Särskild rapport Att förenkla tvärvillkoren 
och göra dem mer 
ändamålsenliga är 
fortfarande en svår uppgift SV 2016  nr 26
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5983-7 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/407107 QJ-AB-16-026-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6035-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/805566 QJ-AB-16-026-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5982-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/724183 QJ-AB-16-026-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Att förenkla tvärvillkoren 
och göra dem mer 
ändamålsenliga är 
fortfarande en svår uppgift
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 26
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning I (där ledamoten Phil Wynn Owen är ordförande) som 
är specialiserad på området hållbar användning av naturresurser. Föredragande ledamot var Nikolaos Milionis som 
biträddes av Ioulia Papatheodorou (kanslichef), Kristian Sniter, (attaché), Robert Markus (förstechef), Daniela Jinaru 
(uppgiftsansvarig) och Felipe Andrés Miguélez, Marius Cerchez och Michael Spang (revisorer).
Från vänster till höger: K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus och D. Jinaru.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I-IX Sammanfattning
1-10  Inledning
11-17  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
18-71  Iakttagelser
18-36  Kommissionen kunde inte göra en tillfredsställande bedömning av om tvärvillkoren var 
ändamålsenliga utifrån den tillgängliga informationen
22-27  De resultatindikatorer som kommissionen använde gav en ofullständig bild av tvärvillkorens 
ändamålsenlighet
28-33  Vid sin bedömning av tvärvillkorens ändamålsenlighet beaktade kommissionen inte i  vilken omfattning 
jordbrukare inte uppfyllde dem
34-36  Kommissionen analyserade inte orsakerna till överträdelserna av tvärvillkor  och hur man ska komma till 
rätta med dem
37-71  Förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor kan förenklas ytterligare
41-47  Kontrollrutinerna är fortfarande komplexa
48-52  Stödordningen för småbrukare minskade den administrativa bördan men det skulle kunna påverka 
uppfyllelsen av tvärvillkorsmålen i en del  
medlemsstater
53-58  Med miljöanpassningen infördes ett ytterligare lager av kontroller avseende obligatoriska miljövänliga 
metoder
59-64  De kostnader som specifikt gäller genomförandet av tvärvillkorssystemet har inte kvantifierats tillräckligt
65-71  Grunden för beräkning av sanktioner vid överträdelser av tvärvillkor för jordbrukare i  EU är inte tillräckligt 
harmoniserad
04 Innehåll 
72-79  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  I —  Tvärvillkorsreglernas tillämpningsområde enligt bilaga  II till Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) nr 1306/2013
 Bilaga  II —  De viktigaste förändringarna av tvärvillkorsreglernas tillämpningsområde inom 
GJP  2014–2020
 Bilaga III — Berörda parter uttryckte ett behov av ytterligare förenkling
 Bilaga IV — Fallstudier i den enkät som skickades till utbetalande organ
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Budgetår : budgetåret för jordbruket ska täcka de utgifter och de inkomster som de utbetalande organen tar upp 
i räkenskaperna för fondernas budget under budgetår ”N” som börjar den 16 oktober år ”N-1” och löper till den 15 
oktober år ”N”. (artikel 39 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013).
EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket
Ejflu : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
GAEC : syftet med normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden är att bidra till att förhindra 
markerosion, bibehålla markens innehåll av organiskt material och jordstruktur, säkerställa en lägsta hävdnivå, 
undvika försämring av livsmiljöer samt skydda och förvalta vattenmiljön; normerna infördes genom lagstiftningen 
om den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och gäller endast för GJP-mottagare. De ska fastställas av 
medlemsstaterna med hänsyn till lokala förhållanden.
GD Hälsa och livsmedelssäkerhet : Europeiska kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet 
som ansvarar för den sektorsspecifika lagstiftningen om folkhälsa, växtskydd, djurhälsa och djurskydd.
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling : Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och 
landsbygdsutveckling, som ansvarar för att genomföra jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitiken.
GD Miljö : Europeiska kommissionens generaldirektorat för miljö, som ansvarar för den sektorsspecifika 
lagstiftningen om miljö.
GJP : den gemensamma jordbrukspolitiken
Kontrollpunkter : detaljerade aspekter som kommer av tillämpningen av tvärvillkorsregler och ingår i checklistorna 
för de kontroller på plats och de administrativa kontroller som förvaltningsmyndigheter med ansvar för 
tvärvillkoren i varje medlemsstat (dvs. utbetalande organ) genomför eller lägger ut på andra kontrollorgan.
Organ för jordbruksrådgivning : offentligt eller privat organ som av en medlemsstat har fått förtroendet att sköta 
ett system för rådgivning till jordbrukare om markförvaltning och jordbruksförvaltning.
Regler om tvärvillkor : reglerna om tvärvillkor omfattar de föreskrivna verksamhetskrav (SMR) som fastställs 
i unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) som fastställs på nationell 
nivå enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013, vilka avser miljö, klimatförändring och god 
jordbrukshävd, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd och djurskydd. Genom hela rapporten är ”regler om tvärvillkor” 
och ”skyldigheter enligt tvärvillkoren” utbytbara.
Revision av överensstämmelse : inspektioner på plats av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisorer som 
gör att kommissionen kan kontrollera om medlemsstaterna har använt de medel som de har tilldelats via EGFJ 
och Ejflu korrekt och framför allt om de har välfungerande förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar att 
betalningarna till stödmottagarna är korrekta.
06 Ordförklaringar 
SMR : föreskrivna verksamhetskrav är ett antal skyldigheter som ingår i tvärvillkorsreglernas tillämpningsområde 
som valts ut från befintliga EU-direktiv och EU-förordningar om miljö, folkhälsa, växtskydd, djurhälsa och djurskydd 
(den sektorsspecifika lagstiftningen); kraven gäller redan utanför GJP-ramen. 
Utbetalande organ : det organ i en medlemsstat som ansvarar för en korrekt bedömning, beräkning, inspektion 
och utbetalning av GJP-bidrag.
07
 Sammanfattning
I
Genom tvärvillkoren kopplas de flesta stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) till jordbrukarnas 
efterlevnad av grundläggande regler för miljön, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt goda jordbruks- 
och miljöförhållanden. De gäller för närvarande för 7,5 miljoner jordbrukare som under 2015 tog emot cirka 47 mil -
jarder  euro i stöd1. Samhället har höga förväntningar på att jordbrukare som får EU-bidrag uppfyller tvärvillkoren.
II
Lagstiftaren inrättade en EU-ram avseende tvärvillkor. Kommissionen ansvarar för att övervaka genomförandet av 
den. Medlemsstaterna omsatte EU-reglerna i skyldigheter för jordbrukare och kontrollerade om dessa skyldigheter 
fullgjordes. Vi granskade om förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor var ändamålsenligt och om det kan 
förenklas ytterligare.
III
Vi kom fram till att kommissionen inte kunde göra en tillfredsställande bedömning av om tvärvillkoren var ändamål -
senliga utifrån den tillgängliga informationen. Trots de ändringar som gjordes av GJP inför perioden 2014–2020 kan 
förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor förenklas ännu mer.
IV
De resultatindikatorer som kommissionen använde gav en ofullständig bild av tvärvillkorens ändamålsenlighet. 
Indikatorerna tog inte hänsyn till i vilken omfattning jordbrukarna inte uppfyllde tvärvillkoren. Dessutom analyse -
rade kommissionen inte orsakerna till överträdelserna och hur man ska komma till rätta med dem.
V
Ändringarna i GJP för perioden 2014–2020 minskade antalet tvärvillkorsregler något genom att krav som inte var 
tillräckligt relevanta för jordbruksverksamheten slopades. Men kontrollförfarandena är fortfarande komplexa. 
Förenklingsåtgärder, som ordningen för småbrukare som lättar på förvaltningars och jordbrukares administrativa 
börda, måste vägas mot nödvändigheten av att uppnå målen med tvärvillkoren.
VI
Jordbruksmetoderna enligt det nya miljöanpassningsstödet liknar de tidigare normerna för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden. Det betyder att det för närvarande finns två uppsättningar kompletterande jordbruksme -
toder som strävar efter samma mål, nämligen bevarande av mark och skydd av den biologiska mångfalden. Trots att 
de obligatoriska normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och miljöanpassningsreglerna liknar 
varandra kontrolleras de inom två olika kontrollsystem. Det kan leda till ineffektiva kontrollsystemen och en extra 
administrativ börda.
1 Dessa 7,5 miljoner jordbrukare utgör 68 % av alla jordbrukare som stöds av GJP och får 83 % av samtliga stöd. Småbrukare ingår inte i dessa siffor 
eftersom de inte omfattas av administrativa sanktioner om de inte uppfyller tvärvillkoren (se punkt 48).
08 Sammanfattning 
VII
Kostnaderna för att tillämpa tvärvillkoren har inte kvantifierats tillräckligt. Så länge kommissionen inte har en tillför -
litlig uppskattning av den sammanlagda kostnaden på tvärvillkorsnivå, där uppgifterna för berörda parter (EU-insti -
tutioner, medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollmyndigheter och jordbrukare) slås ihop kan den inte garantera 
att tvärvillkorssystemet är kostnadseffektivt.
VIII
Sanktionssystemet garanterade inte en tillräckligt harmoniserad grund för beräkningen av administrativa sanktio -
ner för jordbrukare i EU som inte följde reglerna. Det var stora skillnader mellan medlemsstaterna i hur de bedömde 
faktorer som allvar, omfattning, varaktighet och avsiktlighet när de beräknade sanktioner för liknande fall.
IX
Vi lämnar följande rekommendationer:
- Som ett led i sin konsekvensbedömning när det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen undersöka hur den 
kan vidareutveckla sina uppsättningar indikatorer för bedömningen av tvärvillkorens resultat och hur man med 
hjälp av indikatorerna ska bedöma jordbrukarnas efterlevnad av reglerna om tvärvillkor.
- Kommissionen bör från och med nu förbättra informationsutbytet om överträdelser som har med tvärvillkoren 
att göra mellan berörda avdelningar och på så sätt hjälpa dem att hitta orsakerna till överträdelserna och vidta 
lämpliga åtgärder för att komma till rätta med dem.
- När det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen föreslå en anpassning av reglerna för kontroller på plats av tvär -
villkor. Det bör göra att man kan koncentrera sig på centrala kontrollpunkter på ett mer ändamålsenligt sätt.
- Som ett led i sin konsekvensbedömning när det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen analysera erfarenhet -
erna av att ha två system i bruk med liknande miljömål (normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhål -
landen och miljöanpassning) och se till att det finns större synergieffekter mellan dem. Vid analysen bör den be -
akta sådana kriterier som vilken effekt normerna har på miljön och hur jordbrukarna tidigare har följt reglerna.
- Efter rapporten om GJP:s resultat som ska läggas fram i slutet av 2018 bör kommissionen ta fram en metod för 
hur man mäter kostnaderna för tvärvillkor.
- När det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen främja en mer harmoniserad tillämpning av sanktioner 
på EU-nivå genom att ytterligare förtydliga begreppen allvar, omfattning, varaktighet, upprepning och 
avsiktlighet.
09
 Inledning
01 
Genom tvärvillkoren kopplas de flesta GJP-stöd till jordbrukarnas efterlevnad 
av grundläggande regler för miljön, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djur -
skydd samt goda jordbruks- och miljöförhållanden. Det gäller för närvarande för 
7,5 miljoner jordbrukare runtom i EU som under budgetåret 2015 tog emot cirka 
47 miljarder euro i stöd som omfattades av reglerna om tvärvillkor (se ordförkla -
ringar )2. Om en jordbrukare inte följer dessa regler kan denne få en administrativ 
sanktion.
02 
Systemet med tvärvillkor bygger på två huvudsakliga uppsättningar regler (i 
bilaga  I finns en aktuell lista över reglerna). De föreskrivna verksamhetskraven 
är krav som väljs ut från befintliga direktiv och förordningar om miljö, livsmed -
elssäkerhet, djurhälsa och djurskydd. Normerna för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden är kompletterande regler som enbart gäller dem som får GJP-
stöd. Enligt dem krävs hållbara metoder för jordbruksmark och de avser skydd av 
vatten, jordmån och kollager och bevarande av mark och landskapselement.
03 
Systemet med tvärvillkor har följande två mål:2 GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings årliga 
verksamhetsrapport 2015.
3 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1306/2013 av den 
17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning och 
övervakning av den 
gemensamma 
jordbrukspolitiken och om 
upphävande av rådets 
förordningar (EEG) nr 352/78, 
(EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, 
(EG) nr 814/2000, (EG) 
nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549).Figur  1Målen med systemet med tvärvillkor
Bidra till att bättre harmonisera den 
gemensamma jordbrukspolitiken 
med samhällets förväntningar
att skapa bättre överensstämmelse mellan 
jordbrukspolitiken och politiken för miljö, 
folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och 
djurskyddatt göra stödmottagarna mer 
medvetna om behovet av att följa 
dessa grundläggande normerBidra till utvecklingen
av ett hållbart jordbruk
genom genom
Källa:  Skäl 54 i förordning (EU) nr 1306/20133.
10 Inledning 
04 
Samhället har höga förväntningar på att de jordbrukare som får EU-stöd uppfyl -
ler tvärvillkoren. Enligt den senaste enkäten från Eurobarometer4, som offentlig -
gjordes i januari 2016, ansåg fler än fyra av fem svarande i EU att det är ”befogat” 
att minska jordbrukares stöd om de inte följer reglerna.
05 
Systemet med tvärvillkor är ett av instrumenten i GJP och genomförs via delad 
förvaltning, vilket innebär att kommissionen och medlemsstaterna delar på upp -
gifterna. Kommissionen har följande ansvarsområden:
- Följa den allmänna EU-ram som inrättades genom Europaparlamentets och 
rådets förordningar och rekommendationerna från Europaparlamentet vid 
förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för årsredovisningen avseende 
genomförandet av EU-budgeten.
- Fastställa den detaljerade EU-ramen genom genomförandeförordning -
ar och delegerade förordningar, och riktlinjer för genomförandet för 
medlemsstaterna.
- Kontrollera att medlemsstaterna fullgör sitt ansvar i enlighet med lagbe -
stämmelserna och tillämpa finansiella korrigeringar när det visar sig att deras 
system är bristfälliga.
- Kontrollera att tvärvillkorens mål uppnås och rapportera om resultatet5.
06 
GD Miljö och GD Hälsa och livsmedelssäkerhet ansvarar för att övervaka genom -
förandet och uppfyllelsen av målen i den sektorsspecifika lagstiftning varifrån 
de föreskrivna verksamhetskraven har hämtats, medan GD Jordbruk och lands -
bygdsutveckling ansvarar för normerna för god jordbrukshävd och goda miljö -
förhållanden. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling genomför revisioner för att 
kontrollera att medlemsstaterna har lämpliga förvaltnings- och kontrollsystem 
för tvärvillkor.
07 
Medlemsstaterna ansvarar för att anta alla lagar, föreskrifter och administrativa 
bestämmelser för att fastställa en nationell ram som stämmer överens med EU:s 
allmänna och detaljerade ram för tvärvillkor och framför allt för följande:
- Införa system som förhindrar eller upptäcker och rättar fall av bristande 
efterlevnad.
- Göra kontroller på plats av ett urval på minst 1 % av jordbrukarna6.4 Special Eurobarometer 440 
Europeans, Agriculture and the 
CAP  (specialnummer av 
Eurobarometer: 440  européer, 
jordbruket och GJP) kom den 
21 januari 2016 och 
återspeglar de synpunkter 
som TNS opinion & social  
samlade in mellan den 17 och 
den 26 oktober 2015 på 
begäran av Europeiska 
kommissionen. Alla intervjuer 
gjordes personligen hemma 
hos slumpmässigt utvalda 
EU-medborgare.
5 Se till exempel del 6 Tvärvillkor 
i bilaga 10 till GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings årliga 
verksamhetsrapport.
6 Som en allmän regel måste 
kontroller på plats göras på ett 
urval av minst 1 % av 
mottagarna av GJP-stöd. För 
vissa krav, som identifiering 
och registrering av djur, är den 
lägsta kontrollnivån 3 % av 
jordbrukarna, vilket anges 
i den sektorsspecifika 
lagstiftningen. Det betyder att 
det totala antal jordbrukare 
som kontrolleras avseende 
tvärvillkor i praktiken 
överstiger urvalet på 1 %. 
Under budgetåret 2015 till 
exempel uppgick 
procentandelen kontrollerade 
jordbrukare till 2,31 %. När det 
gäller de föreskrivna 
verksamhetskraven får 
medlemsstaterna bestämma 
att kombinera kontrollerna 
med dem som görs enligt den 
sektorsspecifika lagstiftningen 
för att uppnå kontrollnivån på 
1 % för tvärvillkor.
11 Inledning 
- Fastställa sanktioner och återkräva felaktigt utbetalda belopp från jordbruka -
re som har brutit mot reglerna.
- Rapportera till kommissionen (granskad årsredovisning, finansiella rapporter 
och kontrollstatistik).
08 
Mottagarna av GJP-stöd måste följa alla tvärvillkorsregler såsom de har fastställts 
i den nationella lagstiftningen. De riskerar att få sitt årliga EU-stöd reducerat om 
det visar sig att de bryter mot någon av dessa regler på grund av en handling 
eller underlåtelse som direkt kan tillskrivas dem.
09 
År 2008 offentliggjorde vi en särskild rapport om tvärvillkorens ändamålsenlig -
het7. I rapporten kom vi fram till att systemet med tvärvillkor inte hade varit en 
ändamålsenlig politik och betonade att den rättsliga ramen medförde betydande 
svårigheter, framför allt för att den var för komplex.
10 
Förenklingen av tillämpningsområdet och reglerna för systemet med tvärvillkor 
har varit ett konstant diskussionsämne mellan kommissionen, rådet och med -
lemsstaterna på grund av den komplexa ramen och behovet av att se till att 
reglerna kan kontrolleras och är tillräckligt relevanta för jordbruksverksamheten. 
Mellan 2008–2013, efter en ”hälsokontroll” av GJP , gjordes ändringar av systemet 
med tvärvillkor8. Syftet med de ytterligare ändringar som gjordes inför den aktu -
ella perioden 2014–2020 var följande9:
- Harmonisera normernas tillämpningsområde genom att samla dem i en enda 
förteckning och gruppera dem efter områden och ämne så att det kan säker -
ställas att systemet med tvärvillkor är konsekvent och att det synliggörs på 
ett bättre sätt.
- Slopa ett antal av de krav i tvärvillkorens tillämpningsområde som inte var 
tillräckligt relevanta för jordbruksverksamheten eller jordbruksföretagets 
areal, eller snarare rörde de nationella myndigheterna än stödmottagarna.7 Särskild rapport nr 8/2008 Är 
tvärvillkoren ändamålsenliga?  
(http://eca.europa.eu )
8 Genom rådets förordning (EG) 
nr 73/2009 av den 19 januari 
2009 om upprättande av 
gemensamma bestämmelser 
för system för direktstöd för 
jordbrukare inom den 
gemensamma 
jordbrukspolitiken och om 
upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare, 
om ändring av förordningarna 
(EG) nr 1290/2005, (EG) 
nr 247/2006 och (EG) 
nr 378/2007 samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 
31.1.2009, s. 16) lades faktiskt 
två obligatoriska normer för 
god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden till på det 
nyligen inrättade området 
Vattenskydd och 
vattenförvaltning och tre nya 
frivilliga normer på området 
lägsta hävdnivå för mark; 
samtidigt blev fyra av de 
befintliga normerna enligt 
förordning (EG) nr 1782/2003 
frivilliga. Mindre ändringar 
noterades även när det gällde 
de föreskrivna 
verksamhetskraven genom 
vilka kravet i förordning (EG) 
nr 2629/97 avseende 
öronmärken, register på 
anläggningarna samt pass 
slopades.
9 I bilaga II beskrivs de ändringar 
som infördes till perioden 
2014–2020 i detalj.
12
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
11 
Förenkling är en process som syftar till att harmonisera reglerna och kontrollerna 
och minska kostnaderna för efterlevnad. Förenklingsåtgärderna lättar på förvalt -
ningars och jordbrukares administrativa börda men måste vägas mot nödvändig -
heten av att uppnå målen med tvärvillkoren.
12 
Vi granskade de förvaltnings- och kontrollsystem för tvärvillkor som inrättats av 
kommissionen och medlemsstaterna och bedömde om tvärvillkoren är ändamål -
senliga och i vilken omfattning de har förenklats inom den nya rättsliga ramen.
13 
Den övergripande granskningsfrågan var:
”Är förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor ändamålsenligt och kan 
det förenklas ytterligare?”
Rapporten kretsar kring de två huvudaspekterna ändamålsenlighet och förenkling.
14 
Vi analyserade följande bevis vad gäller genomförandet av tvärvillkoren hittills:
- Den kontrollstatistik som medlemsstaterna skickade till kommissionen för 
budgetåren 2011–2014. Rapporterna innehöll uppgifter om antal jordbrukare 
som hade kontrollerats avseende en bestämd norm, antal konstaterade fall av 
bristande efterlevnad och omfattning och typ av fastställda sanktioner.
- Revisionsrättens revisioner av laglighet och korrekthet (revisioner inför revi -
sionsförklaringen) som genomfördes under budgetåren 2011–2014.
- Revisioner av överensstämmelse som genomförts av kommissionens general -
direktorat för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och lands -
bygdsutveckling) under budgetåren 2011–2014.
13 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
15 
Vi analyserade information som gällde det förvaltnings- och kontrollsystem som 
införts vid kommissionen, som vi samlade in vid intervjuer med företrädare för 
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling och vid genomgången av olika analyser, 
undersökningar och rapporter som har utarbetats av eller gjorts på uppdrag av 
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. Vi bedömde även de potentiella ef -
fekterna av de ändringar som gjordes av GJP inför perioden 2014–2020 utifrån 
följande dokument: förberedande konsekvensbedömning, antagna förordningar 
och kommissionens uttalanden.
16 
Vi skickade ut två enkäter som rörde ämnen som medvetenhet, efterlevnad och 
förenkling. Enkäterna skickade vi till utbetalande organ och organ för jordbruks -
rådgivning. Vi fick svar från de 6410 utbetalande organen i 27 medlemsstater11, 
medan 72 av de 186 organ för jordbruksrådgivning som vi kontaktade svarade på 
den andra enkäten.
17 
Vi besökte tre regioner i medlemsstaterna (Tyskland: Schleswig-Holstein, Spa -
nien: Katalonien och Storbritannien: Nordirland), där vi intervjuade företrädare 
för de utbetalande organen och lantbrukarorganisationer och samlade in deras 
synpunkter på tvärvillkorens effekt på jordbruksföretagsnivå.10 Vi skickade ut enkäten till 64 
av de 84 utbetalande organ 
som finns eftersom det i vissa 
medlemsstater inte är alla 
utbetalande organ som har 
ansvar för tvärvillkor.
11 Kroatien ingick inte 
i revisionen på grund av att 
det saknades historiska 
uppgifter eftersom landet inte 
anslöt sig till EU förrän den 
1 juli 2013.
14
 Iakttagelser
Kommissionen kunde inte göra en tillfredsställande 
bedömning av om tvärvillkoren var ändamålsenliga 
utifrån den tillgängliga informationen
18 
I rapportens första del undersöker vi om de resultatindikatorer som kommis -
sionen använde gav en fullständig bild av tvärvillkorens ändamålsenlighet, om 
de bedömde jordbrukarnas efterlevnad och om kommissionen analyserade 
orsakerna till överträdelser och hur man kan komma till rätta med dem. I punkter -
na 19–21 presenterar vi normerna för våra granskningar.
19 
För att kunna mäta om målen för tvärvillkoren har uppnåtts (se punkt 2) bör 
kommissionen fastställa lämpliga resultatindikatorer12. De bör vara i linje med 
principen om sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivitet och ändamål -
senlighet)13. Kommissionen bör analysera och följa upp resultatrelaterade frågor.
20 
Det är också nödvändigt att medlemsstaterna förebygger, upptäcker och effek -
tivt beivrar eventuella oegentligheter som stödmottagare gör sig skyldiga till 
eller om de inte fullgör de skyldigheter de har14 och varje år rapporterar tillbaka 
till kommissionen om resultaten av sina kontroller.
21 
Tvärvillkorens ändamålsenlighet bör bedömas med hänsyn till i vilken utsträck -
ning jordbrukarna följer tvärvillkorsreglerna, som en central indikator för politi -
kens bidrag till miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd. 
Om politiken ska bli mer ändamålsenlig bör ramen för tvärvillkoren utformas 
så att den inbegriper åtgärder som identifierar och tar itu med orsakerna till att 
jordbrukarna inte följer reglerna.12 Enligt skäl 2 i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 834/2014 av den 22 juli 2014 
om tillämpningsföreskrifter för 
den gemensamma ramen för 
övervakning och utvärdering 
av den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EUT L 230, 
1.8.2014, s. 1).
13 Artikel 30 
i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 av 
den 25 oktober 2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1) 
(budgetförordningen) ger 
följande definitioner:  
Principen om sparsamhet 
kräver att de resurser som 
institutionen använder för att 
genomföra sin verksamhet ska 
göras tillgängliga i rätt tid och 
vara av den kvantitet och 
kvalitet som behövs, samt 
ställas till förfogande till lägsta 
möjliga kostnad.  
Principen om effektivitet avser 
förhållandet mellan de 
resurser som används och de 
resultat som uppnås.  
Principen om 
ändamålsenlighet avser hur 
väl specifika mål med en 
åtgärd och förväntade resultat 
uppnås.
14 Enligt skäl 39 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
15 Iakttagelser 
De resultatindikatorer som kommissionen använde gav en 
ofullständig bild av tvärvillkorens ändamålsenlighet
Situationen under perioden 2007–2013
22 
När kommissionen skulle mäta uppfyllelsen av det första målet (att bidra till ut -
vecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra stödmottagarna mer medvet -
na om behovet av att följa dessa grundläggande normer) använde den indikatorn 
”procentandel av GJP-stöd som omfattas av tvärvillkor”, som visar den andel av 
GJP-stöd där jordbrukarna måste följa tvärvillkorsreglerna. Men indikatorn mäter 
inte hur medvetna jordbrukarna är om dessa regler eller i vilken utsträckning de 
följer dem.
23 
När kommissionen skulle mäta uppfyllelsen av det andra målet (bättre harmoni -
sera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom 
att skapa bättre överensstämmelse mellan jordbrukspolitiken och politiken för 
miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd) använde den indikatorn 
”allmänhetens uppfattning om tvärvillkor”, som mättes i Eurobarometer-enkäten. 
Frågan och svarsalternativen i enkäten finns i  ruta  1.
Utdrag från Eurobarometer-enkäten
Fråga: ”Enligt reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är jordbrukarnas stöd kopplade till kra -
ven att följa reglerna för miljön, livsmedelssäkerhet och djurskydd (så kallade tvärvillkor). I vilken mån tycker 
du att det är befogat eller obefogat att minska bidragsstödet för jordbrukare som inte uppfyller normerna för 
livsmedelssäkerhet, miljö och djurskydd?”
Svarsalternativ: ”Helt befogat, delvis befogat, delvis obefogat, helt obefogat, vet inte”.
Resultat av enkäten: Fler än fyra av fem svarande i EU ansåg att det är ”befogat” att minska jordbrukares 
bidragsstöd om de inte följer reglerna (svarsalternativen ”helt befogat” eller ”delvis befogat”). Den allmänna 
opinionen sedan den föregående enkäten i november 2007 var oförändrad.
Källa:  Kommissionens Eurobarometer-enkät.Ruta 1
16 Iakttagelser 
24 
Denna indikator ger ingen information om huruvida GJP stämmer bättre överens 
med tvärvillkorsreglerna eller inte. Den speglar bara de tillfrågades politiska val 
och bedömer inte det faktiska resultatet av att tvärvillkor tillämpas.
25 
Två andra resultatindikatorer: kontrollnivån vad gäller god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden15 och andelen permanent betesmark rapporteras också 
av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. Den första indikatorn mäter om med -
lemsstaterna hade uppnått den lägsta kontrollnivån. Det är enbart en indikator 
för efterlevnad av förordningen, som i sig inte mäter om tvärvillkoren är ända -
målsenliga. Den andra indikatorn, som mäter den andel mark som har permanent 
bete inom en medlemsstat i förhållande till den totala jordbruksarealen, hade 
två brister: den avsåg bara en enda aspekt av tvärvillkoren och lyfte inte fram 
tvärvillkorens bidrag specifikt, det vill säga att permanent betesmark kan bevaras 
som ett resultat av en rad faktorer, varav endast en är tvärvillkor.
Situationen under perioden 2014–2020
26 
Till perioden 2014–2020 använde man två indikatorer16 som direkt gällde tvärvill -
kor: det antal hektar som omfattas av tvärvillkor och den andel GJP-stöd som om -
fattas av tvärvillkor. Detta är kvantitativa indikatorer som endast mäter storleken 
på de populationer som de riktar sig till (dvs. jordbruksmark och GJP-stöd) och 
inte tvärvillkorens effekter.
27 
Andra indikatorer som omfattar områden som påverkas av tvärvillkorsreglerna 
fastställdes på GJP:s övergripande nivå, som index över odlingslandskapets fåg -
lar, vattenkvalitet, organiskt material i jordbruksjord och markerosion på grund 
av vatten. Men man visste inte vilken särskild inverkan själva tvärvillkoren hade 
på dessa övergripande indikatorer. Dessutom finns inga effektindikatorer för an -
dra aspekter som tvärvillkoren är inriktade på, som livsmedelssäkerhet, identifie -
ring och registrering av djur eller djurskydd.15 Både före och efter GJP 2014 
var den lägsta kontrollnivån 
vad gäller god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden 
1 % av jordbrukarna.
16 Bilaga till kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 834/2014.
17 Iakttagelser 
Vid sin bedömning av tvärvillkorens ändamålsenlighet 
beaktade kommissionen inte i  vilken omfattning jordbrukare 
inte uppfyllde dem
28 
Kommissionen samlar även in uppgifter om i vilken omfattning jordbrukare 
uppfyller tvärvillkoren med hjälp av den kontrollstatistik som medlemsstaterna 
lämnar in. Den informationen används dock inte som en resultatindikator och 
övervakas inte i förhållande till de mål som har fastställts på förhand.
29 
Resultatet av revisionsrättens revisioner17 av lagligheten och korrektheten de se -
naste fyra åren (se tabell  1) och den statistik som medlemsstaternas kontrollmyn -
digheter har rapporterat för jordbrukare som kontrollerats på plats (se tabell  2) 
visade omfattande överträdelser av tvärvillkoren.
Våra resultat av granskningen av tvärvillkoren av slumpmässiga urval av jordbrukare
Fond UppgifterBudgetår
2011 2012 2013 2014
EGFJAntal stöd som omfattas av 
tvärvillkor155 146 164 170
Antal fall där överträdelser 
upptäcktes22 24 44 46
Överträdelser (%) 14 % 16 % 25 % 27 %
EjfluAntal stöd som omfattas av 
tvärvillkor73 75 61 64
Antal fall där överträdelser 
upptäcktes26 25 24 17
Överträdelser (%) 36 % 33 % 39 % 27 %
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Överträdelser av tvärvillkor som medlemsstaterna har rapporterat på grundval av 
kontroller av en blandning av slumpmässiga och riskbaserade urval av jordbrukare
Budgetår
2011 2012 2013 2014 2015
Överträdelsernas frekvens (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 %
Källa:  Medlemsstaternas statistik över tvärvillkor.Tabell 1 Tabell 217 När det gäller tvärvillkor inriktade 
vi granskningen på utvalda krav 
avseende god jordbrukshävd och 
goda jordbruksförhållanden 
(undvika oönskad vegetation som 
inkräktar på jordbruksmark, bevara 
terrasser och olivodlingar samt 
iaktta minsta täthet för betesdjur 
och skyldigheter vad gäller slåtter) 
och utvalda föreskrivna verksam -
hetskrav (verksamhetskravet 
avseende nitratdirektivet och 
verksamhetskravet avseende 
identifiering och registrering av 
djur) för vilka vi kunde inhämta 
bevis och nå en slutsats när vi 
gjorde granskningsbesöken. Under 
2011 och 2012 var granskningens 
omfattning större för Ejflu än för 
EGFJ eftersom den omfattade alla 
krav på god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden och alla 
föreskrivna verksamhetskrav 
avseende djurskydd. När det gällde 
EGFJ granskades dessutom inte det 
föreskrivna verksamhetskrav som 
avsåg identifiering och registrering 
av djur 2011 och 2012.
18 Iakttagelser Figur  230 
Jordbrukarna har blivit mer medvetna de senaste fem åren om sin skyldighet att 
följa reglerna om tvärvillkor, enligt vad cirka 90 % av de utbetalande organ och 
organ för jordbruksrådgivning som ingick i vår enkät uppgav. Men andelen fall av 
bristande efterlevnad är fortfarande stor och både medlemsstaternas kontroller 
och våra egna revisioner visar på en uppåtgående trend.
31 
Från 2011 till 2013 fortsatte det totala antalet överträdelser som identifierades 
av medlemsstaternas kontrollmyndigheter att vara relativt konstant med nära 
60 000 fall/år på EU-nivå, medan siffran ökade med nästan 20 % till ungefär 
70 000 fall av bristande efterlevnad 2014 (främst på grund av ett ökat antal 
överträdelser av de föreskrivna verksamhetskraven avseende nitratdirektivet 
och identifieringen och registreringen av grisar och nötkreatur). Som framgår 
av figur 2  stod fem huvudsakliga områden för nästan 90 % av det totala antalet 
överträdelser och de uppvisade också den högsta frekvensen av bristande efter -
levnad18. De fem områdena omfattar totalt tio föreskrivna verksamhetskrav och 
fyra normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.
Områden där tvärvillkorsregler oftast överträds
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Användning av gödselmedel och 
växtskyddsprodukter; 15 %Livsmedels- och fodersäkerhet; 8 %Skydd mot markerosion; 8 %Undvika oönskad vegetation som 
inkräktar på jordbruksmarken; 5 %Annat; 14 %
Djurhållning; 50 %
32 
När det gäller de två största områdena visar figur 3  att frekvensen av överträdel -
ser av enskilda normer/krav överskred 5 % under budgetåret 2014:18 Uttryckt som andelen 
jordbrukare hos vilka 
överträdelser konstaterades 
i förhållande till det totala 
antalet kontrollerade 
jordbrukare.
19 Iakttagelser 
33 
Vår analys visar också att flera normer hade färre överträdelser än 1 %, till ex -
empel det föreskrivna verksamhetskravet avseende bevarande av vilda fåglar 
och naturliga livsmiljöer, normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhål -
landen för organiskt material i jordbruksjord, bevarande av jordstrukturen och 
bevarande av landskapselement.
Kommissionen analyserade inte orsakerna till 
överträdelserna av tvärvillkor och hur man ska komma till 
rätta med dem
34 
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling analyserar informationen i kontrollsta -
tistiken vid varje rapporterande enhet separat (provins/region/statlig myndig -
het) och ser till att de uppfyller EU:s krav, till exempel att de uppnår den lägsta 
kontrollnivå på 1 % som fastställs i förordningen. Den genomför också revisioner 
av överensstämmelse för att se till att de förvaltnings- och kontrollsystem som in -
rättats av medlemsstaterna följer gällande EU-regler. Syftet med de revisionerna 
är att skydda de medel från vilka GJP-stödet betalades ut genom en kontroll av 
om medlemsstaternas minskningar av stöden till jordbrukarna tillämpas korrekt. 
Kommissionen tillämpar finansiella nettokorrigeringar på medlemsstater med 
bristfälliga system. Figur  3Frekvens av överträdelser på de två områden där flest fall av bristande efterlevnad 
konstaterades
Användning av gödselmedel
och växtskyddsprodukter
SMR avseende 
användning av 
växtskyddspro-
dukterSMR som härrör 
från nitratdirek-
tivetSMR avseende 
skydd av grisarSMR avseende 
identi/f_iering och 
registrering av 
grisarGAEC avseende 
beläggningsgradSMR avseende 
identi/f_iering och 
registrering av får 
och getter SMR avseende 
identi/f_iering och 
registrering av 
nötkreatur 30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %Djurhållning
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
20 Iakttagelser 
35 
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling analyserar inte uppgifterna om överträ -
delser av tvärvillkoren på EU-nivå och gör inte heller några revisioner för att fast -
ställa vilka villkor som oftast överträds, de potentiella orsakerna till överträdel -
serna eller möjliga lösningar för att komma till rätta med situationen. De andra 
generaldirektorat vid kommissionen som ansvarar för den politik som ligger till 
grund för de föreskrivna verksamhetskraven gör inte heller några sådana analy -
ser. Generaldirektoratet för miljö (GD Miljö) till exempel, som ansvarar för sådan 
politik som den i nitratdirektivet, uppgav att dess avdelningar inte fick statistiken 
över de kontroller som medlemsstaterna genomför och därför kunde GD Miljö 
inte vidta några uppföljningsåtgärder i det avseendet och gjorde det inte heller. 
Det betyder att kommissionen endast kontrollerar de ekonomiska aspekterna 
utan att analysera tvärvillkorens effekt på de underliggande politiska målen 
avseende miljö, livsmedelssäkerhet och djurhälsa och djurskydd.
36 
Fram till juli 2016 hade kommissionen inte undersökt orsakerna till varför regler -
na kan ha överträtts eller hur man kan förhindra sådana situationer i framtiden19. 
Sådana undersökningar skulle också kunna ge värdefull information om behovet 
av att förenkla tvärvillkorssystemet ytterligare. Möjliga orsaker till att tvärvill -
koren inte uppfylls kan antingen bero på en bristande förståelse av de ibland 
komplexa reglerna (se bilaga  III) eller en brist på incitament eftersom kostnaden 
för att uppfylla dem kan vara oproportionerligt stor i förhållande till den lägsta 
kontrollnivån på 1 % och nivån på de sanktioner som tillämpas20.
Förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor kan 
förenklas ytterligare
37 
I rapportens andra del undersöker vi om reglerna och kontrollrutinerna för tvär -
villkoren hade förenklats, om ordningen för småbrukare uppnådde en balanserad 
minskning av den administrativa bördan, om det fanns risk för att miljöanpass -
ningen och tvärvillkoren inte var väl samordnade, om kostnaderna för genom -
förandet mättes och om sanktioner fastställdes på ett konsekvent sätt i hela EU. 
I punkterna 38–40 presenterar vi normerna för våra granskningar.
38 
I särskild rapport nr 8/2008 drog vi slutsatsen att ramen för tvärvillkor med -
förde betydande svårigheter, framför allt för att den är så komplex. Vi rekom -
menderade att kommissionen skulle förenkla ramen, framför allt genom att 
prioritera kraven och normerna, och organisera dem runt de huvudsakliga 
jordbruksverksamheterna.19 Undersökningar hos 
jordbrukare har hittills endast 
gett information om delar 
som gäller kostnaden för 
tvärvillkor, såsom visas 
i punkt 61.
20 Påföljderna uppgick till totalt 
67,5 miljoner euro under 
ansökningsåret 2014 såsom 
anges i GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings årliga 
verksamhetsrapport.
21 Iakttagelser 
39 
Kostnaderna för att införa tvärvillkor bör stå i proportion till den nytta som jord -
brukarnas efterlevnad av gällande regler förväntas ge21. Kommissionen ska när 
den lägger fram reviderade eller nya utgiftsförslag uppskatta kontrollsystemens 
kostnader och fördelar22 i förhållande till de mål som ska uppnås.
40 
Kommissionen bör också bidra till att främja ett enkelt och harmoniserat sank -
tionssystem i hela EU och se till att jordbrukarna behandlas lika och proportio -
nellt. Kommissionen har befogenhet23 att anta delegerade akter för att fastställa 
en enhetlig grund för beräkning av administrativa sanktioner vid överträdelser av 
tvärvillkor. Den får även utfärda tolkningsvägledning till medlemsstaterna.
Kontrollrutinerna är fortfarande komplexa
41 
Till perioden 2014–2020 minskades antalet normer för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden från 15 till sju (genom att alla sju tidigare frivilliga normer 
och en obligatorisk norm slopades) och antalet föreskrivna verksamhetskrav från 
18 till 13 (se bilaga  II). Fyra av de föreskrivna verksamhetskrav som slopades var 
sådana som kommissionen inte tyckte var tillräckligt relevanta för jordbruks -
verksamheten. Det är ett bra exempel på en förenkling av ramen för tvärvillkor. 
Men tvärvillkorens tillämpningsområde kommer nu sannolikt att utvidgas. I det 
gemensamma uttalandet om tvärvillkor från Europaparlamentet och rådet24 
begärde man att ramdirektivet om vatten och direktivet om en hållbar använd -
ning av bekämpningsmedel skulle ingå i tvärvillkoren när de hade införts i alla 
medlemsstater.
42 
I vårt yttrande över kommissionens förslag till ändringar av den gemensamma 
jordbrukspolitiken för perioden 2014–202025 framförde vi synpunkten att ”krav -
listan fortfarande är för utspridd över för många lagtexter, inte är tillräckligt 
inriktad på nyckelkrav och att det lägre antalet normer i realiteten inte innebär 
att komplexiteten i politiken har minskats”.21 Skäl 57 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
22 Artikel 33 
i budgetförordningen.
23 Enligt artikel 101 i förordning 
(EU) nr 1306/2013.
24 Gemensamt uttalande som 
bifogats förordning (EU) 
nr 1306/2013.
25 Yttrande nr 1/2012 över vissa 
förslag till förordningar om 
den gemensamma 
jordbrukspolitiken för 
perioden 2014–2020 ( http://
eca.europa.eu ).
22 Iakttagelser 
43 
53 % av de organ för jordbruksrådgivning som svarade på vår enkät ansåg att 
GJP för perioden 2014–2020 inte har lett till några betydande ändringar av 
tvärvillkorssystemet medan 28 % av dem ansåg att det nya systemet till och med 
är ännu mer komplicerat. Färre än 10 % av de utbetalande organen ansåg också 
att ändringarna i tvärvillkoren hade en måttlig eller mycket positiv effekt på de 
resurser som användes på områden som kontroller på plats och administrativa 
kontroller, sanktionssystem och informationsspridning till jordbrukare.
44 
De utbetalande organen och organen för jordbruksrådgivning svarade i vår enkät 
att den främsta orsaken till att jordbrukare inte uppfyller tvärvillkor är att kraven 
är alltför komplicerade. Också de lantbrukarorganisationer som vi besökte under 
revisionen bekräftade den analysen. En förenkling skulle kunna betraktas som en 
lösning som garanterar en bättre efterlevnad från jordbrukarnas sida av de mest 
relevanta reglerna och därmed bidrar till systemets ändamålsenlighet. I det sam -
manhanget framfördes ett behov av ytterligare förenkling av tvärvillkorssystemet 
under vår revision av de utbetalande organen, organen för jordbruksrådgivning 
och lantbrukarorganisationer tillsammans med samstämmiga förslag (i bilaga  III 
finns närmare uppgifter).
45 
Komplexiteten berodde också på detaljrikedomen i de gällande reglerna. I  ruta  2 
ger vi ett exempel på de detaljerade kraven i tvärvillkoren i medlemsstaterna. De 
detaljerade reglerna kan visserligen vara motiverade med hänsyn till olika miljö -
situationer, men det finns risk för att jordbrukarna tycker det är svårt att tillämpa 
dem korrekt och de utbetalande organen att kontrollera dem.
46 
I Förenade kungariket-Nordirland jämförde vi antalet kontrollpunkter som ingick 
i de checklistor för kontroller på plats av tvärvillkor som kontrollmyndigheterna 
använde för GJP fram till 2013 och senare, och vi konstaterade att ändringarna av 
GJP till perioden 2014–2020 hade begränsad effekt på antalet kontrollpunkter (se 
ruta  3). Myndigheterna i de två andra medlemsstater som besöktes bekräftade 
under intervjuerna att ändringarna i tvärvillkor till perioden 2014–2020 inte ledde 
till någon nämnvärd minskning av antalet kontrollpunkter.
23 Iakttagelser 
Exempel på krav som fanns med i handboken för kontroll av tvärvillkor i Förenade 
kungariket  – Nordirland
Fråga 3.1.12 i inspektörernas checklista omfattar tre av tvärvillkorens 40 kontrollpunkter som följer av det före -
skrivna verksamhetskravet avseende nitratdirektivet. Den är uppdelad på följande tre delfrågor:
3.1.12. Har organiska gödselmedel (inklusive smutsigt vatten) spridits inom en radie av tio meter från någon 
annan vattenväg än sjöar*, 20 meter från sjöar, 50 meter från ett borrhål, en källa eller en brunn, 250 meter 
från ett borrhål som används för allmän vattenförsörjning, 15 meter från exponerad kavernös eller karstifierad 
kalksten? (*se inspektörernas vägledning).
3.1.12a. Har organiska gödselmedel (inklusive smutsigt vatten) spridits på gräsmark med en genomsnittlig lut -
ning på mer än 15 % och på någon annan mark med en genomsnittlig lutning på mer än 12 % inom 30 meter 
från en sjö eller 15 meter från någon annan vattenväg än sjöar (*se inspektörernas vägledning),
3.1.12b. Har kemiska gödselmedel spridits på gräsmark med en genomsnittlig lutning på mer än 15 % eller på 
någon annan mark med en genomsnittlig lutning på mer än 12 % inom tio meter från en sjö eller fem meter 
från en vattenväg (*se inspektörernas vägledning).
Källa:  Utbetalande organ i Nordirland.
Begränsad effekt av ändringarna i GJP för perioden 2014–2020 på de checklistor 
som används av kontrollmyndigheterna i  Storbritannien  – Nordirland
Antalet kontrollpunkter vid en fullständig inspektion av tvärvillkor var 257 för GJP fram till 2013 och 249 för 
GJP efter 2014.
För god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har antalet kontrollpunkter ökat från 19 till 27 mellan de 
två perioderna.
Källa:  Utbetalande organ i Nordirland.Ruta 2 Ruta 3
47 
Vid kontrollerna på plats måste alla skyldigheter enligt normerna för god jord -
brukshävd och goda miljöförhållanden och de föreskrivna verksamhetskraven 
för vilka jordbrukarna har valts ut kontrolleras. Såsom nämnts ovan inbegriper 
dessa kontroller ofta hundratals kontrollpunkter i de olika checklistorna. Även 
om kontrollsystemen var ändamålsenliga skulle lagstiftningsramen26 inte tillåta 
en mer riktad riskbaserad strategi enligt vilken vissa regler eller kontrollpunk -
ter skulle kunna kontrolleras mer eller mindre ofta, till exempel med hänsyn till 
antalet överträdelser, sannolikheten för en överträdelse eller hur stora effekter en 
potentiell överträdelse skulle få.26 Se artikel 71 i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 809/2014 av den 17 juli 2014 
om regler för tillämpningen av 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1306/2013 vad gäller det 
integrerade administrations- 
och kontrollsystemet, 
landsbygdsutvecklingsåtgär -
der och tvärvillkor.
24 Iakttagelser 
Stödordningen för småbrukare minskade den administrativa 
bördan men det skulle kunna påverka uppfyllelsen av 
tvärvillkorsmålen i en del medlemsstater
48 
GJP för perioden 2014–2020 införde stödordningen för småbrukare som ett 
förenklat system för direktstöd som beviljar upp till 1 250 euro i direktstöd till de 
jordbrukare som bestämmer sig för att delta i stödordningen. 15 medlemsstater 
har beslutat att genomföra denna frivilliga stödordning. I de länderna varierar 
det antal jordbrukare som deltar i stödordningen mellan 3 % (Slovenien) och 
77 % (Malta). Kommissionen beräknade att stödordningen för småbrukare omfat -
tar sammanlagt 4 % av EU:s totala jordbruksareal.
49 
Stödmottagare som får stöd inom stödordningen för småbrukare ska inte åläggas 
en administrativ sanktion om de inte uppfyller tvärvillkoren27. Därmed riskerar de 
inte att få minskat GJP-stöd om de överträder reglerna om tvärvillkor. Undanta -
get från tvärvillkoren motiveras med det faktum att för ”jordbrukare som ingår 
i (…) stödordning[en] för småbrukare (…) kan de insatser som görs i enlighet med 
tvärvillkoren anses överstiga den nytta som det innebär att upprätthålla detta 
system för dessa småbrukare”28.
50 
Åtgärden kan också minska kostnaderna för att genomföra, förvalta och kontroll -
era tvärvillkoren: tio av de tolv utbetalande organ som uppgav att stödordningen 
för småbrukare var den främsta källan till besparingar uppskattade att GJP för 
perioden 2014–2020 skulle leda till minskade kostnader. Detta budskap upprepa -
des av de utbetalande organen i de tre medlemsstater som vi besökte.
51 
Stödordningen för småbrukare är ett steg mot förenkling som minskar förvalt -
ningars och jordbrukares extra bördor och leder samtidigt till kostnadsbespa -
ringar. Men genomförandet av den bör i varje medlemsstat styras av behovet av 
att se till att det finns en lämplig balans mellan den administrativa förenklingen 
och uppfyllelsen av tvärvillkorsmålen och den sektorsspecifika lagstiftningen. 
Det finns skillnader mellan medlemsstater eller mellan regioner. I Rumänien till 
exempel utgör småbrukare cirka 71 % av jordbrukarna och står för 16 % av den 
totala areal som redovisas. I Slovenien däremot är det totala antalet småbrukare 
cirka 3 % och den areal som omfattas av stödordningen bara 1 %.27 Enligt artikel 92 i förordning 
(EU) nr 1306/2013.
28 Enligt skäl 57 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
25 Iakttagelser 
52 
Litauen tillämpar visserligen inte stödordningen för småbrukare men följde 
liknande principer genom att jordbrukare under vissa trösklar undantogs från til l-
lämpningen av särskilda tvärvillkorsregler. I  ruta  4 illustreras de potentiella risker 
som är kopplade till tillämpningen av sådana förenklingsåtgärder:
29 Skäl 37 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 1307/2013 av den 
17 december 2013 om regler 
för direktstöd för jordbrukare 
inom de stödordningar som 
ingår i den gemensamma 
jordbrukspolitiken och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 637/2008 
och rådets förordning (EG) 
73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, 
s. 608).
30 Artikel 47 i förordning (EU) 
nr 1307/2013.Jordbrukares undantag från tvärvillkoren avseende nitratdirektivet i  Litauen
Jordbrukare med en utnyttjad jordbruksareal på högst tio hektar behöver inte redovisa hur mycket gödselme -
del de använder. De utgör mer än 70 % av alla jordbrukare och utnyttjar 14 % av jordbruksarealen.
Samtidigt behöver uppfödare som har färre än tio djurenheter på en plats inte ha något förvar för stallgödsel 
med relevant kapacitet. De utgör 87 % av alla uppfödare och håller 28 % av alla djurenheter.
Syftet med nitratdirektivet är att skydda miljön och medborgarnas hälsa. Användningen av trösklar kan mins -
ka småbrukarnas administrativa börda, men att undanta stora delar av jordbrukarnas mark och/eller djur från 
kontroller av tvärvillkor kan också ha en negativ effekt på uppfyllelsen av målen i nitratdirektivet.
Källa:  Europeiska revisionsrätten – Årsrapporten 2015 – Figur 7.10.Ruta 4
Med miljöanpassningen infördes ett ytterligare lager av 
kontroller avseende obligatoriska miljövänliga metoder
53 
Ett av den nya gemensamma jordbrukspolitikens syften är att förbättra miljöp -
restandan genom obligatoriska miljövillkor för direktstödet som kommer att 
stödja jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön och 
som är tillämplig i hela unionen29. I de metoderna ingår diversifiering av grödor, 
bibehållandet av permanent gräsmark och inrättandet av arealer med ekologiskt 
fokus. 30 % av det årliga nationella taket ska betalas i form av ett sådant miljöan -
passningsstöd för varje stödberättigande hektar30.
54 
Ett nytt miljöanpassningsstöd infördes i GJP för perioden 2014–2020. Jord -
bruksmetoderna enligt miljöanpassningen liknar de tidigare normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som omfattade jordbruksmetoder 
som växelbruk, skydd av permanenta betesmarker eller bevarande av landskap -
selement. För perioden 2014–2020 finns det således två uppsättningar komplet -
terande jordbruksmetoder som är inriktade på samma mål, nämligen att bevara 
marken och skydda den biologiska mångfalden.
26 Iakttagelser 
55 
I sin årliga verksamhetsrapport för 2014 förklarade GD Jordbruk och lands -
bygdsutveckling att båda dessa obligatoriska instrument – miljöanpassning och 
normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden – bidrar till samma 
mål: Man skriver att GJP därför kommer att kunna förbättra sin miljöprestanda 
genom att man ser till att en väsentlig del av jordbruksarealen i Europa omfattas 
av tvärvillkor, krav på miljöanpassning och miljöåtaganden i jordbruket.
56 
Kontroller på plats när det gäller miljöanpassning görs på ett urval av 5 % av jord -
brukarna som ett led i kontrollerna av stödkriterierna för direktstödsystemen31 
i ett system som ligger utanför kontrollramen för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden, där ett urval av 1 % av de jordbrukare som omfattas av tvär -
villkorskontroller kontrolleras32. Det betyder att efterlevnaden av kompletterande 
obligatoriska miljövänliga metoder kontrolleras inom två olika ramar.
57 
När det gäller miljöanpassningen måste jordbrukarna fullgöra skyldigheten att ha 
minst 5 % av jordbruksföretagens åkermark som områden med ekologiskt fokus. 
I förordningen anges också att element som är skyddade av tvärvillkoren (som 
landskapselement eller buffertremsor) också får räknas för att fullgöra denna 
skyldighet. De hanteras därför inom två olika uppsättningar regler och kontroller.
58 
I och med att miljöanpassning infördes finns det därför nu två kontrollsystem 
för obligatoriska miljövänliga metoder som kompletterar varandra och bidrar 
till samma mål, nämligen att förbättra GJP:s miljöprestanda. I förordningen om 
tvärvillkor anges visserligen att medlemsstaterna får använda sina befintliga kon -
trollsystem för att säkerställa att reglerna om tvärvillkor följs33, men det finns risk 
för att medlemsstaternas kontrollsystem blir ineffektiva och för att jordbrukarna 
får en ytterligare börda.31 Avdelning III i kommissionens 
förordning (EU) nr 809/2014.
32 Avdelning V i kommissionens 
förordning (EU) nr 809/2014.
33 Artikel 96 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
27 Iakttagelser 
De kostnader som specifikt gäller genomförandet av 
tvärvillkorssystemet har inte kvantifierats tillräckligt
59 
Kommissionen behöver en tillförlitlig uppskattning av de sammanlagda kostna -
derna för tvärvillkoren, där de främsta berörda parterna (EU-institutioner, med -
lemsstaternas förvaltnings- och kontrollmyndigheter och jordbrukare) slås ihop, 
för att kunna garantera att systemet är kostnadseffektivt.
60 
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling har beräknat att de totala kostnaderna 
för att förvalta och kontrollera jordbruksutgifter uppgår till närmare 4  miljar -
der euro eller ungefär 7 % av den totala EU-finansieringen34. Men när det kommer 
till tvärvillkor har kostnaderna inte kvantifierats och det finns ingen tillförlitlig 
uppskattning.
61 
I medlemsstaterna beror de stora kostnaderna på tvärvillkorens kontrollsystem. 
För det första krävs det kontroller av att jordbrukarna uppfyller normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, som är en kompletterande uppsätt -
ning regler som endast gäller för jordbrukare som får GJP-stöd. För det andra, när 
det gäller föreskrivna verksamhetskrav som grundar sig på befintliga direktiv och 
förordningar (sektorsspecifik lagstiftning)35, måste specialiserade kontrollorgan 
kontrollera en lägsta kontrollnivå på 1 % som krävs enligt reglerna om tvärvillkor, 
och de har ytterligare rapporteringsskyldigheter när det gäller dessa kontroller.
62 
När de föreskrivna verksamhetskraven infördes innebar det mer administrativa 
skyldigheter för jordbrukarna, som att de måste föra register och delta i tvärvill -
korsinspektioner36. Dessutom medför efterlevnad av normerna för god jord -
brukshävd och goda miljöförhållanden kostnader för de jordbruksmetoder som 
krävs (arbetskostnader, kostnader för maskiner, bränsle och annat förbruknings -
materiel), ett inkomstbortfall på grund av att normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden antingen förbjuder eller kräver vissa metoder (t.ex. 
minskad avkastning), men även andra kostnader som användning av externa 
tjänsteleverantörer (t.ex. konsulter för vissa aspekter av tvärvillkoren).
63 
I en rapport som beställdes av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling37 och of -
fentliggjordes 2014 bedömdes de faktiska kostnader som jordbrukare i EU ådrog 
sig för att kunna följa valda delar av lagstiftningen på områdena miljö, djurskydd 
och livsmedelssäkerhet. Undersökningen byggde på fallstudier från åtta av de 
mest representativa jordbrukssektorerna i EU. Den ger en indikation på vilken 
ekonomisk inverkan dessa skyldigheter har på jordbrukare (i ruta  5 finns en sam -
manfattning av resultatet när det gäller vetesektorn).34 GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings årliga 
verksamhetsrapport 2014.
35 Till exempel rådets direktiv 
91/676/EEG av den 12 
december 1991 om skydd mot 
att vatten förorenas av nitrater 
från jordbruket (EGT L 375, 
31.12.1991, s. 1) och 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1760/2000 av den 17 juli 
2000 om upprättande av ett 
system för identifiering och 
registrering av nötkreatur 
samt märkning av nötkött och 
nötköttsprodukter och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 820/97 
(EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).
36 Skäl 57 i förordning (EU) 
nr 1306/2013: ”Systemet med 
tvärvillkor innebär vissa 
administrativa begränsningar 
för både stödmottagare och 
nationella förvaltningar på 
grund av de register som 
måste föras, de kontroller som 
ska utföras och de sanktioner 
som ska tillämpas när så 
behövs.”
37 Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the fields of environment, 
animal welfare and food safety  
(bedömning av jordbrukares 
kostnader för efterlevnad av 
EU-lagstiftningen på 
områdena miljö, djurskydd 
och livsmedelssäkerhet) 
(AGRI-201 1-EVAL-08). 
Undersökning gjord av 
CRPA - Centro Ricerche 
Produzioni Animali (IT), 
i samarbete med TI - Thünen 
Institute of Farm Economics 
(DE), IFCN - International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(DE), UGHENT – University of 
Ghent (BE).
28 Iakttagelser 
64 
De flesta utbetalande organen tror dessutom att ändringarna i GJP för perioden 
2014–2020 sannolikt inte leder till minskade kostnader. När de utbetalande orga -
nen tillfrågades i enkäten om dessa ändringar kommer att leda till lägre, liknande 
eller högre kostnader för att genomföra, förvalta och kontrollera tvärvillkoren 
gav de följande svar:Den effekt som efterlevnad av utvalda skyldigheter har på 
produktionskostnaderna inom vetesektorn
Av tvärvillkorens hela tillämpningsområde som gällde fram till 2013 beaktade man i undersökningen avseen -
de vetesektorn de ackumulerade effekterna av fem obligatoriska normer för god jordbrukshävd och goda mil -
jöförhållanden (uppfylla minimikraven för marktäckning, sköta markförvaltningen, inrätta buffertremsor och 
undvika oönskad vegetation som inkräktar på jordbruksmark samt bibehålla landskapselement), en frivillig 
norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (växelbruk) och den lagstiftning som ligger till grund 
för två föreskrivna verksamhetskrav (nitratdirektivet och förordningen om växtskyddsprodukter). Ett annat 
krav som ligger utanför tvärvillkorens tillämpningsområde beaktades också: direktivet om hållbar användning 
av bekämpningsmedel.
Författarna till undersökningen kom fram till att de åtgärder som jordbrukare vidtar för att garantera att de följer 
de regler som listas ovan kan öka produktionskostnaderna med mellan 1,97 % i Ungern och 3,42 % i Danmark.Ruta 5 Figur  4De utbetalande organens uppskattning av vilken effekt 
ändringarna i  GJP för 2014–2020 får på deras förvaltnings- 
och kontrollsystem för tvärvillkor
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Ingen uppfattning; 6 %
Högre kostnader; 14 %
Liknande kostnader; 61 %Lägre kostnader; 19 %
29 Iakttagelser 
38 Skäl 35 i kommissionens 
delegerade förordning (EU) 
nr 640/2014 av den 11 mars 
2014 om komplettering av 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1306/2013 vad gäller det 
integrerade administrations- 
och kontrollsystemet och 
villkor för avslag på eller 
indragning av betalningar 
samt administrativa 
sanktioner som gäller för 
direktstöd, 
landsbygdsutvecklingsstöd 
och tvärvillkor (EUT L 181, 
20.6.2014, s. 48).Grunden för beräkning av sanktioner vid överträdelser 
av tvärvillkor för jordbrukare i EU är inte tillräckligt 
harmoniserad
65 
Enligt EU-lagstiftningen ska en jordbrukare som inte följer reglerna om tvärvillkor 
åläggas en administrativ sanktion om felaktigheten beror på en handling eller 
en försummelse som direkt kan tillskrivas den stödmottagaren. Sanktionerna bör 
fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen (och bör anpassas efter 
hur allvarlig felaktigheten är38 och beräknas som en procentandel av GJP-stödet) 
och endast tillämpas endast tillämpas i de fall då en jordbrukare har agerat för -
sumligt eller avsiktligt.
66 
När sådana sanktioner beräknas bör man beakta hur allvarlig, omfattande, varak -
tig och upprepad den felaktighet som konstaterats är. Om felaktigheten beror på 
försummelse minskar stödet med högst 5 %, om den upprepas minskas det med 
högst 15 %. Om felaktigheten är avsiktlig minskas stödet med minst 20 % men 
sanktionen kan gå så långt som till en fullständig uteslutning från en eller flera 
stödåtgärder under ett eller fler kalenderår.
67 
Vi konstaterade att den praktiska tillämpningen av begreppet avsiktlig felak -
tighet väcker många frågor i medlemsstaterna. De utbetalande organens och 
lantbrukarorganisationernas företrädare i de tre medlemsstater som vi besökte 
uppgav att det är svårt att bevisa avsiktlighet om jordbrukaren inte tas på bar 
gärning.
68 
Genomgången av kontrollstatistiken över tvärvillkor visar att vissa medlemsstater 
var striktare än andra när de tillämpade begreppet avsiktlig felaktighet: ingen 
jordbrukare straffades under perioden 2011–2014 för avsiktliga överträdelser i vis -
sa medlemsstater (Tjeckien och Bulgarien) eller mycket få (Rumänien, Portugal 
och Ungern), medan andra medlemsstater använde begreppet betydligt oftare 
(Litauen, Grekland, Polen, Frankrike och Irland).
30 Iakttagelser 
69 
För att kunna undersöka hur samma typer av felaktigheter bedöms i medlems -
staterna innehöll den enkät som vi skickade ut till de utbetalande organen två 
fallstudier om överträdelser av de föreskrivna verksamhetskraven avseende 
identifiering och registrering av nötkreatur och nitratdirektivet (hela fallstudierna 
återges i  bilaga  IV). De utbetalade organen ombads att kvantifiera den procen -
tandel av sanktioner som de skulle tillämpa i dessa två fallstudier. I  ruta  6 finns 
en sammanfattning av de två fallstudierna och de svar vi fick.
Fallstudier avseende de sanktioner som tillämpas i  medlemsstaterna  
Sammanfattning av de fallstudier som presenterades för medlemsstaternaRuta 6
10
13
29102
0 % 1 % 3 % 5 % Inget svar3
29
1985
0 % 1 % 3 % 5 % Inget svarUnder kalenderåret var jordbrukaren försenad med 
att registrera 20 djur. Jordbrukaren hade i genomsnitt 
75 djur under året.Vid kontrollerna på plats uppskattade inspektörerna 
att jordbrukarens lagringskapacitet för stallgödsel var 
10 % lägre än vad som minst krävdes.
”Inget svar” visar att flera utbetalande organ inte kvantifierade överträdelsen.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Antal utbetalande organ som tillämpade var och en av de möjliga minskningarna i procent
31 Iakttagelser 
70 
För samma överträdelse, som var att 20 nötkreatur inte registrerades i tid, skulle 
nästan hälften av medlemsstaterna tillämpa en sanktion på 3 % medan en femte -
del av medlemsstaterna skulle tillämpa en sanktion på 1 % och resten en minsk -
ning på antingen 0 eller 5 %. Nästan hälften av medlemsstaterna skulle fastställa 
en sanktion på 1 % för otillräcklig lagringskapacitet för stallgödsel medan en 
tredjedel skulle tillämpa en sanktion på 3 % och sex medlemsstater skulle tilläm -
pa en sanktion på antingen 0 eller 5 %.
71 
Det var också stora skillnader på hur medlemsstaterna uppfattade allvaret i en 
överträdelse, så det fanns en risk för att liknande fall inte behandlades på samma 
sätt. Att så var fallet bekräftades av de olika sanktionsregler som fanns i de med -
lemsstater som vi besökte, vilket visas i  ruta  7.
Exempel på en sanktion för sen registrering av djur
I Tyskland – Schleswig-Holstein fastställde det utbetalande organet ingen sanktion för sen registrering om det 
antal nötkreatur som berördes av överträdelsen utgjorde mindre än 30 % av det totala antalet nötkreatur på 
jordbruksföretaget.
I Spanien – Katalonien finns däremot inga sådana trösklar.Ruta 7
32
 Slutsatser och 
rekommendationer
72 
Tvärvillkor har tillämpats sedan 2005 som en mekanism som kopplar de flesta 
GJP-stöd till jordbrukarnas efterlevnad av grundläggande regler för miljön, livs -
medelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt goda jordbruks- och miljöförhål -
landen. Målen med tvärvillkoren var att skapa bättre överensstämmelse mellan 
GJP och dessa politikområden (och på så sätt infria samhällets förväntningar) och 
göra stödmottagarna medvetna om behovet av att följa reglerna (och därmed 
bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk). Syftet med rapporten är att be -
döma i vilken utsträckning förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor har 
varit ändamålsenligt och kan förenklas ytterligare och utifrån det lämna rekom -
mendationer om hur genomförandet av tvärvillkor kan förbättras på medellång 
och lång sikt.
73 
Vi kom fram till att kommissionen inte kunde göra en tillfredsställande bedöm -
ning av om tvärvillkoren var ändamålsenliga utifrån den tillgängliga informa -
tionen. Trots de ändringar som gjordes av GJP inför perioden 2014–2020 kan 
förvaltnings- och kontrollsystemet för tvärvillkor förenklas ännu mer.
74 
Vi konstaterade att de resultatindikatorer som kommissionen använde gav 
en ofullständig bild av tvärvillkorens ändamålsenlighet. Indikatorerna tog 
inte hänsyn till i vilken omfattning jordbrukarna inte uppfyllde tvärvillkoren 
(punkterna 18–27).
Rekommendation 1
Som ett led i sin konsekvensbedömning när det gäller GJP efter 2020 bör kom -
missionen undersöka hur den kan vidareutveckla sina uppsättningar indikatorer 
för bedömningen av tvärvillkorens resultat och hur man med hjälp av indikato -
rerna ska bedöma jordbrukarnas efterlevnad av reglerna om tvärvillkor.
33 Slutsatser och rekommendationer 
75 
Lagstiftaren inrättade en EU-ram avseende tvärvillkor. Kommissionen ansvarar 
för att övervaka genomförandet av den. Medlemsstaterna omsatte EU-reg -
lerna i skyldigheter för jordbrukare och kontrollerade om dessa skyldigheter 
fullgjordes. En fjärdedel av de jordbrukare som kontrollerades på plats under 
budgetåren 2011–2014 hade dock brutit mot minst en av reglerna, trots att det 
underliggande syftet med tvärvillkoren var att se till att GJP stämde överens med 
reglerna. Kommissionen analyserade inte orsakerna till överträdelserna och inte 
heller hur man skulle komma till rätta med dem (punkterna 28–36).
Rekommendation 2
Kommissionen bör från och med nu förbättra informationsutbytet om överträdel -
ser som har med tvärvillkoren att göra mellan berörda avdelningar och på så sätt 
hjälpa dem att hitta orsakerna till överträdelserna och vidta lämpliga åtgärder för 
att komma till rätta med dem.
76 
Ändringarna i GJP för perioden 2014–2020 minskade antalet tvärvillkorsregler nå -
got genom att krav som inte var tillräckligt relevanta för jordbruksverksamheten 
slopades. Men kontrollförfarandena är fortfarande komplexa. Även om kontroll -
systemen var ändamålsenliga skulle lagstiftningsramen inte tillåta en mer riktad 
riskbaserad metod enligt vilken vissa regler eller kontrollpunkter skulle kunna 
kontrolleras mer eller mindre ofta, till exempel med hänsyn till antalet överträ -
delser, sannolikheten för en överträdelse eller hur stora effekter en potentiell 
överträdelse skulle få. Förenklingsåtgärder, som ordningen för småbrukare som 
lättar på förvaltningars och jordbrukares administrativa börda, måste vägas mot 
nödvändigheten av att uppnå målen med tvärvillkoren (punkterna 41–52).
Rekommendation 3
När det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen föreslå en anpassning av regler -
na för kontroller på plats av tvärvillkor. Det bör göra att man kan koncentrera sig 
på centrala kontrollpunkter på ett mer ändamålsenligt sätt.
34 Slutsatser och rekommendationer 
77 
Ett nytt miljöanpassningsstöd infördes i GJP för perioden 2014–2020. Jord -
bruksmetoderna enligt miljöanpassningen liknar de tidigare normer för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som omfattade jordbruksmetoder 
som växelbruk, skydd av permanenta betesmarker eller bevarande av landskap -
selement. För närvarande finns det således två uppsättningar kompletterande 
jordbruksmetoder som är inriktade på samma mål, nämligen att bevara marken 
och skydda den biologiska mångfalden. Trots likheterna kontrolleras de obliga -
toriska normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och miljö -
anpassningsreglerna inom två olika kontrollsystem. Det kan leda till ineffektiva 
kontrollsystem och en extra administrativ börda (punkterna 53–58).
Rekommendation 4
Som ett led i sin konsekvensbedömning när det gäller GJP efter 2020 bör kom -
missionen analysera erfarenheterna av att ha två system med liknande miljömål 
(normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och miljöanpassning) 
och se till att det finns större synergieffekter mellan dem. Vid analysen bör den 
beakta sådana kriterier som vilken effekt normerna har på miljön och hur jord -
brukarna tidigare har följt reglerna.
78 
Kostnaderna för tillämpningen av tvärvillkor har inte kvantifierats tillräckligt. Men 
det skulle krävas en bedömning av de samlade kostnaderna för tvärvillkor på EU-, 
medlemsstats- och jordbrukarnivå för att göra det möjligt att utforma och ge -
nomföra en kostnadseffektiv politik. En sådan beräkning bör göras före alla even -
tuella ändringar av politiken så att inga oproportionerliga kostnader uppkommer 
när man försöker uppnå de avsedda resultaten eller överväger alternativa instru -
ment som skulle ge ett bättre kostnadsnyttoförhållande (punkterna 59–64).
Rekommendation 5
Efter rapporten om GJP:s resultat som ska läggas fram i slutet av 2018 bör kom -
missionen ta fram en metod för hur man mäter kostnaderna för tvärvillkor.
35 Slutsatser och rekommendationer 
79 
Sanktioner för felaktigheter beräknas utifrån faktorer som allvar, omfattning, 
varaktighet och upprepning och också utifrån om jordbrukaren bröt mot regler -
na genom försummelse eller avsiktligt. Vi konstaterade stora skillnader mellan 
medlemsstaterna i hur de tillämpade sanktionerna i praktiken (punkterna 65–71).
Rekommendation 6
När det gäller GJP efter 2020 bör kommissionen främja en mer harmoniserad 
tillämpning av sanktioner på EU-nivå genom att ytterligare förtydliga begreppen 
allvar, omfattning, varaktighet, upprepning och avsiktlighet.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Phil Wynn Owen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
7 september 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 ordförande
36
 Bilagor
Tvärvillkorsreglernas tillämpningsområde enligt bilaga  II till Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) nr 1306/2013Bilaga  I
BILAGA II  
REGLER OM TVÄRVILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 93  
SMR: Föreskrivna verksamhetskrav  
GAEC: Normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden  
Område Huvudämne  Krav och normer  
Miljö, klimat- 
förändring, god 
jordbruks-hävd  Vatten  SMR 1 Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 
om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jord ­
bruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1)  Artiklarna 4 
och 5  
GAEC 1  Upprättande av buffertremsor längs vattendrag (  1 ) 
GAEC 2  Förenlighet med tillståndsförfarandena i de fall bevatt ­
ningsvatten kräver tillstånd  
GAEC 3  Skydd av grundvattnet mot förorening: förbud mot direkt 
utsläpp i grundvattnet och åtgärder för att förebygga 
indirekt förorening av grundvatten genom utsläpp i 
mark och filtrering genom markytan av farliga ämnen 
som förtecknas i bilagan till direktiv 80/68/EEG i dess 
gällande lydelse den sista giltighetsdagen, i den mån det 
rör jordbruksverksamhet  
Jordmån och kollager  GAEC 4  Minimikrav för marktäckning  
GAEC 5  Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala 
förhållanden för att begränsa erosion  
GAEC 6  Bibehållande av markens innehåll av organiskt material 
genom lämpliga metoder, inklusive förbud mot bränning 
av stubbåkrar, utom i händelse av växtskyddsskäl (
 2 ) 
Biologisk 
mångfald  SMR 2 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av 
den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar 
(EUT L 20, 26.1.2010, s. 7)  Artikel 3.1, 
artikel 3.2 b, artikel 4.1, 
4.2 och 4.4.  
SMR 3 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om 
bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter 
(EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)  Artikel 6.1 
och 6.2.  
Lägsta hävd ­
nivå för landskap  GAEC 7  Bibehållande av landskapselement, i lämpliga fall även 
häckar, dammar, diken, träd på rad, i grupp eller isole ­
rade träd, åkerkanter och terrasser och även ett förbud 
mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häck ­
nings- och uppfödningsperiod samt, som ett alternativ, 
åtgärder för att undvika invasiva växtarter  
Folkhälsa, djur ­
hälsa och växt­
skydd  Säkra livs ­
medel  SMR 4 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna prin ­
ciper och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och 
om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäker ­
het(EGT L 31, 1.2.2002, s. 1)  Artiklarna 14 
och 15, arti­
kel 17.1 (
 3 ) 
och artiklarna 
18, 19 och 
20SV L 347/602 Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2013
37 Bilagor Bilaga  I
Område Huvudämne  Krav och normer  
SMR 5 Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om för ­
bud mot användning av vissa ämnen med hormonell och 
tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animaliepro ­
duktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3)  Artikel 3 a, b, 
d och e samt 
artiklarna 4, 5 
och 7  
Identifiering 
och registre ­
ring av djur  SMR 6 Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om 
identifikation och registrering av djur (EUT L 213, 
8.8.2005, s. 31)  Artiklarna 3, 
4 och 5  
SMR 7 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av 
ett system för identifiering och registrering av nötkreatur 
samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och 
om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 
(EGT L 204, 11.8.2000, s. 1)  Artiklarna 4 
och 7  
SMR 8 Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 
2003 om upprättande av ett system för identifiering och 
registrering av får och getter och om ändring av förord ­
ning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG 
och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8)  Artiklarna 3, 4 och 5 
Djur-sjuk­
domar SMR 9 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av 
bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning 
av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1)  Artiklarna 7, 
11, 12, 13 
och 15 
Växtskydds ­
medel  SMR 10 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande 
av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande 
av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1)  Artikel 55 första och an ­
dra meningen  
Djurskydd  Djurskydd  SMR 11  Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 
om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EUT 
L 10, 15.1.2009, s. 7)  Artiklarna 4 
och 5 
SMR 12 Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 
om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning 
(EUT L 47, 18.2.2009, s. 5)  Artiklarna 3 
och 4  
SMR 13 Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd 
av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, 
s. 23)  Artikel 4
 
( 1 ) Buffertområden för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden måste både inom och utanför sådana sårbara zoner som anges i 
artikel 3.2 i direktiv 91/676/EEG åtminstone uppfylla de krav som avser spridning av gödselmedel på mark i närheten av vattendr ag, 
vilka finns i punkt A4 i bilaga II till direktiv 91/676/EEG, vilket ska tillämpas i enlighet med medlemsstaternas handlingsprog ram, 
upprättade i enlighet med artikel 5.4 i direktiv 91/676/EEG. 
( 2 ) Kravet kan begränsas till ett allmänt förbud mot bränning av stubbåkrar, men en medlemsstat kan besluta att fastställa ytterl igare krav. 
( 3 ) Genomfört särskilt genom 
— artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EG) nr 37/2010, 
— förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6, III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)), 
— förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1 och bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3, I-4, I-5, II-A 1, 
2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1, 
— förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1 och bilaga I del A (1-4 e, g, II-2 a, b, e), artikel 5.5 och bilaga III (1, 2), arti kel 5.6, och 
— förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18.SV 20.12.2013 Europeiska unionens officiella tidning L 347/603
38 Bilagor 
De viktigaste förändringarna av tvärvillkorsreglernas tillämpningsområde inom 
GJP  2014–2020
Enligt artikel 93 i och bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 samlades reglerna i en enda förteckning över 13 
föreskrivna verksamhetskrav och sju normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. De viktigaste 
förändringarna jämfört med den tidigare lagstiftningen och kommissionens motivering till dem var följande:
- Sju frivilliga normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden slopades (för att medlemssta -
terna skulle genomföra normerna mer likartat).
- Det föreskrivna verksamhetskravet om användningen av avloppsslam slopades (kraven gällde i regel 
avloppsreningsföretag och inte jordbrukare).
- Tre föreskrivna verksamhetskrav avseende anmälan om djursjukdomar slopades (de systematiska 
kontrollerna av tvärvillkor lämpade sig inte för förekomster av ovanliga sjukdomar).
- Tillämpningsområdet för de två föreskrivna verksamhetskraven på bevarande av vilda fåglar och 
naturliga livsmiljöer minskade (överträdelser kunde endast identifieras om jordbrukarna togs på bar 
gärning; kontrollerna av tvärvillkor, som till sin natur är systematiska, var inte lämpliga för den typen 
av överträdelse).
- Det föreskrivna verksamhetskravet avseende skydd av grundvatten mot föroreningar omvandlades till 
en ny norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.
- Normen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden avseende skyddet av permanent betes -
mark omvandlades till en av tre metoder för miljöanpassningsstöd.
- Normen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som är undvika oönskad vegetation 
som inkräktar på jordbruksmark har blivit ett stödkriterium inom det grundläggande systemet för 
direktstöd.Bilaga II
39 Bilagor Bilaga IIIBerörda parter uttryckte ett behov av ytterligare förenkling
Vid den trettioåttonde konferensen för utbetalande organs direktörer som hölls i Luxemburg i november 2015 
drog den särskilda arbetsgrupp som arbetade med frågan ”förenkling – tvärvillkor” slutsatsen att tvärvillkors -
systemet måste reformeras och förenklas på lång sikt för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Tre 
prioriterade områden identifierades:
- Begränsa de kontroller som görs på plats till relevanta, objektivt kontrollerbara tvärvillkor som kan 
tillämpas på ett sätt som ger fullständig rättssäkerhet.
- Se till att de regler som utgör en del av tvärvillkoren är relevanta med hänsyn till deras betydelse för 
jordbrukssektorn, antalet berörda jordbrukare, hur ofta förekommande den motsvarande verksam -
heten är och svårigheter med rättssäkerheten när vissa regler kontrolleras.
- Slopa den allmänna regeln för minskningar för avsiktliga felaktigheter och lägga till mer proportio -
nerliga regler för minskningar och sanktioner.
I en av de öppna frågorna i enkäten bad vi om synpunkter på de tre huvudåtgärder som skulle kunna bidra 
till att förenkla tvärvillkorssystemet och/eller göra det mer ändamålsenligt. De tre förslag som de utbetalande 
organen oftast tog upp var följande i fallande ordning:
- Minska antalet tvärvillkor och inrikta sig på dem som anses vara viktigast och strikt relevanta för 
jordbruksverksamheten.
- Ändra sanktionssystemet, till exempel genom att slopa begreppet avsiktlig felaktighet, införa ett visst 
mått av tolerans innan en felaktighet fastställs (t.ex. när det handlar om registrering och identifiering 
av djur), förenkla metoden för att beräkna minskningar och sanktioner (som för närvarande grundas 
på begreppen omfattning, allvar och varaktighet).
- Minska omfattningen av kontrollerna på plats och införa urvalsbaserad granskning, till exempel när 
det gäller gårdar med stora djurbesättningar, inrikta granskningen på de områden där risken är störst 
och minska antalet kontroller av normer där ett obetydligt antal felaktigheter konstateras och slopa 
de kontrollpunkter som inte alltid kan kontrolleras på ett tillförlitligt sätt på plats.
De organ för jordbruksrådgivning som deltog i enkäten föreslog dessutom att jordbrukarna skulle få mer hjälp, 
till exempel i form av utbildning i att föra register, praktiska vägledningar och handböcker, mer läsarvänlig infor -
mation och kampanjer om tvärvillkorens positiva effekter på miljön, livsmedelssäkerheten och djurskyddet.
De lantbrukarorganisationer som vi träffade i de tre medlemsstaterna identifierade också prioriteringar för 
förenkling i samma stil: minska antalet regler om tvärvillkor, ändra sanktionssystemet (slopa begreppet avsikt -
lighet, visa större tolerans och förenkla metoden för att beräkna sanktioner) och inrikta kontrollerna bättre på 
de jordbrukare som uppvisar störst risk.
40 Bilagor 
Fallstudier i den enkät som skickades till utbetalande organ
Jordbrukare XY valdes slumpvis ut för en kontroll på 
plats av tvärvillkor och föreskrivet verksamhetskrav 7 
för ansökningsåret 2014. Jordbrukaren hade inte valts 
ut för kontroll på plats under de tre närmast föregå -
ende åren. Jordbrukaren lämnade in ett ersättnings -
anspråk för ansökningsåret 2014 där han deklarerade 
70 hektar och 80 nötkreatur. Jordbrukaren har rätt till 
totalt 25 000 euro i direktstöd.
Vid kontrollen på plats kontrollerade inspektörerna 
jordbruksregistret avseende djur och underlag som 
visade att djur deklarerats och registrerats (födda och 
döda). Inspektörerna fann att 20 djur hade registrerats 
efter att tidsfristen på sju dagar hade gått ut (mellan 
åtta och 20 dagars försening noterades). Under kalen -
deråret 2014 var antalet djur i genomsnitt 75.
Inspektörerna fann också att jordbrukaren under 
kalenderåret 2013 hade deklarerat tio djur efter tids -
fristen på sju dagar. Under kalenderåret 2013 var an -
talet djur i genomsnitt 70. Ange om du skulle tillämpa 
en påföljd för ansökningsåret 2014. Om du skulle göra 
det, ange vilken påföljd i procent som ska tillämpas 
i enlighet med den nationella och/eller regionala 
lagstiftningen och normen. Om svaret är nej, ange 
”ingen påföljd”.Jordbrukare WZ valdes slumpvis ut för en kontroll på 
plats av tvärvillkor och föreskrivet verksamhetskrav 4 
för ansökningsåret 2014. Jordbrukaren hade inte valts 
ut för kontroll på plats under de tre närmast föregå -
ende åren.
Den jordbrukare som inspekterades äger 964,35 hek -
tar och 145 djur för vilka han behöver en lagrings -
kapacitet för stallgödsel på 4 400 m3 (sex månaders 
lagring). Den kapacitet som inspektörerna fann och 
beräknade vid inspektionen på plats var 10 % lägre än 
vad som krävdes.
Ange om du skulle tillämpa en påföljd för ansök -
ningsåret 2014. Om du skulle göra det, ange vilken 
påföljd i procent som ska tillämpas i enlighet med 
den nationella och/eller regionala lagstiftningen och 
normen. Om svaret är nej, ange ”ingen påföljd”.Bilaga  IV
41 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
II
När tvärvillkorssystemet beskrivs måste det klart framgå att de grundregler för föreskrivna verksamhetskrav 
som integrerats i tvärvillkoren redan gäller i medlemsstaterna tack vare den övergripande sektorsspecifika 
lagstiftningen.
III
Sedan 2005 har den kontinuerliga processen för att se över och förenkla tillämpningen av tvärvillkor gett följande 
resultat:
Kontrollförfarandena förenklades under perioden 2005–2013 genom införandet av bestämmelser om harmonisering 
av kontrollnivåer, förhandsmeddelande, planering och utformning av kontrollerna på plats samt fastställande av 
kontrollurval.
Genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har antalet föreskrivna verksamhets -
krav dessutom minskats från 18 till 13 och antalet normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har 
minskats från 15 till 7. De skyldigheter som ingår i systemet för tvärvillkor granskades med avseende på om de 
var kontrollerbara, direkt kunde tillskrivas jordbrukarna (och inte medlemsstaterna) och om de var kopplade till 
jordbruksverksamhet.
Kommissionen anser att omfattningen på de satsningar som redan gjorts för att förenkla systemet gör det mycket 
osannolikt att någon ytterligare förenkling kan uppnås utan att undergräva till exempel tvärvillkorens miljömål.
IV
Kommissionen anser att de resultatindikatorer som utnyttjats för att mäta tvärvillkorens ändamålsenlighet när det 
gäller att uppnå de uppställda målen är de lämpligaste utifrån den tillgängliga informationen. Syftet med tvärvill -
korsmålen är att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att öka jordbrukarnas medvetenhet och se 
till att GJP ligger mer i linje med samhällets förväntningar. Målen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden 
är att bidra till markskydd, bibehålla markens innehåll och struktur av organiskt material, säkra en lägsta hävdnivå, 
undvika att livsmiljöer försämras och säkra en god vattenförvaltning. I detta avseende är tvärvillkor inte ett verktyg 
för genomförande av politiken på andra områden, som har sina egna mål.
Analys av orsakerna till överträdelser görs i samband med tillämpningen av den sektorsspecifika lagstiftningen. 
Tvärvillkoren och systemet för jordbruksrådgivning spelar en roll för att komma åt orsakerna till överträdelserna.
VI
Miljömålen (till exempel markhävd och biologisk mångfald) gäller inte bara för miljöanpassningsstöden och nor -
merna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, utan också för miljö- och klimatåtgärder inom andra 
pelaren samt miljölagstiftningen. Dessa olika instrument skiljer sig emellertid åt i fråga om typ, syfte och funktion 
och kompletterar varandra. Deras kompletterande natur framgår av figur 1 i SWD(2016)218 final.
Såväl miljöanpassningsreglerna som normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden förvaltas av det 
integrerade administrations- och kontrollsystemet. Detta säkerställer bästa tänkbara resursutnyttjande. Det finns 
emellertid orsaker till att normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inte nödvändigtvis kontroll -
eras tillsammans med miljöanpassningsreglerna. Eftersom miljöanpassning är ett kriterium för stödberättigande 
kontrolleras den i förväg genom administrativa kontroller och kontroller på plats för 5 % av stödmottagarna. Nor -
merna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden kontrolleras i samband med tvärvillkoren som hanteras 
på annat sätt än kraven för stödberättigande.
Kommissionens svar 42
VII
De föreskrivna verksamhetskraven har sina rötter i sektorsspecifik lagstiftning och medlemsstaterna får använda 
sina befintliga administrations- och kontrollsystem (artikel 96 i förordning (EU) nr 1306/2013). Befintliga kontrollsys -
tem kan därför användas för att kontrollera tvärvillkoren, vilket ger synergivinster. Normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden bör inte heller medföra betydande kostnader för jordbrukarna eftersom de är avsedda 
att vara basnormer. Kostnaderna för att kontrollera dem betalas genom det integrerade administrations- och kon -
trollsystemet, som också betjänar andra instrument inom GJP .
I sin årliga verksamhetsrapport för 2014 gjorde kommissionen en uppskattning av de totala kostnaderna för kontroll 
i medlemsstaterna med reservationen att den avskräckande effekten av efterhandskontroller (av till exempel tvär -
villkor) även medförde fördelar som var omöjliga att kvantifiera.
VIII
Även om ramen fastställs på EU-nivå bestäms skyldigheterna enligt föreskrivna verksamhetskrav och normer för 
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på gårdsnivå till stor del av medlemsstaterna för att beakta utma -
ningar och jordbruksstrukturer i nationell eller regional miljö. Det är därför viktigt att medlemsstaterna ges ett visst 
manöverutrymme när det gäller att beräkna påföljderna för var och en av dessa skyldigheter på gårdsnivå. Enligt 
EU-förordningen är principen den att påföljderna ska beräknas från fall till fall med beaktande av den fastställda 
överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. En harmoniserad tillämpning av dessa prin -
ciper i samtliga medlemsstater säkerställs framför allt genom de revisioner som utförs av kommissionen. Om brister 
skulle påträffas i en viss medlemsstat i detta avseende görs en lämplig uppföljning i samband med att räkenska -
perna avslutas.
IX Första strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
IX Andra strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
IX Tredje strecksatsen
Kommissionen godtar inte denna rekommendation. Genom revisionsrättens rekommendation skulle inte tvärvillko -
ren förenklas. I stället skulle deras tillämpningsområde minskas. En förenkling av tvärvillkorens tillämpningsområde 
har redan genomförts flera gånger. Medlemsstaterna har dessutom nu ett stort manöverutrymme för att beakta 
riskerna i samband med kontrollurvalet och för att optimera sina kontrollsystem. Kommissionen anser att denna 
rekommendation kunde leda till att man lättar på reglerna för kontroller på plats, vilket i slutändan skulle under -
gräva tvärvillkorens ändamålsenlighet.
IX Fjärde strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionens svar 43
IX Femte strecksatsen
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. Tillämpningen av denna rekommendation kommer att vara 
avhängig resultatet från den planerade studien av administrativa bördor. De administrativa kostnaderna för tvär -
villkor bör ses mot bakgrund av vad kostnaderna skulle bli för samhället, de offentliga finanserna och miljön och 
tvärvillkorens minskade potentiella fördelar om de inte efterlevs
IX Sjätte strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen planerar att organisera utbyten av bästa praxis i dessa frågor.
Inledning
06
Den sektorsspecifika lagstiftningen gällde i medlemsstaterna redan innan tvärvillkoren infördes.
09
Kommissionen genomförde samtliga godtagna rekommendationer från revisionsrättens särskilda rapport nr 8/2008.
10
Ändringarna för 2014–2020 genomfördes och tvärvillkorssystemet förändrades kraftigt i samband med den senaste 
GJP-reformen.
10 Andra strecksatsen
De skyldigheter som ingår i systemet för tvärvillkor granskades med avseende på om de var kontrollerbara, direkt 
kunde tillskrivas jordbrukarna (och inte medlemsstaterna) och om de var kopplade till jordbruksverksamhet.
Iakttagelser
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 18–21
Syftet med tvärvillkoren är att bidra till utvecklingen av hållbart jordbruk, se till att GJP ligger mer i linje med 
samhällets förväntningar, förebygga markerosion, bibehålla markens innehåll och struktur av organiskt material, 
säkra en lägsta hävdnivå, undvika att livsmiljöer försämras och säkra en god vattenförvaltning. Tvärvillkoren är inte 
ett verktyg för att genomföra politiken inom andra områden. Detta gjordes klart redan när tvärvillkoren infördes, 
eftersom tvärvillkor inte är ett villkor för stödberättigande (se ordförandeskapets kompromiss av den 26 juni 2003). 
Tvärvillkoren verkar indirekt genom att öka stödmottagarens medvetenhet. Det är den underliggande sektorsspeci -
fika politiken och inte tvärvillkoren som ska peka ut och ta itu med orsakerna till att jordbrukare inte efterlever den 
sektorsspecifika lagstiftning som de föreskrivna verksamhetskraven bygger på.
I enlighet med bilaga II i förordning (EU) nr 1306/2013 skulle dessutom enbart vissa utvalda artiklar eller punkter 
från den sektorsspecifika lagstiftningen vara relevanta för en sådan analys, som borde beakta politikens bredare 
tillämpningsområde.
Kommissionens svar 44
Vad gäller miljölagstiftningen har särskilda resultatindikatorer utvecklats för varje sektorsspecifikt direk -
tiv som omfattas av föreskrivna verksamhetskrav och indikatorer håller på att utvecklas som ett led i EU:s 
markstrategi. Trenderna vad gäller läget för miljön enligt den information som rapporterats enligt direkti -
ven som omfattas av tvärvillkorens tillämpningsområde är knutna till ändamålsenligheten för de direktivens 
genomförandebestämmelser.
Förutom tvärvillkoren är varje åtgärd på EU-nivå inom GJP , med eller utan budgetpåverkan, föremål för fortlöpande 
utvärdering. Särskilda resultatindikatorer ingår i varje sektorsspecifikt direktiv som omfattas av föreskrivna verk -
samhetskrav och indikatorer utvecklas till exempel inom ramen för markpolitiken.
22
Kommissionen anser att resultatindikatorn ”Procentandel av GJP-stöd som omfattas av tvärvillkor” återspeglar 
tvärvillkorens effekter bland jordbrukarna. Ju mer betalningarna omfattas av tvärvillkor, desto större blir de finan -
siella effekterna av en eventuell överträdelse för varje enskild jordbrukare, vilket ökar jordbrukarnas medvetenhet 
om behovet av att följa reglerna. Tvärvillkoren har ökat jordbrukarnas medvetenhet och utlöst vissa förändringar av 
jordbruksmetoderna.
24
Kommissionen anser att resultatindikatorn ”Synpunkter från allmänheten om tvärvillkor” visar tvärvillkorens ända -
målsenlighet när det gäller att uppfylla samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan 
GJP och åtgärder inom andra berörda politikområden. Frågorna i Eurobarometer-enkäten avser just i vilken mån 
kopplingen mellan GJP-stöd och respekt för reglerna accepteras. Resultaten är i detta avseende till största delen 
positiva.
25
Kommissionen anser att resultatindikatorn ”Kontrollnivå för normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållan -
den” ger en bra uppfattning av det förväntade miljöresultatet. Under förutsättning att de nationella normerna för 
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har utformats korrekt av medlemsstaterna bör respekt för de nor -
merna från jordbrukarnas sida leda till ett positivt resultat för miljön. Genom att respektera kontrollnivån kan man 
i görligaste mån säkerställa att jordbrukarna respekterar reglerna. Detta är det bästa närmevärdet med tillgänglig 
information.
Kommissionen betraktar också resultatindikatorn ”Betesmarkens andel av den totala utnyttjade jordbruksarealen” 
som ett bra närmevärde för detta instruments ändamålsenlighet. Denna indikator övervakas för att kontrollera att 
medlemsstaterna har vidtagit nödvändiga åtgärder när frekvensen sjunker under det tillåtna tröskelvärdet. Det är 
uppenbart att frekvensens utveckling påverkas av olika faktorer, men det är inte vad indikatorn mäter här.
26
Kommissionen anser att dess indikatorer är lämpliga för målen för tvärvillkoren. Resultatindikatorn ”Antalet hektar 
som omfattas av tvärvillkor” återspeglar tvärvillkorens ändamålsenlighet på rätt sätt och är användbar som ett kom -
plement till befintliga resultatindikatorer. De regler som omfattas av tvärvillkor gäller i stor utsträckning metoder 
som ska vidtas på jordbruksområdet (normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, metoder inom 
miljölagstiftningen, användning av bekämpningsmedel etc.). Ju fler hektar som omfattas av tvärvillkorssystemet, 
desto effektivare är systemet.
Kommissionens svar 45
27
De indikatorer som nämns av revisionsrätten, såsom index över fåglar i jordbruksmarker, vattenkvalitet etc., är resul -
tatindikatorer som återspeglar de allmänna målen för GJP och andra av EU:s politikområden. Flera olika instrument, 
av vilka tvärvillkor enbart är ett av inslagen, bidrar till att uppfylla dessa allmänna mål. De särskilda tvärvillkorsmå -
len, som återspeglar det särskilda bidraget från detta instrument till GJP:s allmänna mål, återspeglas i de resultatin -
dikatorer som redovisas i punkterna 22–26.
28
Kommissionen anser inte att antalet överträdelser är en lämplig indikator för tvärvillkorens resultat. Kontrollstatis -
tiken för tvärvillkoren används som en indikator i samband med GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisioner 
för att visa hur medlemsstaternas kontrollsystem fungerar. En stor andel överträdelser inom en viss sektor kan också 
indikera att de kontroller som görs av tvärvillkoren är effektiva.
29
Överträdelserna är främst knutna till två uppsättningar krav (se punkt 31 och figurerna 2 och 3).
30
Ökningen av andelen överträdelser kan vara resultatet av en förbättring av kontrollsystemet snarare än en ökning 
av antalet fall av bristande efterlevnad.
33
Påståendet, till exempel i fråga om vilda fåglar, gäller inte samtliga medlemsstater. Kommissionen vill framhålla att 
till exempel när det gäller vilda fåglar måste man ta hänsyn till att även om den totala andelen överträdelser är den 
som beskrivs av revisionsrätten, är det ett fåtal medlemsstater där kommissionens revisioner har upptäckt allvarliga 
problem med kontrollerna. En liten andel överträdelser kan följaktligen också bero på bristfälliga kontrollsystem 
i medlemsstaterna.
34
Analys av orsakerna till överträdelserna och vilka åtgärder som ska vidtas i sammanhanget är inte en uppgift för 
tvärvillkorssystemet utan för den sektorsspecifika politiken. När det gäller tvärvillkoren analyserar GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling emellertid kontrollstatistiken som ett led i sin riskanalys när revisionsprogrammet ska 
fastställas.
35
Kommissionen anser inte att tvärvillkoren är ett verktyg för att genomdriva efterlevnaden av sektorsspecifik 
lagstiftning.
För ansökningsåret 2014 genomförde kommissionen särskilda revisioner av tvärvillkoren i vissa medlemsstater med 
inriktning på djurrelaterade frågor. Man bör emellertid beakta att kommissionens revisioner av tvärvillkoren utgår 
från skyddet av EU:s ekonomiska intressen på jordbruksområdet.
GD Miljö tar emot revisionsrapporterna och kommer att få statistikuppgifter från GD Jordbruk och landsbygds -
utveckling. GD Miljö kommer att analysera orsakerna till överträdelserna och följer vid behov upp detta med 
medlemsstaterna.
Kommissionens svar 46
36
Tvärvillkoren är inte ett verktyg för att genomföra politiken inom andra områden. Detta gjordes klart redan när tvär -
villkoren infördes, eftersom tvärvillkor inte är ett villkor för stödberättigande (se ordförandeskapets kompromiss av 
den 26 juni 2003). Den lägsta tillåtna kontrollnivån måste dessutom höjas vid en bristande efterlevnad av betydande 
omfattning1.
För lagstiftningen om djurs och människors hälsa, växtskydd och djurs välbefinnande genomför kommissionen 
revisioner för att se till att de nationella myndigheterna uppfyller sina rättsliga skyldigheter. För miljölagstiftningen 
arbetar kommissionen på ett politiskt initiativ för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra efterlevnadsgarantierna 
(dvs. övervakning, främjande och genomdrivande av efterlevnad på grundval av risk), samtidigt som proportionali -
tetsprincipen och subsidiaritetsprincipen respekteras.
39
Kommissionen anser att den inte bör beräkna kontrollsystemens lönsamhet när den lägger fram reviderade eller 
nya utgiftsförslag eftersom tvärvillkor även omfattar till exempel djurs och människors hälsa där lönsamhetskalkyler 
knappast i tillräcklig grad kan beakta till exempel folkhälsan.
40
Proportionalitet ingår redan, eftersom påföljderna beräknas som en procentuell andel av stödmottagarnas GJP-bi -
drag, kompletterat med möjligheten att inte utmäta påföljder vid avsiktlighet och upprepning.
EU-lagstiftningen2 erbjuder en harmoniserad grund för utvärdering och påföljder vid icke-efterlevnad av tvärvillkor 
på EU-nivå. Utformning av de nationella påföljdssystemen måste emellertid överlåtas till medlemsstaterna för att ta 
hänsyn till de olika tvärvillkorsreglerna. Kommissionen planerar att organisera utbyten av bästa praxis tillsammans 
med medlemsstaterna i dessa frågor.
Även om ramen fastställs på EU-nivå bestäms skyldigheterna enligt föreskrivna verksamhetskrav och normer för 
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på gårdsnivå till stor del av medlemsstaterna för att beakta utma -
ningar och jordbruksstrukturer i nationell eller regional miljö. Det är därför viktigt att medlemsstaterna ges ett visst 
manöverutrymme när det gäller att beräkna påföljderna för var och en av dessa skyldigheter på gårdsnivå. Enligt 
EU-förordningen är principen den att påföljderna ska beräknas från fall till fall med beaktande av den fastställda 
överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. En harmoniserad tillämpning av dessa prin -
ciper i samtliga medlemsstater säkerställs framför allt genom de revisioner som utförs av kommissionen. Om brister 
skulle påträffas i en viss medlemsstat i detta avseende görs en lämplig uppföljning i samband med att räkenska -
perna avslutas.
41
Eftersom antalet normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden minskades med mer än 50 % (från 15 till 
7) förväntade sig GD Jordbruk och landsbygdsutveckling att medlemsstaterna skulle minska jordbrukarnas adminis -
trativa bördor.
1 När det gäller ”den låga lägsta kontrollnivån på 1 %”, som nämns i punkt IX (andra strecksatsen): Enligt artikel 68.4 i förordning (EU) nr 809/2014 
ska antalet kontroller på plats ökas om det upptäcks bristande efterlevnad av betydande omfattning av en viss rättsakt eller norm. År 2009 
offentliggjorde kommissionen ett arbetsdokument i frågan (DS/2009/28/rev3) som fortfarande gäller. Den lägsta kontrollnivån kan med andra ord 
anpassas vid behov.
2 Framför allt i kapitel II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 och i kapitel III till kommissionens genomförandeförordning (EU) 
nr 809/2014.
Kommissionens svar 47
42
Förteckningen över föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden 
förkortades kraftigt. Föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden 
slogs samman till en förteckning, bilaga 2 till förordning (EU) nr 1306/2013. Dessutom reviderades de föreskrivna 
verksamhetskraven och endast de bestämmelser som var direkt riktade till jordbrukare och knutna till jordbruks -
verksamhet behölls. Enligt kommissionen är det svårt att se hur ytterligare reduktioner skulle kunna undvika att 
skära i viktiga områden som till exempel kopplar jordbruk till miljön och på så vis resultera i ett undergrävande av 
till exempel EU:s miljömål.
44
Enligt kommissionens erfarenhet verkar de utbetalande organens, lantbrukarorganisationernas och jordbruksråd -
givningsorganens uppfattning om komplexitet mer avse sektorsspecifik lagstiftning än tvärvillkor. Medlemsstaterna 
förfogar dessutom över den flexibilitet som krävs för att fastställa kraven som behövs för att uppnå målen för EU-di -
rektivet, så även komplexiteten är deras ansvar. När det gäller förenkling granskades skyldigheterna i samband med 
tvärvillkoren vid flera tillfällen för att de skulle bli bättre riktade i fråga om kontrollerbarhet, den direkta kopplingen 
till jordbrukarna (och inte till medlemsstaterna) och kopplingen till jordbruksverksamheten. Kopplingen mellan 
jordbruk och miljö är komplicerad till sin natur, så alla genomförandebestämmelser tar hänsyn till denna nivå av 
komplexitet. Genomförandet av miljölagstiftning har en tendens att bli mer komplicerat när medlemsstaterna för -
söker säkerställa att jordbruksmetoderna måste förändras så lite som möjligt samtidigt som miljön skyddas. Där det 
är på det viset kan förenklingar leda till striktare regler för vissa jordbrukare än de som för närvarande gäller. Ruta 2 
är ett bra exempel på detta: regler och kontroller skulle bli enklare om alla avstånd ökades till det längsta avståndet, 
men det skulle lägga onödiga bördor på många jordbrukare.
45
Revisionsrättens exempel visar hur komplex kopplingen är mellan jordbruk och miljö. Det är lämpligt att införa ett 
större avstånd för gödsling runt en brunn som används för dricksvatten än runt andra vattenvägar. En standardise -
ring av dessa krav skulle inte i tillräcklig grad återspegla lokala miljöförhållanden.
Se även kommissionens svar på punkt 44.
Ruta 2 – Exempel på krav som ingår i handboken om tvärvillkorskontroll 
i Storbritannien  – Nordirland
Innehållet i ruta 2 beskriver hur en medlemsstat har tillämpat sektorsspecifik lagstiftning.
46
Kommissionen anser att antalet kontrollpunkter som inrättats av de besökta medlemsstaterna inte kan illustrera 
variationen i fråga om sektorsspecifik lagstiftning som omfattas av tvärvillkoren. Enligt artikel 96 i förordning (EU) 
nr 1306/2013 får dessutom ”[m]edlemsstaterna... använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att 
säkerställa att reglerna om tvärvillkor följs”.
Ruta 3 – Begränsad effekt av ändringarna i GJP för perioden 2014–2020 på de 
checklistor som används av kontrollmyndigheterna i  Storbritannien  – Nordirland - 
Andra stycket
Över 50 % av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden slopades i samband med den senaste 
reformen av GJP , så det är medlemsstaterna som ska besluta om att öka antalet kontrollpunkter.
”Grundvattendirektivet” ändrades från ett föreskrivet verksamhetskrav (SMR 2) till en norm för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden.
Kommissionens svar 48
47
Enligt artikel 96 i förordning (EU) nr 1306/2013 får dessutom ”[m]edlemsstaterna... använda sina befintliga adminis -
trations- och kontrollsystem för att säkerställa att reglerna om tvärvillkor följs”.
Ett litet antal överträdelser kan dölja ett bristfälligt kontrollsystem och leda till en risk för EU:s ekonomiska intressen 
inom jordbruksområdet. Bara för att andelen överträdelser är liten kan man inte anta att det kommer att förbli på 
det viset om antalet kontroller minskas ytterligare: man kan förmoda att förekomsten av tvärvillkorskontroller har 
en avskräckande effekt när det gäller överträdelser av reglerna.
48
Andelen jordbrukare som deltar i SFS bland mottagarna av direktstöd (2014) varierar mellan 3 % (Slovenien) och 77 
% (Malta). SFS täcker 4 % av EU:s hela jordbruksareal3.
50
På grund av undantagen från tvärvillkorskraven (och från miljöanpassning) borde kostnaderna för administration 
och kontroll rimligen minska, inte bara eftersom populationen som omfattas av kontroller på plats för tvärvillkor 
(och miljöanpassning) minskar i motsvarande grad, utan också eftersom en förenklad ansökningsprocess gäller 
(färre uppgifter att hantera). Dessutom är innehållet i kontrollerna på plats för systemet för småbrukare i sig mer 
begränsat till behörighetsvillkoren.
51
Dessa skillnader förklaras av de olika nationella jordbruksstrukturerna och potentiellt också av olika beräkningsme -
toder som tillämpas enligt systemet för småbrukare. Länder som Rumänien och Italien har potentiellt en stor andel 
jordbrukare som är behöriga för systemet jämfört med andra länder.
Enligt uppgifter från medlemsstaterna utgör småbrukarna i Rumänien cirka 71 % av mottagarna av direktstöd (2014) 
och svarar för 16,4 % av den totala jordbruksmarken.
52
Kommissionen tog del av revisionsrättens kommentar och vill påpeka att det beskrivna undantaget inte uppkommit 
genom lagstiftningen om tvärvillkor.
Ruta 4  – Småbrukares undantag från tvärvillkoren avseende nitratdirektivet i  Litauen
Tvärvillkorssystemet är i grunden ett kontroll- och påföljdssystem som gäller utbetalningar inom GJP . När därför 
jordbruk undantas från tvärvillkorsreglerna kommer det inte att innebära att de undantas från kravet att uppfylla 
miljölagstiftningen, inklusive nitratdirektivet. De olika undantagströsklar som anges i ruta 4 har att göra med til l-
lämpningen av nitratdirektivet i det aktuella landet och inte med tvärvillkorssystemet. Att jordbrukare undantas 
från påföljder i samband med tvärvillkor innebär dessutom inte att de undantas från de kontroller som krävs enligt 
miljölagstiftningen.
3 Kommissionens arbetsdokument ”Review of greening after one year” [Granskning av miljöanpassning efter ett år], SWD(2016)218 final, s. 19.
Kommissionens svar 49
54
Miljöanpassning och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden är två mekanismer som komplette -
rar varandra för att uppfylla målet att förbättra EU-jordbrukets miljöprestanda: Direktstödet för miljöanpassning är 
en betalning till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (diver -
sifiering av grödor, bevarande av permanent gräsmark och 5 % arealer med ekologisk inriktning).
Diversifiering av grödor, bevarande av permanent gräsmark och 5 % arealer med ekologisk inriktning är en del av 
miljöanpassningen. Dessa metoder skiljer sig från normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden: 
ett växelbruk är inte en diversifiering av skördar, skyddet av permanenta betesmarker skiljer sig från bevarandet av 
permanent gräsmark enligt miljöanpassningslagstiftningen och bevarande av landskapets särdrag för all jordbruk -
smark är inte detsamma som att hålla 5 % arealer med ekologisk inriktning på odlingsbar mark. Den senaste refor -
men av GJP ledde till en integrering och förenkling av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden 
genom att vissa normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden togs bort, till exempel de normer som 
avser växelbruk och skydd av permanenta betesmarker.
56
Medlemsstaterna har möjlighet att välja alternativet med en lägsta kontrollnivå för tvärvillkoren på 1 % från stödkri -
teriets 5 %. Därför råder det synergi mellan de båda elementen. Landskapssärdrag som skyddas av normer för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden kan dessutom beaktas för de arealer med ekologisk inriktning som ingår 
i miljöanpassningen.
57
Att skydda landskapets särdrag i all jordbruksmark och att låta 5 % odlingsbar mark täckas av arealer med ekologisk 
inriktning är olika metoder som avser biologisk mångfald. Det första kravet ska säkerställa att befintliga särdrag 
i landskapet som är bra för den biologiska mångfalden bevaras medan det andra garanterar att alla jordbrukare 
som utnyttjar direktstödet för miljöanpassning har avsatt minst 5 % av sin odlingsbara mark till arealer med ekolo -
gisk inriktning. Detta är två olika mål i samband med biologisk mångfald som motiverar två olika uppsättningar av 
regler och kontroller.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 59 och 60
Man måste skilja på de rena kostnaderna för tvärvillkor och kostnaderna för jordbrukare och medlemsstater när 
den sektorsspecifika lagstiftningen tillämpas. När det gäller den sektorsspecifika lagstiftningen bör kostnaderna 
för efterlevnad jämföras med kostnaderna för samhället i samband med icke-efterlevnad på grund av till exempel 
förorening av naturresurser, sjukdomsbekämpning etc.
Tvärvillkor kommer att beaktas i en planerad studie om administrativa bördor.
61
Även om lägsta kontrollnivåer redan anges i den sektorsspecifika lagstiftningen är detta inga ytterligare kontroller, 
eftersom de kan användas för tvärvillkor samtidigt som de skapar kostnadseffektiva synergieffekter.
62
I själva verket har kommissionen inte infört några ytterligare krav på att föra register, eftersom skyldigheterna enligt 
föreskrivna verksamhetskrav existerade innan tvärvillkoren infördes inom EU:s sektorsspecifika lagstiftning. Varken 
i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 eller kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 
809/2014, som innehåller en beskrivning av tvärvillkorssystemet, föreskrevs för övrigt ytterligare registreringskrav 
för jordbrukare.
Kommissionens svar 50
63
Studien i fråga, som begärdes av Europaparlamentet och som beställdes av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, 
inriktades inte på tvärvillkor utan behandlade lagstiftning utanför tillämpningsområdet för tvärvillkor (direktivet om 
hållbar användning av bekämpningsmedel). Det är dessutom inte längre aktuellt eftersom vissa krav under tiden 
slopats från tillämpningsområdet för tvärvillkor (till exempel undvikande av intrång från oönskad vegetation och 
växelbruk).
64
Detta är ett påstående som bygger på antaganden från utbetalande organ och som strider mot det faktum att för -
teckningen över föreskrivna verksamhetskrav och antalet normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållan -
den minskades kraftigt i samband med den senaste reformen av GJP . Kommissionen betvivlar det faktiska innehållet 
i sådana påståenden, eftersom de utbetalande organen inte styrker dem med siffror.
65
I lagstiftningen fastställs redan ramarna för beräkning av påföljder genom att definiera allvar, omfattning och var -
aktighet samt de procentsatser som ska tillämpas för förstagångsöverträdelser, återkommande överträdelser och 
överträdelser som begåtts avsiktligt. Följaktligen finns det redan en harmoniserad bas.
66
Även om ramen fastställs på EU-nivå bestäms skyldigheterna enligt föreskrivna verksamhetskrav och normer för 
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på gårdsnivå till stor del av medlemsstaterna för att beakta utma -
ningar och jordbruksstrukturer i nationell eller regional miljö. Det är därför viktigt att medlemsstaterna ges ett visst 
manöverutrymme när det gäller att beräkna påföljderna för var och en av dessa skyldigheter på gårdsnivå. Enligt 
EU-förordningen är principen den att påföljderna ska beräknas från fall till fall med beaktande av den fastställda 
överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. En harmoniserad tillämpning av dessa prin -
ciper i samtliga medlemsstater säkerställs framför allt genom de revisioner som utförs av kommissionen. Om brister 
skulle påträffas i en viss medlemsstat i detta avseende görs en lämplig uppföljning i samband med att räkenska -
perna avslutas. Med beaktande av revisionsrättens synpunkter kommer GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 
dessutom att organisera seminarier kring bästa praxis med medlemsstaterna i dessa frågor.
67
Avsiktlighet är ett begrepp som är avsett att hålla minskningen av antalet tvärvillkor proportionell genom att balan -
sera de tidigare mindre viktiga överträdelserna utan påföljder och nu systemet för tidig varning. Frågan diskutera -
des livligt i samband med den senaste reformen av GJP och medlemsstaterna beslutade till slut att behålla avsikt -
ligheten. En dom från EU-domstolen av den 27 februari 2014 (C-396/12) kan ge vägledning i fråga om begreppet 
avsiktlighet.
68
Medlemsstaterna har viss frihet att utforma sina utvärderingssystem (se kommissionens kommentarer i punkt 40 till 
punkt VIII och punkt IX sjätte strecksatsen).
70
Kommissionen anser att de olika svaren från medlemsstaterna kan förklaras av olika faktorer, inklusive antalet djur -
förflyttningar på gården, de begränsande åtgärder som jordbrukaren vidtar, försening i fråga om anmälning och 
jordbrukets placering i ett nitratkänsligt område.
Kommissionens svar 51
Kommissionens gemensamma svar på punkt 71 och ruta 7
Enligt det utvärderingssystem som tillämpas i Schleswig-Holstein och som bygger på samma system som tillämpas 
i hela Tyskland är de nämnda tröskelvärdena enbart en rekommendation till inspektören om sena anmälningar som 
redan hade korrigerats innan jordbrukaren visste att han/hon skulle bli föremål för en kontroll på plats. Om jordbru -
karen inte hade åtgärdat bristen innan kontrollen meddelades skulle en påföljd utmätas. Liknande strategier har GD 
Jordbruk och landsbygdsutveckling redan konstaterat i andra medlemsstater.
Slutsatser och rekommendationer
73
Sedan 2005 har den kontinuerliga processen för att se över och förenkla tillämpningen av tvärvillkor gett följande 
resultat:
Kontrollförfarandena förenklades under perioden 2005–2013 genom införandet av bestämmelser om harmonisering 
av kontrollnivåer, förhandsmeddelande, planering och utformning av kontrollerna på plats samt fastställande av 
kontrollurval.
I och med den senaste reformen av GJP har tvärvillkorens tillämpningsområde dessutom setts över med beaktande 
av kontrollerbarheten och jordbruksverksamhetens koppling till jordbrukarnas skyldigheter. Följaktligen har antalet 
föreskrivna verksamhetskrav minskats från 18 till 13 och antalet normer för god jordbrukshävd och goda miljöför -
hållanden har minskats från 15 till 7.
Kommissionen anser att omfattningen på de satsningar som redan gjorts för att förenkla systemet gör det mycket 
osannolikt att någon ytterligare förenkling kan uppnås utan att undergräva till exempel tvärvillkorens miljömål.
74
Syftet med tvärvillkorsmålen är att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att öka jordbrukarnas 
medvetenhet och se till att GJP ligger mer i linje med samhällets förväntningar. Målen för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden är att bidra till markskydd, bibehålla markens innehåll och struktur av organiskt material, 
säkra en lägsta hävdnivå, undvika att livsmiljöer försämras och säkra en god vattenförvaltning. I detta avseende är 
tvärvillkor inte ett verktyg för genomförande av politiken på andra områden, som har sina egna mål. Kommissionen 
anser att de resultatindikatorer som utnyttjats för att mäta tvärvillkorens ändamålsenlighet när det gäller att uppnå 
de uppställda målen är de lämpligaste utifrån den tillgängliga informationen.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation.
75
Hälften av överträdelserna avser föreskrivna verksamhetskrav för djur. Detta beaktades av kommissionen när den 
genomförde uppdrag med särskilt syfte under 2014 med inriktning på föreskrivna verksamhetskrav för djur.
Analys av orsakerna till överträdelser görs i samband med tillämpningen av den sektorsspecifika lagstiftningen. 
Tvärvillkoren och systemet för jordbruksrådgivning spelar en roll för att komma åt orsakerna till överträdelserna.
Kommissionens svar 52
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation.
76
Enligt lagstiftningen om tvärvillkor ska kontrollerna på plats riktas mot de mest riskutsatta gårdarna genom ett 
urval av proverna som grundas på en riskanalys. I det avseendet har medlemsstaterna redan flexibilitet att optimera 
sina tvärvillkorskontroller.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar inte denna rekommendation. Genom revisionsrättens rekommendation skulle inte tvärvillko -
ren förenklas. I stället skulle deras tillämpningsområde minskas. En förenkling av tvärvillkorens tillämpningsområde 
har redan genomförts flera gånger. Medlemsstaterna har dessutom nu ett stort manöverutrymme för att beakta 
riskerna i samband med kontrollurvalet och för att optimera sina kontrollsystem. Kommissionen anser att denna 
rekommendation kunde leda till att man lättar på reglerna för kontroller på plats, vilket i slutändan skulle under -
gräva tvärvillkorens ändamålsenlighet.
77
Miljömålen (till exempel markhävd och biologisk mångfald) gäller inte bara för miljöanpassningsstöden och nor -
merna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, utan också för miljö- och klimatåtgärder inom andra 
pelaren samt miljölagstiftningen. Dessa olika instrument skiljer sig emellertid åt i fråga om typ, syfte och funktion 
och kompletterar varandra. Deras kompletterande natur framgår av figur 1 i SWD(2016)218 final.
Såväl miljöanpassningsreglerna som normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden förvaltas av det 
integrerade administrations- och kontrollsystemet. Detta säkerställer bästa tänkbara resursutnyttjande. Det finns 
emellertid orsaker till att normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inte nödvändigtvis kontroll -
eras tillsammans med miljöanpassningsreglerna. Eftersom miljöanpassning är ett kriterium för stödberättigande 
kontrolleras den i förväg genom administrativa kontroller och kontroller på plats för 5 % av stödmottagarna. Nor -
merna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden kontrolleras i samband med tvärvillkoren som hanteras 
på annat sätt än kraven för stödberättigande.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation.
78
De föreskrivna verksamhetskraven har sina rötter i sektorsspecifik lagstiftning och medlemsstaterna får använda 
sina befintliga administrations- och kontrollsystem (artikel 96 i förordning (EU) nr 1306/2013). Befintliga kontrollsys -
tem kan därför användas för att kontrollera tvärvillkoren, vilket ger synergivinster. Normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden bör inte heller medföra betydande kostnader för jordbrukarna eftersom de är avsedda 
att vara basnormer. Kostnaderna för att kontrollera dem betalas genom det integrerade administrations- och kon -
trollsystemet, som också betjänar andra instrument inom GJP .
I sin årliga verksamhetsrapport för 2014 gjorde kommissionen en uppskattning av de totala kostnaderna för kontroll 
i medlemsstaterna med reservationen att den avskräckande effekten av efterhandskontroller (av till exempel tvär -
villkor) även medförde fördelar som var omöjliga att kvantifiera.
Kommissionens svar 53
Rekommendation 5
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. Tillämpningen av denna rekommendation kommer att vara 
avhängig resultatet från den planerade studien av administrativa bördor. De administrativa kostnaderna för tvär -
villkor bör ses mot bakgrund av vad kostnaderna skulle bli för samhället, de offentliga finanserna och miljön och 
tvärvillkorens minskade potentiella fördelar om de inte efterlevs
79
Även om ramen fastställs på EU-nivå bestäms skyldigheterna enligt föreskrivna verksamhetskrav och normer för 
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på gårdsnivå till stor del av medlemsstaterna för att beakta utma -
ningar och jordbruksstrukturer i nationell eller regional miljö. Det är därför viktigt att medlemsstaterna ges ett visst 
manöverutrymme när det gäller att beräkna påföljderna för var och en av dessa skyldigheter på gårdsnivå. Enligt 
EU-förordningen är principen den att påföljderna ska beräknas från fall till fall med beaktande av den fastställda 
överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. En harmoniserad tillämpning av dessa prin -
ciper i samtliga medlemsstater säkerställs framför allt genom de revisioner som utförs av kommissionen. Om brister 
skulle påträffas i en viss medlemsstat i detta avseende görs en lämplig uppföljning i samband med att räkenska -
perna avslutas.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen planerar att organisera utbyten av bästa praxis i dessa frågor.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 15.7.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 16.6.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 7.9. 2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk31.8.2016
Tvärvillkoren gäller för 7,5 miljoner jordbrukare och 
kopplar det mesta av EU-jordbruksstöd (cirka 47 miljarder 
euro 2015) till jordbrukarnas efterlevnad av 
grundläggande regler för miljön, livsmedelssäkerhet, 
djurhälsa och djurskydd och goda jordbruks- och 
miljöförhållanden. Vi kom fram till att kommissionen inte 
kunde göra en tillfredsställande bedömning av om 
tvärvillkoren var ändamålsenliga utifrån den tillgängliga 
informationen. Resultatindikatorerna tog inte hänsyn till i 
vilken omfattning jordbrukarna inte uppfyllde 
tvärvillkoren och kommissionen analyserade inte 
orsakerna till överträdelserna. Ändringarna i den 
gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 
minskade visserligen antalet tvärvillkorsregler, men 
kontrollförfarandena är fortfarande komplexa. Vidare har 
kostnaderna för att tillämpa tvärvillkoren inte kvantifierats 
tillräckligt.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN