MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL REKOMMENDATIONEN

I vår globaliserade värld blir den grova brottsligheten och terrorismen alltmer internationella och mångskiftande, varför brottsbekämpande myndigheter bör ges fullständiga möjligheter att samarbeta med externa partner för att garantera medborgarnas säkerhet. Europol bör därför kunna utbyta personuppgifter med de brottsbekämpande myndigheterna i tredjeländer i den mån detta är nödvändigt för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter.

Sedan förordning (EU) 2016/794 trädde i kraft den 1 maj 2017 och i enlighet med fördraget, ansvarar kommissionen på unionens vägnar för att förhandla fram internationella avtal med tredjeländer om utbyte av personuppgifter med Europol. I den mån det krävs för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter, får Europol upprätta och upprätthålla samarbetsförbindelser med externa partner, genom samarbetsavtal och administrativa arrangemang, vilka i sig inte kan utgöra rättslig grund för utbyte av personuppgifter.

Mot bakgrund av den politiska strategi som fastställs i Europeiska säkerhetsagendan, rådets slutsatser och den globala strategin, samt mot bakgrund av de europeiska brottsbekämpande myndigheternas behov och de potentiella fördelarna med ett närmare samarbete inom det aktuella området, anser kommissionen det nödvändigt att inleda förhandlingar på kort sikt med de åtta länder som identifieras i den elfte rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion.

Kommissionen har fastställt vilka länder som bör prioriteras utifrån Europols operativa behov. I Europolstrategin för 2016–2020 anges att Medelhavsområdet bör prioriteras för fördjupade partnerskap. I Europols externa strategi för 2017–2020 understryks också att det behövs ett närmare samarbete mellan Europol och Mellanöstern/Nordafrika (Mena-regionen) på grund av terroristhotet och migrationsrelaterade utmaningar.

Denna rekommendation avser specifikt förhandlingar med Turkiet, även om man under samarbetet med ett Mena-land bör ta hänsyn till regionen som helhet. Den rådande instabiliteten i regionen, särskilt situationen i Syrien och Irak, innebär ett långsiktigt säkerhetshot mot EU som kräver brådskande åtgärder. Detta gäller både den faktiska kampen mot terrorism och terrorrelaterad organiserad brottslighet och de migrationsrelaterade utmaningar som man står inför, som underlättandet av irreguljär migration och människohandel. Turkiet har också visat intresse för att samarbeta med EU:s brottsbekämpande organ för att bekämpa terrorism, särskilt genom den utbildning som tillhandahålls av Cepol. För att möta utmaningarna är samarbete med de lokala brottsbekämpande myndigheterna av avgörande betydelse.

Europols nuvarande samarbete med Turkiet bygger på ett avtal om strategiskt samarbete som ingicks 2004. Genom avtalet förenklas samarbetet kring utbyte av strategisk och teknisk information av gemensamt intresse och samarbetet kring erfarenheter av brottsbekämpning, lagstiftning, handböcker, teknisk litteratur och annat material och utbildning på området brottsbekämpning. Genom EU:s och Turkiets gemensamma handlingsplan från november 2015 har EU och Turkiet enats om att ytterliga fördjupa samarbetet med Europol genom utplacering av en turkisk sambandsman. Den 21 mars 2016 undertecknade Europol och Turkiet ett sambandsavtal som möjliggör ytterligare samarbete. Till följd av detta placerades en sambandsman som företräder den turkiska statspolisen vid Europol i maj 2016, vilket har lett till viss positiv utveckling och till att kontakter har knutits. Avtalen möjliggör emellertid inte utbyte av uppgifter om identifierade eller identifierbara individer.

Politisk bakgrund

Turkiet är en viktig partner för Europeiska unionen. Sedan 1964, då Turkiet och EU ingick ett associeringsavtal, har samarbetet med Turkiet ökat. I december 1999 beviljade Europeiska rådet Turkiet status som kandidatland och associeringsförhandlingar inleddes i oktober 2005. Ett fördjupat samarbete med Europol är relevant när det gäller uppfyllandet av de återstående kraven i färdplanen för viseringsliberalisering. Vid toppmötet mellan EU och Turkiet den 29 november 2015 enades man om att utöka och intensifiera den politiska dialogen på alla områden, inklusive utrikes- och säkerhetspolitik, migration och terrorismbekämpning.

Turkiet och EU har upprepat sitt åtagande att bekämpa det hot som utgörs av Islamiska staten och utländska terroriststridande, samt det hot som utgörs av PKK, som EU betraktar som en terroristorganisation. Vid dialogen om terrorismbekämpning mellan EU och Turkiet i juni 2016 enades båda sidor om att undersöka möjligheterna att stärka samarbetet om informationsutbyte, brottsbekämpning och rättsligt samarbete, bland annat i fråga om terrorismrelaterade utvisningar och finansiering av terrorism. Intresset för att stärka samarbetet om informationsutbyte upprepades under dialogen mellan EU och Turkiet om kampen mot terrorism i november 2017. Det planeras ett högnivåseminarium vid Europol om samarbete i kampen mot terrorism och olaglig handel med vapen.

Turkiet och EU har också upprepat sitt åtagande att samarbeta för att driva på internationella insatser, som det globala forumet för terroristbekämpning (GCTF), den globala koalitionen för att motverka IS/Daish och arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF).

Samarbetet i fråga om migration har utökats på grundval av en gemensam handlingsplan som aktiverades vid toppmötet mellan EU och Turkiet den 29 november 2015 och på grundval av uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016, i syfte att stoppa den irreguljära migrationen från Turkiet till EU, i full överensstämmelse med EU-standarder och internationella standarder. Uttalandet från EU och Turkiet har gett påtagliga resultat, trots svåra omständigheter. Antalet irreguljära gränspassager har avsevärt minskat sedan uttalandet trädde i kraft och förlusterna av människoliv har hejdats.

Operativa behov

Enligt uppgifter från Socta 2017, 2017 års rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa och enligt bland andra Europols experter är det nödvändigt att samarbeta med Turkiet för att motverka följande former av brottslighet:

Terrorism: Den senaste tidens terrorattacker visar att både Turkiet och EU står inför ett allvarligt terroristhot. Islamistisk terrorism, i synnerhet Islamiska staten, men även al-Qaida, utgör ett hot mot både EU och Turkiet. När det gäller utländska terroriststridande har Turkiet varit den främsta knutpunkten för resor till och från Syrien och Irak. Både Turkiet och EU har upprepat sina åtaganden om att försöka hejda detta flöde. De turkiska myndigheterna har gjort stora ansträngningar i detta hänseende, men betonar vikten av att få information om misstänkta resande. Den senare tidens händelser har också visat att ett otillräckligt, fördröjt eller illa samordnat informationsutbyte gör att resenärer som gripits kan återvända till Europa utan att upptäckas.

Även om PKK bedöms utgöra en låg risk för Europa har EU erkänt det allvarliga hot som PKK utgör för Turkiet. EU betraktar PKK som en terroristorganisation.

Utbytet av operativ information kommer att stödja gemensamma insatser för att motverka terroristhotet, bland annat genom åtgärder mot kapitalanskaffning, propaganda och rekrytering i EU.

Smuggling av migranter: Människosmugglare använder Turkiet för att smuggla migranter från Asien, Afrika och Mellanöstern till Europa. Irreguljära migranter reser in i Turkiet via Turkiets östra landgränser med Iran, Irak och Syrien och även via luftgränser, särskilt genom transitering via flygplatsen i Istanbul. Istanbul fungerar som ett nav för irreguljära migranter innan de fortsätter över landgränserna med Bulgarien och Grekland eller till Egeiska kusten.