MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EUROPEISKA EKONOMISKA SOCIALA KOMMITTEN, REGIONKOMMITTÉN, OCH EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Tillväxt för Grekland /* COM/2012/0183 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EUROPEISKA EKONOMISKA SOCIALA KOMMITTEN, REGIONKOMMITTÉN, OCH EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Tillväxt för Grekland 1. Inledning Grekland befinner sig i en ekonomisk och social kris av en omfattning som inte förekommit tidigare i Europa i modern tid. För att kunna ta sig ur denna kris och återuppbygga en fungerande ekonomi krävs det en gemensam nationell insats från både befolkningens och de politiska ledarnas sida, eftersom det bara är Grekland självt som kan föra in landet på en annan väg. De bakomliggande orsakerna till krisen står att finna flera år tillbaka i tiden och det kommer därför att ta tid att vända på den negativa utveckling som landet nu hamnat i. En kris av denna storleksordning kräver att det sker en genomgripande förändring i Grekland så att man får en ny, dynamisk och konkurrenskraftig ekonomi som kan skapa en hållbar tillväxt och sysselsättning, förbättra den sociala sammanhållningen samt uppfylla den grekiska befolkningens förväntningar. Grekland står inte ensamt inför denna utmaning. Landet kan både dra nytta av och få konkret stöd av sitt medlemskap i Europeiska unionen och euroområdet. Att stödja Grekland i de ansträngningar som landet nu står inför ställer krav på en långsiktig solidaritet från övriga EU. Andra medlemsstater och EU-institutionerna har förklarat att de är villiga att bistå Grekland och att hålla kvar landet inom euron, vilket således innebär att de kommer att tillhandahålla hjälpinsatser av en storleksordning som hade varit otänkbar för bara några år sedan. Det samlade stödpaketet till Grekland, vilket omfattar lån från EU och finansinstitut, skuldnedskrivning av den privata sektorns fordringar och bidrag från EU:s strukturfonder, uppgår till ungefär 380 miljarder euro. Detta motsvarar 177 % av Greklands BNP. Detta är en stödnivå som man aldrig tidigare upplevt (Förenta staternas Marshallplan för återuppbyggnad av Europa efter kriget omfattade belopp motsvarande ca 2,1 % av mottagarländernas BNP). Tabell 1. EU-stöd och internationellt stöd till Grekland under de senaste åren Olika former av EU-stöd och internationellt stöd ≈ 380 miljarder euro || Motsvarande: (uppgifter för 2011) || Som en jämförelse kan nämnas: Ekonomiskt bistånd (lån) 240 miljarder euro || · 3 % av EU:s BNP · 177 % av Greklands BNP · 33 600 euro per grekisk invånare || · Marshallhjälpen från USA totalt 1948–1951: – ≈ 13 miljarder US-dollar (85 % bidrag, 15 % lån) – ≈ 5 % av USA:s BNP – ≈ 2,1 % av mottagarländernas BNP Den privata sektorns deltagande (nedskrivning av skulder) 100 miljarder euro EU-finansiering för perioden 2007–2013 (bidrag): > 40 miljarder euro (inbegripet 20 miljarder euro från EU:s strukturfonder och Sammanhållningsfonden och 20 miljarder euro inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken) Krisen har visat hur stort det ömsesidiga beroendet är mellan EU:s medlemsstater, särskilt mellan dem som delar valuta. En långtgående ekonomisk, social och politisk integration av detta slag kan endast fungera om alla medlemmar uppfyller sina skyldigheter fullt ut. Grekland behöver EU för att kunna klara sig ur krisen, men EU behöver också ett välfungerande och dynamiskt Grekland som kan fylla sin roll som medlemsstat fullt ut och som bidrar till att EU:s politik kan genomföras över hela dess territorium. Under hela krisen har kommissionen aktivt stött Grekland genom att tillhandahålla direktstöd och samarbeta med de andra medlemsstaterna, EU-institutionerna och det internationella samfundet för att utarbeta helt nya typer av lösningar som leder till hållbara resultat. Det har avdelats flera team till detta arbete inom kommissionen, vilka samarbetar aktivt med den grekiska förvaltningen, både i Bryssel och Aten. I juli 2011 inrättade kommissionen dessutom en särskild arbetsgrupp för Grekland, vilken fick till uppgift att tillhandahålla allt nödvändigt tekniskt bistånd. Kommissionen har vidare fått i uppdrag att stärka övervakningen när det gäller åtaganden och framsteg. Såsom framgår av bilagan till detta meddelande har detta arbete redan börjat leda till konkreta resultat och till att man kunnat identifiera lovande nya lösningar. Anledningen till att kommissionen har beslutat att offentliggöra detta meddelande är att de viktigaste förutsättningarna för en återhämtning i Grekland nu äntligen finns på plats efter flera månader av osäkerhet. Grekland har vidtagit en rad viktiga åtgärder för att minska underskottet i sin offentliga sektor samt ändrat inriktning på sin finanspolitik och ekonomiska politik. Tack vare godkännandet av det andra ekonomiska anpassningsprogrammet och den nyligen genomförda nedskrivningen av skulderna till den privata sektorn har man nu skapat den dynamik som krävs för att genomförandet av de ytterst nödvändiga strukturreformerna ska kunna ta fart. Detta meddelande är av intresse för flera olika aktörer: · Den grekiska befolkningen, eftersom det visar att krisen kan komma att leda till ett samhällssystem som är rättvisare, pålitligare och mer socialt sammanhållet. Grekland har visserligen både förmåga att genomföra förändringar och betydande tillgångar av olika slag att använda sig av för detta ändamål, men allt det extraordinära stöd som Grekland nu får ta emot kan trots detta endast ge resultat om den grekiska befolkningen ställer sig bakom programmet och deltar i ansträngningarna för att skapa en bättre framtid. · De demokratiska institutionerna i Grekland, vilka har både godkänt och förbundit sig att genomföra det andra ekonomiska anpassningsprogrammet. Det påpekas i detta meddelande att man måste skapa en mer positiv atmosfär genom att framhålla vilka fördelar som genomförandet av de tidiga åtgärderna i programmet leder till. · Andra EU-medlemsstater, EU-institutionerna och våra internationella partner som alla tillhandahåller ett extraordinärt stöd till Grekland och som därför behöver försäkras om att deras stöd används på bästa sätt så att problemen inte återkommer. Detta meddelande har till syfte att visa på den positiva effekt ett fullständigt genomförande av det andra ekonomiska anpassningsprogrammet[1] kan ge, dvs. att man lägger grunden till tillväxt, investeringar och en förbättring av den sociala situationen. I detta meddelande anges hur man genom snabba insatser och EU-stöd kan dra största möjliga nytta av de åtgärder som ska genomföras först[2]. Även om Grekland står inför en långvarig omställningsprocess och anpassning så kommer genomförandet av dessa åtgärder att få igång återhämtningsprocessen. Om man ska lyckas övertyga den grekiska allmänheten om att de uppoffringar och ansträngningar den måste göra under de närmaste månaderna faktiskt kommer att ge påtagliga resultat i framtiden måste man se till att den verkligen förstår vad programmet innebär och vilka resultat de stora förändringar som nu genomförs är avsedda att leda till. 2. En historisk möjlighet att skapa en ljusare framtid Grekland måste först och främst se till att det andra ekonomiska anpassningsprogrammet genomförs till fullo och enligt fastställda tidsramar. Syftet med de reformåtgärder som anges i programmet är att stimulera den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen i Grekland och att få bort de demoraliserande regler, de möjligheter till korruption och den byråkrati som hindrar både allmänheten och näringslivet i Grekland från att bedriva verksamhet på ett effektivt sätt. Överreglering och en illa fungerande offentlig förvaltning leder till ineffektivitet, vilket det alltför ofta profiteras på. Man kan relativt snabbt förbättra situationen både för de enskilda medborgarna och för företagen bara genom att undanröja de mest uppenbara hindren för tillväxt. På medellång sikt fordras det dock mer djupgående reformer av landets offentliga förvaltning och rättsväsende så att man får snabbare och effektivare förfaranden, ett mycket effektivare skatteuppbördssystem, mindre onödig byråkrati och ökad rättslig förutsebarhet för investeringar och ny affärsverksamhet. De reformer som överenskommits inom ramen för det andra ekonomiska anpassningsprogrammet syftar till att skapa ett rättvisare samhälle där alla delar av samhället både bär sin del av anpassningsbördan och får lika nytta av reformerna. Konsekvenserna av de enorma obalanser som byggts upp i den grekiska ekonomin har drabbat de sämst ställda allra hårdast, vilket gör reformarbetet än mer angeläget. Man ska inte längre tolerera att de olika särintressen som finns inom och utanför den offentliga förvaltningen utnyttjar sin ställning till att exploatera ett system som är öppet för korruption på grund av byråkrati och brist på öppenhet och insyn. Förändringarna kommer emellertid att gynna hela befolkningen, som förtjänar ett bättre styre. 2.1. Grekland kan klara detta Grekland har redan gjort stora framsteg i form av en betydande minskning av statsskulden, tack vare utgiftsnedskärningar och skatteåtgärder. Det offentliga underskottet har minskats från närmare 16 % av BNP 2009 till 9,25 % av BNP förra året. Parlamentet har antagit en stor mängd ny lagstiftning och man har även genomfört alla de åtgärder som behövdes för att det andra ekonomiska anpassningsprogrammet skulle kunna träda i kraft. Det har således visat sig under den senaste tiden att det politiska systemet verkligen kan fungera, bara det ges tydliga mål. Exakt hur man ska gå till väga för att få ekonomin på fötter igen anges klart och tydligt i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet. Detta program kommer att leda till en historisk omvandling av Grekland så att landet får en modern ekonomi och en förvaltningsstruktur som gör att det står rustat inför framtiden. Grekland stödja sig på sina många starka sektorer som t.ex. sjöfartssektorn, turismen, universiteten och den generellt sett välutbildade befolkningen samt den geografiska potentialen att bli en logistik- och energiknutpunkt för sydöstra Europa. Ett snabbt genomförande av ett antal centrala åtgärder kommer att vara avgörande för tillväxten och sysselsättningen, konkurrenskraften och nya investeringar. Det kommer även att leda till att befolkningen och näringslivet kan se konkreta resultat inom en relativt kort tidsrymd. Genomförandet av dessa åtgärder kommer att skynda på reformprocessen och skicka en stark signal om att Grekland menar allvar med reformarbetet. Det kommer att få landet ut ur en neråtgående spiral för att i stället föra in det på en mer positiv väg där det tack vare sitt reformarbetet kommer att få ett ökat förtroende och ökad tillväxt, vilket i sin tur skapar ny stimulans. Även om det andra ekonomiska anpassningsprogrammet naturligtvis ska genomföras fullt ut så inriktar sig kommissionen i detta meddelande i första hand på tre områden där man räknar med att de åtgärder som genomförs av Grekland under 2012 kommer att ge goda resultat redan under samma år. Det rör sig om följande åtgärder: · Att få kontroll över de offentliga finanserna så att dessa kan göras mer hållbara på lång sikt. · Att få igång utlåningen till den reala ekonomin genom att rekapitalisera bankerna och hjälpa de små och medelstora företagen att få lån till en rimlig kostnad. · Att göra det möjligt för näringslivet att spela en pådrivande roll för den ekonomiska tillväxten. Man behöver snabbt genomföra en långtgående reform både när det gäller företagsklimatet och arbetsmarknaden, så att både inhemska och utländska investerare på nytt vågar investera och skapa arbetstillfällen i Grekland. 2.1.1. Kontroll över de offentliga finanserna – en grundläggande förutsättning för tillväxt och ökad sysselsättning Programmet har till syfte att på medellång sikt skapa en mer dynamisk och mer rättvis ekonomi. Internationell erfarenhet visar på att man måste minska statskulden till en hållbar nivå och återupprätta konkurrenskraften för att det ska vara möjligt att skapa tillväxt och sysselsättning igen. För att uppnå hållbarhet fordras det att det vidtas åtgärder under 2013 och 2014 som gör att Grekland kan minska sin skuldkvot till ca 117 % av BNP till 2020. Genom att man inriktar sig på vissa utgiftsnedskärningar så mildrar man de kortsiktiga verkningarna för den reala ekonomin. Det minskade underskottet i de offentliga finanserna kommer dessutom att skapa ökad likviditet för grekiska företag, eftersom staten kommer att ta en mindre andel av sparandet (inhemskt och utländskt) i anspråk. Minskningen kommer även att öka Greklands trovärdighet på marknaderna och därmed göra det möjligt för landet att finansiera sig till en rimlig kostnad i slutet av perioden för det offentliga finansieringsstödet, vilket i sin tur kommer att ge företagen bättre finansieringsvillkor. Reformen av skattesystemet och skatteförvaltningen, vilka beskrivs i avsnitt 2.3.3, är även de nödvändiga förutsättningar för att man ska lyckas få kontroll på de offentliga finanserna. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 1 i samförståndsavtalet) De grekiska myndigheterna måste avgöra vilka åtgärder som krävs för att man ska kunna fylla de nuvarande offentliga underskotten för 2013 och 2014. Det bör främst röra sig om åtgärder för att minska de offentliga utgifterna. 2.1.2. Att få igång utlåningen till den reala ekonomin genom att rekapitalisera bankerna och hjälpa de små och medelstora företagen att få lån till en rimlig kostnad Det grekiska banksystemet har drabbats av stora uttag av insättningar, vilket lett till att dess likviditet, liksom värdet på dess tillgångar minskat. Detta har lett till en minskad utlåning till den reala ekonomin. En ekonomisk återhämtning förutsätter att man både löser detta problem och ser till att kapitalflödet till det grekiska näringslivet kommer igång igen. Genom det andra ekonomiska anpassningsprogrammet tillhandahålls finansiering för att rekapitalisera det grekiska banksystemet så att man uppnår de båda målen finansiell stabilitet och förmåga för bankerna att finansiera den reala ekonomin. Grekiska små och medelstora företag har för närvarande en mycket svår situation. Till exempel uppvisade 6 av 10 företag ett försämrat resultat 2011 jämfört med 2010 och 150 000 arbetstillfällen gick förlorade. Dessa siffror talar sitt tydliga språk och visar hur viktigt det är att man snabbt vidtar riktade åtgärder för att stödja de små och medelstora företagen. EU:s stöd till dessa företag så att de kan bibehålla och utveckla sin verksamhet beskrivs längre fram i detta meddelande. För att motverka denna utveckling krävs det att man sätter in alla tillgängliga resurser[3], t.ex. medel från EU:s strukturfonder, och injicerar likviditet till ny verksamhet som kan skapa sysselsättning och generera tillväxt. Det finns redan ett likviditetsstöd till de små och medelstora företagen på över 4 miljarder euro, vilket tillhandahålls av EU:s strukturfonder i form av finansieringsinstrument och bidrag. Till detta kommer en nyinrättad garantifond för små och medelstora företag. Denna fond disponerar över medel på 500 miljoner euro från EU:s strukturfonder, vilka kan ökas så att man frigör ytterligare 1 miljard euro i lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) till det grekiska banksystemet för vidareutlåning till grekiska små och medelstora företag. De grekiska små och medelstora företagen har dock ännu inte kunnat börja ta del av dessa medel, eftersom efterfrågan på investeringar är begränsad och risken för lån till detta slags företag anses vara hög under rådande omständigheter, vilket i sin tur medför att det är svårt att få bankerna att bidra med sin del av finansieringen. De ändringar i EU-lagstiftningen som möjliggör samfinansiering av rörelsekapitalet för små och medelstora företag har ännu inte genomförts av de grekiska myndigheterna. Det är oerhört viktigt att man omedelbart ser till att åtgärda detta. Det finns även flera projekt och ordningar som samfinansieras av EU:s strukturfonder, vilka har till syfte att förbättra färdigheter inom entreprenörskap, att ge stöd till nystartade företag och att ge tillgång till mikrofinansieringsordningar. Åtgärder under 2012: Rekapitaliseringen av bankerna, vilken måste ske med iakttagande av bankernas självständighet, bör vara klar till september 2012. Under de kommande åtta månaderna måste den grekiska banksektorn och förvaltningen öka utbetalningstakten för de 4 miljarder euro som redan finns tillgängliga för små och medelstora företag. De ändringar av EU:s lagstiftning som möjliggör samfinansiering av rörelsekapitalet måste genomföras i den grekiska lagstiftningen. EIB ska till de små och medelstora företagen betala ut sådana lån som garanteras av garantifonden för dessa företag, varvid målet är att 160 miljoner euro ska betalas ut 2012, ytterligare 400 miljoner euro före utgången av 2013 och 440 miljoner euro före 2015. Under 2012 kommer EIB dessutom att tillhandahålla ytterligare 440 miljoner euro till de små och medelstora företagen, vilka garanteras av de grekiska myndigheterna. Det bör även ges ökat stöd till utbildning i entreprenörskap (med inriktning på nya innovativa produkter och tjänster), bl.a. mentorskap, vägledning och rådgivning. 2.1.3. Att göra det möjligt för näringslivet att spela en pådrivande roll för den ekonomiska tillväxten Om Grekland ska lyckas ta sig ur krisen för gott måste tillväxten i dess produktiva sektor öka. Reformen av produkt- och tjänstemarknaderna beräknas leda till en ökning av Greklands BNP med upp till 13,5 % på lång sikt[4]. Genom att befria företagen från byråkrati och korruption kan man bidra till att frigöra uppdämd tillväxtpotential inom sektorer som t.ex. turism, hamntjänster och livsmedelsindustrin för att bara nämna några. Detta kommer att underlätta en nyorientering av ekonomin mot ökade investeringar och exportintäkter och kan även vara avgörande för en övergång till verksamheter med ett högre mervärde. I detta avsnitt behandlas åtta insatsområden där det fordras resultat före utgången av 2012[5]. · Återupprättande av ett konkurrenskraftigt kostnadsläge Åtgärder för att främja en snabb anpassning av enhetsarbetskostnaderna ingår som ett led i moderniseringen av den grekiska arbetsmarknaden. Syftet med detta är att bekämpa arbetslöshet och återupprätta ett konkurrenskraftigt kostnadsläge i den grekiska ekonomin. Såsom överenskommits i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet är det meningen att både de åtgärder som vidtas för att främja en snabb anpassning av arbetskostnaderna i syfte att bekämpa arbetslösheten och återupprätta ett kostnadsläge och de åtgärder som redan vidtagits ska leda till en minskning med 15 % av de nominella enhetsarbetskostnaderna inom företagssektorn under perioden 2012–2014. Åtgärderna bör anpassas till resultatet av dialogen mellan arbetsmarknadens parter och gå hand i hand med de bredare insatserna för att stärka arbetsmarknadens institutioner, skapa ett smidigare löneförhandlingssystem på alla nivåer och bekämpa svart arbete. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.1 i samförståndsavtalet): Senast i slutet av juli ska man i samråd med arbetsmarknadens parter ha utarbetat en tidsplan för en omarbetning av det kollektivavtal som styr lönesättningssystemet. De grekiska myndigheterna bör dessutom vidta budgetneutrala åtgärder för att minska de sociala avgifterna, eftersom dessa belastar arbetskostnaderna. · Exportfrämjande åtgärder Det tar i genomsnitt 20 dagar att genomföra exportklarering och tullformaliteter i Grekland, vilket ska jämföras med EU-genomsnittet på 10 dagar. Detta beräknas leda till en total exportförlust på ca 10 %[6]. De alltför omfattande och ofta dessutom onödiga krav som gäller för dokumentation och förfaranden bör avskaffas. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.2 i samförståndsavtalet): Det bör företas en systematisk översyn av förfarandena för exportklarering och tullformaliteter så att man kan ta bort alla alltför stränga kontroller och anpassa kontrollsystemen så att de överensstämmer med dem som tillämpas inom resten av den inre marknaden. För att man ska kunna dra största möjliga nytta av förenklingarna bör man dessutom så snart de börjat genomföras även se till att övergå till IKT-lösningar. Man bör även vidta åtgärder för att hjälpa exportörer hitta möjligheter på lovande marknader. · Främjande av nya investeringar Rättsliga och administrativa hinder och alltför många myndigheter inblandade kan leda till att investeringar i nya anläggningar och projekt drabbas av förseningar och kostnader. Fysisk planering och krav på miljötillstånd anges ofta som hinder för investeringar. De som drabbas svårast av detta är företag inom sektorerna energi, distribution och transport. Problemen förvärras ytterligare när det uppstår en tvist, eftersom många administrativa och rättsliga åtgärder har suspensiv verkan och de relevanta delarna av förvaltningen ofta saknar personal eller kompetens. Att fastighetsregistret färdigställs kommer också att främja investeringarna då detta ger investerarna ett skydd mot tvister över äganderätten till mark. Ett annat problem för utländska investerare inom forsknings- och innovationsintensiva sektorer är svårigheterna med att komma åt den kompetens de behöver, vilket beror på att det statliga utbildningssystemet inte är anpassat till de behov som finns i en kunskapsbaserad ekonomi. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.2 i samförståndsavtalet): Den lagstiftning som nyligen antagits för att påskynda tillståndsförfarandena för vissa yrken och viss tillverkningsindustri samt för miljötillstånden för olika projekt och verksamheter bör nu genomföras fullt ut. Det bör dessutom vidtas åtgärder för att göra det ännu enklare att starta ett företag. Det bör påpekas att EU-målet, som fastställs i småföretagsakten för Europa, är att det ska ta högst tre dagar och kosta högst 100 euro att starta ett företag. Grekland bör även införa den gemensamma kontaktpunkt som föreskrivs i tjänstedirektivet. · Modernisering av den offentliga upphandlingen Offentlig upphandling svarar för ungefär 12 % av Greklands BNP. Anbudsgivare vid grekiska offentliga anbudsinfordringar får vänta dubbelt så länge som den genomsnittlige EU-anbudsgivaren (närmare ett år). Förfarandena är ineffektiva och resurskrävande. Den offentliga sektorn använder dubbelt så många persondagar för att genomföra upphandlingsförfarandena, och ett förfarande ger i genomsnitt upphov till två överklaganden. Denna situation drabbar leverantörerna till den offentliga sektorn och leder till ökade kostnader. Den innebär att det den offentliga sektorn får svårigheter med att anskaffa de varor och tjänster den behöver för att kunna bedriva sin verksamhet och att det blir svårt att genomföra projekt som finansieras med EU-medel. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 2.6 i samförståndsavtalet): Lagstiftningen om offentlig upphandling bör ses över i grunden senast i slutet av året och den nyligen inrättade upphandlingsmyndigheten, som ska ansvara för all upphandling, bör bli fullt fungerande. Man bör utarbeta en modell för en mer professionell och öppen förvaltning av upphandlingen. Denna först bör tas i bruk vid ett antal av de ministerier som har en betydande upphandling och därefter kan bästa praxis spridas till övriga delar av den offentliga förvaltningen. Dessutom bör man kunna åstadkomma betydande besparingar genom att använda e-upphandling, samla den offentliga upphandlingen till centrala upphandlingsorgan och öka användningen av ramavtal när det gäller upphandling av standardvaror och standardtjänster. · Ökad konkurrens och friare prissättning Priserna har legat kvar på en hög nivå inom många delar av den grekiska ekonomin under den ekonomiska tillbakagången, vilket tillkommit som en ytterligare börda utöver den inkomstminskning som konsumenterna och företagen redan var drabbade av. Det behövs kraftfulla åtgärder för att undanröja de många rättsliga hinder som finns när det gäller fri konkurrens och nya företags möjligheter att ta sig in på en marknad. Det rör sig bl.a. om fortsatta ändringar av det nuvarande regelverket, vilket antingen skapar ett inkomstskydd eller undantar reglerade yrken från fri konkurrens. Det är även nödvändigt med ökad konkurrens och flexiblare prissättning för att en minskning av arbetskostnaderna verkligen ska leda till lägre priser, på ett sätt som bidrar till att mildra de negativa effekterna på befolkningens disponibla inkomster och gör att det grekiska samhället i dess helhet kan dra nytta av de sänkta produktionskostnaderna. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.2 i samförståndsavtalet): Lagen om reglerade yrken från 2011 ska genomföras fullt ut till slutet av året, liksom de ytterligare liberaliseringsåtgärder som anges i samförståndsavtalet. Dessutom måste man se till att EU:s regler om erkännande av yrkeskvalifikationer genomförs fullt ut. En kontroll av hur väl regelverket inom några olika ekonomiska sektorer fungerar ska vara klar till hösten. Denna kommer sedan att ligga till grund för upphävandet av sådan lagstiftning som motverkar en fri konkurrens eller som är onödigt krånglig. · En konkurrenskraftig energisektor Grekland är mycket beroende av fossila bränslen (brunkol svarar för merparten av landets elproduktion). De flesta av landets öar är isolerade och är därför beroende av dieselgeneratorer och oljeeldade anläggningar. Landet har en elproduktion som totalt sett är bland de minst effektiva i Europa. Energisektorn domineras av ett fåtal statsägda företag med låg produktivitet som fortfarande har en monopolliknande ställning på marknaden. De ansvariga för produktion respektive distribution måste separeras helt. Industrikunderna klagar över att deras konkurrenskraft äventyras av att de har bland de högsta energipriserna i Europa. Både el- och gasnätet behöver moderniseras. Om Grekland förbättrar sin gaslagring och sitt rörledningsnät och investerar i nya rörledningsprojekt som diversifierar gaskällorna kommer det att kunna utnyttja sitt strategiska geografiska läge till att bli en inkörsport till den europeiska gasmarknaden. För att man ska kunna göra storskaligt bruk av vind- och solcellsanläggningar fordras det att man först kopplar samman elnäten mellan de större öarna och fastlandet samt mellan de mindre öarna. En förstärkning av överföringsnätet på fastlandet är också viktig för att man ska kunna integrera förnybar energi i energiförsörjningen på den inhemska marknaden och klara av att hantera en betydande elexport till resten av Europa. Grekland är en naturlig passage för en stor del av den gas som kommer från Kaspiska havet och östra Medelhavsområdet. Programmet för transeuropeiska energinät (TEN-E) och den föreslagna fonden för ett sammanlänkat Europa kan vara användbara för att fokusera och finansiera insatserna på detta område. Det krävs att man har en öppen och välfungerande energisektor där det ges tillgång till infrastruktur och nätverk utan diskriminering om man ska lyckas dra till sig privat investering till detta slags investeringar. Projekt som till exempel Helios kan bidra till att lägga grunden till en europeisk marknad för förnybar energi som verkligen är integrerad, samtidigt som det bidrar till den ekonomiska återhämtningen i Grekland. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.2 i samförståndsavtalet): Den privatisering av offentligägda gas- och elbolag som genomförs i år innebär att privata investerare får möjlighet att komma in på en mycket stor marknad och att det ges ökade möjligheter till kraftiga besparingar tack vare effektivitetsvinster i de tidigare offentligägda bolagen. Om man skiljer de systemansvariga för el- och gasöverföringssystemen från produktionen och distributionen så leder detta till ökad öppenhet i denna sektor samt till att konkurrensen ökar tack vare att nya aktörer kommer in på marknaden. Det tekniska biståndet har till syfte att hjälpa till med att reformera den grekiska stödordningen för förnybara energikällor och att främja investeringar i Greklands betydande sol- och vindenergiresurser. · Effektiva transporttjänster Det har skett stora förändringar i den grekiska transportsektorn. Man har t.ex. inrättat ett regleringsorgan för järnvägsmarknaden, öppnat upp för godstransporter på väg och liberaliserat marknaden för tillfälliga passagerartransporter med buss. Det återstår emellertid ännu mycket att göra. Administrativa hinder och dålig förvaltning ger en försämrad drift av hamnar och flygplatser, vilket inverkar negativt på de två viktigaste delarna av ekonomin, dvs. logistikindustrin och turismnäringen. Vad gäller flygplatserna och flygledningstjänster finns det möjlighet att snabbt frigöra betydande extra kapacitet och att sänka kostnaderna för operatörerna, vilket skulle stimulera turismen. Järnvägsdriften kan förbättras genom att man gör det möjligt för aktörer från andra EU-länder att gå in på den grekiska marknaden för persontransporter på järnväg och genom att förenkla förfarandena när det gäller internationell godstrafik. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.2 i samförståndsavtalet): Det strategidokument för transportpolitiken (slutdatum juni 2012) som ska ange det strategiska och lagstiftningsmässiga ramarna för transportsektorn i dess helhet måste färdigställas. Tillsyns- och driftsfunktionerna vid den grekiska civila luftfartsmyndigheten bör skiljas åt och det bör avsättas medel till modern flygledningsutrustning, rekrytering av kvalificerade flygledare och införskaffande av modern programvara för fördelning av ankomst- och avgångstider. Den oberoende myndighet för tilldelning av kontrakt när det gäller persontrafik på järnväg bör inrättas. Förfarandena för gränsövergång och avtalen för att underlätta fraktflödena på korridor X bör ses över och alla gränsstängningar upphöra. · Ett lyckat privatiseringsprogram Det är meningen att den privatiseringsplan på 50 miljarder euro som ingår i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet ska hjälpa till att attrahera utländska direktinvesteringar, få in nya aktörer på marknaden, främja konkurrensen och minska statsskulden. Den kommer även att bana väg för en effektivare förvaltning av viktiga företag i landets ekonomi som tidigare varit statsägda, under förutsättning att den genomförs mot bakgrund av en långsiktig strategi. Järnvägar, hamnar och flygplatser behöver ett mer enhetligt rättsligt regelverk i samband med att de ska förberedas för en privatisering. Detta regelverk ska klargöra vilka roller de offentliga myndigheterna respektive infrastrukturförvaltarna ska ha, garantera att det ges icke-diskriminerande tillgång till infrastrukturen, underlätta utveckling av infrastruktur inom ramen för ett väl samordnat transportsystem och se till att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden används på ett effektivt sätt och att TEN-T-prioriteringarna genomförs. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 2.1 i samförståndsavtalet): Det bör inrättas en sund rättslig och institutionell ram för infrastrukturrelaterade tillgångar, vars försäljning försenats på grund av tekniska hinder och osäkerhet rörande villkoren för deras drift. Det bör företas en komplett inventering av samtliga statligt ägda fastighetstillgångar. Man bör även påskynda registreringen av statliga fastigheter. Man måste dessutom se till att privatiseringen verkligen ger de intäkter som planerats så att staten inte drabbas av underskott, och så att man kan upprätthålla trovärdigheten för privatisering som ett lämpligt instrument för att skapa en hållbar skuldsättning. 2.2. Att hantera krisens sociala konsekvenser Det är inte bara inom de tre områden som anges ovan som det fordras insatser, utan man måste även omedelbart ta itu med den sociala situationen i Grekland, vilken snabbt håller på att försämras. Arbetslösheten, särskilt bland de unga, har ökat dramatiskt sedan krisens början och fattigdomen har nått oacceptabla nivåer. Det ekonomiska anpassningsprogrammet har till syfte att vända på denna utveckling med hjälp av ekonomiska reformer så att den framtida tillväxten och sysselsättningen kommer alla till del. En viktig förutsättning för att man ska lyckas återupprätta den grekiska ekonomins konkurrenskraft är att man klarar av att minska arbetskostnaderna och förbättra produktiviteten ännu mer. Dessa nödvändiga steg måste åtföljas av kraftfulla åtgärder som kan garantera social rättvisa och hjälp till de mest utsatta i samhället. Dessa hänsyn beaktas på olika sätt i programmet, till exempel genom översyner av de sociala programmen för att se till att dessa verkligen inriktas på rätt målgrupper och skyddar de svaga i samhället, genom att se till att pensionssänkningar riktas och inte drabbar dem med lägst pension, genom att bekämpa socialförsäkringsbedrägerier, sänka hälso- och sjukvårdskostnaderna utan att äventyra kvaliteten på vården, genom att göra skattesystemet mer rättvist och genom att bekämpa skatteflykt. 2.2.1. Främja sysselsättning och utbildning för unga Kommissionen arbetar aktivt med de grekiska myndigheterna för att hitta sätt att få ner den extremt höga ungdomsarbetslösheten. Det rör sig bl.a. om att hitta nya sätt att använda medlen från EU:s strukturfonder i Grekland och att hjälpa de grekiska myndigheterna att omfördela dessa medel till de projekt som bäst främjar tillväxten och sysselsättningen på kortast möjliga tid. Det håller på att utarbetas en handlingsplan som ska fokusera på klart prioriterade målgrupper och strategiska mål. Man kan även komma att göra en omfördelning inom ramen för de befintliga strukturfondsprogrammen av EU-medel på ca 200 till 250 miljoner euro från Europeiska socialfonden (nedan även kallad ESF), så att dessa i stället anslås till stödåtgärder som kan ge omedelbara resultat för ungdomar som står utan arbete. Det rör sig bland annat om stöd som syftar till att ge ungdomar en första arbetslivserfarenhet, korttidsanställningar i den privata eller kommunala sektorn, utökade lärlings- och praktikantmöjligheter för skolelever och studenter, omskolning eller kompetenshöjning som ett led i en utvecklingsstrategi, främjande av företagande (även socialt företagande) och studie- och praktikperioder utomlands, t.ex. genom Leonardo- och Erasmusprogrammen. Åtgärder under 2012: En handlingsplan för att främja sysselsättning för unga, bl.a. genom utbildning och företagande, bör vara klar och ha börjat genomföras till slutet av 2012. 2.2.2. En aktiv arbetsmarknadspolitik Den offentliga arbetsförmedlingen bör stärkas så att den kan erbjuda bättre och mer skräddarsydda tjänster till den allt större mängden av arbetslösa. Det behövs en aktivare arbetsmarknadspolitik med effektivare och mer riktade investeringar i syfte att stödja en ekonomisk återhämtning med hög sysselsättning. Det behövs dessutom en mer systematisk utvärdering av hur väl de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna verkligen fungerar. Man bör prioritera de mest utsatta grupperna (t.ex. lågutbildade arbetslösa, de som lämnat utbildningssystemet tidigt, äldre arbetstagare, långtidsarbetslösa, invandrare och minoriteter). Insatserna på området kompetensutveckling bör ges en sådan inriktning att de identifierar och motsvarar de behov som finns inom de sektorer och kluster som kan bli viktigast för att skapa tillväxt i framtiden. EU:s strukturfonder kan ge stöd till olika ordningar för korttidsrekrytering som riktar sig särskilt till missgynnade grupper. Tack vare dessa ordningar kan man hjälpa dem som drabbats hårdast av krisen genom att de får en tillfällig ekonomisk lättnad samt möjlighet att utveckla sin kompetens och bli kvar på arbetsmarknaden. Med hjälp av bl.a. stöd från Europeiska socialfonden kan Grekland också se till att ta tillvara den ännu outnyttjade potential som finns i den sociala ekonomin, vilken kan bli en källa till nya arbetstillfällen samt fylla det växande behovet av sociala tjänster. Åtgärder under 2012: En effektivare användning av tillgängliga medel inom ramen för Europeiska socialfonden, så att man får en fullt fungerande ram för stödet till den sociala ekonomin och socialt företagande, på ett sätt som stärker de viktigaste drivkrafterna för ekonomisk återhämtning med hög sysselsättning och bidrar till att lösa de mångfasetterade problem som måste lösas för att de mest utsatta grupperna ska kunna integreras på arbetsmarknaden. 2.2.3. Investeringar i utbildning Om man ska lyckas skapa tillväxt och kunna dra nytta av Greklands konkurrensfördelar krävs det att man förbättrar den grundläggande yrkesutbildningen, både med avseende på relevans, kvalitet och attraktivitet. Man bör främja samarbetet mellan näringslivet och utbildningsväsendet så att ungdomarna när de är klara med sin utbildning verkligen har de färdigheter och den kompetens som behövs i ekonomin både när det gäller löneanställningar och företagande. Hit hör även inrättandet av flexibla utbildningsvägar där man kan växla både mellan en allmän inriktning och en yrkesinriktad väg samt ha möjlighet att gå vidare från en grundläggande yrkesutbildning till vidareutbildning och högre studier. 2.3. Att bygga en modern offentlig förvaltning Reformarbetet i Grekland måste inledas med en modernisering av den offentliga förvaltningen. Grekland har för närvarande inte den kapacitet som behövs för genomförandet av landets politik, förvaltningen av de offentliga finanserna, skatteuppbörd, öppnande av marknader för konkurrens, en effektiv och innovativ offentlig upphandling, betalning av leverantörer och en tillräckligt snabb ärendehantering i domstolarna Det finns stora möjligheter till korruption i och med att förvaltningen på alla nivåer präglas av komplexitet och svårgenomtränglighet. Detta leder till att systemet varken kan upprätthålla sin trovärdighet gentemot medborgarna eller fungera tillräckligt effektivt. Det krävs att man åtgärdar dessa brister för att man ska kunna nå fram till en situation där det återigen finns ett fungerande samhällskontrakt mellan de grekiska medborgarna och den grekiska staten som bygger på öppenhet, förtroende och solidaritet. Att återupprätta förtroendet för den offentliga statistiken ingår som ett led i ett fungerande samhällskontrakt. 2.3.1. Reform av den offentliga förvaltningen Det behövs en genomgripande reform av den grekiska förvaltningen, både vad gäller arbetsmetoder och vad gäller själva strukturen. För att man ska komma tillrätta med trögheten i systemet och den nuvarande uppsplittring av ansvar mellan olika ministerier och organ när det gäller olika aspekter av ett givet politikområde så krävs det att man tydligt fastställer var huvudansvaret för varje given fråga ska ligga. Det fordras en välfungerande samordning mellan ministerierna för att man ska lyckas genomföra denna komplicerade reformprocess. Det behövs även reformer för att förbättra effektiviteten och organisationen inom enskilda grekiska ministerier och offentliga organ. De principer om konsekvens och effektivitet som gäller för reformen av förvaltningen på central nivå ska vara tillämpliga även på regional och lokal nivå. EU ger konkret stöd till reformen av den grekiska förvaltningen, bl.a. genom att tillhandahålla en budget på 505 miljoner euro via Europeiska socialfonden. Att reformera den offentliga förvaltningen är dessutom ett centralt inslag i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet[7]. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 2.6 i samförståndsavtalet): Den styrgrupp på hög nivå som inrättades i början av 2012 för att övervaka och kontrollera genomförandet av de administrativa reformerna bör inleda sin verksamhet så snart som möjligt under ledning av premiärministern. Det bör inrättas en stabil struktur för samarbetet mellan ministerierna. Man bör också skapa horisontella strukturer inom varje ministerium, där man på grundval av gemensamma regler kan svara för tillämpningen av förfarandena vad gäller budget/finanskontroll, internkontroll och personalförvaltning. Man bör å det snaraste fastställa och genomföra en färdplan samt åtgärder för reform av förvaltningen på regional och lokal nivå. För att man ska få resultat inom en rimlig tid fordras det att man påskyndar genomförandet av det ESF-finansierade programmet för administrativ reform. 2.3.2. Skattereform, skatteförvaltning och förvaltning av de offentliga finanserna Det grekiska skattesystemet behöver omgående ses över. Utformningen av både de direkta och indirekta skatterna, vilket även inbegriper fastighetsskatten, kan förbättras i syfte att skapa ökad stabilitet och tillväxt. Omfattande skattebefrielser, specialregler och förmånsordningar har inte bara lett till en minskat skatteunderlag utan även till att systemet blivit komplicerat och svårt både att förvalta och efterleva. Det komplicerade system som dessa skattebefrielser och undantag har gett upphov till innebär även att det ges betydande möjligheter till skatteundandragande, missbruk av systemet, skatteflykt och korruption. Detta leder i sin tur till stora intäktsförluster för staten och till att företagens ekonomiska bärkraft hotas. Skattereformerna ska således ha till syfte att förbättra kvaliteten på skattelagstiftningen och skatteförvaltningen samt att stärka skattemoralen. Det måste ske en kraftfull förstärkning av den grekiska skatteförvaltningens kapacitet att hantera skatteuppbörden inom alla delar av samhället. Det bör vidtas åtgärder för att förbättra skatteförvaltningens regelverk och oberoende. Man måste även fortsätta arbetet med att förbättra den nationella budgetredovisningen Det var framför allt brister på dessa områden som var orsak till att man fick en försämring av de offentliga finanserna i Grekland. En bättre fungerande skatteförvaltning och effektivare hinder för skatteflykt är också två nödvändiga förutsättningar för att man ska kunna uppnå en rättvis fördelning av anpassningsbördan. Omvänt gäller att den grekiska skatteförvaltningen så snart som möjligt ska återbetala upp till 700 miljoner euro som exportföretagen betalat in på förhand i mervärdesskatt. Företag som kämpar för att överleva drabbas hårt av betalningsförseningar av detta slag som beror på att enskilda skattehandläggare beslutar om revision på godtyckliga grunder. Man måste vidare öka kapaciteten så att Grekland klarar av att förvalta offentliga medel på ett öppet sätt och att bekämpa korruptionen. Åtgärder under 2012 (jfr punkterna 2.3 och 2.4 i samförståndsavtalet): Den omfattande reformen av skattesystemet bör förberedas noga under de kommande månaderna så att den blir så effektiv som möjligt och inte hindrar tillväxten. Man bör öka insatserna för att driva in skatteskulder och för att granska mycket förmögna privatpersoner. Man måste även med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahålls vidta åtgärder för att förenkla den rättsliga ramen och förfarandena på skatteområdet i grunden. Man bör anta en strategi för bedrägeribekämpning som täcker både offentliga intäkter och offentliga utgifter. 2.3.3. Reform av hälso- och sjukvårdssystemet och av pensionssystemet För att Grekland ska lyckas bevara allmän tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet och bibehålla kvaliteten på vården i en situation som präglas av budgetinskränkningar så måste man hitta sätt att hålla kostnaderna nere samtidigt som man höjer effektiviteten i systemet. Detta måste ske med hänsyn tagen till kravet på att förbättra kvaliteten på den offentliga hälso- och sjukvården totalt sett, bl.a. genom att utjämna skillnader vad gäller täckning och genom att se till att styrningen och förvaltningen av systemet blir mindre splittrad. En ansvarsfullare förbrukning av hälso- och sjukvårdstjänster och produkter kommer att vara till hjälp, särskilt minskade utgifter och slöseri när det gäller medicinsk utrustning och läkemedel. Detta kan uppnås genom att man inför öppnare och mer professionella system för receptförskrivning och upphandling på hälso- och sjukvårdsområdet (Grekland håller på att genomföra e-recept och har nyligen hållit sin första e-auktion för läkemedel). För att hälso- och sjukvårdssystemet ska bli hållbart fordras det att man klarar av att fylla de långsiktiga behov som finns vad gäller mänskliga resurser, framför allt genom att utbilda och hålla kvar sjukvårdspersonal inom primärvården och sjuksköterskor. Grekland antog 2010 en av de ambitiösaste pensionsreformerna i EU. Genom dessa reformer läggs grunden till ett grekiskt pensionssystem som är hållbart på lång sikt. I och med att den förväntade livslängden för nyfödda har ökat väsentligt under det senaste årtiondet och uppgick till 78,4 år för män och 82,8 år för kvinnor 2010 (motsvarande siffror för EU-27 var 76,4 år och 82,4 år 2008) så bör man i reformarbetet ta stor hänsyn till den inverkan som en allt äldre befolkning har för hälso- och sjukvårdssystemet och pensionssystemet. Åtgärder under 2012 (jfr punkterna 2.7 och 2.8 i samförståndsavtalet): Grekland bör sträva efter att införa en uppsättning åtgärder som ska i) förbättra styrningen av hälso- och sjukvårdsystemet, samtidigt som man minskar splittringen och de administrativa kostnaderna, ii) minska läkemedelsutgifterna genom ändringar vad gäller prissättning, förskrivning och ersättning för läkemedel samt ökad användning av generiska läkemedel, iii) centralisera upphandlingen, iv) utveckla ett brett och enhetligt e-vårdsystem i syfte skapa ett hälso- och sjukvårdssystem med en bättre övervakning, ökad öppenhet och mer effektivitet och v) inrätta ett personalplaneringsinstrument för fastställande av det långsiktiga arbetskraftsbehovet inom hälso- och sjukvården. Dessa åtgärder är nödvändiga för att man ska kunna skapa ett hälso- och sjukvårdssystem som täcker hela landet och är rättvist och effektivt samt håller en god kvalitet vad gäller tjänster och utgifter. Reformen av pensionssystemet bör även omfatta en reform av systemen för tilläggspensioner och kompletterande pensioner samt åtgärder för att hindra sjukpensionsbedrägerier. 2.3.4. Reform av rättsväsendet Det grekiska rättsväsendet måste reformeras, eftersom det är oerhört ineffektivt med internationella mått. Både allmänheten och näringslivet måste kunna känna förtroende för att rättsväsendet kan tillhandahålla effektiva lösningar och gör det möjligt för dem att hävda sina rättigheter. Rättsväsendet kännetecknas av sina mycket komplicerade förfaranden, vilket leder till orimliga förseningar i ärendehanteringen (långt över OECD:s genomsnitt) och en betydande eftersläpning med alltför många oavgjorda mål, trots att landet har ett relativt stort antal domstolar och domare i förhållande till sin folkmängd. De åtgärder för reform av rättsväsendet som anges i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet kan bidra stort till den ekonomiska återhämtningen genom att främja den privata konsumtionen, utländska investeringar och företagandet i Grekland. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.5 i samförståndsavtalet): Grekland bör vidta åtgärder för att i) åtgärda eftersläpningen när det gäller icke avgjorda ärenden inom domstolsväsendet (särskilt skattemål, civilmål och handelsrättsliga mål), ii) uppmuntra enskilda och företag att använda alternativa tvistlösningsmetoder som t.ex. medling, så att man kan minska domstolarnas arbetsbörda, iii) införa nya e-juridikapplikationer, iv) se över den grekiska civilprocesslagen, och v) anta och genomföra en korruptionsbekämpningsstrategi. 2.3.5. Förbättring av den interna samordningen Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet innehåller en komplett uppsättning åtgärder som ska genomföras av de grekiska myndigheterna. Det fastställs även vilken ”kritisk massa” som behövs för att strukturreformen i Grekland ska kunna bli självgående. För närvarande finns emellertid ingen centralpunkt för samordning och övervakning av reformprocessen inom den grekiska förvaltningen. Det kommer att behövas en sådan mekanism för att styra reformprocessen rätt och möjliggöra en öppen och effektiv kontroll av processen i dess helhet. Detta utgör sedan grunden för regeringens och parlamentets granskning av processen och för att korrigera eventuella avvikelser. Vidare kan denna mekanism användas till att skapa en självständig enhet som ska ansvara för ledningen och genomförandet av strukturreformer. Det tillhandahålls dessutom tekniskt bistånd för att förbättra kvaliteten på den officiella statistiken. För detta ändamål har det även inrättats en gemensam statistikhandlingsplan för Grekland. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 5 i samförståndsavtalet): Det bör inrättas en mekanism för övervakning och samordning av strukturreformerna. Denna bör vara helt klar att inleda sin verksamhet i mitten av 2012. 3. Hur Europeiska unionen kan hjälpa 3.1.1. Utnyttjande av EU-medel De EU-medel som kan tas i anspråk är tillräckliga för att ge konjunkturen en kraftig skjuts i rätt riktning[8]. För perioden 2007–2013 har det anslagits mer än 20 miljarder euro inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden samt ytterligare 21 miljarder euro via den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är dock att märka att mindre än hälften av anslaget via strukturfonderna och sammanhållningsfonden har utnyttjats och att det finns utrymme för förbättringar vad gäller utnyttjandet av medlen från landsbygdsutvecklingsfonden. Detta innebär att det finns betydande mängder outnyttjad kapacitet som kan användas till att stimulera investeringar och sysselsättning på kort sikt, vilket i sin tur främjar en hållbar tillväxt på sikt. Kommissionen har tillsammans med de grekiska myndigheterna valt ut ett antal prioriterade projekt som kommer att leda till en omedelbar ökning av både tillväxten och sysselsättningen. Kommissionen har även föreslagit ett riskdelningsinstrument som ska främja privata investeringar i viktiga infrastrukturprojekt. Detta instrument kommer att spela en avgörande roll för vissa nyckelprojekt som t.ex. motorvägskoncessionerna och större investeringar i avfallshanteringsprojekt. Åtgärder under 2012 (jfr punkt 4.3 i samförståndsavtalet): Grekland bör fortsätta sina insatser för att nå de mål som fastställts vad gäller utnyttjande av medel från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, ansökningar om större projekt och en gradvis minskning av användningen av ej öronmärkt statligt stöd av mindre betydelse. Man bör fortsätta arbetet med att förenkla förvaltningen av EU-medel genom att ta bort onödiga administrativa hinder, samtidigt som man ser till att genomförandet kan ske under stabila former. De praktiska förberedelserna för riskdelningsinstrumentet bör gå snabbt så att detta instrument kan tas i bruk så snart som möjligt efter det att man uppnått politisk enighet i Europaparlamentet och rådet. Grekland bör se till att det nås enighet kring den omstrukturering av motorvägskoncessionerna som krävs för att dessa ska kunna bli ekonomiskt bärkraftiga. Man bör snabbt öka kontraktstilldelningen, särskilt bland de 181 prioriterade projekten, så att man kan vara säker på att projekten hinner slutföras till slutet av 2015. 