RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om kommittéernas arbete under 2002

1. INLEDANDE KOMMENTARER

I denna rapport behandlas verksamheten i kommittéerna inom kommittéförfarandet under 2002. Den är uppbygd på samma sätt som de bägge tidigare rapporterna och innehåller ett inledande avsnitt 1, en allmän översikt av kommittéernas verksamhet i avsnitt 2 samt en bilaga med detaljerade statistiska uppgifter om de enskilda kommittéerna inom kommittéförfarandet, vilken är uppställd enligt de olika områden som kommissionens avdelningar täcker. De statistiska uppgifterna i bilagan är betydligt tydligare än tidigare år eftersom varje kommitté tas upp separat, med en efterföljande kommentar om deras verksamhet.

1.1 Rättslig karaktär och funktion för kommittéerna inom kommittéförfarandet

De kommittéer som verkar inom kommittéförfarandet skall biträda kommissionen i utövandet av de genomförandebefogenheter som lagstiftaren, dvs. rådet och Europaparlamentet, har tilldelat kommissionen. Kommittéerna inom kommittéförfarandet har framför allt tre gemensamma drag.

För det första har de inrättats av lagstiftaren (rådet och Europaparlamentet) enligt de lagstiftningsförfaranden som gällde vid tidpunkten för antagandet av den grundläggande rättsakt enligt vilken de inrättades, dvs. enligt samarbets- eller samrådsförfarandet och, efter Maastrichtfördraget, enligt medbeslutandeförfarandet. Den rättsliga grunden för kommittéerna inom kommittéförfarandet fastställs sålunda i en s.k. grundläggande rättsakt.

För det andra är deras utformning och arbetssätt likartade på många sätt. En företrädare för kommissionen är ordförande för varje kommitté, som består av företrädare för medlemsstaterna; dessa är kommittéernas enda "ledamöter". Kommittéerna medverkar inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, i enlighet med rådets beslut om kommittéförfarandet.

Genom artikel 9 i rådets beslut 1999/468/EG [1] upphävs det gamla beslutet om kommittéförfarandet, beslut 87/373/EEG av den 13 juli 1987 (1987 års beslut om kommittéförfarandet). [2] De förfaranden som fastställdes 1987 gällde tillfälligt tills de grundläggande rättsakterna ändrades i enlighet med det kommittéförfarande som föreskrivs i beslut 1999/468/EG. Detta har skett antingen genom enstaka ändringsrättsakter eller de s.k. förordningarna om anpassning (se avsnitt 1.2).

[1] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[2] EGT L 197, 18.7.1987, s. 33.

För det tredje yttrar sig kommittéerna om de förslag till genomförandeåtgärder som kommissionen lämnar till dem i enlighet med den grundläggande rättsakten och medverkar för detta ändamål i det rådgivande förfarandet, förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet.

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG skall förvaltningsförfarandet tillämpas enbart för sådana förvaltningsåtgärder som gäller tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskepolitiken eller för genomförandet av program med betydande budgetkonsekvenser (artikel 2 a). Det föreskrivande förfarandet skall tillämpas för åtgärder med allmän räckvidd som är avsedda för tillämpningen av bestämmelser som utgör del av de viktigaste dragen i grundläggande rättsakter, även åtgärder som gäller skydd av människors, djurs eller växters hälsa eller säkerhet, samt för uppdatering av tekniska aspekter i grundläggande rättsakter (artikel 2 b). Det rådgivande förfarandet tillämpas i de fall då det anses vara det lämpligaste.

1.2 Genomförandet av beslut 1999/468/EG

I uttalande nr 2 om genomförandet av rådets beslut 1999/468/EG [3]enades rådet och kommissionen om att så snart som möjligt anpassa bestämmelserna för de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter enligt beslut 87/373/EEG. Detta skulle innebära att de anpassas till bestämmelserna i artiklarna 3-6 i beslut 1999/468/EG i enlighet med de tillämpliga lagstiftningsförfarandena.

[3] EGT C 203, 17.7.1999, s. 1.

Sedan beslut 1999/468/EG trädde i kraft, har kommittéförfarandena för en del grundläggande rättsakter i enskilda fall uppdaterats. För att slutföra uppdateringen lade kommissionen i slutet av 2001 fram ett paket med fyra separata förslag (de s.k. förordningarna om anpassning) [4] som gäller över 300 grundläggande rättsakter som föreskriver genomförandeförfaranden. De fyra förslagen till rådets och Europaparlamentets förordningar gäller de olika lagstiftningsförfarandena (samtyckesförfarandet, medbeslutandeförfarandet, samrådsförfarandet med kvalificerad majoritet och samrådsförfarandet med enhällighet). Det bör noteras att förslagen inte påverkar själva innehållet i de ändrade rättsakternas bestämmelser. De påverkar inte heller skyddsåtgärderna eller sammansättningen av de kommittéer som föreskrivs i de grundläggande rättsakterna.

[4] KOM(2001) 789 slutlig, 27.12.2001.

Förordningarna om anpassning granskades av rådet och Europaparlamentet under 2002. Då denna rapport antogs (i juli 2003) hade tre av de fyra förordningarna antagits och trätt i kraft utan att behöva införlivas i medlemsstaternas lagstiftning [5].

[5] Rådets förordningar (EG) nr 806/2003 (EGT L 122, 16.5.2003, s. 1) och nr 807/2003 (EGT L 122, 16.5.2003, s. 36) av den 14 april 2003 om anpassning till beslut 1999/468/EG av de bestämmelser i rättsakter som rådet antagit enligt samrådsförfarandet (kvalificerad majoritet/enhällighet) och som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter samt rådets förordning (EG) nr 1105/2003 av den 26 maj 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 158, 27.6.2003, s. 3.

Genom artikel 7 i beslut 1999/468/EG och genom rådets och kommissionens uttalanden om denna bestämmelse (särskilt uttalandena nr 4 och 5) införs som en ny och viktig del bestämmelser för ökad insyn i kommittéernas arbete inom ramen för kommittéförfarandet.

I detta avseende bidrar själva offentliggörandet av denna årliga rapport om kommittéernas arbete enligt artikel 7.4 avsevärt till att belysa kommissionens arbete när den utövar sina genomförandebefogenheter.

Enligt artikel 7.4 har kommissionen också offentliggjort en förteckning över alla de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter. [6] Förteckningen kommer att uppdateras och offentliggöras på nytt under 2003. I enlighet med artikel 7.1 antog kommissionen den 31 januari 2001 den standardiserade arbetsordning [7] utifrån vilken de nuvarande eller nyligen inrättade kommittéerna fastställer sin arbetsordning. Kommissionen har för avsikt att anta en uppdaterad version av den standardiserade arbetsordningen senast i slutet av 2003 och anpassa den till de nya bestämmelserna för tillgång till handlingar (se nedan). I slutet av 2002 hade 89 av sammanlagt 257 kommittéer antagit sin arbetsordning utifrån den standardiserade version som gällde.

[6] EGT C 225, 8.8.2000, s. 2.

[7] EGT C 38, 6.2.2001, s. 3. Efter vissa ändringar som skall godkännas av kommissionen och efter en språklig granskning, kommer den standardiserade arbetsordningen att på nytt offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

I artikel 7.5 i beslut 1999/468/EG föreskrivs att kommissionen skall offentliggöra ett register med hänvisningar till alla handlingar som sänts till Europaparlamentet inom ramen för olika kommittéförfaranden. Detta register kommer att vara färdigt i slutet av 2003. Enligt uttalande nr 5 till rådets beslut 1999/468/EG avser kommissionen, som en ytterligare åtgärd för ökad öppenhet, att utvidga registret genom att lägga till ett arkiv för att göra handlingar som lämnats till Europaparlamentet tillgängliga för allmänheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar [8], som trädde i kraft den 3 december 2001. [9]

[8] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[9] Nästa rapport kommer att innehålla en konsekvensbedömning av förordning nr 1049/2001, som antogs under 2001.

1.3 Europaparlamentets "rätt till insyn"

Kommissionen är skyldig att informera Europaparlamentet om kommittéernas arbete och att överlämna alla förslag till genomförandeåtgärder i kraft av en grundläggande rättsakt som antagits enligt artikel 251 i fördraget, så att Europaparlamentet kan utöva sin rätt till insyn enligt artikel 8 i beslut 1999/468/EG.

Europaparlamentet och kommissionen slöt i februari 2000 en överenskommelse om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG, som syftar till att konkret reglera förfarandena för genomförandet av de skyldigheter som ålagts kommissionen. [10]

[10] EGT L 256, 10.10.2000, s. 19. Överenskommelsen innebär att vissa tidigare avtal har upphört att gälla, nämligen Plumbs och Delors avtal från 1988, Samlands och Williamsons avtal från 1996 samt avtalet om "modus vivendi" från 1994.

I överenskommelsen föreskrivs elektronisk överföring av dokument, vilket successivt började ske under 2001. Dokumenten från kommissionens olika avdelningar överförs först till kommissionens generalsekretariat, som omgående sänder dem vidare till en central avdelning vid Europaparlamentet. Nu skickas praktiskt taget alla dokument på elektronisk väg.

I överenskommelsen föreskrivs det, förutom i brådskande fall, en tidsfrist på en månad från och med mottagandet av ett slutgiltigt förslag till genomförandeåtgärd [11] när det gäller en rättsakt som skall antas enligt medbeslutandeförfarandet. Detta ger Europaparlamentet tid att eventuellt anta en resolution vid ett plenarsammanträde i enlighet med artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG, om det anser att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som avses i den grundläggande rättsakten. [12] Det är värt att notera att det under 2002 inte rapporterades några fall då Europaparlamentet ansåg att en resolution behövde antas enligt artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG.

[11] Förslagen översänds en första gång innan ett kommittémöte äger rum och sedan en andra gång, efter detta möte, om väsentliga ändringar har gjorts i förslagen.

[12] Den grundläggande rättsakten måste ha antagits genom medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i fördraget) mellan rådet och Europaparlamentet.

Den bilaterala överenskommelsen från februari 2000 genomfördes genom ytterligare en administrativ överenskommelse mellan Europaparlamentets och kommissionens respektive generalsekretariat den 14 december 2001. Denna administrativa överenskommelse skall säkra ett enhetligt tillvägagångssätt vid kommissionens avdelningar så att kommissionens alla skyldigheter enligt den bilaterala överenskommelsen från februari 2000 fullgörs på ett riktigt sätt. I överenskommelsen föreskrivs särskilt minimikrav i fråga om typ av dokument och deras upplägg.

1.4 Ärenden som hänskjutits till rådet

Under 2002 hänsköts sju ärenden till rådet. Enligt rådets beslut 1999/468/EG måste förslag till åtgärder hänskjutas till rådet i de fall då kommissionen inte lyckas samla den majoritet som krävs inom ramen för det föreskrivande förfarandet eller om förslaget röstas ned inom ramen för förvaltningsförfarandet. Ärendena hänsköts inom olika politikområden. Två ärenden gällde jordbrukspolitik (se punkt 3 i bilagan), två avsåg transportpolitik (se punkt 4 i bilagan), ett gällde miljöpolitik (se punkt 5 i bilagan), ett hälsa och konsumentskydd (se punkt 13 i bilagan) samt ett ärende handelspolitik (se punkt 16 i bilagan).

Liksom under tidigare år visade den låga andelen av hänskjutna ärenden (ca 0,25 % av samtliga rättsakter som kommissionen antog inom ramen för förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet) att kommittéernas arbete inom den nuvarande ordningen leder till bred enighet och att förslagen från kommissionens företrädare oftast godtas av kommittéerna.

1.5 Den fortsatta utvecklingen

I vitboken om styrelseformerna i EU [13] föreslog kommissionen en översyn av de villkor under vilka kommissionen antar genomförandeåtgärder och behovet av att bibehålla de befintliga kommittéförfarandena, särskilt förvaltningsförfarandet och det föreskrivande förfarandet. [14] Kommissionen tillkännagav att man planerar att ta initiativ till att ändra artikel 202 i fördraget för att ställa rådet och Europaparlamentet på jämlik fot "när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande befogenheter". [15]

[13] KOM(2001) 428 slutlig.

[14] Se vitboken, s. 36.

[15] Idem.

Ett konkret kommissionsförslag till omorganisation av kommittéförfarandet inom ramen för det befintliga fördraget lades fram i december 2002 [16]. I förslaget föreslås huvudsakligen ett reviderat föreskrivande förfarande för vissa genomförandebestämmelser i fråga om rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i fördraget). Detta nya förfarande skulle delas in i en "genomförandeetapp", under vilken kommittéerna inom kommittéförfarandet kan yttra sig, och en efterföljande "kontrolletapp" då Europaparlamentet och rådet är likställda när det gäller att kontrollera hur kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter. Förslaget innebär att man anpassar tillämpningsområdet för de nuvarande kommittéförfarandena i samband med rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet. I detta sammanhang föreslås det att det rådgivande förfarandet skall tillämpas på vissa förvaltningsåtgärder där förvaltningsförfarandet används idag (bland annat ekonomiska stödprogram). Det föreskrivande kommittéförfarandet skulle tillämpas på genomförandebestämmelser med allmän räckvidd som gäller sakfrågor i den grundläggande rättsakten (när bestämmelserna gäller allmän tillämpning av väsentliga aspekter i den grundläggande rättsakten eller anpassning av vissa aspekter i denna rättsakt). Förslaget behandlas för närvarande av rådet, och Europaparlamentet förväntas anta sin resolution i september 2003.

[16] Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2002) 719 slutlig, antaget den 11 december 2002).

I det utkast till konstitutionellt fördrag som konventet om Europas framtid lade fram vid regeringskonferensen föreslogs att kommissionens genomförandebefogenheter skulle omorganiseras [17]. I konventets utkast införs "delegerade" förordningar som kommissionen utfärdar för att komplettera eller ändra vissa "icke väsentliga" delar av europeiska lagar under överinseende av parlamentet och rådet som kan återkalla själva delegeringen eller invända mot ett särskilt utkast till förordning. Dessa delegerade förordningar bör inte förväxlas med de genomförandeakter som kommissionen antar under medlemsstaternas överinseende.

[17] Utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, framlagt vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki, 20 juni 2003, artiklarna I-35 och I-36.

I förberedelserna inför utvidgningen av Europeiska unionen ingår det att företrädare för de tio anslutande länderna och de återstående kandidatländerna skall medverka som observatörer i kommittéerna inom kommittéförfarandet. När anslutningsförhandlingarna slutfördes vid toppmötet i Köpenhamn i december 2002 kom medlemsstaterna och de tio anslutande länderna överens om att inrätta ett informations- och samrådsförfarande under övergångsperioden (fram till anslutningen den 1 maj 2004), och att de anslutande länderna skulle ha en aktiv observatörsstatus vid de flesta EU-institutioner och EU-organ från och med dagen efter det att anslutningsfördraget undertecknats den 16 april 2003 [18]. Både rådet och kommissionen antog för sina respektive ansvarsområden vissa interna genomförandebestämmelser. Enligt kommissionens bestämmelser har de anslutande länderna fått en "aktiv observatörsstatus", vilket innebär att företrädare för de anslutande staterna i princip skall bjudas in till alla möten i kommittéerna inom kommittéförfarandet samt i många av de arbetsgrupper som leds av kommissionen [19]. De har rätt att yttra sig om de frågor som behandlas vid mötena, men får inte delta i omröstningen om utkast till genomförandeåtgärder. För de tre kandidatländer som återstår organiseras deltagandet fortfarande utifrån meddelandet från kommissionen till rådet om kandidatländernas deltagande i gemenskapens program, organ och kommittéer. [20] Under 2002 fanns de dåvarande kandidatländerna representerade i ca 50 av de totalt 257 kommittéerna, detta trots att den aktiva observatörsstatusen ännu inte tillämpades på de tio anslutande länderna.

[18] På väg mot en utvidgad union: Strategidokument och rapport från Europeiska kommissionen om de enskilda kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning, 9.10.2002, KOM(2002)700 slutlig, se punkt 3.3, s. 25.

[19] Kommissionens beslut K(2003) 341, 25.2.2003 (ännu ej offentliggjort).

[20] KOM(1999)710 slutlig, 20.12.1999.

2. ALLMÄN ÖVERSIKT AV VERKSAMHETEN

2.1 Antal kommittéer och förfaranden

För att utvärdera samtliga kommittéers verksamhet är det lämpligt att först ge en översikt över det antal kommittéer inom kommittéförfarandet som fanns vid en given tidpunkt. Här är det viktigt att skilja mellan kommittéerna inom ramen för kommittéförfarandet och andra enheter, t.ex. expertgrupper som kommissionen själv inrättar, eftersom de senare arbetar med att utarbeta och genomföra handlingslinjer medan kommittéerna inom kommittéförfarandet genomför lagstiftningsbesluten. I denna rapport behandlas enbart kommittéerna inom kommittéförfarandet. Antalet kommittéer inom kommittéförfarandet har beräknats utifrån verksamhetsområde (tabell I) och uppdaterats per 31 december 2002. Uppgifter för föregående år (31 december 2001) ges som jämförelse.

TABELL I - Det totala antalet kommittéer

>Plats för tabell>

Siffrorna visar inom vilka områden verksamheten har varit som mest intensiv när det gäller kommittéförfarandet. GD Energi och transport (39), GD Miljö (35), GD Näringsliv (31), GD Jordbruk (29) samt GD Hälsa och konsumentskydd (22) har flest kommittéer. Med 156 av totalt 257 kommittéer står dessa politikområden ensamma för mer än hälften av alla kommittéer. Kommissionen försöker fortfarande begränsa ökningen av antalet kommittéer i så stor utsträckning som möjligt. Att antalet kommittéer är högre i slutet av 2002 än 2001 beror på att det har inrättats nya kommittéer inom vissa politikområden där verksamheten har intensifierats (framför allt inom områdena miljö, informationssamhället samt rättsliga och inrikes frågor).

Kommittéerna inom kommittéförfarandet kan delas in efter den typ av förfarande där de hör hemma (rådgivande förfarande, förvaltningsförfarande, föreskrivande förfarande och förfarande i fråga om skyddsåtgärder - se tabell II). För år 2002, dvs. innan "förordningarna om anpassning" trädde i kraft (se avsnitt 1.2 ovan), räknas de olika varianterna enligt 1987 års kommittéförfaranden (IIa och IIb, IIIa och IIIb) samman med motsvarande nya typer av förfarande enligt uttalande nr 2 om genomförandet av rådets beslut 1999/468/EG. [21]

[21] EGT C 203, 17.7.1999, s. 1. Detta innebär att variant I räknas till det rådgivande förfarandet, varianterna IIa och IIb till förvaltningsförfarandet och varianterna IIIa och IIIb till det föreskrivande förfarandet.

Eftersom vissa kommittéer har flera funktioner (dvs. att de arbetar inom ramen för olika förfaranden alltifrån det rådgivande förfarandet till det föreskrivande förfarandet samt förfarandet i fråga om skyddsåtgärder), har dessa skilts från övriga kommittéer för att ge en riktig bild av de tillämpliga förfarandena.

TABELL II - Antalet kommittéer per förfarande (2002)

>Plats för tabell>

* Inklusive förfarandena I, II respektive III enligt rådets beslut 87/373/EG.

Siffrorna visar att en knapp majoritet av alla kommittéer (97 av 257) enbart arbetar inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Därefter följer ett betydligt lägre antal kommittéer som enbart verkar inom ramen för förvaltningsförfarandet (78). Fördelningen per politikområde visar att användningen av de olika förfarandena skiljer sig från ett politikområde till ett annat. Inom somliga politikområden kan man urskilja en klar dominans av en viss typ av förfarande: GD Miljö samt GD Energi och transport har ett stort antal kommittéer som verkar enligt det föreskrivande förfarandet, medan det inom GD Jordbruk finns en rad kommittéer som arbetar enligt förvaltningsförfarandet.

2.2 Antal möten och mötesdagar

Antalet kommittéer är inte den enda indikatorn för att bedöma huruvida kommittéförfarandet används i stor utsträckning. Antalet möten som hölls under 2002 visar hur intensivt kommittéernas arbete har varit (tabell III).

TABELL III - Antal möten

>Plats för tabell>

GD Jordbruk ligger i topp med 352 möten, eftersom handläggningen av frågor inom marknaderna för de olika jordbruksprodukterna kräver täta sammanträden. Därefter kommer GD Hälsa och konsumentskydd, som bland annat ansvarar för livsmedelssäkerhet, med 109 möten, samt GD Skatter och tullar med 106 möten, där fokus ligger på tullfrågor som inbegriper tredje land.

Ytterligare en indikator, särskilt för fördelningen av budgetanslagen, är antalet dagar som mötena har omfattat (tabell IV). Mötena äger vanligtvis rum under halvdagar, vilket förklarar siffrorna med decimaler.

TABELL IV - Antal dagar

>Plats för tabell>

Uppgifterna i tabell IV motsvarar i stort sett de siffror som anges i föregående tabell: många möten innebär ett stort antal mötesdagar. Detta visar att mötena oftast inte varar längre än en dag eller två halvdagar efter varandra.

2.3 Antal yttranden och rättsakter

I tidigare rapporter har antalet samråd som kommissionen för upp på en kommittés dagordning använts som huvudindikator för verksamhetens intensitet. Denna rapport innehåller en översikt över hur många formella yttranden som kommittéerna avgett [22] samt de efterföljande rättsakter (dvs. genomförandeåtgärder = rättsakter, förvaltningsbeslut) som antagits av kommissionen, eftersom det ger en exaktare bild av vad kommittéerna konkret har uppnått (tabell V). Under 2002 avgav kommittéerna totalt 3 610 yttranden, medan kommissionen antog sammanlagt 3 077 rättsakter.

[22] Uppgifterna omfattar positiva och negativa yttranden samt beslut om att avstå från att lämna yttrande vilka inom det föreskrivande förfarandet och förvaltningsförfarandet antagits efter formell omröstning.

TABELL V - Antal yttranden och rättsakter (2002)

>Plats för tabell>

Det stora antalet rättsakter inom vissa politikområden - jordbruk (1 455), näringsliv (601) samt hälsa och konsumentskydd (244) - avspeglar än en gång intensiteten i det arbete på dessa områden som har delegerats till kommissionen genom kommittéförfarandet. [23]

[23] Noteras bör dock att bara antalet antagna rättsakter i sig inte avspeglar den politiska, ekonomiska eller finansiella betydelsen av de beslut som fattats. Ett stort antal rättsakter kan vara ett uttryck för ett intensivt arbete med projekt eller beslut av administrativ karaktär.

3. VERKSAMHETEN PER POLITIKOMRÅDE

En områdesvis överblick över kommittéernas verksamhet bör omfatta uppgifter om samtliga kommittéer inom ett område. I denna och alla framtida rapporter kommer relevanta uppgifter att ges för alla enskilda kommittéer som respektive generaldirektorat ansvarar för vare sig kommittéerna är aktivt verksamma eller inte. Detta tillvägagångssätt kommer att förbättra insynen i verksamheten inom respektive politikområde avsevärt. Dessutom kommenteras uppgifterna med tonvikten på vissa viktiga aspekter av arbetet under rapporteringsåret.

Följande förklaringar kan göra det lättare att förstå de statistiska uppgifterna:

De yttranden som kommittéerna avger kan vara av olika slag. De kan gälla utkast till rättsakter (direktiv, förordningar), beslut för att reglera en specifik juridisk situation eller för att godkänna ekonomiska projekt inom något av de många EU-programmen. Det kan också röra sig om ståndpunkter i en viss fråga (vilket förklarar varför summan av de positiva yttrandena kan vara högre än det antal rättsakter som antagits på ett särskilt område).

Om ett positivt yttrande lämnas, är regeln att kommissionen antar genomförandeåtgärderna (rättsakterna). Inom ramen för förvaltningsförfarandet kan kommissionen också anta en rättsakt när något yttrande inte har lämnats. Det är endast vid ett negativt yttrande som beslutet hänskjuts till rådet som "överklagandeinstans", som då har beslutsbefogenhet (ärenden som hänskjuts till rådet). Under det föreskrivande förfarandet, även när ett yttande inte har lämnats, är en rättsakt föremål för ett formellt förslag till rådet som beslutar med kvalificerad majoritet. En skillnad mellan det totala antalet positiva yttranden som kommittéerna lämnat och antalet rättsakter som kommissionen antagit inom ett visst område kan också uppstå när yttrandena avgavs under 2001 men rättsakterna antogs först under följande år, eller om yttrandena avgavs under slutet av 2002 och rättsakterna antogs först under 2003.

I vissa fall måste kommittéerna lämna yttranden i ärenden som inte kommer att ligga till grund för ett förslag till rättsakt förrän långt senare. Det kan därför finnas betydande skillnader mellan det totala antalet yttranden som avgetts och det antal rättsakter som kommissionen har antagit.

BILAGA

I denna bilaga ges en områdesvis översikt över arbetet inom kommittéförfarandet under 2002. För varje område namnges alla befintliga kommittéer (oberoende av om de varit verksamma under 2002 eller ej) med relevanta uppgifter.

1. NÄRINGSLIV

>Plats för tabell>

Av de 31 kommittéerna inom detta politikområde sammanträdde 11 kommittéer under 2002. En stor del av de 642 yttranden som antogs under 2002 antogs dock genom skriftligt förfarande, vilket innebar att det inte hölls några möten. Jämfört med de 345 yttranden som antogs under 2001 har antalet yttranden ökat med närmare etthundra procent under ett år. Ständiga kommittén för humanläkemedel stod för en stor del av dessa yttranden. Sedan 1995, då kommittén inrättades, har antalet yttranden ökat stadigt. Detta beror på ett stadigt ökande antal godkännanden och varianter på dessa godkännanden som meddelats enligt nya förfaranden. Under 2001 var dock verksamheten tämligen begränsad vilket gör att uppgifterna för 2002 verkar extremt höga, trots att de följer den allmänna trenden på senare år.

Under 2002 inledde kommissionen sitt arbete mot större öppenhet och insyn i detta politikområde och bjöd in olika intressenter till kommittémötena i egenskap av sakkunniga eller observatörer. Av en enkät som skickades ut till kommittéernas sekretariat framgick att konsumentorganisationer närvarade vid möten i de flesta kommittéer som behandlar frågor som berör konsumenter. Ett exempel är Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen av direktivet om avskaffande av tekniska handelshinder inom den kosmetiska produktsektorn.

När det gäller enskilda ärenden av institutionell betydelse är de åtgärder som vidtagits av Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen inom den kosmetiska produktsektorn värda att nämnas. I direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter fastställs i artikel 4.1 i att förbud mot utsläppande på marknaden av kosmetiska produkter som innehåller beståndsdelar eller kombinationer av beståndsdelar som testats på djur skall vara förbjudet efter den 30 juni 2000. Genom kommissionens direktiv 2000/41/EG av den 19 juni 2000 förlängdes denna tidsfrist till den 30 juni 2002. I september 2002 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv för att retroaktivt senarelägga denna tidsfrist för juni 2002. Europaparlamentet antog den 24 september 2002 en resolution där den "uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till beslut om genomförandeåtgärder". Eftersom Europaparlamentet och rådet den 27 februari 2003 antog direktiv 2003/15/EG och därmed löste frågan om djurförsök, behövdes inte längre kommittéförfarandet för att anta någon genomförandeåtgärd.

2. SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK

>Plats för tabell>

Under 2002 började två nya kommittéer som båda inrättats under 2001 att verka inom detta politikområde.

Det rör sig om Kommittén för programmet för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1), och Rådgivande funktionshinderkommittén (inrättad med anledning av Europeiska handikappåret), som tillkom genom rådets beslut 2001/903/EG av den 3 december 2001 om Europeiska handikappåret 2003 (EGT L 335, 19.12.2001, s. 15).

Däremot avskaffades kommittén för det exceptionella finansiella stödet från gemenskapen till Grekland på det sociala området.

Ökningen i antalet möten (17 under 2002 jämfört med 8 under föregående år) beror i huvudsak på att de bägge ovannämnda kommittéerna inledde sitt arbete.

3. JORDBRUK

>Plats för tabell>

Under 2002 lämnade DG Jordbruks 29 kommittéer och dess gemensamma kommittéer 1 354 positiva yttranden och avstod i 101 fall från att lämna yttrande. Eftersom två av de fall där inget yttrande lämnades skedde inom ramen för en föreskrivande kommitté hänsköts dessa ärenden till rådet. Dessa bägge hänskjutna ärenden samt 45 andra förslag om landsbygdsutveckling har översänts till Europaparlamentet för kännedom. Samtliga 1 455 förslag har antagits av kommissionen.

Ett av de bägge ärenden som hänsköts till rådet hörde hemma inom Kommittén för skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel. Denna kommitté avgav inget yttrande om ett utkast till förordning om registrering av "feta" som ursprungsbeteckning. Eftersom rådet varken antog eller motsatte sig de föreslagna genomförandeåtgärderna inom tre månader antog kommissionen åtgärderna [24].

[24] Kommissionens förordning (EG) nr 1829/2002 av den 14 oktober 2002 om ändring av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 när det gäller beteckningen "Feta", EGT L 277, 15.10.2002, s. 10.

Det andra ärende som hänskjutits till rådet avsåg Ständiga kommittén för ekologiskt jordbruk. Denna kommitté har inte avgett något yttrande om utkastet till förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel. Eftersom rådet varken antog eller motsatte sig de föreslagna genomförandeåtgärderna inom tre månader antog kommissionen åtgärderna [25].

[25] Kommissionens förordning (EG) nr 599/2003 av den 1 april 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel EGT L 85, 2.4.2003, s. 15.

4. ENERGI OCH TRANSPORT/TRANSEUROPEISKA NÄT

>Plats för tabell>

Endast ett fåtal av de kommittéer som arbetar inom politikområdet Energi och transport samt transeuropeiska nätverk höll några möten under 2002. Följande kommittéer behandlade ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Kommittén för transport av farligt gods rådfrågades om anpassningen till den tekniska utvecklingen av direktiv 94/55/EG och 96/49/EG om transport av farligt gods på väg och järnväg samt direktiv 1999/36/EG om transportabla tryckbärande anordningar samt antagandet av vissa nationella undantag till bestämmelserna i direktiv 94/55/EG och 96/49/EG. Den senarelagda tillämpningen av direktiv 94/55/EG och 96/49/EG för vissa typer av transportabla tryckbärande anordningar och för säkerhetsaspekterna på transport av farligt gods sattes i kraft genom två kommissionsbeslut [26], sedan kommittén hade beslutat att inte avge något yttrande och ärendena hade hänskjutits till rådet.

[26] Kommissionens beslut av den 7 november 2002 om ändring av rådets direktiv 96/49/EG vad beträffar tidsfrister före vilkas utgång direktivet skall börja tillämpas på tryckfat, gasflaskpaket och tankar för transport av farligt gods på järnväg (2002/885/EG), EGT L 308, 9.11.2002, s. 44 samt kommissionens beslut av den 7 november 2002 om ändring av rådets direktiv 94/55/EG vad beträffar tidsfrister före vilkas utgång direktivet skall börja tillämpas på tryckfat, gasflaskpaket och tankar för transport av farligt gods på väg (2002/886/EG), EGT L 308, 9.11.2002, s. 45.

Körkortskommittén diskuterade en framtida översyn av bilaga III om fysisk och psykisk kondition för att få köra ett fordon samt nödvändig anpassning till den tekniska utvecklingen av (halv-)automatiska växellådor. Kommittén för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg diskuterade och antog riktlinjer för tekniska specifikationer för driftskompatibilitet i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg [27]. AEIF fick i uppdrag att utveckla tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för konventionella tåg i fråga om säkerheten i tunnlar, tillgängligheten för personer med nedsatt rörlighet samt luftföroreningar. Dessa tekniska specifikationer för driftskompatibilitet förväntas vara klara 2005. Dessutom diskuterade och godkände kommittén planen för det konventionella järnvägssystemet samt utarbetade formella metoder och verktyg för systemets uppbyggnad i enlighet med artikel 23.3 b i direktivet. Dessa planer skall bidra till att de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet är kompletta och kompatibla samt till att bedöma specifikationernas säkerhet.

[27] EGT L 110, 20.4.2001, s. 1

Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen av lagstiftningen om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet inrättades genom rådets direktiv 91/225/EEG om anpassning av det rådets ursprungliga ramdirektiv 77/143/EEG. Kommittén är både föreskrivande och rådgivande. Kommitténs verksamhetsområde omfattar nu även anpassning av rådets direktiv 99/37/EG om registreringsbevis för fordon. Sedan kommittén inrättades har den godkänt åtta kommissionsdirektiv som syftat till att anpassa rådets direktiv om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (det konsoliderade direktiv 96/96/EG) samt Europaparlamentets och rådets direktiv om vägkontroller (direktiv 2000/30/EG) till den tekniska utvecklingen.

5. MILJÖ

>Plats för tabell>

På miljöområdet inrättades Kommittén för genomförande av gemenskapsramen för samarbete för en hållbar stadsutveckling genom en rättsakt under 2001 (Europaparlamentet och rådets beslut nr 1411/2001/EG av den 27 juni 2001 om en gemenskapsram för samarbete för en hållbar stadsutveckling, EGT L 191, 13.7.2001, s. 1), och kommittén höll sitt första möte under 2002. I beslut nr 1411/2001/EG fastställs att kommissionen mellan 2001 och 2004 varje år skall offentliggöra en inbjudan att lämna projektförslag för att finansiera nätverk mellan lokala myndigheter som arbetar för en hållbar stadsutveckling. Kommittén är rådgivande och skall yttra sig om de projekt som kommissionen väljer ut för finansiering varje år. Den totala budgeten för dessa fyra år uppgår till 14 miljoner euro.

Kommittén för anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen av direktiv 75/442/EEG om avfall beslutade att inte avge något yttrande om kommissionens förslag till beslut om kriterier och förfaranden för mottagande av avfall vid avfallsdeponier. Ärendet hänsköts till rådet, som antog ett slutligt beslut den 16 december 2002 (rådets beslut 2003/33/EG om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier, EGT L 11, 16.1.2003, s. 27). Kriterierna och förfarandena kommer att stärka de skyddsåtgärder som fastställdes i direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall, för att i möjligaste mån minska avfallsdeponeringens negativa effekter på miljön och människors hälsa.

Badvattenskommittén, som inrättades genom direktivet om kvaliteten på badvatten (76/160/EEG), har bistått kommissionen vid översynen av direktivet. Detta har resulterat i att kommissionen lagt fram ett förslag till nytt direktiv om kvaliteten på badvatten (KOM(2002) 581 slutlig), vilket för närvarande genomgår den första behandlingen i parlamentet. Det är ett bra exempel på hur en kommitté kan bidra med praktisk erfarenhet. Kommittén kommer förmodligen att sammanträda igen så snart rådet och parlamentet antagit förslaget för att diskutera övergången mellan det gamla och det nya direktivet. Detta kommer att göras tills direktiv 76/160/EEG har upphävts (tre år efter att förslaget till direktiv trätt i kraft).

"Bullerkommittén" (Kommittén för tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus) kommer hädanefter också att verka enligt direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Arbetet i "Kommittén för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg" (Kommittén för tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg) leds för närvarande av Generaldirektoratet för näringsliv. Uppgifterna gäller således endast initiativ från Generaldirektoratet för miljö. Frågan om verkningarna av Tjernobylolyckan överfördes under 2002 till Generaldirektoratet för Energi och Transport. Följaktligen kommer "Tjernobylkommittén" (Kommittén för kontroll av villkoren för import av jordbruksprodukter med ursprung i tredje land efter olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl) inte längre att ledas av Generaldirektoratet för miljö.

6. FORSKNING

>Plats för tabell>

År 2002 var det sista verksamhetsåret för de kommittéer som arbetade inom ramen för de olika särskilda programmen och reglerna för deltagande och spridning för femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration. Dessa kommittéer har effektivt bedrivit och slutfört sin verksamhet, och liksom tidigare år har samarbetet mellan kommissionen och företrädarna för de länder som deltog i dem varit gott. De har i stor utsträckning medverkat till att det femte ramprogrammet kunnat genomföras smidigt, vilket är mycket uppskattat.

Under 2002 års sista månader inrättades två kommittéer inom ramen för de särskilda programmen för sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration [28]. Dessa nya kommittéer har snabbt och effektivt rådfrågats om det första arbetsprogrammet för varje särskilt program. Att de ställde sig bakom kommissionens förslag gjorde att det nya ramprogrammet lättare kunde påbörjas i tid.

[28] Programkommittén för genomförande av det särskilda programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration: "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006)", som inrättades genom rådets beslut 2002/834/EG, offentliggjort i EGT L 294, 29.10.2002, s. 1, som förvaltningskommitté och föreskrivande kommitté, samt programkommittén för genomförande av det särskilda programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration: "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006)", inrättad genom rådets beslut 2002/835/EG, offentliggjort i EGT L 294, 29.10.2002, s. 44, som förvalningskommitté.

7. INFORMATIONSSAMHÄLLET

>Plats för tabell>

Två nya kommittéer som har sitt ursprung i det nya regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster som trädde i kraft den 24 april 2002 inledde sitt arbete under 2002. Dessa bägge nya kommittéer utför sitt uppdrag i enlighet med det rådgivande förfarandet och det föreskrivande förfarandet enligt rådets beslut nr 1999/468/EG.

Den första av de bägge kommittéerna är Kommunikationskommittén (COCOM - ramdirektiv 2002/21/EG), som ersätter ONP-kommittén (för tillhandahållande av öppna nät) och Kommittén för allmän auktorisation och individuella tillstånd på teletjänstområdet. Kommunikationskommittén bistår kommissionen vid utövandet av dess verkställande befogenheter på de områden som omfattas av det nya regelverket och förordning nr 733/2002 om inrättande av toppdomänen .eu. Kommittén är även en plattform för utbyte av information om marknadsutvecklingen och lagstiftningsverksamheten.

Den andra är Radiospektrumkommittén (RSC - beslut nr 676/2002/EG), som bistår kommissionen vid utvecklingen och antagandet av tekniska tillämpningsåtgärder för att harmonisera villkoren för tillgång till och effektiv användning av radiospektrum samt när det gäller att säkra tillgången till uppgifter avseende användning av radiospektrum.

Under det femte ramprogrammets sista verksamhetsår granskade Programkommittén för informationssamhällets teknik (IST) över 650 förslag till projekt med kostnadsdelning, gemensamma åtgärder, stödåtgärder, särskilda åtgärder för små och medelstora företag osv. Dessa insatser bidrog till att stärka stödet till utveckling av teknik som är avgörande för den europeiska industrins konkurrenskraft och gav Europas befolkning tillgång till fler av informationssamhällets tjänster, vilket fått betydande verkningar inom hälso- och sjukvård, transporter och utbildning.

Inför det sjätte ramprogrammet (2003-2006) utformades (och antogs) ett arbetsprogram för 2003-2004 i nära samarbete med myndigheter i medlemsstaterna (och de associerade länderna) och forskarsamfundet, utifrån riktlinjer från den rådgivande gruppen för informationssamhällets teknik (ISTAG).

8. FISKE

>Plats för tabell>

Följande kommittéer behandlade ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Förvaltningskommittén för fiskeriprodukter inriktade sitt arbete på den gemensamma organisationen av marknaderna för fiskeri- och vattenbruksprodukter efter reformen 2001. I detta sammanhang kan även nämnas kommissionens förordning (EG) nr 2306/2002 om anmälan av importpriser för fiskeriprodukter.

När det gäller den löpande förvaltningsverksamheten prioriterades genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna i medlemsstaterna. Sju tolkningsmeddelanden om kommissionens förordning (EG) nr 2065/2001 om konsumentinformation utformades och diskuterades bland annat ingående, eftersom detta är en mycket politiskt känslig fråga i flera medlemsstater.

På förslag av kommissionen antog rådet förordning (EG) nr 2346/2002 om fastställande av orienteringspriserna och gemenskapens produktionspris för fiskeåret 2003 för vissa fiskeriprodukter. Kommissionen har utifrån denna förordning antagit sex tillämpningsförordningar om de priser som krävs för interventionsmekanismen, nämligen förordningarna (EG) nr 2349/2002, nr 2350/2002, nr 2351/2002, nr 2352/2002, nr 2353/2002 och nr 2354/2002.

Rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk underrättades om utvärdering efter halva tiden och i efterhand av program inom ramen för Fonden för fiskets utveckling (FFU), meddelandet om oegentligheter i genomförandet av strukturfonderna och slutförandet av program för perioden 1994-1999, slutförandet av de operativa programmen och samlade programdokument och "n + 2"-bestämmelsen om återtagandet av outnyttjade anslag, genomförandet av FUP IV och därtill knutna stödprogram, förslaget om förenklad förvaltning av strukturfonderna, resultaten från inbjudan att lämna förslag till "innovativa åtgärder" och meddelandet om kompletterande vägledande riktlinjer för kandidatländerna (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden).

9. INRE MARKNADEN

>Plats för tabell>

Flertalet kommittéer inom dessa områden kombinerar uppgiften att genomföra lagstiftningen med rådgivande verksamhet utanför själva kommittéförfarandet. Under 2002 gjorde Rådgivande bankrörelsekommittén betydande insatser när det gäller kapitaltäckning och internationella redovisningsstandarder. På försäkringsområdet hölls inom Försäkringskommittén uttömmande diskussioner om regler om finansiell stabilitet för återförsäkringsbolag, lagförslagen om finansiella konglomerat samt miljöansvar. När det gäller offentlig upphandling diskuterade den rådgivande kommittén det pågående lagstiftningsarbetet för att ändra befintliga direktiv samt internationella förhandlingar för att ändra avtalet om offentlig upphandling.

På området finansiella tjänster inrättades under 2002 en ny kommitté, Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor, och Kontaktkommittén för fondföretag [29] fick genom direktiv 2001/108/EG [30] i uppdrag att sammanträda som en föreskrivande kommitté. Verksamheten på detta område kommer förmodligen att öka avsevärt under de kommande åren i och med tillämpningen av "Lamfalussy-förfarandet" och handlingsplanen för finansiella tjänster.

[29] Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper.

[30] Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG av den 21 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), vad gäller fondföretags investeringar, EGT L 41, 13.2.2002, s. 35.

Bland de viktiga yttranden som GD Inre marknadens kommittéer lämnat under 2002 finner man bland annat ett yttrande om ett förslag till åtgärd om bestämmelser och avgifter för genomförandet av förordning (EG) nr 6/2002 om gemenskapsformgivning.

När det gäller skydd av personuppgifter avgav Kommittén för skydd av personuppgifter ett positivt yttrande om ett förslag till beslut där det konstaterades att Argentina har "en adekvat skyddsnivå" i den mening som avses i artikel 25 i direktiv 95/46/EG.

10. REGIONALPOLITIK

>Plats för tabell>

Följande kommittéer behandlade ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Kommittén för utveckling och omställning av regioner fungerar som en förvaltningskommitté då den behandlar reglerna för genomförande av strukturfondsförordning nr 1260/1999, och som en rådgivande kommitté i andra frågor. Dessutom är den ett informations- och diskussionsforum i andra särskilda frågor som gäller genomförandet av strukturfonderna, i synnerhet Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). 2002 präglades i synnerhet av diskussioner kring kommissionens förslag om förenkling, klargörande, samordning och flexibel förvaltning av strukturpolitiken. Kommittén för utveckling och omställning av regioner blev tvungen att hålla en skriftlig omröstning om tillämpningsförordningarna om stödberättigande, eftersom medlemsstaterna hade vitt skilda åsikter i frågan. Utfallet av dessa diskussioner har präglat kommissionens meddelande om förenkling som antogs av kommissionen den 25 april 2003.

ISPA-kommittén avgav ett positivt yttrande om utkastet till riktlinjer för slutrapporter om ISPA-åtgärder samt om ett förslag att skärpa bestämmelserna i bilaga III.4 till finansieringsöverenskommelserna om ekonomisk förvaltning, ekonomistyrning och oegentligheter. Dessutom rapporterade kommissionen om sin verksamhet inom ramen för ISPA:s handlingsprogram för tekniskt stöd 2001 samt hur övergången från ISPA till Sammanhållningsfonden skall ske.

11. SKATTER OCH TULLAR

>Plats för tabell>

Under 2002 avgav de nio kommittéerna inom skatter och tullar 58 positiva yttranden, medan de i ett fall avstod från att yttra sig.

Följande kommittéer behandlade ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Tull 2002-programmet, som förvaltas av Tull 2002-kommittén, bidrog bland annat till ett omfattande datornät för behandlingen av uppgifter om transitering samt tulltaxe- och statistiknomenklaturen inom ramen för Tull 2002-programmet. Såväl medlemsstaterna som kandidatländerna deltog i stor utsträckning i de många gemensamma åtgärder som vidtogs under 2002.

Arbetet inom Kommittén för export och återlämnande av kulturföremål var främst inriktat på utkastet till riktlinjer för genomförandet av förordning nr 3911/92 om export av kulturföremål, på administrativt samarbete mellan behöriga myndigheter samt på ett nytt formulär för exportlicens.

Kommittén för ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar lämnade ett positivt yttrande om utkastet till kommissionens direktiv 2002/94/EG av den 9 december 2002 om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 76/308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder.

Kommittén för punktskatter arbetade främst med att granska systemet för datorbehandling av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor.

12. UTBILDNING OCH KULTUR

>Plats för tabell>

De kommittéer som var verksamma inom utbildning och kultur behandlade följande ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Sokrateskommittén avgav ett positivt yttrande om de årliga politiska prioriteringar för programmet som fastställs utifrån de pågående politiska diskussionerna i rådet, och förberedde den utvärdering av programmet (nationella rapporter, delutvärdering) som kommer att ingå i förhandsbedömningen inför nästa omgång program.

Tempuskommittén diskuterade den stundande utvidgningen av programmet till att omfatta Meda-länderna. Kommittén avgav ett positivt yttrande om Meda-tillägget till riktlinjerna för sökande. Utvärderingen av Tempus IIa och Tempus III utgjorde, tillsammans med resultaten från 2001 års urvalsförfarande, den huvudsakliga informationen.

Leonardo da Vinci-kommittén lämnade formella yttranden om utformningen av ansökningsomgången för 2003-2004, det statistiska programmet för 2003-2004, utkastet till förteckning över utvalda projekt för 2002, tidsplanen för genomförande av anbudsinfordran för 2003-2004 (första urvalsåret), 2003 års arbetsprogram samt utkastet till förteckning över utvalda preliminära projektförslag (pro. C).

Kultur 2000-kommittén avgav ett positivt yttrande om följande viktiga frågor inom Kultur 2000-programmet: projekt som föreslogs få ekonomiskt stöd från EU:s program Kultur 2000 inom ramen för 2002 års ansökningsomgång, godkännande av projekt som föreslogs få ekonomiskt stöd från EU efter en särskild ansökningsomgång för att säkra EU:s närvaro i St Petersburg under 2003, organisation av EU:s kulturarvspris, 2002 års budget [del B], godkännande av projekt som föreslogs få ekonomiskt stöd från EU:s program Kultur 2000 under 2002 till de "Europeiska kulturarvsdagarna", godkännande av förslag på en gemensam åtgärd med Europarådet avseende Balkans kulturarv.

De två politiskt mest betydande frågorna som behandlades inom Ungdomskommittén berörde följande områden: 1) anslagsfördelningen samt kriterier och åtgärder för genomförandet av EU:s handlingsplan för ungdomar i de områden i EU som gränsar till kandidatländerna, en plan som syftar till att främja de kulturella aspekterna på utvidgningen, underlätta integration samt föra befolkningarna i de berörda områdena närmare varandra; 2) politiska riktlinjer för genomförandet av programmet Ungdom under 2003. Vid sidan av administrativa och budgetmässiga regler för genomförandet av programmet utformade kommittén åtta prioriteringar som skall eftersträvas i programmets olika åtgärder under 2003. Dessa prioriteringar grundar sig på de riktlinjer som kommissionen ger i sin vitbok "Nya insatser för Europas ungdom".

Mediakommittén och dess underkommitté "Media Plus" har lämnat ett positivt yttrande om ändrade riktlinjer (om stöd till projektpaket ("slate funding"), enstaka projekt, selektivt stöd, biografstöd, pilotprojekt, festivaler och PR-kampanjer i tredje land). Kommittén har dessutom underrättats och rådfrågats om urvalet av projekt som skall finansieras. Underkommittén "Media-yrkesutbildning" har avgett ett positivt yttrande om två ansökningsomgångar som offentliggjordes under 2002. Kommittén har vidare avgett ett positivt yttrande om tolv utbildningsprojekt (av totalt 35 projekt som föreslogs för finansiering), för vilka gemenskapens bidrag uppgick till mer än 200 000 euro.

