Tillgången till rättslig prövning måste förbättras. Det finns krav på att sänka tröskeln för tillgång till rättshjälp , undanta domstolsavgifter för mottagare av rättshjälp , sänka domstolsavgifterna för att inleda förfaranden och förbättra digitaliseringen inom domstolsväsendet. I det nuvarande rättshjälpssystemet i Bulgarien har inte ens personer vars inkomst ligger på eller strax under Eurostats fattigdomströskel rätt till rättshjälp. Särskild uppmärksamhet har riktats mot de höga domstolsavgifterna inom området förvaltningsrätt. Vad digitaliseringen beträffar är det visserligen inte möjligt att lämna in ett ärende online, men det är möjligt att skicka kallelser och övervaka vissa mål. Dessutom är användningen och uppföljningen av resultat från enkätundersökningar som genomförts bland domstolsanvändare begränsad. En övergripande bild av situationen för e-juridik kommer att vara tillgänglig i slutet av 2020, när det pågående projektet ”Utveckling av en modell för optimering av den rättsliga kartan över bulgariska domstolar och åklagarmyndigheter och av ett enhetligt informationssystem för domstolar” förväntas vara slutfört. Covid-19-pandemin har visat på bristerna i domstolssystemet inom området e-juridik. Efter ett beslut i högsta rättsliga rådets domarkammare avbröts tillfälligt handläggningen av domstolsmål i en månad under undantagstillståndet, med undantag för brådskande fall.

En reform av ansvarsskyldigheten för riksåklagaren och hans eller hennes ställföreträdare pågår. Under de senaste åren har åklagarmyndigheten genomgått ett antal reformer som syftade till att omstrukturera myndigheten. Trots dessa framsteg gör kombinationen av befogenheter och ställning att riksåklagaren har ett betydande inflytande i Bulgarien, eftersom riksåklagaren kan upphäva eller ändra alla beslut fattade av en åklagare som inte har omprövats av en domare. Riksåklagaren kan dessutom utstationera åklagare utan deras samtycke under en tidsperiod på tre månader inom ett kalenderår och utfärda skriftliga instruktioner till dem, även i enskilda fall. Riksåklagaren har också betydande befogenheter över åklagare som är kontorschefer på distrikts- och provinsnivå. Som följd av detta är alla åklagare och utredare i praktiken underställda riksåklagaren. När det gäller ansvarsskyldigheten kan riksåklagaren endast avsättas från sitt ämbete genom ett förslag från högsta rättsliga rådets plenarförsamling till republikens president. Även om riksåklagarens befogenheter inte är unika för det bulgariska rättsväsendet har det uttryckts farhågor på grund av kombinationen av dessa befogenheter och riksåklagarens ställning i högsta rättsliga rådet. I åklagarkammaren spelar riksåklagaren, i egenskap av ledamot ex officio och ordförande, en avgörande roll för åklagarnas karriär och för disciplinära förfaranden mot dem. Den bristande möjligheten till effektiv brottsutredning av riksåklagaren och hans eller hennes ställföreträdare är en fråga som länge har tagits upp, inte bara av Europeiska kommissionen utan även av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Europarådet. I juni 2019 lades ett lagförslag fram för att ta itu med denna fråga men flera berörda parter uttryckte allvarliga betänkligheter. I enlighet med en rekommendation från kommissionen begärde Bulgarien ett yttrande från Venedigkommissionen för att undvika eventuella risker för rättsväsendets oberoende samtidigt som den föreslagna mekanismens effektivitet säkerställs. I december 2019 offentliggjorde justitieministeriet ett nytt lagförslag som följer vissa av Venedigkommissionens rekommendationer. I det nya lagförslaget, som nu behandlas av parlamentet , föreskrivs en ”särskild åklagare” som ansvarar för utredning av brott som kan ha begåtts av riksåklagaren. Denna särskilda åklagare väljs av högsta rättsliga rådets åklagarkammare, efter förslag från tre av dess ledamöter och med en majoritet på åtta av elva röster, för en fast mandatperiod på sju år. Den särskilda åklagaren blir förfarandemässigt oberoende vid tillsynen av en utredning av riksåklagaren och hans eller hennes ställföreträdare, men underställd riksåklagaren i fråga om annan verksamhet. Vissa inslag i utnämningsförfarandet av den ”särskilda åklagaren” och dennes utredningsbefogenheter har väckt farhågor och det är viktigt att lagförslaget tar hänsyn till rekommendationerna från Europarådet. Den 18 december 2019 frågade regeringen författningsdomstolen om riksåklagarens lagenlighetskontroll , en befogenhet som är stadfäst i grundlagen, även gäller utredningar mot honom eller henne. Denna fråga utmanade indirekt lagförslagets författningsenlighet. Den 23 juli 2020 slog författningsdomstolen fast att riksåklagaren inte får utöva lagenlighetskontroll gentemot åklagare som utreder honom eller henne. Denna dom kommer att göra det möjligt för parlamentet att återuppta sitt arbete. Domen löser dock inte problemen med utnämningsförfarandet av den planerade särskilda åklagaren och det faktum att han eller hon förblir underställd riksåklagaren för annan verksamhet än utredningar mot riksåklagaren och hans eller hennes ställföreträdare. Ytterligare samråd med Venedigkommissionen om lagförslaget skulle ge garantier för den nya ansvarsmekanismens effektivitet.

