Det nya Domstolsverket har spelat en viktig roll för att stödja domstolarna under covid-19-pandemin. De finska domstolarna har inte stängt ner helt under covid-19-pandemin, men deras verksamhet har påverkats . I denna situation har Domstolsverket gett sitt stöd till domstolarna genom att utarbeta riktlinjer för användning av telekonferenser i stället för fysisk närvaro eller riktlinjer för när förhandlingar bör ställas in eller skjutas upp och för arrangemang för social distansering i domstolslokaler . Vikten av detta stöd har också lyfts fram av rättsväsendet .

Vissa restriktioner finns redan för att begränsa svängdörrsproblematiken, och en utvidgning av dessa åtgärder håller för närvarande på att förberedas. Krav som gäller anställningsförhållanden efter avslutat tjänsteförhållande infördes för alla tjänstemän utom ministrar genom en lag år 2017. Statstjänstemannalagen föreskriver en karenstid för de högsta tjänstemännen. Karenstiden begränsar deras möjligheter att gå över till nya uppgifter efter avslutat tjänsteförhållande. Ministrarna omfattas för närvarande inte av detta krav, utan de är föremål för en rekommendation från statens tjänstemannaetiska delegation som ålägger dem att meddela eventuella planer på att åta sig andra uppgifter efter det att de utsetts till ministrar . I december 2019 utfärdade statsrådet dessutom ett principbeslut som blockerade svängdörrsfenomenet för ministrarna. Principbeslutet kräver att ministrarna informerar statsministern och statens tjänstemannaetiska delegation om en eventuell överföring till en annan post under ministerns regeringsperiod. Delegationen ska bedöma om en karenstid på högst sex månader bör rekommenderas för ministern. Åtagandet om utlämnande av uppgifter tillämpas endast under den nuvarande regeringsperioden och upphör att gälla när regeringsperioden har upphört. Eftersom fastställandet av andra typer av begränsningar har ansetts kräva lagstiftningsåtgärder har ett lagstiftningsprojekt på detta område inletts. Syftet är att fastställa förfaranden för att förebygga och undvika intressekonflikter för regeringsledamöterna. Regeringens förslag ska läggas fram under våren 2021. Finansministeriet utvärderar nu om de allmänna riktlinjerna behöver uppdateras med avseende på Grecos rekommendation om att fastställa normer, förfaranden och vid behov lagstiftning, och om begränsningsperioderna för de högsta tjänstemännen bör förlängas till 12 månader .

Det utkast till strategi för korruptionsbekämpning för perioden 2017–2021 som överlämnades till justitieministeriet 2017 har ännu inte antagits av statsrådet. Som en följd av att strategin inte hann antas innan den förra regeringen avgick har en ministerarbetsgrupp för utvecklande av rättsstaten och för inre säkerhet under den nya regeringen inlett utarbetandet av en efterföljande strategi för korruptionsbekämpning för perioden 2020–2023 som kommer att bygga på det tidigare utkastet och ha till syfte att klargöra myndigheternas ansvar för att öka samarbetet. Det tidigare utkastet till strategi för korruptionsbekämpning, som utarbetades 2016, fokuserade på sex huvudteman, som bland annat går ut på att förstärka strukturerna för korruptionsbekämpning, vidta medvetandehöjande åtgärder, öka öppenheten, underlätta korruptionsexponering, utarbeta lagstiftning om mutbrott och främja forskning om korruption. Den kommande strategin syftar till att ta hänsyn till de rekommendationer om korruptionsbekämpning som riktats till Finland i samband med internationella utvärderingar. Dessutom pågår under justitieministeriets ledning en utvärdering av ändringar av lagstiftningen om skydd för visselblåsare .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States.

En reformprocess har inletts för att klargöra vilka befogenheter som tillfaller de olika oberoende myndigheter som värnar om de grundläggande rättigheterna. Enligt grundlagen är justitiekanslern och justitieombudsmannen de två högsta väktarna av laglighet och grundläggande rättigheter, med liknande och samtidiga uppgifter att övervaka myndigheternas verksamhet. Båda har till uppgift att se till att statsrådet, domstolarna och övriga myndigheter följer lag och iakttar rättsstatsprincipen när de sköter offentliga uppdrag, även om en viss specialisering mellan dem finns i praktiken . Dessutom har justitiekanslern sedan 2018 ansvarat för förhandsgranskningen av lagligheten hos lagförslag som läggs fram för riksdagen. Riksdagens justitieombudsmans kansli och Människorättscentret (och dess människorättsdelegation) utgör tillsammans Finlands nationella institution för mänskliga rättigheter, som 2019 återigen ackrediterades med A-status av den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner (Global Alliance of National Human Rights Institutions). Statsrådet inledde en reformprocess 2018 för att klargöra mandaten för och fördelningen av befogenheter mellan justitieombudsmannen och justitiekanslern, och ett lagförslag om detta kommer att läggas fram för riksdagen under hösten 2020 . Båda institutionerna har uttryckt sitt stöd för reformen och deltagit i beredningsfasen .

Befogenheter enligt beredskapslagen togs i bruk i samband med covid-19-pandemin efter att deras grundlagsenlighet hade kontrollerats. Beredskapslagen, som ger regeringen vissa befogenheter när undantagsförhållanden råder, tillämpades under covid-19-pandemin mellan den 16 mars och den 16 juni 2020 . Förordningar som regeringen antar på grundval av dessa befogenheter måste läggas fram för riksdagen, som kan godkänna, ändra eller förkasta dem. Regeringen lade fram en rad sådana förordningar för riksdagen för godkännande under covid-19-pandemin . Förordningarna granskades av grundlagsutskottet, som är ett parlamentsutskott som har till uppgift att bedöma om de förslag som lagts fram för riksdagen är grundlagsenliga. Utskottet avgav ett utlåtande om samtliga förordningar som antagits på grundval av beredskapslagen och krävde ändringar i några av dem . Justitiekanslern håller också på att granska grundlagsenligheten i den lagstiftning som antagits på grundval av beredskapslagen och har inlett minst tolv undersökningar på eget initiativ som gäller användningen av befogenheter på grundval av beredskapslagen och som föranlett honom att begära in ytterligare klargöranden från myndigheterna .

ENCJ, National Court Administration of Finland joins ENCJ. https://www.encj.eu/node/560 .

Europeiska nätverket för nationella människorättsinstitutioner (2020): Contribution from the European Network of National Human Rights Institutions the stakeholder consultation for the 2020 Rule of Law Report.

Statsrådet i Finland (2020): Finlands bidrag till 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Statsrådets kansli: Processhandbok för lagberedningen. http://lainvalmistelu.finlex.fi/sv/ .

Greco (2018), femte utvärderingsrundan – Evaluation Report on Finland on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

Justitieministeriet, lag om rättegång i förvaltningsärenden. https://oikeusministerio.fi/sv/project?tunnus=OM014:00/2015 .

Justitieministeriet, utredning av de högsta laglighetsövervakarnas uppgiftsfördelning. https://oikeusministerio.fi/sv/project?tunnus=OM044:00/2018 .

Justitieministeriet, joursystem. https://oikeusministerio.fi/sv/project?tunnus=OM016:00/2019 .

Justitieministeriet, Finland’s situational report on the implementation of the recommendations issued in the Fifth Round Evaluation Report.

Justitieministeriet, det nationella demokratiprogrammet 2025. https://oikeusministerio.fi/sv/demokratiprogram-2025 .

Justitieministeriet, projekt för inrättande av en domstolsmyndighet. https://oikeusministerio.sv/projekt?tunnus=OM001:00/2018 .

Domstolsverket: Domstolsärenden ska skötas utan att någons hälsa äventyras. https://tuomioistuinvirasto.fi/sv/index/ajankohtaista/2020/457pl2ptq.html .

Domstolsverket: avbrottsstatistik. https://tuomioistuinvirasto.fi/sv/index/ajankohtaista/avbrottsstatistik.html .

Oikeus.fi: ekonomi- och skuldrådgivning. https://oikeus.fi/oikeusapu/sv/index/ekonomi_och_skuldradgivning.html .

Regeringsprogrammet för statsminister Sanna Marins regering 10.12.2019. Ett inkluderande och kunnigt Finland – ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart samhälle. http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/161935 .

Högsta domstolen och högsta förvaltningsdomstolen (14.4.2020): Den starka rättsstaten bär genom krisen. https://korkeinoikeus.fi/sv/index/ajankohtaista/tiedotteet/2020/04/kkojakhovahvaoikeusvaltiokantaaylikriisiajan.html .

Virtuellt landsbesök i Finland inom ramen för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Bilaga II: Landsbesök i Finland

Kommissionens avdelningar höll virtuella möten i maj och juni 2020 med följande instanser: