EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.06.1997 
KOM(97) 266 slutlig 
97/0153 (COD) 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om ett program för gemenskapsåtgärder avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 
(framlagda av Komissionen) 

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om ett program för gemenskapsåtgärder avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
LINLEDNING 3 
BL SJUKDOMAR I EUROPEISKA GEMENSKAPEN ORSAKADE AV 
MILJÖFÖRORENING 4 
HL FÖREBYGGANDE AV SJUKDOMAR ORSAKADE AV 
MILJÖFÖRORENING 9 
IV. EN ÖVERSIKT ÖVER FOLKHÄLSOÅTGÄRDER I 
MEDLEMSSTATERNA OCH INTERNATIONELLT AVSEENDE 
SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING 11 
V. EN ÖVERSIKT ÖVER GEMENSKAPSÅTGÄRDER AVSEENDE 
SJUKDOMAR ORSAKADE AV MBUfÖFÖRORENING 12 
VL INRIKTNINGEN PÅ FOLKHÄLSOÅTGÄRDER INOM 
GEMENSKAPEN AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV 
MILJÖFÖRORENING 14 
VDL GEMENSKAPENS HANDLINGSPROGRAM OM SJUKDOMAR 
ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING 16 
VIE KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER 19 
I. INLEDNING 
Skyddet av hälsan har prioriterats i artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet 
av Europeiska gemenskapen Gemenskapens uppgift är att bidra till säkerställandet av 
en hög nivå på hälsoskyddet, inrikta åtgärder på förebyggande av sjukdomar, särskilt 
genom att gynna samarbete mellan medlemsstaterna, och att vid behov stödja deras 
åtgärder genom att främja samordningen av deras politik och program samt genom att 
främja samarbete med tredje land och de internationella organisationer som är behöriga 
på folkhälsoområdet. 
I sitt meddelande av den 24 november 1993 om ramen för åtgärder på 
folkhälsoområdet (KOM (93) 559 slutlig) fastställde kommissionen en ram för framtida 
åtgärder på gemenskapsnivå för att uppnå dessa mål. I enlighet med de kriterier som 
anges i kommissionens meddelande har sjukdomar orsakade av miljöförorening 
prioriterats vad gäller gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet. 
Sjukdomar orsakade av miljöförorening är sådana sjukdomar som orsakas, framkallas 
eller förvärras av miljöförorening. Inom ramen för miljöprogram har förorening 
definierats som en miljöeffekt som hänger samman med mänsklig verksamhet som stör 
ekosystemets absorption och regeneration. En mer begränsad definition på förorening i 
samband med folkhälsan är en miljöbetingad obalans eller störning, orsakad av 
människor eller naturligt förekommande, som kan ha en skadlig inverkan på hälsan. 
Dessa föroreningar kan vara av biologiskt, kemiskt eller fysiskt slag och kan 
förekomma i luft, vatten, jord eller livsmedel. 
II. SJUKDOMAR I EUROPEISKA GEMENSKAPEN ORSAKADE AV 
MILJÖFÖRORENING 
4. Hälsoproblem orsakade av miljöförorening har runnits lika länge som människan, men 
den ökade urbaniseringen och industrialiseringen och den snabba befolkningstillväxten 
har lett till både ett större antal och högre halter av miljöföroreningar samt att ett större 
antal människor utsätts för dem. I och med att kunskapen om miljöföroreningars 
inverkan på hälsan har ökat, har man vidtagit åtgärder för att kontrollera 
miljöföroreningar och förbättra hygien och levnads- och arbetsvillkor genom att till 
exempel tillhandahålla rent vatten och bygga avloppssystem i städer. Det är faktiskt 
mer tack vare sådana åtgärder än framstegen inom hälso- och sjukvården som 
medborgarnas hälsotillstånd har förbättrats i medlemsstaterna under de senaste 200 
åren. 
5. Idag har många av de sjukdomar som hänger samman med fattiga förhållanden och 
dålig hygien och som tidigare grasserade, i synnerhet smittosamma sjukdomar som 
sprids via förorenat vatten såsom kolera och tyfus, minskat i stor utsträckning och i 
många fall praktiskt taget utplånats. Även om ett antal smittosamma sjukdomar 
fortsättningsvis utgör allvarliga hot mot hälsan, har sjukdomar orsakade av 
växelverkan mellan miljö, ärftlighet och livsstil, såsom andningsorganens sjukdomar 
och vissa cancerformer, till stor del övertagit deras ställning som de största 
"hälsogisslen" i medlemsstaterna. Exponering under en lång tid för ganska låga 
föroreningsnivåer och akut exponering för höga halter kan spela en roll vid sådan 
växelverkan. Olika föroreningar kan också påverka varandra. 
6. Även om miljöföroreningar bidrar till dessa sjukdomars uppkomst, framkallande eller 
förvärrande och även sammankopplas med effekter på hälsan som kan leda till 
följdsjukdomar, kommer deras inverkan att i varje enskilt fall bero på en rad faktorer 
som anlagstyp, ålder, yrke och livsstil. Det är emellertid klart att även i fall där en 
miljöförorenings bidrag till uppkomsten eller förvärrandet av någon särskild sjukdom är 
relativt liten, kan föroreningens effekt på folkhälsan vara betydande om denna sjukdom 
leder till hög sjukdoms- och dödlighetsfrekvens. 
7. Miljöföroreningar är en av de främsta orsakerna till sjukdomar och dödlighet i 
Europeiska gemenskapen, inbegripet andningssvårigheter, allergier, cancer, 
kardiovaskulära sjukdomar och smittosamma sjukdomar, neurologiska störningar och 
försämrad immunitet. 
ANDNINGSORGANENS SJUKDOMAR 
8. Under de senaste decennierna har antalet allvarliga sjukdomar i andningsorganen, 
såsom astma, ökat inom gemenskapen. 
Astma 
9. Bronkialastma är en sjukdom i andningsorganen, som karakteriseras av att luftvägarna 
är ovanligt känsliga för en lång rad stimuli inbegripet inandning av retande ämnen och 
allergener. Astma kan vara antingen episodisk eller kronisk och kan i vissa fall leda till 
döden. 
10. Under de senaste decennierna har det skett en avsevärd ökning av antalet astmafall i 
Europeiska gemenskapen och i vissa andra industriländer. Detta har skapat en allmän 
4 
oro över sjukdomen och de faktorer som eventuellt orsakar den. I Europeiska 
gemenskapen ökade dödligheten på grund av astma med 27% mellan 1974-78 och 
1980-84.1 Finland mer än fördubblades antalet personer med astma mellan åren 1964 
och 1987. År 1994 hade 3 % av landets befolkning diagnostiserats som astmatiker. I 
Nederländerna har på motsvarande sätt antalet fall av vuxna med astma fördubblats 
mellan åren 1972 och 1991. I Förenade kungariket har det skett en motsvarande 
ökning. År 1994 uppskattades det att 4 % av de vuxna hade så allvarlig astma att 
regelbundna läkarkontroller krävdes. Utvecklingen bland barn är särskilt oroande. 
Förekomsten av astma har fördubblats hos små barn under 1970- och 1980-talet. Även 
i Förenade kungariket ger siffrorna för 1994 vid handen att 4-6 % av barnen hade 
astma som krävde regelbundna läkarkontroller. Och det har uppskattats att dubbelt så 
många har fått en astmadiagnos. I Danmark har förekomsten av astma ökat från 3 till 
5 % mellan åren 1987 och 1994. 
11. Det har föreslagits att en del av denna rapporterade ökning av astma kan vara 
resultatet av ändrade och förbättrade kriterier och tekniker för att ställa diagnoser. 
Nyligen gjorda undersökningar som beaktar dessa ändringar lutar emellertid starkt mot 
slutsatsen att astmafallen verkligen har ökat och fortsätter att göra det. Flera faktorer 
har lagts fram som förklaring till denna ökning. 
12. Luftförorening utomhus kan vara en huvudorsak och.har väckt ett stort intresse. 
Fastän nivåerna på vissa föroreningar har blivit mycket lägre, har trafikutsläppens 
relativa betydelse ökat samtidigt som förekomsten av astma har ökat i många 
medlemsstater. Utomhusmiljön verkar emellertid att vara av mindre betydelse än 
luftkvaliteten inomhus och levnadsvanorna. Det är emellertid möjligt att det finns ett 
samband mellan vissa typer av luftförorening och den påtagliga ökningen av tidig 
astmadebut som vanligen förekommer hos atopiska personer, dvs. hos dem som lätt 
bildar IgE-antikroppar mot allergener som förekommer allmänt. Förändringar i 
inomhusmiljön som orsakats av nya sätt att bygga, såsom den tilltagande användningen 
av centralvärme och isolering som resulterar i att det är varmt och fuktigt inomhus, 
vilket gynnar tillväxten av dammkvalster och svamp, och människors ändrade 
levnadsvanor som leder till att de tillbringar mera tid inomhus, anses vara av särskild 
betydelse i det här hänseendet. Rökning, i synnerhet rökande mödrar, samt diet hör till 
andra faktorer som spelar en roll. 
13. På grund av att ett stort antal människor inom Europeiska gemenskapen nu lider av 
astma är faktorer som eventuellt förvärrar sjukdomen viktiga vad gäller folkhälsan. Det 
finns klara bevis på vilka effekter som luftförorening utomhus har på personer med 
astma. Många omfattande epidemiologiska undersökningar som analyserar de dagliga 
förändringarna i luftföroreningarnas halter har gett vid handen att högre halter har 
samband med en betydande ökning av intagningar på sjukhus för astma, fler besök hos 
barnläkare och akutmottagningar för astmatiker och en ökad användning av mediciner. 
