SV Europeiska unionens officiella tidning C 443/11

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2014/C 443/06)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2)

”HOLLANDSE GEITENKAAS”

EG-nr: NL-PGI-0005-01176 – 6.11.2013

SGB ( X ) SUB ( )

1. Beteckning

”Hollandse geitenkaas”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Nederländerna

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i 1 är tillämplig

”Hollandse geitenkaas” är en traditionell geografisk beteckning på en halvhård nederländsk ostprodukt som får mogna naturligt eller i folie. Den framställs av getmjölk från nederländska gårdar och med metoder som liknar dem för Goudaost. ”Hollandse geitenkaas” får antingen mogna naturligt, då det bildas en skorpa, eller i folie utan skorpbildning tills den är klar att konsumeras. Naturlig mogning med skorpbildning får endast äga rum i Nederländerna. Mognadstiden är fyra veckor och minst 25 dagar.

Egenskaper:

Färg : Under mognadslagringen ändras färgen från vit (ung och mellanlagrad ”Hollandse geitenkaas”) till elfenbensfärgad (vällagrad ”Hollandse geitenkaas”). Konsistens : ”Hollandse geitenkaas” är något mjuk till smidig vid fyra veckors ålder. Den blir fastare när vattenhalten minskar. Sammansättning : Den mjölk som används av osttillverkarna har en fetthalt på 2,8–6,2 % och en proteinhalt på 2,6–4,4 %. Örter, kryddor och grönsaker, till exempel nässlor, bockhornsklöver, timjan och tomat, kan tillsättas till osten om deras karakteristiska smak kan urskiljas i slutprodukten. Fetthalt : Minst 50 % och högst 60 % i torrsubstansen. Vattenhalt : Högst 44 % 14 dagar efter ystningen. Salthalt : Högst 4,1 % i torrsubstansen. Smak : Mjuk, mild och ren. Smaken och lukten blir starkare/intensivare ju mer osten mognar. Snittyta : När osten skurits upp har den en sluten snittyta eller också framträder jämnt eller ojämnt fördelade håligheter. Skorpa : När osten fått mogna naturligt är skorpan väl sluten, slät, torr, ren och fri från mögelväxt. ”Hollandse geitenkaas” som är förpackad i folie har ingen hård skorpa, men även den pressas och läggs i saltlake. ”Hollandse geitenkaas” som fått mogna i folie bör vara väl sluten, slät, torr, ren och fri från mögelväxt. Mognadstemperatur : 10–14 °C vid naturlig mogning och 4–7 °C vid mogning i folie. Hållbarhetstid : Minst 28 dagar efter tillverkningen till över ett år.

Övriga egenskaper:

Osten är formad som en platt cylinder, en kil, en limpa eller ett block med en vikt på 1,5–20 kg. En platt cylindrisk form är en rund form med sidor som mjukt går över i en platt ovan- och undersida. Cylinderns höjd är en fjärdedel till hälften av diametern. Kilformad är detsamma som en platt cylindrisk form med en böjd kant och en skarp kant. Limpformad är detsamma som en rektangulär ost.

Getmjölken ystas med hjälp av animaliskt eller mikrobiellt löpe vid en temperatur på minst 28 °C och högst 32 °C. Mjölken ystas genom att man tillsätter en blandad mikrobiell kultur av mesofila mjölksyrabakterier som är lämpliga för ”Hollandse geitenkaas”, dvs. varianter av Lactococcus, vanligtvis i kombination med varianter av Leuconostoc och eventuellt med termofila Lactobacillus- och/eller Lactococcus-typer.

I ett tempererat saltlakebad hålls temperatur, salthalt och pH-värde så konstanta som möjligt. ”Hollandse geitenkaas” läggs i ett saltlakebad med en salthalt på minst 17 °Baumé och högst 20 °Baumé. pH-värdet är lägre än 4,8 och temperaturen är minst 10 °C och högst 16 °C.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Hollandse geitenkaas” tillverkas av pastöriserad helmjölk från get, getgrädde (vasslegrädde) eller helt eller delvis skummad getmjölk från nederländska mjölkgårdar.

Mjölk från andra djur får inte användas.

Halvhård ”Hollandse geitenkaas” tillverkas av mjölk från nederländsk vit get eller en korsning av nederländsk vit get och andra typiska raser av mjölkgetter.

Den jämna kvaliteten och milda smaken på nederländsk getmjölk är resultatet av ett kontrollerat uppfödningssystem, yrkesskicklighet och användningen av ett kvalitetssäkringsprogram (genom hela kedjan).

Tack vare kvalitetssäkringsprogrammet kan getuppfödarna producera getmjölk av genomgående hög kvalitet. Programmet fastställer kriterier för områden som hygien i verksamheten, veterinärmedicin, djurs hälsa och välbefinnande, foder och dricksvatten, mjölkproduktion och kylning.

Kvalitetssäkringsprogrammet för getmjölksgårdar uppfyller minst EU:s hygienkrav och övervakas av den nederländska inspektionsmyndigheten för mjölk och mjölkprodukter (Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel, COKZ).

Prover tas på varje getmjölksleverans. Därefter analyseras provernas fetthalt, proteinhalt och olika kvalitetsparametrar. Betalningen till getuppfödarna baseras på dessa grundläggande uppgifter om mjölkens kvalitet. COKZ övervakar hela provtagnings- och provanalysprocessen och ser till att resultaten behandlas korrekt.

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Nederländska getter utfodras med gräsensilage och/eller majsensilage av nederländskt ursprung, torrfoder och foderhalm. Fodertillskott som linfrö, pressad betmassa och drav är tillåtna. Foder från externa leverantörer måste uppfylla kraven i kvalitetssäkringsprogrammet för getmjölksgårdar och EU:s tillämpliga förordningar om djurfoder. Mjölkgetter ges inget foder som kan tänkas påverka mjölken och osten negativt (lukt, mild smak osv.), till exempel lök.

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Den getmjölk som används för att tillverka ”Hollandse geitenkaas” kommer från getmjölksgårdar i Nederländerna. ”Hollandse geitenkaas” tillverkas och får mogna naturligt i Nederländerna.

De karakteristiska stegen i produktionsprocessen anges nedan:

— Getmjölken produceras av getterna, och mjölken tas om hand på gården. Högst åtta mjölkningar lagras i kyltankar på gården vid en temperatur på högst 6 °C.

— Auktoriserade mjölkbilschaufförer tar prover på getmjölken, hämtar den och levererar den till ostfabrikerna.

— Mjölken tas emot på ostfabrikerna och lagras i tankar.

— Osten tillverkas genom att mjölken pastöriseras vid en temperatur på minst 71,8 °C i minst 15 sekunder. Löpe och mjölksyra tillsätts till den pastöriserade getmjölken.

— Efter ystning och behandling avlägsnas vasslen och osten placeras i formen och pressas.

— Osten läggs i saltlake. Ostens diameter och form avgör hur länge den ska ligga. Ostens salthalt får inte överstiga 4,1 % i torrsubstansen.

— Osten får mogna naturligt i kontrollerad temperatur i minst 25 dagar, medan den vänds regelbundet och förses med ett skyddande hölje för att förhindra att det bildas mögel. Mognadstemperaturen är 10–14 °C. Den naturliga mogningen med skorpa äger rum i Nederländerna för att garantera att skorpan blir torr. Mognadstiden och temperaturen är avgörande för att osten ska få de önskade organoleptiska egenskaperna. Det är den sakkunskap som har utvecklats i Nederländerna när det gäller mognadslagring av halvhård ost som ger ”Hollandse geitenkaas” dess kvalitet och smak. Ost förpackad i folie får mogna i minst 25 dagar i kylrum vid en temperatur på 4–7 °C. Ost förpackad i folie får även mogna utanför Nederländerna. Tack vare folien behöver bara temperaturen övervakas, vilket innebär att sakkunskap inom mognadslagring i det här fallet är mindre viktigt.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Inte tillämpligt.

3.7 Särskilda regler för märkning

Ett kaseinmärke med ”Hollandse geitenkaas” anbringas på varje ost som fått mogna naturligt. ”Hollandse geitenkaas” som fått mogna i folie har inget sådant kaseinmärke.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område som ansökan avser är den europeiska delen av Konungariket Nederländerna, dvs. Holland.

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Sammanfattning

Sedan urminnes tider har jord- och klimatförhållandena i Nederländerna gjort att landet är idealiskt för åkerbruk och djurhållning. Dessa förhållanden gör också området idealiskt för uppfödning av mjölkgetter.

Detta, i kombination med de typiska mjölkraser som används, de utfodrings- och uppfödningsmetoder som tillämpas, den starka traditionen av osttillverkning och den lokala yrkesskickligheten, har skapat gynnsamma förutsättningar för att använda getmjölk vid tillverkning av ”Hollandse geitenkaas” i den europeiska delen av Konungariket Nederländerna.

Geografi

Kombinationen av temperatur, jordsammansättning och regn har sedan länge gjort att Nederländerna är ett idealiskt land för åkerbruk och djurhållning, bland annat uppfödning av mjölkgetter.

Nederländerna har ett kustklimat där hav och vind är viktiga faktorer. Att landet ligger vid stora vattenmassor (Nordsjön och Ijsselmeer) innebär att temperaturen varierar mindre än i andra länder. Vattnet har en utjämnande verkan på temperaturen. I Nederländerna varierar den långsiktiga årsmedeltemperaturen mellan 8,9 och 10,4 °C, och den genomsnittliga årsnederbörden varierar mellan 700 och 950 mm (www.knmi.nl).

Den nederländska jorden består framför allt av ler-, sand- och torvjord som lämpar sig för jordbruk och odling av fodergrödor. Grundvattennivån är en viktig indikator. Våtmarkerna lämpar sig framför allt för att odla gräs, till exempel för djurhållning.

Mjölkget

”Hollandse geitenkaas” tillverkas av mjölk från nederländsk vit get eller en korsning av nederländsk vit get och andra typiska raser av mjölkgetter. Mjölkgetter av rasen Saanen importerades från Schweiz mellan 1880 och 1920 och har spelat en viktig roll för uppfödningen av mjölkgetter i Nederländerna. De importerade getterna korsades med inhemska raser. Byarna bildade sina egna avelsföreningar som samordnades på provinsiell nivå inom den nederländska getavelsföreningen (Nederlandse Organisatie voor de Geitenfokkerij, NOG), som också grundade det nederländska registret för mjölkgetter. Man fastställde snart ett nationellt mål, nämligen att föda upp en stor, kraftig get utan horn med ett högt foderintag och en hög mjölkproduktion.

Utvecklingen ovan har gjort den nederländska mjölkgeten till en av de effektivaste mjölkproducenterna i världen. Den genomsnittliga produktionsnivån för nederländska mjölkgetter fortsätter att stiga för varje år på grund av den förstklassiga gethållningen och getternas goda gener.

Produkt och yrkesskicklighet

Man har tillverkat ost i Nederländerna sedan medeltiden, och landet har därför en rik historia av tillverkning och yrkesskicklighet när det gäller ost. Alltsedan 1700-talet har man skaffat sig sakkunskap genom att tillverka Goudaost. Den kunskap och expertis som utvecklats i Nederländerna i samband med tillverkningen av Goudaost har haft ett stort inflytande på tillverkningen av ”Hollandse geitenkaas”. Kunskapen att tillverka den halvhårda Goudaosten har överförts direkt till tillverkningen av getost, vilket i hög grad bidragit till att utveckla produktens jämna kvalitet och smak.

Att man fokuserar på yrkesskicklighet och på kvaliteten och smaken på de halvhårda ostar som tillverkas i Nederländerna framgår av den nederländska nationella ostprovningstävlingen (Nederlands Nationaal Kaaskeurconcours, NNKC), som har anordnats i över 50 år. Experter från ostsektorn övar och testar sin förmåga att kunna skilja mellan ostar och deras smaker, däribland den distinkta smaken hos ”Hollandse geitenkaas”.

Organisation och logistik

Eftersom Nederländerna är ett litet land med korta avstånd sker många kontakter och ett omfattande kunskapsutbyte mellan jordbrukare och tillverkare och/eller organisationer som övervakar tillverkningen. Under århundradenas lopp har mjölkböndernas och osttillverkarnas yrkesskicklighet nått en hög och enhetlig standard, som delvis beror på forskning, utbildning och information som främjats av de nederländska myndigheterna. Den kunskap och tillämpade vetenskapliga forskning som för närvarande sammanförs vid kluster inom Wageningen UR (Wageningens universitet och forskningscentrum) är alltså fortfarande en modell för organisation på hög nivå och praktisk tillämpning av kunskap inom områdena osttillverkning och utbildning.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

Produkt och yrkesskicklighet

”Hollandse geitenkaas” har en mjuk, mild och ren smak. Osten får denna milda, syrliga smak efter fyra veckor om den får mogna naturligt och efter en längre tid om den får mogna i folie. Den är inte tvålaktig och har ingen eller liten bitterhet. Ost som får mogna naturligt blir fastare och får en intensivare smak allteftersom osten mognar och dess vattenhalt minskar.

”Hollandse geitenkaas” är en halvhård ostprodukt som får mogna naturligt eller i folie. Den framställs på liknande sätt som Goudaost, av pastöriserad getmjölk. Tillverkningen av Goudaost kännetecknas av att man använder mesofila mjölksyrabakterier, ibland i kombination med termofila bakterier, ystar mjölken på ett visst sätt, formar osten genom pressning och saltar osten genom att lägga den i ett tempererat saltlakebad. Den naturliga mogningen genomförs under förhållanden som också härrör från den traditionella tillverkningen av Goudaost, dvs. osten får mogna under luftens inverkan, varvid den regelbundet vänds och kontrolleras. När osten mognar på detta sätt bildas en torr skorpa. När det gäller ”Hollandse geitenkaas” som får mogna i folie förpackar man osten i folie och låter den mogna kallt efter den karakteristiska pressningen och saltlakebadet. Då bildas ingen hård skorpa och den milda smaken av ung getost bevaras längre.

”Hollandse geitenkaas” tillverkas enbart av getmjölk. Ingen annan slags mjölk får användas.

År 1946 beskrev den före detta nationella djurhållningsrådgivaren E.J. Dommerhold i detalj grundreceptet för ”Hollandse geitenkaas” och underströk att den måste innehålla tillräckligt med getmjölk som uppfyller vissa hygienkrav. Det aktuella avsnittet i boken beskriver också tillsatsen av örter. Vid den tiden tillverkades ”Hollandse geitenkaas” i liten skala på gårdarna.

Organisation och logistik

I början av 1980-talet började de nederländska komjölksgårdarna gå över till att föda upp mjölkgetter på grund av de höga kostnaderna för mjölkkvoter. Detta ledde till att mängden getmjölk för osttillverkning ökade. Man gick också över från gårdsproduktion i mycket liten skala till ostfabriker som specialiserade sig på att tillverka ”Hollandse geitenkaas”.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Skyddet av ”Hollandse geitenkaas” som en geografisk beteckning bygger på faktorer som geografi, produktegenskaper, yrkesskicklighet, organisationsnivå och logistik samt ostens särskilda anseende.

Geografi

Jordens sammansättning, det tempererade kustklimatet och tillverkarnas kunskaper i Nederländerna gynnar getfoderproduktionen och garanterar att getmjölken lämpar sig för tillverkning av ”Hollandse geitenkaas”. Detta är viktigt för att få den rena, milda mjölksmak som ger ”Hollandse geitenkaas” dess milda smak.

Mjölkget

Redan i början av 1900-talet beslutade man i Nederländerna att börja avla fram högproducerande mjölkgetter. Den allt högre genomsnittliga mjölkavkastningen per get och getmjölkens jämna kvalitet och smak är resultatet av lämplig skötsel, bra foder, en hög hälsostatus och getternas genetiska konstitution. Att det finns typiska högproducerande mjölkgetter och en tradition av att tillverka Goudaost är förutsättningar för tillverkningen av ”Hollandse geitenkaas”.

Produkt och yrkesskicklighet

Instruktioner för getuppfödning och tillverkning av ”Hollandse geitenkaas” finns i dokument från 1946. Dessa instruktioner används fortfarande för att föda upp getter och tillverka ”Hollandse geitenkaas”.

Den kunskap man skaffat sig under årens lopp när det gäller uppfödning av mjölkgetter i Nederländerna och tillverkning och lagring av ”Hollandse geitenkaas” har skapat en unik erfarenhet. Därför är det viktigt att ”Hollandse geitenkaas” tillverkas av nederländsk mjölk på nederländska mjölkgårdar, där personalen har fått grundlig utbildning i tekniken att framställa just denna ostsort.

Organisation och logistik

Att landet är litet och välorganiserat säkerställer en välskött sektor, där getuppfödarna måste delta i ett kvalitetssäkringsprogram för mjölk. Detta är viktigt för att alltid kunna upprätthålla den höga kvaliteten på osten och på den getmjölk som används vid tillverkningen.

Anseende

Den ökade tillgången på getmjölk och den ökade tillverkningen av ”Hollandse geitenkaas” gjorde att konsumenterna ”återupptäckte” osten som en specialitet på 1980-talet. Produktens goda anseende framgår av att försäljningssiffrorna har ökat sedan dess utan någon omfattande reklam eller marknadsföring.

”Hollandse geitenkaas” har nu en framskjuten plats i den nederländska osttillverkningen. Mängden getost som tillverkades i Nederländerna steg från 3 700 ton år 2000 till 19 780 ton år 2012 (enligt den nederländska mejerimyndigheten Productschap Zuivel).

”Hollandse geitenkaas” är en nationellt och internationellt erkänd kvalitetsprodukt som värderas högt och har stor efterfrågan.

När det gäller ”Hollandse geitenkaas” nationella anseende träffas varje år ett stort antal ostkännare för att bedöma getostens smak på grundval av en nationellt fastställd produktprofil (NNKC).

”Hollandse geitenkaas” internationella anseende bekräftas av att osten vunnit en mängd priser vid internationella ostprovningar. Tillverkare av ”Hollandse geitenkaas” har i många år deltagit i olika osttävlingar med stor framgång, till exempel i Madison (Förenta staterna), DLG (Tyskland) och Nantwich (Storbritannien).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.eu-streekproducten.nl/sites/default/files/BGA_PD_Hol_Geitenkaas_def.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3) Se fotnot 2.