[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 25.10.2005

KOM(2005) 534 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Sammanfattande uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU

{SEK(2005) 1352, SEK(2005) 1353, SEK(2005) 1354}

INLEDNING

Anslutningsförhandlingarna med Bulgarien och Rumänien slutfördes i december 2004. Ett anslutningsfördrag undertecknades i april 2005, och avsikten är att båda länderna skall tas in som nya medlemmar i EU från och med januari 2007. Ratificeringen av anslutningsfördraget pågår.

I och med Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer EU:s femte utvidgning, som inleddes i maj 2004 genom anslutningen av tio nya medlemsstater, huvudsakligen från Centraleuropa, att fullbordas. Genom utvidgningen kommer dessa länder, som tidigare på ett konstlat sätt varit separerade från Europa, att på nytt bli en del av den europeiska gemenskapen. Alla medlemsstaterna i det utvidgade EU kommer att gynnas genom en ytterligare utbredning av fred, demokrati och välstånd i Europa.

I det strategidokument och de rapporter som offentliggjordes i oktober 2004 noterade kommissionen de båda ländernas framsteg i sina förberedelser inför anslutningen. Kommissionen urskiljde vidare en rad områden där ytterligare förbättringar var nödvändiga för att alla villkoren för medlemskap helt skulle uppfyllas och ett framgångsrikt medlemskap underlättas. Kommissionen beslöt att intensifiera sin uppföljning av ländernas förberedelser.

Europeiska rådet drog vid sitt möte i december 2004 slutsatsen att Rumänien och Bulgarien kommer att kunna uppfylla alla skyldigheter som följer av ett medlemskap vid den planerade tidpunkten för ländernas anslutning, förutsatt att de fortsätter sina ansträngningar i detta syfte och fullföljer nödvändiga reformer och åtaganden på regelverkets alla områden, särskilt när det gäller rättsliga och inrikes frågor och, för Rumäniens del, konkurrens och miljö. Vidare skulle Europeiska unionen fortsätta att noga följa förberedelserna. Europeiska rådet erinrade om att åtgärder för att bemöta allvarliga problem som kan uppstå antingen före anslutningen eller under de tre första åren efter anslutningen, särskilt på de ovannämnda områdena, kommer att föreskrivas i skyddsklausuler.

Genom att lägga fram denna rapport fullgör kommissionen sitt åtagande i strategidokumentet från år 2004 och tillmötesgår också Europeiska rådets uppmaning från mötet i december 2004 att fortsätta att lägga fram årliga rapporter om Bulgariens och Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning tillsammans med rekommendationer, om så är lämpligt.

Kommissionen önskar vidare underlätta Bulgariens och Rumäniens fortsatta föreberedelser så att anslutningen kan bli framgångsrik. Den här rapporten bygger på de rapporter som utarbetats för de enskilda länderna och vilkas slutsatser bifogas. Den innehåller en bedömning av ländernas beredskap för medlemskap, kartlägger kvarstående brister och redovisar åtgärder som behöver vidtas för att åtgärda dem. Den återger situationen per september månad 2005.

Sammanfattande uppföljningsrapporter

Metod

Bulgariens och Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning har fortlöpande bevakats av kommissionen under flera år. I årets rapporter bedöms Bulgariens och Rumäniens beredskap för anslutning till Europeiska unionen 2007. Det görs på grundval av de politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap och de krav när det gäller antagandet och genomförandet av EU:s rättsordning (det som brukar kallas ”gemenskapens regelverk”) som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn 1993.

Vad de politiska och ekonomiska kraven för medlemskap beträffar granskas i rapporterna i vilken utsträckning länderna har gjort framsteg på de områden som i slutsatserna i förra årets rapporter uppmärksammades som områden där fortsatta framsteg var nödvändiga. Frågor som kräver fortsatta bemödanden anges, och en samlad bedömning görs av om länderna uppfyller kriterierna.

När det gäller antagande och genomförande av gemenskapens regelverk har kommissionen haft anslutningsfördraget som referensram för årets uppföljning. Där anges de blivande medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter samt konkreta åtaganden när det gäller att anta och genomföra gemenskapens regelverk på alla områden. Det grundläggande åtagandet, och en central skyldighet i anslutningsfördraget, är att de blivande medlemsstaterna skall tillämpa alla EU-regler och all EU-lagstiftning från och med medlemskapets första dag, med undantag av de områden där man kommit överens om övergångsbestämmelser i förhandlingarna. Framställningen i rapporten följer, liksom i tidigare rapporter, den indelning av gemenskapens regelverk i 29 kapitel som användes i samband med förhandlingarna. Analysen spaltas upp ytterligare i specifika områden av regelverket (totalt omkring 140). Eventuella problematiska frågor på dessa områden redovisas.

Som regel beaktas bara lagstiftning som faktiskt antagits och åtgärder som faktiskt genomförts. Frågor som kräver ytterligare ansträngningar uppmärksammas, liksom förseningar i förberedelserna. I avsnittet ”Slutsatser” i varje kapitel grupperas kapitlets områden i tre kategorier.

Den första kategorin omfattar områden där landet är redo eller där förberedelser pågår och utstående frågor bör kunna vara lösta senast vid anslutningen, förutsatt att man upprätthåller den nuvarande takten i arbetet. Den andra kategorin omfattar kvarstående områden där det krävs ökade ansträngningar och snabbare framsteg för att de skall kunna vara färdigberedda senast vid anslutningen. Den tredje kategorin omfattar områden som inger allvarlig oro . På de områdena finns det viktiga frågor beträffande vilka landet måste agera omedelbart och beslutsamt för att det skall vara redo senast vid tidpunkten för anslutningen.

Rapporterna bygger på uppgifter från Bulgariens och Rumäniens regeringar, från de internationella finansiella instituten och från ett stort antal nationella och internationella icke-statliga organisationer. Kommissionen har jämfört dessa uppgifter med sina egna undersökningsresultat och med vad den kunnat inhämta via sina delegationer och genom besök på platsen, resultatjämförelser och diskussioner med sina bulgariska och rumänska samtalsparter.

Sammanfattning av undersökningsresultaten

Politiska kriterier

Kommissionen drog förra året slutsatsen att båda länderna uppfyllde de politiska kriterierna. Denna bedömning kvarstår.

År 2004 pekade kommissionen för vart och ett av länderna på en rad områden där det fanns utrymme för ytterligare förbättringar. Rapporterna från 2005 visar att de har gjort framsteg på några av dessa områden. Som exempel kan nämnas yttrandefrihet (båda länderna), bekämpningen av småskalig korruption (Bulgarien) och reform av rättsväsendet, integration av minoriteter, skydd av barn och återlämnande av egendom (Rumänien).

På flera områden krävs det emellertid fortsatta förbättringar. Detta gäller, för båda länderna, reformen av den offentliga förvaltningen, rättsväsendets sätt att fungera, beivrandet av storskalig korruption, bekämpning av människohandel, misshandel i häkten, det psykiska hälsovårdssystemet och integration av den romska minoriteten.

