EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 6.6.2018 COM(2018) 457 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN







Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2017



Innehållsförteckning INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1 FÖRORD 3 sammanfattning 4 inledning 11 avsnitt 1 genomförande och resultat 13 resultaten av eu:s budget 14 2017 års eu-budget 15 framsteg inom övergripande frågor i korthet 16 1.1. konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (Budgetrubrik 1A) 18 1.2. ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (Budgetrubrik 1B) 28 1.3. hållbar tillväxt: naturresurser (Budgetrubrik 2) 35 1.4. säkerhet och medborgarskap (Budgetrubrik 3) 45 1.5. europa i världen (Budgetrubrik 4) 60 1.6. särskilda instrument 71 avsnitt 2 internkontroll och ekonomisk förvaltning 72 2.1. bedömning av internkontrollsystemet 75 2.2. förvaltningsförklaring och reservationer 88 2.3. skyddet av EU:S budget: finansiella korrigeringar och återkrav 93

2.4. försäkran genom tjänsten för internrevision (IAS) 96 2.5. sammanfattning av slutsatserna av det arbete kommittén för revisionsuppföljning utfört 98 2.6. uppföljning av ansvarsfrihet och externa revisionsrekommendationer 101 2.7. slutsatser om resultaten för internkontroll och ekonomisk förvaltning 102 2.8. ledning 103



Förord Medan 2016 präglades av osäkerhet i fråga om det europeiska projektet, inte minst med tanke på Förenade kungarikets beslut att lämna unionen, blev 2017 ett år fyllt av nytt hopp och nya utsikter. Romfördragets 60-årsjubileum inbjöd till eftertanke om Europas framtid, och vi fick möjlighet att bekräfta vårt stöd för unionens värden och fastställa prioriteringar för de 27 EU-medlemsstaterna. Europeiska unionen kunde koncentrera sig på att göra den ekonomiska återhämtningen varaktig. Tillväxten i EU och euroområdet under 2017 överträffade förväntningarna och var den högsta på tio år (2,4 %). Unionen fick emellertid också hantera flera olika problem, bl.a. när det gäller konkurrenskraft, migration, säkerhet, solidaritet och naturkatastrofer. EU:s budget är en unik tillgång som bidrar till att unionens strävan ger konkreta resultat på fältet. Den kompletterar de nationella budgetarna genom att skapa europeiskt mervärde på områden där en samordnad insats är det mest effektiva och ändamålsenliga sättet att åstadkomma resultat när det gäller våra prioriteringar. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget beskriver vi de många sätt på vilka EU:s budget har bidragit till de gemensamma målen under 2017. 2017 var det fjärde året i den nuvarande fleråriga budgetramen, och alla finansieringsprogram är nu i drift. Genom de många oväntade utmaningarna bekräftades samtidigt än en gång vikten av flexibilitet vid genomförandet av budgeten. Främjande av investeringar fortsatte att vara en fråga av högsta prioritet. Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som ingår i investeringsplanen för Europa, har redan lett till mer än 287 miljarder euro i nya investeringar och bidragit till mer än 300 000 nya arbetstillfällen. I december beslutade Europaparlamentet och rådet att förlänga och utöka budgeten för Efsi i syfte att generera investeringar på upp till 500 miljarder euro fram till 2020. Solidaritet och stöd var också viktigt, och från EU:s solidaritetsfond mobiliserades 1,2 miljarder euro – den största enskilda summan någonsin – efter jordbävningarna 2016 och 2017 i de italienska regionerna Abruzzo, Lazio, Marche och Umbrien. EU:s budget har också fortsatt stödja unionens övergripande insats i samband med migrationskrisen och förvaltningen av EU:s yttre gränser. EU‑finansierade Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån har med sitt utvidgade mandat avsevärt stärkt sin närvaro vid EU:s yttre gränser i syfte att stödja medlemsstaterna i deras gränsförvaltning och gemensamt införa en integrerad gränsförvaltning på EU-nivå. Med hjälp av EU:s budget kunde unionen även spela en framträdande roll utanför Europas gränser under en turbulent period i Europas grannländer och när det gäller globala utmaningar såsom klimatförändringarna. Juncker-kommissionen har från dag ett prioriterat att genomföra unionens budget på bästa möjliga sätt. Vi stöder Europaparlamentets, medlemsstaternas och Europeiska revisionsrättens allt högre krav både på hur programmen förvaltas och på att programmen ger resultat inom de områden som verkligen har betydelse för Europas medborgare. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten avspeglar kommissionens fokus på både EU‑budgetens resultat och en sund ekonomisk förvaltning. Denna rapport ingår i kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering och är en viktig del av vårt välutvecklade system för ekonomisk ansvarighet. Med denna rapport tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. Det är ett ansvar som vi tar på mycket stort allvar. Nyligen lade kommissionen fram sina förslag till den kommande fleråriga budgetramen. Dessa förslag grundar sig på en allomfattande utgiftsöversyn i de nuvarande finansieringsprogrammen och visar hur den kommande EU-budgeten ska bidra till den ambitiösa agenda som antagits av stats- och regeringscheferna i Bratislava och i Romförklaringen. Förslagen syftar till en mer modern, smidig och flexibel budget, med inriktning på de områden där gemensamt resursutnyttjande skapar verkligt mervärde för alla europeiska medborgare. Resultat och sund ekonomisk förvaltning är kärnan i dessa förslag.

Kommissionen fortsätter att axla sitt ansvar och tillsammans med medlemsstaterna ta vara på möjligheterna att genom EU:s budget investera i tillväxt, skapa arbetstillfällen och ta itu med gemensamma utmaningar. Günther H. Oettinger Kommissionsledamot med ansvar för budget och personal Sammanfattning Denna årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget innehåller de senaste uppgifterna om resultaten av EU:s budget (avsnitt 1) och om hur den förvaltas och skyddas (avsnitt 2). Denna rapport ingår i det årliga integrerade paketet för finansiell rapportering, som ger detaljerad information om EU-budgetens inkomster, utgifter, förvaltning och resultat i enlighet med bästa praxis för insyn och ansvarighet. Detta paket är också kommissionens främsta bidrag till det årliga ansvarsfrihetsförfarandet. I avsnitt 1 i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten redovisas de resultat som har uppnåtts med EU:s budget över alla budgetrubriker och politikområden. Här förklaras hur EU:s finansieringsprogram har bidragit till unionens politiska prioriteringar och sammanfattas de senaste resultaten av utvärderingen av EU-programmens genomförande under perioden 2014–2020. 2017 var det fjärde året i den nuvarande fleråriga budgetramen och det tredje året i den nuvarande kommissionens mandatperiod. Kommissionen har föreslagit en budget som avspeglar och stöder de politiska prioriteringar som fastställts av ordförande Jean-Claude Juncker, särskilt när det gäller att i största möjliga utsträckning bidra till sysselsättning, tillväxt och investeringar och samordna EU:s åtgärder för migrationshantering och i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Utöver dessa två tydliga prioriteringar fortsätter kommissionen att med hjälp av EU:s budget och andra instrument arbeta för en sammankopplad digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion, inklusive klimatåtgärder, en social union och ett starkare EU som global aktör och på försvarsområdet. Sysselsättning, tillväxt och investeringar Den europeiska ekonomin fortsatte att återhämta sig under 2017. Arbetstillfällen skapas, de offentliga finanserna är mer stabila och strukturreformer lägger grunden för långsiktigt hållbar tillväxt. Det kvarstår dock nedåtrisker, till exempel i samband med världsekonomin och instabiliteten på de globala finansmarknaderna. Det viktigaste målet för EU:s budget 2017 var en fortsatt stabil återhämtning, med särskild tonvikt på att komma till rätta med bristen på investeringar i Europa. I centrum för dessa insatser stod Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som ingår i investeringsplanen för Europa. Vid halvårsskiftet 2018 har det genom denna fond redan gjorts nyinvesteringar på över 287 miljarder euro inom områdena transport, energi, hälso- och sjukvård, forskning och innovation i hela EU. Detta har bidragit till mer än 300 000 nya arbetstillfällen. Tack vare dessa investeringar har man tillhandahållit höghastighetsinternet för elva miljoner hushåll, förnybar energi för fyra miljoner hushåll och bättre hälso- och sjukvård för en miljon medborgare1. Uppskattningsvis kommer de projekt som finansieras av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) att öka bruttonationalprodukten i unionen med 0,7 procent och skapa 700 000 nya arbetstillfällen fram till 20202. Det finns också starka synergier mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och andra finansieringsinstrument som stöds av EU-budgeten, till exempel lånegarantifaciliteten inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme). I slutet av 2017 hade Cosme tillhandahållit finansiering för fler än 275 000 små och medelstora företag (varav 50 % nystartade företag) i 25 länder. För dessa företag, som har högriskprofil, hade det annars varit svårt att erhålla privat finansiering. Dessutom har Europeiska regionala utvecklingsfonden tillhandahållit finansiering för över 457 000 små och medelstora företag och på så vis bidragit till deras framgångar. Europeiska regionala utvecklingsfondens stöd (utvalda projekt i slutet av 2016) väntas leda direkt till cirka 156 000 nya arbetstillfällen i små och medelstora företag.



Genom Fonden för ett sammanlänkat Europa görs riktade investeringar i infrastrukturprojekt inom områdena energi, transport och digitala tjänster. Av transportinvesteringarna anslås 86 % till gränsöverskridande projekt, som kommer att förbättra den europeiska transportinfrastrukturen avsevärt och stärka Europas inre marknad.

Fonden för ett sammanlänkat Europa har bidragit till följande: – Den viktiga järnvägssträckan Białystok–Ełk i nordöstra Polen har uppgraderats inom ramen för det övergripande projektet Rail-Baltica. – En ny elledning har anlagts mellan Alytus (Litauen) och gränsen mellan Litauen och Polen, vilket innebär att de baltiska staterna inte längre är isolerade när det gäller energi. – Plattformen för kärntjänster inom e-hälsa används i 16 medlemsstater, vilket bidrar till gränsöverskridande patientsäkerhet och kontinuitet i vården.



Europas viktigaste forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 är avgörande för att främja innovation och en kunskapsbaserad ekonomi. Exempelvis är projektet Graphene Flagship ett tydligt exempel på det stora europeiska mervärdet av Horisont 2020. Grafen har en unik kombination av överlägsna egenskaper och tros därför vara en utgångspunkt för ny banbrytande teknik inom en rad olika områden. I över 20 europeiska länder pågår ett samarbete mellan fler än 150 partner från både industrin och den akademiska världen för att utveckla tillämpningar inom områden som 5G-mobilteknik, batterier, flyg- och rymdindustri, medicin och bilindustri. Tack vare EU:s forsknings- och innovationsprogram har man utvecklat den första mikroprocessorn för undersökning av hjärnans aktivitet med högupplöst bild. Det är ett viktigt tillskott i bekämpningen av sjukdomar som epilepsi. Programmet har genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna finansierat 36 000 forskare i alla karriärskeden, oavsett ålder och nationalitet, vilket bidrar avsevärt till Europas förmåga att behålla, utveckla och locka till sig forskartalanger. Genom den gemensamma jordbrukspolitiken fick även jordbruksföretagen omfattande stöd från EU:s budget 2017. Syftet med denna investering är att skydda en av EU:s största tillgångar, landsbygdsindustrin, som trots minskad branschstorlek har visat fortsatt tillväxt med nästan 9 % sedan 2005. Samtidigt har landsbygdsindustrin minskat sina utsläpp av växthusgaser med 24 % sedan 1990 och minskat användningen av gödningsmedel, vilket har gynnat vattenkvaliteten. I slutet av 2016 hade programmen för landsbygdsutveckling bidragit till omstrukturering och modernisering av nästan 45 000 jordbruksföretag. Tonvikten på miljö, klimat och den lantliga omgivning där jordbruket bedrivs har ökat avsevärt inom denna politik. EU:s hantering av migrationsutmaningen och kampen mot terrorism Under 2017 har hanteringen av flyktingkrisen och migrationsutmaningen varit en högprioriterad fråga för kommissionen. Medel ur EU:s budget har därför tagits i anspråk för effektiv gränsförvaltning och integration av flyktingar. Flexibiliteten i EU-budgeten för att mobilisera medel användes fullt ut och gav värdefullt stöd till medlemsstaterna på områden där en samordnad europeisk strategi är avgörande.



Inom EU … Hanteringen av migrationsströmmar inom EU stöds genom Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet. Mellan 2013 och 2017 ökade antalet personer som fick stöd (genom mottagnings- och asylsystem) från 18 944 till 184 122. I december 2017 hade 26 849 personer i behov av internationellt skydd vidarebosatts och 33 151 personer omplacerats. Särskilt stöd från EU:s budget öronmärktes för de två omplaceringssystemen för Italien och Grekland (651 miljoner euro) och systemet för vidarebosättning (872 miljoner euro). Under 2017 har EU:s budget även använts för att införa systemet med mottagningscentrum, där EU‑organ verkar på fältet för att snabbt identifiera, registrera och ta fingeravtryck på anländande migranter. Detta arbete fortsatte i Grekland och Italien med en total kapacitet på cirka 5 600 platser i Grekland3 och 1 850 platser i Italien. I slutet av 2017 satt över 45 000 flyktingar och migranter fortfarande fast i Grekland. Från halvårsskiftet 2016 fick nästan 40 000 personer i Grekland stöd genom programmet för nödbistånd till integration och boende och genom kontantstödssystemet inom ramen för instrumentet för krisstöd. Under det första halvåret 2017 finansierades cirka 1 000 platser i särskilda boenden för ensamkommande barn genom instrumentet för krisstöd.

I augusti tog de grekiska myndigheterna över finansieringen av dessa genom sina nationella program inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden. För att hantera de aktuella migrationsutmaningarna är det också viktigt med effektiv gränsförvaltning. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) har blivit en betydande aktör när det gäller verkställande av EU:s migrationsregler. Frontex har fått nya ansvarsområden och verktyg för återsändande av personer som har uttömt alla rättsliga möjligheter att uppehålla sig lagligt i EU. Byrån har fortsatt att öka takten i återsändandeinsatserna, och under 2017 återsändes 14 271 personer. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån har bidragit till att rädda 111 000 migranter som anlänt till Italien via den centrala Medelhavsrutten. Kontrollen av de yttre gränserna förbättrades även genom fortsatt utveckling av it-systemen, särskilt Informationssystemet för viseringar och Schengens informationssystem. I början av 2018 innehöll Informationssystemet för viseringar information om 55 miljoner ansökningar om visering för kortare vistelse.



I detta sammanhang har den internationella säkerhetsfonden bidragit till utbildning i gränsrelaterade frågor (terrorism, organiserad brottslighet och korruption) för 8 134 tjänstemän inom brottsbekämpningen. Även storskaliga infrastrukturprojekt och projekt som finansierats genom EU-budgeten har haft betydelse för hanteringen av flyktingkrisen. Galileos sök- och räddningstjänst förkortar tiden det tar att hitta nödsändare från upp till tre timmar till bara tio minuter, vilket ger mycket bättre möjligheter till korrekt lokalisering.



… och i partnerskap med våra grannländer När det gäller hanteringen av migrationsutmaningarna och att främja ett samordnat och samarbetsinriktat partnerskap med grannländer och andra tredjeländer var det helt avgörande att ta itu med de bakomliggande orsakerna. Därför tillhandahölls en större andel av EU:s icke‑humanitära bistånd till Syriens grannländer via EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien (Madad-fonden): finansieringen passerade under 2017 målet på 1 miljard euro. Tack vare Madad-fonden fick fler än 450 000 barn och ungdomar i flykting- och värdsamhällen bättre tillgång till utbildning av god kvalitet, skydd och psykosocialt stöd4. Libyen var fortfarande det främsta avreselandet för flyktingar på väg till Italien. Detta ledde till en väsentligt högre takt i genomförandet av Nordafrikadelen av EU:s förvaltningsfond för Afrika med åtta nya godkända program omfattande sammanlagt 232,5 miljoner euro samt ett övergripande program omfattande 8,6 miljoner euro. I slutet av 2017 hade nästan alla de 3 miljarder euro som anslagits till faciliteten för flyktingar i Turkiet tilldelats projekt som säkerställer att både flyktingar och värdsamhällen i Turkiet får sina behov tillgodosedda på ett heltäckande och samordnat sätt. Nästan två miljoner människor har fått tillgång till primärvård och omkring en miljon har fått psykiatrisk rehabilitering tack vare faciliteten för flyktingar i Turkiet5.



EU:s budget för 2017 innebar fortsatt stort stöd till många andra av unionens politiska prioriteringar. Förutom dessa prioriteringar genom EU:s finansieringsprogram har kommissionen gjort framsteg på andra områden, t.ex. den sociala unionen, yttre åtgärder, en motståndskraftig energiunion, inklusive klimatåtgärder, en sammankopplad digital inre marknad och försvar. Sociala investeringar och ungdomsfrågor Sysselsättning, social delaktighet och utbildning var också en viktig prioritering i 2017 års budget. Sysselsättningsinitiativet för unga syftar till att minska ungdomsarbetslösheten i hela unionen. Genom detta program gavs stöd till ungdomar som bor i regioner där ungdomsarbetslösheten var större än 25 % under 2012. Budgetanslagen höjdes under 2017 för regioner med större ungdomsarbetslöshet än 25 % under 2016.

Under perioden 2014–2016 återgick omkring 790 000 personer till sysselsättning, 820 000 utökade sin kompetens och 276 000 personer deltog i utbildning efter åtgärder som finansierats genom Europeiska socialfonden, inklusive sysselsättningsinitiativet för unga. Alla de åtgärder som finansierats genom Europeiska socialfonden har hjälpt nästan 8 miljoner människor att hitta arbete eller utbildning mellan 2014 och 2016.



Erasmus+ firade sitt 30-årsjubileum 2017. Sedan 2014 har över 1,8 miljoner studerande deltagit i utbyten, och mer än 240 000 organisationer deltar i samarbetsprojekten. Halvtidsöversynen tyder på följande: Benägenheten att flytta utomlands permanent är större bland deltagare i Erasmus+ (31 % större benägenhet jämfört med personer som inte deltagit). De betraktar också sig själva mer som EU‑medborgare (19 % mer). Frivilligarbete som stöds av Erasmus+ och åtta andra EU-program och EU-instrument har bidragit till nya möjligheter för ungdomar inom ramen för den europeiska solidaritetskåren. Det är ett år sedan den infördes, och fler än 42 000 ungdomar från alla medlemsstater har anmält sig. Fram till slutet av 2017, ett år sedan verktyget för onlineregistrering blev tillgängligt, har fler än 2 500 platser erbjudits till ungdomar6. Yttre åtgärder 2017 års budget har också bidragit till att stärka EU som global aktör. EU har anslagit mer än 2,2 miljarder euro till humanitärt bistånd i 80 olika länder7. Medlemsstaterna och unionen är tillsammans fortfarande de största biståndsgivarna i världen när det gäller humanitärt bistånd. EU:s humanitära bistånd har bidragit till utbildning för över 4,7 miljoner barn som befinner sig i nödsituationer i fler än 50 länder8. Under 2017 nåddes en överenskommelse om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling. Denna fond ingår i den yttre investeringsplanen, som bland annat ska öka den privata sektorns deltagande i den socioekonomiska utvecklingen i partnerländerna. Förslagsinfordran till de första två investeringsanslagen gav mycket positivt gensvar. Tolv partnerinstitutioner lämnade in 30 förslag med ett sammanlagt värde på mer än 2,5 miljarder euro.

Klimatåtgärder och miljö EU:s budget är fortfarande ett viktigt verktyg i kampen mot klimatförändringar. För att åstadkomma resultat håller man på att integrera begränsnings- och anpassningsåtgärder i EU:s alla stora utgiftsprogram, särskilt när det gäller regional utveckling och Sammanhållningsfonden, energi, transport, forskning och innovation, den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s utvecklingspolitik. För 2017 uppskattades bidraget ur budgeten till klimatrelaterade utgifter (dvs. budgetutgifter för miljöprojekt) till 20,3 %. En positiv utveckling kunde ses också inom området energieffektivitet i unionen. EU har fastställt ett energisparmål på 20 % till 2020 (i förhållande till prognoserna för energiförbrukningen 2020). Detta motsvarar i stora drag stängning av 400 kraftverk. Projekt som valts ut fram till 2016 inom ramen för Sammanhållningsfonden väntas öka kapaciteten från förnybar energiproduktion med mer än 2 000 megawatt och minska utsläppen av växthusgaser med mer än 3 miljoner ton koldioxidekvivalenter. Dessutom beräknas projekt finansierade genom Europeiska regionala utvecklingsfonden minska utsläppen av växthusgaser med 3 miljoner ton koldioxidekvivalenter. Den digitala inre marknaden Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och Fonden för ett sammanlänkat Europa har bidragit till fullbordandet av den digitala inre marknaden. Därutöver valdes cirka 5 500 projekt ut, fram till slutet av 2017, för att inom ramen för Sammanhållningsfonden stödja genomförandet av en sammankopplad digital inre marknad. I slutet av 2016 hade ytterligare en miljon hushåll fått tillgång till bredband tack vare stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Försvar Genom inrättandet av en europeisk försvarsfond 2017 inleddes en ny fas i försvarssamarbetet. Denna fond kommer att stödja medlemsstaterna i att använda medlen effektivare för den gemensamma försvarskapaciteten, förbättra säkerheten för medborgarna och främja en konkurrenskraftig och innovativ basindustri.



Intern kontroll och ekonomisk förvaltning Utöver vad man åstadkommer med EU:s utgifter har även sättet att förvalta EU:s budget stor betydelse för budgetens slutliga helhetsresultat. Därför strävar kommissionen efter högsta standard inom ekonomisk förvaltning när det gäller effektivitet, verkan och kostnadseffektivitet. Detta behandlas i avsnitt 2 i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. En starkare ram för intern kontroll Under 2017 har kommissionen också stärkt ramen för intern kontroll enligt internationella standarder och bästa praxis. Syftet är att gå från ett system baserat på efterlevnad till ett resultatbaserat system. På så vis säkerställs en stabil internkontroll, samtidigt som kommissionen får den flexibilitet som krävs för att anpassa verksamheten till dess specifika behov och omständigheter. År 2017 var ett övergångsår, men ändå har en tredjedel av avdelningarna redan rapporterat om vilken inverkan de nya principerna har fått på kontrollernas effektivitet. På det stora hela kom alla kommissionens avdelningar fram till att internkontrollsystemen överlag fungerade bra och genomfördes ändamålsenligt. Den nya ramen för intern kontroll möjliggör även en mer nyanserad bedömning. Vissa avdelningar påpekade att vissa principer eller standarder behövde genomföras mer effektivt. Systemen för finansiell förvaltning och kontroll av EU:s budget har med tiden förbättrats avsevärt. Detta har också uppmärksammats av Europeiska revisionsrätten. I sin senaste revisionsförklaring9 yttrade sig Europeiska revisionsrätten för första gången med förbehåll i stället för med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i utbetalningarna från EU:s budget. Andelen fel har minskat inom alla politikområden, vilket följer utvecklingen mot en generell minskning av den uppskattade felprocenten. Andelen fel var mindre än 2 % för omkring hälften av EU:s utgifter, och inga väsentliga fel konstaterades när det gäller inkomster. Kommissionen fortsätter att förbättra sina kontrollsystem. Effektiv förvaltning och effektivt skydd av EU:s budget Kommissionen ger högsta prioritet åt att se till att EU:s budget förvaltas väl och de åtgärder som behövs finns tillgängliga för att skydda skattebetalarnas pengar. Förvaltningen av budgeten är i slutändan kommissionens ansvar, men 68 % av utgifterna verkställs av medlemsstaterna enligt reglerna för delad förvaltning, och 8 % sker genom betrodda organ som förvaltas indirekt. För att skydda EU:s budget, dvs. EU:s utgifter, från oegentliga eller oriktiga utgifter har kommissionen följande två huvudsakliga mekanismer: -Förebyggande mekanismer (t.ex. förhandskontroller eller avbrutna och inställda betalningar). -Korrigerande mekanismer (t.ex. efterhandskontroller, främst finansiella korrigeringar som åläggs medlemsstaterna men även återkrav från stödmottagare). Felaktigheter kan upptäckas vilket år som helst, och de rättas noggrant även under efterföljande år. Det är därför lämpligt och nödvändigt att göra en flerårsanalys av felen och korrigeringarna. Den fleråriga budgetramen leder automatiskt till att även kommissionens utgiftsprogram, kontrollsystem och förvaltningscykler blir fleråriga. Det totala uppskattade riskbeloppet vid utbetalning beräknas bli 1,7 % av de totala relevanta utgifterna för 2017. När det gäller finansiella korrigeringar och återkrav 2017 har kommissionens fleråriga kontrollsystem gjort det möjligt att upptäcka och korrigera 897 miljoner euro innan medlen betalades ut och 1 949 miljoner euro efter utbetalningarna. Det totala riskbeloppet vid avslutandet, dvs. när alla korrigeringar har gjorts, beräknas bli 0,6 % av de totala relevanta utgifterna.

Denna siffra visar dels att kommissionens fleråriga kontrollmekanismer i allmänhet säkerställer en lämplig riskhantering när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet, dels att de finansiella korrigeringar och återkrav som gjorts under de därpå följande åren ger EU:s budget ett övergripande skydd. Parallellt vidtas ytterligare åtgärder för program med fortsatt stor andel fel för att komma åt de bakomliggande orsakerna och förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter10. Dessutom har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i uppdrag att utföra oberoende utredningar av bedrägerier och korruption när det gäller EU-medel och för att utveckla EU:s politik för bedrägeribekämpning.



Förvaltningsförklaring I sina verksamhetsrapporter för 2017 förklarade alla 50 delegerade utanordnare att de har rimlig visshet om (i) att informationen i rapporten ger en sanningsenlig och rättvisande bild, (ii) att de medel som avsatts för verksamheten har använts för de tilltänkta ändamålen och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och (iii) att de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. För öppenhetens skull görs i de årliga verksamhetsrapporterna förbehåll för de program i vilka andelen fel fortfarande inte blivit mindre än 2 % vid tidpunkten för rapporteringen. 30 delegerade utanordnare lämnade oreserverade förklaringar om rimlig säkerhet, medan 20 förklaringar innehöll förbehåll med sammanlagt 38 reservationer för 2017 (37 för 2016). De berörda delegerade utanordnarna har i samtliga fall fastställt nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med de bakomliggande svagheterna och minska de risker som följer. Reservationernas ekonomiska effekt på förvaltningsförklaringen har minskat till 1 053 miljoner euro för utgifterna (1 621 miljoner euro år 2016) och 431 miljoner euro för inkomsterna (517 miljoner euro 2016). Hälften av reservationerna, men bara en liten andel av det totala riskbeloppet, rör den tidigare generationen av programmen för 2007–2013, som håller på att fasas ut. Ett annat område med ökad öppenhet är EU:s förvaltningsfonder. Dessa fonder har fått allt större betydelse, och de avdelningar som ansvarar för förvaltningsfonderna ser nu till att ge en fullständig bild av dessa i förvaltningsrapporterna, vilket omfattar (i) redovisningsskyldighet för de medel som betalats ut till fonderna från EU:s budget och Europeiska utvecklingsfonden, och (ii) förvaltningen av de transaktioner som gjorts från EU:s förvaltningsfonder (inklusive andra givares medel).

Effektiva, verksamma och kostnadseffektiva internkontrollsystem För att den ekonomiska förvaltningen ska hålla hög standard krävs kostnadseffektiva åtgärder för effektivt skydd av EU:s budget. Mot denna bakgrund vidtas åtgärder för att utveckla synergier och göra effektivitetsvinster, t.ex. genom att förenkla regler och förfaranden, förbättra och koppla samman it-system samt ytterligare dela och samverka kring finansiell sakkunskap. Detta leder i slutändan till minskad administrativ börda, proportionerliga kontrollkostnader för bidragstagare, mindre fel, högre datakvalitet och snabbare betalningar. Kommissionens avdelningar har stadigt minskat sin genomsnittliga betalningstid genom åren, och den är nu kortare än 30 dagar. Den sammantagna genomsnittliga nettobetalningstiden var 20,4 dagar 2017. Kommissionens avdelningar arbetar även allt mer med att se till att kontrollsystemen är riskdifferentierade (dvs. mer granskning och/eller högre frekvens inom mer riskfyllda områden och mindre inom områden med låg risk) och kostnadseffektiva. I de regelbundna granskningar av kontrollsystemen som gjordes av alla avdelningar i slutet av 2017 konstaterades att dessa system var kostnadseffektiva. För nästa generation utgiftsprogram har avdelningarna uppmanats att (i finansieringsöversikten till lagförslagen) motivera varför de föreslagna förvaltningssätten, finansieringsmekanismerna eller betalningsmetoderna anses vara lämpligast, inte bara i förhållande till de politiska målen/programmålen utan även när det gäller balansen mellan tre av internkontrollens mål, nämligen snabba betalningar, låg felnivå och låga kontrollkostnader.



Inledning EU:s budget är avgörande för genomförandet av EU:s politik och prioriteringar. Investeringar från EU‑budgeten ger resultat i sig och fungerar som en katalysator för ytterligare investeringar från andra håll inom den offentliga och privata sektorn. Den samverkar med andra politiska instrument på europeisk och nationell nivå för att hantera de många utmaningar och möjligheter som EU står inför i dag. Till skillnad från nationella budgetar är EU:s budget främst inriktad på investeringar. Utgiftsprogrammen är fleråriga, vilket ger en stabil och förutsägbar ram som är optimal för stöd till strategiska investeringar på medellång och lång sikt. EU-budgeten är inriktad på områden där samordnade resurser till gemensamma utmaningar kan ge sådana resultat för alla européer som medlemsstaterna inte skulle kunna uppnå lika effektivt och ändamålsenligt på egen hand.

Det handlar om vitt skilda områden, såsom gränsöverskridande infrastruktur, förvaltning av de yttre gränserna, storskaliga rymdprojekt och EU‑omfattande forskning. På alla dessa områden har man med EU-budgeten en unik möjlighet att nå resultat för alla européer. Detta är kärnan i begreppet ”europeiskt mervärde”. Det gäller även gemensamma politikområden, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Kommissionen har en central roll i budgetförvaltningen, antingen det gäller program som förvaltas direkt av kommissionen (t.ex. inom forskning eller ungdomars rörlighet) eller i samverkan med medlemsstaterna (t.ex. inom sammanhållningspolitiken). Kommissionen ansvarar för att se till att EU:s budget förvaltas ansvarsfullt och i enlighet med de relevanta bestämmelserna i syfte att skydda skattebetalarnas pengar. För att garantera detta tillämpar kommissionen ett stabilt system för förvaltning och intern kontroll. Förvaltningen av EU:s budget granskas externt av Europeiska revisionsrätten. På senare år har den ekonomiska förvaltningen dokumenterats utförligare, vilket har gjort det möjligt att ägna större uppmärksamhet åt resultatet av budgeten: Används EU:s budget på bästa möjliga sätt för att ge konkreta resultat för alla européer? Kommissionen kan inte garantera detta på egen hand, utan det är ett gemensamt ansvar som delas med medlemsstater, regioner, icke-statliga organisationer, projektsponsorer och alla som deltar i genomförandet av EU:s budget. I 2017 års årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget sammanfogas både förvaltnings‑ och resultataspekter till en övergripande rapport. Här sammanfattas den senaste informationen om genomförandet av budgeten och rapporteras utförligt om olika frågor i samband med förvaltning och skydd av EU:s budget. Rapporten är kommissionens viktigaste bidrag till det årliga ansvarsfrihetsförfarande genom vilket Europaparlamentet och rådet granskar genomförandet av EU:s budget. Avsnitt 1 i rapporten innehåller en beskrivning av och exempel på hur EU:s budget stöder unionens politiska prioriteringar samt de senaste uppgifterna om vilka resultat som nåtts fram till slutet av 2017. Rapporten bygger på information från programförklaringarna som är en del av budgetförslaget för 2019, verksamhetsrapporterna för 2017 från kommissionens avdelningar och andra källor, t.ex. rapporter om genomförandet av EU‑programmen. I årets rapport har halvtidsöversynerna varit en viktig källa till kompletterande information om genomförandet. I avsnitt 2 beskrivs kommissionens internkontroll, ekonomiska förvaltning och skydd av EU:s budget under 2017. Innehållet bygger på respektive kommissionsavdelnings årliga verksamhetsrapport med en detaljerad beskrivning av internkontrollen och relaterade frågor. I de fall problem uppstod under året beskrivs hur kommissionens avdelningar hanterade dem. I detta avsnitt sammanfattas hur det har gått med -internkontrollens mål (hantering av risker avseende laglighet och korrekthet, kostnadseffektiva kontroller och strategier mot bedrägerier), -skyddet av EU:s budget, och -den förvaltningsförklaring som lämnas till kommissionskollegiet. Förvaltningsförklaringen bygger på slutsatserna av kommissionens förvaltning, vilka i sin tur grundas på statistiska och icke-statistiska indikatorer om kontroller och korrigeringar. Dessa slutsatser stäms också av med yttranden från oberoende parter, däribland kommissionens tjänst för internrevision (IAS) och revisionsrätten, samt slutsatserna av arbetet i kommittén för revisionsuppföljning. Avdelningarnas förvaltningsförklaringar och den försäkran som erhålls genom det interna revisionsarbetet ligger till grund för rapportens övergripande slutsats. På grundval av denna slutsats kan kommissionen anta rapporten och därigenom ta det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget för 2017. Rapporten innefattar även kommissionens tidigare meddelande om skyddet av EU:s budget1 och kommer i likhet med förra året att ingå i det integrerade finansiella redovisningspaketet för EU:s budget, som även innehåller årsredovisningen.







Avsnitt 1

Genomförande och resultat 2017 var i många avseenden ett aktivt år för Europeiska unionen, och nya arbetstillfällen skapades i hela unionen till följd av den ekonomiska återhämtningen. På så vis kunde unionen inrikta sig mer på de politiska prioriteringarna inom t.ex. socialpolitiken, den digitala inre marknaden och fullbordandet av den ekonomiska och monetära unionen. Arbetet fortsatte med att utarbeta en övergripande strategi för de interna och externa aspekterna av migration och skyddet av unionens yttre gränser. Nya initiativ inleddes för att bygga upp EU:s säkerhets- och försvarskapacitet. Det var dessutom ett år för eftertanke om unionens framtid efter Förenade kungarikets beslut att lämna unionen. Kommissionens vitbok om EU:s framtid har inlett en alleuropeisk debatt om vad som bör prioriteras i de framtida 27 EU-medlemsstaterna. I diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser tar man upp denna utmaning och de viktigaste frågorna att diskutera i sammanhanget. År 2017 var det fjärde året i den nuvarande fleråriga budgetramen. De flesta finansieringsprogrammen är i drift efter vissa inledande förseningar, och man kan se konkreta resultat.

Investeringar stod fortfarande i fokus, med fortsatt genomförande av Europeiska fonden för strategiska investeringar i syfte att komma till rätta med bristen på investeringar i Europa. Budgeten togs också i anspråk för att utveckla omfattande europeiska insatser för att hantera interna och externa aspekter av migrationen samt för att hantera olika typer av säkerhetshot som ökat. Under 2017 har pågående program varit föremål för halvtidsöversyn med en omfattande analys av programmens mervärde för EU, relevans, verkan, effektivitet och samstämmighet. Detta avsnitt inleds med en kort sammanfattning av resultatramarna i EU:s finansieringsprogram. Därefter redovisas de senaste uppgifterna om vilka resultat som uppnåtts med EU:s budget fram till slutet av 2017. Vilken typ av uppgifter som rapporteras beror på hur långt framskridna programmen är. Det rör sig om allt från indata till resultat från den inledande programfasen. Den slutgiltiga rapporteringen är inte möjlig förrän i ett senare skede, då slututvärderingar av programmens effekter finns tillgängliga. Avsnittet är uppbyggt kring rubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen och omfattar de viktigaste programmen inom varje rubrik. I rapporten beskrivs även hur dessa program bidrar till målen i Europa 2020-strategin och till Junckerkommissionens politiska prioriteringar. Här ges även en sammanfattning av underlag, såväl för uppnådda resultat genom finansieringsprogrammen som från områden där förväntningarna inte har infriats eller där man vid utvärderingar och revision har konstaterat brister i programmets utformning. Denna information används både som underlag för genomförandebeslut inom pågående finansieringsprogram och vid utformningen av de förslag till nästa fleråriga budgetram som lades fram av kommissionen för några veckor sedan. Denna rapport går därför hand i hand med den utgiftsöversyn som åtföljer kommissionens senaste förslag till nästa fleråriga budgetram11. Vid utarbetandet av förslag har kommissionen försökt dra lärdom av nuvarande och tidigare budgetramar för att skapa effektiva program som inom respektive område gynnar ekonomin i Europa och det europeiska samhället.



Resultaten av EU:s budget Resultatram för 2014–2020 En stabil resultatram för EU:s budget är en förutsättning för resultatinriktade och väl förvaltade EU-program. För den fleråriga budgetramen 2014–2020 utgör resultatramar ett nytt obligatoriskt inslag i den rättsliga grunden för samtliga finansieringsprogram. Detta har bidragit till en ökad inriktning på resultat i hela budgeten. Dessa ramar förutsätter att det anges tydliga och mätbara mål och indikatorer samt nödvändiga förfaranden för övervakning, rapportering och utvärdering. Även om det finns utrymme för förbättringar anser kommissionen att indikatorerna tillsammans med andra källor till information om genomförandet, t.ex. utvärderingar, ger en god grund för att övervaka framstegen och måluppfyllelsen i programmet. Med hjälp av denna information kan problem förutses och lösas när de uppstår vid genomförandet av programmet. Under programmens första år baseras resultaten huvudsakligen på bidrag (dvs. anslagen till ett visst program) och, när så är möjligt, på utfall. Denna typ av information ger en bra bild av hur EU:s budgetmedel spenderas och bidrar till de politiska prioriteringarna. Under programmets gång kommer information om resultat och effekter att bli tillgänglig. Det kan dock dröja innan man kan bedöma de slutliga effekterna på den europeiska ekonomin och det europeiska samhället. År 2017 är det fjärde genomförandeåret, och det har börjat komma rapporter om konkreta resultat från många program. Vissa program har emellertid långa genomförandeperioder, så det finns därför inte underlag för rapportering om alla resultatindikatorer i programförklaringarna. Det gäller särskilt gemensamt förvaltade program. Europeiska revisionsrättens revisionsarbete bidrar också till bättre genomförande av programmen, och likaså till effektivare och mer ändamålsenliga insatser, förvaltningssystem och förfaranden för de organ och institutioner som förvaltar EU-medel. De senaste 19 rapporterna har till exempel bekräftat behovet av att förenkla reglerna och stärka eller effektivisera resultatramarna. Lärdomar från revisioner, praktisk erfarenhet av genomförandet och resultaten av halvtidsöversynen ligger till grund för den omfattande utgiftsöversyn som åtföljde kommissionens senaste förslag till nästa fleråriga budgetram och tillhörande sektorsspecifika stödprogram. En viktig del av dessa förslag är att förenkla och effektivisera genomförandebestämmelser och resultatramar. Resultatrapportering I sin årsrapport för 2016 ägnade Europeiska revisionsrätten särskild uppmärksamhet åt kvaliteten på resultatrapporteringen i förhållande till EU:s budget. Många av dessa rapporter utarbetas av kommissionen. Analysen visade att resultatrapporteringens kvalitet har blivit betydligt bättre men kan förbättras ytterligare, exempelvis på följande områden: ·Datakvalitet: Kommissionens resultatrapporter bygger på de resultatindikatorer som anges i den rättsliga grunden till programmen och rapporteras årligen i programförklaringarna. Uppgifterna kommer från en rad olika källor. Revisionsrätten och tjänsten för internrevision rekommenderade att dessa källor anges tillsammans med en bedömning av kvaliteten på de data som samlats in. Kommissionens avdelningar inser betydelsen av datakvalitet och lade särskild vikt vid kvaliteten på uppgifterna om resultat vid utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna för 2017. Datakällorna anges tydligt och eventuella betänkligheter när det gäller datakvalitet markeras tydligt. I vissa fall har kommissionens avdelningar upphört att rapportera om några av indikatorerna, eftersom de tillgängliga uppgifterna inte ansågs tillräckligt exakta eller relevanta. ·Balans i rapporteringen: Mot bakgrund av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 rekommenderade revisionsrätten i sin årsrapport 2016 att kommissionen skulle se till att resultatrapporterna ger en väl avvägd bild, som omfattar både det som åstadkommits och de problem som uppkommit inom programmen. Kommissionen anstränger sig för att utarbeta väl avvägda rapporter och har i denna rapport exempelvis utförligt beskrivit lärdomarna av halvtidsöversynen av finansieringsprogrammen. ·Koppling mellan resultatramarna: Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen skulle använda sig mer systematiskt av hänvisningar mellan resultatrapporterna, för att tydliggöra hur rapporterna hänger samman med varandra och hur resultatramen för EU:s budget (t.ex. programförklaringar) hänger samman med ramen för kommissionens avdelningar. ·Läsbarhet: Kommissionen har följt revisionsrättens rekommendation om att fortsätta arbetet med att förbättra den visuella framställningen av rapporterna, genom att där så är lämpligt visa resultat och viktiga budskap i diagram, figurer, och textrutor. Gemensamt ansvar för resultaten Omkring tre fjärdedelar av EU:s budget genomförs enligt reglerna för delad förvaltning med medlemsstaterna. Även om kommissionen har det yttersta finansiella ansvaret för förvaltningen av EU‑budgeten, delas ansvaret för de resultat som uppnås genom EU:s budget med en rad olika aktörer på europeisk, nationell och regional nivå. Alla ansvarar för att säkerställa att varje euro från EU:s budget används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.

2017 års EU-budget

Diagram: EU:s budget för 2017 per budgetrubrik. Alla belopp anges i miljarder euro. EU-budgeten, inklusive ändringsbudgetar, uppgick 2017 till 159,8 miljarder euro. Omkring hälften, 75,4 miljarder euro, anslogs till smart och hållbar tillväxt för alla. Stödet till den europeiska jordbrukssektorn var sammanlagt 58,6 miljarder euro. 4,3 miljarder euro användes till att stärka EU:s yttre gränser och hantera flyktingkrisen och irreguljär migration. 10,7 miljarder euro anslogs till åtgärder utanför unionen, och 9,4 miljarder euro gick till förvaltning av EU-institutionerna. Under 2017 antogs sammanlagt sex ändringsbudgetar. Utöver standardjusteringar på inkomstsidan antogs två förslag till ändringsbudgetar för att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond, och dessutom krävdes justeringar efter antagandet av halvtidsöversynen. För utgifter som överskrider taket i den fleråriga budgetramen finns följande särskilda instrument: reserven för katastrofbistånd , Europeiska unionens solidaritetsfond , flexibilitetsmekanismen och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter .



Framsteg inom övergripande frågor i korthet EU-budgeten och Europa 2020-strategin Nuvarande långsiktiga budget avser att bidra till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Unionen och medlemsstaterna ansvarar gemensamt för att nå målen och för detta krävs en kombination av flera politiska verktyg, bl.a. EU:s budget och de nationella budgetarna. De överordnade målen i Europa 2020-strategin övervakas av kommissionen utifrån nio indikatorer. Information om framstegen uppdateras regelbundet och publiceras på Eurostats webbplats12. I diagrammet nedan presenteras de senaste tillgängliga uppgifterna för dessa indikatorer. Medlemsstaterna gör framsteg mot de mål som de fastställde för åtta år sedan i Europa 2020-strategin. Sammantaget närmar sig EU målen för utbildning, energi, klimat och sysselsättning. Redan nu har 14 medlemsstater nått sina nationella mål för att minska andelen unga med högst grundskoleutbildning och öka andelen med högre utbildning. Dessutom har elva medlemsstater nått sina mål för förnybar energi. EU:s mål på 75 % sysselsättning till 2020 är på väg att nås, om den nuvarande utvecklingen fortsätter, och sju medlemsstater har redan nått sina nationella mål. Detta är ett anmärkningsvärt resultat, med tanke på krisens allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning nådde emellertid sin kulmen 2012, och har sedan dess minskat till ungefär de nivåer som rådde före krisen. Det innebär att detta mål troligen inte nås till 2020. Likaså befinner man sig långt ifrån målet att investera 3 % av BNP i forskning och utveckling, och det krävs stora insatser för att nå dit13. Bidraget till målen i Europa 2020-strategin bör inte inskränkas till ett enda program, utan snarare betraktas som ömsesidigt stärkande bidrag från EU:s budget som helhet. Uppskattningsvis är 59 % av EU:s budgetåtaganden 2017 kopplade till Europa 2020‑strategin. Målen i Europa 2020-strategin

för EU Uppgifter 2010 Senaste tillgängliga uppgifter 2020 enligt den senaste utvecklingen 1. Öka sysselsättningsgraden till 75 % av befolkningen i åldrarna 20–64 år 68,6 % 72,3 % (3:e kv. 2017) Målet nås sannolikt 2. Öka offentliga och privata FoU-investeringar till 3 % av BNP 1,93 % 2,03 % (2016) Målet nås sannolikt inte 3a. Minska utsläppen av växthusgaser med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer Minskning med 14 % Minskning med 23 % (2016) Målet nås sannolikt 3b. Öka andelen förnybara energikällor i den slutliga energiförbrukningen till 20 % 12,5 % 17,04 (2016) Målet nås sannolikt 3c. Höja energieffektiviteten med 20 % 5,7 % (för primärenergiförbrukning) 16,0 % (2016) (för primärenergiförbrukning) Målet nås sannolikt 4a. Minska andelen unga med högst grundskoleutbildning till mindre än 10 % 13,9 % 10,6 % (2017)* Målet nås sannolikt 4b. Öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år som har avslutad högre utbildning till minst 40 % 33,8 % 39,9 % (2017)* Målet nås sannolikt 5. Minska antalet människor som riskerar fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner Ökning med 0,5 miljon (jämfört med basåret 2008) Ökning med 1 miljon (jämfört med basåret 2008) Målet nås sannolikt inte Tabell: Framsteg mot målen i Europa 2020-strategin. Källor: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0120&qid=1530118978632&from=EN . och uppdateringar* från Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Integrering av klimatåtgärder och biologisk mångfald EU-budgeten är också ett viktigt verktyg för övergripande politiska mål, såsom klimatinsatser och biologisk mångfald. För att möta utmaningarna och tillgodose investeringsbehoven i samband med klimatförändringarna har EU beslutat att minst 20 % av dess budget för 2014–2020 – så mycket som 200 miljarder euro under hela perioden − bör gå till insatser relaterade till klimatförändringarna. För att åstadkomma detta integreras nu begränsnings- och anpassningsåtgärder i EU:s alla stora utgiftsprogram, särskilt när det gäller regional utveckling och Sammanhållningsfonden, energi, transport, forskning och innovation, den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s utvecklingspolitik. Sedan budgetförslaget för 2014 har de beräknade klimatrelaterade utgifterna övervakats årligen med EU:s klimatmarkörer, som bygger på systemet med ”Riomarkörer” från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd. 2017 var beloppet över 31 miljarder euro, 20,3 % av den totala budgeten. Det innebär att det sammanlagda bidraget till klimatrelaterade utgifter i slutet av 2017 uppgick till mer än 100 miljarder euro. Enligt beräkningar med metoden för spårning av utgifter kopplade till biologisk mångfald skulle 9,3 % av 2016 års budget och 8,1 % av 2017 års budget anslås till att begränsa och vända förlusten av biologisk mångfald i EU, vilket är ett viktigt bidrag till Europa 2020-strategins mål om hållbar tillväxt.

Figur: Integrering av klimatåtgärder (2014–2017). Alla belopp anges i diagrammet i miljoner euro. Det faktiska beloppet för perioden 2014–2017 är 109 miljarder euro. Det budgeterade beloppet för hela perioden 2014–2020 är 200 miljarder euro. EU:s budget och målen för hållbar utveckling Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling och 169 delmål, som antogs av Förenta nationerna (FN) i september 2015, driver på de globala insatserna för hållbar utveckling. EU har fyllt en viktig funktion vid utformningen av Agenda 2030 genom offentliga samråd, dialog med sina partner och fördjupade undersökningar. Enligt kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid – EU-åtgärder för hållbarhet (COM(2016) 739) har EU för avsikt att spela en aktiv roll i syfte att maximera framstegen mot målen för hållbar utveckling. Målen för hållbar utveckling är fast förankrade i EU‑fördragen och integreras i alla program, initiativ och sektorspolitiska åtgärder. År efter år fortsätter EU att sträva mot målen för hållbar utveckling genom sina politiska och rättsliga instrument. Unionen fyller dessutom en viktig funktion genom att stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas politik, även ekonomiskt via EU:s budget. I programförklaringarna 2018 betonades – visserligen ofta indirekt och icke mätbart – särskilt de senaste och mest relevanta initiativen som bidrar till målen för hållbar utveckling. Dessa tas upp i informationssyfte och ingår inte i den officiella rapporteringen om EU‑budgetens bidrag till målen för hållbar utveckling. Eftersom målen för hållbar utveckling är sammanlänkade, kan många EU-åtgärder bidra till flera mål för hållbar utveckling.



1.1.Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (budgetrubrik 1A)14 Under 2017 anslogs 21,3 miljarder euro till programmen för konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (åtaganden under rubrik 1A), vilket motsvarar 13 % av de totala budgetutgifterna under året. Budgetrubrik 1A, ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning”, omfattar 23 olika utgiftsprogram, varav följande får störst utrymme: Horisont 2020 (ramprogrammet för forskning och innovation), programmen för stora infrastrukturprojekt (Galileo, Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter), Copernicus och Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service)), Erasmus+ (programmet för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott), Fonden för ett sammanlänkat Europa (för utveckling av transeuropeiska nät för transport, energi och it) och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som ingår i investeringsplanen för Europa.

Figur: De viktigaste programmen som finansierades 2017 under rubrik 1A. I ”Övriga program” ingår bl.a. EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI), Tull och Fiscalis. Alla belopp anges i miljoner euro. Stöd till Europeiska kommissionens prioriteringar Programmen under denna budgetrubrik bidrar i huvudsak till Junckerkommissionens prioriteringar för ”sysselsättning, tillväxt och investeringar”, ”en digital inre marknad”, ”energiunion och klimat” samt ”en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union”. De bidrar till prioriteringarna i Europa 2020-strategin för ”smart och hållbar tillväxt” och ”tillväxt för alla”, främst genom att skapa jobb och ökad anställbarhet genom Horisont 2020 och Erasmus+. Programmen under denna budgetrubrik bidrar också till Europa 2020 genom att främja forskning och innovation, förbättra kompetensnivån och (livslång) utbildning, främja entreprenörskap, göra det lättare att använda smarta nät och den digitala ekonomin, bygga upp sammanlänkade transeuropeiska nät, investera i Europaomfattande infrastrukturer och främja större energi- och resurseffektivitet.





Europeiska fonden för strategiska investeringar

Diagram: Efsis resultattavla. Källa: EIB:s gruppsiffror från den 15 maj 2018, källa: http://www.eib.org/efsi/ Den investeringsplan för Europa som infördes 2014 hade som övergripande mål att få igång investeringarna i Europa och på så vis återskapa EU:s konkurrenskraft och främja tillväxt och sysselsättning. Planens kärna är Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kombinerar en EU-garanti med medel från Europeiska investeringsbanken, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, som är enda kontaktpunkt för rådgivning och tekniskt stöd, och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP), som matchar projektansvariga med investerare. Målet var att Europeiska fonden för strategiska investeringar skulle mobilisera investeringar på sammanlagt 315 miljarder euro i den reala ekonomin. I december 2017 hade man nått 81 % av det uppsatta målet med investeringar som hade mobiliserats genom godkända insatser inom Europeiska fonden för strategiska investeringar. Sammanlagt har de godkända projekten sedan fonden infördes gett ett totalt investeringsvärde på 287 miljarder euro fördelade enligt följande: 186,2 miljarder euro inom ramen för infrastruktur och innovation och 101,2 miljarder euro inom ramen för små och medelstora företag. Över 445 000 småföretag förväntas ta del av dessa investeringar, och det har bidragit till fler än 300 000 nya arbetstillfällen15. I slutet av 2017 fattade EU beslutet16 att förlänga löptiden och utöka fonden till 500 miljarder euro som ska mobiliseras fram till 2020 i syfte att ge fortsatt stimulans till investeringar och skapa stabila förutsättningar för initiativtagare till projekt. Stödet genom Europeiska fonden för strategiska investeringar är inriktat på områden av stor vikt för den europeiska ekonomin, bland annat följande: -Strategisk infrastruktur, inbegripet it, transporter och energi. -Utbildning, forskning, utveckling och innovation. -Förnybar energi och resurseffektivitet. -Stöd till små och medelstora företag.



Dessa investeringar har bidragit till höghastighetsinternet för elva miljoner hushåll, förnybar energi för mer än fyra miljoner hushåll och bättre hälso- och sjukvård för en miljon medborgare17. Kommissionen verkar för att projekten ska synas mer. I slutet av 2017 hade 239 projekt från 27 medlemsstater publicerats på portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå, som öppnades18 2016.

Exempel på projekt: -Uppförande av en landbaserad vindkraftpark i Sverige. -Forskning om nya behandlingsmetoder för Alzheimers sjukdom och arteriella sjukdomar i Spanien.

-Stöd till produktion av återanvändbara och komposterbara alternativ till engångsplastpåsar i Tjeckien. -Utökad och förbättrad tillgång till trådlöst bredband i Italien. -Uppförande av subventionerade bostäder i Polen. Europeiska fonden för strategiska investeringar väntas öka bruttonationalprodukten i unionen med 0,7 % och skapa 700 000 nya arbetstillfällen fram till 202019. Enligt de preliminära resultaten av den pågående utvärderingen har läget visserligen förbättrats när det gäller investeringar och tillgång till finansiering för små och medelstora företag, men trots detta finns det fortfarande ett stort behov av finansiering. Fondmedlens hävstångseffekt framgår tydligt i denna utvärdering. För vissa projekt med stora sociala fördelar var multiplikatoreffekten låg på grund av ointresse från de privata investerarnas sida. Synergierna skulle också kunna bli bättre mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra EU-understödda finansieringsinstrument, exempelvis programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme). Enligt erfarenheterna hittills av Europeiska fonden för strategiska investeringar skulle det dessutom behövas mer resurser till hantering av sociala frågor. Bara 4 % av de godkända och undertecknade projekten rörde social infrastruktur20. Därför har man inom ramen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommit överens om att sammanföra bidrag från Europeiska fonden för strategiska investeringar och programmet för sysselsättning och social innovation. Horisont 2020 Horisont 2020 syftar till att stärka EU:s vetenskapliga bas, främja industriellt ledarskap och innovationsförmåga i den privata sektorn, och främja forskning och innovation som bidrar till att ta itu med samhälleliga utmaningar (t.ex. livsmedelstrygghet och klimatåtgärder). Detta stöder EU:s politiska prioriteringar, som befästs genom målen för hållbar utveckling. Under 2017 bidrog Horisont 2020 med 8,5 miljarder euro i stöd, vilket i sin tur mobiliserade ytterligare direkta investeringar och resulterade i totalt 10,6 miljarder euro. Ungefär 5 000 projekt finansierades, och det handlade om allt från bidrag till forskare i världsklass till spetsforskning och stöd till innovativa små och medelstora företag för att skapa nya produkter och erbjuda nya tjänster21. Hittills har Horisont 2020 genom Marie Skłodowska‑Curie-åtgärderna finansierat 36 000 forskare i alla karriärskeden, oavsett ålder och nationalitet. Detta har bidragit avsevärt till att dels behålla och utveckla forskartalanger, dels locka forskartalanger till Europa. Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna firade 20‑årsjubileum 2017, och samma år firades namngivarens 150-årsdag, den polskfranska, tvåfaldiga Nobelpristagaren Marie Skłodowska-Curie, med en rad evenemang både i och utanför Europa. Två av de tre forskare som tilldelades 2017 års Nobelpris i kemi för optimering av elektronmikroskop har deltagit i Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och andra EU-finansierade forskningsprojekt, och 14 doktorander som finansierats med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder medverkade till den historiska upptäckten av gravitationsvågor, som ledde till 2017 års Nobelpris i fysik.





Diagram: Nyckeltal för projektet Graphene Flagship, källa: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Projektet Graphene Flagship är ett bra exempel på det stora mervärdet av Horisont 2020 för EU. Detta tioåriga forskningsinitiativ är ett av de största som någonsin finansierats i Europa. I över 20 europeiska länder pågår ett samarbete mellan fler än 150 partner från både industrin och den akademiska världen för att utveckla tillämpningar inom områden som 5G-mobilteknik, batterier, flyg- och rymdindustri, medicin och fordonsteknik. Nya genombrott är den första mikroprocessorn tillverkad av grafenliknande material. Den har stor användningspotential i vardagsföremål och för undersökning av hjärnans aktivitet med högupplöst bild, vilket kan ge bättre förståelse av sådana sjukdomar som epilepsi. Under 2017 upptäckte en grupp finansierad av Europeiska forskningsrådet säkerhetsbrister, som döptes till Meltdown och Spectre, i datorprocessorer. Upptäckten banade väg för ökad säkerhet vid utformningen av moderna datorsystem. Horisont 2020 bidrog även till att utveckla och sprida integrerade observationssystem över Medelhavet. Horisont 2020 har tilldelat det internationella konsortiet Odyssea 8,4 miljoner euro för att integrera observationsnätverken och prognossystemen i hela Medelhavsområdet. Det omfattar 28 partner från 14 länder, främst i Medelhavsområdet. Projektet E-ferry fick också stöd genom Horisont 2020. I detta projekt har man utvecklat och demonstrerat en medelstor eldriven bil- och passagerarfärja med världens största kapacitet för sin storlek. Syftet är att hantera det akuta behovet av att minska koldioxidutsläppen och luftföroreningarna från vattenvägstransporter. Elfärjan drivs av 56 ton avancerade litiumtitanatbatterier, har hög effektivitet och snabbladdningskapacitet, som möjliggör sju turer per dag med 31 fordon och strax under 200 passagerare på den 40 km långa rutten mellan danska fastlandet och ön Aerø. Elfärjan förbrukar 50 % mindre energi per år och minskar utsläppen med 2 000 ton koldioxid. Halvtidsöversynen av Horisont 2020, som slutfördes under 201722, tyder på att programmet ger fler viktiga fördelar när det gäller storskalig, bred och snabb finansiering jämfört med nationellt och regionalt stöd till forskning och innovation. Utvärderingen tyder också på att Horisont 2020 förbättrar deltagarnas konkurrensfördelar, samtidigt som det gör EU globalt sett attraktivare som bas för forskning och innovation. Horisont 2020 skapar konkurrens i hela EU inom forskning och innovation. Man tillämpar gränsöverskridande ansökningsförfaranden och hittar de mest lovande samverkansprojekten inom forskning och innovation.

Kommissionen drog också slutsatsen att de förenklingsåtgärder som infördes genom Horisont 2020 (t.ex. en enhetlig ersättningsnivå, schablonbelopp för indirekta kostnader och deltagarportalen) har lett till lägre kostnader för deltagande och kortare handläggningstid för att bevilja stöd. Den genomsnittliga handläggningstiden för beviljande är nu 192 dagar, vilket är 100 dagar kortare än i det tidigare, sjunde ramprogrammet. Jämfört med sjunde ramprogrammet har man försökt att öka synergierna mellan Horisont 2020 och andra program, i synnerhet de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Europeiska fonden för strategiska investeringar. Ett exempel på ökad synergieffekt är ”Seal of Excellence”, som är en europeisk utmärkelse för hög kvalitet. Utmärkelsen tilldelas förslag som inte fått ekonomiskt stöd men som bedöms ligga över kvalitetströskelvärdet i syfte att underlätta för dem att få stöd från andra privata eller offentliga finansieringskällor. Denna utmärkelse gör det enklare att hitta lämpliga projekt för finansieringsorgan som vill investera i lovande förslag (bl.a. nationella och regionala myndigheter genom de europeiska struktur‑ och investeringsfonderna). Enhetligare regler skulle dock kunna öka de berörda projektens finansieringsmöjligheter via ”Seal of Excellence”. Vid halvtidsöversynen noterades även behov av förbättring på flera områden. I synnerhet behövs mer flexibilitet för anpassning till nya prioriteringar och lämpligare övervakningssystem för mätning av framsteg. Dessutom framhålls behovet av större effekter och bättre kontakter med medborgarna. Detta är viktigt för att sprida kunskap om hur forskning och innovation bidrar till att lösa samhälleliga och tekniska problem och för att anta ett mer resultat- och uppdragsorienterat arbetssätt i framtiden. Erasmus+ Figur: Antalet Erasmus-deltagare per medlemsstat, källa: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_sv.pdf År 2017 firades Erasmus-programmets 30‑årsjubileum. Programmet syftar till gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna genom utbyten mellan universitet och högskolor för att få fler studenter att studera utomlands. Det började 1987 med ett blygsamt program för rörlighet bland studenter i högre utbildning. Bara 3 200 studenter deltog det första året. Nu har det utvecklats till ett av EU:s mest framgångsrika program med ett välkänt namn som ger en positiv bild av unionen långt utanför EU. Trettio år efter starten inom högre utbildning har Erasmus+ utvidgats till andra sektorer, t.ex. skolor, yrkesutbildning, vuxenutbildning, ungdom och idrott. Under 2017 firades Erasmus-programmets 30‑årsjubileum med kampanjen ”Från Erasmus till Erasmus+” i och utanför EU. Över 750 000 personer deltog i fler än 1 900 evenemang i 44 länder för att uppmärksamma och diskutera effekterna av den Erasmus-stödda verksamheten och föra samtal om Erasmusprogrammets framtid. Detta program anges genomgående av medborgarna som ett av de tre bästa resultaten av den europeiska integrationen. I juni 2017 lanserades den nya mobilappen för Erasmus+ för att hjälpa studenter, även dem som deltar i utbyten med länder utanför Europa, lärlingar och personer som deltar i ungdomsutbyten att förbereda sig inför vistelsen. Appen gör det lättare att följa det administrativa förloppet före, under och efter utlandsvistelsen. Sedan lanseringen har appen redan laddats ner mer än 27 000 gånger. Halvtidsöversynen av Erasmus+ (2018)23 visade att programmet är på god väg att nå resultatmålen. Hittills har över 1,8 miljoner personer deltagit i utbytena och över 240 000 organisationer har deltagit i samarbetsprojekten. Mer än 90 % av programmets stödmottagare uppger att de är nöjda med programmet. Det främjar viljan att arbeta eller studera utomlands, utvecklingen av kunskaper i främmande språk, positivt medborgerligt beteende och en känsla av europeisk tillhörighet (+19 % jämfört med dem som inte deltagit i programmet). Erasmus+ har en positiv inverkan på förvärvandet av färdigheter och kompetens, ökar därmed anställbarheten och företagarandan samt förkortar övergången från utbildning till sysselsättning (13 % snabbare jämfört med personer som inte deltar i Erasmus+ eller tidigare Erasmusprogram). Mot bakgrund av översynens resultat underströks det obestridliga europeiska mervärdet av Erasmus+. Detta har att göra med det stora deltagarantalet och den stora bredden i de finansierade aktiviteterna, i kombination med mer lika möjligheter att delta i utbytesprogrammen, integrerade bästa metoder, en djupare EU-integration och en tydlig internationell dimension. Andra program som bidrar med finansiering till jämförbara insatser på nationell nivå är fortfarande betydligt mindre, både när det kommer till volym och bredd. Det är osannolikt att de kommer att kunna ersätta finansieringen inom Erasmus+. Vid utvärderingen noterades också potentialen att på ett mer målinriktat sätt göra insatserna inom Jean Monnet-programmet så relevanta som möjligt samt skapa mesta möjliga samordning på idrottsområdet och största möjliga mervärde inom vuxenutbildningen. Det konstaterades att effekten inom vuxenutbildningen är mycket ojämn på grund av att sektorn är så varierad. För att åstadkomma meningsfulla resultat på idrottsområdet bör resurserna inte fördelas för tunt. När det gäller Jean Monnet-insatser, behöver man öka den yngsta generationens (särskilt skolelevers) medvetenhet om och förståelse för den europeiska integrationen.

I den europeiska solidaritetskåren får unga mellan 18 och 30 år möjlighet att delta i olika solidaritetsinsatser i hela EU. Målsättningen är att ha 100 000 unga deltagare till slutet av 2020. Utöver möjligheten att få en plats som volontär, praktikant eller anställd kommer kårdeltagarna i framtiden att även kunna starta egna solidaritetsprojekt eller volontärgrupper. Frivilligarbete som stöds av Erasmus+ och åtta andra EU-program och EU-instrument har bidragit till nya möjligheter för unga inom ramen för den europeiska solidaritetskåren. Det är ett år sedan den infördes, och fler än 42 000 unga från alla medlemsstater har anmält sig. Fram till slutet av 2017, dvs. ett år sedan verktyget för onlineregistrering blev tillgängligt, har fler än 2 500 platser erbjudits till unga24. I augusti 2017 kom 16 volontärer från europeiska solidaritetskåren till den italienska staden Norcia, som är en av de städer som drabbades av flera allvarliga jordbävningar mellan augusti 2016 och januari 2017. De hjälper till att bygga upp både förstörda byggnader och lokala samhällstjänster. Fram till 2020 kommer sammanlagt 230 volontärer att ha skickats till de jordbävningsdrabbade områdena i Italien.





Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) Programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag består av flera olika åtgärder för stöd till små och medelstora företag genom bidrag och finansieringsinstrument. Programmet har fyra specifika mål: tillgång till finansiering för små och medelstora företag, tillträde till marknader, främjande av ett bra företagsklimat och konkurrenskraft och främjande av företagsamhet. Finansieringsinstrument inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag har väckt intresse hos finansförmedlare, såväl i EU-medlemsstaterna som i deltagarländer utanför EU, särskilt för lånegarantifaciliteten. I slutet av 2017 hade Europeiska investeringsfonden undertecknat 87 avtal om lånegaranti till ett sammanlagt värde av 859 miljoner euro. Europeiska fonden för strategiska investeringar bidrog till 72 av avtalen. Inom ramen för dessa avtal har fler än 275 000 små och medelstora företag redan mottagit över 12,8 miljarder euro i finansiering fram till slutet av december 2017. Programmets finansieringsplan ger en stor hävstångseffekt och omvandlar 1 euro av EU:s budget till 30 euro i finansiering för små och medelstora företag. Det tog längre tid att få till stånd avtal om egetkapitalinstrument för tillväxt, eftersom eget kapital medför komplexare kontroll- och anskaffningsprocesser. I slutet av 2017 hade Europeiska investeringsfonden genom egetkapitalinstrumentet för tillväxt investerat i tolv fonder som tillför cirka 157 miljoner euro till små och medelstora företag som befinner sig i en expansions- och tillväxtfas. Två tredjedelar (365 miljoner euro) av programmets budgetmedel för marknadstillträde går till Enterprise Europe Network, världens största affärsnätverk för stöd och service till företag. Dessa erbjuder många olika stödtjänster när det gäller internationalisering och innovation samt ledningsstöd, rådgivning och samarbeten för små och medelstora företag som vill exportera på EU:s inre marknad samt utanför Europa. Tjänsterna innefattar allt från information om EU-frågor, företagsbesök och informationskampanjer till specialiserad rådgivning, företagsuppdrag och företagsmatchning samt teknikmäklarevenemang. På grund av den tvååriga bidragsperioden finns det ännu inga uppgifter om stödmottagare för 2017, men under 2016 fick omkring 254 000 små och medelstora företag stöd och antalet stödmottagare väntas vara ungefär lika stort 2017. Cirka 3 000 anställda i nätverket har deltagit i lokala evenemang och tillhandahållit specialiserad rådgivning för 70 000 små och medelstora företag när det gäller tillgång till finansiering, immateriella rättigheter och affärs-, teknik- och resurseffektivitetstjänster. Cirka 25 000 personer deltog i evenemang för företagsmatchning. Sedan Enterprise Europe Network förlängdes 2015 har nätverket genom sina samverkanstjänster åstadkommit 8 620 samarbetsavtal mellan små och medelstora företag. Under 2017 ökades nätverkets rådgivningstjänster med särskilda rådgivare som hjälper innovativa små och medelstora företag att bygga ut sin verksamhet utanför hemlandet. Slutgiltiga uppgifter om verksamhetsperioden 2017–2018 kommer i mars 2019. Från programstarten till och med 2017 har Erasmus för unga företagare redan anordnat 5 800 utbyten mellan nya och erfarna företagare. För närvarande genomförs Erasmus för unga företagare via ett nätverk av 175 lokala förmedlingsorganisationer i 33 länder (av 38 deltagarländer). De preliminära resultaten från halvtidsöversynen25 av programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag tyder på att programmet i sin helhet har lyckats tillgodose företagarnas behov på den europeiska marknaden. Nya företagare som deltog mellan 2014 och 2016 har hittills startat 241 nya företag och skapat mer än 1 000 nya arbetstillfällen. De positiva effekterna bekräftas också av värdföretagarna, som å sin sida rekryterat till över 1 000 nya tjänster. Hos 58 % av de erfarna företagare som deltar i Cosme har omsättningen ökat och sysselsättningen har ökat med 41 %. De preliminära resultaten av halvtidsöversynen visar att programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) ger stordriftsfördelar inom sådana områden som stöd till små och medelstora företag utomlands eller till verkställande av immateriella rättigheter genom att man samordnar nationella insatser och inrättar tjänster som inte skulle nå en kritisk efterfrågan om de erbjöds på nationell nivå. Resultaten visar också att programmet ger EU-mervärde, t.ex. genom att Enterprise Europe Network hjälper europeiska företag att utvidga sina marknader utanför EU. 20 procent av budgeten är dock fördelad på många relativt små åtgärder. Det finns visserligen en nytta med flexibla pilotprojekt, som i sig är småskaliga, men uppdelningen på många åtgärder kan försämra kostnadseffektiviteten och vara ett hinder för strategisk ledning och samordning av programmet. Fonden för ett sammanlänkat Europa Fonden för ett sammanlänkat Europa är ett av EU:s viktigaste finansieringsinstrument för infrastrukturinvesteringar i syfte att utveckla högpresterande, hållbara och effektivt sammanlänkade transeuropeiska nät inom områdena transport, energi och digitala tjänster. Programmet är inriktat på EU-projekt som syftar till att finansiera gränsöverskridande sträckor och undanröja flaskhalsar på transportområdet, bryta energiisolering och öka försörjningstryggheten på energiområdet samt utarbeta EU-omfattande lösningar för digital infrastruktur som kan gagna alla EU-medborgare. Utbyggnaden av stomnätet och korridorerna till angränsande länder ger bättre förbindelser och bidrar till att göra EU till en starkare global aktör. Enligt den pågående analysen till den tredje versionen av arbetsplanerna för stomnätskorridoren, skulle de investeringar som krävs för att bygga de nio stomnätskorridorerna fram till 2030 kunna tillföra sammanlagt cirka 4 500 miljarder euro till BNP under denna period. Detta skulle innebära en ökning av BNP med 1,8 % mellan 2015 och 2030. Antalet arbetsår som skapas i samband med genomförandet av de nio stomnätskorridorerna skulle kunna ge cirka 13 miljoner arbetstillfällen26. Huvudsträckorna fullbordades under 2017, t.ex. järnvägssträckorna Berlin–München och Paris–Bordeaux, som båda är tillgängliga för allmänheten. Båda projekten tog många år att genomföra och är mycket viktiga sträckor i stomnätskorridorerna.



Exempel på projekt som beviljats finansiering från Fonden för ett sammanlänkat Europa under 2017:

Inom transportsektorn: uppgraderingen av den över 100 km långa järnvägssträckan Białystok–Ełk i nordöstra Polen inom ramen för Rail-Baltica-projektet, modernisering av flygledningssystem i alla EU:s medlemsstater, fullständig utbyggnad av Karawankenvägtunneln mellan Slovenien och Österrike samt utveckling av ett nätverk för snabbladdning av elfordon i Sverige, Danmark, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket och Italien. Inom energisektorn: elledningen Litpol Link. Detta projekt sammanlänkar för första gången näten i de baltiska länderna med näten i Västeuropa (Litauen till Polen) och bryter de baltiska ländernas energiisolering. Inom den digitala sektorn: plattformen för kärntjänster inom e-hälsa används i 16 medlemsstater, vilket bidrar till gränsöverskridande patientsäkerhet och kontinuitet i vården. Den första ansökningsomgången för blandad finansiering inleddes under 2017 inom transportdelen av Fonden för ett sammanlänkat Europa, med syftet att kombinera Fonden för ett sammanlänkat Europa med finansiering från Europeiska investeringsbanken och Europeiska fonden för strategiska investeringar samt nationella investeringsbanker och privata investerare. Målet är att stödja ekonomiskt hållbara projekt med privat finansiering genom att fylla ut bristen på finansiering med EU-medel.

Under första fasen av ansökningsomgången för blandad finansiering 2017 gick den största delen av finansieringen till att utveckla det europeiska järnvägsnätet (719,5 miljoner euro), uppgradera vägtransporterna och göra dem mer energisnåla (99,6 miljoner euro) samt utveckla kusthamnar (78,9 miljoner euro) och inre vattenvägar (44,7 miljoner euro). Projekt inom ramen för 2017 års blandade finansiering omfattar sådana initiativ som att öka hastigheten på den gränsöverskridande anslutningssträckan till Fehmarn Bält-tunneln mellan Tyskland och Danmark, utvidga och modernisera järnvägssträckan Divača–Koper i Slovenien för bättre kapacitet, säkerhet och tillförlitlighet, anpassa Belgiens viktigaste vattenväg, Albertkanalen, till större godstransporter och att öka kapaciteten i hamnen i Gdansk i Polen. På området innovation och alternativa bränslen har flera projekt som involverar flera medlemsstater valts ut med målet att bygga ett ultrasnabbt laddningssystem för elfordon. Enligt halvtidsöversynen27 av Fonden för ett sammanlänkat Europa finns det fortfarande ett stort behov av investeringar i infrastrukturutveckling, och marknadsmisslyckanden kvarstår särskilt i stora gränsöverskridande projekt som finansieras på lokal eller nationell nivå men gynnar Europa som helhet eller när kostnaden och nyttan är ojämnt fördelad i projekt som involverar flera medlemsstater. Programmet är således fortsatt relevant och i stort sett effektivt, trots att många långsiktiga projekt ännu inte har slutförts. Inom transportsektorn går 86 % av de nu anslagna medlen till gränsöverskridande transportinfrastruktur, främst till utbyggnad av stomnätet och de nio korridorerna som ska vara färdiga 2030. Inom energisektorn bidrar Fonden för ett sammanlänkat Europa till bättre förbindelser i syfte att bryta energiisolering och fullborda den inre marknaden för energi. Inom den digitala sektorn har programmet bidragit till utbyggnaden av infrastruktur för digitala tjänster som gör det möjligt för förvaltningar, medborgare och företag att använda gränsöverskridande onlinetjänster. För att dessa ska utnyttjas till fullo behövs dock mer information om möjligheterna. Inom Fonden för ett sammanlänkat Europa har man fortsatt att tillämpa och utveckla innovativa finansieringsinstrument, men utvärderingen visade att användningen har varit begränsad, delvis på grund av de nya möjligheter som erbjuds genom Europeiska fonden för strategiska investeringar . Rymden Ekonomin och samhället i EU blir alltmer beroende av rymdbaserade tillämpningar och tjänster. Ett eventuellt avbrott skulle sannolikt leda till stora inkomstbortfall för företagen och, vad värre är, äventyra människors säkerhet28. Copernicus är EU:s program för observation och övervakning av jorden. Det är en av världens största dataleverantörer som ger ett betydande mervärde, särskilt jämfört med vad som kan åstadkommas på nationell nivå. Baserat på ett system av satelliter och sensorer (markstationer, luftburna sensorer och vattenburna sensorer), ger Copernicusprogrammet tillförlitlig och aktuell information via tjänster inom följande sex temaområden: land, hav, atmosfär, klimatförändringar, krishantering och säkerhet. Denna information används som underlag för EU:s politik på olika områden och för olika tillämpningar, från miljöskydd till regional planering och stadsplanering, jordbruk, hållbar utveckling och gränsövervakning. Galileo och Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) är EU:s program för satellitnavigering. Dessa program sänder tillsammans positionerings- och tidsbestämningssignaler som används inom viktiga ekonomiska områden, t.ex. mobiltelenät, bilars navigationssystem och för ökad precision vid flygplanslandningar. Copernicus katastrofhanteringstjänster aktiverades mer än 80 gånger under 2017 för att bistå räddningstjänst och humanitära aktörer vid nödhjälpsinsatser. Systemet har använts vid bl.a. följande katastrofer: stormar och översvämningar i Europa, skogsbränder i Spanien, Portugal och Grekland, orkanen Ophelia i Irland, hårda vindar i Polen och likaså internationellt vid jordbävningar i Mexiko och Irak samt vid orkanerna Harvey och Irma i USA och Västindien. Det finns 22 Galileosatelliter i omloppsbana, varav 18 är i drift. Fyra satelliter sköts upp i december 2017 och befinner sig i testfasen. Under 2017 har det även skett en ökad spridning på marknaden med cirka 75 miljoner sålda Galileokompatibla smarttelefoner. I produkter från till exempel Apple, Samsung och Sony ingår chipset som är kompatibla med Galileo. Enligt den halvtidsöversyn som slutfördes 201729, är Copernicus på god väg att nå målen, även om inte alla nås i samma utsträckning. Uppgifterna är tillförlitliga och av god kvalitet, vilket tillsammans med antagandet av fullständig, öppen och kostnadsfri tillgång till data, hör till programmets starka sidor. Översynen visade emellertid också behovet av bättre distribution av och tillgång till uppgifterna och ökad integration av rymddata med data från andra källor och andra politikområden och ekonomiska sektorer för att öka användningen. Både Galieo och Egnos gör framsteg mot målen vilket framgår av halvtidsöversynen30. I slutet av 2016 användes Egnos inflygningstjänster av fler än 250 flygplatser i 20 länder31. Från och med 2018 kommer alla nya bilmodeller som säljs i unionen att använda Egnos och Galileo för positionsbestämning vid nödsamtal32.

I översynen uppmärksammades även vissa problem med ineffektivitet i samband med den förvaltning som inrättats. Exempelvis en trög beslutsprocess på grund av att flera aktörer var involverade men också till följd av olika förvaltningsstrukturer för uppbyggnad, drift och arbetsförfaranden vid Europeiska byrån för GNSS (GSA) och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Säkerheten har också pekats ut som en källa till ineffektivitet: lanseringen av de första tjänsterna och övergången från uppbyggnads- till driftsfasen har medfört vissa problem som måste hanteras på lämpligt sätt för att man ska kunna bibehålla och förbättra säkerheten. Dessa projekt har också spelat en roll i flyktingkrisen. Copernicus, EU:s program för observation och övervakning av jorden, skickade exempelvis bilder som hjälpte till att övervaka de hamnar och stränder som konstaterats vara avreseplatser för migrantbåtar under 2015 och 2016. Med Galileos sök- och räddningstjänst går det snabbare att hitta nödsändare – bara tio minuter stället för upp till tre timmar – vilket ger mycket bättre möjligheter att hitta rätt. Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter) Den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter) syftar till att visa på fusion som ekonomiskt bärkraftig och hållbar energikälla, bygga och driva en experimentreaktor för fusion. Detta är ett stort steg mot att visa att fusion är en hållbar energikälla. På grund av de viktiga fördelar, som t.ex. stora bränslereserver och inga koldioxidutsläpp, skulle fusion kunna bidra i hög grad till EU:s långsiktiga strategi för att minska koldioxidutsläppen i ett säkert, effektivt och tryggt energisystem. Det är ett unikt långsiktigt forskningsprojekt som genomförs i ett internationellt samarbete mellan sju partner (EU, Förenta staterna, Ryssland, Japan, Kina, Sydkorea och Indien). Målet är att den experimentreaktor som byggs ska visa att fusion är en ekonomiskt bärkraftig och hållbar energikälla. I projektet ingår att bygga över 10 miljoner komponenter, och hundratals kontrakt har tilldelats europeisk industri och europeiska forskningsinstitut. I december 2017 hade man slutfört hälften av det totala byggnadsarbetet i den första driftsfasen av Iter33. Till Iter krävs magneter som säkerställer plasmans stabilitet. Under 2017 presenterades den mest sofistikerade supraledande magneten någonsin34 och den byggs nu i Europa. Magneten är 14 meter hög, 9 meter bred och väger 110 ton. Detta är det första av de 18 toroidalfältspolar som kommer att användas i Iter. Spolarna kommer att skapa en kraftfull magnetbur som fångar upp fusionsbränslet, som förväntas nå en temperatur på 150 miljoner grader Celsius. Iters toroidalfältspolar kommer att skapa ett magnetfält som är cirka en miljon gånger starkare än jordens magnetfält. Nio av dessa (och en i reserv) ska tillverkas i Europa. De övriga nio ska tillverkas i Japan. Minst 600 personer från 26 företag kommer att delta i produktionen av dessa magneter. Det har utvecklats banbrytande produkter som ger europeiska företag fördelar inom innovation och konkurrenskraft samt möjlighet att skaffa sig kunskap, know-how och utveckla spinoff-teknik och spinoff‑produkter. Den 30 september 2017 hade man undertecknat 601 upphandlingskontrakt för driften och beviljat 322 bidrag till ett sammanlagt värde av 3,97 miljarder euro (2008 års penningvärde). EU håller också på att bygga upp en del av det magnetiska skal inom vilket fusionen ska ske (vakuumbehållaren). I Europa har man också byggt en unik testanläggning för uppvärmningssystem som behövs i Iter35.



1.2.Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (budgetrubrik 1B)36 Programmen under rubrik 1B tilldelades 54 miljarder euro för 2017, vilket motsvarar 34 % av EU:s totala budget 2017. Rubrik 1B består av sex olika utgiftsprogram. Häri ingår Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf)37, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden (ESF), inklusive det särskilda tilläggsanslaget till sysselsättningsinitiativet för unga, och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead). Alla dessa program genomförs med delad förvaltning.

Figur: De viktigaste programmen som finansierades 2017 under rubrik 1B. I kategorin ”Övriga program” ingår bidraget till Fonden för ett sammanlänkat Europa, fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, de yttersta randområdena och glesbefolkade regioner, projekt för tekniskt stöd, pilotprojekt och förberedande åtgärder. Alla belopp är angivna i miljoner euro. . Stöd till Europeiska kommissionens prioriteringar Åtgärder inom sammanhållningspolitiken bidrar till uppnåendet av flera av Junckerkommissionens prioriteringar, i synnerhet ”sysselsättning, tillväxt och investeringar”, vilket är EU:s viktigaste investeringsinstrument för genomförandet av Europa 2020-strategins mål att stödja tillväxt och skapa arbetstillfällen på EU-nivå och strukturreformer på nationell nivå. Sammanhållningspolitiken har blivit en viktig del av EU:s ekonomiska styrning och bidrar till alla delar i den goda triangeln av investeringar, strukturreformer och ansvarsfullt förvaltade offentliga finanser. Förhandsvillkoren har skapat gynnsamma rättsliga och strukturella villkor för säkra investeringar som fått positiva effekter även utanför sammanhållningspolitikens område. Sammanhållningspolitiken blir ett allt viktigare medel för att hantera effekterna av den ekonomiska krisen på kort sikt och förbättra regionernas utvecklingspotential på medellång sikt. Utöver de makroekonomiska villkoren, som ger ytterligare stimulans för en sund makroekonomisk politik, innebär den förordning som styr sammanhållningspolitiken att kommissionen kan begära omfördelning av medlen, om det framförs nya landsspecifika rekommendationer avseende investeringar i den årliga processen. Sammanhållningspolitiken bidrar till investeringsplanen för Europa och kompletterar Europeiska fonden för strategiska investeringar på flera sätt. Den fungerar som hävstång för privata och offentliga investeringar, stöder strukturreformer och förbättrar tillgången till finansiering. Medel investeras strategiskt i forskning och innovation, stöd till småföretag och digital teknik, vilket bidrar till EU:s mål om smart tillväxt. Detta gagnar också den digitala inre marknaden, energiunionen och klimatpolitiken. Att EU:s största budgetanslag någonsin avsätts till investeringar i energi, miljö, klimat och hållbara transporter bidrar avsevärt till att styra in Europa mot en koldioxidsnål ekonomi. Sammanhållningspolitiken bidrar också till den inre marknadens utveckling och ett antal åtgärder som rör hanteringen av flyktingkrisen, migrationspolitiken och flera sociala frågor, till exempel att dämpa effekterna av fattigdom och social utestängning för dem som drabbats av allvarlig materiell fattigdom och att stödja ungdomssysselsättningen. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden syftar till att stärka ekonomisk och social sammanhållning i EU genom att minska skillnaderna mellan regioner och bidra till att de mindre utvecklade regionerna blir en del av den inre marknaden. Europeiska socialfonden är EU:s viktigaste instrument för att stödja sysselsättningen, hjälpa människor att få bättre jobb, skapa rättvisare jobbmöjligheter för alla och stödja kompetensutveckling och omskolning. Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt stöder EU-medlemsstaternas insatser för att hjälpa dem som har det sämst ställt, med bl.a. mat, kläder och åtgärder för social delaktighet i syfte att lyfta dem ur fattigdomen. Sammanhållningspolitiken är EU:s viktigaste investeringsinstrument och riktar sig till alla regioner och städer i EU i syfte att främja nya arbetstillfällen, företagens konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling samt förbättra medborgarnas livskvalitet. Sammanhållningspolitikens rättsliga ram för perioden 2014–2020 antogs cirka sex månader senare jämfört med den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Det sena antagandet av rättsakterna har tillsammans med nya krav som ska förbättra politikens resultat och kvalitet (t.ex. förhandsvillkor och inrättande av programmyndigheter) lett till att programmen för 2014–2020 började genomföras senare än planerat. Förseningen till trots börjar man kunna se resultat från de inledande åren av programperioden 2014–2020. Även om programmen inleddes i långsammare takt än under perioden 2007–2013 har man nu kommit ikapp med projekturvalet under innevarande programperiod. I januari 2018 hade 673 800 projekt valts ut för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden och sysselsättningsinitiativet för unga i hela Europa. Stödet uppgår till 260 miljarder euro och motsvarar 54 % av de totala medel som finns tillgängliga för perioden. Antalet utvalda projekt under åren 2014–2016 kan jämföras med de första åren av programperioden 2007–201338, och det är rimligt att anta att utnyttjandegraden från och med nu kommer att vara ungefär lika hög som föregående period. I slutet av 2017 hade man genomfört 99 % av handlingsplanerna för förhandsvillkor rörande Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessa villkor skulle ge medlemsstaterna incitament för att genomföra strukturförändringar och politiska reformer, bland annat enligt de relevanta landsspecifika rekommendationerna39. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Diagram: Genomförandeförlopp (totala kostnader) för Europeiska regionala utvecklingsfonden – perioden fram till den 31 december 2017. Källa: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Andelen utvalda projekt har ökat betydligt och uppgick i slutet av 2017 till 53 % för Europeiska regionala utvecklingsfonden, med investeringar på 147 miljarder euro i 160 000 projekt (jämfört med 72 miljarder euro i slutet av 2016), och 64,3 % för Sammanhållningsfonden, med investeringar på 48 miljarder euro i 8 600 projekt (jämfört med 19,6 miljarder euro i slutet av 2016). Det är ett bra resultat jämfört med motsvarande tidsperiod 2007–2013. Uppgifterna i slutet av 2017 visar ett enhetligare genomförandeförlopp inom de flesta medlemsstaterna och teman. Med hänsyn till den särskilda långsiktighet som präglar fondernas investeringar tenderade det finansiella genomförandet (EU-betalningarna) att vara på låg nivå under de första åren av programperioden, så även 2014–2016 med en ökning under programperiodens sista år. Detta gäller särskilt större projekt, som med sina stora infrastrukturinvesteringar brukar ha en lång livscykel och en lång inledningsfas (för planering, programplanering och godkännanden) utan något betydande finansiellt genomförande. Betalningarna till programmen låg i slutet av 2017 på 13 % för Europeiska regionala utvecklingsfonden och 18 % för Sammanhållningsfonden. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden stöder den inre marknadens utveckling, samtidigt som effekterna sprider sig från mindre utvecklade regioner till övriga Europa, särskilt genom bättre förbindelser och handelsflöden. Den positiva nettoeffekten av programmen under perioden 2007–2013 på de länder som inte omfattas av sammanhållningspolitiken beräknas bli 0,12 % av bruttonationalprodukten 2023.40 Enligt de programresultat som rapporterats av medlemsstaterna fram till slutet av 2016 har de genomförda projekten inom ramen för Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden redan gett -stöd till 84 579 företag, varav över 36 000 stöds av finansieringsinstrument, -en hävstångseffekt på mer än 593 miljoner euro i privata investeringar, vilket är lika mycket som det offentliga stödet till företagen (bidrag och icke-bidrag), -10 300 nya arbetstillfällen och 636 nyanställda forskare, -bättre energiklass för 41 800 hushåll och minskad årlig primärenergianvändning med 14,9 miljoner kWh/år i offentliga byggnader, -bättre hälso- och sjukvårdstjänster för 2,7 miljoner människor, bättre vattenförsörjning för ytterligare 156 000 invånare och bättre rening av avloppsvatten för 73 000 invånare, samt -54 km ny väg i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), underhåll eller uppgradering av 217 km väg och underhåll eller uppgradering av 92 km järnväg. Enligt aktuella uppgifter41 utgör strukturfonderna mer än 40 % av de offentliga investeringarna i många av medlemsstaterna under perioden 2015–2017.

Diagram: Sammanhållningspolitikens beräknade andel av de offentliga investeringarna 2015–2017. Källa: Eurostat, GD Regionalpolitik http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf När det gäller sysselsättning, tillväxt och investeringar har de projekt som valts ut fram till slutet av 2016 som mål att skapa 155 600 nya arbetstillfällen genom stöd till små och medelstora företag. Fram till slutet av 2017 har de projekt som valts ut för finansiering genom Europeiska regionala utvecklingsfonden gett stöd till över 450 000 små och medelstora företag. Inom ramen för dessa projekt -kommer fler än 200 000 företag att få rådgivning (vilket motsvarar 45 % av det slutliga målet), -har fler än 70 000 nystartade företag valts ut för stöd (46 % av målet), och projekt som redan slutförts gynnat fler än 16 800 företag, -kommer projekt som valts ut fram till slutet av 2016 att ge en hävstångseffekt på mer än 9,5 miljarder euro i privata investeringar, vilket kompletterar det offentliga stödet till företag (bidrag och annat än bidrag), varav 0,6 miljarder euro redan har uppnåtts. Stöd har dessutom beviljats till cirka 30 700 forsknings- och innovationsprojekt fram till slutet av 2017. Detta säkerställer stora investeringar på detta område och inverkar positivt på de totala utgifterna för forskning och utveckling i EU (gross domestic expenditure on research and development, GERD). Stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden har också beviljats till en rad insatser för utbildning (mer än 16 500 investeringar i infrastruktur) och social delaktighet, vilket bidrar till att nå de överordnade målen på detta område. Även bidraget till den digitala inre marknaden utökas genom programmen 2014–2020. Fram till slutet av 2017 har omkring 5 500 projekt valts ut för att bygga upp en sammankopplad digital inre marknad, vilket motsvarar totala investeringar på 9,1 miljarder euro (kombinerat stöd genom Europeiska regionala utvecklingsfonden och nationell medfinansiering). Betydande resultat väntas även på området energieffektivitet och förnybar energi genom projekt som valts ut fram till slutet av 2016 och som väntas öka den förnybara energiproduktionen med mer än 2 000 megawatt och minska utsläppen av växthusgaser med mer än 3 miljoner ton koldioxidekvivalenter, vilket bidrar till att nå klimatmålen. Fram till slutet av 2016 hade uppskattningsvis ännu en miljon hushåll fått tillgång till bredband. Detta bidrar till rätt förutsättningar för tillväxt inom digitala nätverk och tjänster och ger konsumenter och företag bättre tillgång till digitala varor och tjänster i hela Europa, särskilt på landsbygden.

Sammanhållningspolitiken har även deltagit aktivt i kommissionens arbete för effektiv integration av migranter, genom investeringar i social omsorg, vård, utbildning, bostäder, barnomsorg och infrastruktur tack vare 3 500 projekt som redan valts ut och håller på att genomföras inom området social delaktighet. För att ytterligare lyfta fram och öka inriktningen på stöd för migranter och flyktingar, har det föreslagits att förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden ska innefatta en ny investeringsprioritering för detta ändamål.



Underlag från medlemsstaterna om effekter och resultat av programperioden 2014–2020 väntas komma under 2018. För närvarande finns det i de flesta fall bara uppgifter om programförloppet. Under 2018 har man hunnit längre i genomförandet av projekten, och de första resultaten kommer att bedömas. Kommissionen har också inlett en utvärdering av stora projekt som fick stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden mellan 2000 och 2013. Under 2018 kommer kommissionen också att genomföra halvtidsöversynen av det gemensamma stödet till projekt i de europeiska regionerna (Jaspers). Europeiska socialfonden och sysselsättningsinitiativet för unga Europeiska socialfonden är EU:s främsta finansieringsinstrument för att stödja strukturreformer inom sysselsättning och utbildning, vilket är direkt kopplat till Europa 2020-strategins prioriteringar och överordnade mål för sysselsättning, utbildning och minskad fattigdom. Europeiska socialfonden bidrar till att främja ekonomisk och social sammanhållning och social delaktighet i EU och är ett instrument för ekonomisk solidaritet och ekonomisk integration. Det finns omfattande belägg för det europeiska mervärdet av den politik som stöds av Europeiska socialfonden. Utan EU-investeringarna hade denna politik inte alls genomförts eller genomförts i betydligt mindre skala. Samtidigt får EU-stödet medlemsstaterna att investera i områden och målgrupper (eller fullföljer reformer) som annars inte hade skett, även om det hade funnits tillgång till nationell finansiering. Europeiska socialfonden är således ett viktigt instrument för att stödja reformer i många medlemsstater inom centrala områden för den europeiska ekonomin, enligt de rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det handlar om reformer inom arbetsmarknadspolitik, ungdomssysselsättning, modernisering av utbildning, välfärdssystem och förvaltning. Under 2017 har man ökat takten väsentligt i genomförandet av alla operativa program, även om det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna och programmen. Enligt 2017 års strategirapport42 ger de euro