GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 4/95 antagen av rådet den 20 april 1995 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om utnämnandet av 1996 till "Europeiska utbildningsåret för livslångt lärande"

(95/C 130/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 126 och 127 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget (4), och

med beaktande av följande:

Europeiska rådet i Bryssel (10 och 11 december 1993) noterade kommissionens förslag i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utbildning och yrkeutbildning kan bidra till ekonomisk och social förändring och i kampen mot arbetslösheten. Inrättandet av ett "Europeiskt år för utbildning och yrkesutbildning" som föreslås i vitboken kan utgöra en signal som förtydligar väsentliga krav och långsiktiga mål vad gäller utbildning och yrkesutbildning i gemenskapen.

1996 är det år under vilket programmen Leonardo da Vinci, antaget genom beslut 94/819/EG (5) och Sokrates, antaget genom beslut 95/. . ./EG (6), som utgör den andra generationen av gemenskapens utbildnings- och yrkeutbildningsprogram, till fullo förverkligas.

Strukturfonder och särskilt den Europeiska socialfonden, liksom de gemenskapsinitiativ som härrör därifrån, särskilt initiativen Adapt (7) och Employment (8), kommer att främja utbildning och yrkeutbildning av hög kvalitet.

Den ständiga anpassningen av systemen för utbildning och yrkesutbildning till dessa nya krav är en strategisk viktig uppgift för Europa eftersom den europeiska ekonomins konkurrenskraft och samhällsstabiliteten i Europa grundar sig på kunskap, skicklighet och gemensamma grunduppfattningar. Dragningskraften och prestigen hos yrkesutbildningen beror till stor del på om de allmänna och yrkesinriktade utbildningarna tillmäts lika värde, liksom på samhällets erkännande av kvalificerade yrken.

Det livslånga lärandet är av avgörande betydelse för att säkerställa individens personliga utveckling och samtidigt bibringa honom/henne värden som solidaritet och tolerans samt gynna hans/hennes delaktighet i den demokratiska beslutsprocessen. Detta är också viktigt för att främja sysselsättningen på lång sikt. Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning betonar att utbildning och yrkesutbildning otvivelaktigt kommer att bidra till att sätta fart på tillväxten, återupprätta konkurrenskraften och återställa en hög sysselsättningsnivå.

Enligt den ovan nämnda vitboken kommer ett stort antal av de arbeten som skapats fram till år 2000 att finnas inom nya yrkestyper, som hör samman med den tekniska utvecklingen i den audiovisuella sektorn och informationssamhället, vilket kräver fortbildning och anpassing av grundutbildningen.

Det måste beaktas att den undervisning och utbildning som erbjuds exempelvis av folkbildningsskolor, vuxenutbildning och distansundervisningsskolor får ökad betydelse. I detta hänseende måste bevakas att detta slags utbildning är öppen för alla medborgare.

Utvecklingen av livslång utbildning och yrkesutbildning bör särskilt ha som mål att på bästa sätt dra nytta av tillgängliga begåvningar, att bekämpa social utslagning, att bredda urvalet av sysselsättningsmöjligheter för flickor och kvinnor och att bidra till minskningen av regionala skillnader.

Fortlöpande utbildning som förbättrar utsikterna att finna ett arbete kan dessutom bidra till att lösa vissa sociala problem.

Erfarenhets- och informationsutbyte skall ske om de resultat som uppnåtts i medlemsstaterna, om de många regionala och lokala initiativ som tagits, om program och initiativ från Europeiska unionen liksom om det arbete som utförs av Europarådets och andra internationella organisationer som är verksamma inom utbildning och yrkesutbildning.

Distansundervisnings- och självinlärningssystem, globala nätverk (särskilt datanätverk), interaktiv kommunikation mellan lärare och studerande under undervisningen samt informationsinfrastruktur kan komma att ha en viktig roll för det livslånga lärandet. Internationella nätverk är särskilt lämpliga för språkinlärning. Gedigna grundutbildningar underlättar de internationella nätverkens integrering i processen för livslångt lärande.

