Den nya makroekonomiska stödinsats som föreslås skulle komplettera de föregående tre insatserna på totalt 3,4 miljarder EUR som har beviljats Ukraina sedan krisens början 2014. Sammanlagt 2,9 miljarder EUR utbetalades inom ramen för dessa insatser, däribland 1,6 miljarder EUR åren 2014–2015 (inom ramen för de s.k. MES I och II) och två utbetalningar på 600 miljoner EUR vardera i juli 2015 och april 2017 (inom ramen för MES III). En tredje och sista utbetalning på 600 miljoner EUR inom ramen för MES III som förutsatte att 21 politiska åtgärder som överenskommits med de ukrainska myndigheterna skulle ha genomförts utbetalades inte. Även om Ukraina hade fullgjort många av de politiska åtaganden som var knutna till denna utbetalning hade fyra åtgärder – däribland två som gällde korruptionsbekämpning – inte genomförts när tillgänglighetsperioden för detta stöd löpte ut i januari 2018. Under dessa omständigheter kunde kommissionen inte verkställa den sista utbetalningen inom ramen för MES III och den drogs officiellt in den 18 januari 2018.

Det makroekonomiska stöd som föreslås är förenligt med målen för den europeiska grannskapspolitiken. Det bidrar till att stödja Europeiska unionens mål om ekonomisk stabilitet och ekonomisk utveckling i Ukraina och, mer allmänt, motståndskraften mot störningar i EU:s östliga grannskap. Genom att stötta myndigheterna i deras ansträngningar att skapa en stabil makroekonomisk ram och genomföra ambitiösa strukturreformer ökar den föreslagna insatsen mervärdet av EU:s samlade engagemang i Ukraina och gör andra former av EU-stöd till landet mer effektivt, däribland budgetstödinsatser och bidrag som ges via externa finansieringsinstrument inom den nuvarande fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. Det föreslagna makroekonomiska stödet är också en väsentlig del av det samlade internationella stödet till Ukraina och kommer att vara ett fortsatt komplement till stödet från andra multilaterala och bilaterala givare.

Ukraina är som exportör av råvaror (jordbruksprodukter och metaller svarar för omkring 70 % av Ukrainas varuexport) fortfarande särskilt sårbart för en försämring av bytesförhållandet (terms of trade) och de åtgärder som Ryssland infört för att begränsa varutransporterna från Ukraina. Råvaruprisernas globala störtdykning var i själva verket en viktig orsak till Ukrainas betalningsbalanskris 2009 och under åren 2014–2015.

Europeiska unionen ska erbjuda Ukraina makroekonomiskt stöd på upp till 1 miljard EUR i form av medel- och långfristiga lån som ska bidra till att täcka Ukrainas resterande behov av extern finansiering under perioden 2018–2019. Stödet ska enligt planerna ges i form av två låneutbetalningar. Under förutsättning att de politiska åtgärder som är ett villkor för varje utbetalning har genomförts i tid förväntas den första utbetalningen göras under andra hälften av 2018 och den andra utbetalningen under första hälften av 2019. Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser gäller för att förhindra bedrägerier och andra oriktigheter i enlighet med budgetförordningen.

Kommissionen och de ukrainska myndigheterna ska i ett samförståndsavtal komma överens om strukturreformsåtgärder i samband med det föreslagna makroekonomiska stödet, bland annat om tidpunkt och turordning. På det sätt som är regel för makroekonomiskt stöd kommer ett villkor för utbetalningarna bland annat att vara tillfredsställande utvärderingar inom ramen för IMF:s program och att Ukraina fortsätter att utnyttja IMF-stödet.

·Rättslig grund

Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

·Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen respekteras eftersom målen för att återställa den kortsiktiga makroekonomiska stabiliteten i Ukraina inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna själva och därför på ett bättre sätt kan uppnås genom Europeiska unionen. De främsta orsakerna till detta är budgetbegränsningar på nationell nivå och behovet av nära samordning mellan givarna för att maximera stödets omfattning och effektivitet.

·Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen. Det begränsas till det minimum som krävs för att uppnå målet att återupprätta makroekonomisk stabilitet på kort sikt och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte.

På grundval av IMF:s beräkningar inom ramen för stand-by-avtalet har kommissionen fastställt att stödet motsvarar omkring 26,5 % av det beräknade ytterligare finansieringsunderskott för perioden 2018–2019. Detta betydande åtagande motiveras genom Ukrainas politiska betydelse för stabiliteten i det europeiska grannskapet, den politiska associering och ekonomiska integration med EU som beskrivs i det associeringsavtal mellan de båda parterna som trädde i kraft provisoriskt den 1 september 2017 och den svåra situation som Ukraina fortfarande befinner sig i, framför allt på grund av konflikten i landets östra delar.

·Val av instrument

Projektfinansiering eller tekniskt bistånd skulle inte vara lämpligt för att uppnå makroekonomiska mål. Det viktigaste mervärdet av det makroekonomiska stödet, jämfört med andra EU-instrument, är att det snabbt skulle minska de externa finansieringssvårigheterna och bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, bland annat genom att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer. Genom att stödja införandet av en lämplig ram för makroekonomisk politik och strukturpolitik kan det makroekonomiska stödet göra åtgärder som finansieras i Ukraina genom andra, mer avgränsade, EU-finansieringsinstrument mer effektiva.

3.RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING

·Samråd med berörda parter

Kommissionens avdelningar har under beredningen av detta förslag om makroekonomiskt stöd haft regelbundna kontakter med de ukrainska myndigheterna för att främja Ukrainas ägarskap av programmet. Eftersom det makroekonomiska stödet skulle vara en integrerad del av det internationella stöd som ges till stabiliseringen av Ukrainas ekonomi har kommissionen även samrått med Ukrainas internationella samarbetspartner, däribland Internationella valutafonden och Världsbanken, som ger landet stöd genom omfattande finansieringsprogram.

·Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Med hjälp av externa experter kommer kommissionen att genomföra en operativ bedömning för att utvärdera kvaliteten och tillförlitligheten i Ukrainas offentliga finansiella flöden och administrativa förfaranden, och en slutrapport utarbetades i augusti 2014. En ny operativ bedömning ska enligt planerna göras andra kvartalet 2018 för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen.

·Konsekvensbedömning

EU:s makroekonomiska stöd är ett nödinstrument som är avsett att användas i undantagsfall för att åtgärda allvarliga betalningsbalanssvårigheter i tredjeländer. Detta förslag om makroekonomiskt stöd är därför undantaget från kravet på en konsekvensbedömning i enlighet med kommissionens riktlinjer för en bättre lagstiftning (SWD(2015) 111 final), eftersom det är en politisk nödvändighet att agera snabbt i denna nödsituation som kräver omedelbara insatser.

Mer generellt utgår kommissionen i sina förslag om makroekonomiskt stöd från lärdomar av utvärderingar av tidigare insatser i EU:s grannskap. Det makroekonomiska stödet och det ekonomiska anpassnings- och reformprogram som är ett villkor för det kommer att bidra till att täcka Ukrainas finansieringsbehov på kort sikt, stötta det politiska arbetet för att stärka landets offentliga finanser och utlandsställning på medellång sikt samt lägga grunden till en hållbar tillväxt.

4.BUDGETKONSEKVENSER