[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.10.2005

KOM(2005) 536 slutlig

2004/0158 (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - PROGRESS

(framlagt av kommissionen enligt artikel 250.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

Bakgrund

1. Kommissionen antog den 14 juli 2004 ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet (Progress)[1]. Förslaget överlämnades till Europaparlamentet och rådet den 15 juli 2004.

2. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 15 mars 2005[2].

3. Regionkommittén avgav sitt yttrande den 23 februari 2005[3].

4. Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid den första behandlingen den 6 september 2005[4].

Syftet med kommissionens förslag

Det övergripande målet för gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet är att ge ekonomiskt stöd till genomförandet av Europeiska unionens mål på det sysselsättnings- och socialpolitiska området och därigenom inom ramen för Lissabonstrategin bidra till att målen för den socialpolitiska agendan uppnås.

Programmet kommer därför att ekonomiskt stärka kommissionens roll när det gäller att ta initiativ till förslag till EU-strategier, tillämpning och uppföljning av EU:s mål och omsättande av dem i nationell politik, stöd till och övervakning av genomförandet av EU-lagstiftning, främjande av samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och samarbete med organisationer som företräder det civila samhället.

Kommissionens yttrande över Europaparlamentets ändringar

Den 6 september 2005 antog Europaparlamentet 72 ändringar. Kommissionen anser att en stor del av Europaparlamentets ändringar kan godtas i sin helhet, i princip eller delvis, eftersom de bidrar till att förbättra kommissionens förslag utan att påverka dess mål och politiska genomförbarhet. Kommissionen kan helt eller delvis godta följande ändringar:

- Ändring 1 (Texten kompletteras med gemenskapens handlingsprogram för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet): se skäl 2.

- Ändring 2 (Den europeiska sysselsättningsstrategins betydelse understryks ytterligare): se skäl 3.

- Ändring 3 (Understryker att rådet har beslutat att tillämpa den öppna samordningsmetoden även i fråga om socialt skydd och social integration): se skäl 5.

- Ändring 4 (Invandrarnas särskilda situation bör uppmärksammas): se skäl 5a (nytt).

- Ändring 5 (Understryker betydelsen av behovet att kunna förena arbete och familjeliv): se skäl 6.

- Ändring 6 (Tillägg av en hänvisning till artikel 13 och de däri nämnda formerna av diskriminering och behovet av att dra lärdom av de erfarenheter som gjorts. Hänvisning till ersättning för de merkostnader som uppstår för funktionshindrade till följd av funktionshindret): se skäl 7.

- Ändring 7 (Tillägg av en hänvisning till direktivet om likabehandling av kvinnor och män): se skäl 8.

- Ändring 8 (Tillägg av en hänvisning till likabehandling av kvinnor och män och principen om integration av ett jämställdhetsperspektiv): se skäl 9.

- Ändring 10 (Tillägg av mål): se skäl 10.

- Ändring 11 (Tillägg av en hänvisning till den socialpolitiska agendan): se artikel 1.

- Ändring 12 (Skrivning om användning av statistik och indikatorer, fördelade på kön och åldersgrupp): se artikel 2.1 led 2.

- Ändring 13 (Utvärdering av effektiviteten i EU-lagstiftningen och de politiska målen): se artikel 2.1 led 3.

- Ändring 14 (Skrivning om främjande av nätverk, ömsesidigt lärande och spridning av innovativa tillvägagångssätt): se artikel 2.1 led 4.

- Ändring 15 (Tillägg av mål): se artikel 2.1 led 5.

- Ändring 17 (Skrivning om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i hela programmet): se artikel 2.1a (ny).

- Ändring 18 (Skrivning om skyldigheten att sprida och offentliggöra resultaten och att regelbundet utbyta åsikter med berörda parter): se artikel 2.1b (ny).

- Ändring 19 (Man måste utveckla "gemensamma" indikatorer, eftersom endast gemensamt överenskomna indikatorer kan garantera nödvändig jämförbarhet): se artikel 4 led 1.

- Ändring 20 (Efterlysning av bättre samstämmighet mellan den europeiska sysselsättningsstrategin och den allmänna ekonomiska politiken): se artikel 4 led 2.

- Ändring 21 (Skrivning om nya och innovativa tillvägagångssätt som måste utvecklas): se artikel 4 led 3.

- Ändring 22 (Skrivning om genomförandet av nationella reformprogram): se artikel 4 led 4.

- Ändring 24 (Tillägg av orden "social utestängning" för samstämmighet med det aktuella handlingsprogrammet och av gemensamma" indikatorer, som måste utvecklas, eftersom endast gemensamt överenskomna indikatorer kan garantera nödvändig jämförbarhet): se artikel 5 led 1.

- Ändring 25 (Tillägg om den öppna samordningsmetodens konsekvenser på nationell nivå och på gemenskapsnivå): se artikel 5 led 2.

- Ändring 26 (Skrivning om nya och innovativa tillvägagångssätt som måste utvecklas): se artikel 5 led 3.

- Ändring 27 (EU-nätverkens roll stärks mot bakgrund av deras särskilda sakkunskap): se artikel 5 led 5.

- Ändring 28 (Understryker betydelsen av behovet att kunna förena arbete och familjeliv): se artikel 6, inledningen.

- Ändring 29 (Skrivning om användning av statistik och indikatorer fördelade på kön och åldersgrupp): se artikel 6 led 1.

- Ändring 30 (Stöd till genomförandet av EU:s arbetsrätt genom anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området): se artikel 6 led 2.

- Ändring 31 (Undvikande av överlappningar med Europeiska arbetsmiljöbyråns arbete): se artikel 6 led 3.

- Ändring 32 (Understryker att arbetsmarknadens parter spelar en central roll): se artikel 6 led 4.

- Ändring 34 (Inom avsnitt 4 skall stöd ges till ett verkningsfullt genomförande av principen om icke-diskriminering och integrering av denna i "all" EU-politik): se artikel 7, inledningen.

- Ändring 35 (Tillägg om skyldigheten att bedöma effektiviteten av befintlig lagstiftning): se artikel 7 led 1.

- Ändring 36 (Stöd till genomförandet av EU:s lagstiftning mot diskriminering genom anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området): se artikel 7 led 2.

- Ändring 37 (Understryker att icke-statliga organisationer spelar en central roll när det gäller antidiskriminering): se artikel 7 led 3.

- Ändring 39 (Inom avsnitt 5 skall stöd ges till ett verkningsfullt genomförande av principen om jämställdhet och integrering av denna i "all" EU-politik): se artikel 8, inledningen.

- Artikel 8 led 1: kommissionen lägger till ordet ”effektivitet” för konsekvensens skull.

- Ändring 40 (Stöd till genomförandet av EU:s jämställdhetslagstiftning genom anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området): se artikel 8 led 2.

- Ändring 41 (Understryker betydelsen av behovet att kunna förena arbete och familjeliv): se artikel 8 led 3.

- Ändring 42 (Understryker att EU-nätverk spelar en central roll på jämställdhetsområdet): se artikel 8 led 4.

- Ändring 43 (Progress skall också genomföras transnationellt): se artikel 9.1, inledningen.

- Ändring 44 (Understryker vikten av att publicera och sprida utbildningsmaterial via Internet eller andra medier): se artikel 9.1 led a femte strecksatsen.

- Ändring 45 (Progress skall också främja ömsesidigt lärande, utbyte av bra lösningar och innovativa tillvägagångssätt): se artikel 9.2 led b första strecksatsen.

- Ändring 46 (Progress skall också genomföras transnationellt): se artikel 9.1 led b första strecksatsen.

- Ändring 47 (Tillägg om anordnandet av ett årligt forum med alla berörda parter för att främja dialogen, redovisa resultaten och diskutera framtida prioriteringar): se artikel 9.1 led b tredje strecksatsen a (ny).

- Ändring 48 (Understryker vikten av att större hänsyn tas till de specifika omständigheterna i varje medlemsstat eftersom det finns stora olikheter inom EU): se artikel 9.1 led b första strecksatsen.

- Ändring 49 (Sakkunniga och andra relevanta aktörer bör ha tillgång till utbildningsåtgärder): se artikel 9.1 led c tredje strecksatsen.

- Ändring 52 (Hänvisning till artikel 3): se artikel 9.2a (ny).

- Ändring 53 (Programmet skall inte finansiera åtgärder för att förbereda och genomföra europeiska år): se artikel 9.2b (ny).

- Ändring 54 (Ny skrivning om arbetsförmedlingar): se artikel 10.1 andra strecksatsen.

- Ändring 58 (Utvidgning av förteckningen över åtgärder som skall vidtas av den kommitté som biträder kommissionen): se artikel 12.

- Ändring 61 (Kommissionen skall också informera de andra relevanta kommittéerna om de åtgärder som har vidtagits inom ramen för programmets fem avsnitt): se artikel 14.1a (ny).

- Ändring 62 (Programmet bör vara i samklang med regionalpolitik och allmän ekonomisk politik, eftersom båda dessa kan spela en viktig roll för uppnåendet av programmets mål): se artikel 15.1.

- Ändring 63 (Undviker överlappningar med andra relevanta unions- och gemenskapsåtgärder): se artikel 15.2.

- Ändring 64 (Garanterar konsekvens och komplementaritet. Det är därför viktigt att överlappning undviks): se artikel 15.2.

- Ändring 65 (Tillägg av hänvisning till den socialpolitiska agendan): se artikel 15.4.

- Ändring 68 (Garanterar att anslagsfördelningen på de olika avsnitten i programmet blir öppen för insyn och att den fastställs av budgetmyndigheten): se artikel 17.4.

- Ändring 69 (Europaparlamentet skall övervaka genomförandet av Progress): se artikel 19.1.

- Ändring 70 (Europaparlamentet skall övervaka genomförandet av Progress): se artikel 19.1.

- Ändring 71 (Europaparlamentet bör på ett adekvat sätt hållas underrättat om genomförandet av programmet): se artikel 19.3.

Slutsats

Med beaktande av artikel 250.2 i EG-fördraget ändrar kommissionen sitt förslag enligt följande.

2004/0158 (COD)

Ändrat F f örslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - PROGRESS

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13.2, 129 och 137.2 a,

med beaktande av kommissionens förslag[5],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[6],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[7],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 att man som en del av unionens övergripande strategi skulle ta med främjandet av sysselsättning och social integration för att nå det strategiska målet för nästa decennium att bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen, med långsiktig ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och större social sammanhållning. Europeiska rådet satte upp ambitiösa mål för att EU åter skulle uppfylla villkoren för full sysselsättning, ökad kvalitet och produktivitet i arbetslivet, ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad där alla kan delta.

(2) I överensstämmelse med kommissionens uttalade mål att konsolidera och rationalisera EU:s finansieringsinstrument bör det genom detta beslut inrättas ett enda, enhetligt program för fortsättning och vidareutveckling av de verksamheter som inleddes genom rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006)[8], rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män[9], Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utestängning[10] och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet[11], och Europaparlamentets och rådets beslut nr 848/2004/ΕG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män [12] samt den verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå avseende arbetsvillkor.

(3) Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg 1997 lanserades den europeiska sysselsättningsstrategin med samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av gemensamt överenskomna riktlinjer och rekommendationer för sysselsättningen. Den europeiska sysselsättningsstrategin har nu en central betydelse utgör idag det viktigaste instrumentet för genomförandet av Lissabonstrategins sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiska mål.

(4) Europeiska rådet fann vid sitt möte i Lissabon att antalet människor som lever under fattigdomsgränsen och i social utestängning i unionen var oacceptabelt stort, och ansåg det därför nödvändigt att vidta åtgärder för att verkningsfullt bekämpa fattigdomen genom att sätta upp adekvata mål. Europeiska rådet enades om sådana mål vid sitt möte i Nice den 7–9 december 2000. Dessutom enades Europeiska rådet om att politiska insatser mot social utestängning skulle bygga på en öppen samordningsmetod i kombination med nationella handlingsplaner och initiativ från kommissionens sida för samarbete.

(5) De demografiska förändringarna utgör en stor utmaning på lång sikt för de sociala trygghetssystemens förmåga att tillhandahålla adekvata pensioner och allmänt tillgänglig och högkvalitativ vård och omsorg som kan finansieras på lång sikt . varför d D et är viktigt att främja politiska insatser som kan leda både till ett adekvat socialt skydd och finansiell hållbarhet . för de sociala trygghetssystemen . Rådet har beslutat att samarbetet på området socialt skydd skall bygga på Denna avvägning görs i enlighet med den öppna samordningsmetoden.

(5a) I detta sammanhang bör invandrares särskilda situation uppmärksammas liksom vikten av att åtgärder vidtas för att omvandla illegalt arbete till reguljär sysselsättning.

(6) Säkerställande av minimistandarder och fortlöpande förbättringar av arbetsvillkoren i EU är en central del av den europeiska socialpolitiken och utgör ett viktigt övergripande mål för Europeiska unionen. Gemenskapen har en viktig uppgift när det gäller att stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet på områden som arbetsmiljö, arbetsvillkor, inkluderande behovet av att förena arbete och familjeliv, skydd för arbetstagare när deras anställningsavtal upphör, information till samt medverkan av och samråd med arbetstagare, representation och kollektivt tillvaratagande av arbetsgivares och arbetstagares intressen.

