Lagstiftningsförslagen bygger på en grundlig konsekvensbedömning och ett samrådsförfarande som pågick under två år med medverkan av yrkesverksamma i sektorn, medborgare, tjänsteleverantörer, statliga och icke-statliga organisationer samt akademiker. Kommissionen har också deltagit i Europarådets diskussioner om dessa frågor och noga följt utvecklingen i länder utanför EU, däribland den amerikanska kongressens antagande av Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act (CLOUD Act) nyligen. De förslag som framläggs tillsammans med denna lägesrapport lägger grunden för en samordnad och konsekvent strategi såväl inom EU som för EU på internationell nivå, samtidigt som EU:s regler om exempelvis icke-diskriminering mellan EU:s medlemsstater och deras invånare beaktas. Kommissionen fortsätter också att delta aktivt i diskussionerna inom ramen för Europarådets konvention om it-brottslighet.

Ett fullt genomförande av direktivet om användning av passageraruppgiftssamlingar (PNR-uppgifter) är en viktig del av de parallella ansträngningarna för att utnyttja befintliga informationssystem till fullo, med tanke på den nyckelroll detta instrument har för EU:s gemensamma åtgärder för att motverka hoten från terrorism och allvarlig gränsöverskridande brottslighet. Fullt genomförande av direktivet av alla medlemsstater när tidsfristen löper ut den 25 maj 2018 är avgörande för att direktivet ska bli fullt verksamt på EU-nivå. Vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor den 8 mars 2018 betonade de medlemsstater som ännu inte har införlivat direktivet att de gjorde sitt yttersta för att hålla denna tidsfrist. Den 17 april 2018 befann sig fem medlemsstater fortfarande på relativt tidiga stadier i genomförandeprocessen. Kommissionen uppmanar återigen dessa medlemsstater att skyndsamt gå vidare med införlivandet och vidta alla tänkbara åtgärder för att se till att deras enheter för passagerarinformation och tekniska lösningar för insamling av PNR-uppgifter blir operativa under de fem veckor som återstår till dess att tidsfristen löper ut den 25 maj 2018.

Kommissionen fortsätter att uppmuntra och stödja alla medlemsstaterna i deras ansträngningar att genomföra direktivet, bland annat genom särskilda kontakter med dessa fem medlemsstater på politisk och teknisk nivå. Det åttonde mötet om genomförandet av PNR-direktivet avhölls den 12 april 2018 och gav medlemsstaterna och kommissionen ännu en möjlighet att ta upp de återstående genomförandefrågorna samt börja titta på frågor som rör tillämpningen av direktivet.

3.Skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker samt skyddet av offentliga platser

Kemikalieattacken i Salisbury var en chockerande påminnelse om vilket hot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) kan utgöra mot säkerheten. Såsom Europeiska rådet krävde den 22–23 mars 2018 måste EU förstärka sin motståndskraft mot CBRN-risker i linje med den handlingsplan som presenterades i oktober 2017. Handlingsplanen innehöll en rad åtgärder för att minska tillgången till CBRN-material, komma till rätta med brister i detektionen av sådana material samt öka beredskapen inför och insatserna vid CBRN-incidenter. Åtgärderna syftar också till att främja samarbetet mot dessa hot inom EU och med viktiga internationella partner, däribland Nato. Dessa inbegriper informationsutbyte, gemensam kapacitetsuppbyggnad, utbildning och övningar, bland annat genom samarbete med det Nato-ackrediterade gemensamma kompetenscentrumet på CBRN-området i Tjeckien. Ett EU-nätverk för CBRN-säkerhet håller på att skapas för att samla alla aktörer på CBRN-området på både strategisk och operativ nivå. Det kommer att sammanföra medlemsstater, EU-institutioner, relevanta byråer och där det är lämpligt även viktiga internationella partner och den privata sektorn. Fem medlemsstater har ännu inte utsett några nationella CBRN-säkerhetssamordnare, vilket de bör göra utan dröjsmål. I enlighet med Europeiska rådets begäran kommer kommissionen och den höga representanten att rapportera om framstegen med att genomföra CBRN-handlingsplanen och stärka förmågan att hantera hybridhot vid Europeiska rådets möte i juni.

