SV Europeiska unionens officiella tidning C 334/17

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 334/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”OSSAU-IRATY”

EU-nr: FR-PDO-0517-01391 – 21.10.2015

SUB ( X ) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Syndicat de défense du fromage d’appellation d’origine contrôlée OSSAU - IRATY Maison Apezetxea 64120 Ostabat-Asme FRANKRIKE Tfn +33 559378661 Fax +33 559378104 E-post: mailto: contact@ossau-iraty.fr

Sammansättning: Gruppen består av mjölkproducenter och aktörer som bearbetar och mognadslagrar produkten i fråga. Den har därmed ett berättigat intresse av att begära en ändring.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

— ☐ Produktens namn — ☒ Produktbeskrivning — ☒ Geografiskt område — ☒ Bevis på ursprung — ☒ Produktionsmetod — ☐ Samband — ☒ Märkning — ☒ Annat: Gruppens och kontrollorganets kontaktuppgifter

4. Typ av ändring(ar)

— ☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. — ☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

1. Produktbeskrivning

— Informationen om formarnas mått ska strykas och ersättas med ostarnas mått, vilket ändrar stycket i fråga på följande sätt: ”I fråga om ostarnas mått och vikt gäller följande: — Diameter 22,5–27 cm och höjd 8–14 cm för mognadslagrade ostar på 3,8–6 kg. — Diameter 17–21 cm och höjd 7–13 cm för mognadslagrade ostar på 1,8–3,3 kg.” Ändringen har att göra med tillämpningen av bestämmelser som godkänts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/194 av den 5 februari 2015, som förtydligade informationen gällande de olika formaten men också gav upphov till vissa problem. I synnerhet uppkommer problem när formar med de mått som för närvarande finns angivna används för tillverkning av mognadslagrade ostar med en minsta vikt på 2 kg (dvs. formar med diameter 25,5–26 cm och höjd 9–12 cm för mognadslagrade ostar på 4–5 kg och formar med diameter 18–20 cm och höjd 7–10 cm för mognadslagrade ostar på 2–3 kg). Formarna måste nämligen då fyllas helt och hållet, vilket orsakar svårigheter vid pressningen. Dessa problem undviks om man i stället anger måtten och vikten på själva ostarna. Vid en genomgång av metoderna konstaterades också vissa oriktigheter i fråga om de viktintervall som angetts för ostar i slutet av mognadslagringsprocessen. Intervallerna har därför utökats något, utan att föranleda några ändringar av de befintliga formaten. Den större form som brukade användas för gårdsproducerad ost med en vikt på upp till 7 kg används inte längre, och därför ska informationen om denna strykas

— I syfte att ge en mer precis beskrivning av produkten ska följande ytterligare information om skorpan läggas till: ”Skorpan är naturlig och består av en levande mikroflora. Den omsluter ostmassan med är åtskild från denna. Skorpan bildar en helhet, som varken smular eller flagar. Den är torr eller något fuktig utan att kännas klibbig. Skorpans färg kan variera mellan gulorange och grå.”

— Bestämmelsen om försäljning i bitar ska kompletteras som följer: ”Det är tillåtet att dela upp produkten i bitar, kuber, stavar, strimlor, flagor eller skivor samt att riva den. Varje bit ska vara försedd med den karaktäristiska skorpan, utom när det gäller bitar som väger mindre än 50 gram eller bitar som saluförs på något av de ovan uppräknade sätten.” De nya formerna för saluföring av osten (kuber, stavar, strimlor, flagor, skivor samt riven) gör att tillverkarna kan distribuera osten på fler sätt och anpassa sig efter konsumenternas ändrade behov. Informationen om försäljning i bitar infördes vid den senaste ändringen av produktspecifikationen. På grund av denna ändring är det nödvändigt att lägga till information om bitarnas vikt (över eller under 50 gram). Informationen om att bitarna ska vara färdigförpackade stryks, eftersom en precis definition av ”färdigförpackad” saknas.