13. HÄLSA OCH KONSUMENTSKYDD

>Plats för tabell>

Det är framför allt två händelser som har präglat organisationen av de kommittéer som verkar inom områdena livsmedelssäkerhet respektive hälsoskydd.

I och med att förordning nr (EG) 178/2002 trädde i kraft ersattes ett antal kommittéer som tidigare var verksamma inom livsmedelssäkerhet av en enda kommitté, nämligen Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Detta är en följd av den nya övergripande strategin i livsmedelssäkerhetsfrågor i enlighet med vitboken om livsmedelssäkerhet och de bestämmelser som nyligen antagits genom förordning nr (EG) 178/2002.

Ständiga livsmedelskommittén, Ständiga foderkommittén och Ständiga veterinärkommittén har alltså ersatts av denna nya kommitté. På samma sätt har verksamheten inom Ständiga kommittén för växtskydd i frågor som rör växtskyddsmedel och fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester ersatts med den nya kommitténs verksamhet.

På området folkhälsoskydd har det antagits ett nytt program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet för åren 2003-2008. Tanken är att en ny integrerad strategi skall ersätta de sju befintliga sektorsprogrammen, vars genomförande har varit beroende av sju olika kommittéer. Den nya kommittén för folkhälsoprogrammet kommer att verka under såväl förvaltningsförfarandet som det rådgivande förfarandet enligt rådets beslut 1999/468/EG, beroende på vilken slags fråga som skall behandlas.

Sektionen för allmän livsmedelslagstiftning i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa behandlade huvudsakligen ärenden, eller antog positiva yttranden, på följande områden: märkning av livsmedel som innehåller koffein eller kinin, produktmärkning av kött (överenskommelse om övergångsbestämmelser) samt fastställande av förteckningen över gränsvärden för halter av och märkningsuppgifter för beståndsdelarna i naturligt mineralvatten samt villkor för att få använda ozon vid behandling av naturligt mineralvatten och källvatten.

Sektionen för toxikologisk säkerhet i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa diskuterade eller antog ett antal positiva yttranden om lagstiftning för att fastställa högsta tillåtna halt av vissa främmande ämnen i livsmedel, till exempel aflatoxiner, ochratoxin A och nitrater samt om att skjuta upp utsläppandet på marknaden och avbryta importen av gelévaror som innehåller livsmedelstillsatsen E 425 konjak. Andra ärenden som behandlades eller där positiva yttranden antogs rörde material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel, bekämpningsmedel i modersmjölkersättning och tillskottsnäring samt bekämpningsmedel i spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn.

Den nya Folkhälsokommittén antog sin arbetsordning, varefter den behandlade och avgav positiva yttranden om utkasten till den (första) årliga arbetsplanen för 2003 och utkasten till regler, kriterier och förfaranden för urval och finansiering av åtgärder inom folkhälsoprogrammet.

14. RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR

>Plats för tabell>

Under 2002 var sju kommittéer verksamma på detta område. Deras arbete bestod i att hjälpa kommissionen att utforma handlingslinjer, med inriktning på känsliga tekniska aspekter inom dessa politikområden (Visumkommittén och Kommittén för utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem - SIS II), samt att genomföra finansieringsprogram som förvaltas av kommissionen (programkommittéerna för Daphne, Argo och Agis, Kommittén för ramprogrammet för civilrättsligt samarbete samt Rådgivande kommittén för Europeiska flyktingfonden). Kommittén för Agis-programmet grundar sig på avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen (tredje pelaren) och inrättades genom rådets beslut 2002/630/RIF av den 22 juli 2002, vilket följer rådets beslut 1999/468/EG.

15. YTTRE FÖRBINDELSER

>Plats för tabell>

Den 20 december 2002 antog rådet förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter [31], varigenom en ny förvaltningskommitté inrättades.

[31] EGT L 358, 31.12.2002, s. 28.

Rådgivande kommittén för Exprom [32] inriktade sig på EU:s program för främjande av export till Japan, "Gateway to Japan". Den fick ta del av de slutgiltiga resultaten från den andra kampanjen (1997-2001) samt genomförandemekanismerna för den nya kampanjen (som började under 2002). Kommissionen gav uppdaterad information om genomförandet av chefsutbildningsprogrammet i Japan och Korea. Delegationerna sade sig vara nöjda med kommissionens initiativ.

[32] I enlighet med kommissionens interna bestämmelser för ansvarsfördelningen när det gäller yttre förbindelser har GD Yttre förbindelser medverkat i Cards-, Meda-, Ala-, människorätts- och Tacis-kommittéerna, och dessutom lett mötena i dessa kommittéer (se punkt 18 - EuropeAid).

16. HANDEL

>Plats för tabell>

Följande kommittéer behandlade ärenden som är särskilt nämnvärda eftersom de är betydelsefulla för området:

Skyddsåtgärdskommittéerna (import) inriktade sig på EU:s skyddsåtgärder för stålimport som fastställdes till följd av de skyddstullar för stål som USA införde i mars 2002. Kommittéerna uppmanades vid flera tillfällen att yttra sig om de åtgärder som kommissionen föreslog, t.ex.. importövervakning, undersökningsförfarande samt preliminära och slutgiltiga skyddsåtgärder.

Kommittén för skydd mot handelshinder behandlade flera ärenden om utövandet av gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsbestämmelser, särskilt sådana bestämmelser som fastställts inom ramen för WTO. Till de ärenden som granskades hörde bl.a. Kanadas bristande skydd av den geografiska beteckningen "Bordeaux" och "Médoc", Sydkoreas stöd till den koreanska varvsindustrin samt USA:s upphovsrättslagstiftning som undantar restauranger, barer, affärer och andra offentliga lokaler från licenstvånget för att få spela musikaliska verk.

Kommittén för allmänna tullförmåner diskuterade de stödmottagande ländernas begäran om särskilda stimulansordningar för skydd av miljön och bevarande av sysselsättningen samt yttrade sig om tullfria kvoter för socker och ris för de minst utvecklade länderna. Sedan Kommittén för allmänna tullförmåner avgett ett negativt yttrande om utkastet till kommissionens förordning om genomförande av artikel 12 i förordningen om ordningen med allmänna tullförmåner, hänsköts ärendet till rådet. Sedan frågan diskuterats nåddes en kompromiss om tillämpningen av tidsplanen för graderingen. Dessutom infördes "nödklausulen" i förordningen, vilket skedde genom en ändring i förordningen om ordningen med allmänna tullförmåner. Rättsakten antogs slutligen i form av en rådsförordning [33].

[33] Rådets förordning (EG) nr 815/2003 av den 8 maj 2003 om genomförande av artikel 12 i förordning (EG) nr 2501/2001 om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 januari 2002-31 december 2004, EGT L 116, 13.5.2003, s. 3.

Kommittén för kvoter för andra produkter än textilprodukter från Kina avgav ett positivt yttrande om kriterier och parametrar för kvotfördelningen mellan importörerna.

17. UTVIDGNING

>Plats för tabell>

Samtliga program (66 stycken) som lades fram för Phares förvaltningskommitté antogs. Hela Phare-budgeten för 2002 anslogs. Även fortsättningsvis kommer Phare att ha två prioriteringar - institutionell uppbyggnad och investeringar. Inom de nationella programmen gick 40 % av stödet under 2002 till institutionell uppbyggnad och 60 % till investeringar. Dessa andelar kan emellertid skilja sig betydligt åt mellan olika länder. Under 2002 fortsatte Phare-stödet till ekonomisk och social sammanhållning att öka. Man lade fram en strategi för att successivt avveckla Phares nationella respektive gränsöverskridande program i de anslutande länderna. En översyn gjordes av riktlinjerna för Phare samt av kommissionens förordning om programmet för det gränsöverskridande samarbetet. Nya satsningar gjordes på Edis-processen genom att man antog ett övergripande program.

18. BYRÅN FÖR SAMARBETE EUROPEAID

>Plats för tabell>

Kommissionen biträds av åtta kommittéer när det gäller att genomföra biståndet till tredje land. Fem kommittéer arbetar med samarbetsprogrammen i följande geografiska områden: södra Medelhavsområdet och Mellanöstern (MED), länderna på Balkan (Cards), Östeuropa och Centralasien (Tacis), Asien och Latinamerika (PVD-ALA) samt Sydafrika. De övriga tre kommittéerna arbetar med program som täcker livsmedelsförsörjning och livsmedelsbistånd, Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter samt samarbete med icke-statliga organisationer [34].

