Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier"

(2002/C 192/05)

BAKGRUND

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier [KOM(2001) 257 slutlig - 2001/0111 (COD)].

Rådets beslut av den 30 augusti 2001 att i enlighet med artikel 265.1 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet.

Presidiets beslut av den 12 juni 2001 att ge utskott 7 - utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter - i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Det utkast till yttrande (CdR 287/2001 rév. 2) som antogs enhälligt av utskott 7 den 30 november 2001 [föredragande: Roberto Pella, borgmästare i Valdengo I-PPE].

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 43:e plenarsession den 13 mars 2002:

1. Regionkommitténs kommentarer

1.1. Kommittén välkomnar kommissionens förslag till direktiv som syftar till att stärka unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

1.2. Enligt ReK är det särskilt nödvändigt att inrätta ett enda lagstiftningsinstrument som samlar och kompletterar den nuvarande gemenskapslagstiftningen på området, som består av två förordningar och nio direktiv.

1.3. Särskilt värdefullt är att man genom det nya direktivförslaget åtgärdar den bristande överensstämmelse som i den gällande lagstiftningen beror på det faktum att de anförda två förordningarna och nio direktiven bygger på flera rättsliga grunder i EG-fördraget och omfattar olika personkategorier.

1.4. Kommittén anser att de föreslagna nyheterna är nödvändiga för att stärka unionsmedborgarskapet och smälta samman unionens olika nationella särdrag, vilkas obestridliga kulturella mångfald är dess största tillgång.

1.5. De främsta målen i de föreslagna åtgärderna är följande:

- Att förenkla villkoren för att utöva rätten till fri rörlighet.

- Att förlänga rätten att vistas utan krav på formaliteter till sex månader.

- Att garantera permanent uppehållstillstånd efter fyra års bosättning i den mottagande medlemsstaten.

- Att underlätta rörlighet och bosättning för unionsmedborgares familjemedlemmar, oavsett nationalitet.

- Att tydligare reglera möjligheterna att begränsa rätten till vistelse.

1.6. Genom direktivförslaget bevaras fullt ut rätten till fri rörlighet eftersom den omfattar varje unionsmedborgare som reser till eller uppehåller sig i en annan medlemsstat samt de av dennes familjemedlemmar, oavsett nationalitet, som följer med eller ansluter sig till denne. Vilka syften förflyttningen eller vistelsen skall ha anges inte.

1.7. ReK godkänner utan förbehåll att uppehållsrätten förlängs till sex månader utan några formaliteter. Detta är i enlighet med artikel 40 i EG-fördraget, där det föreskrivs att sådana administrativa förfaranden och sådan administrativ praxis som kan utgöra hinder för den fria rörligheten för arbetstagare skall avvecklas.

1.8. ReK uppskattar att man i direktivförslaget begränsar kravet på uppehållstillståndshandling uteslutande till medborgare i tredje land och deras familjemedlemmar. När det gäller unionsmedborgares vistelse är uppehållstillståndshandlingen följaktligen ett formellt bevis på en redan existerande rättighet och påverkar således inte deras rätt att vistas i en medlemsstat. Det faktum att en uppehållstillståndshandling inte måste utfärdas för unionsmedborgare utgör också en klar fördel vad gäller förenklingen av de administrativa förfarandena.

1.9. Kommittén välkomnar att det juridiska värdet av det "intygande på heder och samvete" som redan tillämpas i flera av unionens medlemsstater erkänns fullt ut.

1.10. Kommittén anser att man på detta sätt lever upp till kraven på rörlighet på dagens arbetsmarknad, där flexibla arbetsformer, ofta av begränsad varaktighet, blir allt vanligare.

1.11. ReK uppskattar att man vinnlagt sig om att bevara medlemsstaternas lagliga och av EG-domstolen erkända rätt att hålla sig ajour med flyttningar inom det egna territoriet. Kravet på registrering vid behöriga myndigheter på bostadsorten kvarstår.

1.12. Största möjliga förenkling av de administrativa förfarandena har alltid varit ett krav som vid upprepade tillfällen framförts av Regionkommittén, också för att minska den byråkratiska belastning som i vissa sammanhang tynger lokala och regionala myndigheter.

1.13. Enligt ReK bör en period på fyra år räcka för att en unionsmedborgare skall vara någorlunda väl integrerad i den mottagande medlemsstaten. ReK välkomnar därför införandet av ett permanent uppehållstillstånd (ett nytt begrepp som införs genom direktivet) och att ett sådant beviljas efter fyra års fortlöpande bosättning.

1.14. Regionkommittén välkomnar att kravet på att bevara familjens enhet har fått en sådan central plats, och särskilt den nya definitionen på begreppet "familj", som omfattar makar och även ogifta partner (som inte uttryckligen erkänns i den nuvarande lagstiftningen). Dessutom omfattas släktingar i rakt nedstigande led till gifta och ogifta par, utan hänsyn till om de är underåriga eller beroende av föräldrarna för sin försörjning, och även makarnas eller de sammanboendes släktingar i rakt uppstigande led, oavsett om de är i beroendeställning eller inte (i den nuvarande lagstiftningen erkänns de endast om de är beroende av sina barn för sin försörjning). Därmed ställer man sig med förslaget till direktiv bakom den breddning av definitionen på "familjemedlem"som redan erkänts av några medlemsstater, samtidigt som man respekterar lagstiftningen i de medlemsstater som beslutat att inte anamma den.

