Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati

[COM(2020) 790 final]

(2021/C 341/09)

Föredragande: Carlos Manuel TRINDADE Medföredragande: Andris GOBIŅŠ

Remiss Europeiska kommissionen, 24.2.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 26.5.2021 Antagande vid plenarsessionen 10.6.2021 Plenarsession nr 561 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 231/1/8

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) håller med Europeiska kommissionen om behovet av att agera för att öka den europeiska demokratins resiliens. Dessutom anser EESK att EU:s handlingsplan för demokrati (nedan kallad ”handlingsplanen”) är både positiv och nödvändig, stöder i stort de åtgärder som föreslås i den och föreslår att man ägnar större uppmärksamhet åt vissa insatsområden och vidtar fler åtgärder beträffande dessa.

1.2 EESK anser att handlingsplanen är mycket aktuell med tanke på de tecken som väcker farhågor om en urholkning av rättsstaten till följd av hoten mot vår demokrati, såväl inifrån unionen som från yttre aktörer.

1.3 Kommittén är bekymrad över försöken i flera medlemsstater att dra nytta av svårigheterna till följd av covid-19 för att försvaga rättsstaten. Kommissionen bör vidta politiska åtgärder i detta avseende.

1.4 Av de skäl som anges i följande tre punkter rekommenderar EESK att kommissionen i sin handlingsplan upprättar en separat kompletterande pelare för det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas deltagande och främjandet av arbetsdemokrati. Kommittén anser att denna pelare är mycket viktig och lägger i punkt 6 i detta yttrande fram konkreta förslag för dess utformning.

1.5 Utöver de områden som redan ingår i den föreslagna handlingsplanen anser EESK att främjandet av den europeiska demokratin bör omfatta att främja det demokratiska deltagandet på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, det civila samhällets deltagande och demokrati i alla dess fasetter och aspekter och områden, bl.a. arbetsdemokrati. EESK anser att dessa aspekter av utövandet av demokrati bör ingå i kommissionens handlingsplan, eftersom de alla har sina egna fördelar i fråga om att göra demokratin mer dynamisk och resilient.

1.6 EESK beklagar att man i den föreslagna handlingsplanen inte tar upp den viktiga roll som det sociala kontraktet spelar för att minska ojämlikheten och uppmuntra européerna att anamma demokratiska ideal, inte föreslår några åtgärder för att stärka denna roll, inte erkänner eller stöder den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna och inte på något sätt belyser dessa områdens bidrag till de europeiska demokratiernas stabilitet.

1.7 EESK anser dessutom att man bör lägga större vikt vid den civila dialogen, som i alla demokratier är en nödvändig förutsättning för att beslutsprocessen och egenansvaret för den ska hålla högsta kvalitet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen. EESK upprepar sin rekommendation till kommissionen i yttrande SOC/627 ( 1 ) om att inrätta ett årligt civilsamhällesforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen.

1.8 EESK anser att handlingsplanen bör inbegripa ett omfattande initiativ för att främja utbildning i demokrati och grundläggande rättigheter, som spelar en avgörande roll för att skydda demokratiska värden och aktivt medborgarskap, särskilt hos ungdomar.

1.9 EESK uppmanar kommissionen att se till att handlingsplanen beaktar bedömningen av medlemsstaternas genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra detta direktiv.

1.10 När det gäller tillsyn anser EESK att onlineplattformarna bör åläggas transparens och ansvarsskyldighet, och stöder utvecklingen av en regleringsmekanism inom ramen för rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, för att förebygga desinformation, hatpropaganda och manipulation.

1.11 EESK uppmanar EU-institutionerna att snarast vidta de föreslagna åtgärderna för att garantera journalisternas säkerhet och arbetsvillkor och förhindra trakasserier av både journalister och andra aktivister som kämpar för allmännyttiga intressen och som faller offer för strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP).

2. Bakgrund

2.1 Europeiska unionen grundar sig på ”de universella värden […] som utgörs av människans okränkbara och oförytterliga rättigheter liksom frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten” ( 2 ) och är ett område där de grundläggande rättigheterna skyddas av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ( 3 )

2.2 Kommittén bekänner sig uttryckligen till de europeiska demokratiska värdena, stöder helhjärtat kommissionens insatser för att bevara och stärka dem och bekräftar slutsatserna i sina tidigare yttranden om demokratin och rättsstatsprincipen ( 4 ) . Medborgarna får inte glömma eller underskatta demokratins värde eller rättsstatsprincipens betydelse i vårt samhälle.