[34] Sedan början av 2001, då Byrån för samarbete EuropeAid inrättades, är det EuropeAid som har hand om utvecklingskommittéernas sekretariat, i enlighet med kommissionens interna bestämmelser för ansvarsfördelningen när det gäller yttre förbindelser. Generaldirektoratet för bistånd har medverkat i arbetet samt lett mötena i kommittéerna för EUF, icke-statliga organisationer, Sydafrika samt livsmedelsförsörjning och livsmedelsbistånd.

Dessa kommittéer höll sammanlagt 40 möten under 2002, och Kommittén för Europeiska utvecklingsfonden [35] höll åtta möten. Syftet med denna fond är att finansiera gemenskapsbistånd till länder i Afrika söder om Sahara, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna).

[35] Strikt taget räknas inte Kommittén för Europeiska utvecklingsfonden till kommittéerna inom kommittéförfarandet på grund av dess speciella karaktär, men dess arbete och roll påminner emellertid om ovannämnda kommittéers.

Under dessa möten fortsatte kommittén att granska de nationella och regionala strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen för de geografiska områden vars behandling inte kunnat avslutas under 2001. Dessa dokument ger en överblick över vilka strategier som skall följas, vilka områden som prioriteras för EU:s bistånd samt vilka budgetmedel som kommer att anslås under 2000-2006. Med andra ord utgör de ett viktigt verktyg för att se till att EU:s bistånd till tredje land fördelas på ett sammanhängande och sammanhållet sätt och att det samordnas med andra givares insatser.

Kommittéerna yttrade sig även om de projekt och program som kommissionen föreslagit för finansiering under 2002 inom ramen för de olika biståndsprogrammen för tredje land [36].

[36] Samordningen med medlemsstaterna av förberedelser inför och genomförandet av projekt sker huvudsakligen på lokal nivå i det stödmottagande landet, men kommittéerna utgör ett lämpligt forum för att samordna handlingslinjer och strategier, bl.a. med hänsyn till krissituationer.

19. HUMANITÄRT BISTÅND

>Plats för tabell>

Kommittén för humanitärt bistånd (som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1257/96 om humanitärt bistånd) lämnade positiva yttranden om 36 utkast till beslut om humanitärt bistånd och diskuterade ca 60 strategifrågor eller politiska frågor, t.ex. biståndsstrategi för ECHO, ECHO:s informationsstrategi, mekanismer för krisförebyggande, räddningstjänstinsatser, livsmedelskris i södra Afrika, ECHO:s samarbete med olika FN-organ och icke-statliga organisationer samt ECHO:s uppdrag, utvärderingar och statistiska uppgifter. Under 2002 inrättades en arbetsgrupp om medlemsstaternas politik gentemot icke-statliga organisationer. Vid sidan av de formella mötena sammanträder Kommittén för humanitärt bistånd också informellt en eller ett par gånger per år i huvudstaden i det land som innehar ordförandeskapet i EU. Vid de informella mötena träffas framstående representanter för de humanitära organen i medlemsstaterna och ECHO för att diskutera vissa politiska frågor eller ämnen utan att behöva följa de formella mötenas strikta regler. Ett sådant möte ägde rum i Köpenhamn i oktober 2002, då man diskuterade "civila och humanitära aspekter på krishantering" och "vunna erfarenheter och övervakning i humanitärt arbete".

20. EUROSTAT

>Plats för tabell>

Verksamheten i kommittéerna på detta område var under 2002 inriktat på att avsluta genomförandet av gemenskapens statistiska program för åren 1998-2002 [37]. Övrig verksamhet föranledde diskussioner om förbättrade metoder för att kunna tillhandahålla statistik av hög kvalitet för de strategier och prioriteringar som utgör underlaget för beslutsfattandet i EU.

[37] Rådets beslut 1999/126/EG av den 22 december 1998 om gemenskapens statistiska program 1998-2002 (EGT L 42, 16.2.1999, s. 1).

Kommittén för det statistiska programmet fortsatte att spela en viktig samordnande roll när det gäller att säkra överensstämmelse mellan de åtgärder som skall vidtas och beslut om åtgärder som fattats inom de nationella statistikprogrammen. Inom ramen för kommittéförfarandet lämnade den dessutom positiva yttranden om arbetsmarknadsstatistik (löner och arbetskraft), transporter, den audiovisuella sektorn samt näringslivs- och företagsstrukturen.

Ständiga kommittén för jordbruksstatistik lämnade positiva yttranden om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket under 2003, 2005 och 2007 samt om fortsatt tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 2002-2003 (Lucas-projektet).

Kommittén för statistik över varuhandel medlemsstater emellan (Intrastat) och Kommittén för statistik avseende varuhandeln med tredje land (Extrastat) behandlade frågor om tillämpningen av förordningar om Intrastat och Edicom (positiva yttranden om kommissionens årliga beslut; uppföljning). Dessa bägge kommittéer tog upp frågor om Edicom, insamling, produktion och spridning av uppgifter samt olika metodfrågor. Extrastat-kommittén granskade dessutom projekt med anknytning till internationella relationer.

Kommittén för harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser fortsatte sina dialoger med medlemsstaterna om frågor rörande bruttonationalinkomst (BNI). Den undersökte effekterna av det nya Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95), vilket skulle användas för att fastställa BNI. Dessutom godkändes de årliga BNI-uppskattningarna för de egna medlen.

Kommittén för insynsskydd i statistik behandlade genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 831/2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, med avseende på tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften.

21. BUDGET

>Plats för tabell>

Rådgivande kommittén för egna medel: Prognosavdelningen utarbetade en prognos över budgetintäkterna för 2004 utifrån uppgifter från medlemsstaterna. Avdelningen för traditionella egna medel granskade resultaten från kontroller av traditionella egna medel i medlemsstaterna samt allmänna frågor kring dessa medel. Momsavdelningen granskade resultaten från kontroller av BNI- och momsmedel i medlemsstaterna samt allmänna frågor kring dessa medel.

Eftersom kommittén inte gick till formell omröstning finns inget ytterligare att tillägga om dessa ärenden.

22. EUROPEISKA BYRÅN FÖR BEDRÄGERIBEKÄMPNING

>Plats för tabell>

Kommittén för ömsesidigt bistånd på tull- och jordbruksområdet (inrättad genom rådets förordning (EG) nr 515/97) behandlade i huvudsak problem med driften och användningen av datasystem mot bedrägerier - AFIS-systemet och tullinformationssystemet. Medlemsstaterna ombads låta sig representeras av IT-ansvariga. Medlemsstaterna fick en presentation av OLAF:s nya direktorat C, "Underrättelseverksamhet, operativ strategi och informationsteknik", dess roll och ansvarsområden, för att underlätta kontakterna med dem som ansvarar för AFIS-projektet inom OLAF. Därefter gjordes en översyn över hur långt man kommit med AFIS-projektet samt vilken utveckling som var att vänta inom infrastruktur och programvara, t.ex. "AFIS-portalen", den "virtuella operativa kontrollenheten" för gemensamma tullinsatser samt "MIS-systemet" för ömsesidig information för export av känsliga varor till Ryssland.

I oktober 1999 hade medlemsstaterna uppmanats att genomföra överflyttningen av AFIS/SID-terminalerna till CCN/CSI-nätet (istället för XXATMI-nätet) senast den 31 december 2002 för att öka användarsäkerheten och sänka kommunikationskostnaderna. Med tanke på att allt fler använder AFIS-systemet gjordes en översyn av det nuvarande förfarandet för att registrera användare för tillgång till AFIS-tillämpningarna, vilket innebar att man övergick till ett automatiskt förfarande som sköts direkt av medlemsstaterna. Kommittén fick ta del av minimisäkerhetsåtgärderna för tullinformationssystemet, installationsförfarandet för CIS Border Query Tool (förenklat sökverktyg för tullinformationssystemet) och förberedelserna av pilotfasen med avseende på att systemet skulle vara helt färdigt att tas i drift under 2003. OLAF lät även kommittén ta del av fördelarna med att använda CIGINFO-tillämpningen vid kontakter med Världstullorganisationen och BRLR (i Köln).