Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Meddelande från kommissionen om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism", och - "Förslag till rådets beslut om att utse 1997 till 'Europaåret mot rasism'" () (96/C 204/09)

Den 22 februari 1996 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i Romfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande och förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som var ansvarig sektion, utarbetade sitt yttrande den 12 april 1996. Föredragande var Christoforos Koryfidis och medföredragande var Jocelyn Barrow.

Vid sin 335:e plenarsession den 24-25 april 1996 (sammanträdet den 24 april 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för, 1 emot och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Den 13 december 1995 presenterade kommissionen ett meddelande om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (dok. KOM(95) 653 slutlig). Detta meddelande åtföljdes av ett förslag till beslut från rådet om att utse 1997 till "Europaåret mot rasism", med följande målsättningar:

a) Öka medvetenheten och sprida information om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism i gemenskapen.

b) Belysa det hot som diskriminering på grund av ras, hudfärg, religion och nationell eller etnisk härkomst utgör för den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen.

c) Göra allmänheten uppmärksam på fördelen med en integrationspolitik, i synnerhet inom sådana områden som utbildning, boende och sysselsättning.

d) Uppmuntra eftertanke och diskussion om de åtgärder som krävs för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism inom gemenskapen.

e) Företa en omfattande spridning av information om åtgärder och insatser som genomförs på nationell och europeisk nivå i kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism.

f) Främja solidariteten mellan alla samhällsmedborgare.

g) Engagera dem som är offer för rasism, främlingsfientlighet och antisemitism i den europeiska integrationsprocessen.

1.2. ESK, som anser att kampen mot dessa fenomen är en förutsättning för att kunna förverkliga målsättningarna i fördraget, stöder kommissionens meddelande och rådets förslag till beslut om att utse 1997 till "Europaåret mot rasism". ESK gör dock vissa reservationer som formuleras i punkt 5 i detta yttrande.

2. Allmänna iakttagelser

2.1. Definition av begreppen

2.1.1. Kommittén anmodar kommissionen att i sitt förslag använda tydliga definitioner av "rasism", "främlingsfientlighet" och "antisemitism", baserade på standardtexter och terminologi som används i offentliga internationella institutioner som FN, ILO och Europarådet.

2.1.2. Kommittén anser å sin sida att:

- "den europeiska tanken" avser den systematiska, samstämmiga, långsiktiga och ihållande ansträngning som européerna gjort efter kriget för att upprätta ett mångkulturellt och flerspråkigt - och därigenom antirasistiskt - Europa, som bygger på frihet, demokrati, välstånd och social rättvisa;

- och att man med uttrycket "europeisk medborgare" idealiskt sett menar ansvarsfulla, demokratiska medborgare i Europeiska unionen som för att leva upp till sitt ansvar intar en kritisk hållning till institutionerna och deras verksamhet, kontrollerar institutionernas gränser och resultat och ständigt kräver att få delta i beslutsprocessen och få tillgång till allmänna rättigheter och förmåner.

2.1.3. Europeiska unionens medlemsstater har utvecklat olika sociala, politiska, ekonomiska och legislativa metoder för att precisera begrepp som minoriteter, utvandrare och främlingar.

2.1.3.1. Fastän termerna är olika används de ofta felaktigt och som om de vore utbytbara. Icke desto mindre betonar terminologin de betydande skillnaderna i inställning både när det gäller omedelbara konsekvenser och framtida återverkningar.

2.1.3.2. Begreppet "etnisk minoritet" betecknar en numeriskt underlägsen grupp inom en majoritetsbefolkning, som särskiljs av bestämda kännetecken vad beträffar ras eller kultur. Det är viktigt att skilja mellan detta begrepp och de främlingsfientliga tendenser som syftar till att brännmärka minoriteterna och sammankoppla dem med vissa drag. I Europa skiljer sig dessa grupper troligen genom den tidsperiod de bosatte sig i landet. Vissa av grupperna är relativt nyligen etablerade medan andra redan finns där sedan ett flertal generationer tillbaka.