Kronisk obstruktiv lungsjukdom 
14. Kroniska obstruktiva lungsjukdomar, särskilt bronkit och emfysem, utgör en betydande 
sjukdoms- och dödsorsak i Europeiska gemenskapen. I Frankrike till exempel har det 
uppskattats att 2,5 miljoner människor lider av kronisk bronkit, och en tredjedel av 
dem har kroniska luftvägshinder. Förekomsten av kroniska obstruktiva lungsjukdomar 
stiger med åldern och är för närvarande högre för män än för kvinnor. Förekomsten är 
också högre bland rökare (och nuförtiden röker fler kvinnor), bland personer med låg 
social status och bland dem som har haft yrken, där det förekommer höga halter av 
luftburna partiklar. I Finland uppskattades förekomsten hos äldre personer år 1994 till 
12,5 % för män, men till mindre än 3 % för kvinnor. Vad gäller dödlighet utgör 
kroniska obstruktiva lungsjukdomar en betydande dödsorsak i industriländerna. I vissa 
länder har dödlighetssiffran stigit som till exempel i Frankrike, där den mellan åren 
1980 och 1991 steg från 26,7 per 100 000 till 29 per 100 000 för män och från 12,3 till 
17,0 för kvinnor. 
15. Det är emellertid svårt att med säkerhet fastställa förekomsten av kroniska obstruktiva 
lungsjukdomar hos allmänheten, eftersom sjukdomsdiagnosen vanligen endast ställs på 
sjukhuspatienter med hjälp av en mängd olika test inbegripet test av lungornas 
funktion. Det är även svårt att jämföra förekomsten mellan länder, då olika definitioner 
används och det inte alltid finns tillgängliga uppgifter. 
16. Vad gäller faktorer som orsakar kroniska obstruktiva lungsjukdomar, såsom astma, är 
vissa av de kända riskfaktorerna genetiskt betingade medan andra hänger ihop med 
levnadsvanor. Rökningen spelar med säkerhet en nyckelroll. Man vet att luftförorening 
bidrar till att förvärra det hela. De första resultaten av gemenskapens europeiska 
APHEA-projekt (Air Pollution and Health: a European Approach) tyder på att en 
ökning av vissa luftföroreningars dagliga halter har en synlig effekt på både 
sjukhusintagningar på grund av kroniska obstruktiva lungsjukdomar i europeiska 
städer och på dödlighet på grund av kroniska obstruktiva lungsjukdomar. Ytterligare 
arbete krävs för att kunna fastställa vilka agenser, som orsakar detta, samt förhållandet 
mellan exponeringsnivån för luftförorening och kort- och långtidseffekter. 
ALLERGIER 
17. Under de senaste 20 åren har det skett en betydande ökning av allergiska besvär i hela 
Europa och särskilt i tätorter. Sedan 1970 har förekomsten av hösnuva hos både vuxna 
och barn fördubblats i ett antal av gemenskapens stater, såsom till exempel i Före.aJe 
kungariket och Sverige. Den nuvarande förekomsten inom gemenskapen varierar 
mellan 2-10%. 
18. Reaktionen på främmande antigener styrs av immunsystemet och påverkas av många 
olika faktorer inbegripet genetiska anlag, kostvanor, levnadsvanor och exponering för 
miljöbetingade allergener. Det verkar som om miljöföroreningar är nyckelfaktorerna, 
då särskilda allergener, som en person utvecklar överkänslighet för, påverkas även om 
genetiska faktorer spelar en mycket viktig roll. Bland dessa är biologiska agenser 
såsom pollen, djurmjäll och dammkvalster av betydelse. 
19. Pollenallergi är den vanligaste formen av allergi. Då hösnuvan beskrevs för första 
gången för 150 år sedan var den en sällsynt företeelse, men under senare år har den 
ökat snabbt, särskilt i tätorter. Sedan början av århundradet har ett samband mellan 
pollennivå och omfattningen av allergiska symtom såsom konjunktivit och rinit kunnat 
fastställas i stor utsträckning, men då luftens pollenhalt inte har stigit, kan ökningen av 
allergier inte endast bero på denna faktor. 
20. Luftföroreningarnas inverkan är en faktor som måste beaktas, eftersom de kan förvärra 
problemet på tre sätt. För det första kan den stegra utvecklingen av pollenallergi 
genom en direkt inverkan på pollenkorn som gör dem mer allergiframkallande. För det 
andra finns det bevis på att människor reagerar kraftigare på allergiframkallande ämnen 
om de redan har utsatts för vissa luftföroreningar utomhus såsom vissa partiklar. 
Slutligen kan exponering för föroreningar i stadsluften, såsom svävande partikulärt 
material eller tobaksrök, förorsaka en allmän ökning av reaktivitet i luftvägarna till 
exempel genom att det bidrar till att pollenkornen tränger in i människokroppen. 
21. Luftförorening inomhus är också en faktor som bör beaktas. De främsta allergenerna i 
inomhusmiljö är dammlcvalsterspillning, svampsporer och djurmjäll. Dammkvalstret 
som huvudsakligen lever i och på madrasser och sängkläder och i golvdamm kan 
framkalla allergiska reaktioner och förvärra befintliga symtom på allergi i 
andningsvägarna. Förekomsten av känslighet för dessa kvalster har uppskattats vara 
nästan 30 % i vissa länder. Såsom tidigare nämndes kan värmeisolering och dålig 
ventilation öka tillväxten av dammkvalster och svamp. 
ANDRA SJUKDOMAR 
22. Ett antal andra sjukdomar förknippas med miljöförorening inbegripet både 
kardiovaskulära sjukdomar och cancer, som redan omfattas av gemenskapens allmänna 
hälsoprogram. 
23. Kardiovaskulära sjukdomar är den största dödsorsaken inom gemenskapen. WHO 
har uppskattat att 1-2 % av dödsfallen på grund av kardiovaskulära sjukdomar (hos 
människor som redan har insjuknat) i Europa kan tillskrivas små ökningar av 
mikropartikulär luftförorening, och 3 % eller mer i de mest förorenade områdena. Ett 
samband har hittats mellan haltema av mikropartiklar (mindre än 10 u.m eller mindre än 
2,5 (im) som förorenar luften en viss dag och dödlighetssiffran för människor, som 
redan har kardiovaskulära sjukdomar eller sjukdomar i andningsorganen. Man vet inte 
ännu vilka fysiologiska mekanismer som ingår, men det antas att partiklama kan 
inverka nedsättande på lungfunktionen och förorsaka akuta inflammatoriska 
reaktioner. 
24. Det finns bevis på att andra föroreningar, såsom tobaksrök i omgivningen och 
kolmonoxid, också kan förvärra kardiovaskulära sjukdomar . 
25. Cancer är totalt sett den näst största dödsorsaken i Europeiska gemenskapen efter 
kardiovaskulära sjukdomar. Cancer som framkallas av kemikalier har länge varit känd 
inom yrkeslivet. Största delen av cancerframkallande kemikalier har blivit föremål för 
lagstiftning på både nationell nivå och gemenskapsnivå för att minska 
exponeringsnivåerna. Förekomsten av även låga nivåer av karcinogener, som 
förekommer både naturligt och på konstgjord väg i miljön, har lett till oro för deras 
eventuella inverkan på befolkningen. Det finns vissa faktorer som man bör beakta i 
denna sjukdoms etiologi inbegripet den långa latenstiden. Undersökningar av 
cancerformemas geografiska spridning ger vissa ledtrådar till eventuella miljöfaktorer 
som bidrar till deras uppkomst. Det anses emellertid att tre fjärdedelar av cancerfallen 
hänger samman med levnadsvanorna, och tobaken allena står för en tredjedel av 
dödligheten i cancer. Fastän den främsta faktorn som orsakar lungcancer är rökning, 
får också icke-rökare denna sjukdom. Bedömningarna varierar, men det har antagits att 
cirka 9-13 % av fallen i Europa har samband med exponering för tobaksrök i 
omgivningen, dvs. passiv rökning i inomhusmiljö. 
26. Den ökade användningen av elektrisk ström i hemmen och på arbetsplatserna samt i 
apparater för tele- och radiokommunikation, vilket har lett till högre exponeringsnivåer 
vad gäller elektromagnetiska fält och strålning, har fått mycket uppmärksamhet av 
allmänheten. Detta har ökat den allmänna oron för eventuella hälsokonsekvenser, i 
synnerhet om bosättning nära elektriska högspänningsledningar kan leda till 
barnleukemi eller cancer i hjärnan. Det finns emellertid inga klara bevis för en förhöjd 
cancerrisk på grund av elektromagnetiska fält. En nyligen utgiven rapport från 
kommissionen (Icke-joniserande strålning: källor, exponering och hälsoeffekter -
CEC/V/LUX/35/95) fastställde att befintliga epidemiologiska uppgifter inte är 
beviskraftiga och att biologiska undersökningar tillsvidare inte har visat en rimlig 
biologisk mekanism för karcinogenes på grund av elektromagnetiska fält. 
27. Förekomsten av smittosamma sjukdomar har ofta samband med miljöförorening. 
Mikrobiologiska agenser i dricksvatten och livsmedel kan till exempel leda till hepatitis 
A, tyfiis, kolera och shigellos, och tiiberkulos har samband med dåliga 
levnadsförhållanden. Sålunda har förbättringarna som skett vad gäller den allmänna 
hygienen och boendet - ordentlig avfallshantering, renhållning, förädling och 
uppbevaring av livsmedel osv. i kombination med vaccinering och andra medicinska 
åtgärder i stor utsträckning minskat hotet från dessa sjukdomar i Europeiska 
gemenskapen. Förekomsten av sjukdomar i samband med kontaminerade livsmedel, 
särskilt då det gäller salmonella, Campylobacter och listeria, har ökat i vissa länder och 
orsakar oro. 
28. Auditiva och icke-auditiva negativa hälsoeffelcter orsakade av buller är en fråga som 
blir allt viktigare Tillgängliga europeiska uppgifter tyder på att bullernivåerna i 
stadsmiljö stadigt ökar. Viktiga källor till bakgrundsbuller i tätorter är väg-, järnvägs-
och flygtrafik och industri och byggnadsarbete. Å andra sidan har förändrade 
levnadsvanor, såsom den ökande användningen av freestyle och exponeringen för höga 
ljudnivåer (till exempel i diskotek),ansetts ha samband med nedsatt hörsel. Förutom 
hörselskador inbegriper auditiva hälsoeffekter eventuell försämring av språkinlärning 
och kognitiv utveckling hos barn. De icke-auditiva hälsoeffekterna inbegriper stress, 
oro och sömnrubbningar. 
8 
m. FOREBYGGANDE AV SJUKDOMAR ORSAKADE AV 
MIUÖFÖRORENING 
29. Förebyggandet av sjukdomar orsakade av miljöförorening består av tre delar. Det är 
för det första att minska föroreningsmängden genom att vidta åtgärder vid 
föroreningskällan, för det andra genom att begränsa den utsträckning som människor 
exponeras för dem och för det tredje genom att lindra följderna för personer som 
exponeras för dem. Det har redan lagts ned mycket arbete både i medlemsstaterna och 
på gemenskapsnivå på de två första delarna vad gäller kontroll av föroreningsnivåerna i 
luft, vatten, livsmedel, avfall och strålskydd vid forskning om hälsoeffekter och vid 
begränsning av exponering för föroreningar på arbetsplatsen och i hemmet. 
30. Det är varken genomförbart eller lönsamt att sänka alla föroreningsnivåer eller att 
begränsa människors exponering för dem till den grad att det inte finns något potential 
kvar som kan framkalla negativa hälsoeffekter. I fall av naturligt förekommande, 
potentiellt skadliga agenser i miljön, såsom ultraviolettstrålning, pollen och vissa 
naturligt förekommande toxiner, kan kontroll av exponeringen troligen uppnås genom 
ett ändrat individuellt beteende. Möjligheterna till synergism mellan luftförorening och 
pollen kan emellertid möjliggöra en minskning av pollenets effekter genom kontroll av 
luftföroreningsnivåerna kontrolleras. Dessutom kan kontroll av föroreningsnivåer som 
lämpar sig för skydd av befolkningen vara otillräcklig för att förebygga negativa 
hälsoeffekter för vissa känsliga individer eller befolkningsgrupper, såsom barn och 
äldre människor 
31. På grund av detta är det nödvändigt att komplettera de åtgärder som syftar till att 
kontrollera utsläpp av och exponering för miljöföroreningar genom folkhälsoåtgärder 
med direkt inriktning på allmänheten. Dessa åtgärder har som målsättning att 
förebygga uppkomst av sjukdomar genom att begränsa exponeringen av individer och 
minska effekterna på hälsan Ett exempel på en sådan åtgärd är direktivet om 
omgivningsluftens kvalitet (rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om 
utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten, EGT L 296, 21.11.1996, s. 55-63). 
Direktivet anger gränsvärden för hälsoskydd, men det ger också möjlighet att fastställa 
tröskelvärden vid vilka medlemsstaterna skall informera allmänheten eller utfärda 
varningar om dålig luftkvalitet. 
32. En förutsättning för att effektivt vidta sådana förebyggande åtgärder är att ha lämplig 
information om problemen som skall lösas. På gemenskapsnivå ger de nuvarande 
uppgifterna inte en klar bild av sambandet mellan miljöförorening och sjukdomar, 
särskilt vad gäller kvantitativa exponerings- och effektförhållanden. Även om 
uppgifterna om miljöförorening har insamlats under en lång tid på gemenskapsnivå och 
i medlemsstaterna, berör dessa uppgifter huvudsakligen nivåer och slag av förorening. 
Det finns uppgifter om miljöföroreningamas effekter på hälsan i medlemsstaterna och i 
synnerhet om akuta effekter, men i många hänseenden har de exakta orsakssambanden 
ännu inte klarlagts. Problemen beror bl.a. på att det är svårt att göra exakta 
beräkningar av exponering och särskilt exponering under en lång tid, att hitta samband 
mellan befolkningens eller den enskilde individens exponeringsnivå för 
miljöföroreningar och hälsoeffekter på längre sikt samt de långa latenstiderna mellan 
exponering för en miljöförorening och uppkomsten av kliniska symtom. 
Klarläggningen försvåras ytterligare av förvirrande faktorer. Dessutom finns det relativt 
lite uppgifter om gemenskapen som helhet, och detta är en fråga som man bör ta itu 
med. 
10 
IV. EN ÖVERSIKT ÖVER FOLKHÄLSOÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATERNA 
OCH INTERNATIONELLT AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV 
MILJÖFÖRORENING 
Medlemsstaterna 
33. Eftersom sjukdomar orsakade av miljöförorening får en allt större betydelse i 
Europeiska gemenskapen och den allmänna oron ökar, har ett antal medlemsstater 
tagit initiativ till förebyggande åtgärder i synnerhet vad gäller astma och andra 
sjukdomar i andningsorganen samt allergier. År 1993 presenterade till exempel 
hälsovårdsmyndigheterna i Danmark en handlingsplan för att öka förebyggandet av 
astma och allergi och året därpå inledde Frankrikes hälsovårdsmyndigheter och Comité 
Français d'Eduction pour la Santé ett fyraårigt program med syfte att höja 
allmänhetens och sjukvårdspersonalens medvetenhet om dessa sjukdomar. 
34. Finland har upprättat ett särskilt astmaprogram som skall pågå i tio år, vilket inbegriper 
en rad åtgärder som syftar till att öka informationen, förbättra tidig diagnostisering, 
förbättra vägledd egenvård och minska mängden retande ämnen i luften, såsom 
tobaksrök, som framkallar astma. I fråga om allergier genomförde Sverige 1995 en 
landsomfattande kampanj med namnet Allergiåret 95, som bland annat hade en mobil 
utställning i form av ett allergitåg som var utformat för att sprida information om vilka 
praktiska följder som allergin leder till i människors liv, stöd för utbildning av 
nyckelgrupper, såsom lärare och föräldrar, och stöd till lokala projekt. 
Internationell verksamhet 
35. På internationell nivå har WHO genomfört en andra europeisk konferens om miljö och 
hälsa med finansiellt stöd från kommissionen. En rapport om hälsosituationen i Europa 
med namnet Concern for Europe's Tomorrow utarbetades för konferensen som hölls i 
Helsingfors i juni 1994 och som 47 av WHO/EURO:s medlemsstater deltog i. 
Representanterna godkände handlingsplanen för hälsoåtgärder för Europa, vilken är en 
strategi för att förebygga och kontrollera miljöhot mot hälsan, samt antog en 
deklaration om verksamhet för miljö och hälsa i Europa. Enligt denna kom 
deltagarländerna överens om att deras respektive hälsovårds- och miljömyndigheter 
gemensamt skall utveckla nationella handlingsplaner för hälsoåtgärder före utgången av 
1997. Italien och Förenade kungariket är två av sex länder som deltar i ett pilotprojekt 
för att utveckla sina handlingsplaner före 1996 och för att dela sina erfarenheter med 
andra länder. 
36. Konferensen upprättade också en europeisk miljö- och hälsokommitté för att stödja 
utvecklingen av nationella handlingsplaner för hälsoåtgärder och för att hjälpa till med 
samordningen och utvärderingen av genomförandet av handelsplanen för hälsoåtgärder 
för Europa. Kommissionen har representanter i denna kommitté för att på detta sätt 
kunna säkerställa att dessa åtgärder snarare kompletterar än överlappar 
gemenskapsprogram. 
11 
/ 
V. EN ÖVERSIKT ÖVER GEMENSKAPSÅTGÄRDER AVSEENDE 
SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING 
Miljöpolitik 
37. Inom ramen för gemenskapens femte handlingsprogram för hälsa med namnet "Mot en 
hållbar utveckling" (EGT nr C 138, 17.5.1993) vidtas många åtgärder för att 
kontrollera miljöföroreningar och exponeringsnivåer. "Förbättring av folkhälsan och 
säkerheten" och integrering av miljöfrågor i alla sammanhang inom 
gemenskapspolitiken och vid fattande av beslut är saker som handlingsprogrammet 
prioriterar. Detta program bygger på den omfattande gemenskapslagstiftning som finns 
om luft-, vatten- och markförorening, kemikalier, avfall och skydd mot radioaktivitet. 
38. Ett förslag till ramdirektiv om luftkvalitet (rådets direktiv 96/62/EG av den 
27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten, EGT L 296, 
21.11.1996, s. 55-63) har nyligen godkänts. I detta ramdirektiv utvecklar eller 
reviderar kommissionen lagstiftning om luftkvalitetsnormer för de mest betydande 
luftföroreningarna med hänsyn tagen till hälso- och miljöeffekten. I förslag som rör 
saken kommer också att ingå bestämmelser om spridningen av information till 
allmänheten. 
39. Nya initiativ tas på många områden, såsom kontroll av utsläpp från motorfordon, 
revidering av befintliga direktiv om kvaliteten på bad- och dricksvatten, 
tillhandahållande av allmän information om halsoföljderna av strålning och utarbetande 
av en strategi för att minska riskerna med kemiska produkter. Å andra sidan utförs för 
närvarande arbete enligt direktivet med klassificering och märkning av både nya och 
befintliga farliga kemiska ämnen (EGT L 133, 30.5.1988), och enligt direktivet om 
klassificering och märkning av farliga preparat (EGT L 187, 16.7.1988, s. 14). I dessa 
direktiv ingår kriterier som kemikalier skall uppfylla för att klassificeras på grundval av 
till exempel deras dermala toxicitet, och genom inandningsvägarna, hudsensibilisering, 
hud- och ögonirritation. Sådana kriterier kan uppdateras med hjälp av de senaste 
vetenskapliga bevisen. 
40. Europeiska miljöbyrån grundades för att förse politiker på europeisk och nationell nivå 
med miljöinformation som är saklig, tillförlitlig och jämförbar. Byrån, som har nära 
samarbete med nationella myndigheter och kommissionen, ställer samman information 
om luft- och vattenföroreningar med detaljerade uppgifter om föroreningskällor, vilket 
kommer att vara till stor nytta i arbetet avseende sjukdomar orsakade av 
miljöförorening. Byrån samarbetar med WHO och har gett ut en första rapport om 
miljö och hälsa. Den har planer på att göra ytterligare undersökningar på detta område. 
41. Kommissionen och Europeiska miljöbyrån har nyligen sammanställt omfattande 
information om både den nuvarande och den framtida luftkvaliteten. Dessutom har 
initiativ att minska antropogena utsläpp av luftföroreningar redan verkställts eller 
utarbetas för närvarande genom ett antal gemenskapsinitiativ som till exempel Auto 
Oil-programmet och lagstiftningen om avgaser från motorfordon (EGT nr L 100, 
19.4.1994, s. 42), som är ett resultat av programmet, direktivet om samordnade 
åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EGT nr C 87, 25.3.1996, s. 8) 
och direktivet om kontroll av utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från 
förbränningsmotorer (EGT nr C 328, 7.12.1995, s. 1). 
12 
Åtgärder på andra verksamhetsområden 
42. Relevanta gemenskapsåtgärder genomförs också inom andra verksamhetsområden. 
Vad gäller livsmedel antogs tre direktiv av rådet år 1995 om högsta tillåtna gränsvärde 
för halter av ett antal aktiva ämnen i bekämpningsmedel. För hälsa och säkerhet på 
arbetsplatsen finns del omfattande aktuell lagstiftning iöi ull skydda uibelstuguicn, 
inbegripet direktiv om fysiska, kemiska och biologiska agenser på arbetsplatsen. 
Verksamhet pågår, bl.a. arbete med gränsvärden för exponering för kemiska ämnen i 
arbetet (inbegripet utvidgning av det befintliga direktivet om gränsvärden för 
yrkesmässig exponering för karcinogener) samt utveckling av programmet 
Säkerhetsåtgärder för Europa (SAFE), som är inriktat på att förbättra arbetarskyddet, 
särskilt i små och medelstora företag. 
43 År 1995 lade kommissionen också fram en grönbok om "En energipolitik för 
Europeiska unionen" (KOM(94) 659 slutlig, 11.1.1995) som bland annat täcker 
folkhälsofrågor och lägger fram förslag till stöd för ny ren teknik för att minska utsläpp 
av föroreningar. Slutligen genomförs inom ramen för gemenskapsprogrammet för 
forskning och teknisk utveckling relevant forskningsprojekt inom programmen om 
miljö och klimat, jordbruk och fiske samt biomedicin och hälsa. I gemenskapens fjärde 
ramprogram för forskning och teknisk utveckling (beslut 94/111 O/EG av den 26 april 
1994, EGT L 126, 18.5.1994, s. 1, ändrat genom beslut 96/616/EG av den 25 mars 
1996, EGT L 86, 4.4.1996, s. 69), dvs. programmet för biomedicin och hälsa, forskas 
det på området "Kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar" i 
etiologi inklusive miljöaspekter samt behandling och skötsel av problem med 
andningsorganen inbegripet astma. Målsättningarna för forskningen på området 
"Arbets- och miljöhälsa" omfattar fastställande av viktiga riskfaktorer och kontroll av 
dem även i samband med problem med andningsorganen och allergier som är av 
betydelse för allmänhetens och arbetstagarnas hälsa. 
Rådet 
44. Rådet och medlemsstatemas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, 
uppmanade genom resolutionen av den 11 november 1991 (EGT nr C 304, 
23.11.1991, s. 6) kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga 
myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som finns tillgängliga i 
medlemsstaterna, gemenskapen och internationella oranisationer mot bakgrund av 
sambandet mellan hälsa och miljö. 
Europaparlamentet 
45. I sin resolution A4-0311/95 (EGT nr C 032, 5.2.1996, s. 15-24) om det medelfristiga 
sociala handlingsprogrammet för 1995-1997 bad parlamentet kommissionen att 
genom lämpligt förfarande lägga fram det handlingsprogram som planerats i 
kommissionens rammeddelande om folkhälsa vad gäller sjukdomar orsakade av 
miljöförorening samt de två övriga planerade programmen om ovanliga sjukdomar och 
om olyckor och skador. 
Ekonomiska och sociala kommittén 
46. Under senare år har kommittén avgett ett antal yttranden om miljöförorening och 
hälsofrågor. I ett mycket omfattande yttrande av den 6 juli 1994 om kommissionens 
13 
rammeddelande om folkhälsa uppmanades kommissionen med kraft att anta en vidsynt 
inställning till ämnet. Dessutom betonades miljöns betydelse för främjande av hälsan. 
VI. INRIKTNINGEN PÅ FOLKHÄLSOÅTGÄRDER INOM GEMENSKAPEN 
AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING 
47. Vid framtida gemenskapsåtgärder inom folkhälsan skall det tas hänsyn till det 
omfattande arbete som utförts och särskilt det arbete som vidtagits enligt artiklarna 
129 och 13Or i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med 
artikel 129 i fördraget skall gemenskapen bidra till säkerställandet av en hög 
hälsoskyddsnivå genom att gynna samarbete mellan medlemsstaterna, stödja deras 
verksamhet och i nära samarbete med dem främja samordning av deras riktlinjer och 
program, samt genom att utveckla samarbete med tredje land och behöriga 
internationella organisationer på folkhälsoområdet. 
48. Enligt subsidiaritetsprincipen skall gemenskapen vidta åtgärder på detta område endast 
och i den utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin omfattning 
eller endast och i den utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin 
omfattning eller sina verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. Dessutom 
måste gemenskapsåtgärderna stå i proportion till de mål som skall uppnås, ha valts på 
basis av förhandsbedömning och förväntas ge mervärde. 
49. Det skulle vara omöjligt för ett allmänt hälsoprogram inom gemenskapen att med de 
begränsade resurser som står till förfogande vara inriktat på alla de otaliga sjukdomar 
som orsakas av miljöförorening. Dessutom skulle ett sådant försök både minska ett 
sådant programs effektivitet genom att åtgärderna blir för diffusa och öka risken för att 
i misstag komma in på områden som omfattas av andra gemenskapsprogram. 
50. För att välja ut vilka sjukdomar orsakade av miljöföroreningar som bör prioriteras i 
detta program, måste man överväga ett antal urvalskriterier med utgångspu- ':t i 
metoden för att ställa upp prioriteringar som beskrivs i kommissionens meddelande 
KOM (93) 559 om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet. Urvalskriterierna är 
följande: 
Folkhälsoåtgärder med anknytning till sjukdomen ingår inte i något annat 
gemenskapsprogram. 
Det finns bevis på att nuvarande exponeringsnivåer för miljöföroreningar utgör 
en hälsorisk och dessutom utsätts befolkningen för betydande exponering. 
Sjukdomen leder till en hög sjuklighet eller dödlighet inom gemenskapen, eller 
det finns bevis på att dess förekomst ökat signifikant. 
- Gemenskapsåtgärder ger mervärde i jämförelse med medlemsstatemas 
åtgärder. 
51. Mot bakgrund av dessa kriterier kommer detta program att lägga tyngdpunkten på 
sjukdomar som har samband med luftförorening, huvudsakligen andningsorganens 
sjukdomar och allergier. För närvarande är det de luftburna föroreningarna som leder 
till de högsta exponeringsnivåerna för befolkningen. Dessutom visar nya bevis att de 
nuvarande luftföroreningshalterna inom Europeiska gemenskapen fortfarande har 
betydande effekter, trots minskning av vissa luftföroreningar. Dessa effekter kan ha 
14 
samband med kortvariga förändringar i luftföroreningshalterna och det kommer fram 
bevis på effekter „av långvarig exponering. Den ökade sjukdoms- och 
dödlighetsfrekvens, som blivit följden av detta, har gett upphov till allmän oro. 
52. Förebyggande åtgärder vad gäller flera av de andra kategorierna av sjukdomar 
orsakade av miljöförorening beaktas redan inom ramen för gemenskapens 
folkhälsostrategi. Åtgärder i samband med cancer omfattas av programmet Europa 
mot cancer. Programmet för främjande av hälsan omfattar kardiovaskulära sjukdomar, 
och åtgärder avseende smittsamma sjukdomar behandlas i programmet för aids och 
vissa andra smittosamma sjukdomar. 
53. Vad gäller sjukdomar i samband med buller måste effektivt förebyggande inriktas på 
åtgärder som minskar utsläpp och exponeringsnivåer. Gemenskapens krav avseende 
exponering för buller i arbetet har fastställts i direktiv 86/188/EEG (EGT nr L 137, 
24.5.1986, s. 28) och förslag till ändring av bestämmelser har lagts fram av 
kommissionen. 
54. Flera av gemenskapsinitiativen som till exempel Thermie II (KOM(95) 654 slutlig), 
Gemenskapsstrategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och förbättrad 
bränsleekonomi (KOM (95) 689 slutlig) och grönboken för en rättvis och effektiv 
prissättning inom transportssektorn - politiska alternativ vid internalisering av de 
externa kostnaderna för transporter i Europeiska unionen (KOM(95) 691 slutlig) är 
inriktade på olika frågor och aspekter vad gäller till exempel luftförorening. 