2017 och 2018 genomförde Bulgarien en omfattande reform av sina rättsliga och institutionella regelverk för korruptionsbekämpning. Reformen har lett till förbättrat samarbete mellan de berörda myndigheterna. Ett antal utredningar på hög nivå inleddes under första halvåret 2020 och åtal har väckts i ett antal fall. De nya reformerna gör det möjligt för allmänheten att få tillgång till högre tjänstemäns deklarationer av egendomar och intressen, vilket kan betraktas som god praxis. Icke desto mindre kvarstår viktiga utmaningar vilket också illustreras av de opinionsundersökningar som visar att allmänhetens förtroende för de korruptionsbekämpande institutionerna är mycket lågt. Bristen på resultat i kampen mot korruptionen var en av de viktigaste aspekterna under sommarprotesterna 2020. Det återstår att uppnå bestående resultat genom slutliga fällande domar i mål om korruption på hög nivå. Bättre och mer effektiv kommunikation om utvecklingen och genomförandet av strategin mot korruption skulle vara gynnsamt. Det är viktigt att myndigheterna får tillräckliga resurser för att kunna bekämpa korruptionen på ett effektivt sätt. Det finns en rättslig ram för intressekonflikter på plats men farhågorna kvarstår när det gäller lobbyverksamhet som fortfarande inte regleras i lag, samt insynen i och förutsägbarheten av landets lagstiftningsprocess.

Antikorruptionskommissionen kontrollerar redovisningar av tillgångar och intressen från högre offentliga tjänstemän och fastställer intressekonflikter. Termen ”högre offentlig tjänsteman” definieras i antikorruptionslagen. Högre offentliga tjänstemäns redovisningar är tillgängliga via registret över högre offentliga tjänstemän. Enligt antikorruptionslagen är det tillåtet för högre offentliga tjänstemän att begära att information om deras make/maka eller partner och deras barn under 18 år inte offentliggörs. Antikorruptionskommissionen genomförde under 2019 kontroller av 8 573 högre offentliga tjänstemän. Under 2019 antog kommissionen 162 beslut om intressekonflikter (140 under 2018). Fjorton av dessa beslut identifierade en intressekonflikt (28 under 2018) och påföljder uppgående till 173 511 bulgariska lev (cirka 88 980 euro) utdömdes. Även offentliga tjänstemän på regional och lokal nivå omfattas av antikorruptionslagen.

Under 2012 införde Bulgarien civilrättsliga bestämmelser om förverkande. Antikorruptionskommissionen inleder förfarandet när en person åtalas för brott som anges i antikorruptionslagen. Personens egendom kontrolleras under en period på tio år bakåt i tiden och kommissionen måste identifiera en ”betydande avvikelse” mellan den misstänktes eller tilltalades lagliga inkomst och värdet på hans eller hennes egendom. Förfarandet för civilrättsligt förverkande är oberoende av eventuella brottsutredningar och möjliggör förverkande av en persons egendom utan föregående fällande brottmålsdom. Den allmänna metoden för värdering av olagligt förvärvade tillgångar fastställs i artikel 148 i antikorruptionslagen. Berörda parter har uttryckt allvarlig oro över att de civilrättsliga konfiskeringarna inte utförs på ett oberoende och opartiskt sätt. I juni 2020 hade 309 lagakraftvunna domstolsavgöranden lett till förverkandet av tillgångar till ett sammanlagt värde av 133 133 611,25 bulgariska lev (cirka 68 273 646 euro).

Direktoratet för inre säkerhet utreder brott som begås av tjänstemän vid inrikesministeriet samt utför integritetskontroller. Under de senaste sex månaderna har direktoratet spelat en nyckelroll i samband med ett antal insatser för att gripa högt uppsatta offentliga tjänstemän inom brottsbekämpningen och tullmyndigheten för mutbrott. Direktoratets utredningsverksamhet under 2019 omfattade behandling av 562 rapporter om påstådda brottsliga gärningar, inklusive korruptionsbrott begångna av tjänstemän i inrikesministeriet, jämfört med 172 under 2018. Man utförde även 81 förundersökningar gällande tjänstefel inom polisen, jämfört med 98 under 2018. De flesta av de domar i korruptionsrelaterade mål som avkunnades av högsta kassationsdomstolen under 2019 gällde erbjudande/givande/begäran/mottagande av mutor till/av tjänstemän på inrikesministeriet (tio fällande domar av 28 korruptionsärenden). Det är värt att notera att 61 % av Eurobarometerns uppgiftslämnare anser att mutor och maktmissbruk för personlig vinning är vanligt förekommande bland brottsbekämpande myndigheter och tullmyndigheter.

Det återstår att uppnå bestående resultat genom slutliga fällande domar i korruptionsmål på hög nivå. Statistiken över utredningar och lagföring av korruptionsbrott visar att 486 åtalade personer ställdes inför rätta för korruptionsbrott under 2019 (508 under 2018, 582 under 2017 och 614 under 2016). Högsta kassationsdomstolens årsrapport för 2019 visar att av 28 korruptionsrelaterade mål fastställdes fällande domar i 20, varav sju gällde offentliga tjänstemän. I en nyligen utarbetad rapport från en bulgarisk organisation som bevakar korruption (”anti-corruption watchdog”) analyseras utvecklingen i ett flertal mål om korruption på hög nivå, och det framhålls att endast ett fåtal har lett till slutligt fällande domar. Ovan nämnda rapport visar också att det inte var några slutliga fällande domar i mål om korruption på hög nivå under 2018 och 2019. Dessutom anser 78 % av uppgiftslämnarna i den senaste Eurobarometerundersökningen att korruption på hög nivå inte bekämpas tillräckligt (EU-genomsnitt 68 %), och 72 % anser att regeringens insatser för att bekämpa korruption inte är effektiva (EU-genomsnitt 55 %). Det är särskilt värt att notera att 77 % av företagen som svarade på Eurobarometerundersökningen anser att det är osannolikt att korrupta personer skulle bötfällas eller dömas till fängelse av en domstol.

Reformerna börjar visa de första resultaten men det kvarstår utmaningar. Under 2019 gav åklagarmyndigheten 553 utredningar i uppdrag till antikorruptionskommissionen, jämfört med 343 under 2018. I 450 fall var arbetet avslutat och resultaten rapporterade tillbaka till åklagarna, med bevis för begånget brott i 83 av fallen. I antikorruptionskommissionens senaste årsrapport noteras ett förbättrat samarbete när det gäller automatiskt elektroniskt utbyte av uppgifter med andra offentliga institutioner. Flera kvarstående utmaningar för de utredande myndigheterna har lyfts fram, bland annat behovet av att anställa kompetenta och högt kvalificerade specialister för de straffrättsliga förfarandena samt en betydande obalans i arbetsbördan för åklagare och utredare vid särskilda åklagarmyndigheten.

Antikorruptionskommissionen har stått inför ett antal utmaningar sedan den inrättades. Ett antal medialt uppmärksammade skandaler ägde rum under våren 2019 som gällde högt uppsatta offentliga tjänstemäns inköp av privat egendom till ett pris under marknadsvärdet. Antikorruptionskommissionen fann dock inga bevis på intressekonflikter. Skandalen, allmänt kallad ”Apartmentgate”, ledde till att ett antal högt uppsatta offentliga tjänstemän avgick, bland annat den tidigare ordföranden för antikorruptionskommissionen. I antikorruptionskommissionens senaste årsrapport lyfts utmaningar inom området personalresurser fram, med 100 lediga platser i en personal på totalt 477 personer (det vill säga mer än 20 %) . Detta kan ha inverkan på antikorruptionskommissionens effektivitet. Myndigheterna uppgav att åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med situationen. Den senaste Eurobarometerundersökningen visar att endast 18 % av de bulgariska uppgiftslämnarna litar på att antikorruptionskommissionen tar itu med korruptionsfall, en minskning med 4 % jämfört med tidigare år.

2017 och 2018 genomförde Bulgarien en omfattande reform av sina rättsliga och institutionella regelverk för korruptionsbekämpning. Genom reformen slogs flera befintliga strukturer samman, och kommissionen för bekämpning av korruption och förverkande av olagligt förvärvade tillgångar (nedan kallad antikorruptionskommissionen) inrättades. Kompetensen för korruptionsmål på hög nivå överfördes till särskilda brottmålsdomstolen medan utredningen av sådana mål görs under överinseende av särskilda åklagarmyndigheten. Den nuvarande strategin för korruptionsbekämpning omfattar perioden 2015–2020 och en ny strategi för 2021–2027 håller på att utarbetas. Kampen mot korruption har av regeringen angetts som en huvudprioritering i programmet för 2017–2021 . Samtidigt visar protesterna under sommaren 2020 på missnöjet i samhället med bristen på framsteg när det gäller effektiv korruptionsbekämpning. Protesterna ledde till att fem ministrar avgick i juli och september 2020.

Under covid-19-pandemin försökte parlamentet ändra strafflagen för att kriminalisera desinformation. Lagen om undantagstillstånd som antogs den 20 mars 2020 omfattade ändringar av strafflagen som innebar fängelsestraff i upp till tre år och böter på upp till 10 000 bulgariska lev (cirka 5 100 euro) för spridning av ”falsk information om spridningen av en infektionssjukdom”. Även om det inte fanns någon definition av falsk information hotades medborgarna med höga böter och fängelsestraff. Mot denna bakgrund skulle experter, journalister och medborgare tvingas att tillämpa självcensur. Presidenten lade dock in sitt veto mot denna bestämmelse med hänvisning till konsekvenserna för yttrandefriheten. Därefter antog parlamentet lagen den 23 mars 2020 utan den kontroversiella bestämmelsen.

Bristande insyn i medieägandet i Bulgarien anses vara en källa till oro. Rådet för elektroniska medier (CEM) uppdaterar regelbundet ett offentligt register över linjära och icke-linjära medietjänster, samt en förteckning över företag som distribuerar bulgariska och utländska program. I november 2018 ändrades lagen om obligatorisk arkivering av trycksaker och andra verk (pliktexemplar) för att omfatta krav på att mediekanaler lämnar information om sina ägare och om all finansiering som mottagits, inklusive givarnas namn. Vissa observatörer ansåg att detta innebar en alltför stor börda för små, oberoende medieföretag som huvudsakligen finansieras genom donationer (t.ex. crowdfunding) och skulle kunna avskräcka privatpersoner från att stödja sådana företag. Lagen har också kritiserats eftersom den inte ställer krav på medierna att avslöja vissa andra inkomstkällor, som till exempel statlig finansiering utöver de medel som erhållits genom kontrakt med berörda upphandlande myndigheter. Enligt berörda parter och övervakningsverktyget för mediepluralism (MPM 2020) följer många kanaler i praktiken inte lagen och den offentliggjorda informationen är inte alltid lättillgänglig för allmänheten. En rapport som publicerats av Europeiska centrumet för press- och mediefrihet (ECPMF) efter ett gemensamt informationsuppdrag under 2018 pekar på flera frågor som rör insyn i medieägandet. Av rapporten från besöket av Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter i Bulgarien i november 2019 framgår dessutom att bestämmelserna om öppenhet om ägarskap fortfarande endast delvis tillämpas. Vidare säkerställs i många fall inte öppenheten eftersom medieföretag tenderar att registrera sig som ombud eller offshore-företag.