För det faktiska genomförandet av gemenskapens regelverk måste det finnas kompetenta offentliga myndigheter och ett effektivt rättsväsende och korruption måste bekämpas. Båda länderna måste med kraft fortsätta sina bemödanden på dessa områden. De behöver liksom tidigare stärka sina offentliga myndigheter på alla nivåer, även på regional och lokal nivå, genom att göra dem mera ansvariga och tillförlitliga, förbättra samordningen mellan och inom institutionerna och öka deras personalresurser och finansiella resurser. Reformerna för att modernisera ländernas rättsväsenden måste fortsätta så att kontrollen av den faktiska efterlevnaden av gemenskapens regelverk kan säkerställas. Särskilt gäller detta förundersökningsskedet och behovet av att öka domstolarnas ansvarighet i Bulgarien. I Rumänien pågår reformen av rättsväsendet i stort sett planenligt, men genomförandet måste fortsätta helt i enlighet med tidsfristerna i handlingsplanen.

Korruptionen är fortfarande ett problem i båda länderna och påverkar förtroendet för myndigheter och domstolar och därmed också ett korrekt genomförande av gemenskapens regelverk. Korruptionsbekämpningen bör därför ges fortsatt hög prioritet. Ländernas myndigheter bör göra allt de kan för att se till att lagstiftningen mot korruption efterlevs, beivra fall av storskalig korruption och vidta förebyggande åtgärder. Kommissionen kommer för sin del att under de kommande åren lägga särskild vikt vid att förhindra att EU-medel undandras de rättmätiga mottagarna genom bedrägeri och korruption.

Ekonomiska kriterier

Kommissionen drog förra året slutsatsen att båda länderna uppfyllde kriteriet om att vara en fungerande marknadsekonomi. För Bulgarien drogs slutsatsen att landet bör kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen under förutsättning att det fortsätter på den inslagna reformvägen. För Rumänien drogs samma slutsats, här förutsatt att landet med kraft genomför sitt strukturreformprogram. Denna bedömning kvarstår.

Båda länderna uppvisade en fortsatt förhållandevis gynnsam ekonomisk utveckling. Den reala BNP-tillväxten 2004 var hög både i Bulgarien (5,6 %) och Rumänien (8,3 %) och den positiva utvecklingstendensen höll på det hela taget i sig under första halvåret 2005. Inflationen var fortsatt låg i Bulgarien och sjönk ytterligare i Rumänien. Sysselsättningen har börjat öka, med något sjunkande arbetslöshetstal i båda länderna som resultat. Finansförmedlingsverksamheten expanderade till följd av kraftigt ökad inhemsk utlåning i båda länderna. Strukturreformerna är visserligen ojämnt fördelade de olika områdena emellan men fortsatte i bägge länderna och bidrog till att stärka ekonomiernas konkurrenskraft på medellång sikt.

År 2004 pekade kommissionen på en rad områden där det särskilt fanns utrymme för ytterligare förbättringar. Rapporterna från 2005 visar att avsevärda framsteg har gjorts på flera av dessa områden. Som exempel kan nämnas, i Bulgarien, privatiseringen av statsägda företag och avregleringen av telekommunikationssektorn och, i Rumänien, omstruktureringen av nyckelsektorer och förbättrad budgetdisciplin.

På en rad områden har framstegen emellertid avgjort varit mindre tydliga. Särskilt kan nämnas att Bulgariens bytesbalansunderskott ökat ytterligare och att arbetsmarknadsreformerna i landet varit mycket begränsade. I Rumänien har en expansiv sammansättning av politiken ökat de makroekonomiska obalanserna. Privatiseringen har fortsatt, men i långsammare takt än som förutsågs i regeringens program. Dessa frågor kräver fortsatt uppmärksamhet.

Förberedelser inom lagstiftning och offentlig förvaltning

Mot bakgrund av båda ländernas framsteg, deras resultat när det gäller att fullgöra sina åtaganden och deras pågående förberedelsearbete förväntade sig kommissionen förra året att de skulle komma att uppfylla de kriterier som gäller gemenskapens regelverk och vara redo för medlemskap senast i januari 2007. Årets rapport visar att båda länderna sedan dess gjort ytterligare framsteg i arbetet med att anta och genomföra gemenskapens regelverk.

På flera områden har framstegen emellertid varit otillräckliga. Det är viktigt att regelverket inte bara antas utan också tillämpas i praktiken. Båda länderna måste intensifiera sina ansträngningar att slutföra förberedelserna och särskilt att bygga upp tillräcklig förmåga inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet för att gemenskapens regelverk skall kunna genomföras och dess efterlevnad kunna kontrolleras.

Framsteg i arbetet med att anta och genomföra gemenskapens regelverk

Båda länderna har på flertalet områden av gemenskapens regelverk kommit relativt långt i sina förberedelser. Förhållandevis få problem kvarstår i de kapitel som gäller fri rörlighet för kapital, bolagsrätt, transportpolitik, energi, statistik, ekonomisk och monetär union, industripolitik, små och medelstora företag, vetenskap och forskning, utbildning, yttre förbindelser, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s budget. Konkurrensreglerna och bestämmelserna i regelverket om kultur och politik på det audiovisuella området följs vidare på ett tillfredsställande sätt i Bulgarien . I Rumänien är situationen uppmuntrande på flertalet områden som gäller fri rörlighet för personer, telekommunikation och konsumentskydd. Beträffande alla dessa kapitel bör Bulgarien och Rumänien kunna integreras i EU utan problem, förutsatt att de upprätthåller den nuvarande takten i framstegen.

Frågor som kräver ökade ansträngningar

Bulgarien och Rumänien har alltså åstadkommit en avsevärd anpassning till gemenskapens regelverk fram till ”slutdagen” den 30 september 2005, vilket är femton månader före den planerade dagen för deras anslutning. Kommissionen har emellertid i detta stadium av processen också urskiljt en rad områden där ökade ansträngningar är nödvändiga.

Båda länderna måste ägna större uppmärksamhet åt att bekämpa penningtvätt. På jordbruksområdet måste de påskynda föreberedelserna för sin integrering i organisationen av den gemensamma marknaden på olika områden liksom förberedelserna för att införa mekanismerna för handel med tredjeland. Båda länderna måste ge högre prioritet åt att slutföra förberedelserna på fiskeområdet . Den övergripande lagstiftningen på miljöområdet är ännu inte fullständig i något av länderna och här behövs ökade ansträngningar. På området socialpolitik måste de intensifiera arbetet när det gäller arbetsrätt och social dialog, när det gäller att förbättra folkhälsan och social integrering samt förhållandena inom vårdinrättningar och när det gäller att bekämpa diskriminering. I både Bulgarien och Rumänien måste man förbereda sig bättre inför genomförandet av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden . Häri ingår också att i god tid få ett godkännande för systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS). Den rättsliga ramen är ännu inte fullständig, och arbetet med att förbereda projekthantering och mekanismer för att få fram tillräcklig samfinansiering måste fortsätta. På området rättsliga och inrikes frågor måste Bulgarien och Rumänien påskynda förberedelserna för att kunna tillämpa EU:s politik inom visering och narkotikabekämpning liksom mekanismerna för rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. När det gäller finansiell kontroll finns det fortfarande väsentliga brister. Detta kan påverka ländernas förmåga att genomföra EU-finansierade program korrekt och effektivt.

Härutöver krävs det i Bulgarien , även om mycket i allmänhet gjorts när det gäller gemenskapens regelverk för den inre marknaden , fortsatta, särskilda ansträngningar när det gäller offentlig upphandling, finansiella tjänster, minimiutbildningskrav för en rad yrken och regler om ömsesidigt erkännande för dessa yrken, frihet att tillhandahålla icke-finansiella tjänster samt principen om ömsesidigt erkännande av produktspecifikationer. Bemödandena att se till att det nationella omstruktureringsprogrammet för stålindustrin följs, särskilt åtagandet att inte bevilja omstruktureringsstöd till stålsektorn efter 2005, behöver öka. Beträffande sektorspolitiken på andra områden behöver Bulgarien påskynda arbetet när det gäller luft- och sjötransport och avregleringen av energi- och telekommunikationsmarknaderna . Vad området socialpolitik beträffar måste ansträngningarna öka när det gäller politiken för att bekämpa diskriminering. På beskattningsområdet måste anpassningen till reglerna både för indirekt och för direkt beskattning påskyndas och arbetet med att inrätta genomförandestrukturer snabbt slutföras. På miljöpolitikens område finns det fortfarande brister när det gäller samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, genomförandet av lagstiftning om avfallshantering och av kärnsäkerhet samt samtliga aspekter av regelverket om konsumentskydd . Genomförandet av regelverket på asylområdet behöver påskyndas. På tullområdet kommer det att krävas insatser för att sörja för datorisering och för att säkerställa möjligheterna till sammankoppling med EU-tullförvaltningarnas IT-system.

Också Rumänien har nått en hög anpassningsnivå på många områden med anknytning till den inre marknaden , men behöver öka sina bemödanden när det gäller industriproduktkrav, etableringsrätt för företag och skydd av personuppgifter. Även om stora framsteg har gjorts är fortsatta insatser nödvändiga för att nå ett tillfredsställande resultat när det gäller kontrollen av att reglerna om statligt stöd efterlevs. Politiken på det audiovisuella området och genomförandet av gemenskapens regelverk på tullunionens område behöver ägnas ökad uppmärksamhet. Bekämpningen av organiserad brottslighet måste intensifieras.

Åtgärder för att avhjälpa de nämnda bristerna är för närvarande möjliga och förväntade på alla de nämnda områdena, men båda länderna uppmärksammas på att ökade ansträngningar är nödvändiga för att bristerna skall vara åtgärdade i tid före anslutningen. Om dessa ökade ansträngningar inte vidtas som förväntat, finns det en reell risk för förseningar när det gäller kravet på att gemenskapens regelverk skall vara införlivat och börja tillämpas senast när anslutningen äger rum. Om arbetet inte påskyndas är det till exempel stor risk för att Bulgarien och Rumänien inte kommer att ha tillräcklig kapacitet för att se till att reglerna om skydd av personuppgifter följs. Rumänien måste vidare se till att andelen motorfordon som saknar ansvarsförsäkring minskar och inrikta sig på att före anslutningen till EU tillträda och tillämpa det multilaterala garantiavtalet och dess ”gröna kort-system”. Om de ovannämnda bristerna inte åtgärdas i tid kommer de att omfattas av korrigeringsåtgärder från EU:s sida i enlighet med vad som anges i punkt 3.2.

Områden som inger allvarlig oro

Kommissionen har urskiljt en rad brister i medlemskapsförberedelserna som inger allvarlig oro och som innebär att det berörda landet, om det inte agerar omedelbart och beslutsamt, inte kommer att kunna tillämpa gemenskapens regelverk eller få tillgång till EU-medel vid anslutningen 2007.

Piratkopieringen och varumärkesförfalskningen är omfattande i båda länderna . Kontrollen av att lagstiftningen på detta område efterlevs måste stärkas, särskilt vid gränserna, likaså beivrandet av kränkningar av immateriella rättigheter.

Bulgarien och Rumänien måste intensifiera arbetet med att inrätta de institutioner och bygga upp den administrativa kapacitet som krävs för att de skall kunna tillämpa systemen för direktstöd för jordbrukare, verkställa marknadsrelaterade utgifter och utbetala medel för landsbygdsutveckling, allt inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Det finns allvarliga tecken på att utbetalningsställena och det integrerade administrations- och kontrollsystemet inte kommer att vara fullt funktionsdugliga vid anslutningen. Om inget görs för att avhjälpa situationen löper de nya medlemsstaterna risk för att deras jordbrukare inte kommer att få tillgång till betalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Den nödvändiga veterinära lagstiftningen måste skyndsamt antas och genomföras i bägge länderna. Problemen på detta område äventyrar integreringen av de båda ländernas djursektor i den inre marknaden – EU:s veterinära system och säkerheten i EU:s livsmedelskedja skulle komma att undergrävas om problemen inte löses. Otillräckliga framsteg har hittills gjorts särskilt när det gäller att organisera identifieringen och registreringen av djur och kontrollerna av import från tredjeland inom ramen för det övergripande veterinära kontrollsystemet. Genomförandet av gemenskapens regelverk när det gäller transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE ), t.ex. bovin spongiform encefalopati (BSE), är en källa till allvarlig oro när det gäller båda länderna. Övervakningen av djursjukdomar är bristfällig i Bulgarien och Rumänien, vilket visas av att allvarliga sjukdomar förefaller vara endemiska. Det kan komma att krävas åtgärder för att skydda resten av EU från sjukdomar. Med nuvarande takt i moderniseringen av de båda ländernas livsmedelsindustrier kommer inte alla anläggningar att kunna uppfylla de krav som överenskoms i anslutningsförhandlingarna. Särskilda åtgärder kommer av folkhälsoskäl att vidtas mot producenter som inte uppfyller kraven. Så t.ex. kan begränsningar komma att införas när det gäller tillverkningen och saluföringen av deras produkter.

Bulgarien och Rumänien har varken gränsinfrastruktur eller välutbildad personal i tillräcklig utsträckning för att säkerställa full förenlighet med EU:s krav och förfaranden vid de yttre gränserna . Särskilda begränsningsåtgärder kan komma att behöva införas för att den inre säkerheten i EU inte skall äventyras.

Korruptionen fortsätter att vara ett allvarligt problem i både Bulgarien och Rumänien. Om den ligger kvar på nuvarande nivåer utgör den ett hot mot den inre marknaden och EU-finansierade program och innebär också en risk för att EU:s politik på olika områden inte kommer att fungera väl. Brådskande och kraftfulla åtgärder är nödvändiga för att visa att länderna är i stånd att effektivt bekämpa korruption och få igång en process som innebär att korruptionen oåterkalleligen minskar. Ett absolut villkor för varje land som vill bli medlem av Europeiska unionen är att det otvetydigt upprätthåller rättsstatsprincipen.

Både Bulgarien och Rumänien har stora svårigheter med avseende på den administrativa kapaciteten i institutionerna och upprättandet av tillfredsställande finansiell förvaltning och kontroll när det gäller genomförandet av EU-finansierade strukturfondsprogram och åtgärder som finansieras från Sammanhållningsfonden . Om de nödvändiga organen inte har upprättats eller deras förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk fortsätter att vara otillräcklig, kommer Bulgarien och Rumänien inte att helt kunna utnyttja de medel de tilldelas.

Allvarlig oro kvarstår vidare när det gäller Bulgariens kontroll av att reglerna om motorfordonsförsäkring efterlevs. Många fordon saknar sålunda ansvarsförsäkring. Om Bulgarien inte tillträder och tillämpar det multilaterala garantiavtalet med dess ”gröna kort-system” kan det komma att krävas gränskontroller också efter anslutningen för att säkerställa att reglerna om obligatorisk ansvarsförsäkring efterlevs. På jordbruksområdet har Bulgarien inte kommit tillräckligt långt i arbetet med att upprätta organisationen för marknaden för mjölk . Om detta inte åtgärdas kommer marknadsinterventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte att kunna göras inom den sektorn. På området veterinärkontroll är kapaciteten att hantera animaliskt avfall otillräcklig. Vidare har Bulgarien inte införlivat gemenskapens regelverk för handel med levande djur och animaliska produkter , och dess kontroll av att reglerna om djurs välbefinnande på gårdar, under transport och vid slakt efterlevs är bristfällig. Utöver de problem på området rättsliga och inrikes frågor som nämns ovan har Bulgarien inte lyckats sätta stopp för organiserad brottslighet . Också här måste man se till att rättsstatsprincipen upprätthålls.

Utöver vad som tidigare nämnts har Rumänien inte slutfört anpassningen till EU:s regler om offentlig upphandling , och genomförandet av reglerna på detta område och kontrollen av att de efterlevs har allvarliga brister. Om detta inte åtgärdas skulle aktörer från de andra medlemsstaterna inte kunna konkurrera på rättvisa villkor och Rumäniens förmåga att genomföra EU-finansierade program på ett tillfredsställande sätt skulle påverkas. Så länge som denna situation kvarstår kommer några utbetalningar av EU-medel, särskilt från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, kanske inte att kunna göras. Det förekommer allvarliga förseningar när det gäller datoriseringen och möjligheterna till sammankoppling med EU:s IT-system på skatteområdet. Utan omedelbara och oavbrutna ansträngningar från Rumäniens sida för att åtgärda detta kommer korrigeringsåtgärder att behöva vidtas för att säkra att EU:s beskattningssystem fungerar väl. På miljöområdet finns det inte tillräcklig kapacitet inom den offentliga förvaltningen för att kunna slutföra utfärdandet, i enlighet med EU:s regler om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar , av tillstånd till industriella verksamhetsutövare eller för att kontrollera att reglerna efterlevs. Om detta inte åtgärdas skulle negativa gränsöverskridande miljöeffekter uppkomma och orättvisa verksamhetsvillkor för företagen skapas. Så länge som denna situation kvarstår kan korrigeringsåtgärder komma att behöva införas.

Översättning av gemenskapens regelverk

De båda länderna måste också se till att gemenskapens regelverk översätts till bulgariska respektive rumänska. Av de närmare 90 000 textsidor som regelverket omfattar har Bulgarien redan översatt mer än 95 %. Omkring 60 % av de översatta sidorna har emellertid ännu inte granskats av de bulgariska myndigheterna, vilket måste ske innan de kan överlämnas till EU-institutionerna. Rumänien har översatt nästan 60 %, men mer än 50 % av den översatta textmängden återstår att granska.

I inget av länderna har man ännu nått upp till den nödvändiga översättnings- och granskningskapaciteten om 6 000 sidor per månad, framför allt beroende på svårigheterna att rekrytera och behålla personal. Den bulgariska och den rumänska regeringen har enträget uppmanats att ägna denna fråga vederbörlig uppmärksamhet.

Nästa steg

Åtgärder som Bulgarien och Rumänien måste vidta

Det ankommer på myndigheterna i de båda länderna att vidta alla åtgärder som krävs för att komma till rätta med de brister som anges i denna rapport så att länderna kommer att vara fullt förberedda för medlemskap 2007. All energi och alla ansträngningar måste nu inriktas på att nå detta mål.

Det betyder att man på alla förvaltningsnivåer måste ägna sig åt noggrann verksamhetsplanering, fastställa prioriteringar, anta åtgärder och sörja för en lämplig fördelning av de nödvändiga ekonomiska resurserna och personalresurserna. Båda länderna behöver se till att kapaciteten inom förvaltning och rättsväsende stärks så att den nödvändiga lagstiftningen kan genomföras korrekt och kontrollen av dess efterlevnad säkerställas. Kraftfulla åtgärder måste vidtas när det gäller att bekämpa korruption och reformera domstolsväsende och offentlig förvaltning så att man får en väl fungerande rättsstat.

Uppföljning och skyddsklausuler

Med tanke på de brister som ännu återstår att åtgärda kommer kommissionen att fortsätta sin intensiva uppföljning av ländernas förberedelser och i det sammanhanget framför allt koncentrera sig på slutsatserna i denna rapport. Uppföljningen kommer att syfta till att vägleda Bulgarien och Rumänien i deras strävan att slutföra förberedelserna för sitt medlemskap och att hålla rådet och parlamentet underrättade om deras framsteg. Uppföljningen kommer också att ligga till grund för åtgärder som kan komma att krävas för att förebygga eller avhjälpa eventuella problem som skulle kunna negativt påverka EU:s sätt att fungera, om länderna är otillräckligt förberedda.

Kommissionen kommer att fortsätta sina olika uppföljningsaktiviteter ända fram till anslutningen och kommer att till fullo utnyttja den medelsarsenal som står till dess förfogande, t.ex. skriftliga varningar, resultatjämförelser, uppföljningsbesök av kommissionens avdelningar samt associeringsavtalens strukturer.

Omedelbart efter det att denna rapport har antagits kommer kommissionen att sända motiverade skriftliga varningar på politisk nivå till de bulgariska och rumänska myndigheterna där de uppmärksammas på de viktigaste brister som konstaterats och uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att avhjälpa dem.

Kommissionen kommer sedan att inleda en serie resultatjämförelser ( peer reviews ) som täcker de mest problematiska frågor som tas upp i denna rapport. Resultatjämförelserna kommer att genomföras av experter från medlemsstaterna och kommissionen, och deras syfte skall vara att hjälpa de båda länderna och att bedöma de faktiska framstegen på de berörda områdena. Avsikten är att resultatjämförelserna skall vara slutförda före våren 2006. Under mars och april 2006 kommer kommissionen sedan att anordna högnivåmöten med vart och ett av länderna som koncentreras till utestående frågor.

Resultaten av uppföljningsmötena och all information som inhämtats fram till den tidpunkten kommer sedan att ligga till grund för en uppföljningsrapport som kommissionen avser att lägga fram för rådet och parlamentet i april eller maj 2006. På grundval av och i samband med denna rapport kan kommissionen, om anslutningsfördragets villkor för en senareläggning är uppfyllda, komma att rekommendera att rådet senarelägger något av ländernas eller båda ländernas anslutning till den 1 januari 2008. Enligt anslutningsfördraget får rådet besluta att med ett år senarelägga tidpunkten för Bulgariens eller Rumäniens eller båda ländernas anslutning om det finns en allvarlig risk för att någon av dessa stater är uppenbart oförberedd att uppfylla kraven för medlemskap vid tidpunkten för anslutning den 1 januari 2007 på ett antal viktiga områden eller, för Rumäniens del, om särskilda krav på området konkurrenspolitik och området rättsliga och inrikes frågor inte är uppfyllda[1]. Kommissionen förväntar sig att Bulgarien och Rumänien fram till den tidpunkten har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa bristerna så att någon sådan rekommendation inte behöver lämnas.

Om kommissionen skulle rekommendera att tidpunkten för något av de båda ländernas anslutning senareläggs, måste rådet besluta om detta och fastställa tidpunkten för anslutningen till den 1 januari 2008. Omedelbart därefter skulle kommissionen lägga fram förslag till rådet om de anpassningar av anslutningsfördraget som skulle bli nödvändiga, särskilt när det gäller institutionella bestämmelser och budgetbestämmelser. Budgetanpassningarna skulle behöva ske inom ramen för beslutsprocessen för EU-budgeten för 2007.

