grundlagen, balanserad maktfördelning, anordnande av val, rättsväsendets oberoende. Dessutom framförde kommissionen synpunkter i fråga om de nationella minoriteternas rättigheter, särskilt ungrarnas (10 % av befolkningen) och zigenarnas.

2.3. Det är emellertid anmärkningsvärt att kommissionen påpekade att Slovakiens situation i stort sett var mycket tillfredsställande när det gäller ekonomiska reformer och övertagande av gemenskapens regelverk. Det innebär att kommissionen säkert hade låtit landet ingå i den grupp på fem + ett som får delta i första förhandlingsomgången om det inte hade varit för det ouppfyllda politiska kriteriet. Kommissionen ansåg att Slovakien borde vara i stånd att på medellång sikt klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU och välkomnade att Slovakien så bestämt satt igång övertagandet av gemenskapens regelverk.

2.4. Vid en snabb granskning av det ekonomiska utfallet och de ekonomiska reformerna finner man faktiskt mycket hyggliga resultat, särskilt med tanke på Slovakiens eftersläpning i förhållande till Tjeckien och möjliga följder av delningen. Särskilt intressanta är de siffror som rör privatiseringsprocessen (i slutet av 1997 utgjorde den privata sektorn 82,6 % av BNP och 73 % av industrin) och tillväxten (6,5 % år 1997), och det faktum att landet inte har haft någon katastrofalt hög inflation (6,4 % år 1997) med de förgörande sociala konsekvenser det skulle haft för de allra mest utsatta grupperna. Sedan 1993 har exporten från EU till Slovakien årligen ökat med nästan 50 % - mest till fördel för EU vars handelsbalansöverskott mångdubblats på tre år. Europeiska unionen har mycket snabbt blivit Slovakiens viktigaste handelspartner (39 % av handeln år 1996).

2.5. Det kan emellertid noteras att vissa parametrar är mindre uppmuntrande och snarare uppvisar en negativ, ibland alarmerande, utveckling. Det gäller t.ex. handelsbalansunderskottet (cirka 25 % år 1997) som inte försvinner trots tillfälliga protektionistiska åtgärder (det ökade under de första månaderna 1998), ökningen av skuldsättningen gentemot utlandet (11 miljarder dollar i slutet av år 1997), ett stort antal industriföretags insolvens, den fortsatt höga arbetslösheten på omkring 12 % av den aktiva delen av befolkningen samt slutligen de interna budgetmässiga obalanserna som håller på att förstärkas (underskott i statsbudgeten och i socialförsäkringssystemet). Man bör även nämna något som sannolikt är en följd av den politiska osäkerheten och okunskap om ekonomiska förfaranden, nämligen den mycket låga nivån på utländska direktinvesteringar (0,8 % av BNP) vilken är betydligt lägre än den i Polen eller i Tjeckien som har den största andelen av de utländska direktinvesteringarna i Central- och Östeuropa (90 % av dessa investeringar under 1995). Å andra sidan kan det konstateras att flera av de texter som styr det ekonomiska livet (prisreglering, lag om förnyelse, konkurslag) är diskutabla, svåra att tillämpa eller står i strid med marknadens lagar. Vissa viktiga institutioners, t.ex. centralbanken, statistikmyndigheten och den myndighet som skall motverka monopolbildningar, oberoende och stabilitet garanteras fortfarande inte fullt ut. Privatiseringarna har kännetecknats av bristande insyn. Inom den finansiella sektorn är det fortfarande mycket som fungerar dåligt, t.ex. när det gäller insyn, konkurrens, omfattningen på finansinstitutens portföljer, en dåligt fungerande kapitalmarknad. Banksektorn behöver fortfarande grundligt omorganiseras. Det är oundgängligt för att skapa nödvändiga villkor för stabilitet och förutsebarhet.

