Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s ungdomstest

(Yttrande på eget initiativ)

(2022/C 486/07)

Föredragande: Katrīna LEITĀNE

Beslut av EESK:s plenarförsamling 24.2.2022 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 6.9.2022 Antagande vid plenarsession 21.9.2022 Plenarsession nr 572 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 158/0/5

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Politiskt deltagande utgör grunden för varje fungerande demokrati. EU:s viktigaste tillgång för unga européer är respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen ( 1 ) . Det är mycket viktigt att se till att ungdomar kan tycka till om beslut som påverkar deras framtid, eftersom även en indirekt effekt trots allt kan få starka återverkningar för unga människor och kommande generationer. Politik som inte direkt riktar sig till ungdomar, eller som inte anses ingå i det traditionella ungdomspolitiska området, kan ändå ha en stark inverkan på ungdomars liv. Det är viktigt att som komplement till de befintliga deltagandemekanismerna erbjuda verkningsfulla mekanismer som är anpassade till demokratiska principer och skräddarsydda efter ungdomars behov. Detta kan bidra till ett bättre och effektivare beslutsfattande.

1.2 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att utbildning är ett av de bästa sätten att nå ut till ungdomar och informera dem om alla tänkbara former av deltagande och de värden som det europeiska projektet står för. Befintliga program till stöd för formell och icke-formell utbildning, såsom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, har framgångsrikt stärkt ungdomars åsikter om demokratiskt deltagande och om Europeiska unionens värden och principer.

1.3 EESK påpekar att det finns ett uttryckligt behov av att inkludera ungdomar i det politiska beslutsfattandet genom att de på ett meningsfullt sätt deltar på det sätt som är mest lämpat för dem. Detta ska sedan följas upp genom övervakning, utvärdering och konsekvensbedömning i syfte att säkerställa att ungdomars åsikter har beaktats när politiska beslut fattas. Deltagande under hela beslutsprocessen skapar förtroende bland de unga generationerna och bortom dem, och skapar förutsättningar för att de ska betraktas som relevanta och betydelsefulla under processen. Dessa processer bör inbegripa synlig och öppen kommunikation om resultaten av ungdomarnas deltagande. Detta inslag är avgörande för att bygga förtroende mellan ungdomar och de politiska beslutsfattarna ( 2 ) . Dessutom är det mycket viktigt med social delaktighet och att nå ut till grupper med olika behov.

1.4 EESK håller med om att det civila samhällets organisationer kan spela en avgörande roll när det handlar om att engagera ungdomar i samhällsutmaningar och därmed deras deltagande i det politiska beslutsfattandet och den demokratiska processen. Sådana organisationer kan fungera som broar och stödnätverk för att hjälpa ungdomar att engagera sig i formella offentliga organ och ge dem förutsättningar att bli aktiva medborgare. EESK stöder dessa organisationer och unga medborgare i deras aktiva engagemang och efterlyser åtgärder som möjliggör just detta.

1.5 Vi uppmuntrar EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra åtgärder och mekanismer som säkerställer att ungdomsperspektivet beaktas inom alla politikområden, samtidigt som man skapar utrymme för ungdomar att lämna konsekventa och sakkunniga synpunkter på de utmaningar de står inför. Dessa strukturer bör också omfatta öppna och synliga uppföljnings- och övervakningsmekanismer och komplettera befintliga instrument för ungdomsdeltagande utan att det leder till minskad finansiering. Lämpliga resurser bör ställas till förfogande för ett meningsfullt ungdomsdeltagande i beslutsfattandet.

1.6 Ungdomars deltagande i det politiska arbetet och beslutsfattandet kan utgöra ett stöd för bättre lagstiftning och politik. Detta kan ske genom att man kartlägger och sätter sig in i de pågående och kommande trender som påverkar ungdomars och kommande generationers liv. Detta kan också underlätta arbetet för dem som lägger fram förslag, eftersom det kan bidra med kvalitativa uppgifter som komplement till sekundära uppgifter.

1.7 EESK vill betona att även om EU:s ungdomstest bygger på de viktigaste målen i EU:s ungdomsstrategi ( 3 ) och Europaåret för ungdomsfrågor, så betonas i båda vikten av att integrera ungdomar i beslutsfattandet, vilket kräver en sektorsövergripande strategi. Det är också en av de åtgärder som anges i rapporten om slutresultatet av konferensen om Europas framtid ( 4 ) , som har godkänts av alla röstberättigade i konferensens plenarförsamling och deltagande medborgare. För att uppnå långvariga effekter som står sig efter Europaåret för ungdomar måste ungdomar ges egenmakt att leda förändringen och bygga en bättre framtid.

1.8 EESK noterar hänvisningen till EU:s ungdomstest i kommissionens meddelande om resultaten av konferensen om Europas framtid ( 5 ) . Kommittén betonar dock att kommissionens förslag inte är i linje med det ursprungliga förslagets mål och medel och att det inte omfattar meningsfulla kontakter med ungdomsorganisationer och ungdomsexperter eller integrering av ungdomsperspektivet i all politik. Man tar heller inte hänsyn till politikens långsiktiga inverkan på kommande generationer. EESK anser att ett EU-ungdomstest bör ingå i verktygslådan för bättre lagstiftning som ett separat verktyg, eftersom kommande generationer och ungdomar förtjänar särskild uppmärksamhet.

1.9 EESK efterlyser mer samarbete mellan institutionerna för att stämma av befintliga framgångsrika initiativ såsom EU:s ungdomsdialog, ”Ditt Europa, Din mening!” och det europeiska ungdomsevenemanget, och koppla dem till framtida initiativ såsom EU:s ungdomstest, i linje med EU:s ungdomsstrategi. EESK lägger även fram en förteckning över förslag om ungdomars deltagande i EESK och har för avsikt att införa konceptet med EU:s ungdomstest i sitt arbete.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Ungdomarnas roll i byggandet av det europeiska projektet

2.1.1 Ungdomarna är motorn i det europeiska projektet, och deras kreativitet, energi och entusiasm är drivkraften för dess hållbarhet. Det innevarande året 2022 har utsetts till Europaåret för ungdomar. I ett uttalande har kommissionens ordförande Ursula von der Leyen förklarat att ”Europa behöver alla sina ungdomar” och att ”vårt EU behöver en själ och en vision som de kan ta till sig” ( 6 )

2.1.2 EU-projektet kan inte genomföras på ett ändamålsenligt och korrekt sätt i dagens demokratiska klimat om man inte tar hänsyn till diskussionen om ungdomars politiska deltagande ( 7 ) inom ramen för demokratiska traditioner och geopolitiska sammanhang. Margaritis Schinas, kommissionens vice ordförande med ansvar för främjande av vår europeiska livsstil, har sagt att ”Europaåret för ungdomar bör leda till ett paradigmskifte i hur vi inkluderar ungdomarna i politiken och beslutsfattandet”. Den underliggande motiveringen är att möjliggöra ett ungdomsdeltagande och att stärka ungdomars möjligheter att delta på ett meningsfullt sätt ( 8 )

2.1.3 Eurobarometerundersökningar Enligt ( 9 ) har färre än hälften (47 %) av européerna förtroende för EU och endast 44 % har en positiv bild av EU. Det europeiska projektets framtid är i hög grad avhängigt av hur starkt ungdomarna identifierar sig med EU:s värden och deras önskan att omfamna en europeisk identitet. Ungdomars aktiva engagemang i den politiska processen och beslutsfattandet är avgörande eftersom deras framtid kommer att avgöras av dagens beslut. Därför bör instrument för deltagande införas i syfte att se till att ungdomars synpunkter beaktas. Deltagandet i samhällslivet och det demokratiska livet måste stärkas på alla nivåer i syfte att säkerställa Europas framtida välstånd, med en insikt om att demokratisk mognad påverkar ( 10 ) mönstren för politiskt deltagande bland ungdomar i EU.

