[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2005

KOM (2005) 442 slutlig

2005/0187 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING (EG-FÖRDRAGET)

Bakgrund till förslaget

Förslagen till fem särskilda program läggs fram till följd av kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet (2007–2013) som antogs den 6 april 2005[1]. En uppläggning med fyra huvudsakliga särskilda program har föreslagits – ”Samarbete”, ”Idéer”, ”Människor” och ”Kapacitet”, vart och ett motsvarande en central målsättning inom den europeiska forskningspolitiken. Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder omfattas av ytterligare ett särskilt program. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till ”Regler för deltagande och spridning” för sjunde ramprogrammet.

Sammanhang och mål på det politiska planet motsvarar dem som anges i meddelandet ”Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt”[2]. För att dessa mål skall kunna uppnås och de särskilda programmen genomföras till fullo krävs en fördubbling av budgeten, såsom föreslagits av kommissionen.

Det är framför allt genom forskning, teknik, utbildning och innovation som arbetstillfällen kan skapas på lång sikt och på ett hållbart sätt. Detta är också nyckeln till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, hälsa, livskvalitet och en god miljö. Syftet med ramprogrammet för forskning, tillsammans med gemenskapens program på områdena utbildning och innovation, är att driva på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället. Syftet med de särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet är att, tillsammans med nödvändiga nationella och privata insatser, bidra till att komma tillrätta med de största bristerna i fråga om den europeiska forskningens nivå, kvalitet och genomslagskraft. Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället.

Europa måste investera mer i forskning, och nya ansträngningar krävs för att EU skall kunna närma sig målet att investera 3 % av unionens BNP i forskning före 2010. Sjunde ramprogrammet kommer att bidra till detta, både genom direkt finansiering men också genom att indirekt bana väg för ytterligare offentliga och privata investeringar i forskning.

Europa behöver fler forskare för att forskningsinsatserna skall kunna ökas och förbättras. Tillsammans med andra åtgärder, som t.ex. den europeiska stadgan för forskare och nationella politiska åtgärder, är sjunde ramprogrammet utformat för att uppmuntra fler människor att slå in på och fortsätta forskarbanan, och åter igen locka ledande forskningstalanger till Europa.

Finansiellt stöd på europeisk nivå innebär möjligheter att stärka kompetensen och öka effektiviteten inom forskningen, något som inte kan åstadkommas på nationell nivå. De särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet innebär en ytterligare konsolidering av det europeiska området för forskningsverksamhet. Kritisk massa uppnås och strukturer på nya forskningsområden skapas med nya metoder, och den fria rörligheten för idéer, kunskap och forskare får nytt stöd.

Åtgärder på europeisk nivå har potential att stärka kompetensen inom forskningen. Under genomförandet av de särskilda programmen kommer denna potential att utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom tävlingar på EU-nivå som backas upp med stränga och oberoende förslagsutvärderingar. Detta innebär kartläggning av och stöd till befintlig kompetens, oavsett var denna finns inom EU, liksom upprättande av kapacitet för framtida forskningskompetens.

De särskilda programmens genomslagskraft kommer att förbättras genom samverkan med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, framför allt strukturfonderna, utbildningsprogrammen och programmet för konkurrenskraft och innovation.

Samråd på förhand

Vid utarbetandet av förslagen till särskilda program har hänsyn tagits till synpunkterna från EU:s institutioner, i synnerhet Europaparlamentet och Europeiska rådet, liksom från andra berörda parter, däribland även forskare och forskningsanvändare. Hänsyn har även tagits till de pågående diskussionerna och bidragen när det gäller förslaget till beslut om sjunde ramprogrammet, de omfattande samråden och bidragen i samband med förberedandet av det förslaget samt ytterligare arbete med att fastställa framtida forskningsprioriteringar, som t.ex. det som utförs inom europeiska teknikplattformar.

Förslaget till särskilt program bygger på den ingående konsekvensbedömning som gjordes för förslaget till sjunde ramprogrammet[3] och som visade på ett starkt och specifikt mervärde för varje föreslaget särskilt program. Dessutom tar förslagen hänsyn till resultaten av femårsutvärderingen av ramprogrammet[4]

Rättsliga aspekter

Förslaget till särskilda program grundas på avdelning XVIII i fördraget, artiklarna 163–173, och i synnerhet artikel 166.3 om genomförandet av ramprogrammet genom särskilda program.

Genomförande av budgeten

De finansieringsöversikter som bifogas respektive förslag till beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenser, personalresurser och administrativa resurser.

Kommissionen avser att inrätta ett genomförandeorgan för utförandet av vissa uppgifter som krävs för genomförandet av de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet. Detta tillvägagångssätt kommer också att tillämpas för genomförandet av programmet Idéer (se avsnitt 7.2).

Ett konsekvent och flexibelt genomförande

Anpassning till nya behov och möjligheter

Genomförandet av de särskilda programmen måste vara så flexibelt att det kan fortsätta att ligga i täten för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och reagera på nya vetenskapliga, industriella, politiska eller samhällsrelaterade behov. I detta avseende är de åtgärder som gör det möjligt för forskarna själva att identifiera ämnen särskilt viktiga. För övriga åtgärder kommer detta framför allt att åstadkommas genom arbetsprogrammen som kommer att uppdateras varje år. Detta kommer att göras med hjälp av kommittéerna med medlemsstaternas företrädare. Det är tänkt att kommittéerna skall vara tydligt inriktade på arbetsprogrammen. Översyner kan göras snabbare i samband med nya prioriteringar som kräver skyndsamma reaktioner, framför allt till följd av oförutsedda behov av strategier.

Den fleråriga programmeringen kommer att bygga på en lång rad olika bidrag för att se till att den finansierade verksamheten fortsätter att vara direkt relevant för industrins och EU-politikens nya forskningsbehov. Extern rådgivning kommer att användas, även för varje tema inom det särskilda programmet Samarbete, med effektiv tvärvetenskaplig täckning och med synpunkter från både den akademiska världen och industrivärlden.

När det gäller programmet Idéer kommer en helt ny metod att tillämpas där utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet kommer att anförtros ett oberoende vetenskapligt råd som ett led i inrättandet av ett självständigt europeiskt forskningsråd (se avsnitt 7.2 nedan).

Ytterligare externa bidrag, i synnerhet för programmet Samarbete, kommer att underlättas från framför allt europeiska teknikplattformar som upprättats på olika områden och som bör spela en stark och dynamisk roll för att se till att relevansen för industrin upprätthålls. Forskningsprioriteringarna i de strategiska forskningsagendor som fastställts av plattformarna är väl återspeglade i förslagen till särskilda program och kommer att vara ett viktigt bidrag vid den fleråriga programmeringen.

Andra forum och grupper kan ge kommissionen lämpliga råd om nya prioriteringar på särskilda områden, t.ex. Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och plattformar som upprättats i syfte att reflektera över strategiska forskningsagendor av relevans på områdena social- och miljöpolitik.

En viktig ny möjlighet som kommer att bli tillgänglig genom ramprogrammet är en innovativ finansieringsmekanism, Finansieringsinstrumentet för riskdelning , som syftar till att främja privata investeringar i FoTU genom förbättrad tillgång till lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) för storskaliga europeiska insatser där en kombination av flera finansieringskällor krävs, inbegripet EIB-lån. Dessa storskaliga europeiska insatser utgörs av ”Gemensamma teknikinitiativ” och stora samarbetsprojekt som finansieras direkt genom ramprogrammet inom programmet Samarbete, samt nya projekt för forskningsinfrastruktur inom programmet Kapacitet. I enlighet med kriterierna för stödberättigande kan även andra stora europeiska samarbetsprojekt övervägas, som t.ex. de inom Eureka. Det planerade bidraget från de särskilda programmen till EIB kommer att avsevärt förbättra tillgången till lånefinansiering vilket får en stark hävstångseffekt på de privata investeringarna i FoTU.

Övergripande frågor

Kommissionen kommer att se till att sjunde ramprogrammet genomförs på ett sammanhängande sätt och att Europeiska forskningsrådets garanterade självständighet och oberoende i programmet Idéer beaktas fullt ut.

Översynen av arbetsprogrammen för de andra särskilda programmen kommer att samordnas så att övergripande frågor kan beaktas helt och hållet. Kommittéerna med medlemsstaternas företrädare har också ett viktigt ansvar när det gäller att bistå kommissionen för ett verkligt samstämmigt och samordnat genomförande av programmen, både i sin helhet och inom varje enskilt program. Detta kräver en god samordning inom medlemsstaterna och mellan företrädarna i olika kommittéer.

I de fall åtgärderna som skall finansieras är av stor relevans för olika delar i de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet kommer gemensamma ansökningsomgångar att användas, och man kommer då att bygga på erfarenheterna från sjätte ramprogrammet. Detta kommer att vara av särskild stor betydelse för forskningsämnen som spänner över temana i programmet Samarbete, och sådana ansökningsomgångar kommer att anges tydligt i arbetsprogrammet.

Följande ämnen som spänner över de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet är av särskild betydelse, och särskilda arrangemang för ett samordnat tillvägagångssätt har planerats:

- Internationellt samarbete : dessa särskilda program är öppna för internationellt samarbete och innehåller åtgärder särskilt avsedda för detta. Ett strategiskt synsätt kommer att anläggas på hela ramprogrammet för att främja europeisk forskningskompetens och konkurrenskraft samt för att ta itu med särskilda globala eller regionala frågor av ömsesidigt intresse och med ömsesidig nytta. Ett sammanhängande synsätt i de särskilda programmen i linje med denna strategi kommer att säkerställas, och programmet Kapacitet kommer att ha en viktig roll i det avseendet.

- Forskningsinfrastruktur: stödet till forskningsinfrastruktur kommer främst att genomföras genom programmet Kapacitet, och genom det programmet kommer samordningen med relevant forskningsverksamhet i de andra programmen, framför allt programmet Samarbete, att säkerställas.

- Övergripande strategisk forskning : åtgärder för effektiv samordning inom kommissionen kommer att vidtas, i synnerhet för att se till att verksamheten fortsätter att uppfylla behoven av utveckling inom EU-strategierna. I detta syfte kan man i samband med den fleråriga programmeringen ta hjälp av användargrupper på olika avdelningar inom kommissionen som är förknippade med de berörda strategierna. I det sammanhanget kommer en intern struktur att upprättas för samordningen av havsforskning och havsteknik inom alla relevanta temaområden.

- Små och medelstora företags deltagande: deltagandet av små och medelstora företag kommer att optimeras i de särskilda programmen . Utöver de förstärkta särskilda åtgärderna för små och medelstora företag i programmet Kapacitet ingår dessutom den forskning som är av intresse för små och medelstora företag i hela programmet Samarbete. Ämnen av särskilt intresse för dessa företag kommer dessutom att anges i arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna. Vidare så har verksamheten inom programmet Människor en särskild betoning på små och medelstora företags deltagande, och sådana företag kommer också att kunna delta i programmet Idéer. De planerade förenklingsåtgärderna och den ökade flexibiliteten i samband med valet av lämplig typ av finansiering kommer att gynna framför allt små och medelstora företags deltagande.

- Spridning och överföring av kunskap : behovet av att främja spridningen av forskningsresultat framgår tydligt i de särskilda programmen och betoningen ligger framför allt på kunskapsöverföring mellan länder och discipliner samt från den akademiska världen till industrin, inbegripet genom forskares rörlighet. Att engagera potentiella användare som kan hjälpa till att fastslå prioriteringar (i synnerhet genom de europeiska teknikplattformarna) är viktigt i detta avseende. De kompletterande åtgärderna inom programmet för konkurrenskraft och innovation kommer också att stärka användningen av forskningsresultat genom att undanröja hinder för innovation och stärka innovationsförmågan.

- Vetenskapen i samhället : denna verksamhet inom programmet Kapacitet kommer också att bidra till att samhälleliga aspekter beaktas tillräckligt i alla särskilda program, och att samverkan mellan forskare och allmänheten fördjupas.

Metoder för förenkling och förvaltning

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kommer att förenklas avsevärt till följd av idéerna i kommissionens arbetsdokument av den 6 april 2005 och den omfattande dialogen mellan medlemsstater och berörda parter på grundval av detta dokument. Många av de föreslagna åtgärderna kommer att presenteras i reglerna för deltagande och spridning. De syftar framför allt till att kraftigt minska byråkratin och förenkla finansieringsmetoderna och rapporteringskraven.

Inom de särskilda programmen omfattar de föreslagna förbättringarna bl.a. följande:

- Bättre effektivitet och konsekvens i genomförandet genom att de administrativa uppgifterna läggs ut på ett genomförandeorgan.

- Rationaliserade finansieringsmetoder där de instrument som krävs för att uppnå programmets mål används för genomförandet av varje särskilt program.

- Tydligare presentation av kriterierna för utvärdering, som skall ingå i arbetsprogrammen och följa de principer som anges i varje särskilt program.

- Tydligt presenterade arbetsprogram så att potentiella deltagare är väl informerade om de möjligheter som finns och som motsvarar deras särskilda behov och intressen. Arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer t.ex. där så är lämpligt att betona de ämnen som är av särskilt intresse för små och medelstora företag eller där samarbete med tredjeländer är fördelaktigt.

- Förenklingar ur andra aspekter som t.ex. förenkling av förfarandet för godkännande av projekt, de nya finansierings- och stödsystemen, och större användning av databaser och informationsverktyg för att bättre kunna tillhandahålla information.

De särskilda programmens innehåll

Samarbete

Det särskilda programmet Samarbete är utformat så att EU skall kunna ta ledningen på viktiga vetenskapliga och tekniska områden genom att ge stöd till samarbete mellan universitet, industrin, forskningscentrum och myndigheter inom EU och i resten av världen. Tidigare ramprogram visar den genomslagskraft sådana åtgärder har när det gäller att omstrukturera forskningen i Europa och samla och indirekt skapa resurser. Genom sjunde ramprogrammet kommer denna genomslagskraft att breddas. De nio föreslagna temana motsvarar huvudområdena för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen måste stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, folkhälso- och miljömässiga samt industriella utmaningar skall kunna hanteras.

Programmet bygger i stor utsträckning vidare på tidigare ramprogram och grundas på det bekräftade mervärdet av denna typ av europeiskt stöd. Detta särskilda program innehåller dessutom betydande nyheter som särskilt måste beaktas vid genomförandet:

- Det uppfyller behovet av ambitiösa alleuropeiska offentlig-privata partnerskap för att påskynda utvecklingen av viktig teknik, vilket sker med genomförandet av Gemensamma teknikinitiativ.[5] En första uppsättning initiativ med tydliga mål och resultatkrav har fastslagits på områdena innovativa läkemedel, nanoelektronik, inbyggda datasystem, väte och bränsleceller, flygteknik och trafikledning samt global övervakning för miljö och säkerhet. Initiativen kommer att omfattas av särskilda förslag (t.ex. i enlighet med artikel 171 i fördraget). Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan komma att föreslås under genomförandet av sjunde ramprogrammet, t.ex. på områdena kraftproduktion nästan utan utsläpp och förnybar energi.

- Det innehåller en förbättrad metod för samordningen av nationella forskningsprogram. Det framgångsrika programmet ERA-NET kommer att fortsätta och skall genomföras inom temana. Befintliga ERA-NET från sjätte ramprogrammet kommer att tillåtas lägga fram kompletterande förslag i syfte att fördjupa samarbetet eller bredda konsortierna till nya deltagare, och stöd till nya ERA-NET för nya ämnen kommer att ges. Programmet kommer också att vara öppet för offentliga organ som planerar forskningsprogram men som ännu inte har börjat löpa. Dessutom kommer programmet ERA-NET plus att införas i syfte att skapa incitament för gemensamma ansökningsomgångar för gränsöverskridande forskningsprojekt som organiseras av flera länder.

- Till följd av erfarenheterna av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) – ett initiativ enligt artikel 169 – har ytterligare fyra initiativ enligt artikel 169 fastställts i nära samarbete med medlemsstaterna. Sådana initiativ förekommer i programmet Samarbete på områdena IT-stöd i boende, Östersjöforskning och metrologi, och ett initiativ enligt artikel 169 nämns i programmet Kapacitet i syfte att sammanföra nationell forskning som utförs inom ramen för program relaterade till små och medelstora företag. Fler initiativ kan komma att fastställas under genomförandet av sjunde ramprogrammet.

- Ett mer målinriktat tillvägagångssätt för internationellt samarbete inom varje tema och mellan teman är planerat och särskilda samarbetsåtgärder skall fastslås i arbetsprogrammen i linje med den planerade strategiska metoden för internationellt samarbete och genom politiska dialoger och nätverk med olika regioner i partnerländerna.

- Åtgärder för att kunna reagera på ett flexibelt sätt på framväxande behov och oförutsedda behov av nya strategier kommer att stödjas inom varje tema, och genomförandet kommer att bygga på erfarenheterna från de program för vetenskapligt strategistöd och för ny och framväxande vetenskap och teknik som infördes i sjätte ramprogrammet samt från programmet för framtida och ny teknik på IKT-området.

Idéer

Europa presterar inte bra i fråga om verkligt framstående forskning eller när det gäller att bemästra nya vetenskapsområden som växer snabbt. Programmet Idéer skall vara ett alleuropeiskt verktyg för stöd till verkligt kreativa vetenskapsmän, ingenjörer och forskare, vars nyfikenhet och kunskapstörst kan förväntas leda till de oförutsedda och spektakulära upptäckter som kan förändra människans kunskap och ge nya perspektiv när det gäller teknisk utveckling och lösningar på bestående sociala problem och miljöproblem. En höjning av kvaliteten på grundforskningen genom europeiska tävlingar kommer att ge betydande sociala och ekonomiska fördelar[6].

Inom programmet Idéer används begreppet ”spetsforskning”. Detta begrepp avspeglar en ny förståelse av grundforskningen. ”Spetsforskningen” ligger i frontlinjen för skapandet av ny kunskap och är en riskfylld verksamhet som inbegriper försök till grundläggande framsteg inom vetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, utan hänsyn till etablerade åtskillnader mellan discipliner eller nationella gränser.

Inom programmet kommer ett ”forskardrivet” tillvägagångssätt att följas där forskarna får möjlighet att föreslå egna ämnen. Bidrag ges till enskilda grupper som kan bestå av någon form av sammanslutning av forskare som lämpar sig för genomförandet av projektet, en eller flera institutioner, i ett eller flera länder. I samtliga fall är det vetenskaplig excellens och inte administrativa krav som bör ligga bakom sammansättningen av grupperna. Programmet kommer att skilja sig från nationella finansieringsinsatser i grundforskning genom dess strategiska mål och europeiska täckning.

Inrättandet av Europeiska forskningsrådet för genomförandet av programmet Idéer innebär en ny start. Två viktiga strukturella delar kommer att införas i Europeiska forskningsrådet – ett oberoende vetenskapligt råd och en särskild organisation för genomförandet. Dessa skall fungera enligt principerna om förtroende, trovärdighet och insyn. Europeiska forskningsrådet bör tillhandahålla lämpliga finansiella resurser och arbeta effektivt. Det bör också vara mycket självständigt och ha stark integritet, men samtidigt på ett konsekvent sätt respektera ansvarskraven.

Vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen. Rådets medlemmar skall tillsättas av kommissionen efter ett oberoende urvalsförfarande.

Vetenskapliga rådets uppgifter är bl.a. följande:

1. Vetenskaplig strategi: Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för programmet mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. Arbetsprogrammet och eventuella ändringar skall fastställas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin. Här skall även ansökningsomgångar och kriterier för finansieringen av förslag ingå samt, om det behövs, en definition av särskilda ämnen eller målgrupper (t.ex. unga/nya grupper).

2. Övervakning och kvalitetskontroll: Ställningstaganden, där så är lämpligt och ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och hantering av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som skall finansieras. Dessutom tillkommer eventuella andra aspekter som påverkar det särskilda programmets resultat och genomslagskraft och den genomförda forskningens kvalitet. Övervakning av verksamhetens kvalitet och utvärdering av programmets genomförande och resultat samt rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder.

3. Kommunikation och spridning: Kommunikation med forskarsamfundet och de viktigaste berörda parterna om programmets verksamhet och resultat samt om Europeiska forskningsrådets överläggningar. Rapporter skall avläggas regelbundet till kommissionen om verksamheten.

Ansvaret för genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda organisationen för genomförandet , i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av urvalsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av Vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna organisation. I detta avseende kommer kommissionen först och främst att inrätta ett genomförandeorgan till vilket den kommer att delegera de verkställande uppgifterna. Organisationen för genomförandet kommer kontinuerligt att stå i nära förbindelse med Vetenskapliga rådet i alla aspekter som rör genomförandet av programmet. På grundval av en oberoende utvärdering av effektiviteten hos Europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer kan i framtiden en alternativ struktur komma att upprättas, t.ex. enligt bestämmelserna i artikel 171 i fördraget.

Europeiska kommissionen skall stå som garant för Europeiska forskningsrådets fullständiga självständighet och integritet. Detta betyder att kommissionens ansvar för genomförandet av programmet kommer att få en praktisk innebörd genom att se till att Europeiska forskningsrådets organisation för genomförandet upprättas och att programmet genomförs av forskningsrådet i enlighet med de mål som uppställts efter de vetenskapliga riktlinjer och krav på vetenskaplig excellens som fastställts på ett oberoende sätt av Vetenskapliga rådet.

Kommissionen kommer att ansvara för det formella antagandet av arbetsprogrammet för programmet Idéer. Detta ansvar kommer att utövas i linje med vad som nämns ovan. Kommissionen kommer i regel att anta det arbetsprogram som föreslås av Vetenskapliga rådet. Om kommissionen inte kan anta det föreslagna arbetsprogrammet, t.ex. på grund av att detta inte motsvarar programmets mål eller inte uppfyller gemenskapslagstiftningen, är kommissionen tvungen att offentliggöra skälen för detta. Detta förfarande är utformat i syfte att se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet bedrivs på ett fullständigt öppet sätt enligt principerna om självständighet och integritet.

Människor

Det särskilda programmet Människor är en del i en bred och integrerad strategi för att kvalitativt och kvantitativt stärka de mänskliga resurserna inom forskning och utveckling i Europa. Programmet skall inspirera människor till att slå in på och fortsätta forskarbanan, uppmuntra forskare att stanna i Europa och locka de främsta talangerna till Europa. Det finns ett unikt mervärde i åtgärder på europeisk nivå med harmoniserade instrument, starkare strukturerande effekter och större effektivitet än bilaterala lösningar mellan medlemsstater.

Verksamheten bygger på stora och positiva erfarenheter av Marie Curie-åtgärderna när det gäller att reagera på forskares behov av utbildning, rörlighet och karriärutveckling. Samtidigt som en omfattande kontinuitet skapas ligger en starkare fokusering på följande aspekter:

- En större strukturerande effekt , t.ex. genom införandet av samfinansiering av regionala, nationella och internationella program inom åtgärden ”Livslångt lärande och karriärutveckling”. Samfinansieringsmetoden är inte tänkt att ersätta den metod enligt vilken individuella post doc-stipendier söks och beviljas på europeisk nivå – det är enbart denna praxis som för närvarande tillämpas inom sjätte ramprogrammet. De individuella stipendierna har emellertid nått ett mognadsstadium i Europa. Samtidigt är utbudet på nationell nivå fortfarande splittrat i fråga om mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor, och fortfarande ofta begränsat när det gäller den internationella eller europeiska dimensionen. Ett urval av de program som motsvarar ramprogrammets mål föreslås därför bli föremål för samfinansiering på grundval av öppna ansökningsförfaranden. Utvärdering och urval kommer att grundas på meriter, utan någon begränsning vad gäller de utvalda stipendiaternas ursprung. Acceptabla anställnings- och arbetsvillkor skall tillämpas (i fråga om t.ex. lön, social trygghet, mentorsverksamhet och yrkesutveckling).

- Industrins deltagande: Marie Curie-åtgärderna kännetecknas av att de tillämpas ”nedifrån och upp”, och denna metod kommer att drivas vidare. Samtidigt kommer åtgärderna att inriktas mer på utbildning och karriärutveckling för och inom olika sektorer, framför allt inom den privata sektorn. Detta kommer att åstadkommas genom betoning på utveckling av kompletterande kunskaper och kompetens, vilket är avgörande för en bättre förståelse av forskningen inom företag och för kvalitén på denna forskning. Detta förbättras ytterligare genom att utbyte av erfarenheter, med hjälp av industrins deltagande, främjas mellan sektorer för alla åtgärder och genom att ett särskilt program för kunskapsspridning inrättas inom ramen för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, med inbegripande av framför allt små och medelstora företag.

- Den internationella dimensionen kommer att stärkas. Utöver stipendier för forskare från EU och associerade länder med obligatoriskt återvändande, där syftet är att bidra till livslångt lärande och karriärutveckling för EU-forskare, skall det internationella samarbetet genom forskare från tredjeländer utvecklas ytterligare. Dessutom införs nya dimensioner för samarbete med EU:s grannländer och med länder som EU har avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med. Vidare kommer stöd till ”forskare i förskingringen” – europeiska forskare utomlands och utländska forskare i Europa – att tillhandahållas.

Kapacitet

Det särskilda programmet Kapacitet kommer att förbättra forsknings- och innovationskapaciteten i hela Europa. Programmet kombinerar kontinuitet och förstärkning av åtgärder från tidigare ramprogram och innehåller dessutom viktiga nya inslag.

Ett nytt viktigt inslag är den planerade strategiska metoden för stöd till uppförandet av ny forskningsinfrastruktur som skall komplettera det fortsatta stödet för optimal användning av befintlig forskningsinfrastruktur. Stödet till uppförandet av ny infrastruktur skall genomföras genom en tvåstegsmetod – en förberedande fas och en uppförandefas. På grundval av det arbete som utförts inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) avseende en europeisk plan för ny forskningsinfrastruktur kommer kommissionen att kartlägga prioriterade projekt för vilka gemenskapsstöd skulle kunna beviljas via sjunde ramprogrammet. För dessa projekt kommer kommissionen att ha en kontaktfunktion, framför allt för att underlätta finansieringstekniska mekanismer för uppförandefasen, och även för att underlätta tillgången till lån från EIB genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Bilaga 1 innehåller ESFRI:s ”förteckning över möjligheter” som består av konkreta exempel på nya storskaliga forskningsinfrastrukturer som forskarsamfundet i Europa kommer att behöva under det kommande årtiondet.

De båda programmen för stöd till forskning till förmån för små och medelstora företag samt sammanslutningar av små och medelstora företag kommer att löpa vidare med ökad budget för att möta dessa företags ökande behov av att lägga ut forskning på entreprenad.

Åtgärder inom ramen för initiativet kunskapsregioner bygger på den lyckade pilotåtgärden. Syftet är att göra det möjligt för gränsöverskridande nätverk av regioner att utnyttja sin forskningskapacitet fullt ut, fånga upp ny kunskap som följer av forskningen och underlätta uppkomsten av ”forskningsdrivna kluster” där universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter ingår.

Ett viktigt nytt inslag är åtgärden för frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner” och yttersta randområden. En förutsättning för en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle är att man stärker kompetensen inom europeisk forskning, men även att man bättre kan utnyttja den stora, outnyttjade forskningspotential som finns i hela EU. Åtgärderna kommer att skapa möjligheter till rekrytering av forskare från andra EU-länder, utbyte av forskare och personal för arbetsledning, organisering av utvärderingsmöjligheter samt förvärvande och utveckling av forskningsutrustning. Den här typen av åtgärder kommer att komplettera behovet av och möjligheterna till att stärka forskningskapaciteten hos befintliga och nya spetsforskningsenheter i dessa regioner, och strukturfonderna kan utnyttjas för detta.

Genom ”Vetenskapen i samhället” utökas arbetet i tidigare ramprogram avsevärt. Det kommer att främja bättre forskning, leda till bättre EU-strategier och en mer engagerad och informerad allmänhet.

Ett viktigt mål i sjunde ramprogrammet är att bygga upp en kraftfull och samstämmig internationell politik för vetenskap och teknik, och verksamheten inom programmet Kapacitet kommer att stödja detta angreppssätt, framför allt genom att bidra till fastställandet av prioriteringar för samarbetet.

En samstämmig utveckling av politiken kommer att lägga större vikt vid samordningen av nationell och regional forskningspolitik genom ett särskilt stödsystem för gränsöverskridande politiskt samarbete på initiativ av medlemsstater och regioner. Detta kommer att stärka genomförandet av den öppna samordningsmetoden inom forskningspolitiken och främja samordnade eller gemensamma initiativ mellan grupper av länder och regioner på områden med en starkt gränsöverskridande dimension.

Gemensamma forskningscentrets åtgärder

GFC kommer att fortsätta att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politiska beslutsfattande och samtidigt ytterligare förstärka sin kundorienterade inriktning och sitt intensiva nätverksarbete med forskarsamfundet. Det kommer att utveckla sin verksamhet med särskild hänsyn till tillväxt, hållbar utveckling och säkerhet.

GFC:s åtgärder kommer också att följa den nya Lissabonstrategins uppmaning om ”bättre lagstiftning”. Nya utmaningar i samband med det ökande behovet av att möta kriser, nödsituationer och pressande politiska prioriteringar kommer att antas genom att kapacitet och resurser på valda områden byggs upp för att man skall kunna tillhandahålla lämpligt stöd i EU-sammanhang. En integrerad strategi för tillhandahållandet av vetenskapligt och tekniskt stöd till verksamheten på de olika politikområdena är också en av de viktigaste aspekterna i detta särskilda program.

Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt

För att få tillräcklig fart på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället krävs nya ambitioner och effektivitet inom den europeiska forskningen. Alla aktörer i EU – nationella regeringar, forskningsinstitutioner och industrin – har en roll i denna strävan.

De särskilda programmen för genomförandet av sjunde ramprogrammet är utformade i syfte att med tillgängliga budgetmedel få största möjliga indirekta effekter och genomslagskraft med utgifterna för forskning på europeisk nivå. De viktigaste aspekterna är följande: fokusering på fyra mål motsvarande de särskilda programmen med verksamheter och resurser för genomförandet avsedda att uppfylla dessa mål, stark kontinuitet tillsammans med viktiga nya angreppssätt, konsekvent fokusering på stöd till befintlig kompetens och upprättande av kapacitet för morgondagens forskningskompetens, rationaliserad och förenklad förvaltning i syfte att säkerställa användarvänlighet och kostnadseffektivitet, och inbyggd flexibilitet så att ramprogrammet kan reagera på nya behov och möjligheter.

Bilaga 1

ESFRI:s ”FÖRTECKNING ÖVER MÖJLIGHETER”[7]

- FAIR (Facility for Antiproton and Ion Research – infrastruktur för antiproton- och jonforskning)

- Anläggning för generering av intensiv sekundärstrålning i form av instabila isotoper (Spiral II)

- Europeiskt djuphavsbaserat neutrinoteleskop (KM3NeT)

- ELT (Extremely Large Telescope – jätteteleskop för optisk astronomi)

- PRINS (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures – alleuropeisk forskningsinfrastruktur för nanostrukturer)

- ESS (European Spallation Source – neutronkälla)

- European XFEL – för hård röntgenstrålning

- IRUVX FELs Network – från infrarött till mjuk röntgenstrålning

- Förbättring av ESFR – synkrotron

- HPCEUR (High Performance Computer for Europe – en högprestandadator för Europa)

- Fartyg för kustforskning – framför allt i Östersjön

- Forskningsisbrytaren Aurora Borealis

- EMSO (European Multidisciplinary Seafloor Observatory – europeiska tvärvetenskapliga havsbottenobservatoriet)

- Europeisk infrastruktur för forskning om och skydd av den biologiska mångfalden

- Avancerad infrastruktur för bildtagning av hjärnan och hela kroppen

- Infrastruktur för bioinformatik för Europa

- Europeiskt nätverk av centrum för avancerad klinisk forskning

- Europeiskt nätverk av biobanker och genresurser

- Högsäkerhetslaboratorier för nya sjukdomar och hot mot folkhälsan

- Infrastruktur för funktionsanalys av ett helt däggdjursgenom

- Faciliteter för modellförsök inom biomedicinsk forskning

- EROHS (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences – europeiskt forskningsobservatorium för humaniora och samhällsvetenskap)

- ESS (European Social Survey – den europeiska socialundersökningen)

”Globala projekt”

- ITER

- ISS (International Space Station – den internationella rymdstationen)

- ILC (International Linear Collider – internationell linjäraccelerator)

- SKA (Square Kilometer Array – radioteleskop)

- IFMIF (International Fusion Materials Irradiation Facility – en internationell anläggning för bestrålning av material för fusionsreaktorer)

2005/0187 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[8],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[9],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10], och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 166.3 i fördraget skall Europaparlamentets och rådets beslut /EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (nedan kallat ”ramprogrammet”) genomföras med hjälp av särskilda program med de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

(2) Ramprogrammet är uppdelat i fyra typer av verksamhet – gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman ( Samarbete ), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden ( Idéer ), stöd till forskares utbildning och karriärutveckling ( Människor ) och stöd till forskningskapacitet ( Kapacitet ). Indirekta åtgärder inom ramen för Människor bör genomföras i detta särskilda program.

(3) Detta program bör omfattas av reglerna för företags, forskningscenters och universitets deltagande i ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (nedan kallade regler för deltagande och för spridning av resultat).

(4) Ramprogrammet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Lissabonmålen, parallellt med framför allt de som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport och miljö.

(5) Den verksamhet med inriktning på innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom detta ramprogram bör komplettera verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

(6) Genomförandet av ramprogrammet kan ge upphov till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

(7) Det internationella perspektivet är grundläggande för de mänskliga resurserna inom europeisk forskning och utveckling. I enlighet med artikel 170 i fördraget får länder som har slutit de nödvändiga avtalen (även på projektnivå). På grundval av ömsesidiga fördelar får också organ från tredjeländer och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete delta i detta särskilda program. Enskilda forskare från tredjeländer får delta i vilka åtgärder som helst i det särskilda programmet, även särskilt inriktade åtgärder.

(8) Forskning som bedrivs inom ramen för detta särskilda program bör följa grundläggande etiska principer, bl.a. dem som är upptagna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(9) Ramprogrammet bör bidra till att främja hållbar utveckling.

(10) Man bör se till att ramprogrammet har en sund ekonomisk förvaltning och att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt samt är lättillgängligt för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar.

(11) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och de mått och steg som är nödvändiga bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen med eventuella framtida ändringar, rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[11], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[12] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[13].

(12) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[14].

(13) När detta program genomförs bör ett genusperspektiv tillämpas och man bör bland annat beakta arbetsförhållandena, insynen i anställningsprocessen och karriärutvecklingen för forskare som anställts inom ramen för projekt och program som finansieras inom ramen för åtgärder i detta program. Ramar för detta återfinns i kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[15] .

(14) Programmet är förenligt med och främjar vidareutvecklingen och genomförandet av den integrerade strategin för mänskliga resurser inom europeisk forskning och utveckling på grundval av En strategi för rörlighet i det Europeiska området för forskningsverksamhet[16] och rådets resolution om forskares yrke och karriär inom det europeiska området för forskningsverksamhet[17], och man beaktar också rådets slutsatser om mänskliga resurser i forskning och utveckling av den 18 april 2005[18].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program, Människor, för gemenskapens verksamhet på området för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, nedan kallat ”särskilda programmet”, antas härmed för perioden 1 januari, 2007–31 december, 2013.

Artikel 2

Det särskilda programmet Människor skall stödja åtgärder som, både kvalitativt och kvantitativt, stärker människors potential inom europeisk forskning och teknik. Den verksamhet som syftar till stöd för utbildning och karriärutveckling för forskare, så kallade Marie Curie-åtgärder, förstärks och fokuseras mer på huvudaspekterna kring kompetens och karriärutveckling och får starkare kopplingar till nationella system.

Målen och huvudlinjerna för denna verksamhet beskrivs i bilagan.

Artikel 3

Det belopp som beräknas krävas för genomförande av det särskilda programmet skall uppgå till 7 129 miljoner euro, varav mindre än 6 % skall avsättas för kommissionens administrativa utgifter.

Artikel 4

1. All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

2. Följande forskningsområden får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

- Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga[19].

- Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

3. Följande slag av forskning får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

- Forskning i en medlemsstat där forskningen i fråga är förbjuden.

Artikel 5

1. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av de finansieringsmetoder som fastställs i bilaga III till sjunde ramprogrammet.

2. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta särskilda program.

Artikel 6

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet med en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna i bilagan, finansieringsmetoder som skall användas för det område som ansökningsomgångarna avser och tidsschemat för genomförandet.

2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Det skall uppdateras efter behov.

3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för bedömning av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för de olika finansieringsmetoderna, och för urval av projekt. Kriterierna skall avse kvalitativa aspekter i förslagen (forskare/organisationer) och deras potential för ytterligare framsteg och i vissa fall bedömning av om förslaget kan genomföras; de föreslagna åtgärdens kvalitet för vetenskaplig utbildning eller kunskapsöverföring; mervärde för gemenskapen och den strukturerande effekten av den föreslagna åtgärden i fråga om bidrag till det särskilda programmets och arbetsprogrammets mål. Kriterierna och eventuella viktningar och trösklar får beskrivas närmare eller kompletteras i arbetsprogrammet.

4. Arbetsprogrammet får ange:

a) organisationer som får inkomster i form av medlemsbidrag,

b) stödåtgärder för särskilda juridiska enheters verksamhet.

Artikel 7

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.

2. Förfarandet i artikel 8.2 skall tillämpas när det arbetsprogram som avses i artikel 6.1 antas.

3. Förfarandet i artikel 8.3 skall tillämpas för antagande av åtgärder för forskning och teknisk utveckling där mänskliga embryon och stamceller av sådana används.

Artikel 8

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När hänvisning görs till denna punkt skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i överensstämmelse med artikel 7.3 i det beslutet.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

4. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

5. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om hur alla de FoTU-åtgärder som finansieras enligt detta program utvecklas.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

Inledning

En av de viktigaste konkurrensaspekterna i forskning och teknik är de mänskliga resursernas omfattning och kvalitet. Detta programs övergripande strategi är att göra Europa mer attraktivt för forskare i syfte att öka EU:s kapacitet och resultat inom forskning och teknisk utveckling samt konsolidera och ytterligare utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta skall ske genom att man i hela EU strukturerar forskningsutbildningens organisation, resultat och kvalitet, forskarnas aktiva karriärutveckling, forskarnas överföring av kunskaper mellan olika sektorer och forskningsorganisationer samt kvinnornas deltagande i forskning och utveckling.

Programmet kommer att genomföras med hjälp av systematiska investeringar i människor, främst genom en rad samordnade Marie Curie-åtgärder som vänder sig till forskare och rör deras kompetensutveckling under hela deras karriär, från grundläggande forskarutbildning till karriärutveckling och livslångt lärande. Grundstenarna i Marie Curie-åtgärderna är mobilitet (över både nations- och sektorsgränser), erfarenheter från olika sektorer och länder och adekvata arbetsförhållanden.

Marie Curie-åtgärderna är öppna för alla forskningsområden och all teknisk utveckling som omfattas av fördraget. De sökande får fritt välja forskningsområde. Det finns emellertid möjlighet att rikta in sig på viss programverksamhet som exempelvis rör vissa vetenskapliga discipliner och tekniska områden, deltagande regioner, typer av forskningsorganisationer och forskare. Syftet är att man skall kunna anpassa sig till förändrade forskningsbehov i Europa när det gäller utbildning, mobilitet, karriärutveckling och kunskapsutbyte. Detta innefattar möjligheten till gemensamma ansökningsomgångar med andra delar av ramprogrammet.

Det är av stor vikt för programmet att företag deltar på bred front, även små och medelstora företag. Ett ökat samarbete mellan industri och den akademiska världen uppmuntras i Marie Curie-åtgärderna när det gäller forskarutbildning, karriärutveckling och kunskapsutbyte, och en särskild åtgärd avser partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen.

Den internationella dimensionen, som är grundläggande för de mänskliga resurserna i Europas forskning och utveckling, kommer att beaktas i karriärutvecklingen samt i arbetet med att stärka och berika det internationella forskarsamarbetet och locka forskartalanger till Europa. Den internationella dimensionen kommer att ingå i samtliga Marie Curie-åtgärder och också ligga till grund för särskilda åtgärder.

Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principerna för hållbar utveckling och jämställdhet mellan könen. Programmet syftar till att integrera ett genusperspektiv genom att man uppmuntrar lika möjligheter i alla Marie Curie-åtgärder och genom att låta projekt med en balanserad könsfördelning fungera som riktmärke (målet är minst 40% kvinnor). Åtgärderna kommer dessutom vara utformade så att forskarna kan kombinera arbetsliv och privatliv samt återuppta forskarkarriären efter ett avbrott. Där det är relevant kommer även beaktandet av etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten och forskningens potentiella tillämpningar samt de socioekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling samt teknisk-ekonomisk framtidsforskning (”Foresight”) att beaktas i det särskilda programmet.

För att fullt ut utnyttja Europas potential att locka till sig forskare kommer Marie Curie-åtgärderna att samverka med andra åtgärder både inom ramen för gemenskapens forskningspolitik och inom annan gemenskapspolitik, t.ex. utbildning, sammanhållning och sysselsättning. Den typen av samverkan kommer att eftersträvas både på nationell och internationell nivå.

Etiska aspekter

Vid genomförandet av det särskilda programmet, och i den forskningsverksamhet som bygger på det, skall grundläggande etiska principer följas. Hit hör bland annat de principer som framgår av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, däribland skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av djuren och miljön i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gällande internationella konventioner, riktlinjer och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklarationen i dess senaste lydelse, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken undertecknades i Oviedo den 4 april 1997, med tilläggsprotokoll, FN-konventionen om barnens rättigheter, Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorganisationens (WHO) gällande resolutioner.

Hänsyn kommer också att tas till synpunkterna från den europeiska rådgivande gruppen för etik inom bioteknik (1991–1997) och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (sedan 1998).

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika angreppssätt som tillämpas i Europa måste deltagare i forskningsprojekt följa gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de länder där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller under alla förhållanden och forskningsverksamhet som är förbjuden i en medlemsstat eller något annat givet land kommer inte att erhålla något gemenskapsfinansierat stöd i landet i fråga.

I tillämpliga fall skall deltagarna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer, innan FoTU-verksamheten inleds. Kommissionen kommer systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör känsliga frågor eller där etiska aspekter åsidosatts. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras under projektets genomförande.

I enlighet med artikel 4.3 i detta beslut kommer ingen forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater att finansieras.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd som finns som bilaga till fördraget skall gemenskapen fullt ut beakta djurskyddskraven när gemenskapspolitik utarbetas och genomförs – detta gäller även forskning. Enligt rådets direktiv 86/609/EEG om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skall alla experiment utformas så att man undviker att utsätta försöksdjuren för ångest, smärta och lidande i onödan; så få djur som möjligt skall användas; man skall ta i anspråk djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet och man skall se till att förorsaka minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur kommer endast i fråga om syftena är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välfärd garanteras och principerna om biologisk mångfald respekteras.

Vid genomförandet av detta program kommer kommissionen dessutom regelbundet att övervaka vetenskapliga framsteg och utvecklingen i fråga om nationella och internationella bestämmelser.

Forskning om etik i samband med vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att genomföras inom ramen för avsnittet ”Vetenskapen i samhället” i det särskilda programmet Kapacitet.

Verksamhet

Följande Marie Curie-åtgärder kommer att ges stöd:

- Grundutbildning av forskare

Denna åtgärd stödjer grundutbildningen av forskare och avser i normalfallet de första fyra åren av forskarkarriären. Stöd kan betalas för ytterligare ett år om detta krävs för att grundutbildningen skall slutföras. Genom ett gränsöverskridande nätverk, vars syfte är att strukturera lejonparten av den kapacitet som finns i samtliga medlemsstaters och associerade länders offentliga och privata sektorer att tillhandahålla högkvalitativ grundutbildning för forskare, skall denna åtgärd förbättra forskarnas karriärutsikter i båda sektorerna, vilket är tänkt att få unga forskare att välja en forskarkarriär.

Åtgärden kommer att genomföras genom stöd till nätverk som valts ut på ett konkurrensutsatt sätt och som består av kompletterande organisationer som arbetar med forskarutbildning i olika länder. Nätverken kommer att bygga på ett gemensamt forskningsprogram som motsvarar väl definierade utbildningsbehov på vissa fastställda vetenskapliga och tekniska områden, med lämpliga hänvisningar till tvärvetenskapliga och nytillkomna övergripande områden. Utbildningsprogrammen kommer främst att handla om att utveckla och bredda forskningskompetensen för forskare som nyligen inlett sin utbildning. Utbildningen kommer i första hand att vara inriktad på vetenskaplig och teknisk kunskap genom forskning om enskilda projekt, vilket skall kompletteras av utbildningsmodeller för annan relevant kunskap och kompetens. Detta kan avse t.ex. ledning och finansiering av forskningsprojekt och program, immateriella rättigheter och annat utnyttjande av forskningsresultat, entreprenörskap, etiska aspekter, kommunikation och relationen mellan forskningen och samhället.

Det gemensamma forskningsprogrammet bör följa kvalitetsnormerna och innehålla bestämmelser om övervakning och mentorskap. Det gemensamma utbildningsprogrammet skall utnyttja nätverksdeltagarnas kunnande så att de kompletterar varandra. Även företags kunskaper skall utnyttjas liksom kunskaper från andra håll. Inom programmet skall utbildningens kvalitet erkännas ömsesidigt, liksom diplom och andra intyg om så är möjligt.

Det är av största vikt att organisationer från olika sektorer deltar direkt eller indirekt i den här åtgärden, även privata företag från vissa sektorer som också kan ha en ledande funktion. En enda forskningsorganisation eller ett delat deltagande kan ges stöd inom ramen för åtgärden, om det tydligt kan påvisas att de nödvändiga delarna av programmet för forskarutbildning behandlas på ett effektivt sätt i samarbete med ett flertal partners, utan att dessa formellt är en del av nätverket.

Gemenskapsstödet för denna åtgärd innefattar följande:

- Rekryteringen av de forskare som nyligen inlett sin forskarutbildning och som skall utbildas inom ramen för åtgärden.

- Möjligheten att inrätta akademiska tjänster i företag med forskning på hög nivå och framförallt föreläsningar. Platserna skall vara avsedda för erfarna forskare och syftet är att överföra ny kunskap och öka bevakningen.

- Anordnande av kortare inslag i utbildningen (konferenser, sommarkurser och särskilda kurser) som är öppna både för nätverksdeltagare och forskare utanför nätverket.

- ”Livslångt lärande” och karriärutveckling

Denna åtgärd riktar sig till erfarna forskare i olika stadier av karriären. Forskarnas individuella kompetensprofil skall breddas i tvärvetenskaplig riktning eller med hjälp av erfarenhet från olika sektorer. Syftet är att stödja forskarna i deras strävan att uppnå eller förstärka en ledande oberoende position som ansvarig för undersökningar, som professor eller någon annan högre post inom utbildningen eller i företagsvärlden. Åtgärden kommer också att stödja forskarna att återuppta forskarkarriären efter ett uppehåll eller (åter)integrera forskare i en forskarkarriär i medlemsstaterna eller associerade länder, även deras ursprungsland, efter en utlandstjänst.

För att komma i fråga för denna åtgärd skall forskare ha minst fyra års erfarenhet av heltidsforskning. Eftersom åtgärden avser livslångt lärande och karriärutveckling förväntas forskarna i normalfallet ha ännu mer erfarenhet än så.

Denna åtgärd kommer att genomföras genom följande:

i) Stöd till individuella gränsöverskridande stipendier inom Europa som tilldelas på gemenskapsnivå till de bästa eller mest lovande forskarna från medlemsstaterna och associerade länder, baserat på ansökningar från forskarna i samarbete med värdorganisationerna. Gemenskapsfinansierade stipendier kan inkludera en modell för återintegration utöver arrangemangen för överföring till annat land.

ii) Samfinansiering av regionala, nationella eller internationella program för forskarutbildning och karriärutveckling som inriktar sig på ett urval av konkurrenskraftiga befintliga eller nya regionala, nationella eller internationella finansieringsprogram som fokuserar på åtgärdens mål och baserar sig på individers förflyttning. Programmen skall innehålla ett öppet, meritbaserat ansökningsförfarande för ansökande forskare som grundar sig på en internationell utvärdering av forskare på samma nivå, utan begränsningar när det gäller ursprung eller destination. Programmen förväntas erbjuda rimliga arbetsförhållanden för de forskare som väljs ut.

De som ansöker om samfinansiering kommer att vara nyckelpersoner i processen med att bygga upp de mänskliga resursernas kapacitet inom forskningen på olika områden. I normalfallet kommer de att vara organisationer i någon av följande kategorier:

- Myndigheter med ansvar för att finansiera och förvalta stipendieprogram, t.ex. ministerier, statliga forskningskommittéer, forskningsakademier eller liknande.

- Andra offentliga eller privata organ, även stora forskningsorganisationer, som finansierar och förvaltar stipendieprogram, antingen på uppdrag av myndigheterna eller med deras godkännande, t.ex. privaträttsliga organ med ett offentligt uppdrag, välgörenhetsorganisationer etc.

- Internationella organ som förvaltar liknande program på europeisk nivå.

Samfinansieringen kommer i främsta hand gå till så att gemenskapen bidrar till finansieringen av stipendier som uppfyller åtgärdens krav och syfte, särskilt när det gäller gränsövskridande förflyttning eller återintegrering i ursprungslandet efter en period i tredjeland .

De två genomförandesätten kommer att ske parallellt. Under ramprogrammets gång kommer de olika sätten att utvärderas så att ett tillvägagångssätt för återstoden av programmet kan fastställas.

- Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen

Syftet med denna åtgärd är att öppna och underhålla dynamiska förbindelser mellan offentliga forskningsorganisationer och privata kommersiella företag, särskilt små och medelstora företag, genom långsiktiga samarbetsprogram med hög potential för ökat kunskapsutbyte och ömsesidig förståelse av de båda sektorernas olika kulturella miljöer och kompetenskrav.

Åtgärden kommer att genomföras på ett flexibelt sätt genom samarbete mellan organisationer från båda sektorerna från minst två medlemsstater eller associerade stater, med stöd för mänskliga resurser inom ramen för detta. Gemenskapsstöd kommer att ges i en eller flera av följande former:

- Personalbyte mellan sektorerna inom ramen för partnerskapet för att stärka samarbetet mellan sektorerna.

- Tillfälliga tjänster i båda sektorerna för erfarna forskare som kommer från en organisation utanför partnerskapet.

- Anordnande av workshops och konferenser som ökar erfarenheten mellan sektorerna och kunskapsutbytet i syfte att nå en större del av personalen från båda sektorer.

- Särskilt för små och medelstora företag: bidrag till mindre utrustning för deltagande i samarbetet.

- Det internationella perspektivet

Det internationella perspektivet är grundläggande för de mänskliga resurserna i Europas forskning och utveckling och behandlas i särskilda åtgärder både när det gäller de europeiska forskarnas karriärutveckling och stärkandet av det internationella samarbetet genom forskarna.

Karriärutvecklingen för forskare från medlemstaterna och associerade länder kommer att stödjas på följande sätt:

i) Internationella stipendier för europeiska forskare som arbetar utomlands under en period som avslutas med att forskarna återvänder. Denna åtgärd riktar sig till erfarna forskare och är en del av det livslånga lärandet och den breddade kompetensen. Syftet är att forskarna skall få nya kunskaper;

ii) Bidrag för återvändande och återintegrering till erfarna forskare som arbetat i ett annat land. Inom ramen för denna åtgärd kommer också nätverk med forskare från medlemsstaterna och associerade länder att ges stöd så att de kan hålla sig aktivt informerade om och delta i utvecklingen i det europeiska området för forskningsverksamhet.

Det internationella samarbetet mellan forskare kommer att stödjas på följande sätt:

i) Internationella stipendier för forskare utifrån som kommer till Europa för att locka kvalificerade forskare från tredjeland till medlemsstaterna och de associerade länder, för att öka kunskaperna och bygga upp goda kontakter. Forskare från utvecklingsländer eller tillväxtekonomier kan erbjudas stöd för att kunna återvända. Stöd kommer att ges för nätverk av forskare från tredjeland i medlemsstaterna och associerade länder för att strukturera och utveckla kontakterna med ursprungsregionerna;

ii) Partnerskap mellan olika forskningsorganisationer i Europa och en eller flera organisationer i:

- länder som omfattas av EU:s grannskapspolitik,

- länder med vilka EU har ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete.

På grundval av gemensamma program kommer gemenskapsstöd att ges för kortare utbyten mellan nyblivna och erfarna forskare så att konferenser och andra arrangemang med ömsesidigt utbyte kan ordnas, samt för utvecklingen av ett systematiskt utbyte av goda metoder med direkt betydelse för de mänskliga resurserna i forskning och utveckling.

- Särskilda åtgärder

Till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare skall en rad samordnade åtföljande åtgärder genomföras för att undanröja hinder för förflyttning och förbättra de europeiska forskarnas karriärmöjligheter. Dessa åtgärder syftar främst till att öka medvetenheten hos aktörerna och allmänheten (även genom Marie Curie-pris), att stimulera och stödja åtgärder i medlemsstaterna och att komplettera gemenskapsåtgärderna.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

FÖRSLAGETS TITEL

Förslag till rådsbeslut om antagande av det särskilda programmet Människor för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

AKTIVITETSBASERAD FÖRVALTNING/BUDGETERING

FORSKNING

BERÖRDA BUDGETPOSTER

Budgetposter (driftsutgifter samt tekniska och administrativa stödutgifter i samband därmed) inklusive följande rubriker:

08 10 01 02 Mänskliga resurser (slutlig budgetbenämning för sjunde ramprogrammet kommer att fastställas i vederbörlig ordning)

Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet:

2007–2013 beroende på när den nya budgetplanen godkänns

Budgettekniska uppgifter:

Budgetpost | Typ av utgifter | Nya | Deltagande av EFTA | Deltagande av kandidatländer | Rubrik i budgetplanen |

02, 06, 08, 09 och 11 | Icke oblig. utg. | Diff. anslag[20] | JA | JA | JA | nr [1a] |

XX.01 | Icke oblig. utg. | Icke-diff. anslag[21] | JA | NEJ | NEJ | nr [1a] |

XX.01.05 | Icke oblig. utg. | Icke-diff. anslag | JA | JA | JA | nr [1a] |

ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

Finansiella resurser

Sammanfattning av åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB) [22]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Personalresurser och utgifter i samband därmed (IDA) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed, som inte ingår i referensbeloppet (IDA) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

Total preliminär finansiell kostnad för stödet

ÅB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | a+c+d+e | 5 674,377 | 7 183,791 | 8 677,340 | 10 316,316 | 11 981,867 | 13 605,871 | 15 378,756 | 72 818,319 |

BB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | b+c+d+e | 2 701,204 | 4 800,186 | 6 845,974 | 8 748,741 | 10 356,602 | 11 983,321 | 27 382,292 | 72 818,319 |

Samfinansieringsuppgifter

Om förslaget skall samfinansieras av medlemsstaterna eller av andra organ (specificera), ange den uppskattade samfinansieringnivån i nedanstående tabell (lägg till ytterligare rader, om det rör sig om flera organ):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande organ | År n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 och senare | Totalt |

f |

ÅB TOTALT inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f |

Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med kommande ekonomiska planering. [Kommissionens meddelande om budgetplanen 2007–2013 från februari 2004, KOM (2004) 101.]

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

( i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[28] (dvs. mekanism för flexibilitet eller revidering av budgetplanen).

Påverkan på inkomsterna

( Inkomsterna påverkas inte

( Inkomsterna påverkas enligt följande:

Vissa associerade stater kan komma att bidra till finansieringen av ramprogrammen.

I enlighet med artikel 161 i budgetförordningen kan Gemensamma forskningscentret utnyttja inkomster från konkurrensinriktad verksamhet och andra tjänster som centret utför åt tredje man.

I enlighet med artikel 18 i budgetförordningen får vissa inkomster användas för att finansiera vissa poster.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden(År n-1) | Situation efter åtgärden |

Total number of human resources[29] | 1 848 | 1 848 | 1 848 | 1 848 | 1 848 | 1 848 | 1 848 |

BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN

Behov på kort eller lång sikt

Europa måste bli mer attraktivt för forskare i syfte att öka EU:s kapacitet och resultat inom forskning och teknisk utveckling samt konsolidera och ytterligare utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet. Mot bakgrund av den ökande internationella konkurrensen behövs en öppen och konkurrenskraftig europeisk arbetsmarknad för forskare med diversifierade och attraktiva karriärutsikter.

Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

Mervärdet av stöd enligt detta särskilda program är dels främjandet av mobilitet mellan både länder och sektorer, dels de effekter som struktureringen i hela EU av forskarutbildningens organisation, prestationer och kvalitet har på forskarnas aktiva karriärutveckling, kunskapsutbytet mellan sektorer och forskningsorganisationer samt ett högt deltagande för kvinnor.

Aktivitetsbaserade mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer för förslaget

Det övergripande målet är att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa kvantitativt och kvalitativt genom att uppmuntra människor att slå in på forskarbanan, uppmuntra europeiska forskare att stanna i Europa, locka forskare från hela världen och göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna. Målen innefattar kunskapsutbyte mellan forskare i olika länder, sektorer, organisationer och discipliner liksom ett högt deltagande av kvinnor inom forskning och teknisk utveckling. Målen kommer att eftersträvas med hjälp av systematiska investeringar i människor, främst genom en rad samordnade Marie Curie-åtgärder som vänder sig till forskare och rör deras kompetensutveckling under hela deras karriär, från grundläggande forskarutbildning till karriärutveckling och livslångt lärande. Grundstenarna i Marie Curie-åtgärderna är mobilitet (mellan både nations- och sektorsgränser), erfarenheter från olika sektorer och länder och adekvata arbetsförhållanden.

Närmare mål för varje enskild åtgärd finns i bilaga I till förslaget till rättsakt.

Mått på forskningsprestationer kommer att utarbetas på tre nivåer:

- Kvantitativa och kvalitativa indikatorer för mätning av aspekterna mänskliga resurser och karriärutveckling inom forskning och utveckling, samt av de strukturella effekterna på dessa områden.

- Förvaltningsindikatorer för att övervaka prestationer internt och stödja beslutsfattande på hög nivå. Bland dessa indikatorer kan ingå hur stor del av budgetmedlen som använts, tiden fram till ingående av kontrakt samt tid till betalning.

- Resultatindikatorer (påverkan) för att bedöma den totala effektiviteten jämfört med mål som satts på hög nivå. Detta skulle kunna innefatta en bedömning utifrån hela ramprogrammet (dvs. strävan efter målen från Lissabon, Göteborg, Barcelona, m.m.) och en bedömning utifrån det särskilda programmet (bidrag till vetenskap och teknik i EU och ekonomiska resultat).

Genomförandebestämmelser (preliminära)

Show below the method(s) chosen for the implementation of the action.

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom utläggning på

( Genomförandeorgan

( Av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

ڤ Nationella organ inom den offentliga sektorn/organ med offentliga förvaltningsuppgifter

ٱ Gemensam eller decentraliserad förvaltning

ٱ Med medlemsstater

ٱ Med tredjeland

ٱ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (specificera)

Anmärkningar:

Kommissionen föreslår att detta program förvaltas centralt, både direkt av kommisisonen och indirekt genom utläggning till ett genomförandeorgan.

När det gäller den del av åtgärden som benämns Livslångt lärande och karriärutveckling och som genomförs genom samfinansiering för regionala, nationella eller internationella program på området forskarutbildning och karriärutveckling kommer kommissionen av politiska skäl att hålla i genomförandet av åtgärden. Kommissionen skall också direkt förvalta några särskilda åtgärder.

Många av de andra åtgärderna karakteriseras av verksamhet som består av ett stort antal små insatser, men där kopplingen mellan en närmare uppföljning av faktiska finansierade projekt och utvecklingen av vetenskap och teknik inte existerar eller är indirekt. Förvaltningen av denna verksamhet kommer att anförtros åt ett genomförandeorgan som skall handha ansökningsomgångarna och ta emot ansökningar, anta bestämmelser för budgetgenomförande, bevilja kontrakt och anslag, förvalta enskilda projekt och betalningar samt samla in och analysera uppgifter som sedan översänds till kommissionen och som krävs för att genomföra programmet. Kommissionen kommer att behålla det politiska initiativet, förvalta arbetsprogrammet, övervaka utvärderingen samt välja ut förslag (beslut om finansiering). Kommissionen ansvarar genom övervakning och granskning av projekt och delprogram för återkoppling till arbetsprogrammet, framtida program och andra politiska intiativ. Det kommer även i fortsättningen att finnas möjlighet att lägga ut vissa uppgifter på privata företag, t.ex. framtagning, drift och support av IT-resurser.

ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Övervakningen och utvärderingen beskrivs närmare i finansieringsöversikten för rättsakt till förslaget till det sjunde ramprogrammet, KOM(2005) 119 slutlig.

BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt. Detta skall ske i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[30], kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning 1605/2002[31], rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[32], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[33] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[34].

NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSER

Mål och finansiella behov för förslaget

Miljoner euro i åtagandebemyndiganden (avrundat till tre decimaler)

Beskrivning av de arbetsuppgifter som den planerade åtgärden för med sig

Genomförande av ramprogrammet.

Rekrytering (bland personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

(Vid olika rekryteringsalternativ, ange antalet tjänster för var och en av dem.)

( Tjänster som för närvarande är avsedda för förvaltning av det program som skall ersättas eller förlängas.

( Tjänster som på förhand har tillsatts inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år 2006.

( Tjänster som kommer att begäras inom ramen för det kommande förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget.

( Tjänster som skall omfördelas med hjälp av befintlig personal i förvaltningsfunktionen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n men som inte planerats inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för året i fråga.

Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 05 – Administrativa utgifter[40])

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 och 2013 | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 – Kommittéer[42] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 - Informationssystem |

2 Summa övriga administrativa utgifter (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ art (med hänvisning till budgetrubrik) |

Summa administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed ( som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Beräknade på grundval av ansökningar från GD RTD för 2006 och ökade med 2 % enligt den årliga förväntade inflationen. (Fiche 1 REV)

Behovet av personal och administrativa resurser skall täckas av anslagen till det ansvariga generaldirektoratet inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Vid tilldelningen av tjänster bör hänsyn tas till en eventuell omfördelning mellan avdelningar på grundval av den nya budgetplanen.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Kommissionens rapport (arbetsdokument) av den 10 juni 2005 om europeiska teknikplattformar och gemensamma teknikinitiativ – främja offentlig-privata FoU-partnerskap för att stärka konkurrenskraften inom europeisk industri ( Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness , SEC(2005) 800).

[6] Spetsforskning: Den europeiska utmaningen. Rapport från expertgrupp på hög nivå, Europeiska kommissionen, maj 2005.

[7] Mot nya forskningsinfrastrukturer för Europa – ESFRI:s ”förteckning över möjligheter”, mars 2005, www.cordis.lu/esfri/.

[8] EUT C […], […], s. […].

[9] EUT C […], […], s. […].

[10] EUT C […], […], s. […].

[11] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[12] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[13] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[15] K(2005) 576.

[16] Kommissionens meddelande ”En strategi för rörlighet i det Europeiska området för forskningsverksamhet”: KOM(2001) 331, 20.6.2001 och rådets resolution 2001/C367/01.

[17] Kommissionens meddelande “Forskare inom det europeiska området för forskningsverksamhet: ett yrke med många karriärmöjligheter”: KOM (2003) 436, 18.7.2003 och rådets resolution av den 10.11.2003, EUT C 282, 25.11.2003.

[18] 7723/05 Europeiska unionens råd.

[19] Forskning om cancerbehandling av gonader kan finansieras.

[20] Differentierade anslag.

[21] Icke-differentierade anslag kallas nedan ”icke-diff. anslag”.

[22] Siffrorna hänför sig till utgifterna för hela EG-ramprogrammet (se KOM(2005)119).

[23] Utgifter som inte omfattas av avdelning XX kapitel XX01.

[24] Betalningsbemyndiganden hänför sig till 2013 och efterföljande år.

[25] Utgifter enligt artikel xx 01 05 i avdelning xx.

[26] Betalningsbemyndiganden hänför sig till 2013 och efterföljande år.

[27] Utgifter enligt kapitel xx 01 utom artikel xx 01 05.

[28] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[29] Siffrorna i tabellen hänför sig endast till personal som finansieras genom tjänsteförteckningen för alla indirekta åtgärder som generaldirektoraten RTD, INFSO, TREN, ENTR och FISH ansvarar för. I dessa siffror ingår därför varken tjänster i tjänsteförteckningen från driftsbudgeten eller tjänster från Gemensamma forskningscentrets tjänsteförteckning (se KOM(2005)439 och 445).

[30] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[31] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[32] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[33] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[34] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[35] Enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.

[36] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[37] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[38] Denna kostnad ingår i referensbeloppet.

[39] Siffrorna i tabellen hänför sig endast till personal som finansieras genom tjänsteförteckningen för alla indirekta åtgärder som generaldirektoraten RTD, INFSO, TREN, ENTR och FISH ansvarar för. I dessa siffror ingår därför varken tjänster i tjänsteförteckningen från driftsbudgeten eller tjänster från Gemensamma forskningscentrets tjänsteförteckning (se KOM(2005)439 och 445).

[40] Siffrorna hänför sig till utgifterna för hela EG-ramprogrammet (se KOM(2005)119).

[41] Siffrorna hänför sig till utgifterna för hela EG-ramprogrammet (se KOM(2005)119).

[42] EURAB-kommittén.