Oberoende av om ett beslut om senareläggning fattats eller inte kommer kommissionen att under hösten 2006 lägga fram en andra omgång sammanfattande uppföljningsrapporter för rådet och parlamentet om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap. Om anslutningen sker 2007 kommer rapporterna att ligga till grund för beslut om eventuella korrigeringsåtgärder som kommissionen måste vidta i sin egenskap av fördragens väktare. Åtgärderna kan t.ex. omfatta tillämpning av skyddsklausulerna eller överträdelseförfaranden eller finansiella förvaltningsåtgärder. Kommissionen kommer inte att dra sig för att vidta sådana åtgärder om det blir nödvändigt.

Underlåtenhet att tillämpa delar av gemenskapens regelverk efter anslutningen skulle påverka medborgare och företag inte bara i det berörda landet utan också i andra medlemsstater. Kommissionen kan därför i vissa fall bli tvungen att vidta åtgärder för att förebygga eller avhjälpa sådana negativa gränsöverskridande verkningar. Grunden för ett sådant handlande finns i en rad särskilda bestämmelser i anslutningsfördraget. Det finns bland annat tre skyddsklausuler enligt vilka kommissionen får vidta åtgärder inom tre år efter anslutningen1. Det rör sig om följande:

- En allmän ekonomisk skyddsklausul som syftar till att allvarliga och bestående svårigheter inom någon ekonomisk sektor i de nuvarande eller nya medlemsstaterna skall kunna avhjälpas.

- En skyddsklausul som gäller den inre marknaden och syftar till att allvarliga störningar i den inre marknadens funktion som orsakats av försummelser från Bulgariens eller Rumäniens sida när det gäller att genomföra sina åtaganden skall kunna förhindras eller åtgärdas. De områden som berörs är de fyra friheterna men också konkurrens, energi, transport, miljö, telekommunikation, jordbruk samt konsument- och hälsoskydd (t.ex. livsmedelssäkerhet), och störningarna skall ha gränsöverskridande verkan. Skyddsåtgärderna kan leda till att den nya medlemsstaten eller dess medborgare och företag tillfälligt och på specifika områden utesluts från de fördelar som medlemskap i EU medför, i syfte att skydda den inre marknadens integritet och förhindra att andra medlemsstater lider skada.

- En skyddsklausul som gäller rättsliga och inrikes frågor och syftar till att allvarliga brister på området samarbete i civilrättsliga eller straffrättsliga frågor skall kunna hanteras och särskilt att rättigheter och skyldigheter enligt gemenskapens regelverk skall kunna upphävas tillfälligt.

Utöver dessa tre skyddsklausuler kommer särskilda skyddsklausuler i gemenskapens regelverk (t.ex. klausuler som syftar till att försäljning av osäkra livsmedel skall kunna förhindras) och andra förfaranden (särskilt överträdelseförfaranden och beslut i konkurrensfrågor ) att kunna tillämpas från och med anslutningen för att hantera situationer som föranleds av kvarstående brister i Bulgarien och Rumänien.

Vissa brister i förberedelserna kan också automatiskt föranleda påföljder, som när kommissionen inte kan betala ut EU - mede l. Kommissionen kommer i sin egenskap av ansvarig för budgetens genomförande inte att frigöra medel från EU-budgeten exempelvis om en ny medlemsstat inte erbjuder de nödvändiga garantierna för att EU-medlen kommer att användas på ett korrekt sätt i enlighet med vad som krävs inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken eller strukturfonderna.

Även om de skydds- eller förvaltningsåtgärder som vidtas skall vara proportionella mot problemets omfattning och utformade så att de leder till minsta möjliga störning, får de i de flesta fall oundvikligen till konsekvens att den nya medlemsstaten och dess medborgare tillfälligt inte kan dra full fördel av medlemskapet. Det ligger därför i alla parters intresse att göra sitt yttersta för att undvika en sådan situation genom att åtgärda de återstående bristerna snabbt och effektivt.

EU:s stödåtgärder

Båda länderna får ett omfattande ekonomiskt stöd från EU för att hjälpa dem att förbereda sig för medlemskapet. För år 2006 kommer omkring 1 155 miljoner euro att avsättas för Rumänien och omkring 545 miljoner euro för Bulgarien.

Kommissionen avser att understödja båda länderna i deras bemödanden genom att inrikta stödet på åtgärder som syftar till att komma till rätta med kvarstående brister. Beroende på problemets karaktär kan stödet från EU ta formen av expertmedverkan ( peer assistance ), utbildningsseminarier, besöksresor i rådgivningssyfte, förenklad partnersamverkan ( twinning light ) eller liknande åtgärder, dvs. åtgärder som kan komma i gång snabbt och inriktas på väl preciserade frågor. En rad befintliga EU-program (t.ex. Tull 2007, Fiscalis och andra program) kan också utnyttjas för att åtgärda brister i de båda länderna.

Genom sådana särskilda stödåtgärder kan anpassningen till gemenskapens regelverk och genomförandet av det förbättras eller påskyndas. Kommissionen kommer att aktivt fortsätta med sådana åtgärder. En mycket viktig faktor i detta sammanhang är emellertid ländernas förmåga att utnyttja EU-medlen och att använda dem väl. Ytterligare ansträngningar i syfte att förbättra förvaltnings- och kontrollförmågan är nödvändiga, särskilt för att det skall bli möjligt att övergå till systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS) 2006.

Slutsatser

Kommissionen drar följande slutsatser och lämnar följande rekommendationer mot bakgrund av redovisningen i det föregående:

- Kommissionen bekräftar sin tidigare bedömning att Bulgarien och Rumänien uppfyller de politiska kraven för medlemskap. Fortsatta ansträngningar är icke desto mindre nödvändiga, särskilt för att genom förbättringar när det gäller offentlig förvaltning och domstolsväsende och genom en effektiv bekämpning av korruption stärka respekten för rättsstatsprincipen. När det gäller de ekonomiska kriterierna uppfyller Bulgarien och Rumänien kravet på att vara en fungerande marknadsekonomi. Om Bulgarien upprätthåller takten i sitt reformarbete och Rumänien med kraft genomför sitt strukturreformprogram bör de kunna hantera konkurrens och marknadskrafter i EU.

- Både Bulgarien och Rumänien har fortsatt att göra framsteg i arbetet med att anta och genomföra EU-lagstiftning och har nått en avsevärd anpassningsnivå 15 månader före den planerade tidpunkten för anslutningen, den 1 januari 2007. Kommissionen har i detta stadium av processen också urskiljt en rad områden där ökade ansträngningar måste göras. Myndigheterna i båda länderna bör kraftfullt fortsätta sina förberedelser så att deras medborgare och ekonomiska aktörer till fullo kommer att kunna omfattas av medlemskapets fördelar. De måste särskilt intensifiera sina ansträngningar att bygga upp tillräcklig kapacitet inom förvaltning och rättsväsende för att gemenskapens regelverk skall kunna genomföras och dess efterlevnad kontrolleras. Kommissionen kommer att fortsätta att med stor uppmärksamhet följa upp framstegen ända fram till anslutningen. Lagstiftningens faktiska genomförande och kontrollen av att den verkligen efterlevs bör ägnas särskild uppmärksamhet.