2.3 Historien har visat att demokrati måste främjas aktivt och ständigt försvaras mot upprepade angrepp. En av de sex prioriterade ambitionerna i kommissionsordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer för Europeiska unionen är ”en ny satsning på demokrati i Europa” ( 5 )

2.4 De djupgående politiska, sociala och ekonomiska förändringar som följer av digitaliseringen, och som covid-19-pandemin bara har påskyndat, skapar nya risker och sårbarheter, bl.a. urgröpning av de traditionella mekanismerna för lika möjligheter för kandidater i valkampanjer, okontrollerad finansiering av politiska aktörer, trakasserier av journalister, spridning av falsk information och samordnade desinformationskampanjer, cyberattacker och många andra slags beteenden som äventyrar valens integritet. Risker för medie- och informationspluralismen och den offentliga debatten, angrepp på mediernas oberoende och ett försvagat civilt samhälle kan också observeras.

2.5 Covid-19-pandemin har också påverkat kvaliteten på de europeiska demokratierna, med tanke på behovet av exceptionella svar på denna folkhälsokris. Venedigkommissionen har granskat dessa åtgärder och konstaterat att covid-19-krisen inte får användas som en förevändning för att stärka regeringarna på bekostnad av parlamenten ( 6 ) . Dessutom måste man, såsom Venedigkommissionen också understrukit, på allvar överväga att se till att det nödvändiga regelverket inrättas och fastställa i vilken utsträckning vissa av dessa åtgärder kan upprätthållas över tid.

3. EU:s handlingsplan för demokrati

3.1 I handlingsplanen, som EESK anser vara både nödvändig och läglig i en tid då demokratin i Europa står inför allvarliga faror, som förvärrats av åtgärderna mot covid-19, fastställs en starkare politisk ram för EU samt särskilda åtgärder som är uppdelade i tre pelare: — Främja fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet. — Stödja fria och oberoende medier. — Motverka desinformation (7).

3.2 Den föreslagna handlingsplanen syftar också till att ge medborgarna och det civila samhället möjlighet att motverka hot mot demokratin och rättsstaten. Denna fråga betraktas som övergripande och gäller för alla tre pelare.

4. Allmänna kommentarer

4.1 Tillståndet för demokratin i Europa och behovet av handlingsplanen

4.1.1 EESK noterar med oro de senaste årens allvarliga utmaningar för demokratin och allmänhetens förtroende för de styrande institutionerna, som bland annat framgår av det minskade valdeltagandet, antalet överträdelser av rättsstatsprincipen i flera medlemsstater, framväxten och spridningen av populism och hatpropaganda, påtryckningarna och t.o.m. våldet mot journalister, angreppen på mediernas oberoende och pluralism, koncentrationen av medieägandet, den olagliga inblandningen i valprocesser både inifrån och utifrån genom desinformation, den otillbörliga finansieringen och det yttre inflytandet, samt försöken att försvaga det organiserade civila samhället och dess deltagande i beslutsprocesserna och att nedvärdera eller t.o.m. undertrycka social dialog och kollektivförhandlingar.

4.1.2 EESK anser att handlingsplanen är ett positivt och nödvändigt instrument, och stöder i stort de åtgärder som föreslås i den, med förbehåll för de särskilda kommentarerna i punkt 5 och förslagen i punkt 6 i detta yttrande.

4.1.3 EESK beklagar att utarbetandet av handlingsplanen bara åtföljdes av en begränsad dialog, eftersom ett sådant samråd skulle ha ökat dess effektivitet.

4.2 Handlingsplanens tillämpningsområde och genomförande

4.2.1 EESK anser att åtgärderna för att främja demokratin i Europa måste omfatta – men inte bör begränsas till – att skydda valens integritet, stärka mediernas frihet och pluralism samt bekämpa desinformation och inblandning.

4.2.2 EESK anser att handlingsplanens tillämpningsområde bör utvidgas och att man bör lägga till en separat pelare om vikten av ett aktivt medborgarskap som utövas genom det civila samhällets deltagande (se punkt 6 i detta yttrande).

4.2.3 EESK anser att handlingsplanen borde ha värderat demokrati på nationell, regional och lokal nivå högre.

4.2.4 På samma sätt anser kommittén att handlingsplanen bör täcka alla aspekter och områden av den europeiska demokratin, inbegripet arbetsdemokrati och strukturerad dialog med det civila samhället.

4.2.5 EESK förväntar sig att man vid genomförandet av handlingsplanen tar hänsyn till att EU måste spela en viktig roll som förebild för att främja demokratiska värden och normer, t.ex. genom samstämmighet mellan sina inre och yttre åtgärder.

4.2.6 EESK anser att EU måste agera för att stärka de europeiska demokratiernas resiliens, deras sociala kontrakt och deras ekonomiska konkurrenskraft, i linje med ambitionerna vid konferensen om Europas framtid.

4.3 Integrering av handlingsplanen i EU:s politik och effektiv övervakning

4.3.1 EESK anser att handlingsplanen, för att bli effektiv, bör vara nära kopplad till andra pågående initiativ på EU-nivå som bidrar till samma mål, i synnerhet genomförandet av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska rättsstatsmekanismen samt genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och de nya jämlikhetsstrategierna, och beklagar att dessa kopplingar inte är tillräckligt synliga. EESK rekommenderar att kopplingarna mellan de olika handlingsplanerna görs tydliga och faktiska.

4.3.2 EESK påminner kommissionen om att kommittén i sitt yttrande SOC/627 föreslog att man skulle inrätta ett årligt civilsamhällesforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. Kommittén föreslår därför att man i handlingsplanen lägger till ett särskilt avsnitt om situationen för demokratin, som omfattar frågan om tillämpningen av artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen.

4.3.3 EESK beklagar att handlingsplanen inte åtföljs av en övervakningsram och en modell för att mäta framstegen, och att det för många av åtgärderna inte har fastställts några datum, vilket gör det svårt att följa upp den utvärdering som planeras till 2023 inom utsatt tid. EESK föreslår att man lägger fram en lämplig övervakningsram. Rapporten om rättsstatsprincipen kan spela en viktig roll i detta sammanhang, såsom beskrivs i punkt 6 i detta yttrande.

4.3.4 Kommittén betonar behovet av att avsevärt minska de sociala orättvisorna för att stärka demokratin och ställer sig därför kritisk till att man i handlingsplanen inte hänvisar till den avgörande faktor som social sammanhållning utgör för de europeiska demokratiernas stabilitet eller den roll som det sociala kontraktet spelar för européernas anammande av demokratiska ideal, samt att man inte beaktar behovet av åtgärder för att bevara eller stärka det. EESK rekommenderar därför att denna dimension tas med i handlingsplanen.

4.4 Digitaliseringens effekter på demokratiska samhällen

4.4.1 Konsekvenserna av angrepp på det demokratiska livet förvärras av avsaknaden av reglering av onlineplattformar, av vilka det bara finns några få som används i stor utsträckning i hela världen, samt av hur deras slutna algoritmer fungerar. De mekanismer som ska säkerställa deras ansvar är otillräckliga. Att se till att valprocesserna uppmuntrar väljarna att delta, garanterar mångfald och är rättvisa och transparenta är en utmaning för alla demokratiska nationer som kräver uppmärksamhet och åtgärder.

4.4.2 EESK upprepar sin ståndpunkt i yttrande NAT/794 ( 8 ) att EU måste anta politiska åtgärder som ytterligare befäster en digital ekonomi som bygger på våra samhällsvärden.

4.4.3 EESK delar åsikten att man bör anta en mer kraftfull strategi för att reglera onlineplattformar genom att se till att de största aktörerna görs ansvariga inför allmänheten och att de offentliga myndigheterna är tillräckligt starka för att se till att reglerna efterlevs.

4.4.4 EESK välkomnar de preliminära regleringsåtgärder som vidtagits för att hålla onlineplattformarna, särskilt de mycket stora, ansvariga genom förslagen till rättsakt om digitala tjänster och rättsakt om digitala marknader.

4.4.5 Kommittén ser också utvärderingen och uppdateringen av uppförandekoden om desinformation som viktiga mellansteg för att säkerställa en kraftfull övervakning av effekterna av desinformation, även i förhållande till covid-19, och onlineplattformarnas tillhörande svar.

5. Särskilda kommentarer

5.1 Främja fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet

5.1.1 EESK instämmer i behovet av att vidta åtgärder för att garantera insyn i politisk reklam och kommunikation (punkt 2.1 i handlingsplanen) och stöder antagandet av EU-lagstiftning för att säkerställa att medborgarna alltid har full insyn i betalt innehåll av politisk karaktär på alla beslutsnivåer. De nationella myndigheterna bör få all nödvändig information från sociala nätverk och andra plattformar för att kunna garantera fria och rättvisa val på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

5.1.2 EESK stöder införandet av ytterligare begränsningar för mikromålstyrning genom användning av slutna algoritmer och psykologisk profilering i ett politiskt sammanhang, vilket kommissionen föreslår att undersöka i sitt lagförslag om insyn i betalt politiskt innehåll.

5.1.3 EESK anser att anordnandet av fria och rättvisa val inom ramen för ett tillförlitligt valsystem utgör en ständig utmaning för alla demokratiska system, välkomnar det stärkta europeiska samarbetet om val inom EU och uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna att utveckla nya former av förstärkt samarbete på detta område för att säkerställa mer inkluderande, öppna och representativa val. Kompendiet med bästa praxis bör stödja dessa insatser.

5.1.4 Kommittén ställer sig positiv till antagandet av en ny operativ EU-mekanism för att stödja resilienta valprocesser som ska organiseras och samordnas av det europeiska nätverket för valsamarbete (punkt 2.3).

5.1.5 EESK delar den oro som utrycks i handlingsplanen beträffande att förebygga och bekämpa utländsk påverkan på europeiska demokratiska processer, och anser att det är lämpligt att EU ålägger de ansvariga för sådan inblandning en kostnad genom gemensamma, tydliga och starka sanktioner och genom att inleda ett gemensamt initiativ om cybersäkerhet.

5.1.6 EESK anser att fastställandet av valprocesser som kritisk infrastruktur redan kan övervägas vid bedömningen av utländska direktinvesteringar ( 9 ) och att den operativa EU-mekanismen för att stödja resilienta valprocesser bör ha de operativa förhållanden och medel som krävs för att garantera förfarandenas säkerhet, inklusive cybersäkerhet vid val på alla nivåer.

5.1.7 EESK föreslår att man inför en effektiv insyn när det gäller distribution av onlineinnehåll, bl.a. genom kontroll av algoritmer samt bättre insyn i ekosystemet för onlineannonsering och processerna för främjande eller nedgradering av innehåll, ger det civila samhället (akademiker, forskare, journalister och civilsamhällesorganisationer) och de oberoende tillsynsmyndigheterna de medel som krävs för att de ska kunna ålägga onlineaktörerna ansvarsskyldighet samt bestraffar dem som agerar i ond tro, särskilt när de upprepade gånger försöker undkomma insyn och ansvarsskyldighet gentemot samhället.

5.1.8 EESK beklagar att handlingsplanen inte fastställer en separat pelare för att stödja demokratiskt engagemang och aktivt deltagande även när det inte är val, inte erkänner den roll som social dialog spelar för demokratisk stabilitet och inte innehåller några särskilda åtgärder i detta avseende. EESK rekommenderar att den nya pelare som föreslås i punkt 6 i detta yttrande ska omfatta främjande av social dialog, föreningsfrihet för företag och fackföreningar, kollektivförhandlingar och rätten till information och samråd.

5.1.9 När det gäller de befintliga förslagen i handlingsplanen om främjande av demokratiskt engagemang och aktiv delaktighet utanför valkampanjer (punkt 2.4 i handlingsplanen), anser EESK att man bör lägga till ett omfattande initiativ för att främja utbildning i demokrati, inklusive medie- och informationskompetens, samtidigt som kommittén välkomnar att utbildning i medborgarskap nämns i samband med användningen av strukturfonderna.

5.1.10 EESK påminner om att kommittén i sitt yttrande SOC/627 efterlyste en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati, med stark betoning på aktivt medborgarskap.

5.1.11 För att stödja och stärka det civila samhällets kapacitet rekommenderar EESK att medlemsstaterna utnyttjar strukturfonderna och att kommissionen själv utnyttjar de medel som står till dess förfogande.

5.1.12 Oberoende faktagranskare bör få tillräcklig finansiering för att kunna utöva sin verksamhet i realtid, vilket EESK redan har rekommenderat i samband med åtgärdsplanen mot desinformation ( 10 ) . Det är viktigt att stärka kommissionens kapacitet på europeisk nivå så att den kan agera bättre på denna nivå för att ge starkare stöd till medlemsstaternas insatser på nationell nivå.

5.1.13 EESK rekommenderar yttersta försiktighet för att se till att ett införande av hatpropaganda i förteckningen över EU-brott (punkt 2.4 i handlingsplanen) aldrig kan tolkas som en begränsning av yttrandefriheten, och betonar att alla initiativ på detta område måste vara förenliga med subsidiaritetsprincipen.

5.1.14 EESK noterar med tillfredsställelse att man i handlingsplanen förespråkar främjande av jämlikhet på alla nivåer och av deltagande i det politiska livet av kvinnor, hbtqi-personer, missgynnade ungdomar, människor med minoritetsbakgrund vad gäller ras eller etniskt ursprung, personer med funktionsnedsättning och personer eller grupper med lägre digital kompetens eller digitalt engagemang.

5.2 Stödja fria och oberoende medier

5.2.1 När det gäller journalisters säkerhet (punkt 3.1 i handlingsplanen) oroas EESK av tecknen på att deras frihet begränsas, bl.a. genom hot mot deras fysiska säkerhet, och instämmer i att situationen är alarmerande. Kommittén anser att det är mycket viktigt att kommissionen föreslår utarbetandet av en rekommendation i detta avseende före slutet av 2021, och uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna att snarast föreslå effektiva mekanismer för att skydda journalister, redaktionellt oberoende, mångfald och pluralism, mediekompetens, en möjliggörande miljö som säkerställer sektorns hållbarhet och bra arbetsvillkor för journalister.

5.2.2 EESK uttrycker sitt ogillande av trakasserier mot journalister och andra aktivister som kämpar för allmännyttiga intressen i form av strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP). EU måste se till att tillämpningsområdet för åtgärderna mot SLAPP omfattar bl.a. journalister, aktivister, fackföreningsmedlemmar, akademiker, forskare inom digital säkerhet, människorättsförsvarare samt medie- och civilsamhällesorganisationer.

5.2.3 När det gäller åtgärder för att stödja mediemångfald (punkt 3.4 i handlingsplanen) beklagar EESK otydligheten vad gäller hur kommissionen kommer att agera för att bevara denna mångfald, som är stadfäst i stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt när det gäller den mycket viktiga frågan om vem som äger medier. EU måste inta en mer proaktiv hållning med tanke på slutsatsen i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen att vissa medlemsstater inte har något system för att säkerställa insyn i vem som äger medier eller möter hinder för att faktiskt offentliggöra sådant ägande. EESK uppmuntrar därför kommissionen att fördjupa sina kunskaper om de aktörer som är verksamma på mediemarknaderna samt skyddsåtgärder och villkor som främjar mångfald, och att övervaka koncentrationen av distributionsnät och mellanhänder som i allt högre grad påverkar eller bestämmer villkoren för och karaktären hos tillgången till medier och innehåll. Det offentliga samrådet om handlingsplanen visade också på ett brett stöd för införandet av en tydlig skyldighet för alla medier och medieföretag att offentliggöra detaljerad information om ägarnas identitet.

5.2.4 Kommittén är bekymrad över de pågående försöken i flera medlemsstater att utnyttja den svåra situation som skapats av covid-19-pandemin, som har försvagat mediesektorn, för att angripa pressfriheten genom otillbörliga, diskriminerande eller t.o.m. repressiva åtgärder. EESK uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att överbrygga de klyftor som fastställs i rapporten om rättsstatsprincipen beträffande reglerna för fördelningen av statlig reklam mellan medierna.

5.2.5 EESK uppmanar kommissionen att undersöka de mekanismer som används för att finansiera mediemångfald och stödja innovation, frilansjournalister och lokala medier. Man skulle kunna överväga att utvärdera genomförandet av och effektiviteten hos den ”närstående” rättighet som beviljas pressförläggare i direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden.

5.2.6 Med tanke på att tidsfristen för medlemsstaterna att genomföra direktivet om audiovisuella medietjänster löpte ut den 19 september 2020 uppmanar EESK kommissionen att se till att handlingsplanen beaktar utvärderingen av denna process, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt tillämpa detta direktiv.

5.2.7 EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillåta kostnadsfri strömning av offentliga medier i alla medlemsstater, bl.a. via kabelnät och leverantörer av sådana tjänster. Detta skulle vara ett avgörande steg mot flerspråkighet, bättre ömsesidig förståelse och förstärkt samarbete som dessutom skulle föra EU närmare ett gemensamt offentligt rum genom att förena medborgarna i mångfald och pluralism.

5.3 Motverka desinformation

5.3.1 EESK ställer sig bakom den vikt som läggs vid att motverka desinformation (kapitel 4 i handlingsplanen), och anser att det är viktigt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att bekämpa desinformation.

5.3.2 EESK understryker betydelsen av rättsakten om digitala tjänster (punkt 4.2 i handlingsplanen) när det gäller tillsyn, ansvarsskyldighet och insyn avseende onlineplattformar, och stöder utarbetandet av en regleringsmekanism för att förebygga desinformation.

5.3.3 Med tanke på betydelsen av utbildning i demokrati för kvaliteten på det demokratiska livet (punkt 4.3) anser EESK att handlingsplanen borde vara mycket mer ambitiös i detta avseende och fastställa mål och delmål för att stödja innovativa projekt och finansiera det civila samhällets initiativ på området.

5.3.4 EU-mekanismerna bör stödja närmare samarbete mellan de behöriga tillsynsmyndigheterna för att minska risken för att desinformation sprids via propagandakanaler som är registrerade inom EU.

5.3.5 Onlineannonseringsplattformar bör åläggas att tillhandahålla årliga insynsrapporter, helst till en oberoende revisionsmyndighet som utsetts för detta ändamål. De årliga insynsrapporterna skulle kunna innehålla ingående information och förklaringar om policyer och interna processer för att hantera desinformation, kriterier för upp- och nedrankning samt mekanismer för urval och presentation av innehåll, policyer för målinriktning och spridning av annonser, policyer för visning av ”korrekt” information (t.ex. om covid-19 och val) och mekanismer för överklagande pga. innehåll som felaktigt har tagits bort. Ett nytt oberoende revisionsorgan som består av nationella tillsynsmyndigheter skulle kunna inrättas på EU-nivå för att kontrollera de sociala medieplattformarna.

5.3.6 Eftersom rättsakten om digitala tjänster ger möjlighet att ta itu med makt- och informationsasymmetrin i förhållande till digitala grindvakter såsom Google och Facebook, som har stor inverkan på demokratin, bör handlingsplanen säkerställa en rättighetsbaserad strategi för denna rättsakt.

5.3.7 EU:s politiska beslutsfattare måste se till att yttrandefrihetsprinciperna skyddas samtidigt som de antar lagstiftning för att motverka desinformation. I synnerhet riskerar användningen av straffrätten för att bekämpa storskalig desinformation att skapa utrymme för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av statsstödda hot och omotiverad lagföring av kritiska röster.

6. Förslag till upprättande av en fjärde pelare i handlingsplanen: ”Främja aktivt och demokratiskt deltagande även när det inte är val”

6.1 Bakgrund

6.1.1 EESK anser att man i handlingsplanen bör upprätta en särskild pelare för att vederbörligen beakta behovet av en tydlig strategi för aktivt medborgarskap. Kommittén anser att detta tillägg är nödvändigt för att säkerställa en mer harmonisk återhämtning från den rådande krisen och bana väg för en mer hållbar och stabil demokrati i Europa.

6.1.2 Denna nya pelare bör också omfatta främjande av social dialog, kollektivförhandlingar och civil dialog.

6.1.3 I fördraget om Europeiska unionen infördes en viktig innovation i artikel 11: begreppet medborgardeltagande. Mer än tio år efter dess ikraftträdande motsvarar emellertid medborgarnas möjligheter att delta i beslut även när det inte är val fortfarande långt ifrån behoven, vilket ofta leder till ett dubbelt missnöje: dels med själva politiken, dels med bristen på möjligheter att påverka besluten. I detta sammanhang erinrar EESK om sin ståndpunkt i yttrande SOC/423 genom att påpeka att det är ytterst viktigt att lägga fram konkreta åtgärdsförslag i syfte att säkerställa att EU-institutionerna inom sina respektive behörighetsområden vidtar lämpliga åtgärder för att tillämpa artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen ( 11 )

6.1.4 På samma sätt anges i artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att EU har en roll att spela när det gäller att erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse.

6.1.5 I detta sammanhang föreslår EESK att man upprättar en fjärde pelare i handlingsplanen, ”Främja aktivt och demokratiskt deltagande även när det inte är val”, som beskrivs i detta bidrag.

6.2 Främja en kultur av aktivt deltagande

6.2.1 Skapa en öppen och gynnsam miljö för det civila samhället i Europa — Det medborgerliga utrymmet bör utgöra en särskild pelare eller del i rapporten om rättsstatsprincipen och ägnas större uppmärksamhet, bl.a. i form av en grundlig utvärdering av detta utrymme i varje medlemsstat, med beaktande av dess olika beståndsdelar, kopplingarna mellan dem och deras inverkan på det politiska systemet och rättsstaten. — Kommissionen bör, på grundval av gällande internationell rätt (12) och annan mer detaljerad vägledning (13) och i samarbete med det civila samhället, utarbeta en uppsättning riktlinjer för att försvara och främja det medborgerliga utrymmet i unionen och dess medlemsstater. Detta bör omfatta 1) föreningsfriheten, 2) rätten att verka fritt utan statlig inblandning, 3) yttrandefriheten, 4) rätten till samarbete och kommunikation, 5) rätten till offentlig information, 6) rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, 7) rätten att söka och säkra resurser, 8) statens skyldighet att skydda, 9) den akademiska friheten, och 10) filantropisk verksamhet. Man bör bedöma eventuella negativa sidoeffekter av befintlig och ny lagstiftning och dess tillämpning: t.ex. bör lagstiftningen om penningtvätt och insyn vara riskbaserad och proportionerlig. — Kommissionen bör i sitt organisationsschema inrätta kontaktpersoner för den civila dialogen och uppmuntra medlemsstaterna att stärka strukturerna för denna dialog genom att stödja upprättandet av sådana strukturer om de inte finns med hjälp av EU-medel. — Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden bör vara tillgängligt för europeiska, nationella och lokala civilsamhällesorganisationer i alla medlemsstater, inbegripet människorättsaktivister som verkar för att främja och skydda EU:s grundläggande värden. Finansieringen från detta program bör täcka driftskostnader samt tvister, kapacitetsuppbyggnad, övervakningsverksamhet och samarbete på EU-nivå. — Erasmus+-programmet bör möjliggöra utbyten mellan det civila samhällets organisationer och mellan arbetsmarknadens parter för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis.

6.2.2 Utbildning i demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter som en prioritering för EU — En viktig förutsättning för att främja aktivt medborgarskap och samhällsengagemang är medborgarutbildning, inklusive mediekompetens, på alla nivåer, både formellt och informellt, i och utanför skolan, i alla medlemsstater. Medborgarutbildning är ett viktigt verktyg för att bekämpa antidemokratiska tendenser, främja de europeiska värdena och övervinna de rådande klyftorna. — Eftersom rådande praxis skiljer sig åt väsentligt mellan medlemsstaterna bör en separat uppsättning minimistandarder eller rekommendationer utarbetas på grundval av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter (CM/Rec(2010)7). — Det är viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt skapandet av en kultur av aktivt deltagande för att se till att inga medborgare som är bosatta i EU hamnar utanför eller riskerar utestängning eller diskriminering på grund av att deras politiska eller socioekonomiska rättigheter inte respekteras.

6.3 Ge medborgarna och deras organisationer verkligt inflytande över EU:s beslutsprocesser

6.3.1 EU och dess medlemsstater bör stödja mobiliseringen av medborgarna på fältet och ge dem möjlighet att komma till tals i all sin mångfald genom att i praktiken omsätta deras ”rätt att delta i unionens demokratiska liv” som stadfästs i artikel 10 i EU-fördraget. EU och dess medlemsstater bör också ge medborgarna möjlighet att delta i en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” (artikel 11 i EU-fördraget). EESK bör utarbeta en årlig rapport om denna fråga.

6.3.2 Medborgarna och deras organisationer bör göras fullt delaktiga i utformningen av EU:s politik. Man bör uppnå en sund balans mellan de olika berörda parternas bidrag genom att se över samrådsmetoden för att öka deltagandet av medborgarorganisationer och sociala organisationer på nationell nivå och EU-nivå och genom att utnyttja det europeiska medborgarinitiativets potential att ge medborgarna möjlighet att sätta agendan.

6.3.3 Bestämmelsen i artikel 11 i EU-fördraget om en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” bör genomföras fullt ut inom alla EU:s insatsområden. Kommissionen bör ta initiativ till ett interinstitutionellt avtal om civil dialog med det europeiska civila samhället .

6.3.4 Man bör säkerställa ett konstruktivt och inkluderande deltagande från det civila samhällets sida i konferensen om Europas framtid genom att skapa en koppling till handlingsplanen, för att på så sätt ge tillfälle att diskutera hur de demokratiska processerna och det aktiva samhällsengagemanget kan stärkas.

6.3.5 Medlemsstaterna bör uppmanas att i sina planer inom den fleråriga budgetramen avsätta de resurser som krävs för att finansiera den civila dialogen och stärka civilsamhällesorganisationernas förmåga att delta i beslutsfattandet. Kommissionen bör inkludera medborgardeltagande och demokrati bland de övergripande prioriteringarna i sina landsspecifika rekommendationer .

6.3.6 Man bör lansera ett årligt evenemang där de högsta företrädarna för EU-institutionerna och de representativa organisationerna eller sammanslutningarna i det civila samhället samt företrädare för sektorsdialoger och lokala, regionala, nationella och makroregionala (transnationella och grannskapspolitiska) dialoger träffas för att utbyta bästa praxis och utarbeta en årlig plan för att stärka demokrati, deltagande och medborgardialog . Kommissionen och EESK bör spela en ledande roll i denna process som organisatörer.

6.4 Stärka stödstrukturerna för social dialog och kollektivförhandlingar

6.4.1 Det är viktigt att agera för att främja demokratin genom ekonomisk och social sammanhållning, bl.a. genom att främja arbetsdemokrati. Demokratin är hotad även på denna nivå, och pandemin har väckt viktiga frågor som måste behandlas snabbt.

6.4.2 Social dialog och kollektivförhandlingar hör till de bästa exemplen på ett demokratiskt funktionssätt. Dialog mellan organisationer som representerar sina egna intressen och värden skapar ett strukturerat utrymme för att behandla och diskutera frågor av gemensam betydelse, även om intressena skiljer sig åt. Ömsesidigt erkännande och ömsesidig respekt mellan partner och det rationella sökandet efter lösningar på situationer, problem och konflikter är byggstenarna i en demokratisk kultur.

6.4.3 Den nya pelare som föreslås bör omfatta åtgärder för att främja dessa principer, såsom — alla medlemsstaters respekt för ILO-konventionerna, i synnerhet de viktigaste som rör fri facklig verksamhet, — en strukturerad informations-, samråds- och utfrågningsprocess och en slutrapport om denna process för alla lagstiftningsinitiativ på medlemsstatsnivå, — stöd till en förstärkning av de ekonomiska och sociala råden och, i förekommande fall, inrättandet av sådana, — utnämning på kommissionsnivå, efter godkännande av de europeiska arbetsmarknadsparterna, av en högt uppsatt EU-ansvarig för att främja och övervaka den sociala dialogen i medlemsstaterna och EU, som även kan åta sig uppgiften att stödja den civila dialogen om det civila samhällets organisationer efter samråd går med på detta, — anordnande var sjätte månad av ett möte för social trepartsdialog på hög nivå (med de europeiska arbetsmarknadsparterna, kommissionen och medlemsstaterna) för att främja och övervaka den sociala dialogen på europeisk och nationell nivå, — antagande av en åtgärd som syftar till att främja kollektivförhandlingar inom ramen för offentlig upphandling och tillgång till offentliga medel, inbegripet EU-medel, och som ålägger kontrakterande arbetsgivare att ingå ett kollektivavtal eller att, tills sådana avtal föreligger, säkerställa arbetstillfällen av hög kvalitet på grundval av tillämpliga rättsliga bestämmelser, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och praxis som är resultatet av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter och myndigheterna på nationell nivå; detta kommer att förhindra social dumpning och säkerställa rättvis konkurrens, — lansering av program för att utbilda företrädare för arbetsmarknadens parter i syfte att främja social dialog och kollektivförhandlingar.

Bryssel den 10 juni 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 282, 20.8.2019, s. 39.

(2) Ingress till fördraget om Europeiska unionen.

(3) EUT C 202, 7.6.2016, s. 389.

(4) Se i synnerhet yttrandena EUT C 228, 5.7.2019, s. 24; EUT C 282, 20.8.2019, s. 39; EUT C 429, 11.12.2020, s. 16.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_sv.pdf

(6) Venedigkommissionen (2020), ”Interim Report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights”, antagen av Venedigkommissionen vid dess 124:e plenarsession online (den 8–9 oktober 2020), https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

(7) COM(2020) 790 final.

(8) EUT C 429, 11.12.2020, s. 187.

(9) Såsom anges i kommissionens meddelande, särskilt fotnot 17.

(10) Se punkt 1.7 i slutsatserna i yttrandet (EUT C 228, 5.7.2019, s. 89).

(11) EUT C 11, 15.1.2013, s. 8.

(12) Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(13) OSSE/ODIHR:s riktlinjer för föreningsfrihet.