SV Europeiska unionens officiella tidning C 18/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeisk stadga för stiftelser” (initiativyttrande)

2011/C 18/06

Föredragande: Mall HELLAM

Den 16 juli 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Europeisk stadga för stiftelser”.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 30 mars 2010.

Vid sin 462:a plenarsession den 28–29 april 2010 (sammanträdet den 28 april 2010) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 134 röster för, 2 emot och 1 nedlagd röst:

1. Allmänna synpunkter och slutsatser

1.1 Föreliggande initiativyttrande innehåller överväganden och förslag beträffande utvecklingen av en europeisk stadga anpassad för stiftelser samt riktlinjer för hur en sådan stadga skulle kunna förvaltas.

1.2 En översikt över behov och möjligheter visar att det finns ett behov av ett europeiskt bolagsrättsprojekt för stiftelser som i sig skulle kunna utgöra ett anpassat instrument för att förenkla stiftelsernas verksamhet på den inre marknaden. Av en nyligen utarbetad studie (1) och uttalanden från verksamma på området (2) framgår att antalet stiftelser och stiftare som vill utveckla gränsöverskridande verksamhet och samarbete har ökat markant under det senaste årtiondet. Det förefaller också som om stiftelser som ägnar sig åt gränsöverskridande verksamhet stöter på diverse hinder, exempelvis juridiska hinder, som ökar transaktionskostnaderna, vilket i sin tur leder till att de medel som är tillgängliga för allmännyttiga ändamål minskar.

1.3 Vid upprepade tillfällen har man inom stiftelsesektorn och de organisationer och nätverk som företräder denna på EU-nivå (3) efterlyst en europeisk stadga för stiftelser som det mest kostnadseffektiva sättet att komma till rätta med gränsöverskridande hinder och därmed främja stiftelseverksamhet runtom i Europa.

1.4 I detta sammanhang uppmanar EESK kommissionen att utarbeta ett förslag till förordning om en europeisk stadga för stiftelser till stöd för offentliga allmännyttiga aktiviteter som så småningom ska läggas fram för rådets och Europaparlamentets antagande.

1.5 EESK anser att en europeisk stadga för stiftelser är ett viktigt instrument när det gäller att förverkliga grundtanken med den inre marknaden för medborgarna och föra den inre marknaden närmare medborgarna.

1.6 EESK menar att stadgan kan fungera som ett nytt verktyg för att främja allmännyttiga ändamål och medborgarinsatser och inriktas på allvarliga socioekonomiska problem och överhängande behov i Europa inom kunskap och innovation, medicinsk forskning, hälsa och sociala tjänster, miljö och regional utveckling, sysselsättning och yrkesutbildning, bevarande av natur- och kulturarvet, främjande av konst och kulturell mångfald, internationellt samarbete och utveckling.

1.7 För att den nya stadgan ska vara effektiv och tilltalande måste den innehålla tydliga och uttömmande bestämmelser om inrättande, verksamhet och tillsyn och ha en genuint europeisk dimension. Gränsöverskridande aktiviteter, donationer och samarbete blir smidigare i och med införandet av ett effektivt förvaltningsinstrument för allmännyttiga ändamål i kombination med ett erkänt europeiskt märke.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Räckvidd och institutionell bakgrund

2.1.1 Syftet med detta initiativyttrande är att undersöka möjligheterna att utveckla en europeisk stadga för stiftelser som skulle kunna bidra till att underlätta för både stiftelser och bidragsgivare som i växande utsträckning är verksamma över gränserna och stöter på såväl civilrättsliga som skatterättsliga hinder och tillhandahålla en europeisk dimension från inledningsskedet till inrättandet av nya stiftelser.

2.1.2 I november 2009 offentliggjorde kommissionens generaldirektorat för inre marknaden och tjänster resultaten av ett offentligt samråd (4) om en europeisk stadga för stiftelser som fick stor respons i synnerhet från den icke-vinstdrivande sektorn och som visade ett starkt stöd för en sådan stadga inom sektorn.

2.1.3 I februari 2009 publicerade Europeiska kommissionen en genomförbarhetsstudie om en europeisk stadga för stiftelser (5). I studien redogjordes för de potentiella fördelar som en sådan stadga skulle kunna medföra när det gäller att minska eller undanröja onödiga finansiella kostnader och administrativa hinder och därigenom skapa gynnsammare förhållanden för stiftelser som önskar bedriva gränsöverskridande verksamhet inom EU.

2.1.4 Följande två rekommendationer har utarbetats om en europeisk stadga för stiftelser: — Ett förslag från 2005 om bestämmelser om en europeisk stadga för stiftelser av European Foundation Centre (6). — Ett forskningsprojekt från 2006 om den europeiska stiftelsen – ett nytt juridiskt perspektiv, av experter inom stiftelselagstiftning och skattelagstiftning (7).

2.1.5 Den 4 juli 2006 antog Europaparlamentet en resolution om utsikterna när det gäller bolagsrätt (8) i vilken kommissionen uppmanas att fortsätta utformningen av ny unionslagstiftning beträffande andra juridiska former såsom europeiska stiftelser.

2.1.6 I ett yttrande från 2009 om olika bolagsformer (9) välkomnar EESK att arbete har inletts kring en europeisk stadga för stiftelser. I yttrandet uppmanar kommittén kommissionen att slutföra konsekvensanalysen i början av 2010 genom att lägga fram ett förslag till förordning som gör det möjligt för EU-baserade stiftelser att arbeta på lika villkor på den inre marknaden.

2.1.7 År 2006 fastställde EG-domstolen i en dom (10) att skattemässig diskriminering mellan inhemska och icke-inhemska allmännyttiga stiftelser strider mot den fria rörligheten för kapital, dock endast i de fall medlemsstaten erkänner stiftelsens allmännyttiga karaktär enligt den nationella lagstiftningen.

2.1.8 I ett fall rörande gåvor (11) över gränserna fastslog domstolen att skatteslagstiftning som diskriminerar gåvor till allmännyttiga stiftelser hemmahörande i en annan medlemsstat strider mot EU-fördraget om de mottagarorganisationer som är hemmahörande i andra medlemsstater betraktas som ”likvärdiga” med allmännyttiga organisationer hemmahörande i landet.

2.2 Kommentarer: stiftelsesektorn i EU

2.2.1 Den europeiska stiftelsesektorn är en viktig ekonomisk drivkraft (12) med tillgångar på mellan 350 miljarder euro och nära 1 000 miljarder euro och årliga utgifter på mellan 83 miljarder euro och 150 miljarder euro. Dessutom kännetecknas stiftelsesektorn i ett flertal europeiska länder av varaktig tillväxt.

2.2.2 Stiftelser spelar en viktig roll på arbetsmarknaden. De 110 000 stiftelser som kartlades i genomförbarhetsstudien om en europeisk stadga för stiftelser skapar heltidssysselsättning åt mellan 750 000 och 1 miljon människor i EU (13). Genom att ge anslag eller kapitalstöd till organisationer eller enskilda bidrar de även till sysselsättning och ideellt arbete.

2.2.3 Den stora majoriteten stiftelser i EU är förmögenhetsbaserade stiftelser med allmännyttiga ändamål. I allmänhet har de inga medlemmar eller aktieägare och har inrättats som oberoende icke-vinstdrivande anslagsfördelande organ. De har en etablerad, tillförlitlig inkomstkälla som oåterkalleligt ska främja allmännyttiga ändamål. Inkomsterna kan komma från en gåvofond eller utgöras av en förmögenhet som donerats av en enskild individ, familj, företag eller annan organisation. Det kan röra sig om ”rörlig” egendom: kontanter, aktier, obligationer, konstverk, upphovsrättigheter, forskarlicens eller fast egendom: mark eller fastighet såsom museer eller vårdinrättningar. De får också sina intäkter från andra källor, exempelvis testamenten eller gåvor, vädjanden till allmänheten om stöd, självgenererande inkomster, kontrakt och lotteriintäkter.

2.2.4 Stiftelser i EU ägnar sig åt frågor och projekt som direkt gynnar människor och är av avgörande betydelse för utvecklingen av medborgarnas Europa inom områden som kunskap, forskning och innovation, sociala tjänster och hälso- och sjukvård, medicinsk forskning, miljö, regional utveckling, sysselsättning och yrkesutbildning, bevarande av natur- och kulturarv, främjande av konst och kultur, internationellt samarbete och utveckling.

2.2.5 Ett växande antal stiftelser och anslagsgivare är verksamma över gränserna. De stöter dock på följande administrativa, civilrättsliga och beskattningsrättsliga hinder som kartläggs i genomförbarhetsstudien: — Olika nationella lagar: ny EU-initiativ försenas eller genomförs aldrig på grund av avsaknad av lämpliga rättsliga verktyg. — Svårigheter att erkänna utländska stiftelser som juridisk person. — Rättsosäkerhet kring nationellt erkännande av den ”allmännyttiga” karaktären i den gränsöverskridande verksamheten hos stiftelser hemmahörande i landet. — Den administrativa bördan vid och kostnaderna för inrättande av flera filialer i andra länder. — Bristande möjligheter att överföra sätet till annan medlemsstat. — Skattemässiga hinder: organ som inte är hemmahörande i landet diskrimineras skattemässigt.

2.3 Behovet av passande instrument för stiftelser

2.3.1 Det är orealistiskt att hoppas på harmoniserade bestämmelser för det stora antalet lagar om stiftelser i medlemsstaterna (14), i synnerhet med tanke på olikheterna mellan dem när det gäller syfte, krav i samband med inrättande, förvaltning och redovisningsansvar (15).

2.3.2 Inga av de EU-verktyg (16) som finns för att främja utökad verksamhet eller samarbete mellan privata företag och offentliga organ över gränserna i EU lämpar sig för stiftelsernas särskilda behov och profil som privata, icke-vinstdrivande anslagsfördelande organ med allmännyttiga ändamål och utan aktieägande eller tillsynsutövande medlemmar.

2.3.3 Det har blivit nödvändigt att överväga utformningen av en europeisk stadga för stiftelser som är öppen för och anpassad efter stiftelsers behov. Syftet är att underlätta deras verksamhet och samarbetsprojekt inom den inre marknaden och göra det möjligt för dem att utnyttja resurser från olika länder genom att införa en europeisk dimension som beaktar hela förloppet från inledningsskede till inrättande av europeiska stiftelser till stöd för allmännyttig verksamhet.

3. En europeisk stadga för stiftelser: Grundläggande mål och struktur

3.1 Mål och fördelar

3.1.1 En europeisk stadga för stiftelser är ett bra politiskt verktyg när det gäller att främja verksamheten inom allmännyttiga stiftelser i EU eftersom en sådan stadga skulle bidra till följande: — Stärka den europeiska rättsliga ramen för stiftelser. — Minska rättsliga och administrativa hinder. — Främja ny verksamhet. — Underlätta gränsöverskridande arbete och partnerskap inom den inre marknaden. — Öka överskådligheten. — Utgöra ett effektivt förvaltningsredskap till stöd för allmännyttiga ändamål. — Göra donationsförfaranden smidigare vid gränsöverskridande verksamhet för både fysiska och juridiska personer. — Bidra till den ekonomiska integrationsprocessen och befästa ett europeiskt civilt samhälle i det aktuella globaliserade samhället där gemensamma utmaningar och hot kräver raka och tydliga europeiska svar.

3.1.2 Fördelarna med en europeisk stadga för stiftelser skulle vara många, bland annat följande: — Effektivitet och förenklade förfaranden: Genom stadgan skulle en europeisk stiftelse kunna inrättas som är registrerad i en medlemsstat och erkänns i övriga 26. Den skulle kunna vara tillämplig i hela EU med en gemensam uppsättning bestämmelser och ett samstämmigt förvaltnings- och redovisningssystem. Man skulle kunna komma till rätta med nuvarande hinder och förenkla gränsöverskridande samarbete och arbete. — Ansvarsskyldighet: I stadgan skulle termen ”stiftelse” tydliggöras genom en gemensam definition av ”allmännyttiga stiftelser” i hela Europa. För närvarande är termen ”stiftelse” alltför vagt definierad och hänvisar till många vitt skilda former av verksamheter. Stadgan skulle kunna påverka förvaltningen av stiftelser på ett positivt sätt genom att fungera som riktmärke. — Ekonomiska fördelar: Stiftelser som väljer stadgan skulle inte enbart minska sina utgifter för gränsöverskridande verksamhet, utan även erkännas av både den offentliga förvaltningen och allmänheten eftersom den bär en europeisk ”märkning” som man har förtroende för. Genom stadgan skulle det bli lättare att förena resurser för allmännyttig verksamhet och locka utländska investeringar. Stadgan skulle också positivt kunna påverka anslagsgivarnas beteende och donationer. — Politiska fördelar och fördelar för medborgarna: Utvecklingen av transnationell verksamhet och samarbete skulle främja europeisk integration på områden som är av direkt intresse för EU-medborgarna. Stadgan skulle utgöra ett stabilt och flexibelt förvaltningsredskap till stöd för allmännyttan och medborgarinsatser på EU-nivå för att komma till rätta med brådskande behov och globala politiska problem.

3.2 Centrala inslag

3.2.1 En effektiv europeisk stadga för stiftelser bör respektera en rad centrala principer och innehålla vissa centrala inslag. Den skulle vara ett kompletterande icke-bindande instrument som i första hand utgår från EU:s lagstiftning och kompletterar nationella och regionala lagar.

3.2.2 En stadga för europeiska stiftelser skulle kunna utformas enligt följande riktlinjer som måste utarbetas närmare i samarbete med berörda parter. En europeisk stadga för stiftelser skulle kunna kännetecknas av följande: 3.2.2.1 Vara ett icke-bindande kompletterande instrument som anslagsgivare och stiftelser som är verksamma i mer än ett EU-land kan använda sig av i stället för att inrätta flera stiftelser i enlighet med den nationella lagstiftningen i olika EU-medlemsstater. Den skulle inte ersätta befintlig lagstiftning om stiftelser i medlemsstaterna. 3.2.2.2 Vara enkel och allmänt hållen när det gäller större delen av stiftelselagstiftningen och på så få rättsliga områden som möjligt hänvisa till den nationella lagstiftningen. Det gör att anslagsgivare kan spara in på kostnader som är kopplade till efterlevnaden av regelverket genom att enbart tillämpa ett enda rättsligt instrument och en förvaltningsstruktur som är jämförbar i alla medlemsstater. 3.2.2.3 Vara lättillgänglig. Stiftelsen skulle kunna inrättas på obegränsad tid eller för en begränsad tidsperiod genom testamente av en fysisk person bosatt i EU eller genom intyg av notarie av fysiska eller juridiska personer bosatta i EU, genom omvandling till en stiftelse av en existerande stiftelse för allmännyttiga ändamål, lagligen etablerad i en EU-medlemsstat, eller sammanslagning av stiftelser för allmännyttiga ändamål som lagligt etablerats i en eller flera EU-medlemsstater. Meddelande om inrättandet av stiftelsen ska publiceras i EUT. 3.2.2.4 Enbart tillåta allmännyttiga ändamål. Beskrivningen av ”allmännytta” skulle kunna utgöra underlag för en förteckning över allmännyttiga ändamål för att ge utrymme för flexibilitet (17). En europeisk stiftelse betraktas som allmännyttig om (1) den tjänar i allmänhetens intresse i stort på europeisk och internationell nivå antingen genom sitt eget verksamhetsprogram eller genom stöd till enskilda, sammanslutningar, institutioner eller andra enheter, och (2) det ändamål som den har inrättats för ligger i allmänhetens intresse på ett eller flera områden som anses vara av allmännyttig karaktär. 3.2.2.5 Innehålla en europeisk dimension: stadgan skulle vara avsedd för aktiviteter som har en europeisk dimension i bred bemärkelse, dvs. omfatta verksamhet i fler än en medlemsstat. 3.2.2.6 Fastslå en lägsta kapitalgräns. Det kan vara ett bevis för att stiftelsen är seriös i sin verksamhet och sitt ändamål samtidigt som man ökar borgenärernas skydd, men det bör inte hindra mindre initiativ. 3.2.2.7 Inte fastställa något ”formellt” medlemskap utan tillåta någon form av deltagarstruktur som dock inte kan ersätta förvaltningsstrukturens rättigheter och skyldigheter. 3.2.2.8 Inom ramen för stiftelsens allmännyttiga syfte tillåta ekonomisk verksamhet direkt eller genom annan juridisk person under förutsättning att eventuella intäkter eller överskott används till att uppfylla stiftelsens allmännyttiga ändamål. 3.2.2.9 Tillåta egendom, rörlig eller fast, mottaga eller behålla gåvor eller anslag av olika slag inbegripet aktier eller andra förhandlingsbara instrument från laglig källa. 3.2.2.10 Etablera huvudkontoret i EU. Kontoret kan flyttas till en annan medlemsstat utan att man tvingas stänga eller skapa en ny juridisk person. 3.2.2.11 Fastställa tydliga bestämmelser för överskådlighet och ansvarsskyldighet. En europeisk stiftelse bör föra register över alla finansiella transaktioner, använda formella finanskanaler och registrera årliga utdrag och verksamhetsrapporter hos den berörda myndigheten. Större organisationer ska låta granska sina räkenskaper (revisionskrav). 3.2.2.12 Fastställa klara bestämmelser om förvaltning och ansvar, men grundarna eller styrelsen bör ges flexibilitet att i stadgarna själva utforma stiftelsens inre angelägenheter. Det vore eventuellt praktiskt att utgå från någon form av exempel på standardstadgar. Härigenom skulle man kunna undvika intressekonflikter.

4. Tillämplig lag

4.1.1 Förslaget om en europeisk stadga för stiftelser skulle innehålla de olika relevanta rättskällorna: EU-förordning om en europeisk stadga för stiftelser, stiftelsens stadgar och andra EU-lagar och nationell lagstiftning.

4.1.2 Samtidigt som lagstiftningen om en europeisk stadga för stiftelser måste vara heltäckande är det viktigt att den förblir tydlig och enkel. Orsaken till det är uppenbar: Genom tydliga bestämmelser bli det lättare för de europeiska stiftelserna att efterleva lagstiftningen och tillsynsmyndigheterna kan lättare kontrollera efterlevnaden.

4.1.3 Förslaget om en europeisk stadga för stiftelser bör innehålla en ram för europeiska stiftelsers inrättande, verksamhet och ansvarsskyldighet. På de områden där lagstiftningen skulle vara tillämplig (bildande, registrering, ändamål, kapital, huvudkontor, juridisk person, rättskapacitet, direktörernas ansvar, överskådlighet och ansvarsskyldighetskrav) bör den vara generell och inte hänvisa till nationell lagstiftning. Härigenom säkerställs den enhet, tydlighet och säkerhet som stadgan bör tillhandahålla gentemot tredjepart, partners och anslagsgivare.

4.1.4 Tillsynen av europeiska stiftelser kan överlåtas till utsedda behöriga tillsynsmyndigheter i medlemsstaterna på basis av överenskomna normer för registrerings-, rapporterings- och tillsynskrav som fastställs i förordningen om en europeisk stadga för stiftelser.

4.1.5 När det gäller frågor som inte täcks av lagstiftningen om europeiska stiftelser tillämpas unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning.

4.1.6 Behörigheten att fastställa beskattning av den europeiska stiftelsen ligger hos skattemyndigheten i det medlemsland där den europeiska stiftelsen är skattepliktig.

4.1.7 EU:s medlemsstater har särskilda beskattningsregler för allmännyttiga stiftelser (18). Skattemässig särbehandling mellan nationella och utländska allmännyttiga instanser kan vara i strid med EU-fördraget i synnerhet när det gäller donationer, arv- eller gåvoskatt eller gåvor och stiftelsers intäkter från andra länder. En europeisk stiftelse bör således också kunna dra nytta av de skattelättnader som nationella lagstiftare ger inhemska stiftelser såsom skattefrihet för inkomstskatt, gåvo- och arvskatt, värdeskatt och skatt på överföringar av stiftelsens tillgångar (19).

4.1.8 Beskattning av europeiska stiftelsers grundare och anslagsgivare: Grundare/anslagsgivare som donerar till en europeisk stiftelse inom eller över gränserna ska åtnjuta samma skattelättnader eller skatteincitament som om donationen gjordes till en organisation som verkar i allmänhetens intresse i givarens egna medlemsstat.

4.1.9 När det gäller indirekta skatter har EESK i ett yttrande om olika företagsformer (20) uppmanat kommissionen att uppmuntra medlemsstater att undersöka möjligheten att bevilja kompensationsåtgärder på basis av det bekräftade allmännyttiga värdet eller deras bidrag till den regionala utvecklingen.

Bryssel den 28 april 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI

(1) Genomförbarhetsstudie om en Europeisk stadga för stiftelser, 2009.

(2) The European Foundation Centre (EFC), den främsta medlemskapsorganisationen för allmännyttiga stiftelser på EU-nivå, har beskrivit denna utveckling: Två tredjedelar av medlemmarna är verksamma i andra länder än ursprungslandet.

(3) European Foundation Centre, Donors and foundations networks in Europe, Network of European foundations.

(4) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm

(5) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

(6) http://www.efc.be/SiteCollectionDocuments/EuropeanStatuteUpdated.pdf.

(7) http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(8) P6_TA(2006)0295.

(9) EUT C 318, 23.12.2009, s. 22.

(10) Stauffer mål C-386/04.

(11) Persche mål C-318/07.

(12) Sammanfattning av genomförbarhetsstudien, tillägg. 1.

(13) Se fotnot 12.

(14) EFC: Europeiska stiftelsers rättslig och beskattningsmässiga profil: http://www.efc.be/Legal/Pages/FoundationsLegalandFiscalCountryProfiles.aspx.

(15) EFC Comparative Highlights of Foundation Laws. http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(16) The European Economic Interest Grouping, the European Company, the European Cooperative, the European Grouping of Territorial Cooperation.

(17) EFC:s förslag från 2005 om en europeisk stadga för stiftelser innehåller en öppen förteckning.

(18) En sammanfattning av beskattningsbestämmelser för stiftelser återges i ”Comparative Highlights of Foundation Laws”, EFC 2009. http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(19) Se The European Foundation a new legal perspective. http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(20) Se fotnot 9.