I.INLEDNING

Detta är den tionde månatliga rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion och den omfattar utveckling på två huvudområden – dels bekämpning av terrorism, organiserad brottslighet och stöd till sådan verksamhet, dels förstärkning av försvaret inför och förmågan att stå emot dessa hot.

Under de senaste veckorna har Europa återigen skakats av flera terroristattacker. Den 9 augusti skadades sex soldater när en bil kördes in i ett militärpatrullfordon i Levallois-Perret i Paris. Den 17 augusti användes en skåpbil för att döda 15 människor och skada fler än hundra personer på Las Ramblas i Barcelona. Den 18 augusti knivhögg en man tio personer i Åbo i Finland och två av dem avled. Den 25 augusti anföll en man soldater med en kniv i Bryssel och skadade två. Samma dag angrep en man poliser framför Buckingham Palace i London med ett svärd. De här angreppen visar än en gång på den avgörande vikten av att bekämpa våldsbejakande extremism och radikalisering och på den utmaning som medlemsstaterna står inför, både när det gäller att förhindra och förebygga sådana attacker och att motverka den radikalisering som driver dem.

Inför talet om tillståndet i unionen 2017, i vilket kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker kommer att ange prioriteringarna för det kommande året, utgör den här rapporten en tillbakablick och översikt över de framsteg som har gjorts i säkerhetsunionen med att genomföra de prioriteringar som angavs i talet om tillståndet i unionen 2016 och kommissionens arbetsprogram för 2017 . Den är också en lägesrapport om genomförandet av andra prioriterade säkerhetsärenden.

Kommissionen har under det senaste året vidtagit kraftfulla åtgärder för att öka säkerheten vid de yttre gränserna, förbättra informationsutbytet, blockera terroristernas handlingsutrymme och förebygga radikalisering. Alla säkerhetsrelaterade prioriteringar som fastställdes i talet om tillståndet i unionen 2016 har genomförts, i enlighet med den europeiska säkerhetsagendan . Det här har hjälpt medlemsstaterna i deras försök att bekämpa hotet från terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet. Mer återstår dock att göra. Arbetet måste fortsätta utifrån de framsteg som gjorts under det senaste året, för att komma till rätta med dagens säkerhetsutmaningar, i synnerhet genom att göra våra informationssystem interoperabla, förhindra våldsbejakande extremism och radikalisering, strypa källor till och kanaler för finansiering av terrorism och förbättra it-säkerheten.

II. I RIKTNING MOT EN EFFEKTIV OCH VERKLIG SÄKERHETSUNION – ETT ÅR SENARE

1. Att förbättra säkerheten vid de yttre gränserna

”Från slutet av året kommer vi att skydda våra gränser genom stränga kontroller av alla som korsar gränsen. Varje gång en person reser in i eller ut från EU, kommer det att noteras när, var och varför. I november kommer vi att föreslå ett europeiskt reseinformationssystem – ett automatiserat system för att avgöra vem som ska ha rätt att resa till Europa. På så sätt kan vi hålla reda på vilka som kommer att resa till Europa och det innan de ens kommer hit.” Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, tal om tillståndet i unionen 2016

Under det senaste året har betydande framsteg gjorts för att förbättra säkerheten vid de yttre gränserna. Den 7 april trädde översynen av kodexen om Schengengränserna i kraft, med bestämmelser om systematiska kontroller mot databaser av alla resenärer som passerar de yttre gränserna, även EU-medborgare. De här systematiska kontrollerna gör det lättare att peka ut de resenärer som utgör ett hot mot säkerheten eller är föremål för en arresteringsorder. I juli 2017 nådde Europaparlamentet och rådet en politisk överenskommelse om EU-systemet för in- och utresa, som kommissionen föreslog i april 2016 . Systemet kommer att registrera in- och utreseuppgifter när tredjelandsmedborgare passerar EU:s yttre gränser, och det bidrar därför till att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna och den inre säkerheten genom att höja kontrollernas kvalitet och effektivitet. Arbetet pågår med medlagstiftarna om kommissionens förslag från november 2016 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) . Systemet kommer att samla in information om personer som avser att resa utan visering till EU, så att det går att utföra kontroller av irreguljär migration och säkerhet samt identifiera möjliga risker före ankomst. Kommissionen fortsätter att samarbeta med medlagstiftarna för att nå en överenskommelse om detta förslag före årets slut , i linje med det gemensamma uttalandet om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2017. Eftersom dessa instrument är beroende av säkra rese- och identitetshandlingar arbetar kommissionen också med genomförandeåtgärder mot bedrägerier med rese- och identitetshandlingar enligt en handlingsplan från december 2016 .

2. Att förbättra informationsutbytet

”Hur många gånger har vi inte under de senaste månaderna hört talas om att uppgifterna fanns i en databas i ett land, men att de aldrig kom fram till myndigheterna i ett annat land, vilket skulle ha kunnat vara avgörande? Säkerhet vid gränserna innebär också att utbytet av uppgifter och underrättelser ska prioriteras. I detta syfte kommer vi att stärka Europol – EU:s byrå för nationellt brottsbekämpande – genom att ge Europol förbättrad tillgång till databaser och mer resurser. En enhet som ska bekämpa terrorism och som för närvarande har en personalstyrka på 60 personer, kan inte erbjuda det stöd som behövs, dygnet runt, sju dagar i veckan.” Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, tal om tillståndet i unionen 2016

Innanför de yttre gränserna är data den viktigaste komponenten i försvaret. Arbetet med att förbättra informationsutbytet har varit en prioritet för kommissionen under det senaste året, med insatser för att genomföra meddelandet från april 2016 om starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet . För det första har kommissionen försökt maximera nyttan av de befintliga informationssystemen genom att i december 2016 föreslå lagstiftning för att stärka Schengens informationssystem (SIS) som EU:s mest framgångsrika verktyg för brottsbekämpning, genom att ge ökat stöd till medlemsstaternas genomförande av EU-direktivet för passageraruppgifter (PNR) , bland annat genom en genomförandeplan och ytterligare finansiering på 70 miljoner euro, samt genom att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som ännu inte har genomfört Prümramen för automatiserat utbyte av DNA, fingeravtryck och uppgifter ur fordonsregister. Arbetet med att utnyttja de befintliga systemen bättre ger resultat, vilket framgår av den kraftiga ökningen av sökningar i Schengens informationssystem och antalet träffar de gett .

För det andra har kommissionen vidtagit åtgärder för att åtgärda luckor i EU:s uppgiftshanteringsstruktur. Utöver arbetet med redan nämnda EU-systemet för in- och utresa och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) lade kommissionen i juni 2017 fram ett kompletterande förslag till lagstiftning för att underlätta utbytet av uppgifter ur kriminalregister om tredjelandsmedborgare i EU genom det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) . Systemet kommer att göra det lättare att identifiera dömda tredjelandsmedborgare och ange vilka medlemsstater som har uppgifter om dem. De föreslagna åtgärderna kommer att avhjälpa väsentliga informationsluckor, och kommissionen uppmanar medlagstiftarna att göra snabba framsteg med de respektive lagförslagen.

För det tredje eftersträvar kommissionen interoperabilitet mellan informationssystem för att se till att gränskontrolltjänstemän och poliser förfogar över nödvändig information. På grundval av en expertgrupps bedömning framlade kommissionen i maj 2017 en ny strategi för hantering av uppgifter som rör gränser och säkerhet, som innebar att EU:s alla centraliserade informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering skulle vara interoperabla, med full respekt för de grundläggande rättigheterna. Målet är att snabbare ge poliser, gränskontrolltjänstemän och immigrationstjänstemän i första ledet tillgång till nödvändig information, och att åtgärda de befintliga blinda fläckar som innebär att terrorister och andra brottslingar ibland registreras i olika, oberoende databaser under olika namn. Som en del av detta arbete lade kommissionen i juni fram ett förslag till lagstiftning för att stärka eu-LISA:s mandat , så att byrån får möjlighet att sörja för det tekniska genomförandet av den nya strategin.

Europols centrala roll har blivit ännu viktigare under det senaste året, och brottsbekämpningsbyrån har blivit en verklig knutpunkt inom EU för utbyte av information om grov gränsöverskridande brottslighet och terrorism. Den nya Europolförordningen trädde i kraft den 1 maj 2017 och gav byrån de verktyg den behöver för att bli mer ändamålsenlig, effektiv och ansvarsskyldig. I synnerhet förbättrar en ny databehandlingsram byråns kapacitet att ta fram brottsanalyser till stöd för medlemsstaterna. En stabilare dataskyddsram säkerställer i sin tur en oberoende och effektiv övervakning av dataskyddet. Arbetet fortsätter med att ytterligare integrera EU-databaserna för brottsbekämpning i Europols informationssystem och göra dem interoperabla. Kommissionen har lagt fram förslag till att uppgradera Europols åtkomst till Schengens informationssystem, stärka styrningen av det europeiska centrumet mot terrorism och maximera nyttan av samarbetet med internationella partner . Kommissionen har även uppmuntrat samarbete mellan brottsbekämpande organ och underrättelsetjänster , medan det europeiska centrumet mot terrorism har knutit kontakter med gruppen för kamp mot terrorism . Efter en grundlig behovsbedömning har Europol tilldelats 18 nya tjänster så att byrån kan fullgöra sina nya uppgifter under 2017–2020. I EU:s budget 2017 stärktes byrån med ytterligare 31 tjänster så att den kan tillhandahålla stöd dygnet runt och beredskap på plats, vilket innebär att det totala antalet tjänster inom Europol nu är 550. I förslaget till EU:s budget för 2018 föreslog kommissionen ytterligare 16 tjänster till Europol för att stärka dess särskilda centrum , det stöd som enheten för anmälan av innehåll på internet ger för att avlägsna terroristinnehåll från nätet och insatserna i kampen mot bedrägerier online. Europol rapporterar att bidragen till dess databaser ökar stadigt. Det är ändå nödvändigt att medlemsstaterna deltar fullt ut i europeiska centrumet mot terrorism, tillhandahåller Europol all relevant information för delad analys och bidrar till det operativa samarbetet för att Europol ska kunna utnyttja den fulla potentialen hos det stöd den kan ge de nationella myndigheterna.