 med beaktande av artikel 86 och artikel 97.7 i arbetsordningen,
 med beaktande av rekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism
(A5-0268/2001).
1. Parlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet,
2. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i med-
lemsstaterna och Rumänien, parlamentets ståndpunkt.
4. Kulturellt samarbete inom Europeiska unionen
A5-0281/2001
Europaparlamentets resolution om det kulturella samarbetet i Europeiska unionen (2000/
2323(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av artikel 1 och 6 i Fördraget om Europeiska unionen samt artikel 3, 5, 151 och 192 i
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
 med beaktande av artikel 59 och 163 i arbetsordningen,
 med beaktande av sin resolution av den 11 mars 1992 om konstnärers situation inom Europeiska
unionen (1),
 med beaktande av sin resolution av den 30 januari 1997 om den första rapporten om beaktande av
kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder (2),
 med beaktande av sin resolution av den 16 september 1997 om sammanhållningspolitik och kultur 
ett bidrag till sysselsättningen (3),
 med beaktande av sin resolution av den 9 mars 1999 om konstnärers situation och roll inom Euro-
peiska unionen (4),
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000
Kultur 2000-programmet (5),
 med beaktande av artiklarna 13 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättig-
heterna (6),
 med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
(A5-0281/2001), och av följande skäl:
A. Kulturen i vid bemärkelse utgör den grund på vilken folken bygger sin identitet.
B. Det är parlamentets plikt att gå i första ledet i sökandet efter en gemensam kulturell grund, ett euro-
peiskt civilt område som stärker medborgarnas känsla av att tillhöra detta europeiska område.
C. En europeisk kulturpolitik, som överhuvudtaget inte strävar efter att vara enhetlig, men som kan
erbjuda en identitet som uppstår då skillnader möts, är av avgörande betydelse för att utveckla en
kollektiv europeisk medvetenhet.
(1) EGT C 94, 13.4.1992, s. 213.
(2) EGT C 55, 24.2.1997, s. 37.
(3) EGT C 304, 6.10.1997, s 40.
(4) EGT C 175, 21.6.1999, s. 42.
(5) EGT L 63, 10.3.2000, s. 1.
(6) EGT C 364, 18.12.2000.C 72 E/142 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 5 september 2001
D. Den konstnärliga och kulturella yttrandefriheten, liksom alla medborgares rätt att få tillgång till
kulturen, är grundläggande rättigheter som de europeiska demokratierna erövrat under historiensgång.
E. Europa fortsätter att utgöra en viktig kulturell riktpunkt i världen.
F. Unionens kulturella förbindelser med andra länder främjar en ömsesidig förståelse mellan folken i
fredens tjänst.
G. Ett utmärkande drag för den europeiska kulturen är föreningen av olikheter, eller snarare den sam-
existens och det samspel i en rik mångfald av konstnärliga och kulturella språk, traditioner, livsstilar,impulser, rörelser och uttrycksformer, som mognat fram under seklernas gång och som fortsätter attutvecklas.
H. Europeiska unionen har sedan 1974 kontinuerligt arbetat för en gemensam kulturpolitik och kommis-
sionen har engagerat sig för olika kulturella program.
I. Unionen har bidragit positivt till utvecklingen av den europeiska kulturen, framför allt sedan
Maastrichtfördraget trädde i kraft, genom programmen Kalejdoskop, Ariane och Rafael som numeraingår i programmet Kultur 2000, programmet Media Plus och andra initiativ som Connect, Europeiskakulturhuvudstaden och Europeiska året för språk som lanserades 2001.
J. Unionen kan också via det sjätte ramprogrammet för forskning bidra till bevarande av kulturarvet
genom forskning om tekniker för skydd av konstverk, dokument, och liknande mot tidens angrepp.
K. Dessa program utgör endast en del av de resurser som gemenskapen avsätter till kulturområdet, efter-
som den allra största delen kommer från strukturfonderna.
L. ¯r 2000 avsattes endast 0,1 procent av gemenskapens budgetmedel till kultur och den audiovisuella
sektorn. Det är nödvändigt att avsätta en lämplig större summa för utvecklingen av en politik förkultursamarbete i EU.