Cepej (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studie av rättsväsendets funktion i EU:s medlemsstater).

Association of European Journalists (2017), Bulgarien: report on the state of journalism and freedom of speech in 2017 (rapport om läget för journalistik och yttrandefrihet under 2017). https://www.aej.org/page.asp?p_id=622 .

European Centre for Press and Media Freedom (2018), Bulgarien: Medieägandet i en ”fångad stat”. https://www.ecpmf.eu/monitor/fact-finding-mission/ .

European Centre for Press and Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgarien. https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/bulgaria/ .

European Centre for Press and Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgarien – Tidningsredaktör lämnad medvetslös efter att ha angripits av maskerade män. https://mappingmediafreedom.ushahidi.io/posts/23231 .

Europeiska kommissionen (2019–2020): Resultattavlan för rättskipningen i EU.

Europeiska kommissionen (2019), Kommissionens arbetsdokument: Landsrapport Bulgarien 2019 – Följedokument till meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken och eurogruppen, Europeiska planeringsterminen 2020: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultatet av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011 SWD(2019) 1001 final/2.

Europeiska kommissionen (2020), Kommissionens arbetsdokument: Landsrapport Bulgarien 2020 – Följedokument till meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken och eurogruppen, Europeiska planeringsterminen 2020: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultatet av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011 SWD(2020) 501 final.

Det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ) (2019), Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf .

European Regulators Group for Audiovisual Media Services – ERGA (2016), Report on the independence of national regulatory authorities. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities .

European Social Fund (2016–2020), Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts. http://2020.eufunds.bg/en/1/0/Project/BasicData?contractId=IwpyI6fyBUY%3D&isHistoric=False .

Utredningsavdelningar som inrättats i enlighet med artikel 46 i lagen om offentlig förvaltning (2019), Årlig verksamhetsrapport för 2019.

Republiken Bulgariens regering (2015), National strategy for prevention and countering corruption in the Republic of Bulgaria 2015–2020. http://www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=956 .

Republiken Bulgariens regering, Plattform för tillgång till offentlig information. https://pitay.government.bg/PDoiExt/ .

Greco (2020), fjärde utvärderingsomgången – andra efterlevnadsrapporten om Bulgariens korruptionsförebyggande åtgärder mot parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Bidrag från Bulgarian lawyers (en informell aktivistgrupp) till 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Bidrag från internationella kommittén för social rättvisa till 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Inre säkerhetstjänsten (2018), Rapport om genomförandet av antikorruptionsplanen 2018.

Inre säkerhetstjänsten (2019), Rapport om genomförandet av antikorruptionsplanen 2019.

Styrprogram för regeringen i Republiken Bulgarien för perioden 2017–2021. www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=1240 .

Republiken Bulgariens nationalförsamling (2020), mötesanteckningar från sammanträdet i det parlamentariska utskottet för rättsliga frågor. https://www.parliament.bg/bg/parliamentarycommittees/members/2577/steno/ID/6005 .

Nationella centrumet för parlamentarisk forskning (2020), Undersökning av den 44:e nationalförsamlingens lagstiftande verksamhet. http://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=301&y=&m=&d =.

Nationella rådet för journalistisk etik, Medieetik. http://mediaethics-bg.org/ .

Nationalla rådet för korruptionsbekämpning (2019), Rapport om genomförandet av den nationella strategin för korruptionsbekämpning 2015–2020 för perioden till och med den 31 januari 2019.

Högsta kassationsdomstolens plenarförsamling (2020), Begäran från högsta kassationsdomstolens plenarförsamling till författningsdomstolen. http://www.vks.bg/novini/2020-05-27-iskane-KC-ZSV-2020.pdf .