3.1.2. Tekniskt bistånd/arbetsgruppen för Grekland Via sin specialinrättade arbetsgrupp för Grekland, som rapporterar till kommissionens ordförande José Manuel Barroso, kommer Europeiska kommissionen att fortsätta att hjälpa Grekland med att organisera och mobilisera det tekniska bistånd som behövs för att genomföra de krävande reformerna. Denna arbetsgrupp har redan ett nära samarbete med de grekiska myndigheterna för att identifiera behov och mobilisera expertis från andra medlemsstater och internationella organisationer på områdena utnyttjande av medel från strukturfonder, skatteförvaltning/förvaltning av offentliga finanser (inbegripet bekämpning av bedrägerier, smuggling och korruption) samt reform av den offentliga förvaltningen, förbättring av företagsklimatet, reform av rättsväsendet och reform av hälso- och sjukvårdssystemet. Många medlemsstater har bidragit genom att ställa sina egna ledande specialister till förfogande för de grekiska myndigheterna. Kommissionen kommer att rapportera regelbundet om genomförandet av det andra ekonomiska anpassningsprogrammet och om arbetet i den särskilda arbetsgruppen för Grekland. 4. Slutsatser Det kommer att ta lång tid att genomföra en omställning av den grekiska ekonomin. Trots detta kan man förvänta sig att det görs en del kännbara framsteg redan under 2012. Det kommer att ta tid att genomföra de omfattande strukturreformerna och att korrigera de obalanser som byggts upp under lång tid. De åtgärder som anges i detta meddelande kommer emellertid att lägga grunden för en ekonomisk återhämtning och göra Grekland till ett mer dynamiskt, modernare, innovativare, hållbarare och rättvisare samhälle. Grekland står inför många problem. Landet måste omstrukturera stora delar av sin offentliga förvaltning och se till att det återigen får ett gott investerings- och företagsklimat. Hela ekonomin måste omorienteras mot mer produktiva verksamheter som kännetecknas av stark konkurrens, ett högt mervärde och innovativa produkter och tjänster. Den grekiska arbetsmarknaden måste reformeras så att man kan mobilisera och förbättra det mänskliga kapitalet, skapa fler och bättre arbetstillfällen och återupprätta konkurrenskraften. Att man lyckas bibehålla förutsättningarna för en meningsfull social dialog är en annan faktor som kan bidra till att reformprocessen leder till ett lyckat resultat. Grekland har redan gjort stora framsteg i form av en betydande minskning av de finanspolitiska obalanserna, tack vare utgiftsnedskärningar och ökade skatteinkomster. Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet tillhandahåller den ram som behövs för att denna process ska kunna fortsätta. Grekland får nu således möjlighet att lämna de många åren med en ohållbar politik och svag konkurrenskraft bakom sig för att i stället inrikta sig på att vidta de kraftfulla åtgärder som behövs både för att vända på underskottet i de offentliga finanserna så att dessa åter igen blir hållbara och för att blåsa nytt liv i ekonomin igen. Om programmet genomförs fullt ut, vilket även omfattar en mobilisering av EU:s befintliga stödinstrument, kommer detta att skapa förutsättningarna för tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och ett förnyat förtroende för Grekland både nationellt och internationellt samt bana väg för ett rättvisare samhälle för dem som drabbats hårdast av krisen. Det är i slutänden Grekland som har ansvaret för att denna process ska lyckas. Den solidaritet som resten av EU och EU-institutionerna visat prov på under hela krisen har tagit sig ett ytterst konkret uttryck i form av det betydande ekonomiska stöd och den expertis som ställts till förfogande för att stödja omställningsprocessen. I detta meddelande anges de viktigaste åtgärder som bör vidtas inom de närmaste veckorna och månaderna för att man ska kunna visa att det är möjligt att vända på situationen i Grekland och att det är möjligt att åstadkomma verkliga förändringar som kommer hela den grekiska befolkningen till del. BILAGA I denna bilaga redogör kommissionen mer i detalj för det stöd som kommer att tillhandahållas av EU. – I avsnitt 1 beskrivs vilka verkningar krisen har fått för Grekland. – I avsnitt 2 redogörs i detalj för stödet via EU:s budget och förklaras hur de allmänna reglerna anpassats för att passa in på den speciella situationen i Grekland. – I avsnitt 3 förklaras både hur olika nyckelåtgärder kan bidra till att främja tillväxten och sysselsättningen och vad Grekland måste göra för att kunna dra nytta av dessa möjligheter. Resultaten inom dessa områden kommer dessutom att förbättras ytterligare i takt med att de strukturreformer som anges i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet börjar genomföras och leda till förändringar i ekonomin. 1. Krisens verkningar i Grekland När man i dagsläget ser tillbaka på utvecklingen i Grekland under det decennium som föregick krisen så står det naturligtvis klart att tillväxttakten under denna period (en årlig tillväxt på i genomsnitt 4 %) inte var hållbar i längden. Den byggde på reallöneökningar som var större än produktivitetsökningen, en kraftig kredittillväxt, låga räntor och en alltför allt för expansiv finanspolitik. De goda resultaten på kort sikt dolde de många allvarliga brister som fanns i den grekiska ekonomin, bl.a. svag konkurrenskraft, låg produktivitet, ett ogynnsamt företagsklimat, en låg investeringsnivå i både den privata och offentliga sektorn, ett komplicerat och föråldrat skattesystem samt ett ineffektivt rättsystem. Farliga obalanser byggdes upp under denna period. Efterfrågeboomen i kombination med en svag konkurrenskraft på exportsidan ledde till att den snabbt skapades externa obalanser. Konkurrenskraften försämrades med 10 till 20 % under perioden 2000–2009. Underskottet i bytesbalansen hade ökat till 14 % av BNP 2008. De finanspolitiska obalanserna ökade och höll sig hela tiden på en hög nivå till följd av att de alltför stora utgifterna inte kompenserades av motsvarande ökningar av statens inkomster. Alltsedan euron infördes har underskottet i de offentliga finanserna stadigt legat på en nivå som överstiger 3 % av BNP och 2009 sköt denna siffra i höjden till närmare 16 % av BNP. Obalanserna gjorde att landet var mycket sårbart när den globala ekonomiska nedgången kom och ledde till en kraftig ökning av statsskulden, vilket i sin tur utgör ett hot för den grekiska ekonomins förmåga att finansiera sig. Statsskulden ökade till 129 % av BNP 2009, vilket ska jämföras med ca 100 % av BNP 2000. Räntespreaden sköt i höjden och nådde rekordnivåer i takt med att marknaderna förlorade förtroendet för den grekiska ekonomin och för den grekiska statens förmåga att betala sina skulder. Detta utlöste statsskuldskrisen. I och med att Greklands budgetprognos och officiella statistik inte hade visat hur allvarligt läget egentligen var förvärrades problemen ytterligare och de korrigerande åtgärderna hann inte sättas in direkt. Statsskuldsprognosen justerades upp med sex procentenheter av BNP 2009 i och med att den regering som tillträdde i oktober det året officiellt erkände hur allvarlig situationen var. Den snabba ekonomiska anpassning som Grekland just nu genomgår har lett till att landet hamnat i en mycket djup recession. BNP har minskat med över 11 % sedan krisens början och förväntas fortsätta att minska under 2012. En del av den ekonomiska nedgången var oundviklig med hänsyn till att man haft en ohållbart hög tillväxt under den period som föregick krisen. Krisen har dessutom förvärrats ytterligare på grund av en svagare extern efterfrågan än förväntat, ett bristfälligt genomförande av strukturreformerna, politisk och social instabilitet och likviditetsbrist till följd av kapitalflykten. De åtgärder som vidtas inom de närmaste veckorna och månaderna är helt avgörande för om man ska lyckas få en positiv tillväxt till 2014. Krisen har fått svåra sociala följdverkningar. Arbetslösheten har ökat dramatiskt under de två senaste åren och uppgår för närvarande till 17,7 % (årsgenomsnitt för 2011). De senaste prognoserna tyder på att arbetslösheten kan komma att stiga till en nivå över 20 % under 2012 och 2013 innan den börjar minska igen. Antalet långtidsarbetslösa har ökat till 9,1 % av arbetskraften och har sannolikt ännu inte nått sin topp. Grekland har under den senaste tiden upplevt en av de största ökningarna av antalet arbetslösa hushåll i Europa. Ungdomarna har drabbats särskilt hårt. Ungdomsarbetslösheten var 48 % i november 2011, vilket innebär att den fördubblats på två år. Tredje kvartalet 2011 var ungefär 45 % av de arbetslösa i åldersgruppen 15 till 24 år långtidsarbetslösa, vilket ska jämföras med 30 % två år tidigare. Grekland hade ett av de högsta fattigdomstalen i Europa redan före krisen och den kraftiga ekonomiska nedgången har lett både till en ökning av fattigdomen och till en ökad social utestängning och utestängning från bostadsmarknaden samt till en minskning av de disponibla inkomsterna. Hemlösheten har ökat bland barnfamiljer och ungdomar, liksom bland det växande antalet irreguljära migranter, vilket ytterligare försvårar situationen. 2. Hur stödjer EU Grekland? 2.1. Det första och andra ekonomiska anpassningsprogrammet – programmen för ekonomisk reform Både EU och världssamfundet grep snabbt in i Grekland 2010 så snart man förstod hur omfattande krisen egentligen var. Stödet har formen av två ambitiösa program för ekonomisk anpassning, vilka tillhandahåller ett massivt ekonomiskt stöd på villkor att Grekland vidtar omfattande och varaktiga åtgärder för att stabilisera sina offentliga finanser, återupprätta den finansiella stabiliteten och för att genomföra tillväxtfrämjande strukturreformer. Det första ekonomiska anpassningsprogrammet inleddes i maj 2010 och omfattade ett lånepaket på 110 miljarder euro, varav 73 miljarder euro betalades ut. Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet antogs i mars 2012. Lånepaketet för detta var 130 miljarder euro, utöver de medel som inte betalats ut under det första programmet. Det första ekonomiska anpassningsprogrammet har redan lett till en högst betydande konsolidering av de offentliga finanserna. De åtgärder som genomförts sedan krisens start uppgår till ett belopp motsvarande över 20 % av BNP, vilket är en av de största finanspolitiska anpassningar ett EU-land någonsin gått igenom. Det rörde sig bl.a. om hårda men nödvändiga åtgärder såsom nedskärningar av löner och pensioner i den offentliga sektorn, skattehöjningar och arbetsmarknadsreformer, särskilt införandet av löner som ligger under den lagstadgade minimilönen för ungdomar och långtidsarbetslösa. Vad gäller de ambitiösa målen i det första ekonomiska anpassningsprogrammet så har man nått blandade resultat, även om det gjorts betydande ansträngningar. Det offentliga underskottet har minskats från nästan 16 % av BNP 2009 till 9,25 % av BNP förra året. Underskottet i bytesbalansen minskade med 4 procentenheter mellan 2009 och 2011, då det uppgick till lite mer än 10 % av BNP. Mot denna bakgrund har det statliga stödet till banksektorn i Grekland, tillsammans med Europeiska centralbankens och den nationella centralbankens interventioner, bidragit till att stabilisera den grekiska ekonomin och till att säkra att systemet kunnat fortsätta att fungera så att man undviker en finansiell kollaps som skulle skada hela ekonomin, även insättarna. I februari 2012 enades man om ett nytt och ambitiöst andra ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Det kommer att behövas ytterligare finanspolitiska anpassningar motsvarande 5,5 % av BNP under perioden 2013–2014 för att statsskulden ska kunna utvecklas på ett mer hållbart sätt. Dessa anpassningar skulle främst bestå av nedskärningar på utgiftssidan i budgeten i syfte att begränsa de negativa verkningarna för tillväxten i den grekiska ekonomin. Besparingarna ska i första hand uppnås genom en rationalisering och fokusering av de sociala förmånerna, samtidigt som man bevarar ett grundläggande socialt skydd för de mest utsatta grupperna i samhället Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet är mer inriktat på tillväxtfrämjande reformer. Tack vare den tillväxtvänliga skattereform som ska utarbetas inom de närmaste månaderna kommer man att få ett enklare och mer effektivt skattesystem och lägre kostnader för att följa regelverket för både enskilda och företag. Dessutom innebär denna reform att man avskaffar undantag och förmånsordningar. Den kommer att beröra alla former av direkt och indirekt beskattning (skatt för fysiska personer, företagsbeskattning, mervärdesskatt, fastighetsskatt och arbetsgivaravgifter). I och med att reformen ger en breddning av skatteunderlaget så kommer det även att bli möjligt att sänka de höga marginalskatterna på arbete. Detta är ett av de nyckelområden där kommissionen, i samarbete med IMF och flera medlemsstater, tillhandahåller tekniskt bistånd till de grekiska myndigheterna i syfte att modernisera ett föråldrat system och ersätta detta med ett modernt och effektivt skattesystem. Så snart åtgärderna för att bekämpa skatteflykt och skapa ett rättvisare skattesystem börjar ge resultat kommer anpassningsprogrammet att bättre accepteras i det grekiska samhället. Social jämlikhet har hela tiden givits stor tyngd vid utformningen av programmen. Pensionsreformen, andra sociala program, åtgärder på arbetsmarknadsområdet och inom hälso- och sjukvårdssystemet samt åtgärderna för att bekämpa skatteflykt tar således alla hänsyn till de mest utsatta grupperna i befolkningen. Programmet har till syfte att göra den grekiska statsskulden hållbar och att förnya den grekiska ekonomin. Målet är att hjälpa Grekland så att det kan återfå sin konkurrenskraft inom några år och snabbt klarar av att åtgärda den oacceptabelt höga arbetslöshetsnivån genom en sänkning av de ohållbara arbetskostnaderna och inrättandet av en modern och flexibel arbetsmarknad. Varu- och tjänstemarknaderna kommer också att moderniseras i syfte att öka konkurrensen och prisflexibiliteten samt för att se till att alla kostnadssänkningar slår igenom i form av en ökad ekonomisk tillväxt som gynnar alla. Programmet kommer även att förbättra företagsklimatet och förutsättningarna för företagande och innovativa projekt, vilket är avgörande faktorer för att man ska kunna blåsa nytt liv i den grekiska ekonomin. 2.2. Stöd från EU:s budget Grekland mottar sedan 2007 ett betydande ekonomiskt stöd från EU:s budget, vilket kommer att fortsätta fram till 2013. EU-medlen bidrar till att skapa ekonomisk förnyelse inom många sektorer och till att sätta fler i arbete. Totalt sett finns det över 20 miljoner euro tillgängliga från EU:s strukturfonder, vilket utgör en viktig källa för finansiering av tillväxt och arbetstillfällen i Grekland. Tabell: Hur EU-medlen används för att hjälpa den grekiska ekonomin och det grekiska samhället Finansieringskälla inom EU:s budget || Tillgängliga och utbetalda belopp Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden || 20,2 miljarder euro har anslagits och 8,4 miljarder euro har redan betalats ut Jordbruk: Direktstöd och marknadsinterventioner Landsbygdsutveckling || Ca 2,4 miljarder euro årligen och 17 miljarder euro över hela perioden. 3,9 miljarder euro har anslagits och 1,7 miljarder euro har redan betalats ut Europeiska fiskerifonden || 210 miljarder euro har anslagits och 70 miljarder euro har redan betalats ut Ramprogrammet för forskning || Upp till 1 miljard euro kan beviljas till grekiska organisationer inom ramen för anbudsförfaranden under den berörda perioden Programmet för konkurrenskraft och innovation || 14 miljoner euro har hittills betalats ut till grekiska mottagare Programmen Livslångt lärande och Aktiv ungdom || 188 miljoner euro har anslagits och ca 108 miljoner euro har betalats ut Ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmarna (Solid) || 228 miljoner euro har anslagits och ca 70 miljoner euro har betalats ut Det europeiska instrumentet för mikrokrediter inom Progress || 8,75 miljoner euro har anslagits till ett prioriterat lån och 0,8 miljoner euro till en garanti för en grekisk mikrokreditgivare Hittills vidtagna åtgärder Även om det inte finns någon brist på tillgängliga EU-medel som kan användas för att stödja tillväxtfrämjande projekt i Grekland så har man ändå ännu inte kunna göra fullt bruk av strukturfonderna. Detta beror på att det finns ett antal olika administrativa flaskhalsar som hindrar det ekonomiska stödet från att nå fram dit där det behövs. För att avhjälpa denna situation har kommissionen föreslagit ett antal konkreta åtgärder som ska förenkla och rationalisera förvaltningen av strukturfonderna och se till att stödmedlen från dessa fonder utnyttjas bättre. Många av dessa åtgärder har redan omsatts i praktiken och börjat ge resultat i Grekland. Ruta: Hur har kommissionen hjälpt Grekland att dra största möjliga nytta av EU:s strukturfonder? Kommissionen har lagt fram en rad olika förslag som har till syfte att förenkla genomförandet av sammanhållningspolitiken och att göra denna mer flexibel. Genom dessa ändringar avskaffas administrativa hinder för investeringar och underlättas en omfördelning av medel till de mest prioriterade tillväxtprojekten. Föreslaget 2008 och genomfört 2009. Kommissionens förslag avsåg även en ökning av förfinansiering, genom ökade förhandsbetalningar för de program som stöds av EU:s strukturfonder. Detta har gjort att pengarna har kunnat nå fram till prioriterade projekt mycket snabbare och förhandsbetalningarna till Grekland uppgår nu till ungefär 1,5 miljarder euro totalt sett. Genomfört 2009. Tröskeln för projekt som kräver förhandsgodkännande från kommissionen höjdes från 25 miljoner euro till 50 miljoner euro, vilket gör det enklare att få igång projekt samtidigt som man fortfarande kan garantera att medlen används på ett korrekt sätt. Genomfört i juni 2010. Vad gäller projekt i Grekland som samfinansieras av EU:s strukturfonder så har kommissionen föreslagit en ytterligare höjning av samfinansieringsgraden med 10 % utöver den tidigare höjningen till 85 %. Denna ändring innebär att viktiga projekt får ett ökat stöd från EU:s budget och slipper försenas på grund av den pågående konsolideringen av de grekiska offentliga finanserna. Den kombinerade effekten av den ökade samfinansieringsgraden, inklusive den senaste ökningen, är betydande och uppgår till ca 958 miljoner euro för samtliga strukturfonder. Föreslaget i augusti 2011 och ikraftträdande i december 2011. Kommissionen har ändrat EU-bestämmelserna för att möjliggöra samfinansiering av företagens rörelsekapital, vilket bör vara till stor hjälp för de små och medelstora företagen. Genomfört i november 2011. Den grekiska förvaltningen måste genomföra denna lagstiftning fullt ut. Kommissionen håller i nära samarbete med Europeiska investeringsbanken på att arbeta med att frigöra medel från ett antal finansiella instrument som stöds av strukturfonderna och som har till syfte att tillhandahålla välbehövlig kredit till grekiska små och medelstora företag. Det rör sig bl.a. om Jeremie, företagandefonden ETEAN och det europeiska instrumentet för mikrokrediter inom Progress. En garantifond för små och medelstora företag har nyligen inrättats med stöd av kommissionen, vilken tilldelats 500 miljoner euro från strukturfonderna. Så snart denna börjar fungera kommer bankerna att få tillgång till upp till 1 miljard euro i extra likviditet att låna ut till de små och medelstora företagen. Igångsättandet av denna garantifond och samarbetet med EIB är viktiga prioriteringar, eftersom de kommer att få igång flödet av likviditet till den reala ekonomin. Föreslaget 2011 och undertecknat i mars 2012. The Commission has proposed to create a Risk Sharing Instrument to support large scale infrastructure projects in the transport, energy and environmental sectors. Loans backed by the Risk Sharing Instrument will allow existing investment projects to be completed and will help to get new projects up and running. Critical projects such as the major motorway concessions – which cover 1400 km of the Trans European Network – and essential waste management projects could be supported in this way. Proposed in October 2011; political agreement expected in May 2012. Nästa steg I samarbete med de grekiska myndigheterna har kommissionen sammanställt en lista över 181 samfinansierade prioriterade projekt med högt investeringsvärde inom viktiga sektorer. Projekten omfattar sammanlagt ca 11,5 miljarder euro från EU:s strukturfonder. Syftet är att lämna synliga resultat och stimulera ekonomin, konkurrenskraften och sysselsättningen. En särskild handlingsgrupp arbetar med den grekiska regeringen för att bedöma möjligheterna att omfördela medel till stöd för prioriterade projekt, t.ex. för att motverka ungdomsarbetslösheten och stödja små och medelstora företag. Flera hundra viktiga projekt från programperioden 2000–2006 är fortfarande inte slutförda, vilket innebär medlen till dessa projekt kan komma att behöva återbetalas till EU:s budget. Brådskande insatser behövs från de grekiska myndigheternas sida för att se till att dessa projekt blir slutförda inom överenskomna tidsfrister. Det är mycket viktigt att se till garantifonden för små och medelstora företag snarast kan arbeta med full kapacitet så att likviditet når ut i den reala ekonomin. Mer måste också till för att frigöra medel som redan har utbetalats till bankväsendet men som fortfarande inte lånats vidare ut till små och medelstora företag. Slutförandet av den pågående rekapitaliseringen av bankerna kommer att hjälpa till i detta hänseende. Förberedelserna för att använda instrumentet för riskdelning bör inledas snarast efter den formella överenskommelse som enligt planerna ska ingås i maj. Finansiering kommer att behövas inom nuvarande strukturfondanslag, som bör utökas avsevärt. Instrumentet ska förvaltas av EIB och kommissionen tänker snarast färdigställa reglerna för hur det ska fungera i form av ett samarbetsavtal med EIB. Dessutom bör Grekland även få del i EU-instrumentet Progress för mikrokrediter. Ett avtal har nyligen ingåtts om en garanti från ovanstående instrumentet till en grekisk mikrokreditgivare, Pancretan Cooperative Bank Ltd (PCB), som därigenom kan erbjuda upp till 6 miljoner euro i mikrolån till grekiska mikroföretagare (med fokus på finansiering av nystartade företag och nya låntagare). Ett ytterligare prioriterat lån på upp till 8,75 miljoner euro förväntas sätta PCB i stånd att tillgodose behoven hos många mikroföretag som har svårt att få finansiering på grund av kreditåtstramningen och de strängare krav som den grekiska banksektorn tillämpar. Med en hävstångseffekt på 1,5 förväntas detta prioriterade lån generera upp till 13 miljoner euro i mikrolån till mikroföretag. Den grekiska förvaltningen har förenklat förfarandena och urvalet av projekt har påskyndats liksom genomförandet av dem. Exempelvis har förfarandena för att utfärda tillstånd som rör fornlämningar och miljölicenser stramats upp och förkortats i linje med samförståndsavtalet. Mycket mer kan dock göras för att påskynda användningen av strukturfonderna och maximera deras genomslag om man röjer undan administrativa hinder och stramar upp förvaltningen, och samtidigt söker nå bättre samordning och synergi mellan alla relaterade EU-stödda insatser. Ny lagstiftning som behövs för att förkorta och förenkla förfarandena för tilldelning av kontrakt och expropriering av mark kommer att påskynda genomförandet av projekt som samfinansieras av EU. Ett antal ytterligare förenklingar, bl.a. snabbare genomförande av nya projekt och rationaliseringar av utbetalningsprocessen, är redan beslutade. De reviderade förfarandena införs med början i april. 2.3. Övrigt stöd till Grekland från EU-budgeten Stödet från EU:s budget till tillväxt och sysselsättning i Grekland kommer inte bara från strukturfonderna. Många andra EU-program hjälper till att modernisera den grekiska ekonomin, skapa nya arbetstillfällen och förbättra konkurrenskraften. Jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske Grekland tar emot cirka 2,4 miljarder euro per år i direktstöd till jordbrukare, inklusive omkring 70 miljoner euro av de marknadsrelaterade utgifterna. Dessutom tillskjuts 3,9 miljarder euro för att stödja utveckling i landsbygdsområden. För strukturfondernas del har medfinansieringssatsen för EJFLU höjts med 10 % efter förslag från kommissionen. Detta kommer att medföra nationella budgetbesparingar på cirka 567 miljoner euro. I december 2011 hade 1,7 miljarder euro i stöd till landsbygdens utveckling redan betalats ut som hjälp till över 8 000 unga män och kvinnor att starta jordbruk på den grekiska landsbygden. Dessa medel har använts för att stödja ekonomisk tillväxt på landsbygden genom direkta investeringar i jordbrukssektorn samt för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Medlen stödjer också den nödvändiga diversifieringen av landsbygdsekonomin, t.ex. genom att främja turism, småföretag och miljöskydd. Europeiska fiskerifonden bidrar till nya arbetstillfällen, huvudsakligen inom vattenbruk och bearbetningssektorn. Fonden stöder genomförandet av lokala utvecklingsstrategier både på öarna och i det grekiska fastlandets kustområden, särskilt i avlägsna områden där arbetslösheten är hög. EU-medlen bidrar till att bibehålla och skapa nya arbetstillfällen genom att stödja en diversifiering av ekonomin och främja kustmiljöns kvalitet, t.ex. genom stöd till ekoturism och bevarandet av natur- och byggnadskulturarvet. Forskning, innovation och företagande EU-stödet till Grekland inom området forskning och teknisk utveckling sker i form av bidrag till de kostnader som de grekiska organisationer har som deltar i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Grekiska organisationer har beviljats sammanlagt 622 miljoner euro under perioden 2007–2011, och ytterligare flera hundra miljoner euro kan beviljas under kommande ansökningsomgångar fram till 2013. Särskilt bra har det gått för grekiska organisationer på området informations- och kommunikationsteknik, som står för omkring 211 miljoner euro av de medel som beviljats grekiska organisationer. Denna finansiering ska stödja spetsforskning som bidrar till att bygga upp den grekiska ekonomins konkurrenskraft inom tekniskt avancerade sektorer. Grekiska forskare har också mottagit ungefär 50 miljoner euro från Marie Curie-programmet. De medlen har gjort att grekiska forskare har kunnat samarbeta med kolleger från övriga EU och har lockat toppforskare till Grekland. Åren 2007–2011 fick grekiska stödmottagare också drygt 14 miljoner euro i bidrag från programmet för entreprenörskap och innovation. Dessa medel har använts för att skapa center för Enterprise Europe Network i Grekland, som kostnadsfritt erbjuder sina tjänster till företag i Grekland, och vidare för att stödja en rad olika projekt som utnyttjar tillväxtpotentialen i miljöinnovationer. Via programmet Intelligent energi – Europa II har grekiska stödmottagare fått 10 miljoner euro i bidrag för projekt som tar bort hindren för marknadslanseringen av förnybar energi och energieffektivitet. Grekiska projektledare har dessutom tillgång till finansieringsprodukter från Europeiska energieffektivitetsfonden, för investeringsprojekt som rör energieffektivitet och förnybar energi i städer och regioner. Utbildning Reformen av det grekiska utbildningsväsendet och kampen mot ungdomsarbetslösheten har kunnat stärkas genom storskaligt stöd från Europeiska socialfonden samt genom omfattande assistans till grekiska organisationer och medborgare genom programmet för livslångt lärande. Grekiska organisationer kommer under perioden att få ungefär 165 miljoner euro samtidigt som bidrag på över 94 miljoner euro redan har betalats ut för att hjälpa studerande, lärare och utbildare att studera och utveckla sin kompetens i andra länder. Bara åren 2009–2010 deltog nästan 8 000 studenter och lärare i programmet. Programmet har också underlättat samarbetet mellan grekiska utbildningsinstitutioner och skolor i andra medlemsstater, vilket bidrar till utvecklingen av det grekiska utbildnings­väsendet. Flera tusen ungdomar har deltagit i projekt som finansieras genom programmet Aktiv ungdom, vilket ökar deras anställbarhet och rörlighet. Omkring 23 miljoner euro kommer under perioden att frigöras för Grekland genom detta program. 13,6 miljoner euro har redan betalats ut. Inrikes frågor Kommissionen har tillhandahållit betydande ekonomiskt stöd avsett för asyl-, migrations- och gränsförvaltningssystemen och för att hantera de humanitära följderna av det tryck som de många olagliga migranterna och asylsökandena skapar. Grekland har antagit två planer på detta område, en handlingsplan för migrations- och asylhantering, med konkreta insatser som ska åtgärda bristerna som finns vad gäller asylsökande och personer som ska återvända till sina hemländer, samt en handlingsplan ”Schengen-Grekland” med konkreta insatser för att komma till rätta med brister i gränsförvaltningen. Framsteg har gjorts, om än ojämna, i alla de berörda områdena. Det är nu viktigt att ytterligare framsteg görs, med utgångspunkt i de redan uppnådda resultaten. Det ligger i alla EU-staters intresse att den grekiska migrations- och asylpolitiken är solid och effektiv. Grekland är en av de största mottagarna av stöd från programmet för solidaritet och hantering av migrationsströmmar. Sammanlagt 228 miljoner euro har anslagits för perioden 2010–2012 för att hjälpa Grekland att genomföra effektiva kontroller vid de yttre gränserna, sända tillbaka olagliga migranter och skapa en trovärdig asylpolitik. Åtgärder övervägs för att förbättra utnyttjandet av denna finansiering, bl.a. genom att höja medfinansieringssatsen. 2.4. Tekniskt stöd – Arbetsgruppen för Grekland Utöver det finansiella stödet från EU:s budget ger EU också omfattande tekniskt stöd till de grekiska myndigheterna. I juli 2011 bildade kommissionen på begäran av den grekiska regeringen en särskild arbetsgrupp för tekniskt bistånd till grekiska myndigheter för att bistå dem med genomförandet av ekonomiska anpassningsprogram och stödja moderniseringen av den grekiska förvaltningen, samt även för att bättre utnyttja EU-medlen.[9] Arbetsgruppen lämnar sitt stöd till Grekland genom att skaffa fram experter från andra medlemsstater och europeiska eller internationella organisationer. Från sin tillblivelse har arbetsgruppen medverkat i att sätta i gång projekt med tekniskt stöd. Den samarbetar för närvarande med de grekiska myndigheterna i över 20 tekniska stödprojekt inom nio olika politikområden. Vissa av dessa projekt pågår redan och vissa andra är klara att sättas i gång. Dessutom pågår förberedande diskussioner om ett antal andra projekt. Under sina första månader samordnade gruppen bl.a. sammanlagt 200 experter per dag från andra EU-länders skatteförvaltningar under korta vistelser i Aten där de gav tekniskt bistånd, utbildning och seminarier, däribland ca 20 möten inom olika områden av skatteförvaltningen. Kommissionen har också ingått ett avtal med IMF för förstärkt tekniskt stöd till förvaltningen av de offentliga finanserna och förvaltningen av skattemedel, varigenom bidrag lämnas till finansieringen av tre fasta rådgivare (två för förvaltningen av skattemedel och en för förvaltningen av de offentliga finanserna) fram till december 2013 samt ca 900 dagar med korta uppdrag. Detta tekniska stöd kommer att inriktas på flera områden som är viktiga för att programmet ska lyckas. Det ska främja ett solitt och hållbart regelverk som stöder en företagsledd tillväxt och åtgärdar marknadsmisslyckanden på ett proportionellt och konsekvent sätt. Det tekniska stödet ska också förbättra förmågan att genomföra lagstiftningsmässiga eller förvaltningsmässiga krav på ett effektivt och rättvist sätt och stödja reformen av skatteförvaltningen och kampen mot skatteflykt och skattebedrägerier, förvaltningen av de offentliga finanserna samt reformen av den offentliga förvaltningen. EU hjälper också Grekland att skapa en oberoende och förstärkt nationell statistikmyndighet, där högkvalitativ statistik över de offentliga finanserna prioriteras med hjälp av en särskild handlingsplan (Joint Overall Statistical Greek Action Plan). Planen innefattar även stöd på en rad andra statistikområden och till en omorganisation av den nationella statistikmyndigheten. En fast rådgivare på hög nivå har utnämnts och långsiktigt tekniskt stöd ges permanent av experter på basis med avseende på de offentliga finanserna, och när så är lämpligt, också på de nationella räkenskaperna och andra statistikområden. Dessa förbättringar, som underlättats genom den nya ledningen av den nationella statistikmyndigheten, har redan gett goda resultat, med tre på varandra följande tillkännagivanden om underskott och skuldsättning som validerats av Eurostat. Dessa framsteg måste upprätthållas och de grekiska statistikernas kapacitet förbättras. 3. Nyckelåtgärder för tillväxt och sysselsättning 3.1. Strukturreformer för att stödja näringsliv och investeringar För att frigöra de grekiska varu- och tjänstemarknadernas potential kommer det att krävas kontinuerliga insatser och ett starkt politiskt engagemang för att reformera krånglig lagstiftning och ineffektiva förvaltningsstrukturer. Alltför betungande regler och oproportionella och hämmande kontroller skapar slutna marknader och svag konkurrens. Sådana faktorer bidrar också till att förklara varför Grekland konsekvent hamnar långt ner i internationella jämförelser av företagsklimat och frihet från korruption. För att nå framsteg behöver den grekiska regeringen stödja företagsamheten och se näringslivet mer som en partner än som en riskfaktor, och företagen måste å sin sida återgälda detta förtroende genom att följa skattebestämmelser och övrig lagstiftning. Det grekiska näringslivet verkar för närvarande i ett ogynnsamt klimat. Det finns många uppenbara åtgärder för att förbättra denna situation, även om de inte alltid är så lätta att genomföra politiskt. Vissa reformer kommer att ta tid på sig att ge effekt. Snabba och kraftfulla insatser är dock viktiga för att visa Greklands beslutsamhet att förbättra företagsklimatet. Åtagandena i det reviderade samförståndsavtalet kan tjäna som en förlaga för en sådan reform, vilken framför allt behöver inriktas på vissa genomgripande förändringar inom den offentliga förvaltningen, så att denna fungerar som ett stöd snarare än som ett hinder för det grekiska näringslivet. Reformprocessen kan fortsätta på andra områden där det behövs snabba reformer, t.ex. exportsektorn, tullen och systemet för offentlig upphandling. Att underlätta och främja export Den grekiska ekonomin har traditionellt varit mindre öppen än många andra ekonomier av motsvarande storlek. Man importerar också mer (33 % av BNP) än man exporterar (22 % av BNP), och finansierar detta underskott genom upplåning. Grekland måste nu vidta åtgärder för att bringa landets ekonomi i balans, och stödja framväxten av en framgångsrik exportsektor. En åtgärd som kan vidtas snabbt är att avskaffa administrativa förfaranden och hinder som försvårar transport av varor till andra länder. Det nuvarande systemet för exportklarering och andra tullformaliteter medför betydande hinder för företag, och avskräcker säkert många småskaliga potentiella exportörer från att utnyttja utländska marknader. Exportklareringen ger idag upphov till en omfattande pappersexercis med diverse intyg och andra dokument, och man behöver vända sig till flera olika myndigheter och instanser. Det tar i genomsnitt 20 dagar för produkttransporter att gå igenom tullklareringen i Grekland, vilket kan jämföras med EU-genomsnittet på 10 dagar. Vidare är 90 % av grekiska exportförsändelser föremål för fysisk kontroll eller kontroll av dokument, jämfört med ett EU-genomsnitt på 5 %. Ett snabbt avskaffande av onödiga dokumentationskrav och en omstrukturering av tullförfarandena skulle kunna eliminera en stor del av dessa kostnader, som utgör rena pålagor utan mervärde. Det pågår redan ansträngningar för att med hjälp av visst tekniskt stöd rationalisera och automatisera exportklareringen och tullformaliteterna. Detta arbete bör slutföras så snart som möjligt. De ansträngningar som inletts behöver också stödjas av en sammanhållen strategi från regeringens sida, med reformer eller samordningsinsatser vid de berörda ministerierna och organen, så att företag som vill utvidga sin försäljningsstrategi till utländska marknader får det stöd de behöver. Man bör framför allt ge nya exportörer de redskap som behövs för att identifiera affärsmöjligheter på nya, lovande marknader. Export av varor och av produkter från tillverkningsindustri är en prioritering på kort sikt, med tanke på att Greklands ekonomi traditionellt bestått av många små och medelstora företag som ofta arbetat med förädling av jordbruksprodukter. På medellång sikt behövs det också ytterligare initiativ för att öka exporten av tjänster och förbättra landets potential inom turistnäringen. Konkurrens och marknadstillträde Grekland skulle gynnas av mer konkurrensutsatta marknader och en mindre godtycklig politik för offentligt stöd. Ökad konkurrens på energimarknaderna skulle till exempel vara till fördel för konsumenterna, förbättra försörjningstryggheten och bidra till att uppnå miljömål. I läkemedelssektorn skulle det också behövas en starkare konkurrens på marknaden för icke-patentskyddade mediciner, så att man kan producera billigare generiska läkemedel och därmed få bättre kontroll på sjukvårdsbudgeten. Ett riktat statligt stöd kan främja återhämtningen i den grekiska ekonomin och samtidigt minimera bördan av sådant stöd på den offentliga budgeten, förutsatt att de offentliga utgifterna går till områden som främjar långsiktig tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Den grekiska regeringen har gått med på att inrätta en central enhet för att kontrollera och godkänna statligt stöd innan de potentiella stödåtgärderna anmäls till kommissionen. Kommissionen kan förse de grekiska myndigheterna med det tekniska bistånd som behövs för att uppfylla detta mål. Centrala åtgärder har inletts för att förbättra marknadstillträdet, öka konkurrensen och främja en mer konkurrenspräglad prissättning. En fullständig tillämpning av 2011 års lag om reglerade yrken (lag 3919/2011) skulle kunna eliminera många restriktiva bestämmelser om rätten att utöva ett visst yrke eller om på vilket sätt ett yrke ska utövas. Denna lag håller nu på att genomföras, och förslag om att införa begränsningar ”i allmänhetens intresse” prövas nu särskilt noggrant. Arbetsgruppen samordnar tekniskt stöd och bistår de grekiska myndigheterna med juridisk rådgivning i syfte att anpassa landets sekundärlagstiftning i riktning mot liberalisering av reglerade yrken, analysera konsekvenserna av sådana åtgärder samt se över organisationen av vissa juridiska yrken, bland annat advokatyrket. Inom en rad nyckelsektorer kommer vidare en noggrann analys av det politiska ramverket att kunna fullbordas under hösten, vilket förväntas bana väg för ny lagstiftning i början av 2013, framför allt med syftet att avskaffa bestämmelser som hämmar konkurrens och flexibel prissättning. Öppna och effektiva marknader för offentlig upphandling Marknaderna för offentlig upphandling i Grekland är synnerligen ineffektiva, vilket är till skada både för leverantörer och för upphandlande myndigheter som inte kan förvärva de insatsvaror och tjänster som behövs för att kunna ge service åt allmänheten. Processen för att tilldela kontrakt är långsam, kostnadskrävande och inte alltid logisk, och resultaten blir ofta dåliga upphandlingsresultat. Det händer ofta att förfaranden får skjutas upp på grund av rättstvister. Den offentliga upphandlingen delas ofta upp på ett stort antal små kontrakt som handhas av många olika upphandlande enheter, som ofta saknar kapaciteten att väl definiera sina behov och organisera förfarandena effektivt. Den grekiska regeringen har åtagit sig att genomföra en långtgående och väl samordnad reform av såväl lagstiftning som strukturer och praxis för offentlig upphandling i Grekland. Man kommer bland annat att förenkla reglerna, inrätta ett tillsynsorgan för upphandling, öka användningen av specialiserade upphandlingsorgan och av ramavtal, sprida användningen av nya upphandlingsmetoder, inrätta en portal för alla anbud i samband med offentlig upphandling, skapa elektroniska rutiner (e-upphandling) samt skärpa bevakningen i fråga om intressekonflikter. Den grekiska regeringen har åtagit sig att i mitten av 2012 offentliggöra en reformplan för lagstiftningen om förvaltningen av offentlig upphandling. Europeiska kommissionen kommer att stödja detta viktiga projekt genom tekniskt bistånd. Att minska administrativa bördor och införa praxis för ”bättre lagstiftning” Den grekiska lagstiftningen har ofta utvecklas sektorsvis, och man har därför inte alltid tagit tillräcklig hänsyn till de samlade konsekvenserna för berörda parter och företag. Grekiska företag tar upp många exempel på förordningar eller administrativ praxis som ger upphov till oproportionella kostnader eller restriktioner. Den förordning om bättre lagstiftning som snart ska antas är avsedd att garantera bättre disciplin vid utvecklingen av nya bestämmelser, genom att förebygga administrativa bördor som försvårar affärstransaktioner. Man kommer också att tillämpa metoderna för ”bättre lagstiftning” på kommande lagstiftningsinitiativ. Genom åtagandet att inrätta ett direktorat inom finansministeriet med övergripande ansvar för planering, ledning och övervakning av strukturreformer ska förutsättningarna för affärsverksamhet och företagande göras till kärnan för den nya tillväxtstrategin. Det nya direktoratet förväntas kunna tjäna som ett nav för hela reformprocessen, som snarast behöver förses med en ledningsstruktur som både är adekvat och utvecklingsbar. Att underlätta nya investeringar Investeringar i nya anläggningar och projekt försenas och fördyras på grund av regelsystem och administrativa hinder, och det är ofta många olika myndigheter inblandade. Fysisk planering och miljöbestämmelser tas ofta upp som exempel på hinder för investeringar. Företag med verksamhet inom energi (i synnerhet förnybar energi), distribution och logistik samt transportsektorn är de värst drabbade. Problemen förvärras när det uppstår tvister i administrativa och/eller rättsliga instanser, eftersom en pågående rättstvist ofta innebär att det initiativ som tvisten gäller måste avbrytas tills vidare (suspensiv verkan). Brist på personal eller tillräcklig kompetens inom viktiga administrativa instanser kan också ha en försenande verkan. Den grekiska regeringen har åtagit sig att genomföra ett antal nya lagar för att påskynda tillståndsförfarandena för vissa yrken och för tillverkningsverksamhet, samt förfaranden för miljörelaterade licenser för projekt och verksamhet. Procedurerna för expropriering, som varit såväl administrativt som juridiskt komplicerade, håller också på att ändras. Reformerna inom rättsväsendet kommer vidare att påskynda rättsliga förfaranden och undanröja eller åtminstone minska eftersläpningen i form av olösta ärenden. Den grekiska regeringen har också vidtagit åtgärder för att göra det lättare att starta nya företag, även om det finns utrymme för att rationalisera dessa rutiner ytterligare. Fullbordandet av fastighetsregistret kommer också att stimulera till investeringar. EU:s strukturfonder har redan erbjudit 83 miljoner euro för att skapa en it-infrastruktur för digital registrering av gällande rättigheter till fastigheter och bedömning av statliga ägandeanspråk, inklusive uppgifter om gränsdragning i skogar och digitalisering av uppgifter om gällande äganderätter som idag arkiveras i pappersform av lokala kontor för registrering av fastighetsinteckningar i stadsområden. När det gäller fastighetsregister innehåller samförståndsavtalet specifika mål och bestämmelser om upprättande av ett komplett register över fastigheter samt ett antal fastighetsregisterkontor i Grekland som uteslutande bedriver sådan verksamhet senast 2020. Kommissionen kommer att stödja de grekiska myndigheternas insatser för att respektera ovan angivna tidsplan för att färdigställa fastighetsregistret och på så sätt befrämja tryggheten och bidra till ökade investeringar. Även om det pågår eller planeras ett antal olika insatser för att undanröja administrativa hinder för investeringar, finns det också utrymme för ett mer systematiskt och samordnat projekt för att ta itu med dessa hinder. Att hjälpa företagen genom skattereformer Fortsatta och lyckade reformer av skatteförvaltningen och nödvändiga ändringar i skattelagstiftningen skulle också väsentligt förbättra företagsklimatet i Grekland. För att garantera jämbördiga konkurrensvillkor för de ekonomiska aktörer som följer skattebestämmelserna korrekt är det viktigt att bekämpa problemet med skatteundandragande, så att inte de som undandrar sig skatt utsätter de laglydiga företagen för illojal konkurrens. Samförståndsavtalet om andra programmet för ekonomisk anpassning innehåller ett antal bestämmelser som syftar till att skapa en modern, anpassningsbar och effektiv skatteförvaltning. Detta arbete kommer att underlättas genom tekniskt stöd som ges inom ramen för IMF:s och EU:s handlingsplan, vilken omfattar nio områden som valts ut tillsammans med de grekiska myndigheterna (revision, uppbörd av skattefordringar, tvistlösning, stora skattebetalare, personer med stor förmögenhet och egenföretagare med hög inkomst, risk- och inkomstanalys, service till skattebetalare, registrering, arkivering, verkställighet av betalningar, organisation samt arbetsledning). Arbetet för att förenkla skattelagstiftningen kommer också att spela en central roll för ett lyckat resultat generellt. Insatserna på området kan också bygga vidare på ett beslut som fattades inom ramen för samförståndsavtalet för det första ekonomiska anpassningsprogrammet, nämligen att upphäva bokföringskodexen och ersätta den med betydligt enklare lagstiftning, eftersom de nuvarande reglerna är svåra att efterleva, hämmar entreprenörskap och fungerar som en stark avskräckande effekt på utländska investeringar i Grekland. En förenkling av skatteförvaltningen bör också leda till snabbare återbetalning av mervärdesskatt, och därmed hjälpa särskilt små och medelstora företag och grekiska exportörer genom att undanröja administrativa bördor som inverkar negativt på deras likviditet. I samband med de pågående insatserna för att bekämpa skatteundandragande betonas vidare att kommissionen är redo att bistå Grekland vid förhandlingarna om ett skatteavtal med Schweiz, som skulle hjälpa Grekland att uppbära vissa skattefordringar på sina medborgare. Ett sådant avtal skulle i så fall behöva upprättas med full respekt för alla EU-bestämmelser. 3.2. Att stärka de små och medelstora företagens likviditet Små och medelstora företag är en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Grekland. De utgör 99,9 % av alla företag i Grekland, varav mikroföretag motsvarar 96,5 %. De små och medelstora företagens överlevnad är emellertid hotad: sex av tio företag fick se sina inkomster minska 2011 jämfört med 2010, och bara under 2011 försvann 150 000 arbetstillfällen i små och medelstora företag. I en nyligen genomförd undersökning som utförts av den grekiska sammanslutningen för små och medelstora företag beräknas det att omkring 60 000 små och medelstora företag kommer att lägga ned sin verksamhet under 2012 och att ytterligare 240 000 arbetstillfällen kommer att gå förlorade. Som beskrivs i avsnitt 2 i denna bilaga erbjuder EU:s strukturfonder omfattande stöd till små och medelstora företag. Mer än 4 miljarder euro har avsatts för att trygga likviditet, rörelsekapital och garantier för utlåning till små och medelstora företag, och ytterligare 1 miljard euro kommer att ställas till förfogande genom den nyligen inrättade garantifonden för små och medelstora företag. Det konstateras dock att denna finansiering inte alltid finner sin väg till realekonomin. De grekiska myndigheterna och bankerna bör stärka sina insatser för att övervaka utbetalningarna inom befintliga program och tillsammans försöka övervinna hindren för ett effektivt genomförande av dem. Det behövs i synnerhet större insatser för att påskynda processer och avlägsna administrativa flaskhalsar vid godkännandet av bidrag (särskilt i form av intensiv övervakning av utbetalningarna, förenkling av kontrakt och tillståndsförfaranden, kortare tidsfrister för godkännanden och färre aktörer i varje förfarande, osv.). Dessutom behöver lagstiftning och avtalsbestämmelser om bidrag omgående justeras för att möjliggöra utlåning av rörelsekapital. Grekiska små och medelstora företag skulle också gynnas av ett påskyndat genomförande av direktivet om sena betalningar. 3.3. Att förbättra funktionen hos viktiga sektorer i ekonomin genom privatiseringar Privatisering är en avgörande del av reformprocessen. Det viktigaste motivet till privatiseringar i Grekland är att tillgångar kan utnyttjas bättre i den privata sektorn och därmed stärka den reala ekonomins konkurrenskraft. Dessutom kan företag som privatiseras och drivs framgångsrikt tjäna som förebilder, och därmed skapa positi