1. INLEDNING – DEN EUROPEISKA AI-STRATEGIN

Liksom en gång elektriciteten är den artificiella intelligensen (AI) på väg att förändra vår värld. Den är inte längre än ett klick bort, när vi översätter texter på nätet eller använder appar för att hitta den bästa vägen till en viss plats. Hemma kan en smart termostat sänka energikostnaderna med så mycket som 25 procent genom att analysera våra vanor och anpassa temperaturen därefter. Inom vården kan algoritmer hjälpa hudläkare att ställa bättre diagnoser. Exempelvis kan 95 procent av hudcancerfallen upptäckas genom att algoritmer lär sig med stöd av stora mängder medicinskt bildmaterial.

Genom att AI kan tolka enorma datavolymer för att komma fram till effektiva lösningar, kan den förbättra produkter, processer och affärsmodeller inom alla sektorer i ekonomin. Den kan hjälpa företag att se vilka maskiner som behöver underhåll innan de går sönder. AI medför också omvandling av våra offentliga tjänster.

Med artificiell intelligens menas system som visar prov på intelligent beteende genom att analysera sin miljö och – med en viss grad av självständighet – agera för att uppnå särskilda mål. Vi använder dagligen AI, till exempel när vi blockerar skräpmejl eller talar med digitala assistenter. Den växande datorkapaciteten, tillgängligheten till data och vidareutvecklingen av algoritmer har gjort AI till en av 2000-talets viktigaste tekniker.

Möjligheterna med AI väcker också farhågor. Arbetstagare fruktar för sina jobb på grund av ökad automatisering, konsumenter undrar vem som är ansvarig om ett felaktigt beslut fattas av ett AI-baserat system, små företag vet inte hur de ska tillämpa AI inom sin verksamhet, nystartade AI-företag kan i Europa inte få tillgång till de resurser och den kompetens de behöver och den internationella konkurrensen är hårdare än någonsin med massiva investeringar i USA och Kina.

För att anta dessa utmaningar och fullt ut ta tillvara på möjligheterna med artificiell intelligens offentliggjorde kommissionen en europeisk strategi i april 2018. Kommission föreslog en lösning som sätter människan i centrum för AI-utvecklingen (människoorienterad AI) och främjar användningen av denna kraftfulla teknik till att lösa de största problemen i världen: bota sjukdomar och bekämpa klimatförändringar, förutse naturkatastrofer, göra transporter säkrare, bekämpa brottslighet och öka internetsäkerheten.

Strategin syftar till att stödja utveckling av europeisk etisk och säker AI med spjutspetskvaliteter. Den utgår från Europas vetenskapliga och industriella styrka och har tre mål: ökade offentliga och privata investeringar i AI, beredskap för socioekonomiska förändringar och inrättandet av en lämplig etisk och rättslig ram. För att detta ska fungera krävs samordning på europeisk nivå.

2. DEN SAMORDNADE PLANEN FÖR ARTIFICIELL INTELLIGENS – ÖVERSIKT

I sin AI-strategi för Europa föreslår kommissionen att den tillsammans med medlemsstaterna utarbetar en samordnad AI-plan senast i slutet av 2018 för att maximera effekten av investeringarna på EU-nivå och nationell nivå, främja synergier och samarbete i hela EU, utbyta bästa praxis och gemensamt fastställa vägen framåt så att hela EU kan konkurrera globalt. Förslaget till samordnad plan bygger på den förklaring om AI-samarbete som lades fram i samband med Digitaldagen i april 2018 och undertecknades av alla medlemsstater och Norge. Det godkändes av Europeiska rådet i december 2018.

Medlemsstaterna (som också ingår i gruppen för digitalisering av den europeiska industrin och AI), Norge, Schweiz och kommissionen har utarbetat planen vid flera möten mellan juni och november 2018. Diskussioner fördes också vid rådets (konkurrenskraft) möten under det österrikiska ordförandeskapet i EU.

Vid dessa möten utgick medlemsstaterna och kommissionen från den europeiska strategin i arbetet med att ringa in en rad gemensamma insatser för att öka investeringar, samla in data – som är råvaran för AI – öka kunnandet och skapa förtroende. Man prioriterade områden som faller inom allmänintresset, till exempel hälso- och sjukvård, transport och rörlighet, säkerhet och energi samt viktiga ekonomiska sektorer såsom tillverkning och finansiella tjänster.

Den samordnade planen är resultatet av detta gemensamma arbete. Den bifogas detta meddelande. Däri anges insatser som kommer att inledas under 2019–2020. I planen läggs också grunden för arbetet under de närmaste åren. Den kommer att ses över och uppdateras varje år.

I detta meddelande diskuteras de viktigaste målen och initiativen i planen.

2.1. Gemensamma mål och kompletterande insatser

Den samordnade planen innehåller en strategisk ram för nationella AI-strategier. Hittills har fem medlemsstater antagit en nationell AI-strategi med egen budget. Övriga medlemsstater uppmanas att utveckla sin nationella AI-strategi senast i mitten av 2019, med utgångspunkt i det arbete som utförts på europeisk nivå. Dessa förväntas beskriva sina investeringsnivåer och genomförandeåtgärder.

Under nästa år kommer medlemsstaterna och kommissionen, med stöd av AI-Watch som utvecklats av kommissionens gemensamma forskningscentrum, även att besluta om gemensamma indikatorer för övervakning av AI-spridningen i unionen och bedömning av strategiernas effektivitet.

Europa ligger för närvarande efter i fråga om privata investeringar i AI. Utan stora ansträngningar riskerar EU att gå miste om möjligheterna med AI, drabbas av begåvningsflykt och tvingas köpa lösningar som utvecklats utanför EU. Därför har ambitiösa, men realistiska, mål fastställs för den europeiska AI-strategin: inom unionen måste offentliga och privata AI-investeringar höjas för att nå målet på 20 miljarder euro om året under de närmaste tio åren. I ett första steg kommer kommissionen att öka investeringarna i AI inom ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020 till 1,5 miljarder euro under perioden 2018–2020. Detta belopp motsvarar en ökning med 70 procent i förhållande till perioden 2014–2017. Om medlemsstaterna och den privata sektorn gör liknande insatser, kommer investeringarna totalt inom unionen att stiga till över 20 miljarder euro under perioden 2018–2020. Därigenom skulle unionens ansträngningar öka under de kommande tio åren, med investeringar som slutligen uppgår till 20 miljard euro per år. Detta skulle innebära att den offentliga sektorn (medlemsstaterna och kommissionen) investerade 7 miljarder euro årligen, vilket ligger i linje med andra kontinenter. Kommissionen har föreslagit att EU, under kommande programperiod 2021–2027, årligen investerar minst 1 miljard i AI från programmet Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa.

Med utgångspunkt i dessa mål har medlemsstaterna enats om att det fordras ökade ambitioner och att de nationella insatserna måste ökas. Samordnade offentliga insatser kommer att bidra till att större privata investeringar kan mobiliseras.