SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 6.4.2011 
KOM(2011) 180 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
Europeiska unionens politis ka strategi för Internationella teleunionens (ITU) 
världskonferens om ra diokommunikationer 2012 
(WRC-12) 
(Text av betydelse för EES)  
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Spektrumpolitikens europeiska och globala dimensioner............................................ 3 
2. Europeiska förberedelser inför WRC-12...................................................................... 4 3. Föreslagna politiska riktlinjer för WRC-12 ................................................................. 4 4. Enhetligt agerande mellan medlemsstaterna och EU................................................. 10 5. Slutsatser .................................................................................................................. .. 11 
SV 3   SV 1. SPEKTRUMPOLITIKENS EUROPEISKA OCH GLOBALA DIMENSIONER  
Syftet med detta meddelande är att informera Eu ropaparlamentet och rådet om de punkter på 
dagordningen för den kommande världskonfer ensen om radiokommunikationer (WRC-12) 
som är relevanta för Europeiska unionens politik . I meddelandet föreslås också målen för den 
gemensamma politik som ska följas. 
En strategisk och samordnad spektrumpolitik är ett viktigt verktyg för att stödja ett modernt 
informationssamhälle och den underlättar ett stort antal politiska mål. Följ aktligen fastställdes 
i den digitala agendan för Europa1, ett av flaggskeppsinitiativ en i EU 2020-strategin, en 
samordnad spektrumpolitik som en viktig del för att uppnå våra mål för ekonomisk tillväxt 
och innovation, med syftet att ge hela Europa tillgång till snabbt bredband. 
Som ett erkännande av radiospektrumets betyde lse fastställde Europaparlamentet och rådet i 
direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska 
kommunikationsnät och kommunikationstjänster2 (nedan kallat ramdirektivet ) bestämmelser 
om att kommissionen ska föreslå ett program fö r radiospektrumpolitiken som fungerar som en 
ram för utvecklingen av spektrumpolitiken3 i Europeiska unionen. De tta förstärks genom den 
nya bestämmelse4 som kräver att ITU:s (Internationella  teleunionen) radioreglementen ska 
respekteras, vilket tydligt gör  det nödvändigt för EU att uppr ätthålla en nära samordning i 
internationella forum om spektrum för att främja sina intressen. 
Världskonferensen om radiokommunikatione r är forumet för anpassning av de 
radioreglementen, som kodifierar gränsöve rskridande aspekter om användningen av 
radiospektrum och fastställer vilka användninga r som måste anpassas ti ll andra användningar 
över en internationell gräns. Alla EU:s medlem sstater är också ITU-me dlemmar och spelar en 
aktiv roll i anpassningen av ra dioreglementen. Europeiska unionen är en ”sektormedlem”, 
med liknande status som branschorganisationer. Nästa konferens kommer att äga rum i Genève från den 23 januari till den 17 februari 2012.  
I fråga om tidigare världskonferenser om radiokommunikationer har kommissionen 
tillhandahållit Europaparlamen tet och rådet ett meddelande
5 i vilket EU:s politiska intressen 
för vissa punkter på dagordningen fastställs. 
Baserat på flera års förberedande arbete ko mmer WRC-12 att avslutas med antagandet av 
ändringar av ITU-radioreglementen. Varje vä rldskonferens om radiokommunikationer kan av 
nödvändighet endast beakta en liten del av radioregementena, fastställande av de spektrumband som ska diskuteras och omfattni ngen av de eventuella  resultaten. Dessa 
conveypunkter på dagordningen har definierats vid den tidigare världskonferensen om 
radiokommunikationer. Flera punkte r på dagordningen är viktiga för den digitala agendan för 
Europa, t.ex. 1.17 om den digitala utdelninge n, 1.2 och 1.19 om ett regelverk som är mera 
öppet för innovation och 1.5 om elektronisk nyhe tsförmedling, men andra punkter har också 
konsekvenser. Slutdokumentet kommer att underte cknas av EU:s medlem sstater, vilka även 
kommer att lägga fram en geme nsam förklaring som ska läggas till de slutliga akterna för 
                                                
 
1 KOM(2010) 245 En digital agenda för Europa. 
2 EGT L 108, 24.4.2002, ändrad genom direktiv 2009/140/EG, EUT L337, 18/12/2009. 
3 Ibid, artikel 8a.3. 
4 Ibid, artikel 9.1. 
5 Se för den senaste WRC: KOM(2007) 371,  ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007. 
SV 4   SV WRC. I denna fastställer EU:s medlemsstat ers delegationer att de avser att tillämpa 
revideringen av det radioreglemente som an togs på konferensen i enlighet med sina 
skyldigheter i enlighet med fördraget om Europe iska unionen och fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt. 
Mot denna bakgrund är de t nödvändigt att minska gapet me llan den växande strategiska och 
politiskt motiverade karaktären av EU:s spektrumpolitik och de tekniska förhandlingarna och förhandlingarna om regelverket vid WRC, och att göra detta med insikt om att 
förhandlingsparternas tekniska ställningstaga nden mycket väl kan tjäna som uttryck för 
politiska målsättningar, industripolitik elle r andra intressen. Ett innovationsvänligt och 
anpassningsbart internationellt regelsys tem ligger i hög grad i EU:s intresse.  
2. E
UROPEISKA FÖRBEREDELSER INFÖR WRC-12 
EU:s medlemsstater förhandlar i ITU som självständiga medlemma r i organisationen. I 
praktiken väljer de att utarbeta sina  tekniska ståndpunkter inom CEPT ( Conférence 
Européenne des Postes et Télécommunications6), innan de förhandlar med resten av världen 
på grundval av de konsoliderade europeiska  ståndpunkterna (”gemensamma europeiska 
förslag”). Även om CEPT är effektivt när det gäller att ta fram de detaljerade europeiska 
förhandlingsståndpunkter som krävs för en konfer ens inriktad på reglering och tillsyn, som 
WRC, är det viktigt att påminna om att medlem sstaterna är bundna av sina skyldigheter enligt 
EU-fördragen och gemenskapens regelverk.  
Utarbetandet av tekniska ståndpunkter i CEPT behöver därför kompletteras genom att hänsyn 
tas till det övergripande EU-intresset i förhand lingarna. Till stöd för detta, och i enlighet med 
bestämmelserna i ramdirektivet, ha r kommissionen uppmanat Gruppen för 
radiospektrumpolitik, ett rådgivande organ på hö g nivå med företrädare för medlemsstaterna, 
att inkomma med ett yttrande som ger kommissione n råd om de europeiska  politiska intressen 
som står på spel vid denna konferens. Gruppen för radiospektrumpoliti k antog sitt yttrande 
den 10 februari 2011. Ett seminarium7 som samorganiserats av CEPT och kommissionen ägde 
dessutom rum i Bryssel den 10 juni 2010 med högt deltagande från intressenterna.  
Medlemsstaterna måste ta fram gemensamma åt gärder och ha ett nära samarbete under hela 
förhandlingsprocessen för att säke rställa att beslut fattas som stöder EU:s politik och initiativ.  
I detta syfte kommer kommissionen att stödja samordningen av politiska strategier på 
grundval av parlamentets och rådets godkännand e av EU:s politiska mål före WRC-12 och 
den kommer att övervaka EU:s engagemang i processen. 
3. FÖRESLAGNA POLITISKA RIKTLINJER FÖR WRC-12 
Det finns 25 enskilda punkter på dagordningen av varierande betydelse, från krav på 
gränsöverskridande samordning för den dig itala utdelningen (1.17 ) och spektrum för 
utvecklingen av Galileo (1.4 oc h 1.18) till ett projekt för kommunikationsballonger på hög 
höjd (1.20). Nedan följer ett försök att dela upp punkterna på dagordningen i ämnesgrupper 
                                                 
6 CEPT är en förening av 48 post- och telesammanslutningar som arbetar med särskilda spektrumfrågor. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
SV 5   SV och koppla dem till de relevanta målen för EU- politiken, med beaktande av de råd som 
Gruppen för radiospektrumpolitik har kommit med.  
PUNKTER PÅ DAGORDNINGEN OCH DERAS BETYDELSE FÖR EU: S POLITIK  
Punkt på dagordningen 1.17 Den digitala ut delningen / Politik: Den inre marknaden  
Denna punkt på dagordningen avser gränsöve rskridande samordning av användningen av 
spektrum i den övre delen av den digitala utdelningen (790–862 MHz). Detta är särskilt 
relevant i de fall då spektrum inte anvä nds för markbunden sändning på någon sida av 
gränsen, eftersom digital sändning redan gynna s av skyddet i enlighet med ITU Genève-06-
överenskommelsen. I EU har detta band te kniskt harmoniserats för att möjliggöra 
tillhandahållande av trådlöst bredband, och det kommer att vara viktig t för arbetet med att 
bygga ut sådana tjänster på ett kostnadseffektiv t sätt. Harmoniseringen träder i kraft från och 
med den tidpunkt då en medlemsstat beslutar  sig för att upphöra med sändningar med hög 
effekt i detta band. Ett separat fö rslag för ett gemensamt datum fö r att avsluta detta förfarande 
finns i förslaget till ett program för radiospektrumpolitiken8. Den effektiva användningen av 
en del av den digitala utdelningen längs med EU:s östra gräns hindras av användningen av ett 
föråldrat flygnavigeringssystem på samma band på andra sidan gränsen. Det systemet närmar 
sig nu slutet av sin livstid, och EU:s mål bör  vara en rättvis samexistens mellan framtida 
användningar på vardera sida av gränserna, vilket möjliggör en fullständig användning av bandet 790–862 MHz för trådlö st bredband i hela EU. 
EU:s politiska mål  
EU bör stödja bestämmelser för en balanserad  samexistens mellan trådlöst bredband och den 
minskande användningen av flygnavigeringssystem  på dess östra gräns, för att göra det 
möjligt att på ett effektivt sätt ge hela EU:s territorium tillgå ng till trådlöst bredband. Alla 
skyldigheter att skydda digital sändning i enlighet med GE-06-överenskommelsen bör 
fortfarande vara i kraft och inga ytterlig are krav bör läggas till under konferensen. 
Punkter på dagordningen 1.4/1.18 Galile o / Politik: Transeuropeiska nät 
Satellitnavigeringssystemet Galileo är Europas initiativ för ett avancerat globalt system för 
satellitnavigering, som tillhandahåller en myck et exakt tjänst för global positionsbestämning, 
navigering och tidsangivelse. Sy stemet kommer att stödja krit isk infrastruktur och viktiga 
offentliga tjänster som sök- och räddningstjä nster samt kommersiella användningar och 
konsumentmottagare för satellitnavigering. 
Galileo kommer att använda spektrum i olika ba nd och två punkter på dagordningen är direkt 
relevanta. I enlighet med punkt 1.18 på dagordni ngen är syftet att skapa en harmoniserad 
global primär tilldelning vid 2483.5–2500 MHz för användning av satell itnavigeringssystem 
från det befintliga regionala lapptäcket av pr imära och sekundära till delningar. Studier har 
visat att system som Galileo kan dela på band medan det skyddar befintliga system, inklusive 
känsliga radarsystem som omfattas av bestä mmelsen ”ingen skadlig störning, inget skydd”. 
För bandet 5000–5030 MHz som redan har tilldelat s satellitnavigationssystem och som 
används av Galileos uppdrag upplänk, se punkt 1.4 på dagordningen nedan. 
EU:s politiska mål 
                                                 
8 Det vanliga lagstiftningsförfarandet pågår. 
SV 6   SV Galileo är ett viktigt europeiskt projekt oc h EU måste skydda de frekvenser som är 
nödvändiga för dess drift från störningar från a ndra radiotjänster. EU bör också stödja det 
ytterligare bandet 2483.5–2500 MHz fö r framtida utökade tjänster. 
Punkter på dagordningen 1.4/1.7 Sesar (Single European Sky ATM Research) / Politik: 
Transportpolitik, Rymdpolitik  
Europas lufttrafik hör till världens tätaste. EU:s forskningsprojekt om  flygledningstjänster i 
det gemensamma europeiska luftrummet (Sesa r) syftar till att utveckla nästa generations 
system för flygledningstjänst som förmår sä kerställa säkerheten och flexibiliteten för 
lufttrafiken i hela världen unde r de kommande 30 åren. EU:s må l vad gäller spektrum är att 
möjliggöra ett smidigt införande av de system  som planeras i enlig het med programmet. 
Projektet befinner sig nu i utvecklingsskedet, och systemet förväntas börja användas under 
perioden 2014–20. 
