[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 28.10.2010

KOM(2010) 611 slutlig

2010/0303 (COD)

xxxxx

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr […/….]

om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå

SEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264

MOTIVERING

1. BAKGRUND

Efter olyckan med oljetankern ”Erika” och det stora oljeutsläpp som inträffade då föreslog kommissionen i slutet av 2000 en förordning om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (byrån), där denna byrå fungerar som ett tekniskt organ, i syfte att skapa en hög, enhetlig och effektiv nivå på sjösäkerheten och förhindra föroreningar från fartyg inom EU. Europaparlamentet och rådet antog förordning (EG) nr 1406/2002 den 27 juni 2002. Förordningen trädde i kraft i augusti samma år och Europeiska sjösäkerhetsbyrån inledde sin verksamhet i mars 2003.

Tidigare ändringar av förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå

Förordning (EG) nr 1406/2002 har ändrats tre gånger sedan 2002, framförallt på grund av utvecklingen av EU:s sjöfartslagstiftning.

Den första ändringen[1] av förordningen var av övergripande karaktär och handlade om finansiella förfaranden, budgetförfaranden och öppenhet.

Mot bakgrund av olyckan med fartyget ”Prestige” 2002 ledde den andra ändringen[2], som trädde i kraft i maj 2004, till att byrån fick flera nya uppgifter, framförallt när det gäller beredskap för och insatser vid föroreningar. Den andra ändringen gjordes även med hänsyn till utvecklingen av EU:s behörighet på sjösäkerhetsområdet, som innebar att byrån ska ge kommissionen tekniskt stöd vid inspektioner inom ramen för förordning (EG) nr 725/2004[3] om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. När det gäller utbildning av sjöfolk ombads byrån dessutom att ge kommissionen stöd vid bedömningen av certifieringsförfaranden och undervisningsanstalter i länder både inom och utanför EU i enlighet med Internationella sjöfartsorganisationens konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning.

Den tredje ändringen[4] innebar att Europeiska sjösäkerhetsbyrån fick en flerårig budgetram på 154 miljoner euro för insatser vid föroreningar från fartyg under perioden 2007–2013.

Dessa tidigare ändringar har dock inte varit tillräckliga med hänsyn till de nya utmaningar som Europeiska sjösäkerhetsbyrån står inför, som till största del antingen ligger utanför byråns kontroll eller utanför både byråns och hela EU:s kontroll.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån idag

Idag ger Europeiska sjösäkerhetsbyrån medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd för att hjälpa dem att på ett korrekt sätt tillämpa gemenskapslagstiftningen på området för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg, att bevaka genomförandet av denna lagstiftning och att utvärdera befintliga åtgärders effektivitet samt att hjälpa till vid utarbetandet av nya åtgärder. Nedan följer lite statistik över Europeiska sjösäkerhetsbyråns olika verksamheter under 2009:

114 inspektioner inom sjösäkerhet, sjöfartsskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg. |

88 evenemang med över 2 250 deltagare. Detta innefattar 694 personer som utbildats vid 34 utbildningstillfällen. |

65 omfattande tekniska rapporter. |

13 kontrakt om 18 beredskapsfartyg för sanering av spillolja (varav 16 i beredskapsfas och 2 i förberedelsefas) för de olika regionala haven i EU. Medverkan i 47 borrningar. |

Över 3 miljoner utbytta meddelanden per månad inom EU:s övervakningssystem för sjötrafik SafeSeaNet, med 2 000 användare. |

CleanSeaNet: 2 107 upptäckta potentiella oljeutsläpp, 751 oljeutsläpp som verifierats av medlemsstaterna och 194 bekräftade oljeutsläpp. |

Långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT): Inrättande och förvaltning av EU:s datacentrum för LRIT-uppgifter som omfattar över 6 000 fartyg som för EU:s flagg. |

Mer utförlig information om Europeiska sjösäkerhetsbyrån finns i den åtföljande konsekvensbedömningsrapporten och på Europeiska sjösäkerhetsbyråns webbplats[5].

2. MOTIV OCH SYFTE

Syftet med den föreslagna åtgärden är att ändra förordning (EG) nr 1406/2002 genom att förtydliga Europeiska sjösäkerhetsbyråns nuvarande uppgifter och roll och genom att utvidga byråns ansvarsområde till nya områden som håller på att växa fram på internationell och/eller europeisk nivå.

I sitt meddelande om det tredje lagstiftningspaketet om sjösäkerheten i Europeiska unionen i slutet av 2005 förklarade kommissionen följande: ”Genomförandet av paketet kommer i viss mån att involvera Europeiska sjösäkerhetsbyrån, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002. Vissa av paketets åtgärder nämns redan i förordningen, andra föranleder ändringar. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om ändring av förordningen under de kommande månaderna.” [6]

Kommissionen förklarade i sitt meddelande Strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik fram till 2018 [7] att den avsåg att ” [s]e över mandatet för Europeiska sjösäkerhetsbyrån och dess verksamhet för att ytterligare förbättra det tekniska och vetenskapliga stöd som byrån kan ge medlemsstaterna och kommissionen ”.

Rådet uppmanade i sina slutsatser av den 30 mars 2009 kommissionen att utarbeta åtgärder för att ” inför de förestående utmaningarna förstärka Europeiska sjösäkerhetsbyråns arbete för att bistå medlemsstaterna och kommissionen med tekniskt och vetenskapligt stöd ”[8].

På uppmaning av Europaparlamentet och rådet[9] arbetar kommissionens avdelningar med en genomförbarhetsstudie om en europeisk kustbevakning. Kommissionens avdelningar har hittills kommit fram till att Europeiska sjösäkerhetsbyråns insatser skulle kunna öka synergieffekterna på EU-nivå inom viss kustbevakningsverksamhet. Synergieffekterna skulle kunna förstärkas ytterligare om Europeiska sjösäkerhetsbyråns arbetsuppgifter utökades på vissa utvalda områden, särskilt när det gäller övervakning av vattenvägar för sjötrafik och sjöfart, och stöd till medlemsstaterna när det gäller att spåra misstänkta förorenare.

2.1. Europeiska sjösäkerhetsbyråns externa utvärdering

Europeiska sjösäkerhetsbyråns styrelse beställde i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 1406/2002 en oberoende extern utvärdering av förordningens tillämpning i slutet av 2007. Utvärderingen gjordes av konsultfirman Cowi som granskade effekterna av förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, byrån och dess arbetsmetoder. Slutrapporten presenterades för styrelsen i mars 2008[10]. Cowi gav byrån utmärkta betyg vid sin utvärdering.

Cowi konstaterade sammanfattningsvis att inrättandet av Europeiska sjösäkerhetsbyrån har täppt till de luckor som fanns på sjösäkerhetsområdet i EU . Cowi menade att byråns ansvarsområde och betydelse snabbt har ökat och att byrån har blivit en betydande aktör på sjösäkerhetsområdet. Byrån har bidragit positivt till sektorn i allmänhet och framförallt till dess två huvudaktörer, medlemsstaterna och kommissionen[11] .

Cowi understryker i rapporten dock även att det finns möjlighet till ytterligare förbättringar och förtydliganden.

2.2. Rekommendationer från Europeiska sjösäkerhetsbyråns styrelse

Styrelsen har på grundval av den externa utvärderingen utfärdat rekommendationer[12] som kan sammanfattas enligt följande:

I. Ändringar av förordning (EG) nr 1406/2002

- Ändra artikel 22 i förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå för att se till att genomförandet av förordningen regelbundet utvärderas (vart femte år).

II. Rekommendationer som rör byrån och dess arbetsmetoder

- Fortsätta att koncentrera sig på insatser som ger ett mervärde för berörda parter.

- Utveckla en strategisk plan för fem år framåt.

- Fortsätta att arbeta för en verksamhetsbaserad kostnadsberäkning och budgetering.

- Strukturera de årliga arbetsprogrammen så att de fungerar som operativa handlingsplaner för det aktuella året.

- Se till att faktiska resultat jämförs med fastställda mål i årsrapporten.

- Utveckla projektledningsfunktionen.

III. Övriga allmänna rekommendationer

- Se till att en formell, regelbunden utvärdering av byråns effektivitet genomförs.

2.3. Europeiska sjösäkerhetsbyråns fleråriga strategi

Europeiska sjösäkerhetsbyråns styrelse godkände i mars 2010 en flerårig strategi för perioden 2010–2014, där 14 nya teman för byrån beskrivs. Kommissionen stöder strategin med förbehåll för att det finns erforderliga budgetresurser. Den anser att många av strategins 14 teman inte kräver någon ändring av EU-lagstiftningen, dvs. förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, men har dock beaktat följande teman i förslaget:

Tema 1 Utredning av olyckor: Formuleringen i artikel 2.4 b har ändrats för att ta hänsyn till den fleråriga strategin.

Tema 4 Inspektioner: Tanken med en övergripande analys av inspektionsrapporter återspeglas i artikel 3.3. När det gäller sjöfartsskyddet framgår det av artikel 2.2 b att byrån kan tillhandahålla tekniskt stöd vid alla inspektioner i enlighet med förordning (EG) nr 725/2004 (på fartyg och i hamnanläggningar). Frågan om erkännande av säkerhetsorganisationer kommer att i förekommande fall behandlas i den specifika EU-lagstiftningen.

Tema 6 Havsövervakning: En hänvisning till Europeiska sjösäkerhetsbyråns bidrag till övervakningen till havs har lagts till i artikel 2.4 a.

Tema 7 Samordning av satellitinformation i havsfrågor (GMES): En hänvisning till Europeiska sjösäkerhetsbyråns bidrag till genomförandet av EU-program som GMES har lagts till i artikel 2.2 d.

Tema 9 Regionala centrum: Kommissionen föreslår i enlighet med strategin att man stryker den nuvarande begränsningen till övervakning av sjötrafik eftersom det i Medelhavs- och Svartahavsregionerna även är viktigt med andra former av teknisk rådgivning, särskilt utbildning och tillgång till operativa tjänster (se ändringen av artikel 5.3).

Tema 10 Forskning: Europeiska sjösäkerhetsbyråns utökade roll inom EU-forskning lyfts fram i artikel 2.2 e.

Tema 11 Grannländer: Europeiska sjösäkerhetsbyråns nya roll i förhållande till grannländerna återspeglas i artikel 2.5.

Tema 13 Den mänskliga faktorn och tema 14 E-sjöfart kräver inte några ändringar av förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå i det här skedet, men kommissionen planerar att tillföra ytterligare personalresurser i den finansieringsöversikt som bifogas förslaget.

2.4. Europeiska sjösäkerhetsbyråns uppgifter

Kommissionen har använt sig av den externa utvärderingen, rekommendationerna och den fleråriga strategin vid utarbetandet av detta förslag. Den har dessutom beaktat den internationella och europeiska händelseutvecklingen som har gjort att förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå behöver ändras (se den åtföljande konsekvensbedömningen).

Kommissionen föreslår att Europeiska sjösäkerhetsbyrån behåller sina nuvarande mål och uppgifter. Det är dock nödvändigt att förtydliga vissa begrepp och att tydligare definiera byråns stöd till kommissionen, medlemsstaterna och andra parter.

Byrån har fått nya uppgifter i samband med genomförandet av det tredje sjösäkerhetspaketet . Gemenskapslagstiftaren enades i december 2008 om detta ambitiösa och omfattande lagstiftningspaket om hamnstatskontroll, klassificeringssällskap, övervakning av sjötrafik, utredning av olyckor, ersättning till passagerare, flaggstatsförpliktelser och rederiers ansvar. De åtta rättsakterna antogs formellt i april 2009 och de olika åtgärderna kommer att genomföras under de kommande åren[13].

När det gäller forskning bör byrån bli mer involverad i EU:s havsforskning och – genom analys av forskningsprojekt – identifiera möjliga uppföljningsåtgärder ur ett lagstiftningsperspektiv. Byrån skulle på grund av sin omfattande tekniska erfarenhet dessutom kunna bistå kommissionen med att välja forskningsinsatser. Byrån kommer varken att leda forskningsprojekt eller överlappa arbetet inom EU:s befintliga forskningsstrukturer.

Syftet med ändringarna är också att förtydliga byråns stöd till kommissionen och till medlemsstaterna inom olika internationella och regionala organisationer för att se till att kommissionen och medlemsstaterna får bästa möjliga tekniska stöd. Detta gäller organisationer som Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Internationella arbetsorganisationen (ILO), Parissamförståndsavtalet om hamnstatskontroll och andra regionala organ (till exempel Barcelonakonventionen, Bonn-samarbetsavtalet, Helsingforskonventionen, Lissabonavtalet och Arktiska rådet).

Vissa av de värdefulla operativa tjänster som byrån har hand om (SafeSeaNet, CleanSeaNet, långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT), hamnstatskontroll osv.) kan dessutom bidra till EU:s andra politikområden, till exempel en integrerad havsövervakning inom EU:s integrerade havspolitik . Tanken är att sammanföra olika övervakningssystem, antingen som redan är i drift eller som befinner sig på utvecklings- eller planeringsstadiet, och få dem att fungera tillsammans[14]. Ett annat politikområde som byrån kan bidra till på grund av sin expertis inom behandling av satellitdata är GMES-programmet (global övervakning för miljö och säkerhet). Byråns expertis, system, tillämpningar och data kommer också väl till pass när man ska utvärdera och analysera hur sjöfartsrelaterade påfrestningar, till exempel barlastvatten, marint avfall och undervattensbuller, påverkar havsmiljön , om man ser till målet att uppnå god miljöstatus i enlighet med ramdirektivet om en marin strategi[15].

De risker för sjötransporter och havsmiljö som nyligen har visat sig föreligga vid oljeborrningar till havs måste också tas med i beräkningen. Denna omarbetning av förordningen förtydligar att byråns insatser inte bara kan användas vid havsföroreningar från fartyg, utan även vid havsföroreningar från oljeplattformar. Europeiska sjösäkerhetsbyrån och många medlemsstater har inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism erbjudit särskild utrustning och särskilda saneringsfartyg för att hjälpa de amerikanska myndigheterna att hantera oljeutsläppet i Mexikanska golfen. Kommissionen kommer även att undersöka i vilken utsträckning Europeiska sjösäkerhetsbyrån i framtiden skulle kunna bidra till att öka säkerheten vid anläggningar för utvinning och produktion av olja och gas till havs, med tanke på att denna verksamhet ligger utanför sjötransportsektorn och att kommissionen i samarbete med berörda parter för närvarande håller på att undersöka behovet av att fastställa EU-regler.

Den nuvarande förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå gör det mycket svårt att bedriva ett tekniskt samarbete med grannländerna . Hittills är det endast Norge och Island som har kunnat delta i Europeiska sjösäkerhetsbyråns arbete genom bestämmelserna i artikel 17. Andra tredjeländer som har ett gemensamt regionalt hav med EU (Östersjön, Svarta havet, Medelhavet och Norra ishavet) har uttryckt intresse för ett tekniskt samarbete med byrån inom olika områden (användning av satellitbilder för att spåra misstänkta förorenare, utbyte av sjötrafikdata, utbildningsinsatser, teknisk expertis och saneringsfartyg). Byråns samarbetsinsatser har hittills varit mycket begränsade på grund av den restriktiva rättsliga grunden.

Kommissionen anser inte att byråns stöd till sjöfartsskyddet bör utökas utöver det som anges i förordning (EG) nr 725/2004[16]. Man planerar således inte att involvera byrån i genomförandet av direktiv 2005/65/EG om ökat hamnskydd[17]. Kommissionen föreslår dock att den nuvarande begränsningen av byråns stöd till kommissionen vid inspektioner[18] inom ramen för förordning (EG) nr 725/2004 bör slopas i syfte att skapa ökad effektivitet och flexibilitet. Kommissionen räknar med att gruppledaren inom en inspektionsgrupp kommer att fördela uppgifterna till experterna utifrån deras erfarenheter. Denna ändring beräknas inte föranleda några ytterligare resurser för Europeiska sjösäkerhetsbyrån.

2.5. Styrningsaspekter

Europeiska sjösäkerhetsbyrån har efter över sju års erfarenhet visat sig ha en stabil förvaltningsstruktur. Det är rimligt att bibehålla byråns institutionella form som ett så kallat ”tillsynsorgan” med stor självständighet. Erfarenheten har dock visat att det krävs förbättringar och förtydliganden inom ett fåtal områden.

Det gäller framförallt organisationen av de inspektioner som byrån genomför för kommissionens räkning. Här behöver byråns, kommissionens, styrelsens och medlemsstaternas roller förtydligas. Medlemsstaternas företrädare i styrelsen står inför en potentiell intressekonflikt: Å ena sidan fattar de beslut om byråns insatser och resurser, framförallt om riktlinjerna för besök[19], och å andra sidan företräder de nationella förvaltningar som själva är föremål för de inspektioner som byrån genomför för kommissionens räkning i syfte att kontrollera att nationella förordningar och förfaranden är förenliga med gällande EU-lagstiftning. Denna potentiella konflikt har föranlett diskussioner vid styrelsemötena, framförallt när beslut skulle fattas om byråns riktlinjer för besök.

I nuläget har man lyckligtvis kunnat undvika större problem men de underliggande bestämmelserna är problematiska och behöver ändras, bland annat genom att förtydliga de olika aktörernas roller. För att ge medlemsstaterna, byrån själv och kommissionen möjlighet att komma med synpunkter och ta ansvar föreslår kommissionen att den antar byråns operativa arbetsmetoder vid inspektioner genom kommittéförfarandet, som man gjorde med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet. Styrelsen kommer att bibehålla sin roll, bland annat genom att fatta beslut om byråns arbetsprogram och budget.

- Andra styrningsfrågor handlar om byråns förvaltning. I enlighet med rekommendationerna från byråns styrelse bör byråns externa utvärdering upprepas med jämna mellanrum, vilket därmed innebär att artikel 22 behöver ändras. En andra rekommendation handlar om att utveckla en flerårig strategi för byrån som gör det möjligt att ha en mer strategisk vision, medan den nuvarande planeringen framförallt är beroende av den årliga budgetcykeln (ser ändringarna av artiklarna 10 och 15). Eftersom byrån har blivit större bör funktionen avdelningschef införas i förordningen.

- EU:s institutioner har till följd av kommissionens meddelande från 2008[20] lanserat en utvärdering av övergripande styrningsfrågor som påverkar alla EU-organ. Kommissionen har därför beslutat att inte föreslå några ändringar av övergripande karaktär. Kommissionen skulle dock vilja uppmärksamma den förändrade röstbalansen mellan kommissionen och medlemsstaterna i styrelsen, som har förändrats väsentligt genom de senaste utvidgningarna. Vid de första mötena i byråns styrelse år 2002 hade kommissionen omkring 21 procent av rösterna (fyra av totalt 19 röstberättigade företrädare) men denna andel har nu minskat till omkring 13 procent till följd av utvidgningen till 27 medlemsstater och kommer att minska ytterligare vid kommande utvidgningar. Styrelsen fattar beslut med tvåtredjedelsmajoritet av alla röstberättigade ledamöter (se artikel 14) medan den verkställande direktören utses med fyra femtedels majoritet (se artikel 16. Kommissionen anser att den europeiska lagstiftarens ursprungliga avsikt när det gäller den institutionella balansen i byråns styrelse bör återställas på medellång sikt, utan att ytterligare utöka antalet ledamöter i styrelsen (för närvarande 31 röstberättigade ledamöter och sex ej röstberättigade ledamöter[21].

2.6. Konsekvensbedömning

Konsekvensbedömningsrapporten och sammanfattningen bifogas förslaget. Konsekvensbedömningsnämnden utfärdade sitt yttrande den 22 juni 2008 och lämnade ett antal rekommendationer om förbättringar av förslaget till rapport som har införlivats i den slutliga versionen.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

3.1. Rättslig grund

Rättslig grund för förslaget är artikel 100.2 i EUF-fördraget, som har varit rättslig grund för förordning (EG) nr 1406/2002.

3.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna iakttas fullt ut. Vid den oberoende externa utvärderingen (se ovan under punkt 2.1) bekräftades att EU behöver ingripa för att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att uppnå erforderlig sjösäkerhet, och erforderligt sjöfarts- och havsmiljöskydd inom EU. Effektiviteten i byråns insatser har också kunnat konstateras. De föreslagna åtgärderna är proportionerliga eftersom de endast ändrar de delar av den befintliga förordningen som behöver förtydligas eller ändras.

3.3. Val av regleringsform

En förordning är den lämpligaste regleringsformen för att ändra en befintlig förordning.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget har begränsade budgetkonsekvenser så länge byrån får ett begränsat antal nya eller utökade arbetsuppgifter för vilka byrån skulle behöva 18 tjänster för att kunna fortsätta bedriva en effektiv och ändamålsenlig verksamhet. Mot bakgrund av det nuvarande budgetläget har kommissionen kommit överens med byrån om en omfattande omfördelningsinsats som innebär att byrån själv tillhandahåller sex av dessa tjänster genom en intern omfördelning. Detta innebär att budgetmyndigheten under de kommande årliga budgetförfarandena endast skulle behöva utöka byråns tjänsteförteckning med totalt tolv nya tjänster mellan 2012 och 2014 (fem tjänster 2012, fyra tjänster 2013 och tre tjänster 2014). Detta motsvarar helt och hållet byråns fleråriga personalpolitiska plan för 2011–2013 som byråns styrelse antog i mars 2010 och överlämnade till budgetmyndigheten som en del av dokumentationen för budgetförfarandet 2011. Förslagets budgetkonsekvenser är därmed begränsat till totalt cirka 3,9 miljoner euro för perioden 2012–2015 (mer information finns i den bifogade finansieringsöversikten och konsekvensbedömningen).

Kommissionen anser att byrån nu, efter den viktiga utökningen av personalstyrkan under 2005–2008 (då byrån under fyra år fick totalt 126 nya tjänster), befinner sig i en konsolideringsfas, vilket framgår av tjänsteförteckningen för 2009–2011 som innehåller blygsamma personalökningar trots att byråns insatser och arbetsuppgifter ökar kraftigt. Innan kommissionen föreslår någon ytterligare utökning av arbetsuppgifterna som kräver ytterligare resurser kommer den med stöd av byrån att fortsätta att granska byråns insatser och resurser för att se till att man även i framtiden tar vara på alla möjligheter att omfördela befintliga resurser inom byrån.

5. FÖRSLAGETS INNEHÅLL

Förslaget innehåller två artiklar. I den första specificeras de föreslagna ändringarna av förordning (EG) nr 1406/2002 medan den andra handlar om förordningens ikraftträdande. Följande tabell ger en överblick över ändringarna av förordning (EG) nr 1406/2002, och därefter följer en närmare beskrivning i nästkommande avsnitt:

Artikel | Ämnesområde | Ändringar |

1 | Mål | Ny version |

2 | Uppgifter | Ny version |

3 | Inspektioner | Ny version |

4 | Öppenhet | Inga ändringar |

5 | Rättslig status | Smärre ändringar i punkterna 3 och 4 |

6 | Personal | Inga ändringar |

7 | Privilegier | Inga ändringar |

8 | Ansvar | Inga ändringar |

9 | Språk | Inga ändringar |

10 | Styrelsen | Smärre ändringar i punkt 2: led c ändras, leden ca och cb läggs till, led g utgår, led i ändras och led l förenklas |

11 | Sammansättning | Inga ändringar |

12 | Ordförande | Inga ändringar |

13 | Sammanträden | Inga ändringar |

14 | Röstning | Inga ändringar |

15 | Den verkställande direktören | Punkt 2 ändras (led a ändras, leden aa och ab infogas, leden b och d ändras, led g utgår) och punkt 3 utgår |

16 | Utnämning | Ny version |

17 | Tredjeländer | Inga ändringar |

18 | Budget | Smärre ändringar i punkt 1 |

19 | Kontroll | Inga ändringar |

20 | Bedrägeri | Inga ändringar |

21 | Finansiella bestämmelser | Inga ändringar |

22 | Utvärdering | Inga ändringar |

23 | Inledande | Ny version |

24 | Ikraftträdande | Inga ändringar |

5.1.1. Ändringar av artikel 1 ( Mål)

Som förklaras ovan är förordningens mål oförändrade. Kommissionen föreslår därför endast smärre ändringar av artikel 1.

5.1.2. Ändringar av artikel 2 ( Uppgifter)

Eftersom artikeln har blivit svår att läsa i sin nuvarande version föreslår kommissionen en ny version som följer den tidigare strukturen. Avsikten är att förtydliga byråns uppgifter i ett användarvänligt format. Den föreslagna artikeln består av fem punkter. I den inledande punkten anges byråns verksamhetsområden som förtydligas på motsvarande sätt som i artikel 1. I punkt 4 bekräftas att kommissionen har det yttersta ansvaret för genomförandet av EU:s regelverk. I punkterna 2–5 anges byråns olika uppgifter i förhållande till olika parter.

5.1.3. Ändringar av artikel 3 ( Inspektioner)

För att korrekt återspegla byråns institutionella roll i genomförandet av EU:s lagstiftning föreslår kommissionen en ny formulering i artikel 3. Hänvisningen till de riktlinjer som styrelsen fastställt utgår. Att fatta beslut om ”riktlinjer för besök” som påverkar förvaltningen på hemmaplan skulle kunna skapa en intressekonflikt för medlemsstaternas företrädare. Kommissionen föreslår i stället att man följer Europeiska byrån för luftfartssäkerhets exempel när det gäller inrättandet av byråns operativa arbetsmetoder på det här området[22]. På så sätt kan alla berörda parter medverka (byrån, medlemsstaterna och kommissionen) samtidigt som deras institutionella roller och ansvar respekteras.

5.1.4. Ändringar av artikel 5 ( Rättslig status, administrativa avtal, regionala centrum)

Med den föreslagna ändringen av punkt 3 försöker kommissionen komma tillrätta med den nuvarande begränsningen där regionala centrum enbart koncentrerar sig på frågor som rör övervakning av sjötrafik inom ramen för direktiv 2002/59/EG. Den föreslagna ändringen innebär inte att kommissionen kommer att lämna in en begäran om att inrätta ett regionalt centrum till byråns styrelse. Det måste först bevisas att det är möjligt att inrätta ett sådant regionalt centrum.

Den föreslagna ändringen av punkt 4 är ett resultat av byråns ständigt ökade engagemang i sjötransportfrågor på regional och internationell nivå – till exempel genom LRIT och utvecklingen av havsövervakning i EU. För detta måste byrån kunna inleda ett administrativt samarbete med andra organ. Den verkställande direktören företräder byrån och får därför för byråns räkning ingå administrativa avtal som inte är internationella fördrag. För öppenhetens skull ska styrelsen informeras.

5.1.5. Ändringar av artikel 10 ( Styrelsen)

Kommissionen föreslår följande ändringar av artikel 10.2:

- I led c behöver hänvisningen till artikel 2 ändras.

- De nya leden ca och cb handlar om den fleråriga strategi och den fleråriga personalpolitiska plan som byråns styrelse ska anta.

- På grund av ändringen av artikel 3 måste led g utgå.

- Led i måste ändras för att ta hänsyn till de nya tjänsterna som avdelningschefer.

- Till följd av förenklingen av artikel 15.2 g nedan angående den separata rapporten om åtgärder i samband med föroreningar kan led l också förenklas.

5.1.6. Ändringar av artikel 15 ( Den verkställande direktören)

Kommissionen föreslår vissa ändringar av artikel 15.2 om den verkställande direktören. Många av dem är helt enkelt redaktionella ändringar på grund av ändringar av andra artiklar. Slutligen kan punkt 3 utgå eftersom dess innehåll har flyttats till artikel 16.

5.1.7. Ändringar av artikel 16 ( Utnämning av verkställande direktör och avdelningschefer)

Eftersom byrån har blivit större (242 anställda 2010) behöver den verkställande direktören stöd på ledningsnivå. Sedan juni 2008 innehåller byråns organisationsschema tre avdelningschefer på mellannivå vilket motsvarar situationen vid andra EU-organ av jämförbar storlek. Den nya formuleringen innebär därför inte att det behöver tillföras några nya tjänster i byråns tjänsteförteckning. Artikeln får en ny rubrik och det faktum att avdelningscheferna utses av den verkställande direktören efter att ha erhållit styrelsens positiva yttrande fastställs.

5.1.8. Ändringar av artikel 18 ( Budget)

På grund av LRIT-nätverkets globala karaktär kommer byrån att utbyta sjöfartsuppgifter med andra datacentrum, bland annat uppgifter i ett detaljerat faktureringssystem. Även om avgifter för olika tjänster redan är en av byråns inkomstkällor i den nuvarande förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (se artikel 18.1 c) bör den tekniska termen ”arvoden” läggas till. Det är varken förväntat eller avsett att byråns verksamhet i någon större utsträckning ska finansieras med avgifter, till skillnad från situationen vid andra EU-organ. Byråns verksamhet kommer även fortsättningsvis att i huvudsak finansieras med EU-medel.

5.1.9. Ändringar av artikel 22 ( Utvärdering)

I enlighet med rekommendationerna från byråns styrelse bör byråns externa utvärdering inte vara någon engångsföreteelse utan bör upprepas med jämna mellanrum.

5.1.10. Ändringar av artikel 23

Bestämmelserna om inledande av byråns verksamhet i denna artikel är inaktuella och kan utgå. Artikeln kan därför göras om till en vanlig kommittébestämmelse. På sjösäkerhetsområdet inrättades 2002 en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) genom förordning (EG) nr 2099/2002 som ska bistå kommissionen även när det gäller denna förordning. Kommissionen erinrar om att byråns operativa arbetsmetoder vid inspektioner (artikel 3) omfattas av kommittéförfarandet.

2010/0303 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr […/….]

om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[23],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[24],

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet[25], och

av följande skäl:

1. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002[26] inrättades en europeisk sjösäkerhetsbyrå (nedan kallad byrån ) i syfte att skapa en hög, enhetlig och effektiv nivå på sjösäkerheten och förhindrandet av föroreningar från fartyg.

2. Byråns styrelse beställde i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 1406/2002 en oberoende extern utvärdering av förordningens tillämpning i slutet av 2007. På grundval av denna utvärdering utfärdade styrelsen i juni 2008 rekommendationer om hur förordning (EG) nr 1406/2002, byrån och dess arbetsmetoder bör ändras.

3. På grundval av resultatet av den externa utvärderingen, styrelsens rekommendationer och den flerårliga strategin bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1406/2002 förtydligas och uppdateras. Byrån bör dessutom tilldelas ytterligare ett antal arbetsuppgifter som återspeglar sjösäkerhetspolitikens utveckling på EU-nivå och internationell nivå. Det behövs omfattande kontroll- och omfördelningsinsatser för att garantera kostnads- och budgeteffektivitet. Byrån bör själv kunna finansiera en tredjedel av det ökade personalbehovet till följd av byråns nya arbetsuppgifter genom en intern omfördelning av resurser.

4. Vissa bestämmelser om byråns specifika styrning bör förtydligas. Med tanke på kommissionens särskilda ansvar för genomförandet av den EU-politik som anges i fördraget bör kommissionen ge byrån politisk vägledning när det gäller utförandet av byråns arbetsuppgifter och samtidigt fullt ut respektera byråns rättsliga status och den verkställande direktörens oberoende i enlighet med förordning (EG) nr 1406/2002.

5. Byrån bör agera i unionens intresse. Detta bör även innebära att byrån inom sina ansvarsområden får agera utanför EU:s territorium.

6. Byrån bör öka sitt stöd till kommissionen när det gäller forskning inom sina ansvarsområden. Överlappning med EU:s befintliga forskningsram bör dock undvikas. Byrån bör till exempel inte ansvara för förvaltningen av forskningsprojekt.

7. När EU:s ram för samarbete om oavsiktlig eller avsiktlig förorening av havet som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut 2850/2000/EG av den 20 december 2000[27] har löpt ut bör byrån arbeta vidare med vissa av de insatser som tidigare ingick i denna, framförallt genom att dra nytta av expertisen inom den rådgivande tekniska gruppen för beredskap för och insatser vid havsföroreningar.

8. Den senaste händelseutvecklingen har visat vilka risker som utvinningen och produktionen av olja och gas till havs innebär för sjötransporter och havsmiljön. Byråns ansvarsområde bör uttryckligen utökas till att omfatta insatser vid föroreningar till följd av sådan verksamhet. Byrån bör dessutom bistå kommissionen med att analysera säkerheten vid flyttbara gas- och oljeanläggningar till havs för att upptäcka eventuella brister, och i sitt arbete utgå från den expertis som den har utvecklat inom sjösäkerhet, sjöfartsskydd, förhindrande av föroreningar från fartyg och insatser vid sådana havsföroreningar.

9. EU har fastställt en omfattande sjötransportstrategi fram till 2018 som bland annat innehåller begreppet e-sjöfart. EU håller dessutom på att utarbeta ett europeiskt nätverk för havsövervakning. Byrån har system och tillämpningar som är intressanta för att förverkliga denna politik. Byrån bör därför ge berörda parter tillgång till systemen och uppgifterna.

10. Byrån har etablerat sig som en betydelsefull aktör när det gäller att på EU-nivå tillhandahålla uppgifter om sjöfart som är av intresse och relevans för EU:s andra verksamhetsområden. Byrån bör genom sina åtgärder, särskilt inom hamnstatskontroll, övervakning av vattenvägar för sjötrafik och sjöfart, samt stöd vid spårning av misstänkta förorenare, bidra till att öka synergieffekterna på EU-nivå inom viss kustbevakningsverksamhet. Byrån bör som ett led i sin övervakning och insamling av uppgifter även samla in grundläggande information om de potentiella risker som utvinning och produktion av olja och gas till havs kan innebära för sjötransporter och havsmiljön.

11. Byrån har också system, tillämpningar, expertis och uppgifter som kan bidra till målet att uppå god miljöstatus i marina vatten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008[28], särskilt inom de områden som har med sjöfarten att göra, till exempel barlastvatten, marint avfall och undervattensbuller.

12. Byrån utför inspektioner för att bistå kommissionen i arbetet med att utvärdera genomförandet av EU-lagstiftningen. Det bör finnas en tydlig rollfördelning mellan byrån, kommissionen, medlemsstaterna och styrelsen.

13. Kommissionen och byrån bör nära samarbeta vid utarbetandet av byråns operativa arbetsmetoder vid inspektioner. Byrån ska följa det befintliga förfarandet för inspektioner tills de åtgärder som rör dessa arbetsmetoder har trätt i kraft.

14. Villkoren för byråns operativa arbetsmetoder vid inspektioner ska antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[29].

15. Förordning (EG) nr 1406/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 1406/2002

Förordning (EG) nr 1406/2002 ska ändras på följande sätt:

1. Artiklarna 1–3 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Mål

1. Genom denna förordning inrättas en europeisk sjösäkerhetsbyrå (nedan kallad byrån ). Byrån ska agera i unionens intresse.

2. Byrån ska ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tillhandahålla expertis på hög nivå för att hjälpa dem att på ett korrekt sätt tillämpa unionslagstiftningen på området för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg, bevaka genomförandet av denna och utvärdera befintliga åtgärders effektivitet.

3. Byrån ska förse medlemsstaterna och kommissionen med tekniskt och vetenskapligt stöd på området oavsiktlig eller avsiktlig havsförorening och på begäran stödja medlemsstaternas insatser vid föroreningar med kompletterande medel på ett kostnadseffektivt sätt, utan att detta påverkar kuststaternas ansvar för att upprätthålla egna mekanismer för insatser vid föroreningar, och så att befintliga samarbetsarrangemang mellan medlemsstater på detta område respekteras. Byrån ska agera så att den stöder EU:s civilskyddsmekanism som inrättats genom rådets beslut 2007/779/EG, Euratom[30].

Artikel 2

Byråns uppgifter

1. För att säkerställa att de mål som anges i artikel 1 uppnås på ett lämpligt sätt ska byrån utföra de uppgifter som anges i punkt 2 i denna artikel på området för sjösäkerhet och sjöfartsskydd, förhindrande av föroreningar från fartyg och insatser vid sådana havsföroreningar.

2. Byrån ska bistå kommissionen

a) i det förberedande arbetet med att uppdatera och utveckla EU-lagstiftningen, särskilt med beaktande av den internationella lagstiftningens utveckling på området,

b) i arbetet med att effektivt genomföra relevant EU-lagstiftning, särskilt genom att genomföra de inspektioner som avses i artikel 3 i denna förordning och genom att ge kommissionen tekniskt stöd i det inspektionsarbete som kommissionen ska utföra enligt artikel 9.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004[31]; byrån får föreslå kommissionen möjliga förbättringar av relevant EU-lagstiftning,

c) och ge kommissionen det tekniska stöd den behöver för att delta i arbetet i de tekniska arbetsgrupper som inrättats inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Internationella arbetsorganisationen (ILO), Parissamförståndsavtalet om hamnstatskontroll och andra relevanta internationella eller regionala organisationer,

d) i utvecklingen och genomförandet av EU-politik inom byråns ansvarsområde, till exempel höghastighetsvattenvägar, ett europeiskt område för sjötransporter utan hinder, e-sjöfart, inlandssjöfart, ramdirektivet om en marin strategi och klimatförändringen, och i analysen av säkerheten vid flyttbara gas- och oljeanläggningar till havs,

e) i genomförandet av EU-program inom byråns ansvarsområde, till exempel global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) och samarbetsprogram med EU:s grannländer,

f) i analysen av pågående och avslutade forskningsprojekt med relevans för byråns verksamhetsområden, bland annat när det gäller att identifiera möjliga uppföljningsåtgärder med anledning av specifika forskningsprojekt och att identifiera viktiga frågor och prioriteringar för fortsatt forskning på EU-nivå,

g) i genomförandet av de arbetsuppgifter som den har tilldelats genom befintlig och kommande EU-lagstiftning på området.

3. Byrån ska i samarbete med medlemsstaterna

a) vid behov anordna relevant utbildningsverksamhet på områden som står under hamnstatens, flaggstatens och kuststatens ansvar,

b) utveckla tekniska lösningar, bland annat tillhandahålla relevanta tjänster, och ge tekniskt stöd avseende genomförandet av EU-lagstiftningen,

c) på begäran med kompletterande medel på ett kostnadseffektivt sätt, via EU:s civilskyddsmekanism som inrättats genom beslut 2007/779/EG, Euratom, stödja medlemsstaternas insatser vid avsiktliga eller oavsiktliga havsföroreningar. Byrån ska i detta fall stödja den drabbade medlemsstat som leder saneringsarbetet.

4. Byrån ska bistå medlemsstaterna och kommissionen med följande:

a) Byrån ska när det gäller övervakning av sjötrafik framförallt främja samarbete mellan kuststater i de sjöfartsområden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG[32], och utveckla och sköta de informationssystem som är nödvändiga för att uppnå det direktivets syften. Den ska dessutom bidra till utvecklingen av en gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde.

b) Byrån ska när det gäller utredning av sjöolyckor i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG[33] stödja medlemsstaterna vid utredning av allvarliga sjöolyckor och vid analys av olycksrapporter för att dra lärdomar av dessa och därmed skapa mervärde på EU-nivå.

c) Byrån ska tillhandahålla objektiv, tillförlitlig och jämförbar statistik och information så att kommissionen och medlemsstaterna kan vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra befintliga åtgärder och utvärdera åtgärdernas effektivitet. I dessa uppgifter ingår att samla in, registrera och utvärdera tekniska uppgifter, att systematiskt utnyttja och samköra befintliga databaser och att vid behov skapa nya databaser. Med de insamlade uppgifterna som underlag ska byrån bistå kommissionen vid offentliggörandet av information som rör fartyg i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG[34]. Byrån ska också bistå kommissionen och medlemsstaterna i deras verksamhet för att förbättra identifiering och lagföring av fartyg som gjort sig skyldiga till olagliga utsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG[35].

5. Byrån ska på kommissionens begäran tillhandahålla tekniskt stöd för genomförandet av relevant EU-lagstiftning till stater som ansöker om anslutning till unionen, till alla partnerländer i den europeiska grannskapspolitiken och till länder som är parter i Parissamförståndsavtalet om hamnstatskontroll.

Byrån ska på kommissionens begäran också ge stöd, via EU:s civilskyddsmekanism som inrättats genom rådets beslut 2007/779/EG, Euratom, i analogi med de villkor för medlemsstater som avses i punkt 3 c i denna artikel, om dessa stater skulle drabbas av oavsiktliga eller avsiktliga havsföroreningar.

Dessa uppgifter ska samordnas med befintliga regionala samarbetsprogram och vid behov omfatta anordnande av relevant utbildningsverksamhet.

Artikel 3

Inspektioner

1. För att sköta sina uppgifter och bistå kommissionen i fullgörandet av sina skyldigheter enligt fördraget, i synnerhet i arbetet med att utvärdera genomförandet av unionslagstiftningen, ska byrån genomföra inspektioner i medlemsstaterna.

Medlemsstaternas nationella myndigheter ska underlätta arbetet för byråns personal.

Byrån ska dessutom för kommissionens räkning genomföra inspektioner i tredjeländer i enlighet med kraven i EU-lagstiftningen, särskilt när det gäller organisationer som är erkända av EU i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009[36] och utbildning och certifiering av sjöfolk i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG[37].

2. Byråns operativa arbetsmetoder för att genomföra de inspektioner som avses i punkt 1 ska omfattas av de krav som ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 23.2.

3. Byrån ska i förekommande fall, och i alla händelser när en inspektionscykel avslutas, analysera inspektionsrapporterna för att identifiera övergripande resultat och dra allmänna slutsatser om de befintliga åtgärdernas effektivitet. Byrån ska presentera denna analys för kommissionen för vidare diskussion med medlemsstaterna.”

2. I artikel 5 ska punkterna 3 och 4 ersättas med följande:

”3. På begäran från kommissionen och med samtycke från de berörda medlemsstaterna får styrelsen besluta att inrätta de regionala centrum som byrån behöver för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.

4. Byrån ska företrädas av den verkställande direktören. Den verkställande direktören får för byråns räkning, efter att ha informerat styrelsen, ingå administrativa avtal med andra organ som arbetar inom byråns verksamhetsområden.”

3. I artikel 10 ska punkt 2 ändras på följande sätt:

a) Led c ska ersättas med följande:

”c) inom ramen för utarbetandet av arbetsprogrammet behandla ansökningar från medlemsstater om tekniskt stöd enligt artikel 2.3,

ca) efter att ha beaktat kommissionens yttrande anta en flerårig strategi för byrån för fem år framåt,

cb) anta byråns fleråriga personalpolitiska plan,”

b) Led g ska utgå.

c) Led i ska ersättas med följande:

”i) ha disciplinär bestämmanderätt över den verkställande direktören och de avdelningschefer som avses i artikel 16,”

d) Led 1 ska ersättas med följande:

”se över de finansiella aspekterna av genomförandet av den detaljerade plan som avses i led k och budgetåtagandena i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2038/2006[38].”

4. Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a) I punkt 2 ska leden a och b ersättas med följande:

”a) Han/hon ska utarbeta byråns fleråriga strategi och överlämna den till styrelsen efter samråd med kommissionen minst åtta veckor före styrelsemötet.

aa) Han/hon ska utarbeta byråns fleråriga personalpolitiska plan och överlämna den till styrelsen efter samråd med kommissionen.

ab) Han/hon ska utarbeta det årliga arbetsprogrammet och den detaljerade planen för byråns beredskap för och insatser vid föroreningar samt lägga fram dessa för styrelsen efter samråd med kommissionen minst åtta veckor före styrelsemötet. Han/hon ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra programmet och planen. Han/hon ska besvara alla ansökningar om stöd från någon medlemsstat i enlighet med artikel 10.2 c.

b) Han/hon ska efter att ha hört kommissionen besluta om genomförandet av sådana inspektioner som avses i artikel 3, i enlighet med de krav som avses i samma artikel 3. Han/hon ska nära samarbeta med kommissionen vid utarbetandet av de åtgärder som avses i artikel 3.2.”

b) I punkt 2 ska led d ersättas med följande:

”d) Han/hon ska organisera ett effektivt övervakningssystem för att kunna jämföra byråns resultat med de mål och arbetsuppgifter som anges i denna förordning. Han/hon ska inom ramen för befintliga finansiella resurser och personalresurser se till att byråns organisationsstruktur regelbundet anpassas i takt med att behoven förändras. På grundval därav ska den verkställande direktören varje år utarbeta ett utkast till allmän rapport och lägga fram det för styrelsen. Rapporten ska innehålla ett särskilt avsnitt om de finansiella aspekterna av genomförandet av den detaljerade planen för byråns beredskap för och insatser vid föroreningar samt informera om det aktuella läget i fråga om samtliga åtgärder som finansieras inom ramen för den planen. Han/hon ska fastställa förfaranden för regelbunden utvärdering baserade på erkända branschnormer.”

c) I punkt 2 ska led g utgå.

d) Punkt 3 ska utgå.

5. Artikel 16 ska ersättas med följande:

”Artikel 16

Utnämning av verkställande direktör och avdelningschefer

1. Byråns verkställande direktör ska utses och avsättas av styrelsen. Den verkställande direktören ska utses för en period om fem år, utifrån en förteckning över kandidater som kommissionen föreslår, på grundval av meriter, dokumenterad skicklighet i förvaltning och ledarskap samt kompetens och erfarenhet som är relevant för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg samt insatser vid sådana havsföroreningar. Den kandidat som styrelsen väljer kan före utnämningen uppmanas att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna. Styrelsen ska fatta sitt beslut med fyra femtedels majoritet av alla ledamöter som har rösträtt.

2. Styrelsen får, på förslag av kommissionen och med hänsyn till utvärderingsrapporten, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod med högst tre år. Styrelsen ska fatta sitt beslut med fyra femtedels majoritet av alla ledamöter som har rösträtt. Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Den verkställande direktören kan under den månad som föregår förlängningen av mandatperioden uppmanas att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna. Om mandatperioden inte förlängs, ska den verkställande direktören sitta kvar till dess att en efterträdare har utsetts.

3. Den verkställande direktören får biträdas av en eller flera avdelningschefer. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder, ska han/hon ersättas av någon av avdelningscheferna.

4. Avdelningscheferna ska utses på grundval av meriter, dokumenterad skicklighet i förvaltning och ledarskap samt yrkesmässig kompetens och erfarenhet som är relevant för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg samt insatser vid sådana havsföroreningar. Avdelningscheferna ska utses eller avsättas av den verkställande direktören efter att ha erhållit styrelsens positiva yttrande.”

6. I artikel 18.1 ska led c ersättas med följande:

”c) arvoden och avgifter för publikationer, utbildning och/eller andra tjänster som byrån tillhandahåller.”

7. I artikel 22 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1. Med jämna mellanrum och minst en gång vart femte år ska styrelsen beställa en oberoende extern utvärdering av förordningens tillämpning. Kommissionen ska tillhandahålla byrån all den information som denna anser sig behöva för att kunna genomföra denna utvärdering.”

8. Artikel 23 ska ersättas med följande:

”Artikel 23

Kommitté förfarande

1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) som inrättats enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002[39].

2. När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande […]. […]

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT FÖR FÖRSLAG

RAM FÖR FÖRSLAGET/INITIATIVET

Förslagets/initiativets benämning

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå

Politikområde/verksamhet som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen[40]

06: Energi och transport

0602: Land-, luft- och sjötransport

060202: Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Genomförande av bestämmelserna för sjösäkerhet, sjöfartsskydd, förhindrande av föroreningar och insatser vid sådana föroreningar

Förslagets/initiativets karaktär

( Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd

( Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd efter ett pilotprojekt/en förberedande åtgärd[41]

( Förslaget/initiativet rör en utvidgning av en befintlig åtgärd

( Förslaget/initiativet rör en åtgärd som omriktas mot en ny åtgärd

Mål

Kommissionens fleråriga strategiska mål som förslaget/initiativet är inriktat på

Målen/mervärdet för EU är förenliga med Europa 2020:

Byrån bidrar till en säker, skyddad och hållbar sjötransport för EU:s ekonomi och för EU:s medborgare. Detta är helt i enlighet med prioriteringarna i Europa 2020:

– Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. Byrån bidrar till utvecklingen av högsta möjliga tekniska standard för fartyg, och främjar därmed kunskap och innovation.

– Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. Byrån bidrar till att förebygga föroreningar från fartyg och till insatser vid sådana havsföroreningar på olika områden. Sjöfarten bidrar till klimat- och energimålen ”20/20/20” och flaggskeppsinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa”. Byrån har sin roll att spela när det gäller genomförande.

– Tillväxt för alla: stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Sjötransporter är en viktig del för att garantera territoriell sammanhållning och integration i EU för öregioner och yttersta randområden. Byrån bidrar till en säker, skyddad och hållbar sjötransport i EU.

Generaldirektoratet för transport och rörlighet bidrar till den årliga politiska strategin för 2010 på följande sätt:

Utveckling, förvaltning och samordning av byråer (detta innefattar Europeiska sjösäkerhetsbyrån) är en central del av generaldirektoratet för transport och rörlighets verksamhet.

Genomförandet av det tredje sjösäkerhetspaketet, som Europeiska sjösäkerhetsbyrån bidrar till, är också en central del av generaldirektoratets verksamhet.

Kommissionen förklarade i sitt meddelande Strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik fram till 2018 att den avsåg att ” [s]e över mandatet för Europeiska sjösäkerhetsbyrån och dess verksamhet för att ytterligare förbättra det tekniska och vetenskapliga stöd som byrån kan ge medlemsstaterna och kommissionen ”, KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7).

Särskilda mål och politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen

Budgetområde 06 02 Särskilda mål nr 3 Öka transportsäkerheten.

Verksamhet(er) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen 060202 Europeiska sjösäkerhetsbyrån.

Förväntade resultat och påverkan

Ange den påverkan som förslaget/initiativet bör ha på de berörda mottagarna/grupperna.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån kommer att ge ökat tekniskt stöd till medlemsstaterna och kommissionen.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån kommer att ge tekniskt stöd till grannländer för att främja EU:s sjösäkerhetspolitik.

Indikatorer för resultat och påverkan

Ange indikatorerna för övervakningen av genomförandet av förslaget/initiativet.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån anger resultatindikatorer i sina årliga arbetsprogram. Dessa övervakas fortlöpande av styrelsen. Årsrapporten är det huvudsakliga övervakningsverktyget.

Grunder för förslaget/initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Begränsad utvidgning av Europeiska sjösäkerhetsbyråns mandat till nya uppgifter.

Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades som ett EU-organ som ska ge stöd vid genomförandet av EU:s sjösäkerhetspolitik.

Lärdomar av tidigare erfarenheter

Europeiska sjösäkerhetsbyråns specifika utvärdering 2008 och den allmänna utvärderingen av EU-organen 2009 har båda visat att byrån ger kommissionen och medlemsstaterna mervärde.

Förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Förslaget är förenligt med EU:s sjösäkerhetspolitik och sjösäkerhetslagstiftning och är en uppföljning till antagandet av det tredje sjösäkerhetspaketet 2009.

Tid under vilken förslaget/initiativet kommer att pågå och påverka budgeten

( Förslag/initiativ på bestämd tid

- ( Förslag/initiativ som löper från den [DD.MM]ÅÅÅÅ till den [DD.MM]ÅÅÅÅ

- ( Budgetpåverkan från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ

( Förslag/initiativ på obestämd tid

- Förslaget/initiativet genomförs med en inkörningsperiod från 2012 till 2014,

- och tas därefter i full drift.

Planerad(e) förvaltningsmetod(er) [42]

( Centraliserad förvaltning direkt av kommissionen

( Centraliserad förvaltning indirekt genom delegering av genomförandeuppgifter till

- ( genomförandeorgan

- ( organ som inrättats av unionen[43]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder i enlighet med avdelning V i EU-fördraget och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning tillsammans med medlemsstaterna

( Decentraliserad förvaltning tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

FÖRVALTNINGSMETODER

Övervaknings- och rapporteringsbestämmelser

Ange förekomst och villkor.

Alla EU-organ omfattas av ett strikt övervakningssystem som bland annat består av en internrevisionsfunktion, kommissionens tjänst för internrevision, styrelsen, kommissionen, revisionsrätten och budgetmyndigheten. Detta system kommer att fortsätta.

Förvaltnings- och kontrollsystem

Identifierad(e) risk(er)

Inga.

Planerad(e) kontrollmetod(er)

Ej tillämpligt.

Åtgärder för att förhindra bedrägeri och oegentligheter

Ange befintliga eller planerade förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder.

Bestämmelserna om bekämpning av bedrägeri i artikel 20 i denna förordning fortsätter att gälla.

BERÄKNAD FINANSIELL PÅVERKAN AV FÖRSLAGET/INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

Ska anges i ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen.

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av utgifter | Bidrag |

Nummer [Beskrivning………………………………..] | Diff. anslag/ Icke-diff. anslag[44] | Från Eftaländer[45] | Från ansökarländer[46] | Från tredjeländer | I enlighet med artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

1a | 06.02.02.01 [Bidrag till Europeiska sjösäkerhetsbyrån, avdelningarna I och II] | Diff. anslag | JA | NEJ | NEJ | NEJ |

1a | 06.02.02.02 [Bidrag till Europeiska sjösäkerhetsbyrån, avdelning III] | Diff. anslag | JA | NEJ | NEJ | NEJ |

Beräknad påverkan på utgifter

Sammanfattning av beräknad påverkan på utgifter

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 1a | Tillväxt och konkurrenskraft |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

-

Beräknat behov av personalresurser

- ( Förslaget/initiativet kräver inte användning av personalresurser

- ( Förslaget/initiativet kräver användning av personalresurser, enligt redogörelsen nedan:

Beräkningen ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | …ange det antal år som behövs för att visa hur länge förslaget/initiativet påverkar budgeten (se punkt 1.6) |

( Tjänster i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

XX 01 01 01 (Huvudkontor och kommissionens representationskontor) | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX 01 01 02 (Delegationer) |

XX 01 05 01 (Indirekta forskningsutgifter) |

10 01 05 01 (Direkta forskningsutgifter) |

( Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter)[55]: |

XX 01 02 01 (KA, INT, SNE från de ”allmänna anslagen”) |

XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE i delegationerna) |

10 01 05 02 (KA, INT, SNE – direkta forskningsutgifter) |

Övriga budgetposter (ange) |

TOTALT | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX är det berörda politikområdet eller den berörda budgetavdelningen.

Personalbehovet kommer att tillgodoses med personal från generaldirektoratet som redan arbetar med förvaltningen av åtgärden och/eller har omplacerats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med ytterligare anslag som kan beviljas ansvarigt generaldirektorat inom den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av budgetbegränsningarna.

Beskrivning av arbetsuppgifterna:

Tjänstemän och tillfälligt anställda | Samordna förbindelserna mellan kommissionen och byrån, övervaka byråns verksamhet och förbereda kommissionens bidrag till byråns arbete. |

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.

Förklara vilka omfördelningar som krävs och ange berörda budgetposter och belopp.

[…]

- ( Förslaget/initiativet kräver tillämpning av flexibilitetsmekanismen eller revidering av den fleråriga budgetramen[58].

Förklara vad som krävs och ange berörda budgetrubriker och budgetposter samt belopp.

[…]

Bidrag från tredje man

- Förslaget/initiativet medför ingen samfinansiering av tredje man

- Förslaget/initiativet medför samfinansiering enligt beräkningen nedan:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | …ange det antal år som behövs för att visa hur länge förslaget/initiativet påverkar budgeten (se punkt 1.6) | Totalt |

Bidrag från Eftaländerna Norge och Island beräknas uppgå till 2 % av tilläggsbudgeten | 0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |TOTALA samfinansierade anslag |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |

Beräknad påverkan på inkomster

- ( Förslaget/initiativet påverkar inte inkomsterna.

- ( Förslaget/initiativet har följande påverkan på budgeten:

- ( på egna medel

- ( på diverse intäkter

[1] Första ändringen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1644/2003 av den 22 juli 2003, EUT L 245, 29.9.2003, s. 10.

[2] Andra ändringen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 724/2004 av den 31 mars 2004, EUT L 129, 29.4.2004, s. 1.

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar, EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

[4] Tredje ändringen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2038/2006 av den 18 december 2006, EUT L 394, 30.12.2006, s. 1. Se även rättelsen i EUT L 30, 3.2.2007, s. 12.

[5] http://www.emsa.europa.eu/.

[6] Se KOM(2005) 585, 23.11.2005, s. 5.

[7] Se KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7

[8] Se rådets pressmeddelande, dokument 8176/09, s. 28.

[9] Se artikel 11 i direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser, EUT L 255, 30.9.2005, s. 11.

[10] Se Europeiska sjösäkerhetsbyråns webbplats på http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html En sammanfattning av Cowis rapport finns för övrigt i bilaga II till den åtföljande konsekvensbedömningen.

[11] Se Cowis studie, s. 6.

[12] Se Europeiska sjösäkerhetsbyråns webbplats på http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Rekommendationerna återfinns dessutom i bilaga I till den åtföljande konsekvensbedömningen.

[13] EUT L 131, 28.5.2009, s. 11.

[14] Se meddelandet För en integrerad övervakning till sjöss En gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde , KOM(2009) 538 slutlig.

[15] Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi), EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

[16] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar, EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

[17] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/65/EG av den 26 oktober 2005 om ökat hamnskydd, EUT L 310, 25.11.2005, s. 28.

[18] Artikel 2 b iv i förordning (EG) nr 1406/2002 lyder för närvarande på följande sätt: ”Byråns stöd till kommissionen skall begränsas till fartyg, berörda bolag och erkända säkerhetsorganisationer med bemyndigande att utföra viss säkerhetsrelaterad verksamhet i detta sammanhang.”

[19] Se artikel 3.1: ” För att sköta sina uppgifter får byrån genomföra besök i medlemsstaterna i enlighet med de riktlinjer som styrelsen fastställt”. Dokumentet finns på http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html under beslut som fattats vid styrelsemötet den 25 juni 2004.

[20] Se meddelandet EU:s tillsynsmyndigheter – mot en gemensam ansats , KOM(2008) 135.

[21] De 27 företrädarna för EU:s medlemsstater och de fyra företrädarna för kommissionen har rösträtt medan de fyra yrkesverksamma från de mest berörda sektorerna och de två företrädarna för Norge och Island inte har det.

[22] Se förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, EUT L 79, 19.3.2008, s. 1, och kommissionens tillämpningsförordning (EG) nr 736/2006 av den 16 maj 2006 om arbetsmetoder för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet vid standardiseringsinspektioner, EUT L 129, 17.5.2006, s. 10.

[23] EUT C […], […], s. […].

[24] EUT C […], […], s. […].

[25] EUT C […], […], s. […].

[26] EGT L 208, 5.8.2002, s. 1.

[27] EGT L 332, 28.12.2000, s. 1.

[28] Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi), EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

[29] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[30] EUT L 314, 1.12.2007, s. 9.

[31] EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

[32] EGT L 208, 5.8.2002, s. 10.

[33] EUT L 131, 28.5.2009, s. 114.

[34] EUT L 131, 28.5.2009, s. 57.

[35] EUT L 255, 30.9.2005, s. 11.

[36] EUT L 131, 28.5.2009, s. 11.

[37] EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

[38] EUT L 394, 30.12.2006, s. 1.

[39] EGT L 324, 29.11.2002, s. 1.

[40] Verksamhetsbaserad förvaltning – verksamhetsbaserad budgetering.

[41] Som avses i artikel 49.6 a eller b i budgetförordningen.

[42] Närmare uppgifter om förvaltningsmetoder och hänvisningar till budgetförordningen finns på webbplatsen BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[43] Som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[44] Diff. anslag = differentierade anslag/icke-diff. anslag = icke-differentierad anslag.

[45] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[46] Ansökarländer och i tillämpliga fall potentiella ansökarländer från västra Balkan.

[47] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[48] Resultatet utgörs av de produkter och tjänster som ska levereras (t.ex. antal finansierade studentutbyten, antal km anlagda vägar osv.).

[49] Som beskrivs i avsnitt 1.4.2. ”Särskilda mål…”

[50] De olika typerna av resultat kan bäst beskrivas som tekniskt stöd (TS) till kommissionen och medlemsstaterna.

[51] Den genomsnittliga kostnaden per anställd hos byrån uppskattas till 98 050 euro (byrån beräknar den årliga kostnaden per anställd till 91 550 euro för 2011 + 5 % för allmänna omkostnader, infrastruktur- och resekostnader + 2 % inflation för 2012).d 2 % från och med 2013 (=n+1).

[52] ”Antal resultat” beräknas som antalet nya tjänster som behövs. De ytterligare personalresurser som byrån behöver vid detta resultat beräknas till totalt +15 heltidsekvivalenter varav byrån själv kommer att stå för sex genom interna omfördelningar till följd av en intern granskning av sina insatser och resurser. De nio nya tjänsterna bör införas gradvis enligt följande: fyra nya tjänster 2012, tre 2013 och två 2014.

[53] Detta resultat rör tekniskt stöd till angränsande tredjeländer.

[54] ”Antal resultat” beräknas som antalet nya tjänster som behövs. De extra personalresurser som byrån behöver vid detta resultat beräknas till +3 heltidsekvivalenter (som ska införas gradvis under tre år med en extra tjänst per år).

[55] KA = kontraktsanställda, INT = byråns anställda ( Intérimaire ), JED = Jeune Expert en Délégation (unga delegerade experter), LA = lokala aktörer, SNE = utstationerade nationella experter.

[56] Under taket för extern personal som finansieras med driftsanslag (före detta B/A-poster).

[57] I princip för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden.

[58] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.