2.6. Den sociala trepartsdialogen blockeras på nationell nivå sedan över ett år tillbaka. Landets största fackförening vägrar delta i den sedan regeringen vidtagit åtgärder på det ekonomiska och sociala området utan att rådfråga arbetsmarknadens parter. Man gör till och med försök att kringgå de mest representativa organisationerna genom att skapa en flerpartsdialog utan dem. När det gäller regionalisering har de senaste åren även kännetecknats av en tendens att bibehålla eller förstärka den centrala administrationens makt, särskilt på budgetplanet, på bekostnad av de folkvalda på lokal och regional nivå. En verklig demokratisering av institutionerna på lokal och regional nivå låter fortfarande vänta på sig.

2.7. Kommittén konstaterade även att villkoren inte är uppfyllda för att gynna framväxten av små och medelstora företag som, särskilt i en omvandlingsprocess mot marknadsekonomi, spelar en grundläggande roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen för att parera upplösningen av de stora statliga koncernerna. De stora företagens påtryckningsgrupp är mycket stark och inflytelserik, vilket inte gäller för de små och medelstora företagen. De nya fonderna för företagsstöd gynnar främst stora koncerner som ändå har privilegierad tillgång till lån, medan räntenivån är alldeles för hög för de små och medelstora företagen.

2.8. De ekonomiska och sociala utsikterna verkar mindre positiva i detta osäkra politiska klimat. Ett antal hinder måste elimineras för att säkerställa tillväxt, ekonomisk och social sammanhållning i landet och en framgångsrik föranslutningsstrategi.

3. Partnerskapet för anslutning med Slovakien

Rådets beslut fastställer mål på kort sikt (från dags dato till utgången av 1998) och på medellång sikt (ingen precisering av datum).

3.1. På kort sikt handlar partnerskapet främst om följande punkter som Ekonomiska och sociala kommittén anser betydelsefulla:

- Politiska kriterier: Anordnande av nationella och lokala val, oppositionens rättigheter, bestämmelser som har med minoritetsspråk att göra.

- Ekonomiska kriterier: Eliminering av de interna och externa obalanserna, reglering av monopol, särskilt inom energisektorn, reform av banksektorn.

- Förstärkt institutionell och administrativ kapacitet: Antagande av lagstiftning på förvaltningsområdet samt miljöområdet.

- Den inre marknaden: Offentlig upphandling, lagstiftning om statsstöd, harmonisering på det veterinära området och på växtskyddsområdet.

- Rättsliga och inrikes frågor: Bekämpning av korruption och kriminalitet.

3.2. På medellång sikt betonar partnerskapet ett fåtal frågor. Särskild uppmärksamhet ägnas de demokratiska institutionernas stabilitet. Kommittén vill särskilt lyfta fram följande:

- Rättsväsendets oberoende, stödet till icke-statliga organisationer och massmedias oberoende.

- Förstärkning av de institutionella strukturerna för regional utveckling.

- Övertagande av gemenskapens regelverk i samband med den inre marknaden på områden som immaterialrätt, skydd av personuppgifter och audiovisuella frågor.

- Fortsatt reformering av rättsväsendet och polisen.

- Förstärkning av tillsynsmyndigheterna på kärnsäkerhetsområdet, slutförande av kärnanläggningen i Mochovce enligt internationella säkerhetsnormer.

- Transportsektorn.

- Miljön.

3.3. I finansiella termer uppgår det totala anslaget till Slovakien till 95 miljoner ecu för perioden 1995 till 1997 inom ramen för Phare-programmet. Från 1998 kan Slovakien utnyttja det stöd för att nå upp till EU-nivå som inrättats för de länder som inte tagits med i de första förhandlingarna. Europeiska kommissionens prognoser är ett belopp på 145 miljoner ecu för perioden 1998-1999 (Phare + stödet för att nå upp till EU-nivå). Slovakien kan även utnyttja möjligheten att erhålla lånegarantier hos EIB och med hjälp av Phare-medlen delta i olika interna EU-program (Leonardo, program för små och medelstora företag, femte ramprogrammet för forskning och utveckling). Från och med år 2000 kan Slovakien även utnyttja instrumentet för jordbruksstöd och strukturstödsinstrument som t.ex. sammanhållningsfonden och föranslutningsinstrumentet (ISPA) för miljö och infrastruktur.

4. Några första allmänna kommentarer till föranslutningsstrategierna

4.1. Ekonomiska och sociala kommittén är mycket mån om att aktörer på det ekonomiska och sociala området skall involveras i utvidgningsprocessen (se yttrandet om "Europeiska unionens utvidgning", CES 1197/97, föredragande Ettore Masucci, samt yttrandet om "En förstärkt strategi inför anslutningen", CES 456/98, föredragande Filip Hamro-Drotz. Kommittén konstaterar att det i den mycket komplicerade uppläggning som rådet beslutat om inte sägs något om att arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper i EU och kandidatländerna skall göras delaktiga. Kommittén ger rekommendationer härvidlag.

4.2. På ett övergripande plan är kommittén oroad över vad effekterna blir för medborgarna, i kandidatländerna lika väl som i medlemsstaterna, av en så komplicerad uppläggning och som inte medger mer insyn. Kommittén kräver därför att förfarandena förenklas och att en ordentlig strategi fastställs för hur medborgarna skall informeras och få klargöranden. Media bör härvid utnyttjas liksom de naturliga kanaler för opinionsbildning som de socioekonomiska organisationerna är.

4.3. Kommittén beklagar att partnerskapen för anslutning bara i förbigående nämner eller går förbi vissa mycket viktiga begrepp som Medborgarnas Europa, politiken till förmån för små och medelstora företag, politiken för forskning och utveckling, den gemensamma externa handelspolitiken, GUSP. Anslutningsprocessen kommer att pågå länge och få avsevärda effekter på aktörerna på det ekonomiska och sociala området och på medborgarna i allmänhet.

4.4. Kommittén anser att partnerskapen borde innehålla ett instrument för att utvärdera föranslutningsstrategin från ekonomiskt och socialt perspektiv. Ett sådant instrument bör kunna fungera oberoende av regeringarna och Europeiska kommissionen. Ett förslag vore att inrätta ett observationsorgan för att granska föranslutningsstrategins ekonomiska och sociala effekter. Det skulle kunna ta sig formen av ett nät av oberoende team som i varje kandidatland arbetar nära samman med arbetsmarknadens parter. Detta observationsorgan bör då även åläggas uppgiften att lägga fram oberoende yttranden om förberedelserna av rättsliga åtgärder för att anta lagstiftning om det gemensamma regelverket. ESK kan ge de impulser som behövs för att starta sådana observationsorgan och fungera som förbindelselänk mellan Europeiska unionens institutioner och arbetsmarknadsorganisationerna inom EU.

5. Resultaten från den av ESK anordnade utfrågningen av representanterna för näringsliv och samhälle

Den 8-9 juni 1998 anordnade ESK:s studiegrupp en utfrågning i Bratislava med de viktigaste organisationerna för näringsliv och samhälle i Slovakien [bilaga 2 ()]. Ett frågeformulär hade i förväg tillställts dessa organisationer [bilaga 1 ()]. Såsom ett resultat av detta evenemang, som kunnat anordnas tack vare stöd från kommissionens delegation i Bratislava, kan följande konstateranden göras.

5.1. Flertalet organisationer framhöll svårigheterna att få tillgång till information om förbindelserna med EU på grund av de statliga myndigheternas inställning. Emellertid har organisationerna kunnat knyta mycket nära kontakter med sina motsvarigheter inom EU och har integrerats i de europeiska strukturerna (ESK, Unice, Eurochambers, COPA m fl), vilket givit dem tillgång till information om EU och om EU-program för samarbete. Med hänsyn till myndigheternas avvisande hållning betraktas information och stöd från EU-institutionerna och kommissionens delegation i Bratislava som avgörande för att kunna ge organisationerna en möjlighet att följa utvecklingen i den förberedande strategin inför anslutningen. Med hänsyn härtill har ett antal organisationer uttryckt önskemål om ett mer varaktigt och aktivt stöd från delegationens sida.