- Det finns ett begränsat antal specifika brister i båda ländernas förberedelser som ger anledning till allvarlig oro. Om åtgärder inte vidtas omedelbart kommer Bulgarien och Rumänien med största sannolikhet inte att kunna fullgöra sina skyldigheter på dessa specifika områden senast den 1 januari 2007. Det är Bulgarien och Rumänien själva som avgör om anslutningen kommer att kunna äga rum som planerat. De måste nu, än mer än tidigare år, vidta bestämda och beslutsamma mått och steg för att åtgärda dessa frågor.

- De viktigaste kvarstående problemen kommer att följas upp genom skriftliga varningar. Expertbedömningar ( peer reviews ) på platsen kommer att göras och särskilda överläggningar anordnas för att konstatera vilka åtgärder som Bulgarien och Rumänien vidtagit. Om det behövs kommer EU att snabbt mobilisera ett målinriktat stöd. Resultaten av denna uppföljning kommer att användas som underlag för en uppföljningsrapport som kommissionen avser att lägga fram för rådet och parlamentet i april eller maj 2006. Kommissionen kan då komma att rekommendera att rådet senarelägger tidpunkten för Bulgariens eller Rumäniens anslutning till den 1 januari 2008, om det finns en allvarlig risk för att någon av dessa stater kommer att vara uppenbart oförberedd att uppfylla kraven för medlemskap i januari 2007 på ett antal viktiga områden. Kommissionen förväntar sig att Bulgarien och Rumänien fram till dess vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa bristerna så att någon sådan rekommendation inte behöver lämnas.

BILAGA: SLUTSATSER I DE SAMMANFATTANDE UPPFÖLJNINGSRAPPORTERNA OM BULGARIEN OCH RUMÄNIEN

Bulgarien

Bulgarien fortsätter, liksom tidigare år, att uppfylla de politiska kriterierna för medlemskap. Totalt sett har landet nått en tillfredsställande nivå när det gäller att uppfylla EU:s krav. Fortsatta åtgärder krävs emellertid på en rad viktiga områden som i rapporten från 2004 uppmärksammades som områden där ytterligare ansträngningar var nödvändiga.

När det gäller reform av den offentliga förvaltningen måste Bulgarien fullborda den rättsliga ram som garanterar att principerna om laglighet, ansvarighet, tillförlitlighet och förutsebarhet tillämpas i den offentliga förvaltningens verksamhet. Med tanke på decentraliseringen krävs vidare fortsatta insatser för att stärka myndighetsorganen på lokal och regional nivå. Den vitbok om modernisering av den offentliga förvaltningen som antogs av regeringen i april 2004 behöver nu omsättas i praktisk handling.

Viktiga lagstiftningsåtgärder har vidtagits när det gäller domstolsväsendet. Framstegen i reformen av förundersökningsskedet är emellertid fortfarande begränsade och rättsväsendet fortsätter att lida av bristande ansvarighet. Rättskipningsförfarandena är alltjämt tungrodda och långsamma.

Det viktigaste problemet när det gäller att effektivt bekämpa korruption är liksom tidigare att undersökningen och beivrandet av fall av storskalig korruption ger så begränsade resultat. Bemödandena att bekämpa korruptionen har visserligen fått vissa effekter, särskilt när det gäller småskalig korruption, men allmänt anses korruptionen fortfarande vara ett bekymmer.

På området mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter behöver bemödandena för att effektivt bekämpa människohandel och förbättra förhållandena vid en rad statliga inrättningar för barn och för funktionshindrade intensifieras. Fortsatta framsteg behöver göras i processen för att minska institutionsvården och när det gäller att förbättra förvaltningen av systemet för psykisk hälso- och sjukvård. Oavbrutna ansträngningar krävs för att åstadkomma en faktisk integrering av den romska minoriteten. Ramprogrammet för integrering på likvärdiga villkor av romerna i det bulgariska samhället bör genomföras som planerat.

Vad så gäller de ekonomiska kriterierna för anslutning fortsätter Bulgarien att vara en fungerande marknadsekonomi. Under förutsättning att landet fortsätter på den inslagna reformvägen bör det kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Underskottet i utrikesbalansen har visserligen ökat ytterligare, men Bulgarien har på det hela taget upprätthållit makroekonomisk stabilitet. Landet fortsatte att genomföra sitt strukturreformprogram, om än inte lika kraftfullt på alla områden.

På de flesta av de områden där förbättringar föreslogs i rapporten från 2004 har framsteg gjorts, men en rad utmaningar kvarstår. Efter att ha minskat 2004 ökade underskottet i handelsbalansen och bytesbalansen avsevärt igen under första halvåret 2005. Ytterligare åtgärder har vidtagits för att bromsa tillväxten i bankutlåningen, men en fortsatt försiktig finanspolitik och måttliga löneökningar är liksom tidigare av avgörande betydelse för att de potentiella riskerna när det gäller utrikesbalansen skall kunna tyglas, och situationen måste noga bevakas. Fortsatta reformer är nödvändiga för att förbättra företagsklimatet och särskilt den offentliga förvaltningens och domstolsväsendets sätt att fungera. En rationalisering av företagsregistreringen har inletts men ännu inte slutförts. Genomförandet av privatiseringsprogrammet är visserligen långt framskridet, men takten i slutförandet bör upprätthållas. Få framsteg har gjorts när det gäller att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. En ökad flexibilitet skulle, i kombination med en omfattande reform av utbildningssystemet, få avgörande betydelse när det gäller möjligheterna att hantera bristande överensstämmelse mellan de färdigheter som arbetskraften erbjuder och arbetsmarknadens behov och när det gäller att göra den bulgariska ekonomin mera lättanpassad.

Bulgarien har på flertalet politikområden nått en mycket hög nivå när det gäller anpassningen till gemenskapens regelverk . Bemödandena att generellt stärka kapaciteten inom den offentliga förvaltningen bör fortsätta så att den lagstiftning som antagits kan tillämpas på ett korrekt sätt.

Senast vid den planerade tidpunkten för anslutningen förväntas Bulgarien kunna tillämpa regelverket så som krävs på följande områden: övergripande och förfaranderelaterade åtgärder samt den nya metoden och den gamla metoden för sektorslagstiftning i kapitlet fri rörlighet för varor ; fri rörlighet för arbetstagare, samordning av sociala trygghetssystem samt medborgerliga rättigheter när det gäller fri rörlighet för personer ; kapitalrörelser och betalningssystem på området fri rörlighet för kapital ; bolagsrätt och redovisning samt de bestämmelser som ersätter Brysselkonventionen och Romkonventionen i kapitlet bolagsrätt samt konkurrenspolitik . När det gäller jordbrukskapitlet förväntas Bulgarien senast vid anslutningstidpunkten kunna tillämpa gemenskapens regelverk på områdena kvalitetspolitik, ekologiskt jordbruk, gemenskapens informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR), statligt stöd, landsbygdsutveckling, djurfoder och den fytosanitära sektorn samt, när det gäller fiskekapitlet , internationella fiskeavtal och regelverket på området statligt stöd.

Bulgarien förväntas senast vid den planerade anslutningstidpunkten också kunna tillämpa gemenskapens regelverk på följande områden: transeuropeiska nät, inre vattenvägar, vägtransport och järnvägstransport på området transportpolitik; mervärdesskatt på området beskattning; kapitlen ekonomisk och monetär union samt statistik; lika behandling av kvinnor och män, hälsa och säkerhet i arbetet, socialt skydd och sysselsättningspolitik på området socialpolitik och sysselsättning; tryggad energiförsörjning, energieffektivitet och förnybar energi samt kärnenergi på området energi; industriell strategi på området industripolitik; kapitlen om små och medelstora företag, forskning och vetenskap, utbildning samt kultur och politik på det audiovisuella området; territoriell organisation på området regionalpolitik; naturskydd och luftkvalitet på området miljö; migration, bekämpning av terrorism, tullsamarbete samt rättsliga instrument på området mänskliga rättigheter i kapitlet inrikes och rättsliga frågor; lagstiftning om tullunionen samt områdena yttre förbindelser och gemensam utrikes- och säkerhetspolitik; finansiell kontroll och extern revision inom den offentliga sektorn på området finansiell kontroll; finans- och budgetfrågor .

Bulgarien måste, för det andra, göra ökade ansträngningar på vissa områden i syfte att slutföra förberedelserna inför anslutningen.

Detta gäller bland annat det icke-harmoniserade området och offentlig upphandling i kapitlet fri rörlighet för varor ; ömsesidigt erkännandet av yrkeskvalifikationer i kapitlet fri rörlighet för personer ; etableringsrätt, områdena bankverksamhet, investeringstjänster och värdepappersmarknader, regler som gäller informationssamhället samt skydd av personuppgifter i kapitlet frihet att tillhandahålla tjänster; penningtvätt i kapitlet fri rörlighet för kapital; i flertalet fall den gemensamma organisationen av marknaden och mekanismerna för handel med tredjeland i kapitlet jordbruk samt gemensamma åtgärder på veterinärområdet; förvaltning, inspektion och kontroll av fiskeflottan, strukturåtgärder och marknadspolitik när det gäller fiskepolitik .

Detta gäller också för följande områden: lufttransport och sjötransport i kapitlet transportpolitik; punktskatter, direkt beskattning, administrativt samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd på området beskattning; områdena arbetsrätt, social dialog, folkhälsa, Europeiska socialfonden (utom det operationella programmet för att stärka institutionell kapacitet och effektivitet inom den offentliga förvaltningen, beträffandet vilket allvarlig oro föreligger), åtgärder för att bekämpa diskriminering samt social integration i kapitlet om socialpolitik och sysselsättning; konkurrenskraft och den inre marknaden för energi på området energi; privatiserings- och omstruktureringsåtgärder på området industripolitik , och särskilt för stålindustrin; telekommunikation och informationsteknik ; den rättsliga ramen samt programplanering, övervakning och utvärdering på området regionalpolitik; övergripande lagstiftning och områdena vattenkvalitet, industriella föroreningar och riskförvaltning, kemikalier och genetiskt modifierade organismer, kärnsäkerhet samt strålskydd och avfallshantering på miljöområdet; kapitlet om konsumentskydd och hälsoskydd; viseringspolitik, asylfrågor, rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor, bekämpning av narkotika och penningtvätt samt dataskydd på området rättsliga och inrikes frågor; administrativ och operationell kapacitet att tillämpa reglerna om tullunion samt, slutligen, kontroll av utgifter för strukturåtgärder och skydd av EU:s ekonomiska intressen i kapitlet om finansiell kontroll .

Bulgarien måste, för det tredje, agera omedelbart och beslutsamt i syfte att åtgärda de frågor som inger allvarlig oro , om landet skall kunna vara redo senast vid den planerade tidpunkten för anslutningen.

Detta gäller skyddet av immateriella och industriella rättigheter på området bolagsrätt samt motorfordonsförsäkring i kapitlet tjänster . Det gäller vidare utbetalningsstället och det integrerade administrations- och kontrollsystemet liksom den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk, transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) och animaliska biprodukter (särskilt uppförande av en andra konverteringsanläggning och införande av ett foderförbud), det veterinära kontrollsystemet (identifiering och registrering av djur, upprättande av gränskontrollstationer), kontroll av djursjukdomar, handel med levande djur och djurprodukter, veterinäråtgärder till skydd för människors hälsa samt djurs välbefinnande i kapitlet jordbruk; institutionella strukturer och finansiell förvaltning och kontroll på området regionalpolitik , inbegripet för det ovannämnda operationella programmet inom ramen för Europeiska socialfonden. Åtgärder måste slutligen skyndsamt vidtas på området rättsliga och inrikes frågor , särskilt i fråga om förberedelserna för tillämpning av Schengenregelverket och förvaltning av EU:s yttre gränser och när det gäller polissamarbete och bekämpningen av organiserad brottslighet, bedrägeri och korruption, om Bulgarien skall kunna vara redo för medlemskap senast vid den planerade tidpunkten.

Rumänien

Rumänien fortsätter, liksom tidigare år, att uppfylla de politiska kriterierna för medlemskap. Landet har totalt sett nått en tillfredsställande nivå när det gäller att uppfylla EU:s krav. Rumänien har vidare vidtagit viktiga mått och steg för att åtgärda några av de frågor när det gäller de politiska kriterierna som i rapporten från 2004 uppmärksammades som områden där ytterligare förbättringar var nödvändiga, bland annat reform av domstolsväsendet med garanterande av domstolsväsendets oberoende, säkerställande av ökad mediefrihet, ny lagstiftning om återlämnande av egendom, övergripande förbättring av minoriteternas situation samt skyddet av barn.

Ytterligare ansträngningar är emellertid alltjämt nödvändiga för att fortsätta att reformera den offentliga förvaltningen. Särskilt måste man höja yrkeskompetensen hos offentliganställda tjänstemän och se till att myndigheterna har tillräckligt med personal och medel för att kunna tillämpa EU:s regler och kontrollera reglernas efterlevnad. Reformerna inom rättsväsendet fortgår i stort sett som planerat men bör genomföras fullständigt i enlighet med tidsplanen i den strategi och handlingsplan som antagits.

Bekämpningen av korruption måste ges hög prioritet. Ansträngningarna bör koncentreras på att se till att lagstiftningen mot korruption efterlevs, på förebyggande åtgärder och på bekämpning av storskalig korruption och korruption inom de brottsbekämpande organen.

På området mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter behöver ansträngningarna fortsätta när det gäller att bekämpa misshandel i häkten, stärka kapaciteten vid det nationella kontoret för förhindrande av människohandel, förbättra situationen för fysiskt eller psykiskt funktionshindrade personer, öka medvetenheten om ny lagstiftning om barns rättigheter och säkerställa en effektiv integrering av den romska minoriteten, särskilt när det gäller tillgång till bostäder, sociala tjänster och arbetsmarknaden.

Vad de ekonomiska kriterierna beträffar fortsätter Rumänien att uppfylla kriteriet om att vara en fungerande marknadsekonomi. Förutsatt att strukturreformprogrammet genomförs med kraft bör landet kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Makroekonomisk stabilitet har i stort sett upprätthållits, även om sammansättningen av politiken blivit mindre försiktig och gett anledning till oro beträffande den stabilisering som nyligen uppnåtts. Rumänien har fortsatt att genomföra sitt strukturreformprogram, men inte med kraft på alla områden.