(7) Icke-diskriminering är en av Europeiska unionens grundläggande principer. I artikel 13 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen föreskrivs att diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning skall bekämpas. Förbudet mot diskriminering är också förankrat I i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter förbjuds diskriminering på en rad grunder . Man bör beakta särdragen hos olika former av diskriminering , och i syfte att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör man utarbeta motsvarande åtgärder parallellt. Vid bedömning av programmets tillgänglighet och de uppnådda resultaten bör man D därför bör man beakta funktionshindrades särskilda behov när det gäller verksamheternas och resultatens tillgänglighet att få full och lika tillgång till verksamheter som finansieras genom Progress och resultaten därav samt utvärderingen av dessa verksamheter, inkluderande ersättning för de merkostnader som uppstår i samband med tillgodoseendet av funktionshindrades särskilda behov. Erfarenheterna från många års kamp mot vissa former av diskriminering, däribland könsdiskriminering, kan också användas i kampen mot andra former av diskriminering.

8) Med artikel 13 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som grund har rådet antagit följande direktiv: direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung[13] med förbud mot diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung inom bl.a. anställning, utbildning, varor och tjänster samt socialt skydd , Rådet har även antagit direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet[14] med förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning samt direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster [15] .

(9) Likabehandling av kvinnor och män är enligt artiklarna 2 och 3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen en grundläggande princip i gemenskapsrätten, och de direktiv och andra rättsakter som antagits utgående från denna princip har bidrar väsentligt bidragit till att förbättra kvinnornas situation. Erfarenheterna av tidigare åtgärder på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet i EU:s politik och bekämpning av diskriminering i praktiken kräver att instrument som lagstiftning, finansieringsinstrument och integration av jämställdhetsperspektivet kombineras på ett sådant sätt att de stöder varandra. I överensstämmelse med principen om integration av jämställdhetsperspektivet jämställdhet bör jämställdhet mellan kvinnor och män integreras beaktas i alla programmets avsnitt och åtgärder . I detta program behandlas diskriminering på grund av kön särskilt i avsnitt 5, jämställdhet.

(9a) Många icke-statliga organisationer på olika nivåer kan ge ett viktigt bidrag på europeisk nivå via nätverk som bistår vid förändring av den politiska inriktningen på de allmänna målen för programmet.

(10) Eftersom målen för de planerade åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på medlemsstatsnivå , bland annat på grund av behovet av informationsutbyte på EU-nivå och av att goda lösningar sprids i hela EU , och eftersom dessa mål följaktligen på grund av gemenskapsåtgärdernas multilaterala karaktär kan uppnås bättre på gemenskapsnivå , får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(11) Genom detta beslut inrättas en finansieringsram för programmets hela löptid vilken skall utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten i den bemärkelse som avses i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet[16].

(12) De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut skall antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[17].

(12a) Eftersom programmet är indelat i fem avsnitt kan medlemsstaterna anta bestämmelser om roterande representation beroende på vilka frågor som behandlas av den kommitté som bistår kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Inrättande av programmet

Genom detta beslut inrättas gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet, benämnt Progress, som skall ge finansiellt stöd till genomförandet av Europeiska unionens mål på det sysselsättnings- och socialpolitiska området och därigenom inom ramen för bidra till uppnåendet av Lissabonstrategin s mål på dessa områden bidra till uppnåendet av målen i den socialpolitiska agendan (2006-2010)[18] . Programmet skall löpa från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013.

Artikel 2Programmets allmänna mål

1. Programmet har följande allmänna mål:

5. Förbättra kunskapen om och förståelsen för situationen i medlemsstaterna (och i andra medverkande länder) genom analys, utvärdering och övervakning av politiska åtgärder.

6. Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer, om möjligt fördelade på kön och åldersgrupp, på de områden som programmet omfattar.

7. Stödja och övervaka genomförandet av EU:s lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras effektivitet och inverkan.

8. Främja nätverk, ömsesidigt lärande och kartläggning och spridning av bra lösningar och innovativa tillvägagångssätt på EU-nivå.

9. Öka de berörda parternas och allmänhetens medvetenhet om EU-politiska mål EU:s politik och mål som eftersträvas under vart och ett av de fem avsnitten.

10. Öka centrala EU-nätverks kapacitet att främja, och stödja och, i förekommande fall, ytterligare utveckla EU:s politik och mål .

