EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.06.1998 
KOM(1998) 374 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET 
OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
ELEKTRONISK HANDEL OCH INDIREKT 
BESKATTNING 

I. Bakgrund 
I meddelandet "Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel" KOM(97)157 
betonade kommissionen behovet av att säkerställa tydliga och neutrala 
skattebestämmelser och vikten av att tillämpa skatteregler som inte snedvrider 
marknaden: "För att den elektroniska handeln skall kunna utvecklas är det 
nödvändigt att skattesystemen ger rättslig säkerhet (så att skattskyldigheterna är 
klara, öppna och förutsägbara) och neutralitet (så att det inte blir några extra 
belastningar på denna nya verksamhet jämfört med traditionell handel." I 
meddelandet förklaras också att mervärdesskatt till skillnad från alla andra typer av 
nya skatter är lämplig för elektronisk handel, precis som för andra mer traditionella 
sätt att bedriva handel. 
Även i EU:s och USA:s gemensamma uttalande om elektronisk handel (5 december 
1997) godkändes det att skatter på elektronisk handel skall vara tydliga, 
konsekventa, neutrala och icke-diskriminerande. I Bonndeklarationen som 
undertecknades av 29 länder den 6 juli 1997, stödde ministrarna "principen om icke­
diskriminerande beskattning av de globala informationsnäten" och konstaterade att 
"den elektroniska handeln ur skatteperspektiv kräver internationellt samarbete, och i 
förekommande fall samordning, för att undvika att konkurrensen snedvrids". 
På det multilaterala området har WTO dessutom beslutat att inleda ett omfattande 
arbetsprogram om elektronisk handel. De åtgärdsrekommendationer som detta 
arbetsprogram leder till kommer att överlämnas till WTO:s ministerkonferens 1999. 
Kommissionen kommer att ta aktiv del i detta arbete, där man bland annat kommer 
att överväga hur indirekta skatter bör tillämpas på elektroniska transaktioner. 
1 detta perspektiv är kommissionens övergripande mål att se till att detta nya sätt att 
bedriva handel kan blomstra i en skattemiljö som inte är mer betungande än 
nödvändigt. Om det behövs lagändringar, bör dessa varken medföra fördelar eller 
nackdelar för elektronisk handel jämfört med andra former av handel. 
Kommissionen erkänner också reservationslöst att alla framtida skatter på detta 
område kommer att behöva utformas i samarbete med näringslivet och 
handelspartnerna. Detta innebär att man fullt ut tar hänsyn till affärsmetoderna i 
denna nya miljö. 
Mervärdesskatt tillämpas på alla leveranser av varor eller tjänster som är avsedda för 
konsumtion inom EU oavsett vilket kommunikationsmedel eller vilken affärsmetod 
som används för att genomföra transaktionerna. EU:s mervärdesskattesystem bör 
därför ge den rättssäkerhet, enkelhet och neutralitet som krävs för att den 
elektroniska handeln skall kunna utvecklas fullt ut. 
Rättssäkerhet medför att handeln kan bedrivas i en miljö med tydliga och 
konsekventa regler, vilket minskar riskerna för oförutsedda skatteskulder och tvister. 
Enkelhet krävs för att det inte skall bli mer betungande än nödvändigt att följa 
bestämmelserna. Kommissionen är angelägen om att införa ett nytt framtida 
gemensamt mervärdesskattesystem baserat på ursprungsbeskattning och en enhetlig 
beskattningsort, där en aktör både kan redovisa och dra av skatt för alla sina 
mervärdesskattetransaktioner inom EU1. 
Med neutralitet avses följande: 
• Beskattningen bör ha samma följder för varu- och tjänstetransaktioner, 
oavsett vilken affärsmetod som används och oavsett om leveransen sker 
online eller offline. 
• Beskattningen bör ha samma följder för varor och tjänster oavsett om de 
köps från ett land inom eller ett land utanför EU. 
Säkerhet, enkelhet och neutralitet är nödvändigt för att garantera likvärdiga 
konkurrensvillkor för alla näringsidkare vid utvecklingen av en global 
marknadsplats och för att undvika snedvridning av marknaden. 
II. Elektronisk handel: möjligheter och utmaningar 
Internets snabba tillväxt och dess utveckling till ett medel för att underlätta 
affärstransaktioner öppnar en rad nya möjligheter för företag och konsumenter i 
Europa. I rammeddclandct "Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel" sägs 
följande: "Den elektroniska handeln är till själva sin natur gränsöverskridande och 
uppmuntrar till beställningar och leveranser av varor och tjänster över 
nationsgränser. Den ger direkt stimulans till konkurrensen på den inre marknaden." 1 
meddelandet sägs också att elektronisk handel "representerar därför en potentiellt 
avgörande faktor för sammanhållning och integration i Europa". 
Samtidigt medför elektronisk handel nya utmaningar, inte minst vad gäller indirekt 
beskattning. De nya globala marknadsplatser som växer fram kommer inte längre att 
vara geografiskt begränsade. Det kommer att bli potentiellt svårare att lokalisera och 
identifiera transaktionsparterna. Detta kommer att kräva att skattemyndigheterna 
noggrant granskar partnerskap inom näringslivet. Det kommer att vara mycket 
viktigt att beskattning sker på ett sätt som garanterar att den elektroniska handeln 
kan blomstra och uppnå sin fulla potential att främja EU:s ekonomi och en högre 
sysselsättning. 
Internet utvecklas snabbt från att främst ha varit ett kommunikationsmedel till att bli 
en global plattform för handel. Näringslivet är redan medvetet om att Internet kan 
användas som ett medel för marknadsföring och försäljning. Kommersiellt används 
Internet idag främst till reklam och beställning av produkter. Andra innovativa 
användningsområden håller på att utvecklas, både inom "indirekt" elektronisk 
handel (elektronisk beställning av materiella varor) och "direkt" elektronisk handel 
(elektronisk beställning och leverans av produkter och tjänster online över nätet). 
Äver om marknaden fortfarande är liten i absoluta tal, växer näten snabbt och blir 
allt mer avancerade. Med ökande överföringshastigheter och utveckling av säkra 
betalningsmedel kan man räkna med att marknaden kommer att växa snabbt under 
de närmaste åren. 
KOM(96)328 slutlig. 
Alla leveranser av varor och tjänster inom EU omfattas av de gällande 
mervärdesskattebestämmelserna. Detta gäller även företags och enskildas import av 
varor och företags köp av de flesta tjänster från leverantörer utanför EU. Fram till 
idag har enskilda EU-mcdborgare sällan köpt tjänster direkt och sådana inköp är 
därför till största delen befriade frän mervärdesskatt. Denna typ av transaktion, som 
eventuellt kommer all ge skaltemyndigheterna de tvistigasle problemen, förutses 
öka avsevärt när online-levcrcnscrna blir snabbare och mer tillförlitliga. Trois detta 
är prognosen att de inte kommer att fa någon större ekonomisk betydelse före år 
2001. De nuvarande skattebestämmelserna behöver inte ändras omedelbart, men det 
är ändå nödvändigt att övervaka hur dessa marknader utvecklas och att utveckla 
lösningar tillsammans med branschen. Sådana lösningar bör gå ut på att förenkla de 
befintliga skattebestämmelserna och vara förenliga med den i grunden 
decentraliserade och internationella karaktären hos de framväxande elektroniska 
globala marknadsplatserna. 
III. Den internationella dimensionen 
Den pol icy förklaring om elektronisk handel som Förenta staternas 
finansdepartement avgav i början av 1997 blev startskottet för den pågående och 
uppmärksammade debatten om detta nya fenomen. Debatten har utökats till all 
omfatta mänga av vara övriga handelspartner i multilaterala fora, lill exempel 
OECD och WTO. Kommissionen deltar aktivt i all denna verksamhet, framför allt 
på det centrala område som beskattningen utgör. I detta ingår framför allt ett fortsatt 
omfattande samråd om skattefrågor med representanter för näringslivet, både på 
kommissionens eget initiativ och tillsammans med OECD. Beskattning kommer 
därmed att vara en av de fyra huvudfrågor som skall diskuteras på OECD:s 
ministerkonferens "A borderless world: Realising the Potential of Electronic 
Commerce", som kommer att hållas i Ottawa den 6-8 oktober 1998. 
IV. Meddelandets syfte 
Syftet med detta meddelande är att förbereda EU:s och dess medlemsstaters bidrag 
till Ottawa-konferensen i frågor om indirekt beskattning. I detta hänseende syftar 
meddelandet till att utforma riktlinjer för beskattning, som kan ligga till grund för 
alla kommande diskussioner om dessa frågor med berörda parter (regeringar, 
näringslivet, konsumenterna) inom ramen för den inre marknaden och även 
internationellt, i en ansträngning alt finna globala lösningar. Som ett bidrag till de 
kommande diskussionerna ger meddelandet också rådet möjlighet att bedöma det 
arbete som kommissionen och medlemsstaterna hittills har uträttat på skatteområdet. 
I meddelandet föreslås ett antal allmänna riktlinjer som bör styra kommande studier 
av hur EU:s mervärdesskattesystem kan anpassas för att skapa de tydliga och enkla 
regler som krävs för att tillfredsställa behoven hos och stödja utvecklingen av den 
framväxande elektroniska handeln i Europa. 
I detta meddelande behandlas inte frågan om de kommande förändringarna av 
mervärdesskatten inom den inre marknaden. Kommissionen är medveten om de 
problem som det nuvarande mervärdesskattesystemet medför och som framför allt 
små och medelstora företag uppfattar som ett av de största hindren för utvecklingen 
av elektronisk handel på den inre marknaden. Därför är kommissionen även i 
fortsättningen angelägen om att införa ett gemensamt mervärdesskattesystem 
baserat på ursprungsbeskattning och och en enhetlig beskattningsort, där en aktör 
3 både kan redovisa och dra av skatt för alla sina mervärdesskattetransaktioner inom 
EU2. 
V. Riktlinjer 
Riktlinje 1: Inga nya skatter 
Den första riktlinjen har formulerats så att den skall återspegla grundtanken att 
befintliga skatter bör vara tillämpliga på elektronisk handel. 
/. På den indirekta beskattningens område skall alla ansträngningar 
inriktas på att anpassa befintliga skatter och särskilt mervärdesskatten till 
den elektroniska handelns utveckling. Därför kommer inga nya eller 
ytterligare skatter att övervägas. 
Riktlinje 2: Elektroniska överföringar som en tjänst 
Mervärdesskatten är utformad som en allmän konsumtionsskatt som i princip 
omfattar alla varor och tjänster. Alla transaktioner inom EU, som sker med hjälp av 
elektronisk handel och som leder till konsumtion inom EU, omfattas av EU:s 
mervärdesskatt enligt gällande bestämmelser. Detta gäller emellertid inte alltid för 
leveranser från länder utanför EU. När det gäller varor som levereras från ett land 
utanför EU till en mottagare inom EU, säkerställer de sedvanliga 
importförfarandena att bestämmelserna om mervärdesskatt tillämpas oavsett på 
vilket sätt transaktionen genomförs. Även vissa typer av tjänster som företag inom 
EU erhåller från länder utanför EU omfattas av mervärdesskatt. Man bör emellertid 
lägga märke till att tjänster som tillhandahålls till enskilda personer inom EU med 
några få undantag inte omfattas av mervärdesskatt enligt gällande bestämmelser 
(idag tillhandahålls sådana tjänster endast i liten utsträckning). 
EU betraktar produkter som beställs och levereras via nät som tjänster. I 
lagstiftningen om mervärdesskatt görs en grundläggande åtskillnad mellan 
varuleveranser och tjänsteleveranser. Alla typer av elektronisk överföring och alla 
immateriella produkter som levereras med sådana medel skall från 
mervärdesskattesynpunkt betraktas som tjänster. Detta överensstämmer med EU:s 
och dess medlemsstaters ståndpunkt i WTO. På skatteområdet innebär dclla också 
atl tydliga regler kan tillämpas. 
2. En leverans som leder till att mottagaren får tillgång till en produkt i 
digital form via ett elektroniskt nät skall från mervärdesskattesynpunkt 
betraktas som tillhandahållande av en tjänst? 
Riktlinje 3: Att säkerställa neutralitet 
KOM(96)328 slutlig. 
Dessa elektroniskt tillhandahållna produkter kan också levereras på ett mer traditionellt sätt i materiell 
form och beroende på produkternas egenskaper betraktas leveranserna då från 
mervärdesskattesynpunkt antingen som varu- eller tjänsteleveranser. De leveranser som idag betraktas 
som varuleveranser, t.ex. leveranser av musik eller videofilmer på skiva eller kassett, kan vid import 
omfattas av tullar. Produkter som i sin materiella form från mervärdesskattesynpunkt betraktas som 
varor, betraktas som tjänster när de levereras med elektroniska medel. 
Det har redan konstaterats att alla former av elektronisk handel förväntas växa 
snabbt, vilket kommer att leda till en ökning av leveranserna från länder utantoi EU 
till slutkonsumenter inom EU. Detta kommer med nödvändighet att inbegripa 
onlinc-leveranscr av "immateriella" produkter som musik, videofilmer eller 
programvara. 
Del är sväll atl uppskatta hur stor omsättning den elektroniska handeln kommer all 
få vad gäller slutlig konsumtion inom EU (dvs. leveranser till enskilda personer i 
stället för till företag). Den kan komma att uppgå till 5 miljarder ecu år 2001 för alla 
typer av elektronisk handel - varor och tjänster, beställda och betalade online, 
oberoende av leveranssätt. Endast en del av denna totala omsättning kommer att 
kunna hänföras till leveranser från leverantörer utanför EU och av dessa kommer i 
sin tur endast en liten del att delvis bestå av "direkt" elektronisk handel, dvs. tjänster 
som tillhandahålls online. 
Tjänster som enskilda konsumenter inom EU beställer från leverantörer utanför EU 
för leverans online utgör den största utmaningen när det gäller indrivning av 
mervärdesskatt. Om den förväntade ökningen av tjänster som tillhandahålls till 
slutkonsumenter, som idag inte betalar mervärdesskatt, når en ekonomiskt 
betydelsefull nivå, kan det bli nödvändigt att tillsammans med näringslivet utforma 
ett system för beskattning av sådana tjänster. 
Avsaknaden av sådan beskattning skulle leda till illojal konkurrens med EU-aktörcr, 
som redan idag mäsle ta ut skatt för de tjänster som tillhandahålls till 
slutkonsumenter inom EU. Eftersom många online-tjänster enligt dagens EU-regler 
beskattas vid ursprunget, skall EU-leverantörerna dessutom betala mervärdesskatt 
för alla tjänster som de tillhandahåller till länder utanför EU. I motsats till detta 
skulle leveranser från länder utanför EU till EU inte beskattas, vilket utan tvekan 
skulle vara en dubbel konkurrensnackdel för företagen inom EU. Sådana skillnader i 
beskattning strider utan tvekan mot principen om neutralitet. 
För att undvika denna typ av snedvridning och för att garantera att skattesystemet är 
neutralt skulle följande riktlinje vara önskvärd. 
3. EU:s mervärdesskattesystem bör garantera 
• att tjänster som tillhandahälls för konsumtion inom EU beskattas inom 
EU, oavsett om de tillhandahålls genom elektronisk handel eller pä annat 
sätt och oavsett tjänsternas ursprung, 
• att tjänster som tillhandahålls av aktörer inom EU för konsumtion 
utanför EU inte omfattas av mervärdesskatt inom EU, men att 
mervärdesskatten på tillhörande insatsvaror får dras av. 
Denna riktlinje påverkar inte tillämpningen av de regler som kommer att 
tillämpas inom EU. 
Det praktiska genomförandet av denna riktlinje kommer emellertid att orsaka 
problem och därför kommer kommissionen att fortsätta att studera frågan i samråd 
med medlemsstaterna, i en arbetsgrupp som kommissionen bildat samt tillsammans 
med näringslivet. 
Den sista meningen återspeglar att kommissionen är angelägen om att införa ett 
gemensamt mervärdesskaltesystem baserat på ursprungsbeskaUning och en enhetlig 
beskattningsort, där en aktör både kan redovisa och dra av skatt för alla sina 
mervärdesskatlelransaktioner inom EU. Ett sådant system skulle inte bara förenkla 
skallesystemet för företagen inom EU, utan också ge företag utanför EU möjlighet 
att uppfylla sina skyldigheter i fråga om mervärdesskatt i ett enda land. 
Som helhet innebär denna riktlinje en stor förändring jämfört med dagens situation. 
Den skulle innebära att alla tjänster som tillhandahålls online från leverantörer 
utanför EU till enskilda personer inom EU skulle omfattas av mervärdesskatt och att 
alla sådana tjänster som exporterades från EU till andra länder skulle vara befriade 
från mervärdesskatt. Detta skulle garantera skatteneutralitet mellan leverantörer 
inom och utanför EU. För att bevara skatteneutraliteten mellan tjänster som 
tillhandahälls offline och online, skulle tjänster som leverantörer utanför EU 
tillhandahåller enskilda personer inom EU med traditionella medel, till exempel 
telefon eller telefax, till skillnad frän idag också omfattas av mervärdesskatt. 
Riktlinje 4: Att göra ett komplicerat system enkelt 
Ett skattesystems trovärdighet beror på om det är praktiskt och genomförbart. Det 
bör inte råda någon osäkerhet kring reglerna och det skall vara så lätt som möjligt att 
följa dem för att företagen inte skall drabbas av onödiga bördor. Både från de 
berörda företagens och skattemyndigheternas synpunkt måste det också finnas 
garantier för att skatten kan kontrolleras och drivas in effektivt. Man måste ta 
hänsyn till denna affärsverksamhets globala karaktär och man bör sträva efter 
internationellt samförstånd och samarbete för att utveckla de rätta instrumenten som 
gör det lätt att följa bestämmelserna. 
Skattemekanismer bör utformas så att de är fullt förenliga med affärsmetoder som 
sannolikt kommer att förändras med den elektroniska handelns införande. De bör 
också vara proportionella och ta hänsyn till de särskilda behov som Intcrnetföretag 
har när det gäller marknadens i grunden transnationclla, di vers i lierade och 
decentraliserade karaktär. Att skattesystemen anpassas till etablerade affärsmetoder 
är mycket viktigt både för de olika aktörernas och skattemyndigheternas redovisning 
av skatt. I detta hänseende tillgodoser nedanstående formulering behoven hos den 
framväxande elektroniska handelsmiljön. 
4. Det skall vara så lätt och enkelt som möjligt för alla aktörer inom 
elektronisk handel att följa bestämmelserna. 
Riktlin i e 5: Att säkerställa kontroll och tillämpning 
Det har redan påpekats att skattesystemen måste fungera så att alla typer av 
konsumtion inom EU beskattas på samma sätt. Reglerna bör vara så fa som möjligt 
och oproportionerliga skyldigheter bör undvikas för att den elektroniska handeln 
skall kunna blomstra. Samtidigt måste det emellertid finnas garantier för att skatten 
kan kontrolleras på ett effektivt sätt. 
5. Skattesystemet och dess kontrollinstrument måste säkerställa att 
skattebestämmelserna kan tillämpas pä tjänster som via elektronisk handel 
tillhandahålls både till företag och enskilda inom EU. 
När det gäller enskilda måste de planerade mekanismerna överensstämma med 
gällande EG-lagstifining om skydd av personuppgifter. 
Riktlinje 6: Underlätta skatteadministrationen 
Om företagen skall ha förtroende för skattesystemet måste det kunna tillämpas 
rättvist, med säkerhet och pä ett sätt som gör att alla den elektroniska handelns 
fördelar kan förverkligas. Det bör erkännas att det ligger i EU:s och dess 
medlemsstaters eget intresse att skapa villkor som underlättar för aktörer utanför EU 
att följa EU:s bestämmelser om mervärdesskatt på elektronisk handel. 
Det är också viktigt att se till att det inte är mer betungande för aktörer inom EU än 
aktörer utanför EU att följa bestämmelserna i fråga om elektronisk handel. Det är 
viktigt att se till att det i den nya miljön finns elektroniska medel för fakturering och 
redovisning. 
6. Papperslös elektronisk fakturering kommer att vara ett utmärkande 
drag för den elektroniska handeln och måste för transaktioner inom EU 
godkännas från mervärdesskattesynpunkt. När bestämmelserna för hur 
elektronisk fakturering får användas fastställs enhetligt på EU-nivå måste 
emellertid medlemsstaternas legitima intressen skyddas genom att det 
finns tillräckliga instrument för kontroll och förebyggande av missbruk. 
Att skapa en ram för samarbete mellan EU och andra länder måste också 
ges hög prioritet, i syfte att säkerställa att bestämmelser som är likvärdiga 
med dem som gäller inom EU också skapas för internationell elektronisk 
fakturering. 
7. Under förutsättning att enhetliga bestämmelser antas på 
gemenskapsnivå bör skattemyndigheterna göra det möjligt för aktörer som 
bedriver elektronisk handel att fullgöra sina skattemässiga skyldigheter 
med hjälp av elektronisk deklaration och redovisning av mervärdesskatt.. 
Skattemyndigheterna måste vara aktiva i den elektroniska världen och beredda att 
använda dess begrepp och metoder i sitt arbete med aktörer och konsumenter som 
bedriver elektronisk handel. 
VII. Slutsats 
Ovanstående riktlinjer överenstämmer helt med målen för EU: s 
mervärdesskattesystem. De ger emellertid också möjlighet till en neutral kontaktyta 
med skattesystemen i länder utanför EU, eftersom de endast gäller skatt på 
leveranser till mottagare inom EU. Leveranser från EU till andra länder skulle inte 
omfattas av EU:s mervärdesskatt och beträffande de flesta varor och tjänster skulle 
länderna utanför EU på samma sätt som idag själva kunna besluta om de ville 
tillämpa egna indirekta skatter på inkommande leveranser. Detta är särskilt viktigt 
med hänsyn till de diskussioner med näringslivet som kommer att hållas vid 
OECD:s ministerkonferens i Ottawa i oktober om införandet av en global ram för 
beskattning. 
Kommissionen uppmanar därför rådet att överväga ovanstående allmänna 
EU-riktlinjer för indirekta skatter på elektronisk handel. Dessa bör ligga till 
grund för EU:s ståndpunkter vid den kommande konferensen i Ottawa. De 
ligger till grund för ytterligare diskussioner inom EU och internationellt med 
8 
alla som ägnar sig åt utvecklingen av eller som deltar i elektronisk handel. I 
detta skede, när tekniken för elektronisk handel fortfarande utvecklas och 
handelsmönstren ännu är oklara, är det inte nödvändigt eller möjligt att ändra 
den befintliga skatteordningen. Det behövs emellertid allmänna riktlinjer för 
att styra den pågående debattens inriktning och för att i samråd med 
näringslivet visa vägen för den framtida utvecklingen inom skatteområdet på 
denna nya och snabbt växande globala marknadsplats. Kommissionen är 
övertygad om att beskattning i enlighet med dessa riktlinjer kommer att bidra 
till framgång för den elektroniska handeln och EU:s ekonomi genom att 
företagen inom EU får likvärdiga konkurrensvillkor. 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 374 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 02 10 16 
Katalognummer : CB-CO-98-399-SV-C 
ISBN 92-78-37322-2 
Byrän för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
1<