5.2. Det finns ett behov, särskilt inom känsliga sektorer som industri och jordbruk, av vetenskapliga och självständiga analyser av integrationsprocessens ekonomiska och sociala konsekvenser. Det handlar om att starta en verklig debatt bland medborgarna om villkoren för den förberedande strategin inför anslutningen. Debatten måste föregås av en omfattande informationskampanj och ledas av företrädarna för näringsliv och samhälle samt den medborgerliga sfären.

5.3. Organisationerna för näringsliv och samhälle som deltog i utfrågningen uttalade sig enhälligt till stöd för principen om deras lands anslutning till EU. De uppmanade dock EU:s institutioner att skicka positiva signaler till det slovakiska folket ifråga om Slovakiens rätt att bli medlem och landets förmåga att tas med i den "första vågen" av länder som inlett utvidgningsförhandlingar, utan andra villkor än uppfyllande av Köpenhamnsvillkoren och en lyckad förmedlemskapsfas.

5.4. Företrädarna för Slovakiens näringsliv och samhälle anser att deras integrering i EU:s strukturer och samarbetet med kollegerna i medlemsstaterna är av grundläggande betydelse för att de skall kunna bekräfta sin ställning i det slovakiska samhället och för att anslutningen skall bli framgångsrik. De förväntar sig av EU att program och åtgärder för utbyte och samarbete förstärks, på villkor att de kan delta i dessa direkt. Organisationerna vill samtidigt att programmen och åtgärderna för samarbete drivs i samförstånd med organisationerna i grannländerna så att det regionala samarbetet förstärks och Slovakiens ekonomiska, sociala och kulturella relationer stärks med i första hand Tjeckien, Ungern, Polen, Österrike och Ukraina.

5.5. Flertalet slovakiska organisationer har vänt sig till landets ansvariga politiker med en uppmaning om en grundläggande demokratisering och en verklig decentralisering av styrelseskicket, vilket borde ske i form av att man erkänner att arbetsmarknadens parter samt företrädarna för näringsliv och samhälle har en roll att spela i egenskap av betydelsefulla och självständiga aktörer i landets demokratiska liv.

6. Synpunkter på partnerskapet för Slovakiens anslutning

6.1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder i princip idén om att integrera Slovakien i EU. Den beklagar att det aktuella politiska läget medfört att förhandlingsstarten måste senareläggas. Kommittén avser, genom detta initiativyttrande, att stödja att rättsstatens principer införs i Slovakien i enlighet med EU:s demokratiska värderingar. Kommittén hoppas att den på detta sätt lämnar ett positivt bidrag och ger en positiv signal till organisationerna för näringsliv och samhälle i Slovakien.

6.2. Kommittén beklagar att frågan om att bibehålla och förstärka förbindelserna mellan länderna i Öst- och Centraleuropa sinsemellan samt med deras grannar inte ingår i prioriteringarna för partnerskapen. Frågan förefaller särskilt angeläget i fallet Slovakien, som gränsar till Österrike, Ukraina och Polen samt till Tjeckien, ett land som Slovakien nyligen lösgjort sig ifrån, och Ungern, ett land med vilket förbindelserna varit besvärliga och tvistigheter nyligen uppstått. Kommittén anser att regional integration och samarbetsprojekt i gränsområdena borde prioriteras högt både inom partnerskapet med Slovakien men även när det gäller grannländerna, så att en ram för regionalt samarbete, ömsesidigt förtroende och stabilitet kan skapas.

6.3. Ekonomiska och sociala kommittén är samtidigt angelägen om att utvidgningsprocessen inte underblåser spänningar i regionen, framför allt mellan kandidatländerna. I ljuset härav och med hänsyn till det historiska förhållande som rått och den särskilda situation som i dag råder mellan de två enheterna som tidigare utgjorde Tjeckoslovakien vore det önskvärt, om läget så tillåter (vilket inte är fallet för närvarande), att planera för en samtidig anslutning av de två länderna till EU.