1a Jämställdhetsperspektivet skall beaktas och integreras i alla programmets avsnitt och åtgärder.

1b De resultat som uppnåtts inom programmets avsnitt och åtgärder skall spridas på lämpligt sätt bland alla berörda parter och till allmänheten. Kommissionen skall på lämpligt sätt svara för utbyte av åsikter med de viktigaste parterna.

Artikel 3 Programmets struktur

Programmet är uppdelat i följande fem avsnitt:

11. Sysselsättning

12. Socialt skydd och social integration

13. Arbetsvillkor

14. Antidiskriminering och mångfald

15. Jämställdhet

Artikel 4Avsnitt 1: Sysselsättning

Inom avsnitt 1 skall stöd ges till genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin på följande sätt:

(1) Förbättra kunskaperna om sysselsättningssituationen och prognoserna för den , särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin.

(2) Övervaka och utvärdera genomförandet av de europeiska riktlinjerna och rekommendationerna för sysselsättningen och deras konsekvenser, särskilt genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, och analysera samspelet mellan sysselsättningsstrategin och den allmänna ekonomiska och sociala politiken och andra politikområden.

(3) Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, och förfaranden bra lösningar och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till sysselsättningsstrategin.

(4) Öka medvetenheten, sprida information och främja diskussionen om problem och politik på sysselsättningsområdet samt om genomförandet av nationella handlingsplaner , särskilt bland regionala och lokala aktörer, arbetsmarknadens parter och andra berörda.

Artikel 5Avsnitt 2: Socialt skydd och social integration

Inom avsnitt 2 skall stöd ges till genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration på följande sätt:

16. Öka kunskapen om fattigdomsfrågor frågor som rör social utestängning och fattigdom , socialt skydd och politik för social integration, särskilt genom analyser och undersökningar och genom utveckling av statistik och gemensamma indikatorer inom ramen för den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration.

17. Övervaka och utvärdera genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration och dess konsekvenser på nationell nivå och gemenskapsnivå och analysera samspelet mellan den öppna samordningsmetoden och andra politikområden.

18. Organisera erfarenhetsutbyten om strategier och förfaranden , bra lösningar och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till strategin för socialt skydd och social integration.

19. Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om problem och politik med anknytning till EU:s samordningsförfarande på området socialt skydd och social integration, även bland icke-statliga organisationer, regionala och lokala aktörer , arbetsmarknadens parter och andra berörda parter.

20. Bygga upp kapaciteten hos centrala EU-nätverk att eftersträva stödja och vidareutveckla EU:s politiska mål och strategier på området för socialt skydd och social integration .

Artikel 6Avsnitt 3: Arbetsvillkor

Inom avsnitt 3 skall stöd ges till förbättring av arbetsmiljö och arbetsvillkor, inbegripet hälsa och säkerhet i arbetet och möjlighet att förena arbete och familjeliv , på följande sätt:

21. Öka kunskapen om situationen i fråga om arbetsvillkor, särskilt genom analyser och undersökningar och , i förekommande fall, genom utveckling av statistik och indikatorer och genom bedömning av effektiviteten och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och rutiner.

22. Komplettera genomförandet av EU:s arbetsrätt genom ökad effektiv övervakning, utbildning av berörda aktörer anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området , utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet mellan specialiserade organ , inbegripet arbetsmarknadens parter .

23. Ta initiativ till förebyggande åtgärder och uppmuntra en förebyggande kultur i fråga om arbetsmiljö främja hälsa och säkerhet i arbetet .

24. Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten, även mellan arbetsmarknadens parter, om problem och policyfrågor med anknytning till arbetsvillkor.

Artikel 7Avsnitt 4: Antidiskriminering och mångfald

Inom avsnitt 4 skall stöd ges till ett verkningsfullt genomförande av principen om icke-diskriminering och integrering av denna i EU:s politik all EU-politik på följande sätt:

25. Öka kunskapen om situationen med avseende på diskriminering, särskilt genom analyser och undersökningar och , i förekommande fall, genom utveckling av statistik och indikatorer och genom bedömning av effektiviteten och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och rutiner.

26. Komplettera genomförandet av EU:s antidiskrimineringslagstiftning genom ökad effektiv övervakning, utbildning av berörda aktörer anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området , utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet mellan organ som är specialiserade på antidiskriminering.

27. Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten diskussione n om problem och policyfrågor med anknytning till diskriminering och integrering av antidiskriminering i övrig all EU-politik , vilket även inbegriper icke-statliga organisationer som bekämpar diskriminering, regionala och lokala aktörer, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter.

28. Bygga upp kapaciteten hos centrala EU-nätverk att eftersträva stödja och vidareutveckla EU:s politiska mål och strategier .

Artikel 8Avsnitt 5: Jämställdhet

Inom avsnitt 5 skall stöd ges till ett verkningsfullt genomförande av principen om jämställdhet och integrering av denna i EU:s politik ett jämställdhetsperspektiv i all EU-politik främjas på följande sätt:

29. Öka kunskapen om situationen med avseende på jämställdhetsfrågor och integrering av jämställdhetsperspektiv, särskilt genom analyser och undersökningar, genom utveckling av statistik och , i förekommande fall, indikatorer samt genom bedömning av effektivitet och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och rutiner.

30. Komplettera genomförandet av EU:s antidiskrimineringslagstiftning genom ökad effektiv övervakning, utbildning av berörda aktörer anordnande av seminarier för yrkesverksamma på området , utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet mellan organ som är specialiserade på jämställdhet.

31. Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om problem och policyfrågor med anknytning till jämställdhet och integrering , i synnerhet möjligheten att förena arbete och familjeliv och integrering av ett jämställdhetsperspektiv.

32. Bygga upp kapaciteten hos centrala EU-nätverk att eftersträv a stödja och vidareutveckla EU:s politiska mål strategier på jämställdhetsområdet.

Artikel 9Typer av åtgärder

1. Genom programmet skall följande typer av åtgärder finansieras , vilka i förekommande fall också kan genomföras på transnationell nivå :

33. Analyser

34. Insamling, utveckling och spridning av uppgifter och statistik.

35. Utveckling och spridning av gemensamma metoder och , i förekommande fall, indikatorer/riktmärken.

36. Utförande av studier, undersökningar och analyser samt spridning av deras resultat.

37. Utförande av utvärderingar och konsekvensbedömningar samt spridning av deras resultat.

38. Utarbetande och publicering av vägledningar, och rapporter och utbildningsmaterial via Internet och andra medier .

39. Ömsesidigt lärande, information och spridning

40. Kartläggning av och utbyte av bra lösningar, innovativa tillvägagångssätt och erfarenheter och granskning av varandras lösningar och främjande av ömsesidigt lärande genom möten, workshops och seminarier på EU-nivå , transnationell eller nationell nivå med beaktande av särskilda nationella omständigheter, när så är möjligt.

41. Anordnande av konferenser och seminarier inom ramen för ordförandeskapet.

42. Anordnande av konferenser och seminarier till stöd för utformning och genomförande av EU:s lagstiftning och politiska mål.

43. Anordnande av ett årligt forum med alla berörda aktörer för utvärdering av genomförandet av den socialpolitiska agendan och de olika avsnitten av Progressprogrammet, inklusive presentation av resultat och diskussion om framtida prioriteringar.

44. Anordnande av mediekampanjer och evenemang.

45. Sammanställning och publicering av material för informationsspridning och för spridning av programmets resultat.

46. Stöd till centrala aktörer

47. Bidrag till centrala EU-nätverks driftskostnader för EU-nätverk vars verksamhet har samband med genomförandet av programmets mål .

48. Inrättande av arbetsgrupper av nationella tjänstemän för övervakning av genomförandet av EU:s lagstiftning.

49. Finansiering av utbildning för juridiskt verksamma sakkunniga , centralt placerade tjänstemän och andra relevanta aktörer.

50. Nätverksverksamhet mellan specialiserade organ på EU-nivå.

51. Finansiering av expertnätverk.

52. Finansiering av övervakningscentrer på EU-nivå.

53. Utbyte av personal mellan nationella förvaltningar.

54. Samarbete med internationella institutioner.

2. Den typ av åtgärder som avses i punkt 1 b bör ha en stark EU-dimension och ha en lämplig omfattning så att ett faktiskt EU-mervärde uppnås samt utföras av nationella, regionala eller lokala myndigheter, särskilda organ som föreskrivs i EU-lagstiftningen eller aktörer som betraktas som centrala på sitt område.

2a De olika typerna av åtgärder skall, på de områden som avses i artikel 3, bidra till att man uppnår de mål som fastställts i den socialpolitiska agendan inom ramen för Lissabonstrategin.

2b Programmet skall inte finansiera åtgärder för att förbereda och genomföra europeiska år.