2. Definition av det geografiska området

Det geografiska området sträcker sig över ett antal kommuner nordväst om staden Pau.

— Billière och Lons läggs till i den förteckning över kommuner som i sin helhet ingår i det geografiska området.

— Poey-de-Lescar, Sauvagnon, Serres-Castet och Uzein läggs till i den förteckning över kommuner som delvis ingår i det geografiska området.

Dessa kommuner ingick ursprungligen i produktens geografiska område men de ströks efter att produktspecifikationen ändrades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 828/2003 av den 14 maj 2003.

Sedan en ändring av produktspecifikationen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/194 av den 5 februari 2015 godkändes, har tillverkarna stegvis genomfört bestämmelsen om att fermenterat foder inte får användas under mjölkningsperioden. Det står emellertid klart att de kommuner som ströks ur specifikationen nu åter bör ingå i det geografiska området, eftersom det annars inte går att garantera att det kommer att finnas tillräckliga mängder foder från det geografiska området.

Området i fråga har uppkommit tack vare det slam som floden Gave de Pau fört med sig, i likhet med andra delar av de dalar som för närvarande ingår i det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ossau-Iraty”. Där råder ett liknande milt och fuktigt klimat som i den norra delen av det nuvarande geografiska området och området påverkas också av samma vindar, vilket ger goda tillväxtförhållanden för gräs under större delen av året. Området har länge varit starkt förknippat med Ossaudalen och används av djuruppfödarna i området för produktion av foder och spannmål. Området angränsar till det geografiska området genom kommunerna Billière, Lons och Pau, som är belägna utmed den väg som historiskt sett har använts för växling av betesområde under vintern.

Denna ändring av det geografiska området förändrar inte kopplingen mellan det geografiska området och produkten.

3. Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området

— I punkt 4.3 ”Identifiering av produkten” ska vissa ändringar införas. Ändringarna syftar till att förbättra identifieringen av produkten, genom att tillverkarna tillåts anpassa märkningen av osten till skorpans utseende och den använda mognadslagringsmetoden. Märkningen ska emellertid även i fortsättningen vara likartad på alla ostar, så att en visuell koppling blir möjlig. Stycket ”Samtliga ostar måste kunna identifieras. Identifieringen sker genom prägling under formningen. På de ostar som inte godkänns skrapas märkningen bort.” ska ersättas med följande: ”Samtliga ostar måste kunna identifieras. Identifieringen sker genom att osten märks genom prägling eller kaseinmärkning efter formningen men före uppstjälpningen. Märket ska avbilda huvudet på en tacka och se olika ut för den mejeritillverkade och den gårdsproducerade osten. Märkningen ska godkännas av gruppen. På de ostar som inte godkänns skrapas märkningen bort. Ostar som tillverkas under sommarbete ska identifieras med ett särskilt märke som ska godkännas av gruppen.” Genom dessa ändringar tillåts också en annan sorts märkning, närmare bestämt kaseinmärkning. Information om att märkningen ska ske mellan formningen och uppstjälpningen har lagts till. En särskild märkning för ostar som tillverkas under sommarbete införs också. Information har också lagts till om att alla ostar ska märkas med en bild av huvudet på en tacka (som ser olika ut på de mejeritillverkade och på de gårdsproducerade ostarna) som ska godkännas av gruppen.

— För att skapa konsekvens mellan avsnittet ”Produktionsmetod” och avsnittet om anmälningsskyldigheter kompletteras det senare genom att information om att de tillverkare som mjölkar och tillverkar ost under sommarbete ska tillhandahålla en ”deklaration om växling av betesområde”.

4. Framställningsmetod

Bestämmelserna om djurfoder kompletteras och placeras i ett nytt stycke med rubriken ”Djurfoder”.

— Det nya stycket ”Basranson” ska ändras till formen och kompletteras med information om den blandning av foder som producenter genomför vid gården. Följande information ska läggas till: ”– blandningar som består av olika former av samma foderråvara (t.ex. långa strån och pellets) betraktas inte som blandningar mellan beståndsdelar av basransonen och andra beståndsdelar i den förteckning som anges i punkt 5.3.2.” Detta förtydligande är nödvändigt på grund av den tidigare ändring i produktspecifikationen som gjordes i fråga om blandning av foder. Tillägget är avsett att förtydliga vad som är förbjudet och vad som är tillåtet när det gäller blandning av foder.

— För att underlätta kontrollerna förenklas positivlistan över råvaror som är godkända som tillskott till basransonen. Den grundas i stället på den klassificering av foder som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013 om en förteckning över foderråvaror. — Utöver spannmål tillåts också produkter som framställts av spannmål. Det anges också att den innersta delen av majskolven, utan täckblad, kan användas. — Dessutom anges att frö av lupin, åkerböna och vicker tillhör kategorin baljväxter. — Informationen om att oljekakor av raps, lin, soja och solros inte behandlas med formalin ska ersättas med följande information: ”som kan skyddas mot nedbrytning i våmmen genom en aldehydfri process”. — Glycerin, som erhålls från förestrade vegetabiliska oljor, läggs till i förteckningen över foder. Glycerin eller glycerol används för sin sötma, för att bevara fukt samt som lösningsmedel och emulgeringsmedel. Dessa produkter besitter liknande egenskaper som melass, som redan är tillåten. Kategorierna med tillåtna tillsatser har fastställts på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser. Kategorin ”tekniska tillsatser” läggs till, liksom aminosyror och de smältbarhetsförbättrande medel och de medel som stabiliserar tarmfloran som ingår i kategorin zootekniska tillsatser. Dessa tillsatser används ofta i foderblandningar.

— För att stärka den traditionella karaktären hos produktionsprocessen, där fodret brukade kompletteras med spannmålsprodukter, samt för att skapa enhetlighet med det förbud mot fermenterat foder under mjölkningsperioden som införts genom godkännandet av ändringen av produktspecifikationen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/194 av den 5 februari 2015, ska foderkomplement i form av torra produkter användas. Därför slås det fast att de flesta råvaror och tillsatser ska bestå av minst 84 % torrsubstans. Detta gäller dock inte för vissa fermenterade råvaror (t.ex. flytande korn- eller vetestärkelse, blöt drank, vattenlösliga restprodukter från destillering, majsgluten, glutenfoder, majsgroddar och sirap av blötläggningsvätska från spannmål).

— Förteckningen över tillåtet foder för lamm före avvänjning kompletteras med en zooteknisk tillsats (ammoniumklorid) som används för att skydda mot stenar i urinblåsan. I stycket om produktion och mognadslagring av ostar ska följande ändringar införas: — För att skapa konsekvens med ändringen i avsnittet ”Produktbeskrivning” läggs följande text till: ”cylinderformad, med platt undersida eller utan rundad kant” och hänvisningen till de mått som fastställs i kapitel 2 stryks. — När det gäller minimiperioden för mognadslagring ändras angivelserna av lägsta och högsta vikt för att skapa enhetlighet med ändringen gällande ostarnas vikt i avsnittet ”Produktbeskrivning”. Minimiperioden för mognadslagring ska vara 120 dagar för ostar på 3,8–6 kg och perioden på 80 dagar gäller för ostar på 1,8–3,3 kg. — I avsnittet om åtgärder vid mognadslagring ska följande information läggas till: ”Vegetabilisk olja (raps-, oliv- eller solrosolja) eller ättika får användas för behandling av skorpan.” Vid en genomgång av de använda metoderna visade det sig att dessa metoder, som enligt uppgift inte längre användes, i själv verket fortfarande är i bruk. Gruppen har därför beslutat att uttryckligen ange att de är tillåtna. Olivoljan eller ättikan appliceras för att motverka vissa sorters kvalster som äter upp ostarnas skorpa, särskilt vid mognadslagring under en längre period (3–4 månader). Att gnida in skorpan med olja stoppar också syretillförseln, medan ättika bromsar utvecklingen av kvalster och vissa bakterier, jästsorter och mögelarter som är känsliga mot syror. Gruppen har noterat att vissa aktörer har återupptagit sommarbetet. Eftersom mycket speciella tillverkningsmetoder används vid sommarbete bör de ostar som tillverkas på detta sätt få en speciell märkning. De metoder som herdarna ska använda när det gäller utfordring av djuren och tillverkning av ostar preciseras som följer: ”Sommarbetesmark är mark — som används som betesmark för en besättning under sommaren, är belägen i ett bergsområde, ägs och används privat eller kollektivt och är uppdelad i olika områden med hjälp av naturliga avgränsningar, — som underhålls genom kreaturhållning, röjning av sly och/eller svedjebruk, och — som enbart används sommartid av aktörer som bedriver sommarbete. Under sommarbetet livnär sig fåren främst genom bete. Betet får endast kompletteras med de spannmålsprodukter som anges i punkt 5.3.2 samt med mineraler. Produktion av mjölk, mjölkning och tillverkning ska ske på samma plats, vid herdens byggnad (som kallas cayolar, etxola eller cuyala) vilken enbart får användas på sommaren, från och med det datum som anges i den deklaration om växling av betesområde som avses i punkt 4.4. Tillverkningen ska ske dagligen och enbart göras med obehandlad mjölk. Löpläggning ska ske inom 24 timmar efter den första mjölkningen.”