2.1.4 EU:s initiativ att sammankalla en konferens om Europas framtid fungerade som ett incitament för att främja en deltagardialog med medborgarna runt om i unionen. Att förfina de befintliga mekanismerna för ungdomars deltagande och att utveckla nya anses vara rätt väg att gå. Såsom föreslås i slutresultaten från konferensen om Europas framtid skulle detta kunna omfatta ett ”ungdomstest” ( 11 ) av lagstiftning, med en konsekvensbedömning och en samrådsmekanism där ungdomsföreträdare deltar ( 12 )

2.1.5 Ungdomstestet fungerar som en metod för strategisk framsyn för beslutsfattande. Strategisk framsyn är ett värdefullt koncept som kommissionen vill använda i det politiska beslutsfattandet. Eftersom den bygger på principer som omvärldsanalys, bedömning av megatrender, scenarioplanering och framtidsvisioner är det oundvikligt att ungdomars och kommande generationers perspektiv beaktas inom denna ram. Eftersom man i framsynsprocessen inser att framtiden inte är förutbestämd, samlar man in information om möjliga scenarier för att förbereda sig inför nya utmaningar. Dialogen mellan generationerna kan omfatta värdefulla verktyg som säkerställer att den politik som utarbetas beaktar dessa trender och framtida scenarier. Analyser som beaktar ungdomars och kommande generationers perspektiv kan och bör bidra till en bättre och mer skräddarsydd politik som kan ta itu med kommande generationers utmaningar.

2.1.6 För att skapa en bättre politik som klarar av framtida utmaningar måste man ta fasta på och slå vakt om ungdomars och kommande generationers rättigheter och se till att det inte uppstår några negativa konsekvenser för specifika generationsgrupper och samhällsgrupper. Dessa grupper ignoreras för närvarande ofta eller betraktas som delar av andra grupper, vilket inte återspeglar verkligheten. Till följd av detta tar politiken inte på rätt sätt itu med utmaningar, vilket bidrar till minskat förtroende för och bristande engagemang i formella institutioner.

2.2 Behovet av ett meningsfullt ungdomsdeltagande

2.2.1 Meningsfullt deltagande handlar om maktdelning, förmåga att fatta beslut, med deltagande av andra intressenter och på öppna villkor som alla berörda aktörer känner till. Väl utformade förfaranden för ansvarsutkrävande förankrar ett förtroende för politiska deltagandeprocesser hos alla intressenter. Till detta hör också att de olika aktörernas uttryckliga ansvarsområden bör kommuniceras till alla intressenter.

2.2.2 Ungdomars förtroende för offentliga institutioner har stagnerat sedan den globala finanskrisen i slutet av nollnolltalet ( 13 ) , och hur de ser på sitt politiska inflytande och sin representation i beslutsfattandet har förblivit oförändrat. Ungdomars deltagande i det demokratiska livet kan ta sig olika uttryck. Det bästa sättet att göra sin röst hörd bland beslutsfattarna anses dock vara att rösta i lokala, nationella eller europeiska val (39 %) ( 14 ) , men andelen ungdomar som har förtroende för detta medel för demokratiskt deltagande är alltjämt mycket låg. Men de som tenderar att hålla sig borta från politiken gör det på grund av en brist på meningsfullt engagemang och förtroende samt känslan av att det inte är meningsfullt att delta om deras synpunkter inte beaktas. Ett av de största hindren för ungdomars deltagande är övertygelsen om att beslutsfattarna ”inte lyssnar på människor som mig” ( 15 ) . Att främja förtroende och stärka dialogen mellan ungdomar och offentliga institutioner är därför avgörande för att säkerställa samhällets beredskap och motståndskraft att hantera framtida chocker ( 16 )

2.2.3 En majoritet (70 %) ( 17 ) av de svarande anser att de har lite, eller inget, att säga till om när det gäller viktiga beslut, lagar och politik som påverkar EU som helhet. 24,8 % ( 18 ) av ungdomarna upplever att de inte har något inflytande alls över vilka frågor som diskuteras i offentliga eller politiska debatter, och ytterligare 40,8 % säger att de inte har något större inflytande. Dessutom anser 2 av 3 svarande att ökad medvetenhet bland politiker om de frågor som ungdomar anser vara viktiga skulle hjälpa ungdomar att påverka den offentliga politiken mer, medan mer än 50 % av dem anser att en starkare roll för ungdomsorganisationerna i politiken också skulle gagna detta syfte.

2.2.4 Ungdomar har ändrat sina former för deltagande och föredrar nu icke-institutionaliserade former av politiskt engagemang, framför allt utanför valsystemet ( 19 ) . Forskning har i allt högre grad visat att detta är kopplat till ett minskat förtroende för offentliga organ och ett missnöje med hur den representativa demokratin fungerar. Ungdomars okonventionella politiska deltagande har blivit alltmer flytande, individualiserat och individanpassat, med en preferens för att engagera sig i enskilda frågor och ämnen samt för direkt aktivism och protester i betydelsen ”individuella livsstilsval” ( 20 ) . På det hela taget är ungdomarna starkt politiskt motiverade. Experter på politiskt deltagande har, när de diskuterat frågan om ungdomars deltagande, flyttat sitt fokus från huruvida ungdomar vill delta till var och hur ungdomar väljer att uttrycka sina politiska åsikter ( 21 ) . Med tanke på de många olika sätt på vilka ungdomar nu försöker påverka politikens innehåll och genomförande finns det ett tydligt behov av att ta hänsyn till den okonventionella karaktären hos det politiska deltagandet, deltagandebaserat beslutsfattande och förbättrade kommunikations- och öppenhetsmekanismer inom ramen för demokratiska institutioner. Man bör anpassa och utforma beslutsfattandet inom offentliga organ i enlighet med detta för att säkerställa att man når ut till och involverar alla grupper av ungdomar när politiska beslut fattas. Deltagandemekanismer bör i själva verket vara inkluderande och kommuniceras på ett sådant sätt att de når en bred publik och dem som är svåra att nå ut till.

2.2.5 Ungdomsledda organisationer har utvecklat expertis och kunskap om en rad olika frågor med koppling till de problem som ungdomar konfronteras med. Att inkludera dem i det politiska beslutsfattandet kommer att leda till mer enhetliga och anpassade regler och bestämmelser. Detta stöds också av det ständigt ökande antalet ungdomar som ansluter sig till dessa organisationer ( 22 )

2.2.6 Meningsfulla kontakter med ungdomar är avgörande. Ungdomars deltagande måste förbättras, särskilt när det gäller bristen på ungdomars demokratiska representation och avsaknaden av ett ungdomsperspektiv bortom det traditionella ungdomspolitiska området. Ungdomar vill delta i utformningen av politik som påverkar deras liv. Rättvisa mellan generationerna ( 23 ) handlar om hur man kan avhjälpa ojämlikhet mellan generationerna i åldrande samhällen.

2.2.7 De befintliga verktygen för att mäta effekterna för ungdomar, såsom verktyg nr 31 i verktygslådan för bättre lagstiftning, sörjer inte för integrering av ungdomsfrågor och inkludering av ungdomsorganisationer och unga med relevant sakkunskap, som systematiskt skulle kunna gå igenom frågorna ur ett ungdomsperspektiv. Enligt tillgängliga publikationer används dessa verktyg dessutom i mindre omfattning än vad som borde vara fallet med hänsyn till förslagens relevans och betydelse.

3. Särskilda kommentarer

3.1 EU:s ungdomstest

3.1.1 Förslaget bygger på tre pelare: samråd, konsekvensbedömning och begränsningsåtgärder ( 24 ) . Det tillhandahåller en ram för att förbättra politikens ändamålsenlighet och träffsäkerhet, baserat på stärkt ungdomsdeltagande och integrering av ungdomar i det politiska beslutsfattandet, samtidigt som hänsyn tas till utsatta grupper av ungdomar, såsom ungdomar med funktionsnedsättning, unga som varken arbetar eller studerar ( 25 ) , ungdomar som bor i avlägsna områden osv. De olika komponenterna i EU:s ungdomstest bildar en enhetlig struktur genom vilken man kan ta fram en högkvalitativ och bättre politik för att ta itu med de frågor som kommande generationer kan komma att ställas inför.