2.1.3.3. Termen "immigrant" tillämpas i egentlig mening på den första generationen som kom till ett nytt samhälle. Både inom och utom gemenskapens område kan man hitta personer som ständigt flyttar, så att denna term fortfarande används. Det är emellertid felaktigt att använda den för att beteckna andra generationen och senare generationer, som eftersom de kommit efter den första etableringen har gjort sitt intåg på arbetsmarknaden och förstår att utöva sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter.

2.1.3.4. Termen "gästarbetare" hänvisar till en arbetsrelation som åtföljs av problem med den fria rörligheten, utövande av politiska rättigheter, socialt skydd och familjefrågor. Denna beteckning antyder för övrigt att detta arbetsförhållande kan vara av begränsad tid (och vara utsatt för risker på arbetsmarknaden). Det väsentliga med dessa distinktioner är att dessa tre kategorier av personer lätt riskerar att mötas av rasism eller främlingsfientlighet.

2.2. Fastställande av fenomenets betydelse, omfattning och gränser

2.2.1. Det anses att rasismen, främlingsfientligheten och antisemitismen för närvarande ökar, och vissa fall av förkastligt beteende väcker oro. Man bör utan tvekan noggrant tolka och följaktligen undersöka betydelsen och vidden av fenomenet och även skälen till dess uppkomst. Detta bör ske inom ramen för universitetsstudier och tillämpade studier.

2.2.2. Hur som helst kan man direkt konstatera att frågan om rasism berör kärnan av både unionens ideal och dess försök att praktiskt genomföra de fyra friheterna.

2.2.2.1. Heterogeniteten i dagens Europeiska gemenskap skiljer sig stort från den demografiska situationen när Romfördraget utarbetades. Den fart med vilken ekonomiska, politiska och sociala förändringar sker i världen har en avgörande effekt på gemenskapen. Det har dock inte skett några lättnader i rörligheten och bosättningen innanför gemenskapens gränser när det gäller befolkning från länder utanför gemenskapen.

2.2.2.2. Dagens EU-medborgare eller EU-invånare kommer inte nödvändigtvis från den rasmässigt, kulturellt eller etniskt homogena europeiska smältdegeln (om man nu kan säga att någon sådan någonsin har existerat).

2.2.2.3. Befolkningen i dagens EU är en mänsklig mosaik som obestridligen berikar vår existens och inte längre består av nyanlända invandrare, utan av deras barn och barnbarn som - i egenskap av EU-medborgare - med all rätt förväntar sig att kunna utnyttja de fyra friheterna. Att rätt och slätt beskriva etniska minoriteter som invandrare, utlänningar eller flyktingar är tecken på trångsynthet.

2.2.2.4. Från EU:s egen synvinkel är det viktigt att komma ihåg att denna mänskliga potential på samma gång kan bidra till att upprätta politiska och ekonomiska band mellan gemenskapen och andra delar av världen. Följaktligen är dessa människor inget problem utan tvärtom en källa till möjligheter.

2.2.2.5. När vi nu närmar oss 2000-talet är det tid att erkänna det hot mot det europeiska idealet som rasismen och dess förespråkare representerar och visa dess rätta natur genom att motbevisa påståendet att det är en biföreteelse.

2.3. Ett försök att förklara: möjliga orsaker

2.3.1. Främlingsfientlighet och rasism är utan tvekan förknippat med okunskap och härrör från den osäkerhet människor känner inför allt som är främmande eller annorlunda.

2.3.2. Under vissa omständigheter kan främlingsfientlighet och rasistiska tendenser från personliga och dolda skuldkänslor eller uppfattningar utvecklas till kollektiva, ideologistyrda beteendemönster som ofta utlöser aggressioner. Så snart något sådant inträffar, det vill säga så snart en enskild rasistisk tendens omvandlas till en kollektiv uppfattning och uttrycks genom socialt beteende, har ett verkligt rasistiskt problem uppstått som även omfattar institutionaliserad rasism och rasistisk politik.

