·Frekvensen för elektronisk överföring av finansiella uppgifter har minskats från sex till fem gånger per år, och för indikatoruppgifter till två gånger per år, vilket fortfarande är en ökning jämfört med nuvarande frekvens som är två till tre gånger per år för sammanhållningsfonderna och en gång per år för Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (vilka uppgifter som ska överföras fastställs i bilaga VII).

·De åtgärder som medlemsstaterna behöver genomföra för att förebygga, upptäcka, korrigera och inrapportera oriktigheter, däribland bedrägerier, har utvidgats till att omfatta insamling av uppgifter om de verkliga huvudmännen för mottagarna av finansieringen i enlighet med en ny bilaga XVII. Användningen av ett enda datautvinningsverktyg är även fortsättningsvis frivilligt, trots den interinstitutionella överenskommelsen. Kommissionen har gjort ett uttalande om detta.

·Medan medlemsstaterna ska se till att allt informationsutbyte mellan stödmottagare och programmyndigheter genomförs med hjälp av elektroniska system för datautbyte (vilket från och med den 1 januari 2023 är obligatoriskt för de fonder som förvaltas av GD Migration och inrikes frågor och för EHFVF) har ett undantag införts som gör det möjligt för den förvaltande myndigheten att på uttrycklig begäran från en stödmottagare acceptera att informationsutbytet sker i pappersform.

·Formatet för medlemsstaternas rapportering om oriktigheter i enlighet med kriterierna om vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras har fastställts i en ny bilaga XII, i stället för genom en genomförandeakt som ursprungligen föreslogs.

·Vissa urvalsregler för insatser har förtydligats, särskilt när det gäller kopplingen till strategier för smart specialisering för vissa specifika mål under det politiska målet nr 1. Kommissionens roll när det gäller urvalsreglerna för insatser har också ändrats (inget samråd, enbart i informationssyfte, 15 dagar före övervakningskommittén).

·En tidsfrist på 80 dagar har införts för utbetalningar från den förvaltande myndigheten som beräknas från och med den dag då stödmottagaren lämnar in betalningsansökan (jämfört med 90 dagar i kommissionens förslag).

·Vad gäller förvaltningskontroller har den riskhanteringsstrategi som krävs ersatts av en enklare skriftlig beskrivning av riskerna. Möjligheten att fastställa särskilda regler för förvaltningskontroller inom Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik har införts för det fall en internationell organisation är stödmottagare.

Ekonomisk förvaltning

·Innehållandegraden för ansökningar om mellanliggande betalningar har sänkts från 10 % till 5 %, vilket ger anledning till oro. Kommissionen har gjort ett uttalande om detta.

·Antalet inlämnade betalningsansökningar per år har ökat från de fyra föreslagna till sex.

·Möjligheten har införts att i betalningsansökningarna inkludera förskott som betalats ut till mottagare av statligt stöd.

·Det belopp som får ingå i den första betalningen för finansieringsinstrument har höjts från 25 % till 30 %.

·Regler för tillbakadragande: regeln N+3 har införts för 2021–2026, medan slutdatumet för stödberättigande även fortsättningsvis är slutet av 2029.

·Regler för förfinansiering: årlig avräkning av förfinansiering har införts för 2021 och 2022 (det första räkenskapsåret slutar den 30 juni 2022), medan avräkningen för övriga år bibehålls under det sista räkenskapsåret. Vad gäller Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik har ett undantag införts för förfinansieringsnivåer som ska anges i de fondspecifika förordningarna och avräkning senast i slutet av det sista räkenskapsåret. Den begränsade användningen av årlig avräkning ger anledning till oro och kommissionen har gjort ett uttalande om detta.

Budgetram, inklusive bestämmelser om resurser, och medfinansieringsgrad (endast sammanhållningspolitiken)

·Storleken på och fördelningen av resurser har justerats något i enlighet med den fleråriga budgetramen.

·Hänvisningen till den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts 2-regioner) har uppdaterats med hänvisning till kommissionens förordning (EU) 2016/2066. Beräkningsunderlaget för tilldelningarna har uppdaterats med hänvisning till underlaget för unionens siffror för perioden 2015–2017.

·Medfinansieringsgraden har ökats och differentierats ytterligare mellan mindre utvecklade regioner (85 %), övergångsregioner (60 %), mer utvecklade regioner (40 %), övergångsregioner som klassificerades som mindre utvecklade regioner under programperioden 2014–2020 (70 %); mer utvecklade regioner som var övergångsregioner eller hade en BNP per capita under 100 % under perioden 2014–2020 (50 %); Sammanhållningsfonden (85 %); Interreg (80 %); unionens yttersta randområden (85 %). För FRO höjs medfinansieringsgraden för övergångsregioner och mer utvecklade regioner: a) 85 % i mindre utvecklade regioner, b) 70 % i övergångsregioner, och c) 50 % i mer utvecklade regioner.

·Överföringar på 10 miljarder euro från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa har bekräftats, liksom fördelningen 70 % / 30 % för den nationella tilldelningen fram till den 1 januari 2024 och konkurrensutsatta ansökningsomgångar. Särskilda regler har dock upprättats för medlemsstater med en BNP per capita (mätt i köpkraftsstandarder och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för perioden 2015–2017) som är lägre än 60 % av EU-27-genomsnittet – 70 % av 70 % av det belopp som de har överfört till Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att garanteras fram till den 1 januari 2025.

Innehåll och definitioner: delegering av befogenheter, genomförande-, övergångs- och slutbestämmelser

·Vad gäller behandling och skydd av personuppgifter har en ny artikel införts med en rättslig grund för behandling av personuppgifter i form av en skyldighet när det gäller programmyndigheternas användning av personuppgifter.