[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.12.2004

KOM(2004) 813 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott

1. BAKGRUND

Efter det att ett underskott i den offentliga sektorns finanser på mer än 3 % av BNP bekräftats under 2002 beslöt rådet på en rekommendation av kommissionen under första halvåret 2003 att det förelåg ett alltför stort underskott i Tyskland och Frankrike och antog rekommendationer i syfte att få denna situation att upphöra före utgången av 2004. Hösten 2003 rekommenderade kommissionen rådet att fastslå att de åtgärder som Tyskland och Frankrike hade vidtagit visat sig vara otillräckliga för att korrigera underskotten och att förelägga dem att vidta åtgärder komma tillrätta med situationen. Mot bakgrund av att den ekonomiska situationen var svagare än väntat rekommenderade kommissionen att tidsfristen för att korrigera underskottet skulle utsträckas till 2005. Den 25 november 2003 företog rådet omröstningar om rekommendationerna till rådsbeslut, men den majoritet som krävs uppnåddes inte. Rådet antog i stället slutsatser med rekommendationer till Tyskland och Frankrike att senast 2005 korrigera det alltför stora underskottet och angav att förfarandet vid alltför stora underskott vilandeförklarades i ljuset av de båda medlemsstaternas åtaganden. Kommissionen väckte talan vid EG-domstolen och invände mot vissa delar av rådets slutsatser av den 25 november 2003. Domstolen meddelade sin dom den 13 juli 2004[1]. I sitt domslut ogiltigförklarade domstolen rådets slutsatser till den del de syftade till att formellt vilandeförklara förfarandet och ändra de befintliga rekommendationerna.

Efter domslutet meddelade kommissionen att ”kommissionen i samarbete med rådet kommer att överväga hur en tillfredsställande lösning på dessa båda medlemsstaters problem med sina offentliga finanser skall kunna säkerställas inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.” [2] Detta meddelande har det syftet.

2. KONSEKVENSERNA AV DOMEN I EG-DOMSTOLEN FÖR FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT AVSEENDE TYSKLAND OCH FRANKRIKE

Domstolen utvecklade inte närmare konsekvenserna av ogiltigförklarandet av rådets slutsatser av den 25 november för verkställandet av förfarandet vid alltför stora underskott.

Vid bedömningen av Tysklands och Frankrikes nuvarande situation med avseende på deras skyldigheter att korrigera det alltför stora underskottet i överensstämmelse med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten är det lämpligt att beakta konsekvenserna av rådets slutsatser intill dess domstolen ogiltigförklarade dem. Dessa slutsatser åtnjöt det antagande om giltighet som i princip medföljer varje gemenskapsinstrument. De båda berörda medlemsstaterna hade med andra ord rätt att förutsätta att åtgärder som antas av gemenskapsinstitutioner är giltiga och handlade sålunda på grundval av rådets slutsatser. I sak upptog rådets slutsatser huvudlinjerna i kommissionens rekommendationer för att få situationen att upphöra, särskilt att tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet bör utsträckas till 2005. Efter det att slutsatserna hade antagits inriktades Tysklands och Frankrikes åtgärder på att infria den tidsfrist till 2005 som fastställts genom rådets slutsatser för att korrigera det alltför stora underskottet. Det går inte att bortses från att dessa åtgärder har haft en reell inverkan på anpassningssträvandena.

Samtidigt som kommissionen vidhåller sin uppfattning att de åtgärder som Tyskland och Frankrike vidtagit, som svar på rådets rekommendationer från första halvåret 2003, för att komma till rätta med det alltför stora underskottet senast 2004 är otillräckliga, erkänner den med andra ord att de åtgärder som de båda berörda medlemsstaterna vidtagit efter rådets slutsatser av den 25 november 2003 och fram till dess slutsatserna ogiltigförklarades av domstolen den 13 juli 2004 grundades på uppfattningen att tidsfristen för att komma till rätta med underskottet faktiskt hade flyttats fram till 2005.

I ljuset av de unika omständigheter som domstolens dom skapade med hänvisning till förfarandet vid alltför stora underskott avseende Tyskland och Frankrike, i synnerhet konsekvenserna av rådets slutsatser intill dess de ogiltigförklarades av domstolen, anser kommissionen att en tillfredsställande lösning på dessa båda medlemsstaters problem med sina offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten kräver att granskningen av de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med situationen med det alltför stora underskottet bör hänvisa till 2005 som den relevanta tidsfristen.

Kommissionen har därför anledning att granska huruvida de åtgärder som vidtagits av var och en av de båda medlemsstaterna är förenliga med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005 .

Om så är fallet måste kommissionen dra slutsatsen att rådet på denna tidpunkt inte behöver besluta om vidare steg enligt förfarandet vid alltför stora underskott för att tvinga de berörda medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder.

Om så inte är fallet måste kommissionen dra slutsatsen att det är nödvändigt att rådet återupptar förfarandet vid alltför stora underskott och förstärker övervakningen av de offentliga finanserna i den berörda medlemsstaten för att se till att nödvändiga korrigerande åtgärder vidtas.

Kommissionen noterar att rådet självt i sina slutsatser av den 25 november 2003 uttryckte sin beredvillighet att fatta ett beslut enligt artikel 104.9 på grundval av en rekommendation från kommissionen, om granskningen av situationen skulle visa att tidsfristen 2005 inte infriats.

Bedömningen av situationen i var och en av medlemsstaterna presenteras i avsnitt 3 respektive 4 i detta meddelande. I avsnitt 5 redogörs för slutsatserna beträffande de åtgärder som vidtagits av Frankrike och Tyskland och anges huruvida rådet behöver vidta ytterligare mått och steg enligt förfarandet vid alltför stora underskott.

3. BEDÖMNING AV SITUATIONEN I TYSKLAND

Underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas av de tyska myndigheterna att minska från 3,8 % av BNP 2003 till 3,7 % av BNP 2004. I kommissionens höstprognos beräknas underskottet 2004 uppgå till 3,9 %, medan däremot underskottet i 2003 års uppdaterade stabilitetsprogram beräknades bli 3,3 % av BNP. Samtidigt kommer emellertid BNP-tillväxten 2004 troligen att bli högre än vad man tidigare räknat med. I sin höstprognos räknar kommissionen med en BNP-tillväxt i reala termer på 1,9 % jämfört med den tyska regeringens beräknade 1,8 %. I 2003 års uppdatering av stabilitetsprogrammet (och för framtagandet av 2004 års budget) räknade de tyska myndigheterna med en tillväxt på 1,7 % av BNP. Drivkraften bakom BNP-tillväxten var emellertid den externa efterfrågan, medan den inhemska efterfrågan förblev betydligt svagare än beräknat.

Orsaken till att de offentliga finanserna under 2004 inte förbättrats i förhållande till prognoserna trots att tillväxten blev högre än beräknat är den för skatteintäkterna ogynnsamma sammansättningen av BNP-tillväxten. Mervärdesskatter och punktskatter på exempelvis oljeprodukter och tobaksvaror gav betydligt lägre intäkter än planerat. Den förväntade gradvisa återhämtningen på arbetsmarknaden inträffade inte, vilket resulterade i högre arbetslöshetsrelaterade utgifter. Det bör dock noteras att de totala utgifterna 2004 förblev oförändrade i nominella termer jämfört med året tidigare.

Givet en BNP-tillväxt i reala termer på 1,5 % beräknar kommissionen i sin höstprognos att det offentliga underskottet kommer att uppgå till 3,4 % av BNP för 2005. Denna prognos grundas på antagandet om oförändrad ekonomisk politik i förhållandet till referensdatumet den 18 oktober 2004. Den 4 november lade förbundsregeringen fram ett ytterligare sparpaket. På det finanspolitiska planeringsrådets ( Finanzplanungsrat ) möte den 18 november enades förbundsregeringen, delstatsregeringarna och de lokala myndigheterna om att minska underskottet i den offentliga sektorns finanser till 2,9 % av BNP år 2005. Detta grundas på en real BNP-tillväxt på 1,7 % för 2005 enligt regeringens beräkningar.

Det ytterligare sparpaket som presenterades av den federala regeringen består av följande tre delar. (i) Under 2005 förväntas inte förbundsmyndigheterna åsamkas några utgifter för att täcka ett underskott hos det kontantavräkningskontor som reglerar pensionsbetalningarna till statstjänstemännen i det tidigare offentliga postverket för de bolags räkning som är efterföljare till postverket ( Postbeamtenversorgungskasse ). (ii) En ytterligare generell utgiftsnedskärning görs i förbundsbudgeten. (iii) Förbundsregeringen kommer att yrka på frysta löner i den offentliga sektorn för 2005. Därutöver (iv) kommer det offentliga underskottet 2005 att sänkas med hjälp av återbetalda bidrag från regionalbankerna till de respektive delstatsbudgetarna som ett resultat av ett kommissionsbeslut av den 20 oktober 2004.

Jämfört med det totala uppskattade underskottet i de offentliga finanserna 2005 i kommissionens höstprognos på 76,6 miljarder euro (3,4 % av BNP), förväntas de tre åtgärderna som förbundsregeringen föreslagit sammantaget med de regionala bankernas återbetalning av subventioner ( Landesbanken ) att minska underskottet 2005 till 2,9 % av BNP med antagande av ett i förhållande till kommissionens höstprognos oförändrat tillväxtscenario. Nedan följer en närmare beskrivning av dessa åtgärder:

(i) Kontantavräkningskontoret (i ENS95 hänfört till den privata sektorn) kommer att värdepapperisera den förväntade strömmen av lagstadgade pensionsavgiftsinbetalningar från de bolag som är efterföljare till postverket. Pensionsfonden betalade 2003 ut pensioner till ett belopp av 6,5 miljarder euro och erhöll betalningar från förbundsbudgeten på 5,3 miljarder euro. Nuvärdet av de efterföljande bolagens inbetalningar av pensionsavgifter till detta kontantavräkningskontor uppskattas till omkring 13-14 miljarder euro (Årsrapport 2005 från det tyska rådet av ekonomiska rådgivare). Intäkterna från värdepapperiseringen av kontantavräkningskontoret beräknas räcka för att fullt ut täcka dess pensionsbetalningar för 2005 och 2006. Förbundsstaten skulle således inte behöva täcka kontantavräkningskontorets underskott under de åren, vilket minskar de offentliga utgifterna enligt reglerna i ENS95. Genom denna åtgärd beräknas det offentliga underskottet minska med 5,45 miljarder euro 2005 i förhållande till kommissionens höstprognos. De tyska myndigheterna har försett Eurostat med detaljerade upplysningar om transaktionens utformning.

(ii) Förbundsministerier är skyldiga att uppnå ytterligare generella utgiftsbesparingar på 1 miljard euro under 2005 (” Globale Minderausgabe” ). I allmänhet inräknas sådana generella besparingar i budgeten (dvs. minskar det planerade underskottet), men de är inte fördelade på de enskilda budgetposterna (eftersom de enskilda delbudgetarna redan har varit föremål för förhandlingar mellan ministerierna). För budgetåret 2005 innehöll det utkast till förbundsbudget som lades fram i juni redan ett totalt besparingsbeting på 1,4 miljarder euro. Med denna ytterligare generella besparing kommer de planerade generella besparingarna nu att totalt uppgå till 2,4 miljarder euro. Som jämförelse kan nämnas att 2004 års förbundsbudget innehöll generella besparingar på 3,3 miljarder euro, vilka även uppnåddes. Denna åtgärd beräknas minska de offentliga utgifterna med 1 miljard euro år 2005 jämfört med kommissionens höstprognos.

(iii) Förbundsregeringen avser inte bevilja några lönehöjningar i den offentliga sektorn för 2005 (”Nullrunde”). I allmänhet förhandlar förbundsregeringen löneavtal med de offentliganställdas fackförening för alla offentliga arbetsgivares räkning (dvs. även delstaterna). Dessa avtal anpassas därefter till de offentliganställda. Det senaste avtalet gav utrymme till avtalsmässiga löneökningar på 1 % den 1 januari 2004 och ytterligare 1 % den 1 maj 2004. Det nuvarande avtalet löper ut den 31 januari 2005. Med hänsyn till att arbetstagarna tvingades godta minskade bonusersättningar under 2003 och 2004 och de offentliganställda en höjning av arbetstiden från 38,5 till 40 timmar per vecka från och med oktober 2004 förefaller ett scenario med frysta löner inte troligt. Med tanke på osäkerheten om resultatet av denna åtgärd håller kommissionen fast vid antagandet om en måttlig löneökning, vilken inräknats i höstprognosen.

(iv) Den 20 oktober 2004 beslöt kommissionen att vissa transaktioner som gjordes i början av 1990-talet av delstaterna med (vid den tidpunkten) sju delstatsbanker (”Landesbanken”) utgör olagligt stöd. Med hänsyn till delstaternas åtagande i det finanspolitiska planeringsrådet förutses att återbetalningen av subventionerna tas upp i deras bokföring budgetåret 2005 samt att inga utjämnande subventioner beviljas. Detta skulle resultera i en minskning av den offentliga sektorns utgifter med 4,3 miljarder euro år 2005.

Sammantaget beräknar kommissionen att utgifterna i den offentliga sektorn under 2005 kommer att minska med 10,75 miljarder euro (0,5 % av BNP) jämfört med höstprognosen. Allt annat oförändrat beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser sjunka till 65,9 miljarder euro, motsvarande 2,9 % av BNP. I höstprognosen förutsågs en minskning av det konjunkturrensade underskottet med 0,5 procentenheter 2005. Om den ytterligare utgiftsminskningen medräknas skulle det konjunkturrensade saldot förbättras med 1 procentenhet under 2005. Det bör noteras att pensionsfondstransaktionen förväntas lätta den federala budgetens utgiftsbörda med motsvarande 0,25 % av BNP även 2006. Allt annat oförändrat skulle detta minska det beräknade underskottet år 2006 från 2,9 % till 2,6 % av BNP jämfört med höstprognosen. Inga av de ovanstående besparingarna utgör emellertid strukturella reformer som ger långsiktiga vinster. De minskade utgifterna för kontantavräkningskontoret innebär att en implicit förpliktelse skjuts på framtiden, det generella sparbetinget är en tillfällig åtgärd och återbetalningen av subventionerna en icke förutsebar engångsbesparing. Varje ogynnsam utveckling på det makroekonomiska eller budgetmässiga planet skulle kunna leda till att underskottet överskrider 3 % år 2005. Skulle en sådan ogynnsam utveckling inträffa, kan det komma att bli nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att situationen med ett alltför stort underskott korrigeras senast 2005.

Förbättringen av det makroekonomiska och budgetmässiga läget under 2005 förefaller emellertid inte vara tillräcklig för att vända skuldkvotens utveckling så att den börjar minska. Kommissionen beräknar att skuldkvoten kommer att öka till 67,1 % av BNP 2006. Med tanke på att de implicita åtagandena till följd av åtgärderna i fråga därefter kommer att öka räknar kommissionen inte med en minskning av skuldkvoten efter 2006. Situationen för de offentliga finanserna i Tyskland förblir sårbar och behovet av strukturella budgetjusteringar blir alltmer överhängande.

Tyskland Kommissionens höstprognos 2004 justerad för de ytterligare åtgärderna

2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

Real BNP-tillväxt (förändring i %) | -0.1 | 1.9 | 1.5 | 1.7 |

Saldot i den offentliga sektorns finanser (i % av BNP) | -3.8 | -3.9 | -2.9 | -2.6 |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | -3.0 | -3.4 | -2.4 | -2.1 |

Offentliga inkomster (% av BNP) | 45.0 | 43.5 | 43.2 | 43.0 |

Offentliga utgifter (% av BNP) | 48.8 | 47.5 | 46.1 | 45.6 |

Kvoten mellan bruttoskuldsättningen i den offentliga sektorn och BNP | 64.2 | 65.9 | 66.7 | 67.1 |

Beräkningar grundas på antagandet om oförändrad politik. Siffror går eventuellt inte jämnt upp på grund av avrundning.

4. BEDÖMNING AV SITUATIONEN I FRANKRIKE

Underskottet i de offentliga finanserna beräknas av de franska myndigheterna minska från 4,1 % av BNP 2003 till 3,6 % av BNP 2004. Detta är i linje med det ursprungliga mål som angavs i utkastet till budget för 2004. Infriandet av budgetmålet för 2004 underlättades av en tydlig förbättring av det makroekonomiska läget i förhållande till budgetberäkningarna: De franska myndigheterna räknar för närvarande med en BNP-tillväxt i reala termer på 2,5 %, jämfört med 1,7 % i utkastet till budget för 2004. Kommissionen beräknade i sin höstprognos 2004 att underskottet för år 2004 kommer att uppgå till 3,7 % av BNP, med antagandet om att BNP i reala termer ökar med 2,4 %.

Vissa negativa händelser förklarar att underskottet inte minskat mer än planerat under 2004 trots att tillväxten blev högre än väntat. Bland annat reviderades det beräknade underskottet upp i april 2003, vilket skapade en negativ baseffekt (0,1 % av BNP). I maj samma år upphävde Conseil d’Etat delar av en planerad reformering av arbetslöshetsförsäkringssystemet som innehöll en betydande skärpning av villkoren för berättigande till försäkringen (0,1 % av BNP). Slutligen blev hälso- och sjukvårdsutgifterna och utgifterna på det kommunala planet högre än vad som beräknats (0.1% av BNP).

I utkastet till budget för 2005 beräknas underskottet sjunka från 3,6 % av BNP 2004 till 2,9 % av BNP, givet en BNP-tillväxt 2004 i reala termer på 2,5 % av BNP. Minskningen av underskottet beräknar man uppnå genom återhållsamhet med utgifterna och en betydande ökning av intäkterna. Utgiftsåterhållsamhet beräknar man framförallt uppnå genom (i) en stabilisering av statens utgifter i reala termer för tredje året i rad samt (ii) en tydlig dämpning av sjuk- och hälsovårdsutgifterna som ett resultat av de första effekterna av den genomgripande reform av sjukförsäkringssystemet som antogs sommaren 2004. Ökningen i inkomstkvoten, dvs. de offentliga inkomsterna i förhållande till BNP, förväntas avspegla (i) effekterna av diskretionära åtgärder på skatteområdet[3] (0,1 % av BNP) samt (ii) en engångsbetalning som är kopplad till överföringen av ansvaret för utbetalning av pensioner till anställda i de offentliga el- och gasförsörjningsföretagen till socialförsäkringssektorn. Sedan utkastet till budget lades fram i september, har denna engångsbetalning räknats upp något (med 0,1 % av BNP till 0,5 % av BNP).

Förbättringen av det finanspolitiska läget 2005 kommer inte att räcka till för att vända skuldkvoten och få den att börja minska. Enligt de flerårsberäkningar som bifogats budgeten kommer skuldkvoten att börja minska år 2006. Det året beräknas underskottet i de offentliga finanserna ha bringats ned till 2,2 % av BNP, trots att 2005 års engångsintäkter inte återkommer då.

Höstprognoserna 2004 från kommissionens avdelningar visar på ett underskott i de offentliga finanserna på 3,7 % av BNP 2004 och 3,0 % av BNP 2005. Att kommissionens och de franska myndigheternas prognoser över underskottet 2005 skiljer sig något åt beror på två faktorer: (i) att kommissionens makroekonomiska beräkningar är försiktigare än de franska myndigheternas: kommissionen räknar med att den reala BNP-tillväxten blir 2,2 % 2005 medan de franska myndigheterna räknar med 2,5 %, och att (ii) kommissionen är mer försiktig när den beräknar effekterna av sjukförsäkringsreformen på kort sikt även om den anser att reformen av sjukförsäkringssystemet sannolikt kommer att ge upphov till betydande besparingar på medellång sikt. Den kumulerade negativa effekten av dessa båda faktorer (0,2 % av BNP) kompenseras endast delvis av att de engångsintäkter som medtagits i kommissionens höstprognos, baserad på den information som lämnats av de franska myndigheterna, är något högre än dem som medtagits i prognosen över utkastet till budget (med 0,1 % av BNP). Enligt kommissionens beräkningar, grundade på dess höstprognos, kommer det konjunkturrensade underskottet att minskas med 0,7 procentenheter av BNP 2005, varav 0,5 procentenheter motsvarar effekterna av engångsåtgärder.

Situationen för de offentliga finanserna är emellertid fortsatt sårbar. Givet att de franska myndigheterna beräknar att underskottet endast marginellt kommer att understiga 3 % av BNP och att kommissionen beräknar att det kommer att hamna på precis 3 % av BNP, skulle varje ogynnsam utveckling på det makroekonomiska eller budgetmässiga planet kunna vara tillräcklig för att underskottet skall komma att överstiga 3 % och därigenom äventyra målet att korrigera det alltför stora underskottet senast 2005. Dessutom avhänger underskottsminskningen 2005 i stor utsträckning av de gynnsamma effekterna i 2005 års budgetstatistik av en åtgärd som i stort sett inte har någon inverkan på den underliggande situationen för de franska offentliga finanserna. Det är nämligen så att samtidigt som överföringen av ansvaret för pensionsbetalningarna till de anställda i de offentliga el- gasförsörjningsföretagen till socialförsäkringen innebär en stor engångsinbetalning till den offentliga sektorn år 2005, innebär den också ytterligare utgifter under de kommande åren med ett jämförbart kumulerat belopp eftersom socialförsäkringen kommer att bli skyldig att betala de framtida pensionsförmånerna till de anställda inom el- och gasförsörjningssektorn. Den tillfälliga karaktären av denna åtgärd avspeglas i kommissionens underskottsprognos för 2006, som, med antagande av en oförändrad ekonomisk politik, förutser en ökning av underskottet till 3,3 % av BNP. Detta betyder att ytterligare konsolideringsåtgärder kommer att behöva vidtas i syfte att undvika att taket på 3 % av BNP på nytt överskrids 2006.

Frankrike Kommissionens prognos, hösten 2004

2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

Real BNP-tillväxt (förändring i %) | 0.5 | 2.4 | 2.2 | 2.2 |

Saldot i den offentliga sektorns finanser (i % av BNP) | -4.1 | -3.7 | -3.0 | -3.3 |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | -3.8 | -3.5 | -2.8 | -3.1 |

Offentliga inkomster (% av BNP) | 50.5 | 50.5 | 50.9 | 50.4 |

Offentliga utgifter (% av BNP) | 54.7 | 54.2 | 53.9 | 53.8 |

Den offentliga sektorns bruttoskuld (i % av BNP) | 63.7 | 64.9 | 65.5 | 66.3 |

Beräkningar grundas på antagandet om oförändrad politik. Siffror går eventuellt inte jämnt upp på grund av avrundning.

5. SLUTSATSER

Mot bakgrund av de unika omständigheter som EG-domstolens dom gav upphov till med hänvisning till förfarandet vid alltför stora underskott avseende Tyskland och Frankrike, i synnerhet effekterna av rådets slutsatser av den 25 november 2003 innan de ogiltigförklarades av domstolen den 13 juli 2004, drar kommissionen nu följande slutsatser om situationen i de båda berörda medlemsstaterna.

När det gäller Tyskland förefaller det, med nuvarande information och grundat på de åtgärder som närmare angivits i 2005 års budgetplaner och de ytterligare sparpaket som regeringen aviserade den 4 november 2004, att de åtgärder som de tyska myndigheterna har vidtagit i stora drag är förenliga med en korrigering av det alltför stora underskottet senast år 2005. Kommissionen drar därför slutsatsen att inga ytterligare steg behöver vidtas vid denna tidpunkt enligt förfarandet vid alltför stora underskott.

När det gäller Frankrike förefaller det, med nuvarande information och på grundval av de åtgärder som närmare angivits i 2005 års budget, att de åtgärder som de franska myndigheterna vidtagit i stora drag är förenliga med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005. Kommissionen drar därför slutsatsen att inga ytterligare steg behöver vidtas vid denna tidpunkt enligt förfarandet vid alltför stora underskott.

Kommissionen noterar att budgetsituationen i var och en av medlemsstaterna fortfarande är sårbar. Korrigeringen av det alltför stora underskottet kräver att alla de planerade åtgärderna genomförs effektivt. Skulle det på ett senare stadium visa sig att man inte lyckats genomföra den planerade korrigeringen, kan kommissionen komma att tvingas rekommendera rådet att förstärka övervakningen av de offentliga finanserna och vidta de åtgärder som krävs med tillämpning av bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

[1] Mål C-27/04, Europeiska gemenskapernas kommission mot Europeiska unionens råd.

[2] “Kommissionens uttalande om EG-domstolens dom med avseende på förfarandet vid alltför stora underskott”, IP/04/897 av den 13 juli 2004.

[3] De skatteökningar som beslutades inom ramen för reformeringen av sjukförsäkringssystemet kommer mer än väl att kompensera för de skattesänkningar som aviserades i samband med utkastet till budget 2005 samt för de skattebefrielser på räntebetalningar på konsumentkrediter och på finansiella transfereringar mellan generationer som aviserades i maj 2004.