5. Särskilda faktorer vid märkningen

Följande stycke om möjligheten att lägga till information om sommarbete vid märkningen ska läggas till: ”Information om att produkten tillverkats under sommarbete, eventuellt med en angivelse av betesmarkens namn, får endast anbringas på ostar för vilka mjölkproduktion, mjölkning, tillverkning och identifiering sker under sommarbete enligt de metoder som anges i punkterna 4.3 och 5.4 i denna produktspecifikation.”

En angivelse av att produkten tillverkats under sommarbete kan göra att den uppfattas som mer exklusiv, på grund av tillverkningsmetodens mycket speciella karaktär. Tillverkningen måste emellertid ske enligt de särskilda villkor som anges i denna produktspecifikation.

6. Annat (gruppens och kontrollorganets kontaktuppgifter)

Gruppens kontaktuppgifter ska läggas till.

Kontrollorganets kontaktuppgifter ska läggas till.

Tabellen med de viktigaste faktorer som omfattas av kontroller ska uppdateras i enlighet med de ändringar som har gjorts inom följande avsnitt:

— Produktbeskrivning och produktionsmetod (strykning av information om formarnas mått, angivelse av ostarnas vikt och mått).

— Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området (identifiering genom märkning).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”OSSAU-IRATY”

EU-nr: FR-PDO-0517-01391 – 21.10.2015

SUB ( X ) SGB ( )

1. Namn

”Ossau-Iraty”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Ossau-Iraty” är en ost som tillverkas enbart av obehandlad och icke standardiserad fårmjölk, utan tillsats av löpe. Den är saltad och mognadslagrad, cylinderformad, med lätt pressad ostmassa som inte kokas och har rak eller lätt konvex kant. Torrsubstansens fetthalt ska vara minst 50 % och halten torrsubstans får inte understiga 58 gram per 100 gram ost.

Gårdsproducerad ”Ossau-Iraty” tillverkas enbart av obehandlad mjölk.

I fråga om ostarnas mått och vikt gäller följande:

— Diameter 22,5–27 cm och höjd 8–14 cm för mognadslagrade ostar på 3,8–6 kg.

— Diameter 17–21 cm och höjd 7–13 cm för mognadslagrade ostar på 1,8–3,3 kg.

Ostmassans färg varierar mellan elfenbensvit och bärnstensfärgad beroende på mognad. Den är slät och fast till fet. Den kan innehålla små hål.