1.15. Lovvärt är att eventuella negativa effekter vad gäller familjeåterföreningsreglerna elimineras genom förslaget. En frånskild make eller maka samt barn som är myndiga eller inte längre är beroende av den berörda unionsmedborgaren för sin försörjning kan i dagens läge berövas sina uppehållstillstånd, oavsett vilken nationalitet de har. Situationen är ofta allvarlig för medborgare från tredje land som är familjemedlemmar till en medborgare i unionen.

1.16. Familjens centrala position erkänns också i strävan att bättre definiera möjligheten att inskränka uppehållsrätten på grund av hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa.

1.17. Förslaget till direktiv medför dessutom en förstärkning av rätten för unionsmedborgares familjemedlemmar, oavsett nationalitet, att bedriva ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare i den mottagande medlemsstaten.

1.18. I förslaget specificeras reglerna för studerandes och icke yrkesverksammas vistelse. Dessa måste emellertid ha tillräckliga ekonomiska resurser och inneha sjukförsäkring. Därigenom behåller den mottagande medlemsstaten rätten att inte behöva ta på sig kostnader för social service eller sjukvård.

1.19. Förslaget grundas på EG-domstolens tolkning av begreppet allmän ordning och innebär nya bestämmelser som bygger på frågan om grundläggande rättigheter i syfte att erbjuda unionens medborgare ytterligare garantier och ett bättre skydd, såväl på det administrativa som det rättsliga planet, om de skulle ställas inför beslut som begränsar deras grundläggande rätt att röra sig fritt och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

1.20. Detta skydd är av särskild betydelse främst för underåriga som har familjeband i den mottagande medlemsstaten.

2. Regionkommitténs rekommendationer

2.1. Regionkommittén vill ge kommissionen en eloge för detta förslag, som förutom att det äntligen erbjuder en enda referenstext innehåller grundläggande förändringar av skyddet för unionsmedborgarnas rättigheter, särskilt beträffande familjens enhet och rätten att förflytta sig och att under de första sex månaderna vistas fritt i vilken medlemsstat som helst.

2.2. Kommittén värdesätter särskilt att personer som inte beaktas tillräckligt i den gällande lagstiftningen, t.ex. forskare, konstnärer och kulturpersonligheter i allmänhet, genom direktivförslaget får ytterligare garantier för att kunna röra sig fritt.

2.3. Genom att denna samlade text är så klar och fullständig hoppas ReK att den blir mer lättillgänglig för de europeiska medborgarna, som har avsevärda svårigheter att tolka bestämmelserna i de nu gällande förordningarna och direktiven.

2.4. ReK uppmanar kommissionen att samarbeta med lokala och regionala myndigheter för att sprida kunskap om denna nya europeiska lagstiftning och i högre grad engagera de europeiska medborgarna att försvara sina rättigheter.

2.5. Kommittén anser att ett aktivt deltagande av lokala och regionala myndigheter också kommer att kunna bidra till att effektivt bekämpa onödiga administrativa rutiner som medför att det ofta krävs en hel rad handlingar som i själva verket inte föreskrivs i den europeiska lagstiftningen.

2.6. Kommittén vill påpeka att europeiska medborgare som behöver styrka vissa personliga uppgifter med fördel kan använda sig av det "intygande på heder och samvete" som tillämpas i flera medlemsstater och som gör det möjligt att avsevärt påskynda den administrativa hanteringen.

2.7. ReK hoppas att samtliga medlemsstater snarast inför praxisen med "intygande på heder och samvete" i nationell lagstiftning.

2.8. Kommittén rekommenderar kommissionen att i samförstånd med samtliga berörda parter och med alla nödvändiga medel förmå medlemsstaterna att genomföra det nya gemenskapsdirektivet. Tidigare har det på den punkten förekommit allvarliga brister från medlemsstaternas sida.

2.9. Kommittén hoppas att man i framtiden, när den gällande lagstiftningen har finslipats, särskilt uppmärksammar rättigheterna för de medborgare från tredje land som är familjemedlemmar till unionsmedborgare. Principen om familjen som enhet är helt grundläggande.

2.10. Också vad gäller lagstiftningen kring sekundärrätten rekommenderar ReK att man fortsätter på den inslagna vägen, med enhetliga och mer lättförståeliga texter så att den europeiske medborgaren får en klarare uppfattning om den rättsliga ramen.

2.11. I syfte att undanröja hinder vid yrkesutövning i samband med fri rörlighet för arbetskraft uppmanar ReK kommissionen att fortsätta tillnärmningen av lagar och andra bestämmelser på utbildningsområdet i fråga om godkännande av meriter och utbildningsbevis, för att pågående studier med motsvarande inriktning skall kunna slutföras i en annan medlemsstat utan att det innebär svårigheter för den studerande, samt för att medlemsstaternas utbildningssystem alltmer skall anpassas till varandra.

2.12. En annan fråga som förtjänar särskild uppmärksamhet är de kompletterande pensionerna. För att arbetstagarnas fria rörlighet skall bli en realitet måste problemet med anpassningen av medlemsstaternas pensionssystem lösas på ett effektivt sätt.

Bryssel den 13 mars 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore