Digitaliseringen av domstolsväsendet kan förbättras. Även om det är möjligt att lämna in en ansökan digitalt , går det ännu inte att få tillgång till rättsliga handlingar online och domar är endast delvis tillgängliga på internet . Under covid-19-pandemin har behovet av att kunna lämna in domstolsärenden digitalt hamnat i centrum. Även om justitieministeriet redan har inlett processen med att införa elektronisk inlämning befinner sig projektet fortfarande i ett tidigt skede . Hittills kan elektronisk inlämning enbart användas i förfaranden om betalningsförelägganden .

Regeringen har föreslagit en ändring av lagen om domstolsavgifter som för närvarande behandlas i parlamentet . Förslaget till ändringar av lagen om domstolsavgifter, som lades fram i februari 2020, innebär en omfattande höjning av vissa domstolsavgifter för att anpassa dem till den förhöjda levnadsstandarden sedan den senaste ändringen 2011 . Samtidigt innebär förslaget en höjning av vissa domstolsavgifter för att bidra till återhållsamhet med domstolstvister och användning av alternativ tvistlösning såsom medling . För närvarande är domstolsavgifterna i tvistemål och konsumentmål jämförelsevis låga, men relativt höga i affärsjuridiska mål . Under samrådet och den offentliga debatten uttryckte flera berörda parter oro över reformens effekter på tillgången till rättslig prövning, särskilt för de mest sårbara befolkningsgrupperna . För att komma till rätta med detta bör ett undantag från domstolsavgifterna enligt lagförslaget inte längre betraktas som något exceptionellt. En part i ett domstolsförfarande som kan påvisa att han eller hon lever under svåra ekonomiska förhållanden skulle kunna undantas från domstolsavgifter.

Justitieministeriet har lagt fram ett förslag till reform av åklagarmyndigheten. Reformförslaget , som lades fram i juni 2019, kommer att ändra åklagarmyndighetens regler om utnämnande och entledigande. För närvarande utses riksåklagaren av regeringen, vilket görs på förslag av justitieministern och på obestämd tid. Enligt lagen kan samtidigt riksåklagaren utan motivering entledigas av regeringen på förslag av justitieministeriet . När det gäller andra åklagare, omfattar lagen föreskrifter om vilken myndighet som ska utse dem, utan att urvalsprocessen eller de krav som en kandidat måste uppfylla regleras. Enligt justitieministeriets förslag till reform bör höga åklagare, inbegripet riksåklagaren, kunna entledigas endast genom ett beslut i ett disciplinärt förfarande. Där föreskrivs också att äldre allmänna åklagare utses för en sjuårsperiod samt fastställs kraven på kandidaterna till åklagarämbeten och förfarandet för urval av dem. Kandidaterna bör väljas av en kommitté bestående av fem ledamöter, varav tre bör nomineras av justitieministeriet (en av dem ska vara domare), en av riksåklagaren och en av en högre åklagare med ansvar för att lämna in förslag till utnämningen av högre åklagare. I ändringsförslaget föreskrivs också att den nuvarande riksåklagarens mandatperiod skulle löpa ut under 2023, och mandatperioden för de två överåklagarna under 2024. Under samrådsprocessen har flera berörda parter uttryckt oro för att vissa av de föreslagna ändringarna skulle innebära en hög grad av inblandning från den verkställande maktens sida i valet av riksåklagare och andra chefsåklagare, särskilt genom utnämningen av ledamöterna i den kommitté som ska välja ut kandidater till åklagarämbetena. Dessutom har berörda parter kritiserat det faktum att medan ändringen föreskriver en period på sju år för högre åklagare, skulle mandatperioden för den nuvarande allmänna åklagaren och de två överåklagarna upphöra redan under 2023 respektive 2024, eftersom de har varit i tjänst under längre tid än vad som förutses i reformförslaget . Förslaget till reform väntar fortfarande på regeringens godkännande och lagstiftningsförfarandet i parlamentet har ännu inte inletts.

Antalet personer som blivit föremål för förundersökning, åtalats och dömts för korruptionsbrott har varierat under de senaste tre åren. Under 2017 inledde de tjeckiska brottsbekämpande myndigheterna 115 utredningar av korruptionsbrott, jämfört med 319 under 2018 och 152 under 2019. 148 personer åtalades för korruptionsbrott eller misstänktes för sådana brott under 2017, jämfört med 268 under 2018 och 190 under 2019 . På senare år har flera fall av korruption på hög nivå utretts i Tjeckien, och de påstådda förövarna har åtalats och i vissa fall dömts i domstol. Trots detta anser 62 % av de svarande i den tjeckiska delen av 2020 års Eurobarometer om korruption att antalet framgångsrika åtal inte räcker till för att avskräcka från korruptionsbrott (EU-genomsnitt: 34 %) och 64 % anser att fall av korruption på hög nivå inte utreds tillräckligt (EU-genomsnitt: 66 %). Dessutom anser 54 % av de svarande företagen i Eurobarometern från 2019 om företagens inställning till korruption i EU att det är osannolikt att korrumperade personer skulle dömas till höga böter eller fängelse av en domstol (EU-genomsnitt: 39 %).

Tjeckien har inga specifika regler om insyn i medieägande. Syftet med den ovan berörda radio- och tv-lagen är också att kontrollera sammanslagningar mellan programföretag och att fastställa gränser för ackumulering av licenser eller personliga kopplingar mellan olika programföretag. Enligt lagen om intressekonflikter är alla offentliganställda tjänstemän förbjudna att driva radio- eller televisionsföretag eller vara utgivare av tryckta medier eller utöva kontroll över ett programföretag eller en utgivare av sådant slag. Enligt lagen ska vissa uppgifter föras in i berörda offentliga register i enlighet med de allmänna reglerna om företagsregistrering. Medieföretag är dock inte skyldiga att avslöja sina ägarstrukturer, förändringar i dessa eller andra uppgifter om företagets verkliga huvudman . I detta sammanhang bör det noteras att övervakningsverktyget för mediepluralism 2020 visar på hög risk när det gäller insynen i ägarförhållandena inom medierna, inte minst med tanke på de generellt höga riskerna för hot mot mångfalden på marknaden avseende kommersiellt inflytande och ägarinflytande över det redaktionella innehållet och nyhetsmediernas koncentration . Trots antagandet av ändringar av lagen om intressekonflikter från 2017, som uttryckligen förbjuder politiker att utöva medieägarskap, är riskerna för mediernas politiska oberoende fortsatt höga med tanke på att politiskt inflytande fortfarande kan utövas genom informella nätverk och maktallianser mellan ägare och politiska aktörer . Företrädare för civilsamhället och de journalister som tillfrågats av kommissionen inför denna rapport bekräftar att just detta förhållande utgör den största risken för mediernas mångfald i landet .

Centrum för mediernas frihet och mångfald (2019), Decriminalisation of Defamation, https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf

Centrum för mediernas frihet och mångfald (2020), 2020 Media pluralism monitor, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

Cepej (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States

Tjeckiska exekutionstjänstemannakammarens hemsida, statistisk översikt. https://statistiky.ekcr.info/statistiky

CIVICUS (15 januari 2020), Citizens call for PM’s resignation in anti-government protests; press freedom in decline, https://monitor.civicus.org/updates/2020/01/15/citizens-call-pms-resignation-anti-government-protests-press-freedom-decline/ .

CIVICUS (22 juli 2019), Politicians continue to undermine critical media in the Czech Republic, Mass protests persist. https://monitor.civicus.org/updates/2019/07/22/Politicians-continue-to-undermine-critical-media-in-the-Czech-Republic-Mass-protests-persist/

CIVICUS, Monitor tracking civic space, Czech Republic, https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ .

Conference of the States Parties to the United Nations Convention against Corruption (2018), Country report on implementation of the United Nations Convention against Corruption, https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries/V1808272e.pdf .

Tjeckiens konstitutionsdomstol, beslut av den 22 april 2020, Pl. ÚS 8/20.

Tjeckiens konstitutionsdomstol, beslut av den 22 april 2020, Pl. ÚS 8/20.

Tjeckiens konstitutionsdomstol, beslut av den 6 februari 2014, Pl. ÚS 3271/13.

Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet – Tjeckien: https://www.coe.int/en/web/media-freedom/czech-republic

Europarådet: Ministerkommittén (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities

Europarådet: Ministerkommittén (2016), Recommendation CM/REC(2016)4 Ministers on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors

Europarådet: Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) (2010), Report on the independence of the judicial system part I: the independence of judges, CDL-AD(2010)004

Europarådet: Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) (2016), The Rule of Law Checklist, CDL-AD(2016)007

Europeiska unionens råd (2019), rådets rekommendation av den 9 juli 2019 om Tjeckiens nationella reformprogram 2019, med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2019, EUT 2019/C 301/03

Europeiska unionens domstol, dom av den 19 november 2019, A. K., de förenade målen C-585/18, C-624/18 och C-625/18

Europeiska unionens domstol, dom av den 22 december 2010, DEB, mål C-279/09

Europeiska unionens domstol, dom av den 25 juli 2018, LM, mål C‑216/18 PPU