6.4. När det gäller innehållet i partnerskapet för Slovakiens anslutning föreslår kommittén att man utvecklar eller förstärker följande områden:

- Organiseringen av en social dialog, handlingsprogram till förmån för sysselsättning och en tillämpning av den sociala avdelningen. I själva verket lämnar den alltför strikta tillämpningen av trepartssystemet i Slovakien, vilket i dag inte fungerar, alltför lite utrymme åt direkta förbindelser mellan arbetsmarknadens parter utan statlig inblandning. Det gäller därför att understödja en självständig social dialog, att se till att denna får möjligheter att fungera samt att ge den en nära anknytning till den förberedande strategin för medlemskap, särskilt vad beträffar EG-fördragets avdelning för sociala frågor.

- Ett mer gynnsamt klimat för små och medelstora företag, hantverksföretag och företagsamhet. Det handlar framför allt om att införa lagstiftning som skapar större insyn i och "avpolitiserar" det ekonomiska livet (till exempel insyn och förenklat tillträde för små och medelstora företag när det gäller offentlig upphandling), som skapar grunden för stabila och självständiga institutioner, som gör det möjligt att reformera banksystemet för att underlätta och förbättra tillgången till krediter och som slutligen stöder utvecklingen av organisationer vilka är representativa för de små och medelstora företagen.

- Kommunala myndigheter måste inrättas samt ansvar och ökade resurser ges till kommunalt förtroendevalda. En aktiv regionalpolitik måste härvid skapas så att man minskar de i dag mycket märkbara skillnaderna i levnadsnivå och arbetslöshet mellan de västra och östra delarna av landet.

- En aktiv politik för utbildning, forskning och kultur.

6.5. Kommittén uppmanar kommissionen att hålla mer systematisk kontakt med organisationerna för näringsliv och samhälle i Slovakien.

6.5.1. När det gäller information bör kommissionens delegation i Bratislava ges nödvändiga medel för att upprätta en kontaktpunkt med organisationerna för näringsliv och samhälle. Denna kontaktpunkt bör på eget initiativ ge all nödvändig information till det slovakiska samhället inom ramen för förberedelserna för anslutning och på så sätt förbättra medborgarnas möjligheter att kontrollera hur integrationen fortlöper. De texter som antas inom ramen för förberedelserna för anslutning (lagar, förordningar, standarder m.m.) bör skickas över så snabbt som möjligt på slovakiska utan kostnader eller särskilda formaliteter till de representativa organisationerna för näringsliv och samhälle.

6.5.2. Vad beträffar samarbets- och biståndsprogram bör en större del av projekten som finansieras med hjälp av instrument för förberedelser till anslutning ägnas stöd åt den medborgerliga sfären och dess representativa organisationer. Mottagarna av EU-stöd måste garantera tillgång till information om aktuella studier och projekt. I varje fall måste mer systematisk och detaljerad information lämnas till allmänheten om resultaten av de projekt som understötts av EU.

6.5.3. När det gäller analysen av den socioekonomiska effekten av anslutningen bör kommissionen understödja verksamheten hos självständiga experter i Slovakien inom ramen för en europeisk observationsgrupp, i nära samarbete med organisationerna för näringsliv och samhälle.

6.5.4. I fråga om regionalt samarbete förordar kommittén att man förstärker de samarbetsprogram som i första hand avser utbildning, kultur, sociala relationer samt ekonomiskt utbyte. Program av typen Interreg borde uppgraderas och kommissionen bör se till att de kommunalt förtroendevalda i berörda gränsregioner aktivt deltar.

6.6. ESK uppmanar Slovakiens regering och parlament att tillmötesgå önskemålen hos en allmänhet som till största delen är mycket positivt inställd till en EU-anslutning. Det åligger regering och parlament att sätta i verket de nödvändiga reformerna för att möjliggöra en anslutning tillsammans med den "första vågen" av länder från Öst- och Centraleuropa. ESK har imponerats mycket av dynamiken och viljan till integration med EU som de slovakiska organisationerna för näringsliv och samhälle uppvisat. Enligt kommittén är det demokratiseringen av det politiska, ekonomiska och sociala livet som bland alla nödvändiga reformer utgör den avgörande faktorn för framgång. Återupptagandet av en verklig social dialog, ett erkännande av den grundläggande roll som organisationerna för näringsliv och samhälle spelar i egenskap av grundpelare i samhället, samråd med och förmåga att lyssna till medborgarorganisationer samt inrättandet av starka kommunala och regionala organ utgör härvidlag fundamentet för en sådan demokratisering. På så sätt kan Slovakien frigöra den inneboende styrka och potential som behövs för framsteg och som kan dra till sig ökade utländska investeringar. EU:s ekonomiska och sociala kommitté är beredd att fortsätta den fruktbärande dialog som etablerats i denna anda med företrädare för Slovakiens näringsliv och samhälle.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Se den bifogade förteckningen över organ och organisationer som deltagit i utfrågningen eller besvarat frågeformuläret.

() Se bifogade frågeformulär riktat till organisationer för näringsliv och samhälle i Slovakien.

BILAGA 1 till Ekonomiska och sociala komitténs yttrande

Frågeformulär till organisationerna för näringsliv och samhälle i Slovakien

1. Har Ni tillräckligt med information om integrationsprocessen och partnerskapet för anslutning mellan Slovakien och EU? Är det någon information Ni saknar?

2. Hur anser Ni att förberedelserna för anslutning till EU går? Har Ni några förslag när det gäller tidtabell eller prioriteringar?

3. Vilka svårigheter anser Ni att det finns för Slovakien när det gäller att uppfylla villkoren för anslutning och genomföra anpassningen till EU:s lagstiftning?

4. Vilka ekonomiska och sociala konsekvenser kan enligt Er uppfattning genomförandet av förmedlemskapsstrategin få för Slovakien?

5. Har Ni av regeringen knutits till förberedelserna för anslutningen till EU? I vilken form har denna anknytning skett eller skulle den kunna ske?

6. Vad anser Ni om Ekonomiska och sociala kommitténs (ESK) initiativ att samråda med Er och förbereda ett yttrande på eget initiativ om den förberedande strategin för medlemskap för Slovakien? Skulle Ni vilja ha fortsatta relationer med ESK? I vilken form?

7. Har Ni redan knutit kontakt med Era motsvarigheter inom EU? Avser Ni att fördjupa kontakterna under de kommande åren och skulle Ni vilja få hjälp med detta?

8. Hur bedömer Ni idag relationerna mellan Ert land och grannländerna (Tjeckien, Polen, Ukraina, Ungern, Österrike)? Vilka förbindelser har Ni med Era motsvarigheter i dessa länder? Skulle Ni vilja utveckla eller förstärka dem i framtiden?

BILAGA 2 till Ekonomiska och sociala komitténs yttrande

Förteckning över organ och organisationer som deltog i utfrågningen och/eller svarade på frågeformuläret

Arbetsgivarorganisationer:

- Sammanslutningen av arbetsgivareföreningar i Slovakien

- Slovakens handels- och industrikammare

Arbetstagarorganisationer:

- Slovakiens fackliga centralorganisation

Diverse intressegrupper:

- Akademiska informationskontoret i Slovakien: informationscentrum för tjänstesektorn

- Förbundet för städer och kommuner i Slovakien

- Förbundet för jordbrukskooperativ i Slovakien

- House of Europe, Bratislava

- Focus - centrum för social och marknadsanalys

Företrädare för Slovakiens regering och statsförvaltning:

- Arbetsmarknadsministeriet

- Slovakiska regeringens institut för tillnärmning av lagstiftning

- Regeringens råd för ekonomiska och sociala överenskommelser

- Styrelsen för utveckling av små och medelstora företag

Övriga:

- Europeiska kommissionens delegation i Slovakien

- M.E.S.A. 10

- centrum för ekonomisk och social analys - Centrum för ekonomisk utveckling (CPHR)