Artikel 10 Tillträde till programmet

55. Detta program skall vara öppet för alla offentliga och privata organ, aktörer och institutioner, i synnerhet

56. medlemsstaterna,

57. offentliga arbetsförmedlingar,

58. lokala och regionala myndigheter,

59. särskilda organ som föreskrivs i EU-lagstiftningen,

60. arbetsmarknadens parter,

61. icke-statliga organisationer , särskilt på EU-nivå,

62. universitet högre utbildningsanstalter och forskningsinstitut,

63. utvärderingsexperter,

64. nationella statistikkontor,

65. medier.

2. Kommissionen får också direkt medverka i programmet när det gäller sådana åtgärder som avses i artikel 9.1 a och b.

Artikel 11Ansökningar om stöd

De typer av åtgärder som avses i artikel 9 kan finansieras på följande sätt:

- Genom ett tjänstekontrakt efter en anbudsinfordran. Vid samarbete med de nationella statistikkontoren skall Eurostats förfaranden tillämpas.

- Ett partiellt stöd efter en inbjudan att lämna förslag. I detta fall skall EU:s medfinansiering i allmänhet inte överstiga 80 % av stödmottagarens totala kostnader. Eventuellt stöd utöver detta tak får endast beviljas i undantagsfall och efter en grundlig granskning.

De typer av åtgärder som avses i artikel 9.1 b får finansieras som svar på begäran om stöd, exempelvis från medlemsstaterna , i enlighet med relevanta bestämmelser i budgetförordningen [19] och dess tillämpningsförordning [20] .

Artikel 12Genomförandebestämmelser

1. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på följande frågor skall vidtas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 13.2:

66. Allmänna riktlinjer för genomförande av programmet.

67. Årligt A a rbetsprogram för genomförande av programmet , uppdelat på de olika avsnitten .

68. Vilket finansiellt stöd som skall utbetalas av gemenskapen.

69. Årsbudget och fördelning av medel mellan programmets olika avsnitt .

70. Förfarande för val av åtgärder som skall få stöd från gemenskapen och ett utkast till förteckning över åtgärder som skall få sådant stöd som lämnas av kommissionen.

71. Kriterier för utvärdering av programmet, inbegripet kriterier som avser förhållandet mellan kostnad och nytta och reglerna för spridning och förmedling av resultat.

2. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på alla andra frågor skall vidtas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 13.3.

Artikel 13 Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas , med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet .

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas , med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet .

4. Kommittén skall anta sin egen arbetsordning.

Artikel 14Samarbete med andra kommittéer

1. Kommissionen skall knyta nödvändiga kontakter med kommittén för socialt skydd och sysselsättningskommittén för att se till att de regelbundet och på lämpligt sätt informeras om genomförandet av de verksamheter som avses i detta beslut.

1a Kommissionen skall också informera de andra relevanta kommittéerna om de åtgärder som har vidtagits inom ramen för programmets fem avsnitt.

2. Vid behov skall kommissionen etablera regelbundet och strukturerat samarbete mellan denna kommitté och de uppföljningskommittéer som har inrättats för andra berörda politikområden, instrument och åtgärder.

Artikel 15Konsekvens och komplementaritet

1. Tillsammans med medlemsstaterna skall kommissionen garantera övergripande konsekvens när det gäller unionens och gemenskapens politik, instrument och åtgärder på andra områden, särskilt genom att inrätta lämpliga mekanismer för samordning av programmets verksamhet med relevant verksamhet inom forskning, rättsliga och inrikes frågor, kultur, utbildning och ungdomsfrågor, utvidgning och gemenskapens yttre förbindelser, samt med regionalpolitik och allmän ekonomisk politik . Särskild vikt skall läggas vid möjligheterna till synergieffekter mellan detta program och programmen på utbildningsområdet.

2. Kommissionen och medlemsstaterna skall garantera konsekvens och komplementaritet mellan programmets verksamhet och unionens och gemenskapens andra relevanta åtgärder, framför allt sådana som genomförs genom strukturfonderna och i synnerhet Europeiska socialfonden , och de skall se till att överlappningar undviks .

3. Kommissionen skall se till att utgifter som täcks och betalas av programmet inte belastar något annat av gemenskapens finansieringsinstrument.

4. Kommissionen skall regelbundet informera den kommitté som avses i artikel 13 om andra gemenskapsåtgärder som bidrar till de strategiska Lissabonmålen på det sysselsättnings- och socialpolitiska området uppnåendet av målen i den socialpolitiska agendan inom ramen för Lissabonstrategin .

