MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om medlemsstaternas åtgärder för att alla unionsmedborgare skall kunna delta i 2004 års val till Europaparlamentet efter unionens utvidgning

1. Inledning

Genom att framgångsrikt avsluta anslutningsförhandlingarna i december 2002 har Europeiska unionen fullgjort åtagandet att låta de tio anslutande länderna Tjeckiska republiken, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien delta i 2004 års val till Europaparlamentet som medlemsstater. [1] Dessa val kommer därför att hållas i en union med 25 medlemsstater.

[1] Punkt 7 i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002, nr 400/02.

Då skall medborgarna i den utvidgade unionen utse sina företrädare i det nya Europaparlamentet för perioden 2004-2009. Det nya parlamentet kommer att ha 732 mandat enligt det protokoll om utvidgningen av Europeiska unionen som fogades till Nicefördraget. [2]

[2] I artikel 2 i protokollet sägs att det sammanlagda antalet företrädare skall vara lika med det antal företrädare som anges i artikel 190.2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, vartill kommer det antal företrädare för de nya medlemsstaterna som följer av anslutningsfördragen, med proportionell korrigering så att det sammanlagda antalet blir så nära 732 som möjligt.

Alla unionsmedborgare har rätt att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet i de medlemsstater där de är bosatta, på samma villkor som statens egna medborgare. [3]

[3] Artikel 39.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

Rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet stadfästs i artikel 19.2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och genomfördes via rådets direktiv 93/109/EG [4] om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet i val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (nedan kallat "direktivet"). [5]

[4] EGT L 329, 30.12.1993, s. 34.

[5] Direktivet berör endast val av bosättningslandets kandidater. Vissa medlemsstater beviljar egna medborgare som bor i andra medlemsstater rätt att rösta på listor i hemlandet. Detta beror helt på hemlandets lagstiftning, enligt artikel 1.2 i direktivet.

2. Meddelandets syfte

Efter utvidgningen kommer nya medborgare att beröras av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet, såväl medborgare i dagens femton medlemsstater bosatta i de tio anslutande länderna som medborgare i de tio anslutande länderna bosatta i dagens femton medlemsstater eller i något av de andra anslutande länderna. Dessa medborgares politiska rättigheter utgör sådana grundläggande rättigheter som avses i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna [6] och måste respekteras redan i de första valen efter utvidgningen.

[6] EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

Länderna ansluter sig officiellt den 1 maj 2004 och valet till Europaparlamentet hålls den 10-13 juni 2004. Den snäva tidsramen innebär att praktiska valförberedelser måste göras redan före anslutningen.

Kommissionen framhåller vikten av att direktivet tillämpas fullt ut både juridiskt och i praktiken vid 2004 års val till Europaparlamentet. Syftet med det här meddelandet är att påskynda de anslutande ländernas förberedelser och att få medborgarna upptagna i röstlängderna i god tid, både i de nuvarande medlemsstaterna och i de anslutande länderna.

3. Rättslig ram för deltagande i val till Europaparlamentet

Närmare bestämmelser om rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet finns i det tidigare nämnda direktivet från 1994. Alla medlemsstater har genomfört direktivet på ett i stort sett tillfredsställande sätt. [7]

[7] KOM(2000) 843 slutlig av den 18.12.2000, kommissionens meddelande om tillämpningen av direktiv 93/109/EG vid val till Europaparlamentet i juni 1999.

När kandidatländerna ansluter sig till Europeiska unionen måste de överta och genomföra gemenskapens regelverk. [8] Därmed åtar de sig att genomföra direktivet senast vid anslutningen. Inget av de anslutande länderna har begärt övergångsbestämmelser eller undantag från direktivet. [9]

[8] Detta kommer att bli bindande genom det anslutningsfördrag som skall undertecknas den 16 april 2003.

[9] Direktivet omfattas av kapitel 2 i gemenskapens regelverk, som avslutats i förhandlingarna med alla anslutande länder.

Genomförandet visas i bilaga 1. Hittills har de tre anslutande länderna Tjeckiska republiken, Estland och Slovenien antagit genomförandebestämmelser till direktivet.

Kommissionen uppmanar övriga anslutande länder att vidta nödvändiga åtgärder för genomförandet, så att det finns en stabil rättslig grund för 2004 års val. Kommissionen bevakar framstegen i arbetet och har nyligen uppmärksammat de anslutande länderna på deras skyldigheter beträffande valet.

Direktivet ställer vissa krav vid anordnande av val i fråga om unionsmedborgare som är bosatta i ett annat land än där de är medborgare. Medlemsstaterna och de anslutande länderna måste vidta följande åtgärder:

(1) Identifiera utländska medborgare som uppfyller villkoren för rösträtt och valbarhet (artikel 3).

(2) Informera dem om deras rättigheter (artikel 12).

(3) Ta emot anmälan om att de vill utöva sin rösträtt (artikel 8).

(4) Upprätta röstlängder / ta emot kandidaturer (artikel 9 och 10).

(5) Informera den som begärt att bli upptagen i röstlängden eller som begärt att få kandidera om de åtgärder som vidtas eller det beslut som fattas med anledning av begäran (artikel 11).

(6) Utbyta nödvändig information med övriga medlemsstater för att förebygga dubbel omröstning (artikel 13).

Det är viktigt att medlemsstaterna och de anslutande länderna vidtar praktiska åtgärder för att huvudbestämmelserna i direktivet skall tillämpas korrekt vid 2004 års val inte bara juridiskt utan även i praktiken. Planering i god tid är avgörande med tanke på de snäva tidsramarna. Medlemsstaterna måste som sagt göra vissa praktiska förberedelser redan före anslutningen för att alla unionsmedborgare som är bosatta i något annat land än där de är medborgare skall kunna delta i valet.

4. Nya väljare och valbara personer i 2004 års val

I direktivet definieras "en väljare" som "en unionsmedborgare som har rösträtt vid Europaparlamentsval i bosättningsstaten". En "valbar person" definieras som "en unionsmedborgare som i bosättningsstaten är valbar till Europaparlamentet".

Rätt att rösta och ställa upp i val till Europaparlamentet har enligt artikel 3 i direktivet den som på referensdagen

(1) är unionsmedborgare enligt artikel 17.1 i EG-fördraget,

(2) inte är medborgare i bosättningsstaten men som uppfyller de villkor för rösträtt och valbarhet som enligt den statens lagstiftning gäller för de egna medborgarna.

Det grundläggande kriteriet för att omfattas av direktivet är alltså att vara unionsmedborgare. Enligt artikel 17.1 i EG-fördraget skall varje person som är medborgare i en medlemsstat vara unionsmedborgare. Detta innebär att medborgarna i de anslutande länderna blir unionsmedborgare först när anslutningsfördragen trätt i kraft.

Det andra kriteriet avser personer som är bosatta i en annan stat än där de är medborgare. Direktivet definierar inte bosättning, men kräver likabehandling med de egna medborgarna. När medborgarskap i bosättningsstaten under en viss tid krävs för valbarhet skall unionsmedborgare anses uppfylla detta krav om de varit medborgare i en medlemsstat under den tiden.

Andra villkor för att utländska medborgare skall få rösta och kandidera i valen regleras i varje medlemsstats nationella vallagar. Villkoren måste dock vara desamma som för landets egna medborgare. Kraven måste vara uppfyllda på den referensdag som fastställs i bosättningsstatens lag.

Dessa kriterier ger vid anslutningen följande tre grupper nya väljare och valbara personer:

(1) Dagens unionsmedborgare (medborgare i de nuvarande femton medlemsstaterna) som är bosatta i något av de tio anslutande länderna.

(2) Medborgare i de tio anslutande länderna som bor i dagens femton medlemsstater.

(3) Medborgare i de tio anslutande länderna som bor i något annat anslutande land.

Antalet nya väljare och valbara personer per land presenteras i tabellen i bilaga 2. Beräkningarna visar att det totalt kommer att finnas nästan 1 miljon nya medborgare med rätt att rösta och kandidera i sina bosättningsländer i 2004 års val till Europaparlamentet.

5. Information till nya väljare och valbara personer om deras rättigheter

Valen år 2004 är nya för nästan en miljon européer som får rätt att rösta och kandidera i sitt bosättningsland. Det krävs förstås massiv information om de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet skall kunna utövas, eftersom dessa medborgare är okunniga både om sina rättigheter och om hur de bör gå tillväga för att hävda sin rätt i bosättningslandet. Förfarandena kan dessutom skilja sig från hemlandets.

Enligt artikel 12 i direktivet skall medlemsstaterna i god tid och på lämpligt sätt underrätta väljare och valbara personer om villkor och närmare bestämmelser för utövande av rösträtten och rätten att kandidera.

Det är viktigt att alla krav i artikel 12 i direktivet fullgörs. Kommissionen anser att medlemsstaterna särskilt måste informera de nya väljarna om hur rösträtten utövas. Detta innebär att en medlemsstat inte kan anses ha fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 12 bara genom att lämna samma information som till de egna medborgarna. Informationen skall anpassas särskilt till de nya väljarnas behov.

Kommissionen uppmanar alla medlemsstater och anslutande länder som ännu inte gjort det att använda personligt adresserade postförsändelser till valbara personer som är bosatta på deras territorium. Staterna kan även lämna lämplig information vid kontakter med lokala eller nationella myndigheter. Så långt som möjligt bör staterna låta medborgarna ansöka om att tas upp i röstlängden genom blanketter i posten. [10]

[10] KOM(2000) 843 slutlig av den 18.12.2000.

6. Upptagning i röstlängd

Enligt artikel 8 i direktivet får väljare rösta i bosättningsstaten om de har anmält att de vill göra det. En uttrycklig anmälan behövs eftersom ingen får rösta mer än en gång i samma val till Europaparlamentet, och man måste välja mellan att rösta i hemlandet [11] eller i bosättningslandet.

[11] Det är medlemsstaterna som avgör om de tillåter sina egna medborgare som bor i andra medlemsstater att rösta på listor i hemlandet. Detta beror helt på hemlandets lagstiftning, enligt artikel 1.2 i direktivet.

Önskan om att rösta brukar uttryckas i en ansökan om upptagning i röstlängd i bosättningslandet. Nedanstående tabell visar när väljare bosatta i medlemsstaterna och i de anslutande länderna senast måste ansöka om att bli registrerade för 2004 års val till Europaparlamentet.

Sista datum för utländska unionsmedborgare att ansöka om upptagning i röstlängd inför valet till Europaparlamentet i juni 2004

Sista ansökningsdag för upptagning i röstlängd [12] // Medlemsstat/anslutande land [13]

[12] Fristerna är bedömningar utifrån medlemsstaternas uppgifter. När valdatum inte ännu fastställts har den 10 juni använts som utgångspunkt för bedömningarna.

[13] Uppgifter för Lettland och Litauen saknas.

31 december 2003 // Frankrike

15 februari 2004 // Ungern

29 februari 2004 // Grekland, Luxemburg

15 mars 2004 // Italien

22 mars 2004 // Finland

30 mars 2004 // Österrike

31 mars 2004 // Malta

1 april 2004 // Belgien

2 april 2004 // Cypern

7 april 2004 // Förenade kungariket

10 april 2004 // Portugal, Slovenien

11 april 2004 // Polen

28 april 2004 // Nederländerna

29 april 2004 // Danmark

30 april 2004 // Slovakien

1 maj 2004 // Datum för anslutning

2 maj 2004 // Tjeckiska republiken

3 maj 2004 // Spanien

14 maj 2004 // Sverige, Estland

23 maj 2004 // Tyskland

26 maj 2004 // Irland

10 - 13 juni 2004 // Dag för val till Europaparlamentet

Tabellen visar att fristen för att ansöka om att bli upptagen i röstlängden infaller före den officiella anslutningen den 1 maj 2004 i åtminstone 17 medlemsstater eller anslutande länder. Också fristerna i Tjeckiska republiken och Spanien ligger så nära anslutningsdagen att de nya väljarna knappast hinner registreras efteråt.

Kommissionen uppmanar dessa medlemsstater och anslutande länder att vidta särskilda åtgärder för att alla väljare i gemenskapen, även de som blir unionsmedborgare från och med den 1 maj 2004, skall kunna ansöka om att bli upptagna i röstlängderna redan före den officiella anslutningen.

Kommissionens uppmaning bygger på artikel 9 i direktivet, där det sägs att medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs för att väljare, som anmäler att de önskar det, skall bli upptagna i röstlängden i tillräckligt god tid före valet.

Den som begärt att bli upptagen i röstlängden måste även informeras om de åtgärder som vidtas eller det beslut som fattas med anledning av begäran. Den som vägras att bli upptagen i röstlängden skall ha samma rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten ger de egna medborgarna (se artikel 11 i direktivet).

7. Informationsutbyte för att förebygga dubbel röstning

Enligt artikel 13 i direktivet skall medlemsstaterna utbyta den information som krävs för att förebygga dubbel röstning. För detta ändamål skall bosättningsstaten, på grundval av den förklaring som avses i artiklarna 9 och 10, i tillräckligt god tid före valet förse hemstaten med information om medborgare i denna som finns upptagna i röstlängden eller som kandiderar. Hemstaten skall, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat.

Kommissionen anser att de anslutande länderna bör delta i informationsutbytet vid 2004 års val och att uppgifter bör lämnas även om nya väljare.

8. Slutsatser

Kommissionen inser naturligtvis att valberedningen, som även omfattar tidsplanering och upptagning i röstlängd, ingår i medlemsstaternas och de anslutande ländernas behörighet, men anser att det finns anledning att uppmärksamma medlemsstaterna och de anslutande länderna på vikten av att unionsmedborgarnas grundläggande politiska rättigheter garanteras i 2004 års val till Europaparlamentet. Det är viktigt för att den gemensamma utvidgningsprocessen skall bli meningsfull för hela Europas medborgare.

Därför rekommenderar kommissionen

- att de anslutande länderna, som inte ännu har gjort det, snarast genomför direktiv 93/109/EG för att upprätta en rättslig grund för rätten att rösta och kandidera i 2004 års val till Europaparlamentet,

- att dagens femton medlemsstater vidtar nödvändiga åtgärder för att medborgare i de anslutande länderna som bor på deras territorium skall bli upptagna i röstlängderna inför 2004 års val till Europaparlamentet i god tid före valet,

- att de anslutande länderna vidtar nödvändiga åtgärder för att unionsmedborgare som är bosatta på deras territorium skall bli upptagna i röstlängderna inför 2004 års val till Europaparlamentet i god tid före valet,

- att de anslutande länderna vidtar nödvändiga åtgärder för att medborgare i andra anslutande länder som bor på deras territorium skall bli upptagna i röstlängderna inför 2004 års val till Europaparlamentet i god tid före valet.

Kommissionen kommer att följa upp situationen. Vid slutet av år 2003 kommer kommissionen vidare att kalla medlemsstaternas och de anslutande ländernas representanter till ett informationsmöte om vilka praktiska arrangemang som vidtagits.

BILAGA 1

De anslutande ländernas genomförande av direktivet Situationen den 6 mars 2003

Land // Direktiv 93/109/EG

Tjeckiska republiken // Direktivet har genomförts genom en lag om val till Europaparlamentet som antogs den 19 februari 2003.

Estland // Direktivet har genomförts genom en lag om val till Europaparlamentet som antogs den 18 december 2002.

Cypern // Ett lagförslag finns men har ännu ej antagits.

Lettland // Ett förslag till lag om val till Europaparlamentet finns men har inte antagits än.

Litauen // Lagstiftning utarbetas men har ännu inte antagits.

Ungern // Inrikesministeriet utarbetar lagstiftning, som ännu inte antagits.

Malta // Ett lagförslag håller på att utarbetas men har ännu inte antagits.

Polen // Ett förslag till lag om val till Europaparlamentet finns men har ännu inte antagits.

Slovenien // Direktivet har genomförts via en lag om val av slovenska företrädare i Europaparlamentet, som antogs den 25 oktober 2002.

Slovakien // Ett förslag till lag om val till Europaparlamentet finns men är ännu inte antaget.

BILAGA 2

Väljare som omfattas av direktiv 93/109/EG i 2004 års val

Unionsmedborgare som bor i ett annat land än där de är medborgare och röstberättigade medborgare i de anslutande länderna som är bosatta i medlemsstaterna eller i något annat anslutande land [14]

[14] Siffrorna är mycket grova uppskattningar som bara ger en överblick av de nya väljarna. De bygger på Eurostats demografiska uppgifter, som avser olika år och hämtats ur olika demografiska baser (t.ex. uppskattningar av den sammanlagda folkmängden respektive den yrkesverksamma delen och liknande).

>Plats för tabell>

Grå ruta = nya väljare i 2004 års val, totalt 964 800 personer