Som en del av genomförandet av handlingsplanen till stöd för skyddet av offentliga platser, främst mot terrorattacker, organiserade kommissionen och Europeiska regionkommittén den 8 mars 2018 tillsammans en konferens för borgmästare från hela Europa på temat Building Urban Defences Against Terrorism: Lessons Learned From Recent Attacks. Knappt 200 personer, varav en del representerade städer som nyligen har drabbats av terrorattacker, deltog. Konferensen inriktade sig på lärdomar av den senaste tidens terrorattacker, erfarenhetsutbyte och bästa metoder. Den gav möjlighet att urskilja lösningar som förstärker det fysiska skyddet av offentliga platser samtidigt som städernas och de offentliga platsernas öppenhet och attraktionskraft bibehålls, bland annat med hjälp av inbyggda säkerhetsskydd. EU-finansiering via fonden för inre säkerhet finns tillgänglig som stöd för genomförandet av dessa lösningar. Kommissionen håller för närvarande på att bedöma 35 projektförslag som inkom under ansökningsomgången på området. Senare under 2018 kommer en ansökningsomgång inom ramen för Innovativa åtgärder i städerna, med en total budget på 100 miljoner euro från Europeiska regionala utvecklingsfonden, också att ha säkerhet som en prioriterad fråga. Även säkerhetsforskningen bidrar till de övergripande ansträngningarna för att förstärka skyddet av offentliga platser. Under 2019 kommer en särskild studie med titeln Security for smart and safe cities, including for public spaces och en budget på 16 miljoner euro att lanseras.

4.Cybersäkerhet

Att motverka it-brottslighet och öka cybersäkerheten är en prioriterad fråga för EU. I syfte att skapa synergieffekter, uppgradera befintlig kapacitet och forskning och komma fram till marknadsmässiga lösningar som kan förbättra cybersäkerheten på den digitala inre marknaden lanserade kommissionen den 1 februari 2018 en ansökningsomgång för ett pilotprojekt med en budget på 50 miljoner euro som syftar till att inrätta ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet i EU. Nätverket kommer att sammanföra forskningsexpertis inom cybersäkerhet från hela EU (till exempel universitetslaboratorier och offentliga eller privata forskningscentrum utan vinstsyfte). Detta pilotprojekt annonserades i det gemensamma meddelande om cybersäkerhet som antogs i september 2017 och kommer att finansieras genom ramprogrammet Horisont 2020 enligt det ändrade arbetsprogrammet för 2018–2020. Ansökningsomgångens tidsfrist löper ut den 29 maj 2018.

Den senaste tidens användning av it-verktyg för att manipulera beteenden, fördjupa sociala klyftor och omstörta demokratiska system och institutioner har bara understrukit vikten av att bevara verktyg som garanterar redovisningsskyldighet på nätet. Detta var också en fråga som framhölls i det gemensamma meddelandet 2017, främst genom åtgärder för att se till att informationen är mer tillgänglig och exakt i WHOIS-systemets databas för registrering av domännamn, som är en viktig resurs vid utredningar av it-brottslighet och cybersäkerhet. Med tanke på att det pågår arbete inom ICANN för att göra denna databas förenlig med bestämmelserna om skydd av uppgifter, i synnerhet dataskyddsförordningen, har kommissionen översänt en skrivelse till ICANN om det dubbla målet att se till att dess register snabbt kan konsulteras för ändamål som ligger i det allmänna intresset samtidigt som de till fullo överensstämmer med EU:s regler för skydd av uppgifter. ICANN:s mellanstatliga rådgivande kommitté, där nationella regeringar och kommissionen är representerade, gav uttryck för oro och uppmanade ICANN att se till att användare med legitima syften har fortsatt tillgång till WHOIS, inklusive till icke-offentliga uppgifter.

I januari 2018 inrättade Europeiska kommissionen en oberoende högnivågrupp med experter som ska ge råd om politiska åtgärder för att motverka falska nyheter och felaktig information som sprids på nätet och bidra till att utforma en heltäckande EU-strategi på detta område. Den 12 mars 2018 framlade gruppen sin rapport A Multi-dimensional approach to disinformation, som ligger till grund för det meddelande om denna fråga som kommissionen har för avsikt att anta i vår.