Inrättandet av ett europeiskt utbildningsår är ett bidrag till den handlingsplan som Europeiska rådet beslutat om för att bekämpa arbetslösheten. Med tanke på dess samband med detta initiativ uppnås europeiska årets mål bäst på gemenskapsnivå. Det europeiska året kommer, i enlighet med närhetsprincipen, att stödja medlemsstaternas politik och tillämpningsmetoder inom detta område.

Den 20 december 1994 träffade Europaparlamentet, rådet och kommissionen en överenskommelse om ett modus vivendi beträffande genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt det förfarande som avses i artikel 189b i Romfördraget.

Det föreliggande beslutet fastställer en ekonomisk ram för programmets hela giltighetstid, vilken utgör den huvudsakliga referenspunkten för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 (9).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. 1996 skall kungöras som "Europeiska utbildningsåret för livslångt lärande".

2. Under det Europeiska året kommer aktiviteter rörande information och medvetandegörande om samt främjande av möjligheterna till livslång utbildning och yrkesutbildning att genomföras. Målet är att främja den personliga utvecklingen och individernas initiativkänsla, deras integrering i arbetslivet och samhället, deras delaktighet i den demokratiska beslutsprocessen samt deras förmåga att anpassa sig till ekonomiska, teknologiska och sociala förändringar. Dessa aktiviteter kommer att utarbetas under år 1995.

Artikel 2

Det europeiska året skall ha följande teman:

1. Vikten av en högkvalitativ allmän utbildning, öppen för alla utan någon som helst diskriminering, inbegripet förmågan till självinlärning som förberedelse till en livslång utbildning och yrkesutbildning.

2. Främjande av yrkesutbildning som leder till yrkeskvalifikationer för alla unga, vilket är en förutsättning för en mjuk övergång till arbetslivet och grunden för vidare personlig utveckling, för återanpassning till arbetsmarknaden och för likvärdiga förutsättningar för män och kvinnor.

3. Främjande av fortlöpande utbildning och yrkesutbildning, som en förlängning av skolundervisningen och den grundläggande yrkesutbildningen och som beaktar nya krav i arbetslivet och samhället, och samtidigt tryggar denna utbildnings och yrkesutbildnings kvalitet och öppenhet.

4. Motivation av individer till livslång utbildning och yrkesutbildning under hela livet och utveckling av sådan utbildning till nytta för grupper som hittills endast i liten grad eller inte alls gagnats av den, men som särskilt behöver den, särskilt flickor och kvinnor.

5. Främjande av närmare samarbete mellan institutioner för utbildning och yrkesutbildning och näringslivet, i synnerhet små och medelstora företag.

6. Medvetandegörande av arbetsmarknadens parter om vikten av att skapa nya möjligheter för livslång utbildning och yrkesutbildning för att främja den europeiska konkurrenskraften och en sysselsättningsintensiv ekonomisk tillväxt.

7. Medvetandegörande av föräldrar om vikten av utbildning och yrkesutbildning för barn och ungdomar, inför ett livslångt lärande, och den roll de kan ha i detta sammanhang.

8. Utveckling av den europeiska dimensionen av grundläggande och fortlöpande utbildning och yrkesutbildning, främjande av ömsesidig förståelse och rörlighet inom Europa liksom av ett europeiskt område i utbildningssamarbete. Medvetandegörande bland europeiska medborgare om Europeiska unionens aktiviteter, särskilt de som hänför sig till akademiska och yrkesmässiga erkännanden av yrkeskvalifikationer och examensbevis, enligt medlemsstaternas system, samt de som främjar språkkunskaper.

Artikel 3

1. De aktiviteter som anges i artikel 1.2 skall inbegripa allmänna eller temabaserade åtgärder, utarbetande och spridning av kommunikationsprodukter samt studier och undersökningar. Dessa återfinns i bilagan. Företräde i valet av de i avsnitt B i bilagen nämnda aktiviterna kommer att ges den som erbjuder en praktisk demonstration av fördelarna med utbildning och yrkesutbildning, dem som synliggör utbildnings- och yrkesutbildningsaktiviteter som en del av det livslånga lärandet, dem som uppmuntrar arbetsgivare att bidra till att trygga grund- och vidareutbildningsmöjligheter, dem som visar på det internationella samarbetets fördelar samt dem som för vidare resultaten av gemenskapens åtgärder.

2. Bästa möjliga använding kan göras av andra befintliga initiativ inom utbildnings- och yrkesutbildningsområdet som kan bidra til förverkligandet av målen för det europeiska året.

Artikel 4

Kommissionen ansvarar för genomförandet av detta beslut.

Kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté tillsatt för detta ändamål bestående av två representanter från varje medlemsstat och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder att vidta enligt punkterna A, B och C i bilagan. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

Artikel 5

1. Varje medlemsstat skall utse ett eller flera lämpliga organ att ansvara för det nationella urvalet, samordningen och genomförandet av de aktiviteter som detta beslut avser.

2. Ansökningar om ekonomisk stöd för de aktiviteter som avses i punkt b i bilagan skall framläggas för kommissionen av de berörda medlemsstaterna.

3. Beslut om aktiviteter enligt punkterna A och B i bilagen skall fattas av kommissionen, enligt det förfarande som anges i artikel 4. Kommissionen skall tillse att en väl avvägd fördelning mellan medlemsstaterna och mellan olika utbildnings- och yrkesutbildningsområden sker.

Artikel 6

1. Det totala anslaget för genomförandet av detta program under den period som anges i artikel 1 skall vara 8 miljoner ecu.

2. De årliga anslagen skall fastställas av budgetmyndigheten inom ramen för de finansiella perspektiven.

Artikel 7

Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna tillförsäkra att de aktiviteter som avses i detta beslut hänger samman med och kompletterar andra gemenskapsaktiviteter, i synnerhet programmen Leonardo da Vinci och Sokrates.

Artikel 8

Kommissionen skall senast den 31 december 1997 överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionala kommittén om genomförandet, resultaten och den allmänna värderingen av de aktiviteter som avses i detta beslut.

Artikel 9

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Det träder i kraft samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat den . . .

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT nr C 287, 15.10.1994, s. 18.

(2) Yttrande avgivet den 23 november 1994 (EGT nr C 397, 31.12.1994, s. 15).

(3) Yttrande avgivet den 16 november 1994 (ännu inte offentliggjort i EGT).

(4) Yttrande av Europaparlamentet den 16 mars 1995 (ännu inte offentliggjort i EGT). Rådets gemensamma ståndpunkt av den . . . (ännu inte offentliggjort i EGT) och Europaparlamentets beslut av den . . . (ännu inte offentliggjort i EGT).

(5) EGT nr L 340, 29.12.1994, s. 8.

(6) EGT nr L . . .

(7) EGT nr C 180, 1.7.1994, s. 30.

(8) EGT nr C 180, 1.7.1994, s. 36.

(9) EGT nr C . . .

BILAGA

UTFORMNINGEN AV DE AKTIVITETER SOM AVSES I ARTIKEL 1.2:

A. Aktiviteter som hänför sig till det europeiska årets teman och som till fullo finansieras ur gemenskapens budget

1. a) organisation av möten på Europanivå,

b) organisation av möten i varje medlemsstat i syfte att betona värdet av det europeiska samarbetet.

2. Informationskampanjer och reklam på gemenskapsnivå, innefattande:

a) utarbetandet av en logotyp och en slogan för det europeiska året (1)

b) utarbetande av kommunikationsprodukter för projekt som kan hänföras till europeiska årets teman och som är av intresse för gemenskapen, i syfte att stimulera allmänhetens intresse och aktiviteter på nationell och regional nivå,

c) samarbete med media,

d) organisation av europeiska tävlingar rörande gemomförandet av och erfarenheter från europeiska årets teman.

3. Andra aktiviteter

Undersökningar och studier, särskilt med syfte att bättre klargöra olika gruppers förväntningar vad gäller det europeiska årets teman och på vilket sätt unionen skulle kunna infria dem. Utvärderingsstudier rörande inverkan av det europeiska året.

B. Aktiviteter hänförliga till europeiska årets teman som samfinansieras ur gemenskapens budget

De aktiviteter som föreslås av de nationella myndigheterna för det europeiska året kan i vissa fall samfinansieras delvis ur gemenskapens budget, intill ett belopp av 50% av kostnaden. Dessa aktiviteter kan bland annat hänföra sig till:

a) nationella eller regionala evenemang kring det europeiska årets teman,

b) informationsaktiviteter och spridning av exempel på bra verksamhet,

c) organisation av priser eller tävlingar på nationell eller regional nivå.

C. Aktiviteter som inte erhåller finansiering från gemenskapens budget

Frivilliga aktiviteter som genomförs i offentlig eller privat regi och där det bland annat ges tillåtelse att använda logotypen och det europeiska årets huvudteman i reklamkampanjer och andra aktiviteter.

(1) Det är överenskommet att företräde skall ges personer med anknytning till institutioner för utbildning eller yrkesutbildning för framläggande av projekt.

UTKAST TILL RÅDETS MOTIVERINGAR

I. Inledning

1. Kommissionen lade den 29 september 1994 fram ett förslag till beslut för Europaparlamentet och rådet om att utlysa 1996 till ett Å:europeiska utbildningsår för livslång utbildningÅ:.

2. Yttranden har avgetts av Ekonomiska och sociala kommittén den 23 november 1994 (1), av Regionkommittén den 16 november 1994 (2) och av Europaparlamentet den 16 mars 1995 (3).

3. Efter att ha tagit del av yttrandena lade kommissionen fram ett ändrat förslag till beslut den 31 mars 1995 (4).

4. Rådet har den . . . 1995 fastställt sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 189b i Romfördraget.

II. Målsättning

Förslaget syftar i huvudsak till att främja möjligheterna till kommunikation, till att öka intresset för och främja livslång utbildning samt att utlysa 1996 till ett Å:europeiskt utbildningsår för livslång utbildningÅ:.

1. ALLMÄNNA KOMMENTARER

Kommissionens förslag syftar till att göra människor i Europa medvetna om betydelsen av livslång utbildning som en av de viktigaste möjligheterna för den enskilde individen att utveckla sin personlighet, att förbättra samarbetet på alla nivåer mellan utbildningssystemen, såväl de teoretiska som de yrkesinriktade, och näringslivet, som att bidra till att underlätta inrättandet av ett europeiskt utbildningsområde där alla de akademiska och yrkesinriktade utbildningarnas examensbevis erkänns officiellt. Båda typerna av utbildning kommer att få en europeisk dimension. Dessutom understryks i förslaget betydelsen av att ge män och kvinnor samma möjligheter till utbildning.

I sin gemensamma ståndpunkt har rådet behållit det viktigaste i kommissionens förslag, med vissa nödvändiga ändringar.

2. SÄRSKILDA KOMMENTARER

(hänvisningarna avser texten till den gemensamma ståndpunkten)

2.1 Rådets ändringer av kommissionens ändrade förslag

Rådets ändringar av kommissionens ändrade förslag rör i första hand:

a) Ekonomiska anslag (artikel 6)

Rådet har, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om inskrivningen av finansieringsföreskrifter i rättsakter, sammanställt en ny artikel 6 där ett ekonomiskt anslag på åtta miljoner ecu har skrivits in, en summa som också återfinns i kommissionens finansieringsöversikt. En ny beaktandemening som handlar om detta har också lagts till, näst sist.

b) Årets teman

Rådet har utvecklat innehållet i artikel 2 genom att specificera åtta teman som utgår ifrån och vidareutvecklar de fyra målsättningar som anges i kommissionens ursprungliga förslag.

2.2 Europaparlamentets ändringar

I. Ändringar som har föreslagits av parlamentet och som kommissionen valt att behålla

Kommissionen har i sitt ändrade förslag helt eller delvis valt att behålla 28 av parlamentets 39 ändringar.

a) Ändringar som har föreslagits av parlamentet och som rådet har valt att behålla

Rådet har godtagit 25 av parlamentets ändringar, helt eller delvis eller med en annan formulering eller med bevarande av innebörden. Ändringarna är följande: nr 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 40, 24, 27, 41, 30, 32, 34, 35, 36, 38.

b) Ändringar som har föreslagits av parlamentet, men som ej fastställts av rådet

Rådet kunde inte fastställa ändringarna 10, 11, 21, 22, 28 och 33 eftersom dessa inte följer subsidiaritetsprincipen.

Ändring 13: (en ny beaktandesats som föreskriver en finansieringsöversikt som skall revideras på grundval av det preliminära budgetförslaget för 1996).

Rådet bedömde att ändringens innehåll är föråldrat, eftersom det preliminära budgetförslaget för 1996 redan kommer att ha lagts fram för den ansvariga budgetmyndigheten när beslutet om det europeiska året skall antas. Den sista beaktandesatsen i den gemensamma ståndpunkten, vilken hänvisar till den årliga budgetprocessen och till det ekonomiska anslag som fastställs genom beslutet, gör dessutom att ändringen inte behövs.

Ändring 14: (artikel 1.2, med syfte att klargöra uttrycket Å:livslångÅ:).

Rådet anser att denna ändring bara har betydelse för den tyska versionen av beslutet och att ordalydelsen i den gemensamma ståndpunkten i alla händelser uppfyller de krav som ligger till grund för ändringen.

Ändringarna 25 och 26: (artikel 4, om hänsyn till och tolkning av bestämmelserna i avtalet av den 20 december 1994 om ett Å:modus vivendiÅ: mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om åtgärderna för verkställighet av de rättsakter som antagits enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget).

Rådet anser att den näst sista beaktandesatsen i den gemensamma ståndpunkten (vilken för övrigt överensstämmer med parlamentets ändring nr 12) uppfyller de krav som ligger till grund för de två ovan nämnda ändringarna.

Ändring 39: (punkt B.b i bilagan och som har till syfte att lyfta bort de kampanjer som skall informera om och sprida exempel på lämpliga tillvägagångssätt från de kampanjer som gäller det europeiska årets teman och som samfinansieras av gemenskapsbudgeten).

Rådet ansåg att åtgärderna i fråga har ett klart Å:mervärdeÅ: och avslog parlamentets ändringsförslag.

II. Ändringar som föreslagits av parlamentet, behållits av kommissionen, men inte fastställts av rådet

Ändring 23: (artikel 3 om ändring av punkt 2 och tillägg av en punkt 3 för att tydligare ange prioriteringarna för valet av åtgärder enligt artikel 1 i beslutet).

Rådet understyker att innehållet åtminstone delvis återfinns i artiklarna 2 och 3 i den gemensamma ståndpunkten och bedömer att ändringen för närvarande är överflödig.

Ändring 31: (om en ny punkt i artikel 7 i den gemensamma ståndpunkten, om åtgärder från kommissionens och medlemsstaternas sida för att uppmuntra parterna på arbetsmarknaden samt, vid behov, regionala och lokala myndigheter, att delta i genomförandet av det europeiska årets aktiviteter).

Rådet kunde inte fastställa denna ändring eftersom det bedömer att ändringen går emot subsidiaritetsprincipen.

Ändring 37: (om punkt 2 i bilagans del A för tillägg av en punkt om utfärdande av ett certifikat till deltagarna i verksamheter som organiseras under Europarådet).

Rådet bedömde att denna ändring av lämplighetsskäl inte skulle fastställas.

(1) EGT nr C 397, 31.12.1994, s. 15.

(2) EGT nr C ...

(3) Ännu inte offentliggjort i EGT.

(4) Ännu inte offentliggjort i EGT.