55. Å andra sidan hör andningsorganens sjukdomar och allergier inte till något av de andra 
folkhälsoprogrammen. Detta ger kommissionen goda möjligheter att vidta åtgärder 
som kan komplettera både befintligt arbete med kontroll av miljöföroreningar i 
gemenskapen och medlemsstatemas åtgärder. Åtgärder avseende dessa sjukdomar 
kommer därför att utgöra kärnan i ett program om sjukdomar orsakade av 
miljöförorening. Kommissionen har föreslagit programmet i enlighet med artikel 129, 
och Europaparlamentet och rådet fattar beslut om detta. 
15 
VIL GEMENSKAPENS HANDLINGSPROGRAM OM SJUKDOMAR 
ORSAKADE AV MCLJÖFÖRORENING 
56 För att på bästa möjliga sätt bidra till insatser mol sjukdomar orsakade av 
miljöförorening, innehåller det av gemenskapen föreslagna handlingsprogrammet en 
blandning av övergripande åtgärder och sjukdomsspecifika åtgärder som är inriktade 
på andningsorganens sjukdomar och allergier. Man har föreslagit många övergripande 
åtgärder som är inriktade på att förbättra och sprida information och erfarenheter av 
riskperception och riskhantering av sjukdomar orsakade av miljöförorening, vilket 
kommer att stödja åtgärderna som är inriktade på särskilda sjukdomar orsakade av 
miljöförorening. Det är nödvändigt att säkerställa komplementaritet av informationen 
som insamlats inom detta program och andra gemenskapsprogram eller åtgärder som 
är viktiga för detta folkhälsoområde. 
1. Förbättring av information på gemenskapsnivå om sjukdomar orsakade av 
miljöförorening 
57. Det finns uppgifter om sjukdomar orsakade av miljöförorening, men på 
gemenskapsnivå är de för närvarande alltför otillräckliga och ofullständiga för att 
särskilt kunna användas vid beslutsfattande eller information till allmänheten om 
hälsorisker. Till stora delar beror detta på att uppgifterna inte är tillräckligt detaljerade 
eller lämpliga för att man skall förstå uppkomst, tröskelvärden för effekter och 
förhållandet exponering-respons eller synergism. Det är ofta även så att uppgifterna 
inte är jämförbara. Särskilt i samband med andningsorganens sjukdomar förekommer 
ofta betydande variationer i kriterierna för diagnostisering och klassificering av de olika 
sjukdomarna. 
58. Det som behövs är en kritisk genomgång av uppgifterna för att därefter förbättra deras 
jämförbarhet. Detta kommer att inbegripa till exempel att man kommer överens om 
kriterier för diagnostisering och undersökningsmetoder samt fastställer jämförbara 
indikatorer. Den senare uppgiften måste genomföras parallellt med det föreslagna 
gemenskapsprogrammet om hälsokontroll (KOM (95) 449 av den 16 oktober 1995), 
vilket kommer att kräva ett intensifierat samarbete mellan dem som samlar in och 
analyserar uppgifterna om sjukdomar orsakade av miljöförorening och dem, som 
förbättrar de nuvarande mekanismerna för utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna. 
Det kommer att vara nödvändigt att kontrollera att uppgifter om miljöföroreningar 
finns tillgängliga vid analys av hälsoeffekter. Uppgifter om miljöförorening från en lång 
tidsperiod bör sökas för att komplettera uppgifter om kortvariga toppunkter. 
59. Målet för gemenskapsåtgärderna är 
- att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i 
uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och 
om grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. 
60. Åtgärderna som måste vidtas för att uppnå detta mål kan inbegripa följande: 
Att fastslå prioriteringar för fastställande av de sjukdomar som specifika 
miljöföroreningar antas ha del i, att jämföra sjukdomarnas förekomst och/eller 
utbredning samt deras förhållande till uppgifter om miljöfaktorer i olika delar 
av Europeiska gemenskapen, att undersöka kvaliteten på uppgifterna och att 
fastställa vilka uppgifter som saknas, att analysera och granska tillgängliga 
16 
uppgifter om dessa miljöföroreningars toxikologi och att fastställa brister i 
kunskaperna, ^att jämföra dessa uppgifter inklusive insamlingsmetoder, 
definitioner och kriterier som nnviints samt det sätt som uppgifterna används på 
i analyserna, vid bestämning av vilka åtgärder som skall vidtas och vid 
information till allmänheten. 
- Att bidra till att förbättra jämförbarheten mellan uppgifter som används vid 
förebyggande åtgärder genom att stödja informationsutbyte avseende 
sjukdomar orsakade av miljöförorening samt förebyggande av dessa, inbegripet 
kostnads- och intäktsanalyser vad gäller åtgärdemas effektivitet. 
2. Riskperception och riskhantering avseende sjukdomar orsakade av miljöfororening 
61. Allmänhetens varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening, särskilt 
omfattningen och rangordningen av dem när det gäller påverkan på hälsan, skiljer sig 
ofta betydligt från en expertbedömning, och detta kan leda till onödig allmän oro och 
krav på att oproportionerliga åtgärder skall vidtas. 
62 Erfarenheterna visar att det finns flera orsaker till detta. För det första är människor 
bättre informerade och mycket mer medvetna om risker genom information som man 
får genom media. För det andra är förväntningen att det inte skulle finnas några 
hälsorisker ett ideal som sällan uppnås, om någonsin, i praktiken. För det tredje finns 
det ofta inga kunskaper om hur föroreningsrelaterade risker skall bedömas och 
principerna för att hantera dem eller om innebörden av en del av den terminologi, 
såsom "obetydlig", "tolerabel" eller "acceptabel" risknivå, som förekommer i 
gemenskapens förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder. 
63. För det fjärde kan missförstånd uppstå på grund av bristande information om 
omfattningen av hälsorisker som kan tillskrivas miljöföroreningar jämfört med andra 
faktorer, såsom levnadsvanor, och på grund av det sätt som media ibland framställer 
informationen på. Allmänhetens tendens att underskatta rökningens betydelse, 
inbegripet passiv rökning, i uppkomsten av andningsorganens sjukdomar och 
kardiovaskulära sjukdomar jämfört med följderna av förorenad omgivningsluft 
illustrerar detta. Den allmänna oron för eventuella risker med elektromagnetiska falt 
(EMF) är ett annat exempel på olika inställning bland experter och den allmänna 
opinionen 
64. För det femte uppfattar allmänheten risker på ett annat sätt än vad vetenskapliga 
resultat ger vid handen. Detta kan innebära att faktorer som orsakar vissa mindre risker 
ges en mycket större betydelse i jämförelse med andra, vilket delvis beror på att 
accepterandet av risker är beroende av den utsträckning som människan själv kan 
kontrollera riskkällorna. 
65. Mot bakgrund av detta är målet för gemenskapsåtgärderna följande: 
- Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av 
miljöförorening samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 
66. De åtgärder som skall vidtas för att uppnå detta mål kan inbegripa följande: 
- Att stödja åtgärder inriktade på att förbättra allmänhetens kunskaper om risker 
och bedömning och hantering av dem samt att främja allmänhetens 
17 
varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening inom hela 
gemenskapen. ^ 
- Att främja åtgärder och informationsutbyte om metoder för att höja 
allmänhetens och opinionsbildarnas kunskapsnivå om bedömningen av 
hälsorisker orsakade av miljöförorening. 
3. Andningsorganens sjukdomar och allergier 
67. Den ökade förekomsten av sjukdomar i andningsorganen och allergier under de 
senaste decennierna har inneburit ökad belastning för samhället i allmänhet, ökat 
pressen på hälso- och sjukvården samt lett till en stor allmän oro. 
68. Målet för gemenskapsåtgärder på det här området är 
att stödja åtgärder inriktade på att minska förekomsten och/eller utbredningen 
av dessa sjukdomar. 
69. De åtgärder som skall vidtas för att uppnå dessa mål kan inbegripa följande: 
- Att bidra till att allmänheten och särskilda grupper får information om dessa 
sjukdomar och de agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen av olika 
sätt att stärka och samordna infoi mationskampanjer, att stödja insatser för 
självbehandling eller stödgrupper för personer med sjukdomar i 
andningsorganen eller allergier. 
Att bidra till jämförelse av olika utbildningsinitiativ som används för att 
bekämpa dessa sjukdomar, med inriktning på att främja de bästa lösningarna, 
genomgång av de vidtagna åtgärdemas effektivitet, bl.a. kostnads- och 
intäktsanalyser. 
18 
VOL KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER 
Konsultation 
70. Åtgärderna i detta program kommer att genomföras i nära samarbete med 
medlemsstaterna, särskilt vad gäller samordning av deras riktlinjer och program. 
Kommissionen föreslår att det inrättas en rådgivande kommitté bestående av 
medlemsstatemas företrädare. Lämpliga kontakter kommer också att upprätthållas 
med Europeiska miljöbyrån, WHO, andra relevanta organisationer och tredje land i 
enlighet med bestämmelserna för programmets åtgärder. 
Utvärderingsrapporter 
71. Bedömningen av programmet kommer att göras i två rapporter: 
- En utvärdering under programmets tredje år till rådet, Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Syftet med denna 
rapport är att säkerställa att gemenskapsinstitutionerna, och därigenom alla 
berörda parter far fullständig information om hur de vidtagna åtgärderna 
framskrider inom detta program. 
- En slutrapport om programmets genomförande, som också innehåller en 
utvärdering av de åtgärder som vidtagits, kommer att lämnas till ovannämnda 
institutioner av kommissionen när programmet slutförts. 
Allmän informationsverksamhet 
72. Kommissionen kommer att säkerställa att allmänheten och alla berörda parter får 
tillgång till rapporter om genomförda åtgärder. 
19 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 
2o 
MOTIVERING 
1. I sitt meddelande (KOM(93) 559 slutlig) av den 24 november 1993 om ramen för 
åtgärder på folkhälsoområdet angav kommissionen principerna och strategin som 
skulle följas vid vidtagandet av gemenskapsåtgärder med inriktning på att uppnå målen 
inom hälsoskyddet enligt artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen. Gemenskapens uppgift är att stödja medlemsstatemas 
satsningar på folkhälsoområdet, att bistå vid utformningen och uppfyllandet av mål och 
genomförandet av strategier samt att bidra till tillhandahållandet av hälsoskydd i hela 
gemenskapen, varvid som mål uppställs de bästa resultaten som redan har uppnåtts på 
ett givet område varsomhelst i gemenskapen. 
2. I enlighet med artikel 129 lägger kommissionen fram förslag till inledande åtgärder som 
skall bidra till att säkerställa ett hälsoskydd på hög nivå som Europaparlamentet och 
rådet skall godkänna. Kommissionens meddelande som nämndes ovan fastställer 
kriterier för hur prioriterat område för gemenskapens handlingsprogram skall 
bestämmas. I enlighet med dessa kriterier fastställdes det att sjukdomar orsakade av 
miljöförorening utgör ett sådant prioriterbart område. 
3. Kommissionens nuvarande förslag som grundar sig på artikel 129 och som redan har 
tillkännagivits i kommissionens arbetsprogram för 1996 omfattas av principen för delad 
behörighet mellan kommissionen och medlemsstaterna och strävar efter att förbättra 
informationen om och förebyggandet av sjukdomar orsakade av miljöförorening 
(särskilt andningsorganens sjukdomar och allergier) samt att öka kunskaperna om 
varseblivning av risker och riskbedömning och hantering av dessa, för att bidra till att 
säkerställa en hög hälsoskyddsnivå mot sjukdomar orsakade av miljöföroreningar. 
Gemenskapsåtgärder på detta område omfattas inte av gemenskapens särskilda 
befogenhet och inriktas på förbyggande av sjukdomar orsakade av miljöförorening. 
Enligt subsidiaritetsprincipen skall gemenskapen vidta åtgärder endast om och i den 
utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin omfattning eller sina 
verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. 
4. Sjukdomar orsakade av miljöföroreningar är sådana sjukdomar som orsakas, 
framkallas eller förvärras av miljöföroreningar. Särskilt de sjukdomar som har samband 
med luftförorening, både inomhus och utomhus, utgör en betydande och växande andel 
av sjukdoms- och dödlighetsstatistiken inom Europeiska gemenskapen, och de orsakar 
stor allmän oro. 
5. Förebyggande av sjukdomar orsakade av miljöföroreningar förutsätter kunskap om 
samband mellan miljöföroreningar och sjukdomar och består av tre efterföljande 
element. Det är för det första att minska utsläppen av förorenande ämnen genom att 
vidta åtgärder vid deras källa, för det andra att sätta upp gränsvärden för haltema av 
förorenande ämnen och för exponeringen för dem, och för det tredje att lindra 
följderna för enskilda individer. Det har redan utförts mycket arbete både i 
medlemsstaterna och på gemenskapsnivå vad gäller kontroll av föroreningsnivåer för 
luft, vatten, jord, livsmedel och avfall genom att forska i följderna och begränsa 
exponeringen för miljöföroreningar. 
6. Det föreslagna femåriga handlingsprogrammet är avsett att komplettera detta arbete 
genom åtgärder inriktade på befolkningen, personer som arbetar inom hälso- och 
2/ 
sjukvården samt myndigheterna i syfte att öka människors möjligheter till att minska 
exponeringen och lindja miljöföroreningarnas hälsoeffekter. 
7 Med beaktande av de bcgtHntutdc icwn.nci .sum fnitin att tillgå «kulle det vara omöjligt 
för ett av gemenskapens allmänna hälsoprogram att inrikta sig på alla de talrika 
sjukdomar som orsakats av miljöförorening. Detta program kommer därför att lägga 
sin huvudsakliga tyngdpunkt på sjukdomar som har samband med luftföroreningar 
både inomhus och utomhus, dvs. i första hand andningsorganens sjukdomar och 
allergier. Inom ramen för detta program relateras utomhusluft till miljöer utanför 
arbetet, om vilka det på gemenskapsnivå finns färre uppgifter vad gäller 
exponeringstyp och -omfattning. För närvarande är de högsta exponeringsnivåerna 
som gemenskapens invånare utsätts för luftföroreningar, och denna exponering utgör 
en betydande hälsorisk. Förekomsten av sjukdomar orsakade av miljöförorening 
fortsätter att öka åtföljd av allmän oro. Slutligen erbjuder dessa sjukdomar betydande 
möjligheter för gemenskapen att vidta åtgärder som kan komplettera både dess 
befintliga kontroll av miljöföroreningar och medlemsstatemas åtgärder. 
8. För att stödja dessa åtgärder har det också föreslagits att det i nära samarbete med 
medlemsstaterna skall vidtas åtgärder på två områden. Den första uppsättningen av 
åtgärder är inriktad på att på gemenskapsnivå förbättra informationen om sjukdomar 
orsakade av miljöförorening, som för närvarande är bristfällig, delvis på grund av att 
medlemsstatemas uppgifter ofta inte är jämförbara. Det har föreslagits att åtgärder för 
att förbättra denna situation skall vidtas som komplettering till det som har föreslagits 
inom det framtida hälsokontrollprogrammet (ändrat förslag KOM(96) 222 slutlig). 
Den andra uppsättningen av åtgärder är inriktad på att behandla problem som 
uppkommer när människor varseblir hälsorisker, som orsakats av miljöföroreningar 
och hur dessa risker bedöms och hanteras samt bristen på adekvat information om 
sådana situationer. 
9. Vid val av mål och fastställande av åtgärder som skall ingå i programmet har den 
nuvarande situationen i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå beaktats inom det 
område, som programmet täcker. Programmet siktar på att i allt högre grad förbättra 
och på ett effektivare sätt sprida information och erfarenheter, att i hela gemenskapen 
uppnå förståelse för nyckelfrågor och frågor som gäller sjukdomar orsakade av 
miljöförorening och att öka samarbetet mellan medlemsstaterna för att undvika onödigt 
dubbelarbete och påskynda godkännandet av de bästa lösningama på problem, som är 
vanliga i medlemsstaterna när det gäller sådana sjukdomar. 
10. Dessa problem har varit målet för resolutioner från rådet och medlemsstatemas hälso-
och sjukvårdsministrar, församlade i rådet den 11 november 1991 (EGT C 304, 
23.11.1991, s. 6), samt från Europaparlamentet A4-0311/95 (EGT C 032, 5.2.1996, 
s. 15-24) som har uppmanat kommissionen att ge förslag på området. 
11. Genomförandet av programmet kommer att ge mervärde på följande sätt: 
a) Det kommer att samla medlemsstaterna till att tillsammans kritiskt granska och 
förbättra metoder för insamling och användning av uppgifter om sjukdomar 
orsakade av miljöförorening samt uppgiftemas innehåll, omfattning och 
kvalitet. 
Zz. 
b) Det kommer att lörbättra medlemsstaternas samlade kapacitet att analysera 
befolkningens varseblivning av risker orsakade av miljöförorening och att på 
ett bättre sätt förklara hur de bedöms och hanteras, särskilt då sådant som 
bidrar till miljöföroreningen i en viss medlemsstat har sitt ursprung eller källa i 
en annan medlemsstat. 
c) Det kommer att påskynda och fördjupa processen att ta itu med den förhöjda 
förekomsten av och ökande oron över andningsorganens sjukdomar och 
allergier genom att främja samarbete med särskild inriktning på detta område 
mellan medlemsstaterna. 
12. Detta program vidtas på grundval av ett beslut fattat av Europaparlamentet och rådet 
enligt artikel 129. Det förutsätter inte harmonisering av nationella bestämmelser på det 
område som omfattas. 
13. En utvärdering av de åtgärder som vidtas inom programmet kommer att ges i följande 
två rapporter som kommer att överlämnas till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén: 
En utvärdering under programmets tredje år. 
- En slutrapport om programmets genomförande. 
I dessa rapporter kommer att ingå information om gemenskapens finansiering av de 
olika åtgärdsområdena samt om utvärderingsresultaten. 
?2 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende 
sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på 
folkhälsoområdet 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT 
FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129 
i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande, 
i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget, och 
med beaktande av följande: 
1. Sjukdomar orsakade av miljöförorening far en allt större betydelse i hela Europeiska 
gemenskapen och föranleder allmän oro. 
2. I enlighet med artikel 3 o i fördraget skall gemenskapens verksamhet inbegripa 
gemenskapsinsatser som bidrar till att en hög hälsoskyddsnivå uppnås. 
3. I artikel 129 fastställs uttryckligen gemenskapens behörighet inom detta område, när det 
gäller att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras verksamhet, 
samt att främja samordning av deras riktlinjer och program och stödja samarbete med tredje 
land och behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. Gemenskapsåtgärder bör 
vara inriktade på förebyggande av sjukdomar och främjande av hälsofostran och information. 
4. Enligt artikel 130r i fördraget skall gemenskapens åtgärder i fråga om miljön bidra till 
skyddet av människors hälsa. 
5. I förbyggande av sjukdomar orsakade av miljöförorening skall det inte endast ingå åtgärder 
inriktade på källorna till och haltema för förorenande ämnen samt på minskad exponering, utan 
också folkhälsoåtgärder inriktade på befolkningen för att ge enskilda individer möjlighet att 
minska exponeringen och lindra skadliga effekter på hälsan. Insamling av uppgifter om 
hälsoeffekter och om exponering bör ske parallellt med insamlig av uppgifter om luftburna 
föroreningars halter. 
6. Rådet och medlemsstatemas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, uppmanade 
genom resolutionen av den 11 november 19911 kommissionen att i nära samarbete med 
EGT nr C 304. 23.11.1991, s. 5. 
^ 
medlemsstatemas behöriga myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som finns 
tillgängliga i medlemsstaterna^gemenskapen och internationella oranisationer mot bakgrund av 
sambandet mellan hälsa och miljö. 
7. Det har fastställts att sjukdomar orsakade av miljöförorening utgör ett prioriterat område för 
gemenskapsåtgärder inom ramen för åtgärder på folkhälsoområdet2. 
8. I sin resolution (A4-0311/95) om medelfristigt socialt handlingsprogram 1995- 19973 bad 
parlamentet kommissionen att genom lämpligt förfarande framlägga det handlingsprogram om 
sjukdomar orsakade av miljöfororening som planerats inom kommissionens rammeddelande 
om folkhälsan. 
9. I enlighet med subsidiaritetsprincipen får åtgärder på områden där gemenskapen inte ensam 
har kompetens, såsom åtgärder vad gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening, vidtas av 
gemenskapen endast om och i den utsträckning som dessa, på grund av deras omfattning och 
verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. 
10 De föreslagna åtgärderna i det nuvarande programmet kommer att leda till ett mervärde på 
gemenskapsnivå genom att de sammanför åtgärder som redan har vidtagits relativt isolerat på 
nationell nivå, samt genom att de kompletterar varandra med viktiga resultat för gemenskapen 
som helhet, bidrar till att stärka solidariteten och sammanhållningen inom gemenskapen och 
leder till upprättande av normer och standarder för det bästa tillvägagångssättet. 
11. Samarbetet med behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet och med 
tredje land bör utvecklas. 
12. Programmet kommer att bidra till att gemenskapens mål som anges i artikel 129 uppnås 
genom att ge stöd för att förbättra kunskaperna om och förståelsen av sjukdomar orsakade av 
miljöfororening samt en större spridning av information om dem, deras samband med 
miljöföroreningar och förebyggai.de av dem, genom att säkerställa att uppgifter om dessa 
frågor i högre grad kan jämföras och genom att utveckla åtgärder som kompletterar 
gemenskapens befintliga program och åtgärder, samtidigt som onödigt dubbelarbete undviks. 
13. Den 20 december 1994 antog Europaparlamentet, rådet och kommissionen ett modus 
vivendi om genomförandebestämmelser för lagstiftning som har godkänts i enlighet med 
förfarandet i artikel 189b i fördraget 
14. Detta beslut föreskriver en finansiell ram som utgör den viktigaste utgångspunkten för den 
budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 1 i 
Europaparlamentets, rådets och kommissionens deklaration av den 6 mars 1995. 
15. Gemenskapens budgetplan gäller fram till 1999 och kommer därefter att revideras. 
16. Finansieringsramen för programmets fyra sista år (2000-2003) skall avgöras i detalj efter 
det att framtida finansiella mål upprättats. 
2 KOM (93) 559 slutlig 
3 EGTnrC032, 5.2.1996, s. 15-24. 
17. För att öka programmets värde och verkningar bör en fortlöpande granskning ske av de 
åtgärder som vidtagits, särskilt vad gäller deras effektivitet och huruvida de uppställda målen 
uppfyllts, med inriktning på att vid behov göra nödvändiga ändringar. 
18. Detta program bör ha en varaktighet av fem år för att man skall ha tillräcklig tid att 
genomföra de åtgärder genom vilka de uppställda målen skall nås. 
?6 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Programmets upprättande 
1. Ett program för gemenskapsåtgärder mot sjukdomar orsakade, framkallade eller förvärrade 
av miljöförorening, nedan kallat "detta program", antas härmed för perioden 1 januari 1999 till 
31 december 2003 inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet. 
2. Programmets mål skall vara att bidra till säkerställandet av en hög hälsoskyddsnivå mot 
sjukdomar orsakade av miljöfororening genom att förbättra kunskaperna om och förståelsen 
för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, särskilt vad gäller astma 
och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. 
3. De åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program och deras specifika mål 
anges i bilagan under följande rubriker: 
1. Åtgärder för att förbättra informationen om sjukdomar orsakade av miljöförorening 
2. Riskperception och riskhantering vad gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening 
3. Andningsorganens sjukdomar och albrgier 
Artikel 2 
Genomförande 
1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att de åtgärder som 
anges i bilagan genomfors. 
2. Kommissionen skall samarbeta med institutioner och organisationer som är aktiva på 
området avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. 
Artikel 3 
Budget 
1. Finansieringsramen för genomförande av detta program för 1999 skall i enlighet med 
nuvarande finansiella mål vara 1,3 miljoner ecu. Finansieringsramen för programmets fyra sista 
år (2000-2003) skall avgöras i detalj efter det att framtida finansiella mål upprättats. 
2. De årliga anslagen skall fastslås av budgetmyndigheten i enlighet med de finansiella målen. 
Artikel 4 
Överensstämmelse och komplementaritet 
Kommissionen skall säkerställa att det råder överensstämmelse och komplementaritet mellan 
de åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program och andra relevanta 
gemenskapsprogram och åtgärder. 
23 
/ 
Artikel 5 
Kommitté 
1. Vid genomförandet av detta handlingsprogram skall kommissionen bistås av en rådgivande 
kommitté, det följande kallad "kommittén", som består av företrädare från medlemsstaterna. 
Ordförande är företrädare för kommissionen. 
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén förslag till åtgärder som skall vidtas, 
särskilt avseende 
a) kriterier och förfaranden för urval och finansiering av projekt inom ramen för detta 
program, 
b) utvärderingsförfarande. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn 
till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin 
uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 
3. Kommissionens företrädare skall regelbundet informera kommittén om förslag från 
kommissionen eller gemenskapsinitiativ och genomförande av program inom andra områden 
som är av betydelse för att målen i detta program skall uppnås. 
Artikel 6 
Internationellt samarbete 
1. Vid genomförande av detta program skall samarbete med tredje land och med behöriga 
internationella organisationer på folkhälsoområdet utvecklas. 
2.1 detta program skall de associerade länderna i Centraleuropa kunna delta i enlighet med de 
villkor som fastställs i de associeringsavtal eller därtillhörande tilläggsprotokoll om medverkan 
i gemenskapsprogram. I detta program skall Cypern och Malta kunna delta med stöd av 
tilläggsanslag enligt samma regler som tillämpas för EFTA-länderna i enlighet med förfaranden 
som skall fastställas i samråd med dessa länder. 
Artikel 7 
Kontroll och utvärdering 
1. Kommissionen skall vid genomförandet av detta beslut vidta nödvändiga åtgärder för att 
säkerställa övervakning och fortlöpande utvärdering av programmet och i samband med detta 
beakta de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 1 och i bilagan. 
2. Kommissionen skall under programmets tredje år lägga fram en utvärdering till 
Europaparlamentet och rådet. 
z ^ 
3. Kommissionen skall lämna in en slutrapport till Europaparlamentet oclr rådet, nar hchi 
programmet genomförts. 
4. Dessa rapporter skall innehålla information om gemenskapsfinansiering inom olika 
verksamhetsområden, om komplettering med övriga åtgärder som anges i artikel 4, samt om 
utvärderingsresultat. Kommissionen skall också sända dessa rapporter till Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
23 
BILAGA 
SPECIFIKA MÅL OCH ÅTGÄRDER 
L ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBÄTTRA INFORMATIONEN OM 
SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFORORENING 
Mål: Att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i 
uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om 
grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. 
1. Att fastslå prioriteringar för fastställande av de sjukdomar som specifika 
miljöföroreningar antas ha del i, att jämföra sjukdomamas förekomst och/eller 
utbredning samt deras förhållande till uppgifter om miljöfaktorer i olika delar av 
Europeiska gemenskapen, att undersöka kvaliteten på uppgifterna och att fastställa 
vilka uppgifter som saknas, att analysera och granska tillgängliga uppgifter om dessa 
miljöföroreningars toxikologi och att fastställa brister i kunskaperna, att jämföra dessa 
uppgifter inklusive insamlingsmetoder, definitioner och kriterier som använts samt det 
sätt som uppgifterna används på i analyserna, vid bestämning av vilka åtgärder som 
skall vidtas och vid information till allmänheten. 
2. Att bidra till att förbättra jämförbarheten mellan uppgifter som används vid 
förebyggande åtgärder genom att stödja informationsutbyte avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening samt förebyggande av dessa, inbegripet kostnads- och 
intäktsanalyser vad gäller åtgärdemas effektivitet. 
a RISKPERCEPTION OCH RISKHANTERING MED BEAKTANDE AV 
SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING 
Mål: Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorp^ng 
samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 
3. Att stödja åtgärder inriktade på att förbättra allmänhetens kunskaper om risker och 
bedömning och hantering av dem samt att främja allmänhetens varseblivning av 
hälsorisker orsakade av miljöförorening i hela gemenskapen. 
4. Att främja åtgärder och informationsutbyte om metoder för att höja allmänhetens och 
opinionsbildarnas kunskapsnivå om bedömningen av hälsorisker orsakade av 
miljöförorening. 
III. ANDNINGSORGANENS SJUKDOMAR OCH ALLERGIER 
Mål: Att stödja åtgärder inriktade på att förebygga och minska förekomsten av dessa 
sjukdomar. 
5. Att bidra till att allmänheten och särskilda grupper får information om dessa sjukdomar 
och de agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen av olika sätt att stärka och 
samordna informationskampanjer, att stödja insatser för självbehandling eller 
stödgrupper för personer med sjukdomar i andningsorganen eller allergier. 
»O 
Att bidra till jämförelse av olika utbildningsinitiativ som används lör att bekämpa dessa 
sjukdomar, med inriktning pä att främja de bästa lösningarna, genomgång av de 
vidtagna åtgärdemas effektivitet, bl.a. kostnads- och intäktsanalyser. 