2.3.3. Förutsättningar under vilka rasism och främlingsfientlighet kan florera:

- individuell, social, nationell isolering, etc,

- brist på eller förtigande av kunskap, felaktig information eller ingen information,

- fattigdom och alla former av social utslagning,

- uppmuntran av rasistisk, extremt nationalistisk, religiös eller varje annan form av fanatism.

2.3.3.1. Endast dessa förutsättningar, var för sig eller tillsammans, tenderar att utgöra en grogrund för rasism eller främlingsfientlighet.

2.3.3.2. Särskilt arbetslösheten är en av de faktorer som på ett mer aktivt sätt bidrar till uppkomsten, utvecklingen och yttringarna av rasistiskt beteende. Fenomenets ökning under tidsperioder som, liksom den period vi lever i, kännetecknas av betydande arbetslöshetsproblem, vittnar om detta. Detta är ett av skälen till att det är så viktigt att utarbeta en politik för att skapa arbetstillfällen och bekämpa arbetslösheten.

2.3.4. Hinder för fenomenets utveckling

2.3.4.1. Om man ser på problemet med rasism från historisk synvinkel är det lätt att identifiera perioder då det inte har varit så akut. Dessa perioder markeras av att olika raser har beblandats fritt (), att olika raser delat samma målsättningar () och en delad attityd och känsla av vad som är rättvist, dvs en homogen och acceptabel ram på det institutionella planet samt för kollektiva och individuella verksamheter och åtgärder ().

2.4. Sammanfattningsvis kan man säga att rasism som härrör från dolda, individuella attityder som förvärvats genom brist på kunskap, under vissa förhållanden kan uttryckas genom eller omvandlas till en kollektiv, ideologisk rörelse som ibland kan komma att omfatta en majoritet av befolkningen.

2.4.1. När något sådant inträffar blir det politiska beteendet (både individuellt och kollektivt) primitivt, irrationellt och omänskligt.

2.4.2. Främlingsfientlighet är utan tvekan en grogrund för rasistiska attityder medan antisemitism historiskt sett har kanske ännu skarpare karaktär av rasistiskt våld.

2.4.3. Att förebygga främlingsfientlighet och rasism är en viktig uppgift för varje demokratiskt, antropocentriskt samhälle, dvs ett samhälle som sätter människan i centrum.

2.4.4. Den europeiska tanken som ett begrepp och en livsinställning identifieras med begreppen samstämmighet, samarbete, tolerans och respekt för mångfalden och är därför klart oförenlig med främlingsfientlighet, rasism och antisemitism.

2.4.5. Med sina institutionella organ som det främsta uttrycket för den europeiska tanken och på grund av sin sakkunskap om verkligheten i gemenskapen har Europeiska unionen en skyldighet att i god tid notera nödsignaler i detta hänseende och omedelbart svara genom att utarbeta särskilda ramförslag om hur problemet skall tacklas.

2.4.6. Dessa åtgärder kan bara skumma problemets yta och behandla det indirekt. Man bör angripa problemets kärna och bekämpa rasismens grundläggande orsaker.

2.4.7. Med hjälp av utbildning, både inom och utom utbildningssystemet, kan individens okunskap - och följaktligen främlingsfientlighet och rasistiska tendenser - övervinnas på lång sikt, och lämpliga mekanismer för att sålla information och upptäcka brist på information och felaktig information kan utvecklas.

2.4.8. Sociala initiativ som exempelvis är ägnade att bekämpa arbetslöshet och marginalisering kan bidra till att skapa villkor som förhindrar uppkomsten av främlingsfientlighet och rasism.

2.4.9. Åtgärder för att bekämpa rasistisk propaganda, vare sig den framhåller rasismens perspektiv eller de målsättningar som rasister och deras ledare kämpar för, skulle kunna utveckla eller väcka det sovande antirasistiska medvetande som förhoppningsvis finns hos den överväldigande majoriteten av Europas medborgare i dag.

2.4.10. Med tanke på att karaktären hos EU:s befolkning blir mer och mer skiftande behöver man finna en lämplig balans mellan den stolthet som individerna känner för sitt ursprung (historiskt definierad eller enligt andra faktorer) och respekt för skillnader när det gäller ras, kultur, religion och etnisk tillhörighet.

Oavsett hur var och en av oss skapar vår egen bild av samhället kräver dagens - och i ännu högre grad morgondagens - utmaningar en omedelbar och öppen dialog för att kunna lösa denna sorts problem inom EU. Vare sig rasismen uttrycks i form av öppet våld eller genom att den skadar individens möjligheter är den inte en fråga av underordnad betydelse, eftersom den motsäger själva kärnan i demokratin.

3. ESK och problemet med rasism och främlingsfientlighet

3.1. ESK är ett forum där individer, samhällsgrupper och till och med nationella krafter med olika inställning och intressen står sida vid sida, debatterar, är överens eller oense, konkurrerar eller samarbetar. Beroende på sitt verksamhetssätt är detta organs antirasistiska ställningstagande av gammalt datum och har vid upprepade tillfällen uttryckts i ett antal yttranden ().

3.2. Dessutom skulle ESK och dess motsvarigheter i medlemsstaterna, just beroende på sin sammansättning, verksamhet och inre logik, kunna spela en nyckelroll när politiken för att kämpa mot främlingsfientlighet, rasism och antisemitism utarbetas.

3.3. Den gemensamma deklarationen om förebyggande av rasdiskriminering och främlingsfientlighet och främjande av likabehandling på arbetsplatsen, som antogs vid toppmötet för arbetsmarknadens parter i Florens den 21 oktober 1995, skulle kunna utgöra en grund när man söker och väljer en särskild politik inom detta område. I detta sammanhang bör beaktandet av andra representativa grupper och olika ekonomiska och sociala verksamhetskategorier vara en integrerad del.

4. Det huvudsakliga innehållet i kommissionens meddelande

4.1. Samtidigt som kommissionens meddelande noterar att problemet finns i hela unionen och att det råder brist på aktuella och relevanta undersökningar och uppgifter för att kunna bestämma dess omfattning, pekar kommissionen på de grundläggande orsakerna till främlingshat, rasism och antisemitism och konstaterar att det krävs en europeisk reaktion på problemet.

4.2. Som tidigare redovisats i det sociala åtgärdsprogrammet på medellång sikt för 1995-1997, är målsättningen med kommissionens meddelande att sammanställa kommissionens verksamhet inom detta område och visa hur denna kan utvecklas under kommande period. Kommissionen presenterar också ett särskilt förslag till beslut från rådet om att utse 1997 till "Europaåret mot rasism".

4.3. Efter att ha hänvisat till de åtgärder som hittills vidtagits för att utveckla ett europeiskt svar på problemet med rasism, pekar kommissionen på den särskilda roll som den kan spela på detta område genom att komplettera medlemsstaternas ansträngningar på grundval av följande riktlinjer:

- Samarbete mellan alla parter som är engagerade i kampen mot rasism.

- Prevention måste vara det huvudsakliga målet med alla strategier mot rasism.

- Prioritetsordningen måste uppställas på grundval av samarbete.

- Respekt för subsidiaritetsprincipen.

Kommissionen anser att huvudmotivet i dess åtgärder är att inlemma de angivna åtgärderna i de politiska instrument som redan finns på de berörda områdena, främst i Europeiska socialfonden.

Det andra stora bidraget kommer från instrument som redan nu, direkt eller indirekt, bidrar till att motverka rasism och kommer att spela en betydande roll även i framtiden.

Sådana instrument anknyter till områden som utbildning och ungdomsfrågor (t ex Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa III).

Kommissionen betonar slutligen värdet av att använda lämpliga och effektiva antirasistiska metoder genom att garantera att de sprids bland berörda organ, särskilt de som har hand om invandrare och etniska minoriteter.

Kommissionen nämner framför allt stöd till initiativ som "Städer mot rasism" och "medlarnas" roll, liksom instanser som "Forumet för migrerande arbetstagare" och "Elaine" (Europeiskt nätverk för lokala myndigheter i samverkan om politik för för etniska minoriteter).

4.4. När det gäller frågan om lagstiftning på europeisk nivå har kommissionen agerat på olika sätt:

- Kommissionen har koncentrerat sig på behovet av att bygga upp kunskap om likheter och skillnader i medlemsstaternas rättsregler och utveckla och fördjupa samarbete och utbyte på gemenskapsnivå.

- Kommissionen föreslår att man inför en särskild klausul om icke-diskriminering i fördraget, som sedan skulle vara automatiskt tillämplig på alla gemenskapens åtgärder.

- Kommissionen föreslår också att särskilda befogenheter för att bekämpa rasdiskriminering skall skrivas in i fördraget.

I samband med detta och med hänsyn till rasistiska tendenser inom polisen anser ESK att det är positivt att man skall utveckla en europeisk strategi för polisutbildning för att bekämpa diskriminering, och en polisutbildning som inriktas på att förebygga och motverka brott med rasistiska motiv. I samma anda anser ESK att man bör inrätta en särskild poliskår.

4.5. Åtgärderna kommer att sträcka sig över 24 månader, och ansvaret för att genomföra besluten ligger på kommissionen, som biträds av en rådgivande kommitté bestående av representanter från medlemsstaterna.

5. Särskilda iakttagelser

5.1. Hela texten är färgad av allvaret i kommissionens strävan att synliggöra det hot som diskriminering utgör och utforma särskilda och effektiva åtgärder för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Detta visar att det finns olika åsikter om problemets omfattning och djup inom gemenskapens institutioner. Ekonomiska och sociala kommittén ansluter sig till dem som anser att fördraget borde inkludera en icke-diskrimineringsklausul. Därför stöder ESK alla antirasistiska ställningstaganden från gemenskapens institutioner.

5.2. För ESK är en djupgående förståelse för problemet i sig och dess orsaker och följder en väsentlig punkt och en förutsättning för att finna ett lämpligt svar. I ljuset av detta finner kommittén det otroligt att den senaste Eurobarometer-undersökningen om denna fråga ägde rum för hela åtta år sedan, och kommittén uppmanar till att sådana undersökningar skall utföras regelbundet (punkt 2.3.3 i meddelandet). Av samma skäl stöder ESK att man omedelbart upprättar ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (punkt 2.3.5 i meddelandet).

5.3. Enligt Ekonomiska och sociala kommittén innebär en heltäckande strategi för att motverka rasism och främlingsfientlighet åtgärder både inom och utom gemenskapen och på interkontinental nivå. Även om åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism är väsentliga för gemenskapens sociala och ekonomiska framtidsutsikter, så räcker de inte för att lösa dessa problem. I detta syfte begär ESK att medlemsstaterna i samarbete med internationella organisationer till att börja med utför relevanta studier för att fastställa situationen i världen, vilket senare skulle leda till riktlinjer med internationell räckvidd i frågan (punkt 2.3.6 i meddelandet).

5.4. ESK gör följande kommentarer angående åtgärder inom gemenskapen:

5.4.1. ESK hävdade i sitt yttrande 1992 om medborgarnas Europa att omfattande åtgärder kräver "en bestämmelse i fördraget som förbjuder diskriminering på grundval av kön, hudfärg, ras, åsikter eller tro" (). Kommittén instämmer därför med kommissionens åsikt att man bör införa en icke-diskrimineringsklausul i fördraget och särskilda befogenheter för att bekämpa rasdiskriminering (punkt 2.3.7 i meddelandet). Kommittén anser att regeringskonferensen 1996 är rätt forum för beslut om att ändra fördraget på grundval av förslag från reflektionsgruppen. ESK noterar och stöder förslag VII från "Comité des Sages" (en expertkommitté) om att fördraget bör inkludera ett förbud av varje form av diskriminering på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politiska eller andra åsikter, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet i en nationell minoritet, tillgångar, födelseort, handikapp eller andra faktorer ().

5.4.2. Ekonomiska och sociala kommittén anser att utbildning är ett nödvändigt medel för att bekämpa rasistiska fördomar och främja antirastistisk medvetenhet. Utbildningen, särskilt för unga människor, bör stärkas och anpassas så att den kan uppfylla denna roll. ESK är övertygad om att utbildningen om andra kulturer bör stärkas och utvidgas i så stor utsträckning som möjligt. På samma gång behövs klarsynta val för att bekämpa fördomar. En stor utmaning är t ex att avgöra vilken lärare som skall undervisa var.

5.4.3. ESK anser också att massmedia spelar en väsentlig roll för att förebygga och motverka fördomar, eftersom massmedia kan användas på ett negativt eller positivt sätt för att uppnå ett visst mål. Den politik som i detta fall skall föras gentemot media kan enligt ESK utformas på två sätt utan att medias fria verksamhet motverkas:

- Ett sätt vore att, bland annat genom reklam, mobilisera massmedia för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (som inte alltid hämtar bränsle från etnisk tillhörighet, rasmässigt ursprung och religion).

- Ett annat sätt vore att eliminera alla motsägelser mellan ovannämnda målsättning och de meddelanden som massmedia sprider. Detta sätt skulle vila på fullständig kännedom om reklamens möjligheter, inte bara när det gäller att sälja produkter, utan också för att utveckla attityder.

5.4.3.1. Det första sättet innefattar incitament och stöd för att främja antirasistiskt material. Samtliga kommissionens förslag passar in här (punkt 2.3.3 i kommissionens meddelande och artikel 3 i förslaget till rådsbeslut) tillsammans med en offentlig kampanj som belyser särskilt omdömesgilla och positiva antirasistiska åtgärder. Denna politik skulle också täcka utvecklingen av utbildningsprogram på medellång sikt för dem som arbetar med media, tillsammans med en europeisk dialog om enhetliga etiska regler om efterforskning, urval och presentation av nyheter.

5.4.3.2. Det andra sättet innefattar alla de åtgärder som avses utrusta medborgarna med ett mentalt försvar mot felaktig information och brist på information.

Att genom utbildning och livslång inlärning skapa mekanismer för att filtrera information och kontrollera kunskaper är absolut nödvändigt med tanke på att informationssamhället nu är i högsta grad verkligt.

5.4.3.3. ESK kräver att målsättningen att förbjuda distribution av rasistiskt material via Internet skall tas med - i form av en gemenskapsåtgärd - i beslutet som utser 1997 till Europaåret mot rasism. För att uppnå denna målsättning anmodas kommissionen att upprätta en internationell dialog med Europarådet och andra internationella institutioner som arbetar på basis av samarbete på alla nivåer.

5.4.4. ESK instämmer i princip i förslaget till beslut om att utse 1997 till Europaåret mot rasism, men skulle vilja göra följande anmärkningar:

5.4.4.1. Kommittén anser att förslagets målsättning är för ambitiös med tanke på de tillgängliga anslagen. ESK begär därför att dessa anslag ökas, att antalet åtgärder begränsas och att deras omfattning ökas.

Icke desto mindre stöder ESK de förslag i kommissionens meddelande som rör främjande av mellanstatliga program mot rasism.

5.4.4.2. ESK begär att satsen "Rasistiska och främlingsfientliga attityder kan utgöra ett hinder för ett effektivt utövande av rätten till fri rörlighet" på sidan 27 i kommissionens dokument, skall lyda som följer: "En begränsning av rätten till fri rörlighet för medborgare från tredje land som bor i EU bidrar till att förstärka rasistiska och främlingsfientliga fördomar".

5.4.4.3. Kommittén lägger särskild tonvikt vid användningen av utbildning för att odla och utveckla antirasistisk kultur och medvetenhet samt vid användningen av massmedia för att bekämpa rasism och för utbyte av information och positiva erfarenheter.

5.4.4.4. Kommittén anser slutligen att Europaåret mot rasism inte bara bör bidra till att främja en offensiv attityd inför de faror rasismen innebär, utan det bör samtidigt framhäva de positiva och välkomna förändringar som syns i samhället. Dessutom bör det betona de resultat som hittills uppnåtts och belysa de nya problem som vi bör angripa nu när vi närmar oss 2000-talet. Det väsentliga med alla de åtgärder som vidtas under detta år är att garantera varje medborgares grundläggande rättigheter och en miniminivå av livskvalitet världen över.

5.4.5. Både i samband med kommissionens text och fristående från denna vill kommittén betona betydelsen av den gemensamma förklaringen från arbetsmarknadens parter (Florens, oktober 1995) om förebyggande av diskriminering på grund av ras och av främlingsfientlighet samt främjande av likabehandling på arbetsplatsen. Förklaringen har uppstått ur arbetsmarknadsparternas gemensamma erfarenheter och behovet av ett uppsving för den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, och kan användas av kommissionen på flera olika sätt. ESK stöder Florensförklaringen och uppmanar kommissionen att samarbeta med de organisationer som representerar arbetsmarknadens parter för att stödja och främja de mål som satts upp, och kommittén inser att en viktig roll spelas av arbetsplatserna när man skall ta itu med denna fråga. En integrerad del av detta arbetssätt bör vara att andra representativa grupper och olika ekonomiska och sociala verksamhetskategorier involveras. ESK begär därför att arbetsmarknadens parter knyts till den rådgivande kommitté som skall följa upp hur Europaåret utvecklar sig. Ekonomiska och sociala kommittén bör liksom tidigare tilldelas observatörsstatus.

5.5. ESK är övertygad om att det i varje fall inte räcker med en enda strid för att diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och antisemitism skall kunna besegras en gång för alla. Detta kan endast ske genom en daglig kamp i samhället: på jobbet, i skolan, på fritidsanläggningar och i hemmet. Det beror på oss, vår styrka och överensstämmelsen mellan ord och handling hur fort vi, som ett samhälle, når den punkt där vi respekterar mångfald, erkänner samma rättigheter och skyldigheter för alla och värderar alla lika mycket oberoende av ras, hudfärg, kön, religion eller politisk övertygelse.

5.6. Genom att formulera ovanstående förslag vill Ekonomiska och sociala kommittén behandla detta ämne inom en ram som omfattar mer än att man utser ett Europaår mot rasism eller utarbetar en särskild politik för att bemöta dessa svårigheter. Kommittén kan i denna problematik urskilja ett ansvar som bör vara synligt i de europeiska idéerna. Med andra ord bör man garantera att de åtgärder som vidtas av lokala, regionala och nationella myndigheter följs upp och främjas, så att problemet erkänns och blir föremål för initiativ, med tanke på sambandet med de fyra friheter som nämns i Romfördraget. Förändringarna av gemenskapens demografiska situation, som kan ses i ett större sammanhang av global omvandling, ger denna fråga stor vikt inför det kommande årtusendet.

Bryssel den 24 april 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 89, 26. 3. 1996, s. 7.

() Det handlar här inte bara om personer utan även om idéer.

() Den minskade rasismen i USA under Vietnamkriget och omedelbart efter det hängde samman med de svarta och vita soldaternas delade erfarenheter under kriget.

() En delad mening om vad som är rättvist förutsätter bland annat en miljö som tillåter sund konkurrens och lika villkor för utveckling.

() Se följande ESK-yttranden:

1. EGT nr C 186, 26. 7. 1985;

2. EGT nr C 343, 24. 12. 1988;

3. 89/C 23/12;

4. 92/C 40/95 - 31. 1. 1991;

5. EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 69;

6. EGT nr C 313, 30. 11. 1992 (resolution);

7. EGT nr C 158, 28. 5. 1996, s. 38;

8. EGT nr C 397, 31. 12. 1994 - (Vasco Cal) (Vitbok Den europeiska socialpolitiken - en väg att följa för unionen);

9. EGT nr C 313, 30. 11. 1992 - (Beatrice Rangoni-Machiavelli) (Medborgarnas Europa).

() Yttrande om "Medborgarnas Europa" (föredragande: Beatrice Rangoni-Machiavelli). EGT nr C 313, 30. 11. 1992, rekommendation 2.

() Rapport från "Comité des Sages", ordförande: Maria de Lourdes Pintasilgo. Bryssel, oktober 1995 - februari 1996.