EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.10.1998 
KOM(98)581 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av stänger av rostfritt stål med 
ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
1) Genom förordning (EG) nr 1084/98 införde kommissionen den 30 maj 1998 
preliminära antidumpningstullar på import av stänger av rostfritt stål med 
ursprung i Indien. Den 18 juli 1998 införde kommissionen genom förordning (EG) 
nr 1556/98 provisoriska utjämningstullar på import av stänger av rostfritt stål med 
ursprung i Indien och ändrade de preliminära antidumpningstullarna. 
2) För de slutgiltiga avgörandena har kommissionen beaktat de synpunkter som 
framfördes av berörda parter efter offentliggörandet av de provisoriska åtgärderna, 
liksom de ändringar i fråga om de preliminära avgörandena som senare gjordes. 
Kommissionens huvudsakliga avgörande, nämligen att gemenskapsindustrin har 
vållats väsentlig skada som orsakats av den dumpade importen från Indien, 
bekräftas emellertid. 
3) Dumpningsmarginalerna ändrades vid behov för att ta hänsyn till yrkanden som 
framfördes av de berörda samarbetsvilliga exportörerna. 
4) Efter det att de provisoriska åtgärderna hade införts konstaterades det att ett 
indiskt företag, som för de preliminära avgörandena hade betraktats som en part 
utan exportförsäljning under undersökningsperioden, faktiskt hade exporterat den 
berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. För de 
slutgiltiga avgörandena fastställdes följaktligen en individuell dumpningsmarginal 
för denna exportör. 
5) För att utesluta transaktioner med indiska produktslag för vilka det inte fanns 
något motsvarande produktslag i gemenskapen fastställdes det vidare reviderade 
marginaler för prisunderskridande oçh nivåer för undanröjande av skada. Härvid 
såg man emellertid till att återstående transaktioner var tillräckligt representativa. 
6) I enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 384/96 föreslår kommissionen 
att rådet inför slutgiltiga antidumpningstullar på import av stänger av rostfritt stål 
med ursprung i Indien. 
7) Samråd har skett med antidumpningskommittén i frågan om införande av 
slutgiltiga åtgärder. Förslaget tillstyrktes därvid av en majoritet av 
medlemsstaterna. 
£ 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 
av den 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av stänger av rostfritt stål med 
ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 2, särskilt artikel 9 i denna, 
med beaktande av det förslag som lämnats av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
av följande skäl: 
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER 
(1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 1084/983 (nedan kallad "förordningen 
om preliminär tull") infördes en preliminär antidumpningstull på import till 
gemenskapen av stänger av rostfritt stål (nedan även kallade "den berörda 
produkten") enligt KN-nummer 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 
81 med ursprung i Indien. 
(2) Förordningen om preliminär tull ändrades genom kommissionens förordning (EG) 
nr 1556/984 angående införande av en preliminär utjämningstull på import av 
samma produkt med ursprung i Indien. Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 
384/96 (nedan kallad "grundförordningen") och artikel 24.1 i förordning (EG) nr 
1 EGTL56,6. 3. 1996, s. I. 
2 EGTL 128, 30.4. 1998, s. 18. 
3 EGTL 155, 29. 5. 1998, s. 3. 
A EGT L 202, 18. 7.1998, s. 40. 
1 a. 
2026/97 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i 
Europeiska gemenskapen5 var denna ändring nödvändig för att undvika att 
produkten skulle omfattas av både antidumpningstull och utjämningstull i syfte att 
råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller 
exportsubvention. 
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE 
(3) Efter det att förordningen om införande av preliminära tullar hade antagits lämnade 
flera berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som begärde det gavs möjlighet 
att bli hörda av kommissionen. 
(4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes 
nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. 
(5) Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg 
till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig 
antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form 
av preliminär tull. De fick också möjlighet att yttra sig inom en viss tid efter 
utlämnandet av dessa uppgifter. 
(6) De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades av de berörda parterna 
övervägdes och i tillämpliga fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighet 
därmed. 
C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
(7) Den produkt som undersökningen gäller är stänger av rostfritt stål, tillformade eller 
tardigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, innehållande minst 
2,5 viktprocent nickel, med runt tvärsnitt eller andra tvärsnitt. 
(8) Efter det att förordningen om införande av preliminära tullar hade antagits hävdade 
vissa exporterande tillverkare i Indien att de produkter som exporterades till 
gemenskapen och de produkter som såldes på hemmamarknaden i Indien inte var 
5 EGTL288.21. 10. 1997, s. 1. i> 
jämförbara, bland annat med avseende på kemiska egenskaper, och följaktligen inte 
kunde anses vara en likadan produkt. 
(9) Detta påstående kunde inte godtas, eftersom det konstaterades att stänger av 
rostfritt stål som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i Indien och indiska 
stänger av rostfritt stål som såldes på gemenskapens marknad hade samma 
grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och 
användningsområden. Frågan huruvida det förelåg några skillnader, per 
produktslag, mellan de stänger av rostfritt stål som såldes på hemmamarknaden och 
de som såldes på exportmarknaden togs upp i samband med fastställandet av 
normalvärdet och jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriserna. 
(10) En exporterande tillverkare gjorde gällande att produkter som motsvarade 
standarden DIN 1013 föll inom ramen för det pågående antidumpningsförfarandet 
och därför borde beaktas. Det konstaterades emellertid att produkterna i fråga 
utgjordes av varmvalsade stänger och därför inte omfattades av den räckvidd för 
undersökningen som fastställts i meddelandet om att förfarandet inletts6 och i 
förordningen om preliminär tull. Det noterades också att dessa produkter inte 
omfattades av de KN-nummer som är föremål för åtgärder. Detta krav godtogs 
följaktligen inte. 
(11) Eftersom det inte framfördes några ytterligare synpunkter, bekräftas avgörandena 
enligt punkterna 9 - 12 i förordningen om preliminär tull. 
D. DUMPNING 
1. Allmänt 
(12) Vid fastställandet av dumpning i förordningen om preliminär tull togs vid 
klassificeringen av de olika produkttyperna inte hänsyn till eventuella skillnader i 
diameter, eftersom slutsatsen hade dragits att detta inte påverkade 
tillverkningskostnaderna per kilo eller försäljningspriset per kilo. Två exporterande 
tillverkare gjorde emellertid gällande att den berörda produktens diameter 
påverkade den genomsnittliga tillverkningskostnaden per kilo och att diametern 
EGT C 264, 30. 8. 1997, s. 2. 
därför borde beaktas vid fastställandet av dumpning. De lade också fram tillräcklig 
bevisning för att stödja sitt påstående. Detta yrkande godtogs. 
2. Normalvärde 
a) Metod för att fastställa normalvärdet 
(13) Flertalet exporterande tillverkare invände mot den metod som använts för att 
fastställa normalvärdet och som redovisas i skäl 14 tredje stycket i förordningen om 
preliminär tull. För företag med otillräcklig inhemsk försäljning eller ingen 
inhemsk försäljning alls borde, hävdade de, normalvärdet ha konstruerats i stället 
för att ha grundats på den inhemska försäljningen för andra indiska exporterande 
tillverkare som omfattades av undersökningen. Detta argument kunde emellertid 
inte godtas, eftersom tillvägagångssättet i fråga är särskilt föreskrivet i artikel 2.1 i 
grundförordningen. 
(14) Till stöd för argumentet att det inte var lämpligt att grunda normalvärdet på andra 
indiska exporterande tillverkares inhemska försäljning påstods vidare att deras 
respektive inhemska försäljning inte var representativ, eftersom, uppgavs det, den 
representerade endast en liten procentuell andel av den totala indiska exporten till 
gemenskapen. I detta förfarande fastställdes emellertid normalvärdet på grundval 
av andra exporterande tillverkares inhemska försäljning av jämförbara produktslag 
endast om denna försäljningsvolym, för vart och ett av de undersökta företagen, 
utgjorde minst 5 % av den volym som företaget exporterade till gemenskapen, dvs. 
om försäljningen var representativ enligt definitionen i artikel 2.2 i 
grundförordningen, och om försäljningen skedde vid normal handel. 
(15) Med hänsyn till ovanstående avvisades yrkandet beträffande metoden för att 
fastställa normalvärdet. 
b) Genomsnittlig vinstnivå för inhemsk försäljning 
(16) Några exporterande tillverkare hävdade att den genomsnittliga vinstnivå som 
fastställts för inhemsk försäljning av den berörda produkten inte var rimlig, 
4 
eftersom den var väsentligt högre än den vinstmarginal på 5 % som i skäl 74 i 
förordningen om preliminär tull och i klagomålet nämns som rimlig vinstnivå för 
gemenskapsindustrin. Dessa exporterande tillverkare ansåg att en vinstnivå på 5 % 
borde tillämpas även för att fastställa det konstruerade normalvärdet. Härvidlag bör 
följande observeras: om en exporterande tillverkare hade en representativ inhemsk 
försäljning av den likadana produkten och försäljningen skedde vid normal handel 
grundades, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen, det belopp för vinst som 
användes för att fastställa normalvärdet på ett vägt genomsnitt av de faktiska 
belopp som fastställts för inhemsk försäljning av den likadana produkten. I de fall 
detta inte var möjligt grundades beloppet för vinst, i enlighet med artikel 2.6 a i 
grundförordningen, på det vägda genomsnittet av de faktiska belopp avseende 
representativ försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid 
normal handel vilka fastställts för andra exporterande tillverkare som är föremål för 
undersökning. 
( 17) Med hänsyn till ovanstående avvisades yrkandet beträffande vinstnivå. 
c) Produkter av sekunda kvalitet 
(18) Några indiska företag som sålde produkter av sekunda kvalitet på den inhemska 
marknaden under undersökningsperioden hävdade att dessa sidoprodukter var 
berörda produkter och alltså borde innefattas vid fastställandet av normalvärdet. 
Dessa produkter skilde sig emellertid väsentligt från produkter av prima kvalitet 
med avseende på kvalitet, fysiska egenskaper, hur produkten uppfattas på 
marknaden samt försäljningspris. Eftersom endast produkter av prima kvalitet 
exporterades till gemenskapen, avvisades yrkandet. 
(19) Eftersom det inte framfördes några ytterligare synpunkter beträffande 
normalvärdet, bekräftas de avgöranden som redovisas i skälen 13 - 15 i 
förordningen om preliminär tull. 
3. Exportpris 
(20) Några exporterande tillverkare invände mot kommissionens normala praxis att 
använda genomsnittliga månatliga växelkurser för att räkna om exportpriset till 
inhemsk valuta. De hävdade att de växelkurser som hade tillämpats för de faktiska 
transaktionerna i stället borde ha använts. Härvidlag kunde konstateras att 
5 
skillnaderna mellan dagsväxelkurserna och de månatliga växelkurserna endast var 
marginella. Dessutom ledde dessa skillnader, allt efter transaktion, till antingen 
obetydligt högre eller obetydligt lägre exportpriser, dvs. de negativa skillnaderna 
uppvägdes av de positiva skillnaderna. Skillnaden mellan de två tillvägagångssätten 
var därför genomsnittligt sett inte betydande. Det tillvägagångssätt som använts för 
att fastställa de preliminära avgörandena bekräftades därför och yrkandet ovan 
avvisades. 
(21) Ett företag med exportförsäljning till sitt dotterbolag i gemenskapen invände mot 
det tillvägagångssätt som enligt vad som anges i skäl 17 i förordningen om 
preliminär tull hade tillämpats när det gäller den vinst som skall räknas bort vid 
fastställandet av ett konstruerat exportpris. Företaget hävdade att uppgifterna 
beträffande dess europeiska dotterbolags försäljning borde användas i detta syfte. 
Eftersom det inte uppkom någon vinst vid denna försäljning, ansåg företaget att det 
inte skulle räknas av någon vinst från priset till den första oberoende köparen när 
exportpriset konstruerades. Enligt artikel 2.9 i grundförordningen skall emellertid 
de justeringar som skall göras i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris 
innefatta förväntad vinst. I enlighet med kommissionens och rådets stående praxis, 
som bekräftats av domstolen, bedömdes det inte lämpligt att grunda beräkningen av 
vinstmarginalen på uppgifter från den närstående importören, eftersom denna 
vinstmarginal kan vara påverkad av relationen till exportören. Denna begäran 
avvisas därför, och det tillvägagångssätt som redovisas i skäl 17 i förordningen om 
preliminär tull bekräftas slutligt. 
(22) Eftersom det inte framfördes några ytterligare synpunkter beträffande fastställandet 
av exportpriset, bekräftas de avgöranden som redovisas i skälen 16 och 17 i 
förordningen om preliminär tull. 
4. Jämförelse 
a) Importavgifter och indirekta skatter 
(23) Några företag hävdade att den justering som beviljats för importavgifter borde 
utsträckas till att också gälla vissa ytterligare importerade material som var belagda 
med importtull. Detta yrkande kunde godtas endast i den mån det kunde bevisas att, 
i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen, de angivna materialen fysiskt 
ingick i berörda produkter som sålts för förbrukning i exportlandet och om 
avgifterna inte togs ut eller återbetalades när produkter innehållande sådant material 
exporterades till gemenskapen. 
b) Handelsled 
(24) Ett företag framförde på nytt sitt yrkande att det skulle tas hänsyn till skillnader i 
handelsled med motivering att företagets försäljning på hemmamarknaden avsåg 
både distributörer och slutanvändare, medan exportförsäljningen endast avsåg 
distributörer. Företaget påstod att de priser som togs ut av slutanvändare på 
hemmamarknaden genomgående var högre än de priser som togs ut av inhemska 
distributörer. Detta yrkande godtogs inte, av de skäl som anges i skäl 21 i 
förordningen om preliminär tull. 
c) Kredit 
(25) Vad gällde fastställande av kreditkostnaderna vid exportförsäljning framfördes 
kravet att gällande räntesatser på internationella marknader för upplåning i utländsk 
valuta borde användas i stället för de inhemska räntesatserna i Indien. Denna 
begäran bifölls. 
d) Valutaomräkning 
(26) Några företag krävde en justering för valutaomräkning enligt artikel 2.10 j i 
grundförordningen med motivering att de utländska valutor som de fakturerade sin 
exportförsäljning i hade minskat väsentligt i värde gentemot den indiska rupien 
under undersökningsperioden. Företagen ansåg att dagen för köporder borde 
betraktas som försäljningsdag när det gällde växelkursen, och vidare att. den 
valutakurs som gällt under de sextio dagar som närmast föregick dagen för 
köporder borde användas vid beräkningen av dumpning. Yrkandet att dagen för 
köpoider skulle betraktas som försäljningsdag kunde inte godtas, eftersom detta 
datum inte avspeglade de faktiska försäljningsvillkoren mera korrekt än 
fakturadatum. 
(27) I tillämpliga fall gjordes emellertid en justering för valutaomräkning enligt artikel 
2.10 j i grundförordningen genom att exportörerna gavs en frist på sextio dagar så 
att varaktiga rörelser i växelkurserna för vissa valutor i vilka de berörda 
exportföretagens försäljning fakturerades kunde återspeglas. 
7 
(28) Eftersom det inte framfördes några ytterligare synpunkter beträffande jämförelsen 
mellan normalvärde och exportpris, bekräftas de övriga avgöranden som redovisas i 
skälen 18-21 i förordningen om preliminär tull. 
5. Dumpningsmarginaler 
(29) Eftersom det inte framförts några synpunkter på fastställandet av 
dumpningsmarginalen, bekräftas den metod som redovisas i skäl 22 i förordningen 
om preliminär tull. 
(30) Efter införandet av preliminära åtgärder konstaterades att Chandan Steel Ltd., som 
för de preliminära avgörandena hade betraktats som en part utan exportförsäljning 
under undersökningsperioden, i själva verket hade exporterat den berörda 
produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. För de slutgiltiga 
avgörandena fastställdes därför en individuell dumpningsmarginal för denna 
v exportör. 
(31) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av nettopriset fritt 
gemenskapens gräns, är följande: 
- Bhansali Bright Brs Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 16,6% 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 26,9% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 7,4 % 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 10,2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 6,6 % 
- Mukand Ltd., Mumbai 14,0% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8,7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4,2% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 13,0% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12,4% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 4,8 % 
(32) Den slutgiltigt fastställda dumpningsmarginalen för andra indiska företag än de 
som var samarbetsvilliga i den här undersökningen, uttryckt i procent av nettopriset 
fritt gemenskapens gräns, är 26,9 %. Rådet tog i detta avseende hänsyn till den 
höga graden av samarbetsvilja och fastställde dumpningsmarginalen för landet som 
helhet på nivån för den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en 
samarbetsvillig exporterande tillverkare. 
(33) För den nya exportör som nämns i skäl 6 i förordningen om preliminär tull (Sindia 
Steel Ltd.) fastställdes den slutgiltiga dumpningsmarginalen enligt det 
tillvägagångssätt som redovisas i skäl 22 i samma förordning. Den slutgiltigt 
fastställda dumpningsmarginalen för detta företag är, uttryckt i procent av 
nettopriset fritt gemenskapens gräns, 9,5 %. 
E. SKADA 
1. Inledning 
(34) Avgörandena beträffande skada, orsakssamband och gemenskapens intresse är 
identiska i de parallella antidumpings- och subventionsundersökningarna. Alla 
företagsspecifika beräkningar grundar sig på samma uppgiftsunderlag. 
2. Gemenskapsindustrin 
(35) Efter ytterligare kontroller konstaterades det att gemenskapsindustrins sammanlagda 
tillverkning (i volym) inte utgör 45 % av den totala tillverkningen av stänger av 
rostfritt stål i gemenskapen, vilket felaktigt uppgavs i förordningen om preliminär 
tull, utan 38 %. Denna andel räcker för att kraven i artiklarna 4.1 och 5.4 i 
grundförordningen skall vara uppfyllda. 
3. Förbrukning i gemenskapen, marknadsandelar och volym för importen från 
Indien 
(36) Det inkom inga synpunkter, efter utlämnandet av uppgifter, vad gäller 
förbrukningen av stänger av rostfritt stål i gemenskapen, marknadsandelar och 
volym för importen från Indien. Avgörandena i skälen 29 - 32 i förordningen om 
preliminär tull bekräftas därför. 
4. Priser på den dumpade och subventionerade importen från Indien och 
prisunderskridande 
a) Beräkningen av prisunderskridandemarginaler 
(37) Som framgår av förordningen om preliminär tull (skälen 33 - 42) gjordes en 
detaljerad analys av prisunderskridandet avseende var och en av de berörda indiska 
tillverkarna, och det framgick av dessa analyser att marginalerna för 
prisunderskridande var betydande. Prisunderskridandemarginalerna beräknades 
genom att man for varje produktslag jämförde de vägda genomsnittliga 
exportpriserna vid gemenskapens gräns med gemenskapsindustrins vägda 
genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående företag. De indiska 
produktslag för vilka det inte fanns något motsvarande produktslag i gemenskapen 
undantogs från beräkningen sedan det fastställts att de kvarstående transaktionerna 
var tillräckligt representativa. Om exporten skedde via närstående företag, gjordes 
vederbörliga justeringar av exportpriserna för kostnader som tillkommit mellan 
importen och försäljningen till första oberoende kund i gemenskapen samt för 
förväntad vinst. Gemenskapsindustrins försäljningspriser justerades för 
transportkostnader inom gemenskapen. Under det att de indiska exportörerna 
uteslutande sålde till handlare, sålde gemenskapsindustrin både till handlare och 
slutanvändare. Gemenskapsindustrins försäljningspriser till slutanvändare 
justerades därför till nivån för handlare. Vidare justerades de indiska exportpriserna 
för hanteringskostnader vid gemenskapens gräns. 
(38) Flera indiska tillverkare framförde på nytt sin begäran om justering för skillnader 
mellan Indien och gemenskapen vad gäller tidsutdräkten mellan order och leverans 
och för skillnader i pålitlighet när det gäller leveranstid. De hävdade bland annat att 
det var vanligt att de måste utfärda kreditnotor till sina kunder på grund av 
leveransförseningar. Kreditnotor för försenade leveranser är emellertid inget bevis 
för att längre tidsutdräkt i Indien eller opålitlighet i fråga om leveranstider 
påverkade försäljningspriserna när prisförhandlingarna ägde rum. Denna begäran 
om justering kan följaktligen inte tillmötesgås. Härvid beaktades även att de 
avtalsbundna leveranstiderna ofta varierade mellan fyra till sex månader för de 
indiska tillverkarna, utan att detta påverkade det avtalade försäljningspriset. 
(39) Samtliga indiska tillverkare förnyade också sin begäran om en justering för 
kvalitetsskillnader. De hävdade i synnerhet att de stänger av rostfritt stål som 
tillverkarna i gemenskapen producerade hade en högre grad av bearbetbarhet och 
10 
menade att detta förkortade produktionscykeln vid den fortsatta bearbetningen av 
stängerna. I detta avseende konstaterades att vissa tillverkare i gemenskapen 
faktiskt sålde en viss andel av produkterna under ett varumärke som antydde en 
högre bearbetbarhet. Det konstaterades emellertid att det inte fanns något 
konsekvent prismönster som tydde på att produkter med högre bearbetbarhet såldes 
till högre priser och sålunda skulle ha ett högre marknadsvärde. En justering kunde 
följaktligen inte beviljas, eftersom någon verkan på priser och prisjämförbarhet inte 
kunde fastställas. Vidare noterades att samtliga indiska tillverkare hade framfört ett 
identiskt krav på justering, oberoende av potentiella kvalitetsskillnader mellan 
deras produkter. 
(40) Ett indiskt företag hävdade att gemenskapsindustrins försäljningspriser var 
sammansatta av ett baspris och ett så kallat legeringspåslag, dvs. en priskomponent 
för de legeringar' som ingår i stänger av rostfritt stål. Företaget begärde att 
legeringspåslaget skulle räknas av från gemenskapsindustrins försäljningspriser vid 
beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Denna begäran 
kunde inte tillmötesgås, eftersom legeringspåslaget var en del av det 
försäljningspris som betalades av kunderna. Det noterades härvidlag att även de 
indiska försäljningspriserna innefattade en komponent för innehållet av legeringar, 
även om det inte uttryckligen hänvisades till detta i fakturan. 
(41) Med beaktande av justeringarna enligt ovan uppgår 
prisunderskridandemarginalerna till följande: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai ~ 14,5 % . 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 14,9% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 13,0% 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 13,2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 19,4% 
- Mukand Ltd., Mumbai 17,8% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 13,9% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 5,8% 
11 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 15,8% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12,8% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 15,7 % 
(42) Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginal som beräknades för Sindia 
Steel Ltd. (jfr. skäl 33) var 16,8 %. Slutsatsen drogs att dessa 
prisunderskridandemarginaler var betydande. 
b) Påstått konkurrensbegransande beteende 
(43) Efter utlämnandet av uppgifterna fortsatte de indiska företagen att i sina synpunkter 
hävda att det med hänsyn till kommissionens beslut i konkurrensärendet IV/35.814 
- Legeringspåslag8 skulle vara meningslöst att i denna undersökning beräkna 
prisunderskridandemarginaler och att träffa avgöranden beträffande andra 
skadefaktorer, orsakssamband och gemenskapens intresse. I detta beslut angavs att 
tillverkarna i gemenskapen av platta produkter av rostfritt stål på ett samordnat sätt 
hade ändrat referensvärdena i beräkningsmetoden för legeringspåslaget, vilket hade 
syftat till och fått som faktisk konsekvens att konkurrensen på den gemensamma 
marknaden hade begränsats och snedvridits. 
(44) Härvidlag erinras om att beslutet hänförde sig till platta produkter av rostfritt stål, 
inte till stänger av rostfritt stål, vilka tillhör kategorin långa produkter av rostfritt 
stål. I stor utsträckning är det dessutom inte samma företag som tillverkar platta 
produkter av rostfritt stål som tillverkar stänger av rostfritt stål, och antalet 
tillverkare av stänger av rostfritt stål är väsentligt högre än antalet tillverkare av 
platta produkter av rostfritt stål. 
(45) De indiska tillverkarna har emellertid på nytt hävdat att det finns ett samordnat 
förfarande för stänger av rostfritt stål. Några av dessa företag har också, med stöd 
av artikel 3 i rådets förordning nr 179, ingivit ett formellt klagomål till 
kommissionen beträffande stänger av rostfritt stål. Till stöd för sina påståenden 
påstod de indiska företagen att ett av de nationella stålbranschförbunden i 
gemenskapen varje månad sände ut en förteckning till sina medlemmar över de 
7 Kommissionens beslut av den 2 ! januari 1998 (EGT L100, 1. 4. 1998, s. 55). 
8 EGT 13,21 februari 1962, s. 204. 
12 
legeringspåslag som den största tillverkaren i landet tillämpade. De framhöll vidare 
att denna tillverkare tillämpade samma koefficient (s.k. avkastningsfaktor) som en 
handlare i en annan medlemsstat för att beräkna legeringspåslaget för stänger av 
rostfritt stål på grundval av legeringspåslaget för platta produkter av rostfritt stål. 
De hävdade att uppgifterna utgjorde avgörande bevis för förekomsten av ett 
samordnat förfarande på marknaden för stänger av rostfritt stål. 
(46) Det är i detta avseende väsentligt att notera att det inte i sig är olagligt att tillämpa 
en ordning med legeringspåslag, inbegripet användningen av en avkastningsfaktor. 
En sådan ordning gör det möjligt för en tillverkare av rostfritt stål att - fullt lagligt -
låta variationer i marknadspriserna för legeringar återspeglas i de försäljningspriser 
som tas ut av kunderna och att på så sätt skydda sig mot risken för betydande 
fluktuationer i tillverkningskostnaderna. Det konstaterades också att 
legeringspåslag tillämpas även på andra stålmarknader utanför gemenskapen och 
att en sådan ordning, med ett kortare avbrott, har tillämpats i gemenskapen i många 
år. För EKSG-produkter måste vidare, enligt artikel 60 i EKSG-fördraget och 
genomförandelagsitftningen på gemenskapsnivå, tillverkare i gemenskapen 
underrätta kommissionen och berörda parter om den ordning för legeringspåslag 
som tillämpas (artikel 6 b i beslut nr 37/54 av den 29 juli 195410). 
(47) Följaktligen, och i enlighet med kommissionens beslut i ärende IV/35.814, skulle 
en ordning med legeringspåslag vara olaglig endast om ordningen tillämpades på 
ett samordnat, dvs. konkurrensbegränsande sätt. Inga avgörande bevis härför 
påträffades emellertid under undersökningen. 
(48) Det konstaterades också att det pris för identiska produkter som tillverkarna i 
gemenskapen tillämpade för jämförbara kunder under en och samma tidsperiod 
varierade, vilket ledde till olika lönsamhetsnivåer inom gemenskapsindustrin. 
(49) Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att avgörandena beträffande skada, 
och gemenskapens intresse, inbegripet beräkningen av 
prisunderskridandemarginalerna, inte, som de indiska företagen hävdade, var 
meningslösa. Det indiska kravet på att undersökningen omedelbart skulle avslutas 
EGT 18, 1.8.1954, s. 470. 
13 
kunde följaktligen inte tillmötesgås. Det var inte heller varken möjligt eller 
lämpligt att skjuta på antidumpningsundersökningen till dess att kommissionen 
hade avslutat sin undersökning beträffande det påstådda konkurrensbegränsande 
beteendet, eftersom enligt artikel 6.9 i grundförordningen 
antidumpningsundersökningar måste avslutas inom högst 15 månader efter det att 
de inletts. 
(50) Det noterades emellertid att kommissionen fortsätter sin undersökning beträffande 
det påstådda konkurrensbegränsande beteendet. Om kommissionen skulle komma 
fram till att det förekom ett samordnat förfarande, skulle villkoren för att inleda en 
översyn på eget initiativ vara uppfyllda. En sådan översyn skulle genomföras 
skyndsamt, "dvs. inom högst 12 månader, och syfta till att undersöka om och i vad 
mån de tillämpliga avgörandena beträffande skada, vållande av skada och 
gemenskapens intresse påverkas av det konkurrensbegränsande förfarandet. 
5. Gemenskapsindustrins situation 
(51 ) Inga synpunkter framfördes, efter det att förordningen om införande av preliminära 
tullar hade antagits, beträffande gemenskapsindustrins situation med avseende på 
tillverkningsvolym, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, 
marknadsandel, försäljningspriser, lönsamhet, sysselsättning och lager. De 
avgöranden som redovisas i skälen 44 - 55 i förordningen om preliminär tull 
bekräftas därför. 
Den indiska regeringen ifrågasatte emellertid de slutsatser som dragits på grundval 
av dessa avgöranden; särskilt hävdades att nedgången i gemenskapens tillverkning 
inte kunde skyllas på den minskande importen från Indien. Detta argument gäller 
orsakssamband och behandlas nedan. Den indiska regeringen gjorde slutligen 
gällande att gemenskapsindustrin hade ökat sin försäljning till närstående företag 
mellan 1994 och IP 12 (se skäl 28 i förordningen om preliminär tull). Detta 
påverkar emellertid inte avgörandena och slutsatserna om den totala försäljningen 
(särskilt beträffande den negativa utvecklingen av marknadsandelen från och med 
1994) och beträffande försäljningen till icke närstående företag, vilka också 
användes för beräkningen av prisunderskridandet. 
6. Slutsats 
14 
(52) På grundval av ovanstående dras slutsatsen att gemenskapsindustrin, såsom anförs i 
skäl 56 i förordningen om preliminär tull, vållas väsentlig skada. 
F. ORSAKSSAMBAND 
(53) Några indiska företag ifrågasatte, efter det att förordningen om införande av 
preliminära tullar hade antagits, om den skada som gemenskapsindustrin vållades 
verkligen orsakades av dumpad och subventionerad import från Indien. De 
hävdade i synnerhet att skadan orsakades av andra faktorer, nämligen 
lågprisimport från andra länder. De gjorde också gällande att andra tillverkare i 
gemenskapen inte hade utvecklats på samma sätt som gemenskapsindustrin. 
(54) Härvidlag är att märka att det förekom en betydande import från Indien under hela 
den granskade perioden, och att denna import som mest hade en marknadsandel 
på 9,1 % under 1996. Det fastställdes också att denna import skedde till priser 
som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser. Hänsyn togs även till att 
ett flertal handlare köper stänger av rostfritt stål från källor både i Indien och i 
gemenskapen, vilket medför att marknaden är öppen och priskänslig. 
Det noterades att ovan beskrivna utvecklingstendens för importen från Indien 
sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins situation, särskilt dess 
förlust av marknadsandel och prisfallet från och med 1995. På grund av den 
dumpade och subventionerade importen under undersökningsperioden av stänger 
av rostfritt stål med ursprung i Indien hade gemenskapsindustrin tvingats sänka sina 
priser i betydande mån, oavsett följderna för lönsamheten. Följaktligen fastställdes 
att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade och subventionerade importen 
och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade vållats. 
(55) Det undersöktes vidare om andra faktorer än den dumpade och subventionerade 
importen hade kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin hade vållats. 
I detta avseende konstaterades det att importen från andra länder gällde antingen 
kvantiteter under eller nära de tröskelnivåer som fastställs i artikel 5.7 i 
grundförordningen eller import till högre priser, eller bådadera. Denna import kan 
alltså inte ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade 
importen från Indien och den skada som gemenskapsindustrin vållats. 
15 
(56) Vidare undersöktes påståendet från några indiska tillverkare om att situationen 
för andra tillverkare i gemenskapen var väsentligt bättre än för 
gemenskapsindustrin. Härvidlag bör erinras om att detaljerade och kontrollerade 
uppgifter endast är tillgängliga avseende gemenskapsindustrin. Med hänsyn till 
den öppenhet och priskänslighet som råder på marknaden för stänger av rostfritt 
stål i gemenskapen framstod det emellertid inte som orimligt att dra slutsatsen att 
andra tillverkare i gemenskapen sannolikt hade följt en liknande 
utvecklingstendens som gemenskapsindustrin, särskilt i prishänseende. 
(57) Slutligen hävdades att nedgången i gemenskapsindustrins försäljningspriser för 
stänger av rostfritt stål sedan 1995 var en följd av de minskade priserna på 
legeringar. I detta avseende noterades dock att förändrade världsmarknadspriser 
på legeringar i lika hög grad påverkade de indiska tillverkarna, och följaktligen 
inte inverkade på det prisunderskridande som konstaterats. Dessutom fastställdes 
det att gemenskapsindustrin även hade sänkt sina baspriser väsentligt. 
(58) Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de avgöranden som redovisas i 
förordningen om preliminär tull (skälen 57 - 65), dvs. att den dumpade och 
subventionerade lågprisimporten från Indien, beaktad separat, har vållat 
gemenskapsindustrin väsentlig skada. Med hänsyn till dumpningens storlek 
fastställdes det också att dumpningens bidrag till den skada som importen i fråga 
vållat är att anse som betydande. 
G. GEMENSKAPENS INTRESSE 
(59) Det inkom, efter det att förordningen om införande av preliminära tullar hade 
införts,inga välgrundade synpunkter vad gäller den analys av gemenskapens 
intresse som redovisas i skälen 66-71 i förordningen om preliminär tull. 
(60) Därför dras slutsatsen att införandet av åtgärder kommer att leda till att det 
återupprättas en effektiv konkurrens, som gör att gemenskapsindustrin kan återta 
förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet. 
(61) I avsaknad av reaktion från användarnas och importörernas sida, och med 
beaktande också av nivån på den föreslagna tullen, bedömdes inverkan av den 
eventuella prisökning som kunde förväntas komma att bli begränsad. När det 
16 
gäller företag i senare förädlingsled drogs slutsatsen att återupprättandet av rättvis 
handel skulle leda till att deras konkurrenskraft förbättrades. 
(62) Sammanfattningsvis drogs slutsatsen att de avgöranden som redovisas i skälen66-
71 i förordningen om preliminär tull kan bekräftas. Det finns i synnerhet inga 
tvingande skäl att anta att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att åtgärder 
införs. 
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 
(63) På grundval av slutsatserna ovan beträffande dumpning, skada, orsakssamband 
och gemenskapens intresse övervägdes vilken form och nivå på de slutgiltiga 
antidumpningsåtgärderna som skulle krävas för att undanröja den snedvridning av 
handeln som följer av den skadevållande dumpningen och återställa en effektiv 
konkurrens på gemenskapsmarknaden för stänger av rostfritt stål. 
(64) Som utvecklas närmare i skälen 72 -74 i förordningen om preliminär tull 
beräknades en icke-skadevållande prisnivå som skulle medge att 
gemenskapsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och erhålla en rimlig 
avkastning på sin försäljning av den berörda produkten. 
(65) Ett indiskt företag hävdade att beräkningen av den icke-skadevållande prisnivån 
var felaktig, eftersom vinstmarginalen var identisk för samtliga produktslag. Det 
bör påpekas att den icke-skadevållande prisnivån beräknades på grundval av de 
genomsnittliga försäljningspriserna per produktslag med avdrag för 
gemenskapsindustrins faktiska vägda genomsnittliga vinstmarginal och med 
tillägg för en rimlig vinst enligt ovan. Detta tillvägagångssätt bedömdes som det 
mest lämpliga i denna undersökning. 
(66) Jämförelsen mellan de icke-skadevållande prisnivåerna och de indiska 
tillverkarnas exportpriser gav följande skademarginaler uttryckta i förhållande till 
priset fritt gemenskapens gräns: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 18,4 % 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 16,5% 
17 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 16,6% 
- Isibars Ltd., Mumbai 25,5 % 
- Mukand Ltd., Mumbai 25,3 % 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 17,6% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 7,5% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 19,8 % 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 16,1% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2 % 
(67) För det nytillkomna företaget, Sindia Steels Ltd., tillämpas, som redovisas i skäl 
77 i förordningen om preliminär tull, det vägda genomsnittet av 
skademarginalerna för de samarbetsvilliga indiska företagen. Detta ger en 
skademarginal på 22,1 %. 
(68) I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen skall tullsatsen motsvara 
dumpmngsmarginalen, såvida skademarginalen inte är lägre. Detta gav följande 
tullsatser för de samarbetsvilliga tillverkarna: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 16,6 % 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 7,4 % 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 10,2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 6,6 % 
- Mukand Ltd., Mumbai 14,0% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8,7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4,2% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 13,0 % 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12,4% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 4,8 % 
(é9) Tullsatsen för Sindia Steels Ltd. bör vara 9,5 %. 
18 
(71 ) Enligt artikel 14.1 i grundförordningen får ingen produkt beläggas med både 
antidumpningstull och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma 
situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom 
dumpningsmarginaler och subventionsmarginaler har fastställts beträffande 
import av produkten i fråga10 är det nödvändigt att fastställa om och i vad mån 
subventionsmarginalerna och dumpningsmarginalerna är att hänföra till en 
och samma situation. 
(72) I det fall som det här är fråga om har samtliga undersökta subventionsordningar 
konstaterats utgöra exportsubventioner enligt artikel 3.4 a i förordning (EG) nr 
2026/97. Under dessa omständigheter anses det inte lämpligt att införa både 
utjämningstullar och antidumpningstullar som helt motsvarar de fastställda 
subventions- och dumpningsmarginalerna. Antidumpningstullarna bör 
följaktligen minskas med den utjämningstull som fastställts i den parallella 
subventionsundersökningen så att de avspeglar de faktiska dumpningsmarginaler 
som återstår efter införandet av utjämningstullar för att kompensera för verkan av 
exportsubventionerna. 
(73) De slutgiltiga antidumpningstullarna uppgår därför till följande: 
Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 2,2 % 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 0 % 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 0 % 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 0 % 
- Isibars Ltd., Mumbai 0 % 
- Mukand Ltd., Mumbai 0 % 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8,7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4,2 % 
ii Jfr. rådets förordning (EG) nr /98 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av stänger 
' av rostfritt stål med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen 
(offentliggjord i detta nummer av EGT). 
19 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 0 % 
- Sindia Steels Ltd., Nashik 0 % 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 0 % 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 0 % 
- Alla andra företag 0 % 
Dessa tullsatser bör' läggas till de tullsatser som införs i det parallella 
antisubventionsförfarandet. 
I. ÅTAGANDEN 
(74) Efter det att tidsfristen för att inge förslag till åtaganden löpt ut lämnade en 
exporterande tillverkare in ett åtagandeförslag. Företaget erbjöd sig att iaktta vissa 
minimipriser. Åtagandet undersöktes, men det konstaterades att det på grund av 
den stora bredden i fråga om berörda produktslag och de betydande 
prisfluktuationerna för den berörda produkten skulle bli svårt att fastställa priser 
som skulle undanröja de skadevållande verkningarna av den dumpade och 
subventionerade importen. Åtagandet kunde därför inte godtas. 
J. UTTAG AV DE PRELIMINÄRA TULLARNA 
(75) Med hänsyn till de slutgiltigt fastställda slutsatserna beträffande dumpning och 
skada bör den preliminära tullen tas ut. För perioden mellan dagen för 
ikraftträdandet av förordningen om preliminär tull och dagen för ikraftträdandet 
av förordning (EG) nr 1556/98 bör de belopp för vilket säkerhet ställts i form av 
preliminär tull tas ut slutgiltigt till den slutgiltigt beräknade, i skälen 68-70 
angivna tullsatsen, såvida satsen för den preliminära tullen inte är lägre än satsen 
för den slutgiltiga tullen, i vilket fall den preliminära tullsatsen bör fortsätta att 
gälla. 
20 
För perioden efter dagen för ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1556/98 bör de 
belopp för vilket säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull tas ut 
slutgiltigt med de tullsatser som anges i skäl 73. 
Belopp för vilka säkerhet ställts utöver respektive sats för den slutgiltiga 
antidumpningstullen bör frisläppas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av stänger av rostfritt stål enligt 
KN-nummer 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81 med ursprung i 
Indien. 
2. För produkter som tillverkats av nedan angivna företag skall följande tullsatser 
tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns: 
Tillverkare I Tullsats (%) I TARIC-
tillaggsnummer 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd., 2^2 8226 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 0 8593 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur ~0 8400 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 0 8401 
- Isibars Ltd., Mumbai "5 8402 
- Mukand Ltd., Mumbai 6 ~~ 8403 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8J 8404 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4J2 8594 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 0 8405 
- Sindia Steels Ltd., Nashik 0 8406 
21 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 0 8407 
- Viraj Alloys Ltd., Viraj Impoexpo Ltd., 0 8410 
Mumbai 
_________ _ 8900 
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel 2 
För perioden mellan dagen för ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1084/98 och dagen 
för ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1556/98 skall de belopp för vilka säkerhet 
ställts i form av preliminär tull enligt förordning (EG) nr 1084/98 tas ut slutgiltigt med de 
satser som anges i skälen 68-70 i den här förordningen, såvida de tullsatser som fastställs 
i förordning (EG) nr 1084/98 inte är lägre än de som anges i skälen 68-70, i vilket fall 
tullen skall tas ut slutgiltigt med ett belopp som motsvarar de tullsatser som fastställs i 
förordning (EG) nr 1084/98. 
För perioden efter dagen för ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1556/98 skall de 
belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt 
förordning (EG) nr 1556/98 tas ut slutgiltigt med de tullsatser som fastställs i artikel 1.2. 
Belopp för vilka säkerhet ställts utöver respektive sats för den slutgiltiga 
antidumpningstullen skall frisläppas. 
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel 
På rådets vägnar 
22 
Ordförande 
23 

ISSN 1024-4506 
KOM(98)581 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 10 
Katalognummer : CB-CO-98-585-SV-C 
ISBN 92-78-39911-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
1U