SV Europeiska unionens officiella tidning C 146/77

Yttrande från Regionkommittén om ”Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa” och ”En Europeisk Referensram för kvalifikationer för livslångt lärande”

(2007/C 146/12)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Kommittén noterar att utestängning från utbildningssystemet är det första steget mot marginalisering och följs av utestängning från sysselsättningssystemet och från kulturlivet, samhällslivet och det sociala livet. ReK upprepar vikten av att förhindra att elever slutar skolan i förtid vilket får negativa konsekvenser för konkurrensen och sammanhållningen.

— Regionkommittén noterar att förskoleundervisning och riktade program där man ingriper i ett tidigt skede ger störst utdelning på lång sikt för hela det livslånga lärandet, särskilt när det gäller de mest missgynnade grupperna. Vi påminner i sammanhanget om vikten av ett sektorsövergripande förfarande där de lokala och regionala myndigheterna har huvudansvaret.

— Regionkommittén stöder kommissionens ståndpunkt att en modernisering av den högre utbildningen är en avgörande faktor i det kunskapsbaserade samhället där utvecklingen är mycket snabb. Institutionerna för högre utbildning befinner sig i centrum för ”kunskapstriangeln” på grund av deras sammanlänkade uppgifter inom utbildning, innovation och forskning. De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll vid styrningen av medel till moderniseringen av systemen för högre utbildning.

— ReK stöder det dubbla målet att förbättra tydligheten i fråga om kvalifikationer och främja ökad rörlighet inom unionen, men yrkar på att referensramarna för kvalifikationer skall fortsätta att utvecklas på nationell och regional nivå. Ansvaret för översynen bör därför ligga hos behöriga instanser i medlemsstaterna.

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa KOM(2006) 481 slutlig – SEK(2006) 1096,

Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande KOM(2006) 479 slutlig,

yttrandet om ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande, CdR 258/2004 fin (1),

den rapport och de rekommendationer som härrör från Draft report on the second CoR test of the subsidiarity monitoring network (DI/CdR 2/2007), med information om de 49 samarbetsinstanser som för närvarande ingår i nätverket som inrättades med anledning av Regionkommitténs yttranden om ”Bättre lagstiftning 2004” (CdR 121/2005 fin) och om ”Riktlinjer för tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna” (CdR 220/2004 fin).

rådets beslut av den 19 oktober 2006 att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 25 april 2006 att ge utskottet för kultur, utbildning och forskning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

det utkast till yttrande (CdR 335/2006 rév. 1) från utskottet för kultur, utbildning och forskning som antogs den 30 november 2006 (föredragande: Geert Bourgeois, minister i den flamländska regionregeringen, BE-PPE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 68:e plenarsession den 13-14 februari 2007 (sammanträdet den 14 februari).

1. Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa

Att planera rättvist och effektivt

1.1 Regionkommittén tackar kommissionen för detta bidrag till debatten om översynen av utbildningssystemen inom EU och håller med kommissionen om att ansvaret för denna översyn bör ligga hos behöriga instanser i medlemsstaterna.

1.2 Regionkommittén instämmer i kommissionens ståndpunkt att investeringar i utbildning ger avkastning först efter en tid, varför statliga myndigheter bör ta hänsyn till långsiktig planering på lokal, regional och nationell nivå när de fattar beslut om vilka utgifter som skall prioriteras. Många förslag i meddelandet kan också få konsekvenser för budgeten på lokal och regional nivå.

1.3 Kommittén är medveten om vikten av långsiktig planering, men betonar behovet av att inkludera de lokala och regionala myndigheterna i planeringen och genomförandet av strategier för livslångt lärande.

1.4 Kommittén stöder kommissionens åsikt att det behövs en utvärderingskultur inom utbildningssystemen, men betonar vikten av att öka kunskapen om hur man kan utnyttja resurserna effektivt (2). ReK framhåller det faktum att avskaffandet av ekonomiska hinder för tillgången till utbildning i tidig ålder är en viktig, men inte tillräcklig, politisk åtgärd. Eftersom förskoleundervisningen i de flesta länder inte utgör en del av den obligatoriska skolutbildningen, kan föräldrarna välja om barnen skall delta i förskoleundervisningen eller inte.

1.5 Regionkommittén anser att man genom riktade politiska åtgärder inte enbart bör eftersträva en ökad inskrivning av barn i förskolan. Åtgärderna bör också omfatta incitament och stödåtgärder riktade till föräldrarna för att uppmuntra ett regelbundet deltagande i förskoleundervisningen, i synnerhet bland barn som lever under ogynnsamma sociala förhållanden eller bor i bergsområden, på landsbygden eller i glesbygd.

1.6 ReK betonar att effektiv utbildning i tidig ålder kräver välutbildad pedagogisk personal, och efterlyser därför ökade insatser i fråga om lärarutbildningen.

1.7 Kommittén anser därför att man bör främja ett utbyte av bästa lösningar och gränsöverskridande nätverk mellan kommuner och regioner för att förbättra utvärderingen och främja kvalitetssäkringen.

1.8 Kommittén noterar att utestängning från utbildningssystemet är det första steget mot marginalisering och följs av utestängning från sysselsättningssystemet och i förlängningen även från kulturlivet, samhällslivet och det sociala livet. ReK understryker (3) i detta sammanhang vikten av att förhindra elever från att sluta skolan i förtid, vilket får negativa konsekvenser för deras konkurrenskraft och för sammanhållningen (4).

1.9 Kommittén välkomnar att man i meddelandet fokuserar på politisk planering grundad på dokumentation med hänvisning till varaktiga forskningsresultat.

Förskola: Inriktning på lärande i tidig ålder

1.10 Regionkommittén noterar att forskningsresultat, bland annat från det viktiga arbete som OECD utfört på detta område, har visat att förskoleundervisning och riktade program där man ingriper i ett tidigt skede ger störst utdelning på lång sikt för hela det livslånga lärandet, särskilt när det gäller de mest missgynnade grupperna.

1.11 ReK påminner dock om vikten av ett sektorsövergripande förfarande där de lokala och regionala myndigheterna har huvudansvaret, och beklagar att dessa myndigheters betydelse inte erkänns i meddelandet.

Grundskola och gymnasium: Bättre kvalitet på den grundläggande utbildningen för alla

1.12 Regionkommittén är medveten om att utbildningssystemen och tillvägagångssätten skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och behöriga regioner, men instämmer i att differentiering av elever i tidig ålder på basis av begåvning kan begränsa deras framtida yrkes- och livsval.

1.13 ReK rekommenderar möjligheter till livslångt lärande som inkluderar alla och erkänner rätten att söka in till skolor och utbildningsprogram.

1.14 Kommittén framhåller att en uppskjutning av en sådan indelning till gymnasienivå, tillsammans med möjligheten att flytta mellan olika skoltyper, kan vara ett av instrumenten för att minska segregeringen och främja lika möjligheter för alla utan att effektiviteten minskas, och samtidigt ge varje elev möjlighet att utnyttja sin fallenhet och förmåga.

1.15 Kommittén har genomgående efterlyst åtgärder för att stödja elever med särskilda behov i ett så tidigt skede av systemet som möjligt. ReK framhåller vikten av att förhindra marginalisering i grundskolan och betonar värdet av att utbyta erfarenheter på detta område. Kommittén understryker också nödvändigheten av ett lärande som innebär utmaningar för alla och en skola där alla elever blir stimulerade. Detta gäller såväl elever med ett svårare utgångsläge som de mer försigkomna.

1.16 Kommittén vill särskilt uppmärksamma behoven hos invandrare, som i många fall har problem med att integreras i utbildningssystemen. Detta kan bero både på brister i utbildningen redan i ursprungsländerna och på bristande kunskaper i mottagarlandets språk. För att denna grupp skall kunna behandlas på lämpligt sätt krävs särskild utbildning för lärarkåren.

1.17 Regionkommittén anser att lärarnas och utbildarnas motivation, färdigheter, kompetens och löner, tillgången till vägledning samt infrastrukturfaktorer såsom lämplig storlek på undervisningsgrupperna är viktiga bidragande faktorer för att resultaten av lärandet skall hålla hög kvalitet.

1.18 ReK anser att det är viktigt att utveckla en inlärningsmiljö som präglas av omtanke och där individens motivation, insatser under inlärningsprocessen och tro på sin egen prestationsförmåga stimuleras. Vi betonar också behovet av att se till att föräldrarna är delaktiga i utbildningsprocessen, och konstaterar att elever som inte får stöd hemifrån eller av sina skolkamrater löper större risk för social utestängning.

1.19 När man vidtar åtgärder för att åstadkomma större rättvisa och för att vissa gruppers särskilda behov skall tillgodoses är det viktigt att de överensstämmer med strävan efter ökad effektivitet och kvalitet i utbildningssystemet. Man bör också utforma mekanismer som kan hjälpa till att hålla en lämplig hastighet i inlärningsprocessen.

1.20 Det är nödvändigt att i utbildningssystemen uppnå balans mellan en grundläggande, allmän utbildning och möjligheter till specialisering. Den allmänna kunskapsgrunden bör under alla omständigheter inbegripa europeisk kultur och historia. De olika utbildningssystemen bör även ägna tillräcklig uppmärksamhet åt nyckelkompetenser för livslångt lärande, enligt den definition som antagits i Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande.

Högre utbildning: Bättre investeringar och bredare deltagande

1.21 Regionkommittén stöder kommissionens ståndpunkt att en modernisering av den högre utbildningen är en avgörande faktor i det kunskapsbaserade samhället där utvecklingen är mycket snabb. Institutionerna för högre utbildning utgör ett viktigt led i ”kunskapstriangeln” som länkar samman utbildning, innovation och forskning.

1.22 Kommittén påpekar därför att institutionerna för högre utbildning i större utsträckning bör bli tillgängliga för nya studerandegrupper, så att livslångt lärande betonas och bättre tillgång till akademisk utbildning erbjuds, eftersom dessa faktorer utgör grundläggande förutsättningar för att man skall klara av de demografiska och strukturella utmaningarna under de kommande årtiondena.

1.23 Kommittén konstaterar dock att det ökande antalet studenter och de stigande kostnaderna för utbildning och forskning av hög kvalitet bör uppvägas av mer omfattande offentlig – och vid behov privat – finansiering. De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll vid styrningen av medel till moderniseringen av systemen för högre utbildning, särskilt genom en riktad användning av de europeiska strukturfonderna.

1.24 ReK framhåller att tillgången till utbildning måste vara så bred som möjligt, inte bara för att trygga framtiden för ett kunskapens Europa, utan också för att detta utgör en grund för den sociala sammanhållningen i hela Europa. Kommittén bekräftar ånyo den högre utbildningens viktiga uppgift, som omfattar dess bidrag till den personliga utvecklingen och ett demokratiskt medborgarskap samt dess roll när det gäller att ge ny livskraft åt kulturarvet (5).

1.25 Regionkommittén noterar att kommissionen i sitt meddelande fokuserar på kursavgifter som ett medel för att öka finansieringen och stimulera en mer ansvarsfull inställning när det gäller studieresultat inom den högre utbildningen bland studerande och deras familjer. Dessa avgifter får inte leda till uteslutning på grund av bristande ekonomiska resurser. Kommittén betonar dock att kursavgifter aldrig är en separat fråga, utan tvärtom alltid bör ses i ett större sammanhang som påverkas av olika faktorer i anslutning till ekonomiska incitament och hinder för deltagande i högre utbildning. Vi efterlyser därför ett bredare, kontextbaserat förfarande där man beaktar nationella, regionala och lokala särdrag i finansierings- och skattesystemen, snarare än att man enbart fokuserar på kursavgifter.

Yrkesinriktad utbildning: Bättre kvalitet och större relevans

1.26 Mot bakgrund av den allt större efterfrågan på högt kvalificerad arbetskraft och det faktum att vår befolkning åldras, instämmer Regionkommittén i Europeiska kommissionens ståndpunkt att den konstant höga ungdomsarbetslösheten i EU är oacceptabel.

1.27 Kommittén efterlyser förstärkning och uppvärdering av yrkesutbildningssystemen i de länder där dessa är underutvecklade, så att de både kan uppfylla förväntningarna hos många ungdomar som söker en säker ingång på arbetsmarknaden och tillgodose arbetsmarknadens behov.

1.28 Kommittén stöder kommissionens förslag beträffande tydliga och varierade utbildningsbanor från yrkesutbildning till vidareutbildning och sysselsättning, och välkomnar den särskilda hänvisningen till att man bör uppmuntra partnerskap mellan intressenter på regional och lokal nivå för att höja kvaliteten och relevansen i de offentliga yrkesutbildningsprogrammen för arbetslösa och för missgynnade studerande.

1.29 Kommittén framhåller att utbildningen av lärare och utbildare bör moderniseras för att möta behoven hos de allt äldre studenterna. Särskilda pedagogiska metoder och material bör utvecklas samtidigt som man beaktar flexibla undervisningsformer anpassade till studerande som kombinerar sin utbildning med arbete och familjeliv. I detta sammanhang kommer utbildningspolitiken att påverka socialpolitiska frågor där de lokala och regionala myndigheterna skulle kunna ha en pådrivande roll.

1.30 ReK betonar behovet av en allmän tillämpning av strukturerade mekanismer för erkännande av tidigare inhämtade kunskaper, särskilt när det gäller kunskaper och färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet. Detta erkännande skulle tjäna ett dubbelt syfte och såväl främja anställbarheten och den sociala integrationen som ge tillträde till vidareutbildning på basis av tidigare inhämtade kunskaper.

1.31 Regionkommittén välkomnar i sammanhanget kommissionens meddelande ”Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära” och instämmer i att man mot bakgrund av den demografiska utvecklingen i Europa bör fästa större vikt vid vuxenutbildning genom väl valda, effektiva investeringar.

1.32 Regionkommittén påpekar i sammanhanget att den regionala och lokala nivån i många medlemsstater har ett viktigt ansvar när det gäller vuxenutbildning och ett omedelbart intresse i arbetskraftens kompetensutveckling. Därför anser kommittén att den lokala och regionala nivån i högre grad bör göras delaktig i åtgärder som gäller vuxenutbildning på EU-nivå.

2. Förslag till rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande

2.1 Kommittén är införstådd med behovet av en särskild europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande som kompletterar systemen för yrkeskvalifikationer, inte minst eftersom en sådan europeisk referensram gör övergången mellan olika utbildningsbanor mer överskådlig och synlig. Kvalifikationerna för lärande är dock av stor betydelse för övergången från studier till arbetsliv, och kan därför inte frikopplas från frågor som rör förberedelser inför arbetsmarknaden.

2.2 Regionkommittén vill uppmärksamma kommissionen på att kommissionen systematiskt måste bedöma samtliga lagstiftningsförslags konsekvenser på lokal och regional nivå, framför allt på utbildningsområdet där ansvaret i många medlemsstater ligger på lokal och regional nivå. Det vore önskvärt att en sådan konsekvensbedömning publiceras i dess helhet på Internet och på unionens samtliga officiella språk.

2.3 Kommittén välkomnar kommissionens referensram för kvalifikationer och stöder dess dubbla syfte, nämligen att förbättra tydligheten i fråga om kvalifikationer och främja rörligheten inom unionen. ReK framhåller dock att det inte fastställs några kvalifikationer i den europeiska referensramen. Referensramar för kvalifikationer utvecklas på nationell eller regional nivå. De behöriga myndigheterna på lokal och regional nivå bör därför medverka då de nationella och regionala referensramarna för kvalifikationer kopplas till den europeiska referensramen för kvalifikationer.

2.4 ReK instämmer i kommissionens ståndpunkt att nationella och europeiska referensramar för kvalifikationer kommer att underlätta valideringen av lärande i alla sammanhang. Kommittén välkomnar detta integrerade förfarande och påminner om behovet av att erkänna formell, icke-formell och informell utbildning i anslutning till livslångt lärande, samt instämmer i att detta är särskilt viktigt när det gäller att skapa lika möjligheter genom att erkänna nyckelkompetenser och färdigheter hos de minst gynnade (6).

2.5 Kommittén anser att den europeiska referensramen för kvalifikationer är ett användbart verktyg för att öka det ömsesidiga förtroendet mellan nationella och regionala utbildningssystem i EU. Vi välkomnar det bidrag detta medför till rörligheten, konkurrenskraften och sysselsättningen genom att utbyte av kunskaper och kompetens uppmuntras i hela EU.

2.6 Kommittén uppmanar dock kommissionen att klargöra förhållandet mellan kvalifikationsnivåerna, direktiv 2000/36/EG och de bestämmelser om erkännande av formellt och informellt inhämtade kunskaper som redan existerar eller som för närvarande håller på att fastställas på nationell och regional nivå (7).

2.7 Vid sidan av det vidare perspektiv som erbjuds av strategierna för livslångt lärande, vilka omfattar sådana mål som social integration, anställbarhet och personlig utveckling, välkomnar kommittén kommissionens prestationsinriktade inställning till resultaten av lärandet, dvs. att kvalifikationerna beskrivs i form av kunskaper och förmåga.

2.8 ReK anser att kvalifikationerna bör kunna jämföras oberoende av var utbildningen har inhämtats och vem som har tillhandahållit den. Ett förfarande där man fokuserar på resultaten av lärandet gör det enklare att jämföra kvalifikationer i olika länder och utbildningssystem och underlättar arbetet för de lokala och regionala utbildningsmyndigheterna i unionen.

2.9 Vidare kan resultat och beskrivningar av lärandet fungera som referenspunkter för kvalitetssäkring, och därigenom förbättra det europeiska samarbetet på områdena kvalitetssäkring och ömsesidigt erkännande av bedömningsbeslut. ReK välkomnar därför den uttryckliga kopplingen i rekommendationen mellan den europeiska referensramen för kvalifikationer som ett verktyg för tydlighet och de allmänna principerna om kvalitetssäkring, eftersom dessa principer på ett viktigt sätt kan bidra till att skapa ett ömsesidigt förtroende som grund för ett internationellt erkännande av kvalifikationer.

2.10 Regionkommittén anser att man bör främja en referensram för samarbete och spridning av bästa lösningar i syfte att inleda ett verkligt och fortlöpande utbyte av erfarenheter. På detta sätt skulle man kunna utnyttja den positiva utveckling som äger rum i medlemsstaterna, i synnerhet på lokal och regional nivå. Kommittén rekommenderar därför att man främjar fler europeiska nätverk för spridning av bästa praxis när det gäller att underlätta tillgången till utbildning, i synnerhet genom lokala och regionala partnerskap.

2.11 Kommittén framhåller att den europeiska referensramen för kvalifikationer bör respektera mångfalden och styrkan hos de europeiska regionerna och kommunerna. Den europeiska referensramen för kvalifikationer skall fungera som ett tolknings- och översättningsverktyg, och kommer därför inte att ersätta utan komplettera de nationella och regionala referensramarna för kvalifikationer.

2.12 Regionkommittén anser att införandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer torde medföra ytterligare gemenskapåtgärder, och understryker att det i sådana fall krävs en grundlig analys av tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna avseende dessa framtida åtgärder.

2.13 Regionkommittén framhåller att tydliga beskrivningar bör tillämpas och att det bör ske en uttrycklig samordning mellan redan existerande regionala referensramar för kvalifikationer och den europeiska referensramen.

2.14 Rekommendationer till medlemsstaterna

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT (…) 2. Att senast år 2009 koppla sina nationella kvalifikationssystem till den europeiska referensramen för kvalifikationer …, och genom att utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer, enligt nationell lagstiftning och praxis där detta är lämpligt. (…) 5. Utse ett nationellt centrum som skall stödja och samordna kopplingen mellan det nationella kvalifikationssystemet och den europeiska referensramen för kvalifikationer. Centrumet bör bland annat ha i uppgift att (…) (a) säkerställa deltagandet av alla relevanta nationella intressenter, inbegripet, enligt nationell lagstiftning och praxis, läroanstalter inom högre utbildning och yrkesutbildning, arbetsmarknadens parter, branscher samt experter på jämförelse och användning av kvalifikationer på europeisk nivå. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT (…) 2. Att senast år 2010 koppla sina nationella/regionala kvalifikationssystem till den europeiska referensramen för kvalifikationer, särskilt genom att på ett tydligt sätt göra hänvisningar från nationella kvalifikationsnivåer till de nivåer som anges i bilaga 1, och genom att utarbeta en nationell/regional referensram för kvalifikationer, enligt nationell/regional lagstiftning och praxis där detta är lämpligt. (…) 5. Utse ett nationellt/regionalt samordnande organ som skall stödja och i samverkan med andra berörda nationella/regionala myndigheter samordna kopplingen mellan det nationella/regionala kvalifikationssystemet och den europeiska referensramen för kvalifikationer. I de medlemsstater där konstitutionen omöjliggör inrättande av regionala organ, bör regioner med lagstiftningsbefogenheter representeras på lämpligt sätt och i tillräcklig grad i det nationella organet. Under alla omständigheter bör nationella/regionala organ så långt det är möjligt grunda sig på befintliga strukturer. Om det är oundvikligt att inrätta en ny struktur skall de administrativa kostnaderna vara minimala. Beslut om att inrätta ett nationellt centrum eller regionala centrum bör fattas av ansvarig myndighet i den enskilda medlemsstaten. Det samordnande organet bör bland annat ha i uppgift att (…) (a) säkerställa deltagandet av alla relevanta nationella, regionala och lokala intressenter, inbegripet, enligt nationell lagstiftning och praxis, läroanstalter inom högre utbildning och yrkesutbildning, arbetsmarknadens parter, branscher samt experter på jämförelse och användning av kvalifikationer på europeisk nivå, och detta bör samordnas med de lokala och regionala myndigheterna.

Motivering

Den lokala och regionala nivåns betydelse bör framhållas eftersom de lokala och regionala myndigheterna i många medlemsstater har det direkta ansvaret och befogenheterna på utbildningsområdet, inklusive upprättandet av referensramar för kvalifikationer. De driver både förskoleverksamhet, ungdoms- och vuxenskola samt andra kommunala tjänster och är ansvariga för att tillhandahålla utbildning och yrkesutbildning som leder till livslångt lärande.

Om kommissionen förväntar sig en kontaktpunkt på nationell nivå, kan den endast uppfylla rollen som samordnande organ som garanterar samarbete på alla nivåer.

Med tanke på den omfattande samrådsprocessen i samband med att de nationella och regionala referensramarna för kvalifikationer kopplas till den europeiska referensramen för kvalifikationer och det faktum att rekommendationen tidigast kommer att antas i slutet av år 2007 eller början av år 2008, är år 2010 en mer realistisk tidsgräns än år 2009.

2.15 Stöd till kommissionens avsikt

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET STÖDER KOMMISSIONENS AVSIKT ATT 2. Inrätta en rådgivande grupp för den europeiska referensramen för kvalifikationer (som inbegriper företrädare för de nationella centrumen, arbetsmarknadens parter på europeisk nivå och andra intressenter där detta är lämpligt) för att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och den övergripande enhetligheten i kopplandet av kvalifikationssystem till den europeiska referensramen för kvalifikationer. 3. Övervaka den verksamhet som företas som svar på denna rekommendation … EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET STÖDER KOMMISSIONENS AVSIKT ATT 2. Inrätta en rådgivande grupp för den europeiska referensramen för kvalifikationer (som inbegriper företrädare för de nationella/regionala centrumen, arbetsmarknadens parter på europeisk nivå och andra intressenter där detta är lämpligt) för att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och den övergripande enhetligheten i kopplandet av nationella/regionala kvalifikationssystem till den europeiska referensramen för kvalifikationer. I samarbete med medlemsstaterna bedöma …

Bakgrund

Eftersom referensramarna för kvalifikationer utvecklas på nationell och regional nivå måste medlemsstaterna bistå kommissionen vid bedömningen.

2.16 Definitioner

ReK beklagar att regionala referensramar för kvalifikationer inte omnämns vid sidan av nationella referensramar för kvalifikationer. I motsats till vad som antyds i definitionen i kommissionens förslag bör man notera att regionerna i vissa medlemsstater självständigt fastställer regionala referensramar för kvalifikationer, varför dessa ramar inte enbart kan ses som ”undersystem” till de nationella referensramarna för kvalifikationer.

2.17 Bilaga I: Beskrivningar

Kommittén är medveten om att förteckningen över beskrivningar innebär en känslig avvägning mellan olika sammanhang där kvalifikationer för lärande kan förvärvas.

ReK framhåller vikten av att säkerställa förenligheten hos definitionen av beskrivningarna beträffande nivå 5-8 med beskrivningarna beträffande den övergripande referensramen för kvalifikationer i Europeiska området för högre utbildning, som redan godkändes i anslutning till Bolognaprocessen år 2005 av de ministrar som ansvarar för den högre utbildningen. I detta sammanhang är det viktigt att notera att man i Bolognaprocessens referensram för kvalifikationer inte enbart har definierat nivåerna på basis av resultaten av lärandet utan också på basis av ECTS-meritpoängsskalorna, vilket underlättar en jämförelse.

ReK välkomnar därför kommissionens avsikt att utveckla ett meritöverföringssystem för utbildning och yrkesutbildning, och anser att ett sådant system som gäller alla former av livslångt lärande är ett nödvändigt redskap för att den europeiska referensramen för kvalifikationer på längre sikt skall kunna tillämpas mer effektivt.

2.18 Bilaga II: Gemensamma principer för kvalitetssäkring

Även om ReK betonar förhållandet mellan de tre faktorerna insyn (den europeiska referensramen för kvalifikationer), kvalitetssäkring och erkännande av kvalifikationer, anser kommittén att bilaga II är alltför generell för att kunna ersätta de redan existerande system, principer och normer som har utvecklats inom ramen för det europeiska samarbetet för kvalitetssäkring på särskilda utbildningsområden. Vidare förefaller vissa principer inte lämpliga för en utvärdering av skolutbildningen. Regionkommittén vill därför påminna om den vägledande roll som spelas av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 12 februari 2001 om ett europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen (EGT L 60, 1.3.2001, s. 51-53), av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (EUT L 64, 4.3.2006, s. 60) och av de slutsatser om kvalitetssäkring i yrkesutbildning som rådet antog den 18 maj 2004 (dok. 9599/04).

Bryssel den 14 februari 2007. Regionkommitténs Ordförande Michel DELEBARRE

(1) EUT C 164, 5.7.2005, s. 59.

(2) CdR 21/2000 fin.

(3) Slutsatserna från ReK:s konferens i Helsingfors på temat ”Vid kunskapens källa – grundskolas betydelse för konkurrenskraften” den 29 september 2006.

(4) http://www.cor.europa.eu/en/presentation/educ.asp.

(5) CdR 154/2005 fin.

(6) CdR 31/2006 fin.

(7) Europaparlamentets resolution om inrättande av en europeisk referensram för kvalifikationer (2006/2002 (INI)).