Punkt 1.4 på dagordningen handlar om införandet av modernare kommunikationssystem för 
flygsäkerhet. I denna punkt på dagordningen kommer de bestämmelser som behövs för 
lufttrafikens användning av bandet 960–116 4 MHz att tas upp. Syftet med dessa 
bestämmelser är att stödja införandet av ti llämpningar av flygledningstjänsten som är 
dataintensiva och stödjer överföringen av säkerh etskritisk information. Kompatibilitet mellan 
sådana system som föreslås för driften av frekvensbandet 960–1164 MHz och system som 
standardiserats av ICAO (Internationella civila luftfartsorganisationen) måste säkerställas 
genom ICAO-standarder. Dessa system samt  GSM och UMTS (och andra planerade 
bredbandssystem) under 960 MHz kr äver tillräckligt skydd. De rättsliga begränsningarna av 
lufttrafikens användning bör ocks å säkerställa skyddet av mottaga re för satellitnavigering som 
använder sig av bandet 1164–1215 MHz, som är avsett för GPS, Galileo och ryska Glonass för tillämpningar för människolivs säkerhet.  
Inom luftfartssektorn utvecklas ett system för trådlöst lokalt nät i frekvensbandet 5091 – 5150 
MHz för marktillämpningar på flygplatser som håller på att standardiseras i olika 
internationella fora och som stöds i enlighet med Sesar, med 2013 som slutförandedatum. Den 
föreslagna nya luftfartstilldelningen i ba ndet 5000 – 5030 MHz är  inkluderad i denna 
verksamhet. 
En tilldelning för lufttrafikens användning i 5000–5010-MHz-bandet bör emellertid endast 
beaktas om krav för sådana system inte kan tillgodoses i bandet 5091–5150 MHz och under 
förutsättning att det inte finns någon skadlig störning me d Galileo i bandet 5000–5030 MHz 
(med särskilt beaktande av Galileos kritis ka upplänk) och radioastronomitjänst i bandet 4990–
5000 MHz. För att garantera signalerna till fram tida Galileomottagare bör  det inte föreslås 
någon ny tilldelning för luftfarten i bandet 5010–5030 MHz, då man i studier har dragit 
slutsatsen att kompatibilitet inte är möjlig.  
Punkt 1.7 på dagordningen avser de nuva rande och planerad e användningarna av 
satellittjänster, sä rskilt för bandet 1525–1559/1626.5–1660.5 MHz som ska delas på ett öppet 
och rättvist sätt så att den långsiktiga tillgän gligheten för luftfartens satellittjänster kan 
garanteras. 
EU:s politiska mål 
Vid WRC-12 bör EU ha som mål att bevara Eu ropas förmåga att utveckla och genomföra det 
bästa möjliga systemet på ett effektivt och öppet sätt. Samma mål bör vara vägledande för 
SV 7   SV EU-politiken i enlighet med punkt 1.7 på dago rdningen avseende Sesar satellitanvändningen 
och för att säkerställa att satellitdelen i Sesar kan tjäna sitt syfte.  
Punkterna på dagordningen 1.7/ 1.13/1.25/7 Kommunikationssatell iter / Politik: Den inre 
marknaden, rymdpolitik  
Europeiska företag är världsledande när det gäller tillhandahållandet av 
satellitkommunikation: utsändning, tjänster för fa sta satellitsystem och m obila satellittjänster 
spelar alla en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tjänster till många delar av vår 
ekonomi och vårt samhälle. Det är viktigt att de även i fortsättningen kan tillhandahålla dessa tjänster, samtidigt som det måste säkerställas at t spektrumet används på ett effektivt sätt.  
EU:s politiska mål  
EU bör motsätta sig varje delning av bandet 21.4–22 GHz och därmed förknippade 
omloppsbanor i nationella tilldelningar för ITU-me dlemsstaterna, vilket s kulle begränsa deras 
användbarhet. EU bör, såsom tidigare nämnts, försvara en ståndpunkt som ger de mobila 
satellittjänsterna det spektrum som är nö dvändigt för att leverera tjänster till 
flygledningstjänsten i Europa. 
Punkt på dagordningen 1.3 Obemannade antennsystem  
Medan de militära tillämpningarna kanske är mer kända är Internationella teleunionen mera 
intresserad av användningen av obemannade an tennsystem i icke-separerat luftrum, dvs. där 
bemannade och obemannade luftfartyg kan flyg a samtidigt. Obemannade antennsystem kan 
tillhandahålla viktiga ci vila/offentliga skyddsfunktioner: de  kan spela en viktig roll inom 
områden som brandbekämpning, jordbruksöverva kning, gräns- och kust bevakningstjänster, 
och de kan också stödja hjälpinsatser i hela världen (genom att iden tifiera flyktingströmmar 
vid torka och översvämningar). Eftersom dessa  funktioner kräver obemannade antennsystem 
för att dela luftrummet med konventionella flygplan är det viktigt att de kan flyga säkert och i 
full överensstämmelse med bestämmelserna om fl ygledningstjänst. Det rå der emellertid viss 
oro över att en del av det spektrum som övervägs för det obemannade antennsystemets 
markbundna komponent kan innebära att de n allmänna utbyggnaden av de framtida 
Galileomottagarna i bandet 5010–5030 MHz förhindras , eller, vilket är ännu värre, innebära 
att Galileos kritiska upplä nk i bandet 5000–5010 MHz hindras.  
EU:s politiska mål 
EU bör stödja identifieringen av det spektrum som krävs för en säker drift av det obemannade 
antennsystemet i icke-separerat luftrum. Ur EU:s perspektiv är därför spektrum-alternativ för 
det obemannade antennsystemet utanför frekvensen 5000–5030 MHz att föredra . 
Punkt på dagordningen 1.2 Flexibilitet i det in ternationella regelsystemet / Politik: Den 
inre marknaden; Punkt på dagordningen 1.19 Programvarustyrd och kognitiv radio / 
Politik: Den inre marknaden  
Beslut som fattas vid ett WRC ka n ha inverkan under mycket lå ng tid. Om det internationella 
regelsystemet blir alltför stelbent kan det sk ada Europas förmåga att införa nya och innovativa 
tjänster och flexibla tillståndssystem som dela d användning. EU ligger lå ngt fram i fråga om 
att modernisera spektrumhanteringen, så det är viktigt att i möjligaste mån framtidssäkra 
SV 8   SV Internationella teleunionens bestämmelser så att de innehåller en viss flexibilitet, till exempel 
att tillåta en blandning av fasta och mobila nät i mobiltelefonsystem.  
Programvarustyrd radio, som är en följd av  radiosändarens förmåga att ändra sina 
signalegenskaper genom mjukvara, måste följa de  regler som gäller för den tjänst och det 
band som den använder. Det verkar allmänt erkä nnas att det inte behövs något regelverk på 
global nivå för att hantera detta. Kognitiva radios ystem (som identifierar ledigt spektrum som 
är tilldelat för andra användningar och som anvä nder programvarustyrd radioteknik för att på 
ett opportunistiskt sä tt använda sådant ledigt spektrum) är  en mer komplicerad fråga och deras 
potentiella användning har ge tt upphov till farhågor om hur pålitligheten, dvs. risken för 
störningar. Även om det är viktigt att tillåt a att sådan teknik genomförs får införandet av 
kognitiva radiosystem inte i onödan hindr a all primäranvändning av spektrum. 
Radioreglementen verkar inte vara ett lämpligt instrument för att hantera sådana problem.  
EU:s politiska mål som är tillämpligt för båda punkter 
EU bör behålla sin förmåga att modernisera den europeiska spektrumförvaltningen och 
uppmuntra Internationella teleun ionen att arbeta mot flexiblare strategier. När det gäller 
programvarustyrd och kognitiv radio verkar  det inte behövas någon förändring av 
radioreglementen. 
Punkt på dagordningen 1.22 Utsändningar från  kortdistansutrustn ing / Politik: Den 
inre marknaden  
Många band för kortdistansutrustning (SRD), radioapparater som sänder över meter i stället 
för kilometer, är harmoniserade i EU. Det fi nns ett stort antal sådana apparater, från 
fjärrkontroller för bilar till sofistikerad medi cinsk utrustning. Tillsammans har de en stor 
betydelse för EU:s ekonomi och samhälle. Dessa apparater har definitionsmässigt varit begränsade till endast gränsöverskridande störningspotential och radioreglementena är inte ett lämpligt instrument för att reglera de eventuel la störningsproblem so m skulle kunna orsakas 
av import av oreglerade apparater.  
EU:s politiska mål 
EU bör motsätta sig att det införs ytterl igare restriktioner i radioreglementena för 
kortdistansutrusning, med hänsyn till de begr änsade gränsöverskridande följderna och det 
faktum att EU-lagstiftningen tillhandahåller tillräcklig flexibilitet för att definiera SRD-
parametrar. EU bör främja li knande bandanvändning av andra me dlemmar av Internationella 
teleunionen utanför EU för att öka de  existerande stordriftsfördelarna. 
Punkter på dagordningen som är relevanta för den vetenskapliga forskningen och för 
kampen mot klimatförändringarna  
Ett antal punkter på dagordningen är av  intresse för EU:s forsknings- och 
klimatförändringspolitik, inkl usive punkterna på dagordninge n 1.6 om passiva tjänster i 
bandet 275–3000 GHz band, 1.11 om rymdforskning i bandet 22.55–23.15 GHz, 1.12 om en rymdforskningstjänst i bandet 37 GHz band, 1.16 om  blixtspårning, 1.24 om meteorologiska 
satelliter, och 1.15 om oceanografiska  radarapparater i bandet 3–50 MHz.  
Det spektrum som avses i punkt på dagordn ingen 1.6 ligger över det som används för 
kommunikationssyften och det anses huvudsaklige n vara avsett för vetenskaplig forskning. 
SV 9   SV Passiva tjänster som i 1.6 och 1.24 kan användas för syften  som jordobservation, som spelar 
en viktig roll i våra ansträngningar att bekä mpa klimatförändringar och skydda medborgarna, 
särskilt inom ramen för EU:s GMES-projekt. De är oftast mycket känsliga för andra användningar och kan behöva särskilt skyd d mot störning från andra användningar. 
Tjänsterna under andra punkter på dagordningen, även om de är mindre känsliga, kommer att 
behöva tillräckligt skydd  från störningar från andra användare. 
WRC-12 kan också öka förståelse n för dessa behov bland våra förhandlingspartner så att 
förståelsen ökar för att de rele vanta tjänsterna, som också är viktiga för väderprognoser och 
möjligheten att förutse katastrofer och att mildra dem, även kan innebära fördelar för områden 
utanför Europa. 
EU:s politiska mål 
EU bör främja de nya tilldelni ngar som behövs och skydda de ve tenskapliga tjänsterna i de 
relevanta banden. Det gäller särskilt tjänster som bidrar till att bekämpa klimatförändringarna 
och säkerställa att medborga rnas säkerhet skyddas. 
Punkt på dagordningen 1.5 Avstämningsomr åde för elektronisk nyhetsförmedling 
Tillgängligheten av spektrum för nyhetshändels er när och där detta behövs är ett mycket 
viktigt mål i sig. Detta krav varierar i hög grad  i tid och plats och ko mmissionen instämmer i 
RSPG:s synpunkter, nämligen att en ITU- R-rekommendation som anger eventuella 
avstämningsområden kommer att ge vägledning för tillverkare, samtidigt som den ger spektrumförvaltarna den flexibilitet som är nödvä ndig för att snabbt göra spektrum tillgänglig, 
och att det därför inte kräv s någon tilldelni ng genom WRC. 
EU:s politiska mål 
EU bör stå fast vid att radioförordningarn a inte bör ändras enligt denna punkt på 
dagordningen, men bör stödja ITU-R: s arbete med att fastställa avstämningsområdena genom 
en ITU-R-rekommendation, vilket leder till en ökad harmonisering i praktiken. 
För följande punkter kommer resultat en att ha liten i nverkan på de över gripande politiska 
målen. 
Punkt på dagordningen 1.9 Maritima mobila tjänsten och punkt på dagordningen 1.10 
Säkerhetssystem för fartyg och hamnar  
Dessa två punkter gäller förändringen av kanalför delningen för existerand e sjöfartstjänster för 
att möjliggöra införandet av ny digital teknik. Detta innebär en uppdatering av det världsomspännande regelsystemet för att spegla pågående utveckling. 
Punkt på dagordningen 1.23 Amatörtj änst och punkt på dagordningen 1.20 
Höghöjdsplattformar 
Inga EU-intressen är inblandade. 
SV 10   SV Punkt på dagordningen 1.21 Radar i bandet 15.4–15.7 GHz  
Detta är ett band som ligger nära viktiga radi oastronomitjänster och eventuella förändringar 
av användningen måste noggrant övervägas. Studier om detta pågår ända fram till att konferensen börjar.  
Punkt på dagordningen 8.2 Dagordning för nästa WRC-konferens  
Vid varje WRC-konferens fastställs dagordningen för näst a konferens. Detta kommer att ha 
stor betydelse för EU-politiken och särskilt fö r bredbandspolitiken. Det ligger i EU:s intresse 
att stödja initiativ vid framtida WRC-konferenser som ha r direkt samband med särskilda 
strategier för Europeiska unionen. 
Inför förberedelserna av WRC-15 kommer kommissionen att arbeta med alla berörda 
intressenter för att fastställa de specifika spektrumbehoven för sådana strategiområden som 
ska få stöd vid konferensen. 
Kommissionen anser att en punkt på dagordningen om trådlöst bredband inte bör begränsas 
till ett specifikt band. EU:s strategi för WRC-15  bör vara baserad på en noggrann utvärdering 
av hur effektiv branschen för trådlöst bred band har varit när det gäller att använda den 
avsevärda mängd spektrum som har gjorts till gänglig genom EU-lagstiftningen, och av det 
samhälleliga och/eller ekonomiska värde de nu varande tjänsterna i dessa band representerar 
med hänsyn till det spektrum de använder. I detta hänseende kommer den inventering som planeras i programmet för radiospektrumpolitiken att vara viktig eftersom den kommer att förtydliga användningarna, inklusive a nvändningar utanför de elektroniska 
kommunikationstjänsterna. 
EU:s politiska mål 
I nästa WRC-15-dagordning, som kommer att fastställas 2012, bör  de potentiella 
spektrumbehov som uppstår till följ d av viktiga EU-strat egier tas upp. I synne rhet bör det ingå 
en punkt som behandlar de eventuella kapacite tsbegränsningar i fråga om tillhandahållande av 
trådlöst bredband i enlighet med målen för den digitala agendan för Europa. 
4. ENHETLIGT AGERANDE MELLAN MEDLEMSSTATERNA OCH EU 
Spektrum har en stark EU-politisk dimension ef tersom den påverkar den inre marknaden rent 
allmänt samt även forskning, transport, klimat förändring och transeuropeiska nät, vilka är 
områden som är föremål för delad eller paralle ll behörighet. För alla dessa områden kan det 
emellertid uppstå situationer där unionen ha r ensam behörighet, särskilt när gemensamma 
bestämmelser kan påverkas, vilk et skulle kunna vara fallet här pga. radioförordningarnas 
bindande verkan. När det gäller WRC-12 skulle detta kunna gälla för minst två punkter på 
dagordningen, punkt 1.17 om den digita la utdelningen och punkt 1.22 om 
kortdistansutrustning, eftersom det finns existe rande EU-lagstiftning i kraft för de berörda 
spektrumbanden och ändringar i radioförordn ingarna direkt skulle kunna påverka deras 
omfattning. Utöver det, och rent allmänt, kräv s det ett samordnat tillvägagångssätt för att 
säkerställa enhetlighet, konse kvens och effektivitet i unionens och medlemsstaternas 
handlande för alla frågor och punkter på dagordningen där EU-domänen kan påverkas. 
Med hänsyn till detta är det nödvändigt att säkers tälla att överenskomna politiska mål främjas 
och försvaras genom medlemsstaternas agera nde under WRC-12-konferensen, och om så är 
SV 11   SV nödvändigt, på EU:s vägnar. I de tta syfte och med hänsyn till EU :s nuvarande status vid ITU, 
skulle en lösning för medlemsstaterna kunna vara  att säkerställa att rå dets ordförandeskap 
samordnar de relevanta punkterna  på dagordningen vid konferensen, i nära samordning med 
kommissionen, och att dess företr ädare talar på unionens vägnar då det är nödvändigt. Detta 
ska inte påverka möjligheten för kommissionen att, om så är nödvändigt och där det är 
lämpligt, lägga fram ett förslag för rådet att slå fast den ståndpunkt so m på EU:s vägnar ska 
antas i enlighet med artikel 218.9 i fördrage t om Europeiska unionens funktionssätt. 
Senare kan man också tänka sig att Europeiska  unionens status och roll i Internationella 
teleunionen återigen undersöks. Detta kan vara  en fråga för ITU:s nästa diplomatkonferens 
som ska hållas 2014. 
5. SLUTSATSER  
Europaparlamentet och rådet uppmanas att stödja de gemensamma politiska EU-mål som 
identifierats i detta meddelande och som ska uppnås vid världskonferensen om 
radiokommunikationer 2012.