Den 16 april 2018 antog utrikesrådet slutsatser om skadlig it-verksamhet. Dessa slutsatser är en praktisk tillämpning av den gemensamma diplomatiska responsen från EU mot skadlig it-verksamhet (”verktygslåda för cyberdiplomati”) som ett svar på specifik skadlig it-verksamhet som till exempel cyberattackerna Wannacry och NotPetya. Utrikesrådet understryker i sina slutsatser vikten av en öppen, fri, stabil och säker cyberrymd och betonar att tillämpningen av internationell lagstiftning och efterlevnaden av frivilliga icke-bindande normer för staters ansvarsfulla agerande är avgörande för att bibehålla fred och stabilitet.

5.Yttre dimension

För att utöka insamlingen och utbytet av information i syfte att motverka smuggling av migranter, människohandel, handel med vapen och handel med olja från Libyen ställde sig rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 8–9 mars 2018 generellt sett positivt till att Europol och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån medverkar i ett pilotprojekt om en ”enhet för information om brott” som ska inrättas inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska insatsen Sophia (Eunavfor MED). Denna enhet ska underlätta ett snabbt och dubbelriktat informationsutbyte för analysändamål och operativa syften mellan insatsen Sophia och berörda byråer som arbetar med rättsliga och inrikes frågor. Detta är det första initiativet av detta slag där byråer som arbetar med rättsliga och inrikes frågor samverkar med uppdrag eller insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Det praktiska tillvägagångssättet diskuteras för närvarande i rådet, och målet är att inleda pilotprojektet så snart som möjligt. När det väl har lanserats kommer projektet fortlöpande att utvärderas med fullständig rapportering till medlemsstaterna efter sex månader, för att bedöma mervärdet och resultaten av enheten för information om brott samt de rättsliga och operativa aspekterna innan ett beslut fattas om huruvida den ska bestå eller stå modell för andra uppdrag eller insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

Säkerheten på västra Balkan påverkar EU:s och dess medlemsstaters säkerhet direkt. Den 6 februari 2018 antog kommissionen meddelandet Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan. I den bifogade handlingsplanen till stöd för västra Balkans omvandling beskrivs sex huvudåtgärder som ska genomföras senast 2020, bland annat i fråga om säkerhet och migration. Arbete har påbörjats med att genomföra ett antal åtgärder som syftar till att utöka samarbetet med västra Balkan i fråga om terrorismbekämpning, förebyggande av våldsbejakande extremism och bekämpande av organiserad brottslighet, främst genom att sambandsmän från Europol utstationeras i regionen och genom att särskilda expertmöten anordnas med deltagande av företrädare för västra Balkan, såsom mötet med europeiska experter på skjutvapen i Sofia den 12–13 april 2018 och EU-dialogen om droger i Bryssel den 18 april 2018. Det kommande toppmötet i Sofia den 17 maj 2018 kommer också att ge möjlighet att stämma av framstegen i fråga om detta.

IV. SLUTSATS

Sex månader efter det att ett antal praktiska åtgärder vidtogs i oktober 2017 för att förbättra EU-medborgarnas skydd mot terrorism lägger kommissionen tillsammans med denna lägesrapport fram ytterligare åtgärder för att minska handlingsutrymmet för terrorister och andra brottslingar och underlätta utredningar och lagföring av brott och terrorattacker. Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att skyndsamt behandla dessa lagstiftningsåtgärder så att medborgarnas säkerhet kan förstärkas.

Att skapa ett EU som skyddar är och förblir en prioriterad politisk fråga för unionen, och kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för en effektiv och verklig säkerhetsunion, bland annat med sikte på det informella mötet med stats- och regeringscheferna om den inre säkerheten som kommer att hållas i Wien i september 2018 i enlighet med tillkännagivandet i ledaragendan. Kommissionen kommer att lägga fram nästa lägesrapport om säkerhetsunionen i juni 2018.