5. Medlemsstaterna skall så långt som möjligt bemöda sig om att garantera konsekvens och komplementaritet mellan programmets verksamhet och den verksamhet som bedrivs på nationell, regional och lokal nivå.

Artikel 16Tredjelands medverkan

Programmet skall vara öppet för medverkan från följande länder utanför EU:

- EFTA/EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet.

- De kandidatländer som är associerade till EU, samt de länder på västra Balkan som medverkar i stabilitets- och associeringsprocessen.

Artikel 17Finansiering

1. Den finansiella ramen för genomförande av de gemenskapsåtgärder som avses i detta beslut mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2013 skall vara 628,8 miljoner euro.

2. Vid fördelningen av anslag mellan de olika avsnitten skall följande minimiandelar beaktas:

Avsnitt 1 | Sysselsättning | 21 % |

Avsnitt 2 | Social trygghet och social integration | 28 % |

Avsnitt 3 | Arbetsvillkor | 8 % |

Avsnitt 4 | Antidiskriminering och mångfald | 23 % |

Avsnitt 5 | Jämställdhet | 8 % |

3. Högst 2 % av den finansiella ramen skall anslås till genomförandet av programmet för att exempelvis täcka utgifter i samband med verksamheten i den kommitté som avses i artikel 13 eller de utvärderingar som skall utföras i enlighet med artikel 19.

4. De årliga anslagen samt medlens fördelning på de olika avsnitten i programmet skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Fördelningen av de årliga anslagen på de olika avsnitten skall åskådliggöras på ett lämpligt sätt i budgetplanen.

5. Kommissionen kan använda sig av teknisk och/eller administrativ hjälp till ömsesidig nytta för kommissionen och stödmottagarna samt av stödutgifter.

Artikel 18Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1. Kommissionen skall när åtgärder enligt detta beslut genomförs se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp, och, om oegentligheter påvisas, verkningsfulla, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96, och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.

2. För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall med sådana oegentligheter som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 menas varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en bestämmelse i ett avtal som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3. Avtal och överenskommelser, även överenskommelser med deltagande tredjeländer, i enlighet med detta beslut skall särskilt innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll av kommissionen (eller dess befullmäktigade ombud) och revisioner av Revisionsrätten, i förekommande fall på plats.

Artikel 19Övervakning och utvärdering

1. För att möjliggöra regelbunden övervakning av programmet och nödvändiga justeringar av det skall årliga verksamhetsrapporter som redovisar de resultat som uppnåtts genom programmet utarbetas av kommissionen och överlämnas till den programkommitté som avses i artikel 13 och till Europaparlamentet .

2. Programmet skall också bli föremål för en halvtidsutvärdering av de olika avsnitten och programmet som helhet för att möjliggöra en bedömning av vilken inverkan programmets mål har haft , hur effektivt resurserna har använts och vilket EU-mervärde detta har. Denna utvärdering kan kompletteras med löpande utvärderingar, Dessa skall utföras av kommissionen med bistånd av externa experter. När utvärderingarna blir tillgängliga skall resultatet redovisas i de verksamhetsrapporter som avses i punkt 1.

3. En utvärdering av hela programmet skall genomföras ett år efter det att det löpt ut före den 31 december 2015 av kommissionen med bistånd av externa experter, för att bedöma vilken inverkan programmets mål har haft och vilket EU-mervärde programmet har haft. Kommissionen skall överlämna denna utvärdering till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 20 Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Talman Ordförande

[1] KOM (2004) 488 slutlig.

[2] EUT C […], […], s. […]

[3] EUT C 164, 5.7.2005, s. 48.

[4] EUT C […], […], s. […]

[5] EUT C , , s. .

[6] EUT C , , s. .

[7] EUT C , , s. .

[8] EGT L 303, 2.12.2000, s. 23.

[9] EGT L 17, 19.11.2001, s. 22.

[10] EGT L 10, 12.1.2002, s. 1.

[11] EGT L 170, 29.6.2002, s. 1.

[12] EUT L 157, 30.4.2004, s. 18. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 7.

[13] EGT L 189, 19.7.2000, s. 22.

[14] EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

[15] EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

[16] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

[17] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[18] KOM(2005) 33, 9.2.2005.

[19] Se rådets förordning nr 1605/2002, EGT L 248, s. 1, särskilt artikel 110.

[20] Se kommissionens förordning nr 2342/2002, EGT L 357, s. 1, särskilt artikel 168.