Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om statistik över yrkesutbildning på företag

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. I ett meddelande från november 2001 med titeln "Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande" säger kommissionen i punkt 1.1: "Därför bekräftades vid Europeiska rådets möte i Lissabon det livslånga lärandet som en grundläggande del av den europeiska samhällsmodellen". I denna bemärkelse omfattar det livslånga lärandet all inlärning under hela livet så länge som syftet är att förbättra kunskaper, färdigheter eller kompetens i ett personligt, medborgerligt, socialt eller arbetsrelaterat perspektiv. Lärande är inte längre bara en fråga för utbildningssektorn; det är också en faktor av avgörande betydelse för sysselsättning och social trygghet, ekonomiska prestanda och konkurrenskraft livet igenom. Det livslånga lärandet är också en fråga av stor vikt för forskare, ingenjörer och annan personal på företagen. Genom stöd till FoU-personalens livslånga lärande uppmuntras en stadigt hög kvalitet på kunskapsproduktionen såväl som förmågan att ta till sig ny kunskap från andra områden. Denna inställning återspeglar Lissabonmötets långsiktiga strategi för att stärka sysselsättningen och den sociala sammanhållningen i ett kunskapsbaserat samhälle och näringsliv. Numera är det livslånga lärandet en hörnsten i den europeiska sysselsättningsstrategin som underbygger flera av sysselsättnings riktlinjerna och alla medlemsstaternas nationella handlingsplaner för genomförande av riktlinjerna.

I ett av meddelandets byggelement för utveckling och genomförande av sammanhängande nationella strategier för livslångt lärande, "En fördelning av uppgifter och ansvarsområden", betonas att arbetsgivarna har huvudansvaret för att deras arbetskraft får möjlighet att utveckla sina kunskaper. "Man bör göra det lättare för företagen att bli lärande organisationer, där alla lär sig och utvecklas i samband med arbetet..." Fortbildning står i allt högre grad i centrum för de politiska insatser som syftar till att minska arbetslösheten och främja produktiviteten och konkurrenskraften i Europa. Färdighetsutveckling genom yrkesinriktad fortbildning på företag är en oerhört viktig del av det livslånga lärandet som förbättrar arbetskraftens anpassningsförmåga och skapar förutsättningar för anställbarhet hela livet. Företagens investeringar i yrkesinriktad fortbildning återspeglar deras vilja att satsa resurser som svar på utvecklingen på arbetsmarknaden. Men de återspeglar också deras möjligheter att göra det.

I rådets resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande "välkomnar [rådet] dessutom att livslångt lärande i meddelandet fastställs som en av de vägledande principerna för utbildningen samt erkänner betydelsen av byggstenarna i strategierna för livslångt lärande".

I rådets resolution av den 24 juni 2003 om socialt kapital och humankapital betonas vikten av lärande och utbildning på arbetsplatsen för att skapa socialt kapital och humankapital i kunskapssamhället. Särskilt framhålls "vikten av att säkerställa att alla arbetstagare inom sina egna företag och organisationer är fullt delaktiga och får ordentlig utbildning ... vilket kan bidra till att underlätta förändringar, och att de således är medvetna om fördelarna i form av förbättrad konkurrenskraft och kvalitet i arbetslivet". I resolutionen betonas även "problemet att välutbildade människor har fler möjligheter och större faktisk tillgång till utbildning än mindre välutbildade, som skulle ha störst nytta av utbildning, t.ex. kvinnor och äldre arbetstagare".

Den nya europeiska sysselsättningsstrategin, som antogs den 22 juli 2003, har setts över så att den tar bättre hänsyn till ett utvidgat EU:s behov, för att bättre reagera på den moderna arbetsmarknadens utmaningar och för att bättre bidra till Lissabonstrategin. Två av strategins särskilda riktlinjer går ut på att ta itu med behovet att öka färdigheterna genom livslångt lärande och göra någonting åt arbetskraftsbrist och flaskhalsar. I riktlinjerna uppmanas medlemsstaterna att ta itu med arbetskraftsbrist och flaskhalsar. Medlemsstaterna uppmuntras också att genomföra heltäckande strategier för det livslånga lärandet för att utrusta alla individer med de färdigheter som den moderna arbetsmarknaden kräver och för att reducera bristande överensstämmelse mellan arbetskraftens färdigheter och arbetsmarknadens behov och flaskhalsar på arbetsmarknaden. Enligt riktlinjerna skall politiken gå ut på att öka investeringarna i de mänskliga resurserna, i synnerhet genom en avsevärd ökning av företagens investeringar i vuxenutbildning.

2. Denna uppmärksamhet på sistone, tillsammans med det faktum att utbildning i och med Maastricht- och Amsterdamfördragen togs med bland gemenskapens kompetensområden, har lett till ökad efterfrågan på statistik över livslångt lärande. För att övervaka det livslånga lärandet och bedöma framstegen med genomförandet av de därtill hörande politiska insatserna, måste lämplig och jämförbar statistik utvecklas och sammanställas. För Eurostat är målet när det gäller att försöka mäta det livslånga lärandet att skapa ett integrerat Europeiskt Statistiskt Informationssystem (ESIS) för utbildning och lärande. Inom denna ram kommer information om yrkesinriktad fortbildning som tillhandahålls av företagen att belysa en faktor av avgörande betydelse för det livslånga lärandet. Informationen är en förutsättning för att det skall gå att utforma och utvärdera politik och strategier för att anpassa det mänskliga kapitalet till en föränderlig ekonomi.

3. Undersökningen om yrkesinriktad fortbildning är den enda källan till internationellt jämförbara statistiska uppgifter och indikatorer om fortbildning på företag både för medlemsstaterna, de anslutande länderna, kandidatländerna och de deltagande EFTA-länderna. Undersökningens resultat kan användas för jämförelser på flera nivåer (EU, land, företag) av tillgången till och deltagandet i utbildning samt av utbildningens intensivitet och kostnader. Resultaten ger också en bild av företagens villkor, vilket gör det lättare för arbetsgivare och arbetstagare att jämföra sina erfarenheter med ett större sammanhang.

Gemenskapsstatistik över utbildning på företagen är viktig för att bedöma behoven av stöd på såväl EU-nivå som nationell nivå på ett område som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Undersökningen om yrkesinriktad fortbildning är en unik källa till information på internationell nivå för analyser av utbildning på företag: glappet mellan tillgång och efterfrågan på färdigheter, mellan behov av och möjligheter till utbildning, mellan ämnen och omfattning på den utbildning som erbjuds och mellan företagens egna resurser och användningen av externa tjänsteleverantörer. Undersökningen gör det möjligt att bedöma möjligheterna för utbildning på företagen, i synnerhet för missgynnade grupper, äldre arbetare och kvinnor som påverkas mest av arbetslöshet. Sist men inte minst ger undersökningen viktig information om utbildningskostnaderna, både för företagen och det allmänna, och om finansieringsmetoder.

4. Den första undersökningen om yrkesinriktad fortbildning (CVTS1) utfördes 1994. Undersökningen var en del av handlingsprogrammet för utveckling av fortbildning i Europeiska gemenskapen (FORCE) i enlighet med rådets beslut 90/267/EEG av den 29 maj 1990. Det tilltagande politiska intresset för information om fortbildning på företagen tillsammans med kravet att täcka in EU:s femton medlemsstater föranledde kommissionen att inleda en andra undersökning. Vid sitt sammanträde i november 1997 godkände Kommittén för det statistiska programmet den nya undersökningen. Den andra undersökningen (CVTS2) utfördes 2000-2001 i alla medlemsstater, Norge samt nio kandidatländer.

Både CVTS1 och CVTS2 genomfördes på grundval av "gentlemen's agreements" mellan Eurostat och EU:s medlemsstater. I CVTS, precis som inom många andra statistiska verksamheter, har sådana överenskommelser tjänat som viktiga steg för att skapa förutsättningarna för samarbete genom att etablera undersökningen och utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för den. "Gentlemen's agreements" är dock inte något alternativ till lagstiftning som antagits med medbeslutandeförfarandet, i synnerhet inte när det gäller företagsundersökningar.

Efter genomförandet av CVTS2 bestämde sig därför Eurostat och medlemsstaterna att skapa en rättslig grund för insamlingen av uppgifter inom ramen för det europeiska statistiksystemet i form av en förordning från Europaparlamentet och rådet. Direktörerna för social statistik godkände tillvägagångssättet vid sitt sammanträde den 22-23 april 2002. I förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv beaktas både diskussionerna inom arbetsgruppen för CVTS2 (november 2002), ländernas skriftliga synpunkter och diskussionen i arbetsgruppen för utbildningsstatistik (23-24 januari 2003). Direktörerna för social statistik godkände utkastet vid sitt sammanträde den 7-8 april 2003 och genom ett skriftligt samråd som inleddes den 15 maj 2003.

5. Undersökningen om yrkesinriktad fortbildning är en av de viktigaste komponenterna i ett integrerat europeiskt statistiskt informationssystem för livslångt lärande. Enligt förslaget skall uppgifter insamlas regelbundet vart femte år. Statistiken kommer att ge kvantitativ och kvalitativ information om yrkesinriktad fortbildning på företagen jämte grundläggande information om inledande utbildning. Undersökningen kommer att omfatta bl.a. utbildningspolicy, fortbildningens omfattning, intensitet och innehåll samt kostnader för och finansiering av utbildning på företag.

Enligt föreliggande förslag bör undersökningen utformas så, att belastningarna minimeras för uppgiftslämnarna, dvs. företagen. Med förordningen blir det lättare att sätta samarbetet med företagen i medlemsstaten på en stabil grund och förbättra uppgifternas kvalitet och fullständighet.

6. Syftet med Europaparlamentets och rådets förordning om utveckling och sammanställning av gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag är att inrätta en gemensam ram för insamling av uppgifter inom det europeiska statistiksystemet.

2004/0041 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om statistik över yrkesutbildning på företag

(Text av betydelse för EES)

EUROPANPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EUT C [], [], s. [].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],

[2] EUT C [], [], s. [].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [3],

[3] EUT C 325, 24.12.2002, s. 133. Konsoliderad version.

och av följande skäl:

(1) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2001 satte Europeiska unionen upp det strategiska målet att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskaps baserade ekonomi, med förmåga till långsiktig ekonomisk tillväxt och med fler och bättre arbetstillfällen och större social sammanhållning.

(2) Medborgarnas anställbarhet, flexibilitet och rörlighet är av avgörande betydelse för att Europa skall kunna infria sin föresats att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskaps baserade ekonomi.

(3) Det livslånga lärandet är en hörnsten när det gäller att utveckla och främja yrkesskicklig, välutbildad och flexibel arbetskraft.

(4) I rådets slutsatser av den 5 maj 2003 om referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa inom allmän utbildning och yrkesutbildning (referensvärden) [4] antogs följande referensvärde: "Därför bör, senast år 2010, den genomsnittliga nivån för livslångt lärande i Europeiska unionen vara minst 12,5 % av den vuxna arbetsföra befolkningen (åldersgruppen 25-64 år)".

[4] EUT C 134, 7.6.2003, s.4.

(5) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon bekräftades det livslånga lärandets betydelse som en grundläggande beståndsdel i den europeiska samhällsmodellen.

(6) Den nya europeiska sysselsättningsstrategin, bekräftad av rådets beslut av den 22 juli 2003 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik [5], går ut på att bättre bidra till Lissabonstrategin och att genomföra enhetliga och övergripande strategier för livslångt lärande.

[5] EUT L 197, 5.8.2003, s. 13-21.

(7) Särskild vikt måste fästas vid utbildning på arbetsplatsen som en väsentlig aspekt på det livslånga lärandet.

(8) Jämförbar statistik på gemenskapsnivå, särskilt ifråga om utbildning på företag, är en förutsättning för utarbetandet av strategier för livslångt lärande och för övervakning av framstegen med genomförandet av dem.

(9) Insamling av särskild gemenskapsstatistik regleras i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik [6].

[6] EGT L 52, 22.2.1997, s. 61.

(10) Överföring av insynsskyddade uppgifter regleras av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 och i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor [7].

[7] EGT L 151, 15.6.1990, s. 1, förordningen i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 322/97.

(11) I kommissionens förordning (EG) nr 831/2002 av den 17 maj 2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, med avseende på tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften [8] anges villkoren för när tillgång får beviljas till insynsskyddade uppgifter som överlämnats till gemenskapens organ.

[8] EGT L 133, 18.5.2002, s. 7.

(12) Eftersom målet att skapa gemensamma statistiska standarder som möjliggör sammanställning av harmoniserade uppgifter inte i tillräckligt hög grad kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går denna förordning inte utöver vad som krävs för att uppnå dessa mål.

(13) De åtgärder som krävs för genomförandet av denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [9].

[9] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(14) Kommittén för det statistiska programmet har hörts i enlighet med artikel 3 i rådets beslut 89/382/EEG, Euratom av den 19 juni 1989 om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program [10].

[10] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning upprättas en gemensam ram för sammanställning av gemenskaps statistik över yrkesutbildning på företag.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

(a) företag: företag enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen [11].

[11] EGT L 76, 30.3.1993, s. 1.

(b) NACE Rev. 1: den allmänna näringsgrensindelning som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av den 9 oktober 1990 om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen [12].

[12] EGT L 293, 24.10.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 29/2002 (EGT L 6, 10.1.2002, s. 3).

(c) den andra undersökningen om yrkesinriktad fortbildning (CVTS2): den andra europeiska undersökningen av yrkesinriktad fortbildning på företag som utfördes 2000-2001 i alla medlemsstater med 1999 som referensår.

Artikel 3

Uppgifter som skall samlas in

1. Uppgifterna skall samlas in av medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla gemenskapsstatistik för analys av yrkesinriktad fortbildning på företag inom följande områden:

(a) Företagens utbildningspolicy och utbildningsstrategier för att utveckla sina anställdas kompetens.

(b) Administration, organisation och former för yrkesinriktad fortbildning på företag.

(c) Arbetsmarknadens parters roll för tillhandahållandet av adekvat yrkesinriktad fortbildning på arbetsplatsen.

(d) Tillgång till yrkesinriktad fortbildning, dess omfattning och innehåll, särskilt mot bakgrund av ekonomisk verksamhet och företagsstorlek.

(e) Företagens särskilda åtgärder inom yrkesinriktad fortbildning för att öka de anställdas IKT-färdigheter.

(f) Möjligheter för anställda på små och medelstora företag att få tillgång till yrkesinriktad fortbildning och förvärva nya färdigheter, och de små och medelstora företagens särskilda behov i samband med tillhandahållande av utbildning.

(g) Lika möjligheter till yrkesinriktad fortbildning på företag för alla anställda, särskilt med avseende på kön.

(h) Särskilda åtgärder inom yrkesinriktad fortbildning för grupper som är missgynnade på arbetsmarknaden.

(i) Utgifter för yrkesinriktad fortbildning: finansieringsnivå och finansieringsresurser, incitament för yrkesinriktad fortbildning.

(j) Utvärdering av yrkesinriktad fortbildning på företag.

2. Särskilda uppgifter skall samlas in av medlemsstaterna avseende inledande yrkesutbildning på företag rörande följande:

(a) Deltagare i den inledande utbildningen.

(b) Totala utgifter för inledande utbildning.

Artikel 4

Omfattning

Statistiken över yrkesutbildning skall omfatta minst de näringsverksamheter som definieras i avdelningarna C-K samt O i NACE Rev. 1.

Artikel 5

Statistiska enheter

Vid insamling av uppgifterna skall företag som är verksamma inom en av de näringsverksamheter som avses i artikel 4 och med 10 eller fler anställda användas som en statistisk enhet.

Artikel 6

Källor

1. Medlemsstaterna skall samla in erforderliga uppgifter med hjälp av antingen en undersökning av företagen eller en kombination av en företagsundersökning och andra källor, med tillämpning av principerna om minskad belastning på uppgiftslämnarna och om förenklad förvaltning.

2. I samband med undersökningen uppmanas företagen att lämna korrekta och fullständiga uppgifter inom angiven tid.

3. Medlemsstaterna får bestämma att det skall vara obligatoriskt för företagen att besvara undersökningen. I samband med en obligatorisk undersökning skall de undersökta företagen åläggas att lämna korrekta och fullständiga uppgifter inom angiven tid.

4. Andra lämpliga källor, inbegripet förvaltningsuppgifter, kan användas för att komplettera de uppgifter som skall samlas in, om de källorna är lämpliga i fråga om relevans och tid.

Artikel 7

Undersökningens egenskaper

1. Undersökningen skall vara en urvalsundersökning. Urvalens storlek skall likna dem som användes under CVTS2, vilka anges i bilagan.

2. Medlemsstaterna skall vidta erforderliga åtgärder för att se till att de uppgifter som överlämnas återspeglar de statistiska enheternas populationsstruktur. Under sökningen skall utföras så, att den möjliggör en uppdelning av resultaten på gemenskaps nivå på åtminstone följande kategorier:

(a) Näringsgren i enlighet med NACE Rev.1.

(b) Företagens storlek.

3. Krav på urval och precision samt specifikationer av NACE- och storlekskategorier på vilka resultaten skall kunna uppdelas skall bestämmas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

Artikel 8

Undersökningens uppläggning

1. För att minska belastningen på uppgiftslämnarna skall undersökningen utformas så, att uppgiftsinsamlingen kan skräddarsys med avseende på:

(a) utbildningsföretag och övriga företag,

(b) olika slags utbildning.

2. De särskilda uppgifter som skall samlas in beroende på utbildningsföretag och övriga företag respektive olika slags utbildning skall bestämmas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

Artikel 9

Kvalitetskontroll och rapportering

1. Medlemsstaterna skall vidta alla tillämpliga åtgärder för att säkerställa de överlämnade uppgifternas kvalitet.

2. Senast 21 månader efter referensperiodens slut skall medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en kvalitetsrapport innehållande all information och alla uppgifter som den begär för att kontrollera de överlämnade uppgifternas kvalitet. De skall särskilt ange möjliga brott mot de metodologiska kraven.

3. Kommissionen (Eurostat) skall bedöma de överlämnade uppgifternas kvalitet.

4. Kvalitetskraven för de uppgifter som skall samlas in och överlämnas för gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag, utformningen av de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna skall lämna samt alla åtgärder som krävs för att bedöma eller förbättra uppgifternas kvalitet skall bestämmas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

Artikel 10

Referensperiod och intervall

1. Den referensperiod som uppgiftsinsamlingen skall täcka är ett kalenderår.

2. Kommissionen skall bestämma det första referensår för vilket uppgifterna skall samlas in i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

3. Medlemsstaterna skall samla in uppgifterna en gång vart femte år.

Artikel 11

Överlämnande av uppgifter

1. Medlemsstaterna och kommissionen skall, inom ramen för sina respektive befogenheter, främja möjligheterna för ökad användning av elektronisk uppgifts insamling, elektronisk uppgiftsöverföring och automatisk uppgiftsbehandling.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) överlämna de enskilda uppgifterna om företagen i enlighet med befintliga gemenskapsbestämmelser om överföring av uppgifter med insynsskydd i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik [13] och i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor [14]. Medlemsstaterna skall se till att det inte är möjligt att med hjälp av de överlämnade uppgifterna direkt identifiera de statistiska enheterna.

[13] EGT L 52, 22.2.1997, s. 61.

[14] EGT L 151, 15.6.1990, s. 1, förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 322/97.

3. Medlemsstaterna skall överlämna uppgifterna i elektronisk form, i lämpligt tekniskt format och enligt den utbytesstandard som kommissionen bestämmer i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

4. Medlemsstaterna skall överlämna fullständiga och korrekta uppgifter inom en tid från referensårets slut som inte får överskrida 18 månader.

Artikel 12

Rapport om genomförandet

1. Inom fem år efter det att denna förordning trätt i kraft, och efter att ha hört Kommittén för det statistiska programmet, skall kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. Rapporten skall särskilt innehålla följande:

(a) En bedömning av fördelarna för gemenskapen, medlemsstaterna och statistikens användare i relation till belastningen på uppgiftslämnarna.

(b) En kartläggning av områden för möjliga förbättringar och ändringar som kan anses nödvändiga mot bakgrund av de resultat som erhållits.

2. Efter rapporten om genomförandet kan kommissionen föreslå ändringar för att förbättra tillämpningen av denna förordning.

Artikel 13

Genomförandeåtgärder

De åtgärder som krävs för genomförandet av denna förordning, inbegripet åtgärder för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen avseende insamling, överföring och behandling av uppgifterna, skall antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.

Artikel 14

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 15

Finansiering

1. För det första referensår för vilket den gemenskapsstatistik som avses i denna förordning sammanställs skall kommissionen lämna ett finansiellt bidrag till medlemsstaterna för att bidra till deras kostnader för insamling, behandling och överlämnande av uppgifterna.

2. Det finansiella bidragets storlek skall fastställas som en del av det berörda årliga budgetförfarandet. Budgetmyndigheten skall bestämma anslagets storlek.

3. Vid tillämpningen av denna förordning får kommissionen anlita experter och organisationer för tekniskt bistånd, vilkas finansiering kan ingå i den övergripande finansiella ramen för förordningen. Kommissionen får anordna seminarier, symposier eller andra expertmöten för att underlätta genomförandet av förordningen samt vidta lämpliga åtgärder ifråga om information, publicitet och spridning.

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Talman Ordförande

BILAGA

Bruttourval, avrundade, i CVTS2 [15]

[15] Beräkningen av urvalsstorleken i den andra europeiska undersökningen om yrkesinriktad fortbildning (CVTS2) byggde på ett mål om ett relativt standardfel om högst 20 % (95 % konfidensintervall) för de uppskattade parametrarna som är andelarna "utbildningsföretag", med hänsyn tagen till skattade andelar utbildningsföretag och förväntad svarsfrekvens.

Land // Urval, brutto (avrundat)

Belgien // 4 000

Danmark // 2 800

Tyskland // 10 200

Grekland // 4 400

Spanien // 11 500

Frankrike // 8 100

Irland // 2 100

Italien // 13 900

Luxemburg // 1 300

Nederländerna // 8 000

Österrike // 6 900

Portugal // 9 200

Finland // 3 100

Sverige // 5 800

Förenade kungariket // 4 000

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Statistik

Verksamhet(er): Social statistik

Åtgärdens beteckning: Gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag

1. BUDGETPOST(ER) + RUBRIK(ER)

29 02 01 (GD ESTAT)+04 02 15 (GD EMPL)+15 03 01 02 (GD EAC)

1,635 miljoner EUR på 29 02 01 (GD ESTAT)

2,800 miljoner EUR på 04 02 15 (GD EMPL)

1,700 miljoner EUR på 15 03 01 02 (GD EAC)

2. ÖVERSIKT

2.1. Totala anslag för åtgärden (finansiella åtgärder): 6 135 102 EUR för åtaganden

2.2. Löptid: 2005 - 2008

(period då gemenskapsmedel kommer att krävas)

2.3. Totala fleråriga uppskattade utgifter:

a) Plan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiella åtgärder) (se punkt 6.1.1)

miljoner EUR (med 3 decimaler)

>Plats för tabell>

b) Totala finansiella konsekvenser för personal och andra administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den finansiella planeringen och budgetplanen:

Förslaget är förenligt med befintlig finansiell planering.

2.5. Finansiella konsekvenser på intäkter:

Inga finansiella konsekvenser (rör tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd).

1. 3. BUDGETEGENSKAPER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Artiklarna 285, 136 och 137 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003-2007.

Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci".

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet.

5. BESKRIVNING OCH SKÄL

5.1. Behov av åtgärder från gemenskapens sida

5.1.1. Mål

Målet med den föreslagna åtgärden är att ta fram jämförbara uppgifter om yrkesutbildning på företag på nationell nivå och EU-nivå. Jämförbar statistik är en förutsättning inte bara för utformningen av strategier för livslångt lärande utan även för utvärdering av genomförandet av dessa.

5.1.2 Åtgärder under förhandsutvärderingen

Den första företagsundersökningen av yrkesinriktad fortbildning (CVTS1) genomfördes 1994. Undersökningen var en del av hand lingsprogrammet för utveckling av yrkesinriktad fortbildning i Europeiska gemenskapen (FORCE) i enlighet med rådets beslut 90/267/EEG av den 29 maj 1990. Det tilltagande politiska intresset för yrkesinriktad fortbildning på företagen i kombination med kravet att täcka in EU:s femton medlemsstater föranledde kommissionen att utföra en andra undersökning. Vid sitt sammanträde i november 1997 tillstyrkte Kommittén för det statistiska programmet den nya undersökningen. Den andra undersökningen (CVTS2) utfördes 2000-2001 i alla medlemsstater samt i Norge och nio kandidatländer.

Både CVTS1 och CVTS2 genomfördes enligt "gentlemen's agreements" mellan Eurostat och EU:s medlemsstater. Efter CVTS2 beslöt Eurostat EU:s medlemsstater att införa en rättslig grund för insamlingen av uppgifter inom det europeiska statistiska systemet i form av en förordning från Europaparlamentet och rådet.

CVTS är den enda källan till internationellt jämförbar statistik om vilka resurser som satsas på yrkesinriktad fortbildning på företagen och en av de viktigaste byggstenarna i ett integrerat europeiskt statistiskt informationssystem om livslångt lärande.

5.2. Planerade åtgärder och konsekvenser för budgeten

- Målgrupp: Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, nationella regeringar och myndigheter på olika nivåer, arbetsgivarorganisationer och fackförbund, näringsliv, högskolor, universitet och forskningsinstitut.

- Konkreta åtgärder för genomförande av åtgärden: anslag till de nationella statistiska myndigheter som har ansvaret för utbildningsstatistik avseende det första referensåret för vilket gemenskapsstatistik samlas in, i syfte att stödja alla faser i uppgiftsinsamlingen (förberedelser, fältarbete, databehandling/dataöverföring, utarbetande av den tekniska rapporten). Kommissionens åtaganden för 2005 och 2006 till medlemsstaterna omfattar allt arbete som skall utföras 2005-2008.

- I genomsnitt torde en tredjedel av den totala kostnaden för åtgärden betalas av de nationella myndigheterna med ansvar för utbildningsstatistik.

- Åtgärdens direkta resultat: datafiler för alla EU:s medlemsstater, Norge, de anslutande länderna och kandidatländerna.

- Förväntat resultat som lösning på behov och problem: jämförbar statistik om yrkesutbildning på företag på EU-nivå och nationell nivå.

5.3 Genomförande

Metod som används för att genomföra den planerade åtgärden: direkt förvaltning av kommissionen med bistånd av de nationella statistiska myndigheter som har ansvaret för utbildningsstatistik.

6. FINAISELLA KONSEKVENSER

6.1. Totala finansiella konsekvenser på del B - (över hela programmets löptid)

6.1.1. Finansiella åtaganden

Åtaganden i miljoner EUR (med 3 decimaler)

>Plats för tabell>

6.2 Beräkning av den planerade åtgärdens kostnader för del B (över hela programmets löptid)

Åtaganden i miljoner EUR (med 3 decimaler)

>Plats för tabell>

7. KONSEKVENSER FÖR PERSONAL OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Konsekvenser för personal

>Plats för tabell>

Behovet av personal och administrativa resurser skall täckas inom ramen för det anslag som beviljas det förvaltande generaldirektoratet i samband med den årliga anslagstilldelningen.

7.2. Totala finansiella konsekvenser för personal

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

7.3. Övriga administrativa utgifter pga. åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

I. Årlig totalkostnad (7.2 + 7.3) // 324 000 EUR

II. Åtgärdens löptid // 4 år

III. Åtgärdens totalkostnad (I x II) // 1 296 000 EUR

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Uppföljning

Uppföljningen av parlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag kommer att skötas genom ett kommittéförfarande. Motsvarande kommissionsförordning kommer att utformas med bestämmelser om urval, variabler som skall tas med i frågeformuläret, den gemensamma metoden inbegripet sätt för insamling av uppgifter, standarder för elektronisk dataöverföring till Eurostat samt inne hållet i de kvalitetsrapporter som alla länder skall lämna till Eurostat. Upp följningen sedan insamlingen av uppgifter inletts kommer att utgå från preliminära rapporter som skall lämnas till Eurostat, särskilt efter fältarbetet.

8.2. Former och tidsplan för utvärdering

Åtgärden kommer att utvärderas med utgångspunkt i de slutgiltiga kvalitetsrapporter som alla länder skall lämna till Eurostat. Rapporterna skall innehålla all information som krävs för att bedöma uppgifternas kvalitet och utvärdera åtgärden i dess helhet, och i synnerhet att kontrollera huruvida länderna följt de metodologiska kraven. Kommissionen kommer att rapportera om genomförandet av åtgärden inom 5 år. Kommissionen skall i sin rapport ange vad som kan förbättras och ändras med ledning av åtgärdens resultat, särskilt vad beträffar belastningen på företagen.

9. BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Ett omstrukturerat system för intern förvaltning och kontroll infördes efter kommissionens reforminitiativ för den ekonomiska förvaltningen. Systemet inbegriper en förstärkt internrevision.

Den årliga övervakningen av framstegen med genomförandet av kommissionens standarder för intern kontroll är utformad så, att den säkerställer att förfaranden för förebyggande och upptäckt av bedrägeri och oegentligheter existerar och fungerar.

Nya regler och rutiner har införts för de olika momenten i budgetprocessen: upp handlingar, anslag, åtaganden, avtal och utbetalningar. Instruktioner finns att tillgå för alla dem som sköter det finansiella så att ansvaret tydliggörs, arbetsflödet förenklas och de viktigaste kontrollpunkterna framhävs. Utbildning i användningen av dem tillhandahålls. Instruktionerna ses över och uppdateras regelbundet.