3.1.2 Det första steget i EU:s ungdomstest är att fastställa hur kommande utkast till politiska förslag är relevanta för ungdomar och påverkar dem. Det gör det lättare att avgöra om ett fullständigt ungdomstest bör genomföras för det givna fallet. Med hjälp av en checklista avgör bedömarna dels huruvida utkastet till förslag verkligen är relevant för ungdomar, dels förslagets direkta och indirekta inverkan på ungdomar och kommande generationer. Om man kommer fram till att utkastet är relevant, fortsätter ungdomstestet vidare till faserna för fullständigt samråd, konsekvensbedömning och begränsningsåtgärder. Checklistans indikatorer skulle bygga på ungdomars behov och idéer i syfte att säkerställa att förslagen i fråga beaktas ur deras perspektiv.

3.1.3 I nästa steg förväntas de respektive bedömarna på ett meningsfullt sätt samråda med intressenter på ungdomsområdet för att säkerställa att systematisk expertis tillhandahålls för en grundlig analys. På grundval av dessa diskussioner kommer bedömarna att sträva efter att identifiera vilka potentiella effekter som ungdomarna finner bekymmersamma med det utkast till politik som testas. Denna deltagandekomponent måste vara öppen och ge utrymme för synpunkter från ett brett spektrum av ungdomsrepresentanter, ungdomsledda organisationer och ungdomar med relevant sakkunskap. På så sätt säkerställs ett systematiskt tillvägagångssätt beträffande de frågor som tas upp i utkasten till politiska förslag. Att inkludera ungdomsorganisationer, ungdomsrepresentanter och ungdomar med relevant sakkunskap kan tillföra en ytterst mångfacetterad och unik bakgrund till konsekvensbedömningen. Genom konstruktiv dialog kan bedömarna skaffa sig en helhetsbild utifrån den övergripande kunskap och expertis som dessa ungdomar har etablerat. Med hjälp av detta underlag kan konsekvensbedömningen bli tillräckligt detaljerad för att kunna identifiera de utmaningar och aspekter där den givna politiken kan orsaka störningar.

3.1.4 På grundval av tillgängliga uppgifter som samlas in under processen och resultaten av samråden kan bedömarna utarbeta en konsekvensbedömning med utgångspunkt i de frågor som nämns i checklistan och även tillhandahålla framsynsanalyser för kommande generationer.

3.1.5 Om en negativ inverkan identifieras bör bedömaren föreslå begränsningsåtgärder som i första hand bör fokusera på grupper som befinner sig i utsatta situationer och missgynnade ungdomar. Det är tillrådligt att bedömarna under samrådet tar upp frågor om möjliga begränsningsåtgärder som skulle kunna ingå i analysen. Det rekommenderas att man under de kommande åren gör en utvärdering för att följa upp den aktuella politikens effekter och hur begränsningsåtgärderna har stävjat de negativa effekterna.

3.1.6 EU:s ungdomstest bör inte ersätta konstruktiv dialog med ungdomar i allmänhet. Det bör snarare komplettera befintliga deltagandemekanismer.

3.1.7 Förslaget var ett resultat av en rad diskussioner med Europas största ungdomsnätverk, samtidigt som det också uttryckligen nämnts i flera rekommendationer från EU:s ungdomsdialog sedan denna (och dess föregångare, den strukturerade dialogen) inrättades. Ungdomarna framförde en stark önskan om ett öppet beslutsförfarande som skulle göra det möjligt för dem att bidra till utarbetandet och övervakningen av resultaten.

3.1.8 Förslaget bygger också på testet för små och medelstora företag, som är ett exempel på ett lämpligt verktyg för konsekvensbedömning på EU-nivå, baserat på de tre pelarna samråd, konsekvensbedömning och begränsningsåtgärder ( 26 ) . I likhet med testet för små och medelstora företag är EU:s ungdomstest också tänkt att ingå i verktygslådan för bättre lagstiftning som ett separat verktyg för att betona ungdomars roll i Europas framtid, i linje med meddelandet från kommissionens ordförande.

3.1.9 Förslaget bygger på exempel på verktyg för ungdomskonsekvensbedömningar som redan finns i flera medlemsstater, t.ex. i Österrike, Tyskland, Frankrike, Flandern i Belgien och även utanför EU, i t.ex. Nya Zeeland och Kanada.

3.1.10 Den föreslagna konsekvensbedömningen tillhandahåller en lösning som säkerställer att politikens inverkningar tar hänsyn till ungdomars behov och förväntningar och sörjer för ett tillämpningsområde bortom det traditionella ungdomspolitiska området. Endast en bråkdel av kommissionens förslag analyseras ur ett ungdomsperspektiv. En betydande andel av förslagen påverkar dock direkt och indirekt ungdomars livskvalitet.

3.1.11 Det föreslås att EU:s ungdomstest ska ingå i de allmänt tillgängliga konsekvensbedömningarna inom ramen för initiativet om bättre lagstiftning och att det ska offentliggöras på Europeiska ungdomsportalen. Vad som är mest verkningsfullt bör dock undersökas ytterligare. Generaldirektoratet för kommunikation uppmanas i vart fall att aktivt främja testet för att säkerställa dess synlighet, samtidigt som generalsekretariatet bör stödja att det anammas inom olika generaldirektorat. EU:s ungdomstest skulle också kunna offentliggöras av de institutioner som beslutar att genomföra det, bland annat på EESK:s webbplats. Genom att offentliggöra bedömningen och den slutliga versionen av förslaget kommer de ungdomsaktörer som deltar i samrådet att kunna se hur deras bidrag har beaktats.

3.1.12 EU:s ungdomstest föreslås bli en struktur som kan genomföras på lokal, regional och nationell nivå tillsammans med EU:s institutioner.

3.1.13 EU:s ungdomstest kan potentiellt förbättra politiken, men det måste också bygga på meningsfulla deltagandemekanismer, eftersom inhämtande av kunskap i lokalsamhället är ett sätt att säkerställa ändamålsenlighet och åstadkomma förbättringar.

3.2 Ungdomsengagemang inom EESK

3.2.1 EESK har insett vikten av ungdomars engagemang i utformningen av Europas framtid ( 27 ) och bedriver därför flera framgångsrika initiativ såsom ”Ditt Europa, din mening!” rundabordssamtal med ungdomar om klimat och hållbarhet samt EU:s klimattoppmöte för ungdomar, som anordnas gemensamt av EESK och Europaparlamentet. Som en uppföljning av EESK:s yttrande NAT/788 ( 28 ) inkluderade kommittén för första gången en ungdomsdelegat i sin officiella delegation till UNFCCC:s partskonferens 2021, i samband med COP26. Mot bakgrund av Europaåret för ungdomar kommer EESK:s pris till det civila samhället 2022 att belöna verkningsfulla, innovativa och kreativa initiativ som syftar till att skapa en bättre framtid för och tillsammans med unga européer.

3.2.2 EESK kommer att sträva efter att öka ungdomars och ungdomsorganisationers inflytande genom mer strukturerade, meningsfulla och målinriktade deltagandemekanismer för ungdomar i syfte att stärka ungdomars och ungdomsorganisationers interna engagemang i EESK:s arbete. EESK bör följaktligen vidta följande åtgärder: — Öppna och sektorsövergripande samordningsmekanismer bör införas för att integrera ungdomsperspektiv i EESK:s arbete och lagstiftningsverksamhet. — Unga sakkunniga med relevant sakkunskap för viktiga yttranden skulle kunna utses. — Inom ramen för Europaåret för ungdomar skulle ungdomar kunna vara ett gemensamt tema för höstens omgång av yttranden på eget initiativ. — Man bör hålla tematiska debatter med europeiska ungdomsorganisationer och gräsrotsorganisationer för att bättre koppla samman nationella och europeiska perspektiv. — Ungdomsrelaterade ämnen skulle kunna väljas ut för EESK-studier (29) varje år. — Alla yttranden som utarbetas av EESK bör också alltid ta hänsyn till det generationsöverskridande perspektivet (på samma sätt som de gör när det gäller jämställdhetsperspektivet). — Man bör bygga upp dynamiska förbindelser med andra EU-institutioner för att kartlägga ungdomars deltagandemekanismer och stärka den utåtriktade verksamheten tillsammans med ungdomar och ungdomsorganisationer på nationell, regional och lokal nivå. — Den resolution om ungdomsengagemang i EESK som utarbetats av samordningsgruppen för Europaåret för ungdomar bör antas. — Det bör skapas en flik för ”ungdomsengagemang” på EESK:s webbplats för att belysa tidigare, pågående och framtida ungdomsrelaterad verksamhet, inklusive yttranden, offentliga hearingar, evenemang osv. — En permanent struktur skulle kunna inrättas inom EESK för att säkerställa att arbetet med ungdomsengagemang inom EESK och med övriga institutioner fortsätter även efter 2022.

3.2.3 EESK kommer att ytterligare undersöka och överväga möjliga sätt att tillämpa konceptet med EU:s ungdomstest i sitt arbete i syfte att utveckla en konsekvent strategi för ungdomars deltagande i EESK.

3.2.4 EESK uppmanar kommissionen att svara på detta yttrande på eget initiativ och förslaget om EU:s ungdomstest och att delta i en gemensam brainstorming kring genomförandet.

Bryssel den 21 september 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Skrivbordsundersökning European Youth in 2021.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, Europaparlamentet, 2021.

(3) Europeiska rådets resolution om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027.

(4) Conference on the Future of Europe ”Report on the final outcome”, maj 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/speech_21_4701

(7) Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, studie, 2021.

(8) Barta O., Boldt G., Lavizzari A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, forskningsstudie, 2021.

(9) Eurobarometer 96 – vintern 2021–2022.

(10) Kitanova, M., ”Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis”, Journal of Youth Studies, band 23, nr 7, 2020 (togs emot 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(12) Rapporten om slutresultatet av konferensen om Europas framtid.

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights.

(14) Flash Eurobarometer on Youth and Democracy, genomförd 22 februari–4 mars 2022.

(15) Europaparlamentets ungdomsundersökning (rapport) (Europaparlamentet, september 2021).

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(17) Europaparlamentets ungdomsundersökning (rapport) (Europaparlamentet, september 2021).

(18) Youth Survey Report (under ordförandeskapstrion Tyskland–Portugal–Slovenien, januari 2022).

(19) Youth Survey Report (under ordförandeskapstrion Tyskland–Portugal–Slovenien, januari 2022).

(20) Youth Survey Report (under ordförandeskapstrion Tyskland–Portugal–Slovenien, januari 2022).

(21) Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, studie, 2021.

(22) Eurobarometern om Europaåret för ungdomar: Young Europeans are increasingly engaged, Europeiska kommissionen, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf och https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(25) EUT C 152, 6.4.2022, s. 27.

(26) Better Regulation Toolbox – SME Test.

(27) SOC/706 Europaår för ungdomar, EUT C 152, 6.4.2022, s. 122 och SOC/589 EU:s nya ungdomsstrategi, EUT C 62, 15.2.2019, s. 142.

(28) EUT C 429, 11.12.2020, s. 44.

(29) Det pågår en EESK-studie om strukturerat ungdomsengagemang: att kartlägga god praxis på lokal, nationell, europeisk och internationell nivå för att utveckla nödvändiga och lämpliga mekanismer som sörjer för att ungdomar kommer till tals.