SV Europeiska unionens officiella tidning C 185/46

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006–2007”

KOM(2005) 604 slutlig

(2006/C 185/10)

Den 28 november 2005 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 mars 2006. Föredragande var Tatjana Greif.

Vid sin 426:e plenarsession den 20–21 april 2006 (sammanträdet den 20 april 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 55 röster för och 1 nedlagd röst:

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK stöder de åtgärder som föreslås av kommissionen i EU:s handlingsplan på handikappområdet 2006–2007.

1.2 EESK anser att kontrollen av direktivet om likabehandling i arbetslivet även i fortsättningen bör prioriteras under den period som omfattas av EU:s handlingsplan på handikappområdet.

1.3 EESK anmodar kommissionen att föreslå ett särskild direktiv om handikappfrågor i enlighet med genomförbarhetsstudien om att ta fram en antidiskrimineringslagstiftning på EU-nivå.

1.4 Den tydliga bristen på konkreta åtgärder i EU:s sysselsättningsstrategi är ett tydligt tecken på otillräckliga förpliktelser från EU:s sida. EU:s sysselsättningsstrategi var ett viktigt riktmärke för att testa i vilken omfattning EU och medlemsstaterna känner sig förpliktade att följa EU:s handlingsplan på handikappområdet. Samtliga parter misslyckades i detta test. De nya målsättningarna i EU:s sysselsättningsstrategi bör innebära en ökad integrering av handikappfrågor i sysselsättningsriktlinjerna och de nationella reformprogrammen.

1.5 EU måste förplikta sig att verka för ökad integration av handikappaspekterna i följande initiativ: — Strukturfonderna, så att nuvarande förordning, de strategiska riktlinjerna och de operativa programmen omfattar principerna om icke-diskriminering och tillgänglighet för personer med funktionshinder. — Det sjunde ramprogrammet, så att forskningsprojekt genomförs på områden såsom design för alla, IT och för en övergång till ett självständigt liv. — Transporter, för att vi skall kunna få mer lättillgängliga transporter i fråga om järnväg, internationell busstrafik och sjöfart.

1.6 EESK beklagar att det finns en brist på intresse hos medlemsstaterna när det gäller att integrera handikappfrågorna i arbetet med att utforma den nationella politiken. Styrkan hos EU:s handlingsplan på handikappområdet bygger på nationalstaternas intresse av att anta handlingsplanens principer.

1.7 EESK uppmanar också övriga gemenskapsinstitutioner att anta handlingsplanens målsättningar på europeisk nivå. Satsningarna på internkommunikation och ökad medvetenhet bör resultera i att handikappfrågorna blir mera synliga i EU:s politik.

1.8 Organisationer på EU-nivå, såsom Europeiskt handikappforum och andra representativa icke-statliga organisationer, bör fortsätta sitt arbete med stöd inom ramen för det nya Progressprogrammet.

1.9 I fråga om den framtida dagordningen anmodar EESK kommissionen att beakta följande frågor: — Den stora betydelse som begreppet ”ett självständigt liv” har samt funktionshindrade personers rätt att inte segregeras på institutioner eller utestängas från samhället. Tillgång till information, rörlighet, bostäder, byggnader i närmiljön samt personlig assistans är viktiga faktorer för ett självständigt liv för personer med funktionshinder. I detta hänseende utgör moderniseringen av det sociala trygghetssystemet en av de frågor som bör prioriteras (1). — Ett aktivt politiskt deltagande av funktionshindrade personer i samhället är av stor betydelse. Personer med funktionshinder skall ha lika möjligheter att ta till vara rätten till aktivt deltagande i beslutsprocessen samt i arbetet med att utveckla, kontrollera och utvärdera politiken, genom olika representativa organisationer och nätverk. De berörda frivilligorganisationernas roll bör stärkas både nationellt och på EU-nivå, och även mindre frivilligorganisationer med svagare ställning bör ges plats bland de större sammanslutningarna. — Områden vid sidan om sysselsättning bör behandlas i framtiden, t.ex. utbildning, kultur, fritid m.m. — Hänsyn bör tas till frågan om diskriminering på flera grunder, kulturella skillnader, fattigdom m.m. Genom att fokusera på dessa aspekter kan man upptäcka kategorier av funktionshindrade personer som nu är ”osynliga”. — Anpassade arbetsplatser (även tekniska hjälpmedel, handledning) och inrättande av jämlikhetsrepresentanter i företag skulle kunna bidra till ökad jämlikhet på arbetsmarknaden. — Frågan om säkerhet på arbetsplatsen bör uppmärksammas mot bakgrund av de åtgärder som vidtas för att förhindra funktionshinder.

2. Inledning

2.1 Det är med stort intresse som EESK mottagit detta meddelande (2).

2.2 EU:s handlingsplan (3) antogs 2003 som en flerårig handlingsplan som skulle gälla från 2004 till 2010. Den syftar till att integrera handikappfrågor i EU:s politik på samtliga områden och till att utforma konkreta åtgärder för att integrera funktionshindrade personer i samhället.

2.2.1 Under den första etappen prioriterades frågan om att förbättra funktionshindrade personers tillträde till arbetsmarknaden, användning av IT samt offentliga byggnaders tillgänglighet.

2.2.2 Under den andra etappen fokuserar åtgärderna på att bidra till ett aktivt samhällsdeltagande bland funktionshindrade personer, förbättra tillgången till vård- och stödtjänster av hög kvalitet, främja olika varors och tjänsters tillgänglighet samt att öka EU:s analytiska kapacitet.

2.3 Enligt EU:s handlingsplan på handikappområdet skall en rapport om de funktionshindrade personernas situation utarbetas vartannat år, med syftet att se över de olika målsättningarna och analysera de funktionshindrades situation under den aktuella referensperioden.

2.4 EESK beklagar att denna tvåårsrapport nu omvandlats till ett kort meddelande. Den första delen av meddelandet utgörs av den tvåårsrapport som omfattar perioden 2004–2004 och den andra delen är handlingsplanen för den andra etappen 2006–2007.

2.4.1 Den information som presenteras i bilagorna till meddelandet är av stort intresse för utvärderingen. EESK beklagar dock att informationens omfattning är begränsad, eftersom analysen inte omfattar samtliga initiativ som genomförs runtom i EU. Medlemsstaterna borde ha tillhandahållit mer information i det frågeformulär som kommissionen utarbetat med anledning av rapporten.

2.4.2 EESK beklagar att informationen i bilagorna ännu inte översatts till EU:s samtliga officiella språk förutom engelska.

2.5 Funktionshindrade personer utgör 10 % av befolkningen och denna andel ökar med anledning av att vi blir allt äldre. Detta innebär att det finns över 50 miljoner funktionshindrade personer i den utvidgade Europeiska unionen (4).

2.6 Funktionshindrade personer – män och kvinnor, pojkar och flickor – utgör en mycket skiftande, icke-homogen grupp. Denna mångfald bör beaktas på samtliga nivåer när politiken utformas.

2.7 EESK har regelbundet framfört sitt starka stöd för att personer med funktionshinder integreras till fullo i samhället, och kommittén har efterlyst ett särskilt direktiv om handikappfrågor (5).

2.8 Kommittén framförde vissa konkreta rekommendationer i sitt yttrande om handlingsplanen 2004–2006 (6). EESK konstaterar att kommissionen tagit fasta på vissa rekommendationer. Dessvärre valde kommissionen också att bortse från många förslag, bland annat förslaget om ett särskilt direktiv om funktionshinder och om att integrera handikappaspekten i EU:s sysselsättningsstrategi.

2.9 EESK har analyserat denna handlingsplan mot bakgrund av de förhandlingar som för närvarande förs inom FN:s konvent för funktionshindrade personers rättigheter. (7)

3. Dagsläget

Översikt

3.1 EESK instämmer i att de målsättningar som fastställts för den andra etappen av EU:s handlingsplan på handikappområdet är mycket viktiga.

3.2 EESK anser att kommissionen bör eftersträva ett socialt synsätt på funktionshinder när denna fråga behandlas i kommissionens olika dokument, eftersom detta skulle göra det möjligt att främja användandet av ett mer neutralt och integrationspräglat språk på det breda område som gäller handikappfrågor. I vissa översättningar från engelska av en del av kommissionens dokument används ett språk som inte helt ligger i linje med ett socialt synsätt på funktionshinder.

3.3 EESK håller med kommissionen om att bristen på relevant statistik avseende funktionshindrade personer är ett problem, eftersom sådan statistik är nödvändig när man skall utforma framtida politiska åtgärder på detta område. Befintlig forskning omfattar endast funktionshindrade personer som är aktiva/sysselsatta, och omfattar inte majoriteten av personer med funktionshinder (personer på institutioner, barn).

3.4 EESK ser med oro på den klyfta som skiljer icke-funktionshindrade och funktionshindrade personer åt i sysselsättningshänseende. Eurostat konstaterade år 2003 att funktionshindrade personers deltagande på arbetsmarkanden är mycket lägre än för övriga grupper: 78 % av samtliga svårt funktionshindrade personer i åldern 16–64 år ingår inte som en del av arbetskraften. Denna siffra skall jämföras med 27 % för dem utan något långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder. Även bland svårt funktionshindrade personer som ingår som en del av arbetskraften är arbetslösheten nästan dubbelt så hög jämfört med personer utan funktionshinder. Endast 16 % av dem som har nedsatt arbetsförmåga får någon form av hjälp för att kunna arbeta (8).

3.5 I vissa avseenden håller EESK inte helt med om några av de skäl som anges i kommissionens rapport som förklaring till varför dubbelt så många personer med funktionshinder inte utgör en del av arbetskraften i jämförelse med resten av befolkningen. Att ange ”bidragsfällor” (9) som ett skäl är inte tillräckligt, och man lägger därmed hela ansvaret på den funktionshindrade personen.

3.5.1 Bakom den negativa statistiken ligger mer komplicerade hinder, såsom en ovilja bland arbetsgivare, arbetsplatser som inte anpassats till funktionshindrade personers behov, ojämlikt tillträde till arbetsmarknaden, bristfälligt stöd för att kunna leva ett självständigt liv (personlig eller materiell assistans), diskriminering i fråga om transporter, utbildning, tillgång till varor och tjänster, IT, m.m. Även om 43,7 % av dem som svarade på enkäten anser att de skulle kunna arbeta om de får rätt stöd, är det i verkligheten endast 15,9 % som faktiskt får ett sådant stöd (10).

3.5.2 EESK anser följaktligen att man vid en översyn av de sociala trygghetssystemen och av sysselsättningssystemen bör väga in de mycket komplicerade anledningarna till att en funktionshindrad person inte får tillträde till eller har möjligt att stanna kvar på arbetsmarknaden (11).

3.6 Att främja sysselsättning

3.6.1 EESK ser positivt på att kommissionen i högre grad satsar på att kontrollera och genomföra sysselsättningsdirektivet (12). Kontrollen bör ske i samarbete med arbetsmarknadens parter och representativa icke-statliga organisationer. Kommittén är övertygad om att sysselsättningsdirektivet, som innehåller förbud mot olika typer av diskriminering på arbetsmarknaden, bl.a. på grund av funktionshinder, är ett lagstiftat krav och inte bara en rättighet som kan hävdas. Kommissionen har såsom direktivets väktare en central roll att spela när det gäller att se till att direktivet genomförs på ett effektivt sätt.

3.6.2 EESK håller inte med kommissionen om att frågan om funktionshinder tydligt framgår i EU:s sysselsättningsstrategi (13). Integrationen av handikappfrågor i sysselsättningsstrategin har skett i mindre utsträckning än vad som är önskvärt, i synnerhet som denna dimension helt glömts bort i de nationella reformprogrammen.

3.6.3 Kommittén har redan uttalat sitt stöd för kommissionens förordning om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (14) och de undantag för statligt stöd som syftar till integration av funktionshindrade personer på den reguljära arbetsmarknaden.

3.6.4 EESK rekommenderar att arbetsmarknadens parter vidtar ytterligare åtgärder för att främja sysselsättningen av funktionshindrade personer. Arbetsmarknadens parter redogjorde för sina initiativ på detta område år 2004 (15).

3.6.5 EESK stöder också de åtgärder som vidtas med stöd av Europeiska socialfonden i syfte att integrera funktionshindrade personer på arbetsmarknaden. Initiativet Equal har varit till stor nytta när det gäller att eftersträva lika möjligheter för funktionshindrade personer. De nya ramarna för Europeiska socialfonden bör utformas med hänsyn till vissa principer som glömts bort i den nuvarande lagstiftningen, såsom principen om tillgänglighet och design för alla samhällsmedborgare i projekt som finansieras av Europeiska socialfonden.

3.6.6 EESK gläder sig åt att kommissionen tagit initiativ till en handlingsplan mot diskriminering (16).

3.6.7 EESK anser att andra initiativ, t.ex. Equality-toppmötet och Europeiska året för lika möjligheter 2007 måste åtföljas av viktiga politiska beslut samt olika former av åtgärder och lagstiftning.

3.6.8 EESK beklagar att de funktionshindrade personernas intresseorganisationer på nationell nivå generellt sett inte har inbegripits i utarbetandet av de nationella reformprogrammen. Den reviderade Lissabonagendan bör genom en tydligare skrivning betona det civila samhällets deltagande, så att Lissabonmålen lättare kan uppnås.

3.6.9 EESK anser att en dialog med det civila samhället – arbetsmarknadens parter och andra relevanta intresseorganisationer – på såväl europeisk som nationell nivå – är viktig för sysselsättningsstrategiernas effektivitet. Det är av största betydelse att inkludera representanter för olika handikapporganisationer.

3.7 Integrationen av funktionshindrade personer i samhället

3.7.1 I sitt yttrande om Europeiska handikappåret uppmanar EESK kommissionen att i sin kommande tvåårsrapport om situationen för funktionshindrade personer utvärdera uppföljningen av de politiska åtaganden som gjordes under handikappåret – framför allt av rådets resolutioner om sysselsättning, utbildning, e-tillgänglighet och kultur – och att utarbeta rekommendationer om hur man kan integrera handikappfrågor i den öppna samordningsmetoden inom ramen för Lissabonstrategin (17).

3.7.2 EESK välkomnar bästa praxis i fråga om förordningen om flygpassagerares rättigheter, där fördelarna med att inkludera handikappfrågorna är tydliga.

3.7.3 Kommittén välkomnar de landvinningar (18) som gjorts när det gäller funktionshindrade personers möjligheter att få tillgång till IT samt övriga initiativ (19). Det finns andra områden där man skulle ha kunnat nå större framsteg, t.ex. i frågan om ett regelverk för telekommunikationer och TV-sändningar.

3.7.4 EESK anser att EU:s strukturfonder är ett instrument som EU bör använda för att främja vissa grundläggande principer. Icke-diskriminering och tillgänglighet bör inkluderas i strukturfondernas bestämmelser och programplanering. Funktionshinder bör ses som en övergripande fråga när åtgärder vidtas inom ramen för strukturfonderna.

3.7.5 EESK ser med oro på de olika skyddsnivåerna när det gäller funktionshindrade personers rättigheter i EU. Skyddets och rättigheternas omfattning för en privatperson beror på i vilket land vederbörande är bosatt.

3.7.6 Kommissionen ser också med oro på att vissa aspekter av diskriminering av funktionshindrade personer undviks eller inte behandlas på ett tillräckligt utförligt sätt i rapporten om den första etappen av EU:s handlingsplan på handikappområdet. Diskrimineringen av funktionshindrade personer borde t.ex. ha analyserats med utgångspunkt i en mängd olika faktorer såsom kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder eller sexuell läggning (20). Frågan om funktionshindrade personers rätt till ett självständigt liv borde också ha behandlats. EESK anser att funktionshinder inte är den enda avgörande faktorn när funktionshindrade personer diskrimineras, samt att andra förhållanden också kan påverka situationen och få konsekvenser för dessa personers livskvalitet.

4. EU:s handlingsplan på handikappområdet 2006–2007

4.1 Kommissionen har fastställt ett antal nya målsättningar för den andra etappen. EESK anser det vara positivt att målsättningarna även i fortsättningen inriktas på funktionshindrade personers viktigaste problem.

4.2 EESK håller inte med om uttalandet att ”man har lyckats integrera handikappfrågorna på vissa områden som sysselsättning, IT och utbildning (e-lärande)”. Detta står helt i strid med innehållet i de s.k. Joint Inclusion Reports, där det framhålls att inga påtagliga förbättringar av situationen kan konstateras och att framstegen på det ekonomiska planet i bästa fall kan bedömas vara blandade. Det finns tydliga bevis på att man i analysen av Lissabonstrategin kunnat konstatera en klyfta mellan det som medlemsstaterna förpliktar sig att göra i form av allmänna målsättningar och de åtgärder som faktiskt vidtas för att genomföra politiken (21).

4.3 EESK anser att EU:s högnivågrupp för handikappfrågor är mycket viktig för genomförandet av EU:s handlingsplan på handikappområdet och menar att denna grupps ställning bör stärkas. Gruppen bör ges i uppdrag att ta fram konkreta resultat och rekommendationer som därefter bör överlämnas till rådet för godkännande.

4.3.1 EESK ställer sig helt bakom förslaget att inbegripa Europeiskt handikappforum och andra viktiga handikapporganisationer i högnivågruppens diskussioner, så att handikapprörelsen får göra sin röst hörd när EU:s politik på handikappområdet utformas.

4.4 EESK gläder sig åt att kommissionen avser att vidta åtgärder för att inleda ett överträdelseförfarande mot de medlemsstater som ännu inte genomfört rådets direktiv 2000/78 om likabehandling i arbetslivet på ett korrekt sätt i den nationella lagstiftningen (22).

4.5 Prioriterade områden under den andra etappen

4.5.1 Den andra etappen av EU:s handlingsplan på handikappområdet fokuserar på åtgärder som syftar till att aktivt integrera funktionshindrade personer i samhället och bygger på medborgardefinitionen av begreppet funktionshinder (23). Detta innebär att funktionshindrade har samma rätt att göra samma val och ha samma kontroll över sin vardag som personer som inte är funktionshindrade.

4.6 Uppmuntra arbetskraftsdeltagande

4.6.1 EESK har i sitt tidigare yttrande påpekat att funktionshindrade personer inte omnämns i den nya omarbetade Lissabonstrategin (24).

4.6.2 EESK vill dock varna för att det inte går att öka sysselsättningen bland funktionshindrade personer om man inte samtidigt förbättrar nuvarande arbetsförhållanden och bekämpar diskriminering på områden såsom utbildning, transporter, IT, tillgång till varor och tjänster osv.

4.6.3 EESK anser att översynen av målsättningarna för EU:s sysselsättningsstrategi måste inbegripa handikappfrågor. Annars kommer skyddet för funktionshindrade personer även fortsättningsvis att vara mycket svagt.

4.6.4 EU:s strukturfonder måste på ett kraftfullt sätt bidra till integrationen av funktionshindrade personer genom att tillämpa principen om icke-diskriminering och tillgänglighet för personer med funktionshinder. Under den kommande programplaneringsperioden för strukturfonderna måste åtgärder vidtas som förhindrar uppkomsten av nya hinder. Strukturfonderna bör också medverka till ökad samhällsintegration.

4.6.5 Kommissionens nya förordning om undantag för sysselsättnings- och fortbildningsstöd måste bidra till att skapa ett rättvist system som uppmuntrar personer med funktionshinder att delta i arbetslivet. Under den nya översynen bör förfarandena förenklas, så att det blir lättare för arbetsgivare att få stöd för funktionshindrade arbetstagare.

4.6.6 Företag inom den sociala ekonomin kan ge ett mycket värdefullt bidrag när det gäller att integrera personer med funktionshinder på arbetsmarknaden.

4.7 Främja tillgången till vård- och stödtjänster av hög kvalitet

4.7.1 EESK håller med kommissionen om att denna fråga är mycket viktig.

4.7.2 EESK anser att samtliga åtgärder som avser att förbättra de funktionshindrades livssituation runtom i Europa bör bygga på grundläggande mänskliga rättigheter såsom — rätten till fri rörlighet och rätten att välja bostadsort, — rätten till respekt för varje människas privat- och familjeliv, — att ingen får godtyckligt frihetsberövas, — att ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, — rätten till utbildning, — rätten till hälsa, inbegripet tillgång till information och service i fråga om hälsa och reproduktiv hälsa, — att ingen får fråntas sina tillhörigheter.

4.7.3 EESK välkomnar därför kommissionens garantier att stödja arbetet med att ge funktionshindrade personer ett självständigt liv och med avinstitutionaliseringen av funktionshindrade som bor på stora institutioner.

4.7.3.1 EESK anmodar kommissionen att se till att alla personer som berörs av frågan om ett självständigt liv, t.ex. offentliga myndigheter på nationell nivå, organisationer som representerar personer med funktionshinder och EU, deltar aktivt i processen.

4.7.3.2 Frågan om ett självständigt liv handlar inte bara om att leva i samhället, utan också om att vara en jämlik samhällsmedlem. Med begreppet avses ett fullständigt samhällsdeltagande i alla avseenden.

4.7.3.3 EESK anser att samtliga åtgärder som syftar till att se över vården bör underlätta möjligheterna till ett självständigt liv för personer med funktionshinder. En särskild målsättning i fråga om avinstitutionalisering och utveckling av andra alternativ i närmiljön skulle kunna vara en del av en ny strategi för långsiktig vård och en del av en ny strategi för det sociala trygghetssystemet. Alternativen bör omfatta initiativ såsom personliga assistenter, handikapphjälpmedel, stödtjänster, information, handledning och möjligheten för funktionshindrade personer att själv påverka sin vård.

4.7.4 EESK efterlyser bättre standarder för kvaliteten på den vård som erbjuds personer med funktionshinder. Dessa standarder bör tas fram i samarbete med olika handikapporganisationer. Samtliga modeller för vård- och stödtjänster i EU bör bygga på kvalitet, kontinuitet, tillgänglighet och hållbara finanser.

4.7.5 Den öppna samordningsmetoden för vård bör också ta hänsyn till de funktionshindrades behov och deras grundläggande rättigheter i fråga om tillgång till vård.

4.8 Främja varors och tjänsters tillgänglighet

4.8.1 EESK välkomnar förordningen om rättigheter för flygpassagerare med nedsatt rörlighet samt de initiativ som tagits mer generellt inom transportområdet (järnväg, bussar och sjöfart) och i fråga om turism. Allt detta kommer att underlätta den fria rörligheten för personer med funktionshinder.

4.8.2 Tillgång till ny teknik är av avgörande betydelse när man skall överbrygga den digitala klyfta som delar det europeiska samhället. EU måste se till att projekt inom det sjunde ramprogrammet leder till bättre forskning om ny teknik, handikapphjälpmedel och design av alla varor och tjänster.

4.8.3 EESK anser att de funktionshindrade konsumenternas behov när det gäller att få tillgång till varor och tjänster i EU bör tas i beaktande i de nuvarande förhandlingarna om tjänstedirektivet för inre marknaden.

4.8.4 EESK rekommenderar kommissionen att i sitt kommande meddelande om tjänster av allmänt intresse inom den sociala sektorn och vården behandla principerna om kontinuitet, tillgänglighet och en europeiska kvalitetsstandarder samt hållbara finanser.

4.9 Öka EU:s analytiska kapacitet

4.9.1 Europeiska unionen måste ha den förmåga som krävs för att kunna bedöma funktionshindrade personers situation.

4.9.2 EESK anser att mer tillförlitlig och jämförbar statistisk skulle kunna tas fram för personer med funktionshinder. Den statistik som utarbetas inom EU i dag omfattar analyser som bygger på kön och ålder. Det är av största betydelse för analysen av de funktionshindrade personernas situation och den framtida politiken att den statistik som tas fram på EU-nivå bryts ner i hög grad.

4.9.3 Det krävs ytterligare akademisk forskning med särskild inriktning mot de behov som påtalats av personer med funktionshinder samt en bättre analys av frågan om diskriminering på flera grunder.

Europeiska året för lika möjligheter (2007) är ett unikt tillfälle för kommissionen att ta sitt ansvar när det gäller att harmonisera och hitta en balans i fråga om det lagstiftade skyddet mot diskriminering av funktionshindrade personer i EU och att vidta åtgärder om dessa regler överträds.

EESK ser fram emot nästa rapport om EU:s handlingsplan på handikappområdet år 2008.

Bryssel den 20 april 2006 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Anne-Marie SIGMUND

(1) Många representativa icke-statliga organisationer hävdar att funktionshindrade personer bör ha rätt till personliga assistenter, vilket skulle kunna genomföras genom direktfinansiering. Detta är ett villkor för en strukturell förändring i syfte att se till att grundläggande mänskliga rättigheter respekteras.

(2) KOM(2003) 650 slutlig.

(3) EU:s handlingsplan på handikappområdet.

(4) I ”Employment of disabled people 2002” som utarbetats av Eurostat framgår det att 44,6 miljoner personer mellan 16 och 64 år (dvs. en person av sex eller 15,7 %) anser sig ha ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder.

(5) EESK:s yttrande av den 14.2.2006 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförande, resultat och övergripande utvärdering av Europeiska handikappåret 2003”. Föredragande: Gunta Anca. (EUT C 88, 11.4.2006)

EESK:s yttrande av den 25.2.2004 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Lika möjligheter för personer med funktionshinder – En europeisk handlingsplan”. Föredragande: Cabra de Luna (EUT C 110, 30.4.2004).

EESK:s yttrande av den 26.3.2003 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet”. Föredragande: Cabra de Luna (EUT C 133, 6.6.2003).

EESK:s yttrande på eget initiativ av den 17.7.2002 om ”Integration av funktionshindrade i samhället”. Föredragande: Cabra de Luna (EGT C 241, 7.10.2002).

EESK:s yttrande av den 17.10.2001 om ”Förslag till rådets beslut om Europeiska handikappåret 2003”. Föredragande: Cabra de Luna (EGT C 36, 8.2.2002).

(6) EESK:s yttrande av den 25.2.2004 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Lika möjligheter för personer med funktionshinder – En europeisk handlingsplan”. Föredragande: Cabra de Luna (EUT C 110, 30.4.2004).

(7) Internationella konventet för funktionshindrade personers rättigheter. Förenta nationerna, New York, 2006 (arbetsdokument).

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002. Eurostat 26/2003.

(9) Ersättningar och bidrag förmodas vara högre än vad personen tjänar på lönearbete, eftersom vissa ersättningar går förlorade om personen börjar arbeta.

(10) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003. Detta avser inte arbetsrelaterade funktionshinder.

(11) 57 % av de funktionshindrade personerna har blivit funktionshindrade i arbetslivet.

(12) DIR 2000/78, 27 november 2000.

(13) Rådets beslut av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Integration av handikappfrågor i EU:s sysselsättningsstrategi. http://europa/comm/dgs/emloyment_social/index_en.htm.

(14) Kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002.

(15) CEEP, Unice/UEAPME och EFS 2004 ”Report on social partners actions in member States to implement employment guidelines”.

(16) Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006).

(17) Jfr fotnot 5.

(18) Meddelande om e-tillgänglighet – KOM(2005) 425 slutlig, 13.9.2005.

(19) Initiativ för att harmonisera kraven för tillgång till IT, riktlinjer för tillgång till Internet, European Curriculum on Design for All.

(20) Diskrimineringsgrunder hämtade från artikel 13 i EG-fördraget.

(21) Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2006 (KOM(2006) 32 slutlig).

(22) Finland, Luxemburg, Tyskland och Österrike.

(23) I linje med artikel 86 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (”Unionen erkänner och respekterar rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet”).

(24) EESK:s yttrande av den 14.2.2006 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförande, resultat och övergripande utvärdering av Europeiska handikappåret 2003”. Föredragande: Gunta Anca. (EUT C 88, 11.4.2006).