M. Det krävs en samordning av planering och förvaltning av gemenskapens resurser.
N. Artikel 151.4 i fördraget föreskriver att gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den
handlar enligt andra bestämmelser i fördraget.
O. Genom en aktiv tolkning av subsidiaritetsprincipen skall gemenskapen integrera och uppmuntra med-
lemsstaternas insatser samtidigt som den framhäver det gemensamma kulturarvet och på så vis skaparett europeiskt mervärde (artikel 151 i fördraget).
P. Samarbetet mellan unionen och medlemsstaterna på kulturområdet är inte reglerat, vilket däremot är
fallet inom andra av gemenskapens verksamhetsområden, till exempel utbildningen, som samordnasinom ramen för Europeiska skolnätet.
Q. Medlemsstaternas kulturpolitik uppvisar vid olika tillfällen såväl skillnader som likheter. Bägge är av
betydelse för ansträngningarna att förbättra samarbetet inom detta område.
R. Enligt artikel 192 i fördraget kan Europaparlamentet anmoda kommissionen att lägga fram lämpliga
förslag i frågor som enligt Europaparlamentets uppfattning kräver att en gemenskapsrättsakt utarbetas.
S. Det förefaller lämpligt att stimulera det kulturella samarbetet utifrån ett gemensamt program och
genom befintliga, eller vid behov omstrukturerade, gemenskapsinstrument och genom nya instrumentsom främjar lämpliga synergier mellan de enskilda medlemsstaternas och unionens kulturpolitik.21.3.2002 SV C 72 E/143 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 5 september 2001
T. I ett Europa som blir alltmer mångkulturellt krävs en kulturpolitik som bidrar till den ekonomiska och
sociala utvecklingen, som främjar den sociala sammanhållningen och verkar ömsesidigt berikandesamt utgör en avgörande faktor för det europeiska medborgarskapet.
U. Europeiska unionen har ett ökat inflytande på den nationella kulturpolitiken, då den på flera områden
skapar nya förutsättningar för kulturverksamhet, såsom upphovsrätt och senare rättsakter, liberalise-ringen av telekommunikationsmarknaden, konkurrensrätten (bl.a. finansiering av film, fasta bokpriser,subventioner för teater, mediekoncentration o.s.v.).
1. Parlamentet understryker att kulturen är en grundläggande del av unionens identitet, erinrar om att
respekt för och främjande av en kulturell och språklig mångfald samt ett gemensamt kulturarv medverkartill integration och till värdering av människans personlighet; framhåller att denna identitet utgör en nöd-vändig minimigrund för att befästa känslan av ett europeiskt medborgarskap och för det framtida utar-betandet av en europeisk konstitution,
2. betonar att kulturutbyte och  samarbete ger ett väsentligt bidrag till integrationskapaciteten och
sammanhållningen i Europa,
3. framhåller att kulturen i sig utgör en tillgång och även ger ett betydande bidrag till den ekonomiska
utvecklingen och till en ökad sysselsättning; begär således att medlemsstaterna och kommissionen värde-sätter och investerar i alla sektorer i kulturkedjan, dvs. inte bara i kulturföremål i samband med turism,utan också i skydd och bevarande av kulturarvet, renovering av städer, hantverk, utbildning, produktion avvaror och tjänster osv.,
4. anser, med tanke på att informationssamhällets e-kultur har lett till en kraftigt ökad efterfrågan på
innehåll i allmänhet och produkter av hög innehållsmässig kvalitet i synnerhet, att man vid alla gemen-skapsåtgärder för att främja informationssamhället bör ta större hänsyn till den kulturella dimensionen, taupp hela kulturområdet på ett mer aktivt sätt och integrera olika programdrag,
5. anser att det med tanke på unionens framtid är lämpligt att förstärka det kulturella samarbetet, såväl
på politisk som budgetnivå, framför allt i form av nära samarbete, med respekt för subsidiaritetsprincipen,
i enlighet med artikel 151 i fördraget, för att möjliggöra inrättandet av en europeisk kulturell dimension,
6. uppmanar medlemsstaterna att besluta att ha som gemensamt mål att avsätta minst 1 procent av de
sammanlagda offentliga resurserna till åtgärder för att stimulera konstnärligt skapande, konstnärliga uttryckoch spridning av konst,
7. kräver att kvalificerad majoritet skall utvidgas inom ramen för framtida revideringar av fördraget för
att garantera främjande av verksamhet på kulturområdet,
8. uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 151.5 i fördraget lägga fram ett förslag till beslut
inför rådet och Europaparlamentet om följande punkter:
 ett fastställande av kommissionens åtagande att varje år lägga fram en rapport inför rådet och parla-
mentet om unionens och de enskilda medlemsstaternas kulturpolitik,
 ett fastställande av att medlemsstaterna skall bidra aktivt till utarbetandet och genomförandet av en
treårig plan för samarbetet på kulturområdet med följande specifika målsättningar:
a) att skapa telematiska nät och tjänster som binder samman de olika kulturella institutionerna (bib-
liotek, stiftelser, musØer, restauratorer, teatrar etc.),
b) att utnyttja telematiska nät och tjänster för att informera och medvetandegöra allmänheten om
kulturarv och kulturpolitik inom unionen, medlemsstaterna och olika regioner inom dessa; dessanya tjänster kan, om de införs med förstånd, kraftigt öka möjligheterna för enskilda personer attkommunicera effektivt över långa avstånd. Det skulle uppmuntra ett mer givande samarbete mel-lan enskilda personer och skapa bättre förståelse för kulturella skillnader på alla nivåer,C 72 E/144 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 5 september 2001
c) att förbättra informationen och samarbetet mellan administratörer på olika nivåer och kultur-
arbetare,
d) att skapa ett systematiskt utbyte av information om institutionella och rättsliga nyheter och om
bästa praxis vad gäller program och administration på det kulturpolitiska området,
e) att förstärka Eurostats arbetsgrupp för kulturstatistik och en utökning av dess verksamhetspro-
gram,
f) att stödja de initiativ som tas av tredje sektorn och av frivilligorganisationerna,
g) att främja initiativ som syftar till att upprätta ett effektivare samarbete mellan kultur och utbild-
ning, däribland undervisning i europeiska språk,
h) att forska i synnerhet i teknik för bevarande av kulturarvet,
i) att främja en utbildningsplan för kulturadministratörer,
j) att medverka till och utbyta bästa praxis i fråga om vänortsutbyten,
k) att starta initiativ som syftar till att stimulera kreativa sysselsättningar inom kultursektorn,
l) inrättande av en arbetsgrupp som grundligt skall utreda massmedias roll, på grund av den bety-
delse massmedia har vid skapandet av en kulturell medvetenhet i det samtida europeiska sam-hället,
m) utvecklande av planer för samarbete med Europarådet och Unesco,
9. kräver att kommissionen lägger fram en rapport till Europaparlamentet och rådet som redovisar vilka
kulturella aktiviteter som finansieras genom bidrag från strukturfonderna,
10. uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 151.5 i fördraget lägga fram ett förslag till
beslut för rådet och parlamentet om inrättande av ett europeiskt observationscentrum för kultursamarbetesom skall främja utbyte av information och kopplingen mellan medlemsstaternas och gemenskapenskulturpolitik; framhåller att denna struktur, som skulle finnas i anslutning till kommissionen och de natio-nella kontaktpunkterna i enlighet med programmet Kultur 2000, på ett systematiskt sätt bör förmedla ochge möjlighet att utnyttja bästa praxis när det gäller medlemsstaternas politiska åtgärder och framgångsrikaerfarenheter av sponsring eller offentlig/privata partnerskap till stöd för kulturarvet, konstverk och med-borgarnas tillgång till kultur,
11. konstaterar att rekommendationerna i denna resolution iakttar subsidiaritetsprincipen och medborg-
arnas grundläggande rättigheter; anser att eventuella finansiella konsekvenser för gemenskapsbudgeten kanfinansieras under gällande tak för utgiftskategori 3, genom ett årligt beslut av budgetmyndigheten,
12. kräver att kontaktpunkternas roll betonas ytterligare, när ramprogrammet Kultur 2000 omprövas,
särskilt deras funktion när det gäller att:
 tillhandahålla en effektiv koppling mellan de olika institutioner som stöder kulturen i medlemsstaterna
och därmed bidra till att insatserna inom ramen för Kultur 2000-programmet och de nationellastödinsatserna kompletterar varandra,
 tillhandahålla information och kontakter mellan aktörer på lämplig nivå som deltar i Kultur 2000-
programmet och aktörer som deltar i andra gemenskapsprogram som är öppna för kulturella projekt,
13. uppmanar kommissionen att, i syfte att utvärdera och ompröva ramprogrammet Kultur 2000, sam-
mankalla ett andra kulturforum (efter Europeiska unionens första kulturforum i januari 1998) som meddenna resolution som grund skall arbeta fram nya värderingar, mål och former för det europeiska sam-arbetet på kulturområdet,
14. önskar att man vid kulturforumet på ett öppet och verkningsfullt sätt stärker och förbättrar dialo-
gen med operatörerna på kulturområdet,
15. betonar sponsringens betydelse för konstnärligt skapande och konstnärliga manifestationer; upp-
manar kommissionen att uppmuntra partnerskap mellan stiftelser, institutioner, kulturorganisationer ochprivata företag som önskar utveckla verksamhet på europeisk nivå,21.3.2002 SV C 72 E/145 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 5 september 2001
16. kräver att medlemsstaternas skattelagstiftning skall gynna sponsorer skattemässigt,
17. kräver att kommissionen genomför en studie om möjligheterna att på gemenskapsnivå harmonisera
principerna för hur konstverk och konstnärligt arbete skall behandlas skattemässigt, särskilt när det gällermervärdesskatt, och skattebestämmelserna för konstnärers rörlighet i Europeiska unionen,
18. uppmanar kommissionen att ta fram en norm för att man vid anbudsinfordran för offentliga arbe-
ten finansierade med stöd från strukturfonderna eller sammanhållningsfonden (infrastruktur för transportereller allmänna kommunikationer, vissa utrustning, landsbygds- eller miljöprojekt etc.) skall avsätta 0,1 till0,5 procent av gemenskapsstödet till konstprojekt (skulptur, keramik, måleri etc.) för utsmyckning av detgenomförda offentliga arbetet och som en påminnelse till medborgarna om gemenskapens medverkan idetta arbete,
19. rekommenderar att unionen, inför WTO:s kommande toppmöte, kraftfullt hävdar unionens stånd-
punkt i fråga om två grundläggande behov:
 att förstärka den europeiska kulturindustrins konkurrenskraft genom ett nära samarbete inom gemen-
skapen,
 att under alla omständigheter hävda principen om en sund och lojal konkurrens i samband med
handeln med kulturella varor och tjänster, särskilt genom att motverka missbruk av en dominerandeställning,
20. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
och kandidatländernas regeringar och parlament samt till Europarådet.
5. Europeisk byrå för luftfartssäkerhet ***I
A5-0279/2001
Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställandet av gemensamma bestäm-
melser på luftfartsområdet och inrättandet av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet
(KOM(2000) 595  C5-0663/2000  2000/0246(COD))
Förslaget ändrades på följande sätt:
KOMMISSIONENS
FÖRSLAG (1)PARLAMENTETS
˜NDRINGAR
˜ndring 1
Skäl 2a (nytt)
(2a) Som reaktion på den ökande oron för passagerarnas
hälsa och välbefinnande under flygningar måste det tasfram flygplanskonstruktioner som i högre grad tillgodoserpassagerarnas säkerhet och hälsa.
˜ndring 2
Skäl 2b (nytt)
(2b) För att konsumenternas förtroende för luftfarten skall
kunna återställas bör resultaten från utredningar av flyg-olyckor föranleda brådskande åtgärder, framför allt om olyc-korna orsakats av konstruktionsfel.
(1) EGT C 154 E, 29.5.2001, s. 1.C 72 E/146 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 5 september 2001