När det gäller de områden för vilka det i förra årets rapport underströks att fortsatta förbättringar var nödvändiga har vissa framsteg – om än ojämna – gjorts i flertalet fall. Inflationsnedgången har emellertid saktat av, de externa obalanserna har ökat och tillväxten har utmärkts av tilltagande obalans till följd av mycket kraftig uppgång i hushållens konsumtion och avtagande exporttillväxt. Skattereformens konjunkturförstärkande effekt och bristande återhållsamhet i lönepolitiken inom den offentliga sektorn ligger bakom detta och är inte förenliga med förra årets maning om återhållsamhet i politiken. Återinförandet av en återhållsam budgetpolitik bör prioriteras. Särskilt bör det ske genom ytterligare åtgärder i syfte att stadigvarande stärka skattebasen och genom en försiktig lönepolitik inom den offentliga sektorn inom ramen för en klar och tydlig utgiftsstrategi på medellång sikt som syftar till att stärka ekonomins tillväxtpotential och förbereda för anslutningen till EU. För att skapa ett positivt företagsklimat och befria ekonomin från felallokering av resurser måste privatiseringsprogrammet genomföras, icke livskraftiga företag aktivt avvecklas, budgetdisciplinen förbättras och avsevärda framsteg göras när det gäller domstolarnas sätt att fungera.

Rumänien har på flertalet politikområden nått en mycket hög nivå när det gäller anpassningen till gemenskapens regelverk . Bemödandena att generellt stärka kapaciteten inom den offentliga förvaltningen bör fortsätta så att den lagstiftning som antagits kan tillämpas på ett korrekt sätt.

Senast vid den planerade tidpunkten för anslutningen förväntas Rumänien kunna tillämpa regelverket så som krävs på följande områden: det icke-harmoniserade området och sektorslagstiftning enligt den nya metoden i kapitlet fri rörlighet för varor ; ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, fri rörlighet för arbetstagare och samordning av sociala trygghetssystem när det gäller fri rörlighet för personer ; banksektorn, investeringstjänster, värdepappersmarknader och föreskrifter som gäller informationssamhället på området frihet att tillhandahålla tjänster ; kapitalrörelser och betalningar samt betalningssystem när det gäller fri rörlighet för kapital ; bolagsrätt, redovisning, revision samt de bestämmelser som ersätter Brysselkonventionen och Romkonventionen i kapitlet bolagsrätt ; konkurrensbegränsande samverkan i kapitlet konkurrenspolitik; ett begränsat antal frågor på jordbruksområdet ; internationella fiskeavtal och statligt stöd i kapitlet fiske ; transportsektorn ; anpassning av lagstiftningen om mervärdesskatt, punktskatter och direkt beskattning på området beskattning ; ekonomisk och monetär union ; statistik ; lika behandling av kvinnor och män, hälsa och säkerhet i arbetet, sysselsättningspolitik, socialt skydd samt politik för att bekämpa diskriminering på området socialpolitik och sysselsättning ; energi; industriell strategi på området industripolitik; små och medelstora företag; vetenskap och forskning; utbildning; telekommunikation och informationsteknik; kultur i kapitlet kultur och politik på det audiovisuella området ; territoriella organisationer och programplanering när det gäller regionalpolitik och samordning av strukturinstrument ; luftkvalitet, naturskydd, kemikalier och genetiskt modifierade organismer, buller, kärnsäkerhet och strålningsskydd i kapitlet miljö ; konsumentskydd och hälsoskydd; migration, asyl, bekämpning av terrorism, tullsamarbete samt rättsliga instrument på området mänskliga rättigheter i kapitlet inrikes och rättsliga frågor; lagstiftningen om tullunion ; yttre förbindelser; gemensam utrikes- och säkerhetspolitik samt finans- och budgetfrågor.

Rumänien behöver, för det andra, göra ökade ansträngningar på vissa områden i syfte att slutföra förberedelserna inför anslutningen.

Detta gäller övergripande och förfaranderelaterade åtgärder samt sektorslagstiftning enligt den gamla metoden på området fri rörlighet för varor ; medborgerliga rättigheter på området fri rörlighet för personer ; etableringsrätt och frihet att tillhandahålla icke-finansiella tjänster samt försäkring (motorfordonsförsäkring) och skydd av personuppgifter på området frihet att tillhandahålla tjänster ; bekämpning av penningtvätt på området fri rörlighet för kapital; kontroll av efterlevnaden av reglerna om statligt stöd på området konkurrenspolitik . På jordbruksområdet gäller detta kvalitetspolitik, mekanismer för handel med tredjeland samt organisationen av den gemensamma marknaden för produkter, djurs välbefinnande, handel med levande djur och djurprodukter, husdjursuppfödning och djurfoder och, på området fiskepolitik , förvaltning, inspektion och kontroll av fisketillgångar och fiskeflottan samt strukturåtgärder och marknadspolitik.

Det gäller också arbetsrätt, social dialog, folkhälsa, Europeiska socialfonden (allvarlig oro hyses dock när det gäller de institutionella strukturer som krävs för genomförandet – se regionalpolitik och samordning av strukturinstrument sist i dokumentet) och social integration på området socialpolitik och sysselsättning ; privatisering och omstrukturering i kapitlet industripolitik ; slutförande av anpassningen av lagstiftningen på det audiovisuella området i kapitlet kultur och politik på det audiovisuella området ; den rättsliga ramen samt övervakning och utvärdering när det gäller regionalpolitik och samordning av strukturinstrument ; övergripande lagstiftning, avfallshantering och vattenkvalitet i kapitlet miljö ; viseringspolitik, dataskydd, polissamarbete och bekämpning av organiserad brottslighet, rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor samt bekämpning av narkotika och penningtvätt på området rättsliga och inrikes frågor; administrativ och operationell kapacitet att tillämpa reglerna om tullunion samt finansiell kontroll .

Rumänien måste, för det tredje, agera omedelbart och beslutsamt i syfte att åtgärda de frågor som inger allvarlig oro om landet skall kunna vara redo senast vid den planerade tidpunkten för anslutningen.

Detta gäller området offentlig upphandling i kapitlet fri rörlighet för varor samt skydd av immateriella och industriella rättigheter i kapitlet bolagsrätt . Ett betydande antal frågor återstår alltjämt att åtgärda på jordbruksområdet, särskilt när det gäller Rumäniens förberedelser för att inrätta landets utbetalningsställen och tillämpa det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Vidare gäller detta på det veterinära området åtgärder med anknytning till transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) och animaliska biprodukter (särskilt uppsamlingssystemet för kadaver, avsaknaden av konverteringsanläggningar, införande av foderförbudet), men också det veterinära kontrollsystemet på den inre marknaden (identifiering och registrering av djur, upprättande av gränskontrollstationer), kontrollåtgärder avseende djursjukdomar samt veterinäråtgärder till skydd för människors hälsa. Andra frågor som inger allvarlig oro är den administrativa kapaciteten på beskattningsområdet , särskilt att det går så långsamt att uppnå kompatibilitet i IT-systemen, det brådskande behovet av att stärka institutionella strukturer samt mekanismerna för finansiell förvaltning och kontroll när det gäller regionalpolitiken och samordning av strukturinstrumenten , industriella föroreningar och den samlade förvaltningskapaciteten på miljöområdet. Åtgärder måste slutligen skyndsamt vidtas på området rättsliga och inrikes frågor , särskilt när det gäller förberedelserna för tillämpning av Schengenregelverket och förvaltning av EU:s yttre gränser och när det gäller bekämpningen av organiserad brottslighet och korruption, om Rumänien skall kunna vara redo för medlemskap senast vid den planerade tidpunkten.

[1] För den exakta lydelsen av bestämmelsen om senareläggning och av skyddsklausulerna hänvisas till artiklarna 36–39 i det protokoll som är fogat till anslutningsfördraget och som offentliggjorts i EUT L 157, 21.6.2005.