Skorpan är naturlig och består av en levande mikroflora. Den omsluter ostmassan med är åtskild från denna. Skorpan bildar en helhet, som varken smular eller flagar. Den är torr eller något fuktig utan att kännas klibbig. Skorpans färg kan variera mellan gulorange och grå.

Mognadslagringen pågår minst 80 dagar för ostar på 1,8–3,3 kg och 120 dagar för ostar på 3,8–6 kg.

Samtliga ostar måste kunna identifieras. Identifieringen sker efter formningen men före uppstjälpningen, genom prägling eller kaseinmärkning, och innehåller en bild av en tackas huvud. Bilden ser något olika ut för och den mejeritillverkade och den gårdsproducerade osten. På de ostar som inte godkänns skrapas märkningen bort. Ostar som tillverkas under sommarbete ska identifieras med ett särskilt märke.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Besättningens foder kommer huvudsakligen från ett begränsat geografiskt område. Vissa typer av foder kan inte erhållas från det geografiska området på grund av dess topografi och höjdförhållandena i vissa delar av det geografiska området. Tillförsel (utöver bete) av foder som inte kommer från detta område är begränsat för en säsong till 280 kg torrsubstans per tacka i genomsnitt. Med en årlig konsumtion som uppskattas till 840 kg torrsubstans per mjölkfår uppgår den andel av fodret som har sitt ursprung i det geografiska området till minst 67 %.

Basransonen består av bete, färskt foder, torrt foder och dehydratiserat foder, halm samt fermenterat foder. Besättningens foder ska utformas utifrån en positivlista av råvaror både när det gäller basransonen och tillskotten. Fodret ska komma från produkter som inte är genmodifierade.

Tackorna ska beta minst 240 dagar per säsong. Under mjölkningsperioden ska tackorna, de dagar de inte betar, få en daglig ranson på minst 600 gram torrsubstans från det geografiska området.

Beträffande besättningens foder under mjölkningsperioden gäller följande:

— Till och med den 31 januari 2018 är tillskottet av fermenterat foder begränsat till i genomsnitt 1,5 kg brutto majsensilage och 1 kg rundbalat gräs eller gräsensilage per dag och tacka.

— Från och med den 1 februari 2018 är tillskott av ensilage förbjudet och tillskott av rundbalat gräs är tillåtet med i genomsnitt högst 1 kg brutto per dag och tacka.

Dessa två bestämmelser gäller under förutsättning att det rundbalade gräset innehåller minst 70 % torrsubstans.

Dagsransonens tillskott av kraftfoder får inte överstiga 800 gram torrsubstans i genomsnitt per tacka. Under en säsong är det genomsnittliga tillskottet av kraftfoder per tacka begränsat till 150 kg torrsubstans.

De råvaror och tillsatser som är tillåtna som komplement till dagsransonen uppförs på en positivlista. Därför har det fastställts att de flesta råvaror och tillsatser ska bestå av torrsubstans till minst 84 % och inte ska blötas upp igen före utfordring.

Genmodifierade grödor får inte planteras någonstans vid en gård som framställer mjölk som är avsedd att omvandlas till en produkt med skyddad ursprungsbeteckning. Detta förbud omfattar alla växtarter som kan komma att användas som foder till djur på jordbruksföretaget och alla grödor som skulle kunna kontaminera dem.

”Ossau-Iraty” görs enbart på fårmjölk, från rasen Basco-béarnaise eller Manech tête noire eller Manech tête rousse.

Under ett mjölkproduktionsår (mellan den 1 november och 31 oktober påföljande år) får besättningens genomsnittliga mjölkmängd inte överstiga 300 liter per tacka. Mjölken produceras säsongsmässigt: mjölkning av besättningen får ske högst 265 dagar per år och är inte tillåten i september och oktober.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen av fårmjölk samt framställningen och mognadslagringen ska ske inom det geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Det är tillåtet att dela upp produkten i bitar, kuber, stavar, strimlor, flagor eller skivor samt att riva den. Varje bit ska vara försedd med den karaktäristiska skorpan, utom när det gäller bitar som väger mindre än 50 gram eller bitar som saluförs på något av de ovan uppräknade sätten.

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Oberoende av tillämpliga bestämmelser för alla ostar ska märkningen av varje ost innehålla namnet på ursprungsbeteckningen skrivet med text vars storlek är minst två tredjedelar av de största bokstäver som märkningen innehåller.

Information om att produkten tillverkats under sommarbete, eventuellt med en angivelse av betesmarkens namn, får endast anbringas på ostar för vilka mjölkproduktion, mjölkning, tillverkning och identifiering sker under sommarbete enligt följande villkor:

— Under sommarbetet ska fåren främst livnära sig genom bete, som endast får kompletteras med de spannmålsprodukter som anges som tillåtna i positivlistan samt med mineraler.

— Produktion av mjölk, mjölkning och tillverkning ska ske på samma plats, vid herdens byggnad (som kallas cayolar, etxola eller cuyala) vilken enbart ska användas på sommaren, från och med det datum som anges i deklarationen om växling av betesområde.

— Tillverkningen ska ske dagligen och enbart göras med obehandlad mjölk. Löpläggning ska ske inom 24 timmar efter den första mjölkningen.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området består av följande kommuner eller delar av kommuner:

— I departementet Pyrénées-Atlantiques: — Samtliga kommuner i kantonerna Baïgura et Mondarrain, Biarritz, Hendaye-Côte Basque-Sud, Montagne Basque, Oloron-Sainte-Marie 1 och 2, Ouzom, Gave et Rives du Néez, Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre, Saint-Jean-de-Luz, Ustaritz-Vallées de Nive et Nivelle. — Kommunerna Abitain, Andrein, Angaïs, Anglet, Angous, Arau-juzon, Araux, Athos-Aspis, Aubertin, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Bardos, Barraute-Camu, Bastanès, Baudreix, Bellocq, Bénéjacq, Bérenx, Beuste, Billère, Boeil-Bezing, Bordères, Bordes, Briscous, Bugnein, Burgaronne, Cardesse, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetnau-Camblong, Castetbon, Castetner, Charre, Coarraze, Cuqueron, Dognen, Escos, Espiute, Gelos, Gestas, Guiche, Guinarthe-Parenties, Gurs, Hours, Igon, Jasses, Jurançon, Laà-Mondrans, Laàs, La-bastide-Villefranche, Labatmale, Lacommande, Lagos, Lahonce, Lahourcade, Lanne-plaà, Lay-Lamidou, Léren, Lestelle-Bétharram, L’Hôpital-d’Orion, Lons, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Méritein, Mirepeix, Monein, Montaut, Montfort, Mouguerre, Mourenx, Nabas, Narp, Navarrenx, Noguères, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orion, Orriule, Ossenx, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Saint-Vincent, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sames, Sarpourenx, Sauvelade, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Sus-miou, Tabaille-Usquain, Viellenave-de-Navarrenx, Vielleségure, Villefranque. — Delar av kommunerna Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Es-poey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Poey-de-Lescar, Pontacq, Sauvagnon, Serres-Castet, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit, Urt, Uzein. För dessa kommuner finns kartor i kommunhuset.

— I departementet Hautes-Pyrénées som gränsar till Pyrénées-Atlantiques: Arbéost, Arrens-Marsous, Ferrières.

5. Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Beteckningens geografiska område omfattar berg och bergssluttningar i de baskiska och bearnesiska delarna av Frankrike.

Naturförhållandena i det geografiska området, dess oceaniska klimat med regelbunden och omfattande nederbörd (minst 1 200 och upp till 1 800 mm/år), och relativt små temperaturskillnader främjar betet och därmed uppfödning av mjölkfår. Även topografin med kullar och låga och medelhöga berg samt höjdförhållandena har bidragit till ett jordbruk inriktat på uppfödning, framför allt extensiv sådan.

Fårraserna som används för att producera mjölken är traditionella. Det är de lokala raserna Manech tête noire, Manech tête rousse och Basco-béarnaise, som är särskilt anpassade till förhållandena inom det geografiska området: foder baserat på gräs och hö, mycket regnigt klimat som de klarar tack var sin ”täta” ull. De betar varje dag, även på vintern, utom vid snö eller extrema förhållanden. De är anpassade för att växla betesområde, vilket tillämpas för tre fjärdedelar av besättningen. Dessa lokala raser producerar endast mjölk på vintern, våren och början av sommaren.

Produktionsmetoden är säsongsanpassad och därför är mjölkning och produktion förbjuden under september och oktober.

Fårmjölken från det geografiska området är särskilt fet och tillverkningsmetoden garanterar därför ett genomsnitt torrsubstans (fett + protein) på över 110 gram per liter mjölk.

Tillverkningen är anpassad till mjölkens höga fetthalt. Ostmassan är därför när den placeras i källare lämpad för de omvandlingsprocesser, lipolys och proteolys, som uppstår under mognadslagringen.

Tillverkarnas åtgärder vid mognadslagring (vändning, borstning, förbud mot antimögelmedel), bidrar till att ytan kan täckas av olika nyttiga floror som gör att aromerna utvecklas.

Produktens särskilda egenskaper

”Ossau-Iraty” är en ost av lätt sammanpressad fårmjölk. Den är rund med rak eller lätt konvex kant. Skorpan är hård, några millimeter tjock och färgen varierar mellan gulorange och grå. ”Ossau-Iraty” ska väga minst 1,8 kg, vilket möjliggör en lång mognadslagring, minst 80–120 dagar beroende på storlek.

Ostmassans färg varierar mellan elfenbensvit och bärnstensfärgad beroende på mognad. Strukturen är slät, fast och krämig till hård. Den kan innehålla små hål.

Doften är subtil och för ibland tanken till blommor eller frukt. Smaken är balanserad mellan syrlig och fet samt intensiv. Osten är lagom salt och har ofta en arom av hasselnötter och frukt.

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper

Det geografiska området består av berg och bergssluttningar i Frankrikes baskiska och bearnesiska delar som till största delen är täckta av naturliga eller tillfälliga gräsmarker, dels på sommarbetesmarker dit större delen av besättningen förflyttas varje sommar, dels på jordbruksföretagen där uppfödarna satsar på foderproduktion för bete och hö.

Växtligheten möjliggör produktion av foder från det geografiska området, huvudsakligen hö, efterslåtter och bete av olika arter.

Dessa foderresurser får ett ökat värde genom att enbart lokala raser föds upp (Manech tête noire, Manech tête rousse och Basco-béarnaise).

Användningen av dessa lokala raser, foder baserat på bete och hö samt uppfödningsförhållanden som begränsar intensifieringen, ger mjölk som lämpar sig väl för ostframställning.

Produktionen av fårost förekommer i den västra delen av Pyrenéerna åtminstone sedan medeltiden. Avtal om hälftenbruk under 1300-talet och notariatshandlingar från början av 1400-talet bekräftar tillverkningen av fårost i regionen.

De svåra transportförhållandena mellan sommarbetesmarkerna högt upp i bergen och dalarna, ledde redan tidigt till att herdarna började omvandla mjölken på plats till ost som kunde transporteras ned i dalen och säljas.

”Ossau-Iraty” hör till kategorin ”pressad ej upphettad ostmassa”: vikten på flera kilo, den pressade ostmassan, formen och den långa mognadslagringen ger den en relativt hård skorpa och gör den till en produkt som uppfyller målsättningen att vara lätt att transportera. Eftersom den passade för lagring hade herden och hans familj gott om proteinrik föda hela året.

Även om det i dag är lättare att transportera osten har traditionen med lång mognadslagring behållits och ostens karaktär med olika aromer åstadkoms genom de anpassade tillverkningsmetoderna, bland annat den långa mognadslagringen.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f4d1060d-6774-4b84-9770-8bf826b9e892/telechargement

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.