31 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om godkännande av ett program för 
gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening 
inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
B3-
3. RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 3 o och artikel 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål 
Att bidra till att målen som fastställts i fördraget uppnås: 
- Enligt artikel 3 o skall gemenskapen bidra till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. 
-Enligt artikel 129 skall gemenskapen bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå 
för människor, särskilt genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid 
behov stödja deras insatser, främja samordning av deras politik och program och 
främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på 
folkhälsoområdet. Gemenskapens insatser skall inriktas på att förebygga sjukdomar, 
särskilt de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker och 
överföring samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. 
Handlingsprogrammets allmänna mål är att bidra till säkerställande av en hög hälsoskyddsnivå 
mot sjukdomar orsakade av miljöfororening genom att förbättra kunskaperna om och 
förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, särskilt vad 
gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. 
Metoden för att uppnå detta mål inbegriper följande åtgärder: 
- Att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i 
uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om 
grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. 
Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening 
samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 
- Att stödja åtgärder inriktade på att förebygga och minska förekomsten av dessa 
sjukdomar. 
<L 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Fem år: 1.1.1999-31.12.2003 
En rapport om genomförande skall lämnas till rådet och Europaparlamentet 
under programmets tredje verksamhetsår. 
- En rapport lämnas till rådet och Europaparlamentet tillsammans med 
•• utvärderingsresultaten efter att programmet har avslutats. 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
- Icke-obligatoriska utgifter 
- Differentierade anslag 
6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller 
privata sektorn (får inte överskrida ett visst procenttal av den totala kostnaden för de 
föreslagna projekten). 
Nivån på beviljade anslag beror på vilken omfattning som åtgärderna som skall 
finansieras har och på i vilken utsträckning som handlingsprogrammet återspeglas i 
olika planerade verksamheter. Anslag av detta slag kommer inte att överskrida 70 % 
av den totala budget som har öronmärkts för de planerade projekten, förutom när det 
gäller nätverk, och arbeten som har beställts av kommissionen eller som kommissionen 
har direkt nytta av, varvid bidragen kan gå upp till 100 %. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av kostnad 
per enhet) 
Kalkyleringsmetoden är ett resultat av erfarenheter som har erhållits av tidigare 
verksamhet med anknytning till folkhälsa. Detta omfattar de olika typer av 
gemenskapsåtgärder som listas i tabell 4 i kommissionens meddelande (93)559 slutlig 
av den 24 november 1994. Metoden representerar bred erfarenhet av 
finansieringssamarbete med medlemsstaterna och icke-statliga organisationer när det 
gäller insamling, analys och spridande av information, upprättande av nätverk, 
inrättande av mekanismer och förfaranden för rådfrågning och samarbete för inrättande 
av gemensamma mål, och för att samordna insatser samt utarbeta och utveckla 
strategier på gemenskapsnivå. 
De särskilda kostnadsberäkningarna grundar sig på antagandet att hälften av den 
verksamhet som skall genomföras inom detta program kommer att fordra bidrag till 
100%, medan den andra hälften kommer att fordra bidrag till 50% och att den 
verksamhet som kommer att genomföras involverar de flesta eller alla medlemsstater. 
33 
Ett belopp på 1,3 miljoner ecu har bedömts som nödvändigt för dessa åtgärder under 
programmets första år 1999. Budgetramen för de följande fyra verksamhetsåren 
kommer att upprättas genom att beakta gemenskapens framtida finansiella mål. De 
årliga anslagen kommer att beslutas i enlighet med de normala budgetförfarandena.De 
årliga anslagen kommer att beslutas i enlighet med de normala budgetförfarandena. 
7.1.1 Förbättrad information om sjukdomar orsakade av miljöförorening 
De uppgifter som för närvarande finns om sjukdomar orsakade av miljöförorening skall 
granskas. Kostnadsuppskattningen för detta är 100 000 ecu för det första året. 
Dessutom måste närverk upprättas för att bearbeta den information som fås genom 
dessa granskningar. Ett belopp på minst 200 000 ecu har bedömts som nödvändigt för 
upprättande av dessa nätverk. 
7.1.2 Förbättrad riskmedvetenhet och riskhantering 
Spridning av information för allmänheten och särskilda grupper såsom journalister har 
planerats till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu. För att få bättre förståelse för 
hur allmänheten uppfattar miljörelaterade hälsorisker skall parallella åtgärdas inledas. 
Det har anslagits 100 000 ecu för detta. 
7.1.3 Förebyggande av sjukdomar i andningsorganen och allergier 
Stöd för nätverk som främjar information om sjukdomar i andningsorganen och 
allergier i syfte att koppla samman informationskampanjer förutsätter uppskattningsvis 
300 000 ecu under programmets första verksamhetsår. Denna åtgärd skall beakta 
information som fås från en jämförelse av olika slag av utbildningsinitiativ som har 
vidtagits för att främja d** bästa tillvägagångssätten. 300 000 ecu har anslagits i detta 
syfte. 
V 
7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) 
V 
h MÅL 
Förbättrad information 
om sjukdomar orsakade 
av miljöförorening VERKSAMHETSOMRÅDE 
Fastslående av prioriteringar för fastställande av de 
sjukdomar som specifika miljöföroreningar antas 
ha del i. Jämförelse av sjukdomamas förekomst 
och/eller utbredning samt deras förhållande till 
uppgifter om miljöfaktorer i olika delar av 
Europeiska gemenskapen. Undersökning av 
kvaliteten på uppgifterna och fastställande av vilka 
uppgifter som saknas. Analysering och granskning 
av tillgängliga uppgifter om dessa 
miljöföroreningars toxikologi, och fastställande av 
brister i kunskaperna. Jämförelse av dessa 
uppgifter inklusive insamlingsmetoder, definitioner 
och kriterier som använts samt det sätt som 
uppgifterna används på i analyser, vid bestämning 
av vilka åtgärder som skall vidtas och vid 
information till allmänheten. ÅR 
1999 2000 2001 2002 2003 TOTALT 
Vägledande planer 
0,3 0,3 
y 
•> I MÅL 
Riskperception och 
riskhantering VERKSAMHETSOMRÅDE 
Bidrag till förbättrad jämförbarhet mellan uppgifter 
som används vid förebyggande åtgärder genom att 
stödja informationsutbyte avseende sjukdomar 
orsakade av miljöförorening samt förebyggande av 
dessa, inbegripet kostnads- och intäktsanalyser vad 
gäller åtgärdemas effektivitet. 
Stödjande av åtgärder inriktade på att förbättra 
allmänhetens kunskaper om risker och bedömning 
och hantering av dem samt främjande av 
allmänhetens varseblivning av hälsorisker orsakade 
av miljöförorening i hela gemenskapen. 
Främjande av åtgärder och informationsutbyte om 
metoder för att höja allmänhetens och 
opinionsbildamas kunskapsnivå om bedömningen 
av hälsorisker orsakade av miljöförorening. ÅR 
1999 
0,1 
0,2 
0,1 2000 2001 2002 2003 1 "-—' 
TOTALT 
0,1 
0,2 
0,1 
MÅL 
Andningsorganens 
sjukdomar och allergier VERKSAMHETSOMRÅDE 
Bidrag till att allmänheten och särskilda grupper 
far information om dessa sjukdomar och de 
agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen 
av olika sätt att stärka och samordna 
informationskampanjer, att stödja insatser för 
självbehandling eller stödgrupper för personer med 
sjukdomar i andningsorganen eller allergier. 
Bidrag till jämförelse av olika utbildningsinitiativ 
som används för att bekämpa dessa sjukdomar, 
med inriktning på att främja de bästa lösningarna, 
genomgång av de vidtagna åtgärdernas 
effektivitet, bl.a. kostnads- och intäktsanalyser. 
TOTALT ÅR 
1999 
0,3 
0,3 
1,3 2000 
p.m 2001 
p.m 2002 
p.m 2003 
p.m TOTALT 
0,3 
0,3 
1,3 
4J 
7,3 Vägledande tidsplan över anslag (i miljoner ecu) 
| ! 1999 j 2000 | 200 Î 
1 Åtagande- j 1,3 
| oomyndiganden | 
! Betalnings:- i 
1 bernyndiganden 1 
\ 1^99 | 0,78 i 
i 
1 2000 1 032 | | 
1 !" i i 
i 2002 I 
! 2003 j | 
'i 
i Föyande budgetår 
| TOTALT 1,3 _____ 
p ni | p.m 2002 
p.m 2003 
p.m TOTALT 
0,78 
0,52 
1,3 
BESTÄMMELSER OM BEDRA GERIBEKAMPNING. RESULTAT AV 
ÅTGÄRDER 
På ansökningsblanketterna för stöd skall eventuella stödmottagare ange 
kontaktuppgifter och organisationens slag för att deras tillförlitlighet skall kunna 
fastställas på förhand. 
Bestämmelser om bedrägeribekämpning (checkar, delrapporter, slutrappo^er) 
ingår i avtalen eller kontrakten mellan kommissionen och stödmottagarna. 
Kommissionen kommer att kontrollera rapporterna och försäkra sig om att arbetet 
har genomförts väl innan del- och slutbetalningarna görs. 
Dessutom gör kommissionen stickprov för att kontrollera hur medlen har använts. 
Kontroller har redan genomförts av andra budgetposter för folkhälsan i samband 
med budgetåren 1991 till 1995 och har påvisat deras effektivitet. 
ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9,1 Särskilda och kvantifierbara mål 
Gemenskapsåtgärderna strävar till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå mot 
sjukdomar orsakade av miljöförorening genom att förbättra kunskaperna om och 
förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, 
särskilt vad gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. 
De indikatorer som visar om målen på detta område har uppnåtts eller inte 
kommer att inbegripa åtgärder av följande siag. De kommer att ytterligare 
förbättras i samarbete med det nya programmet om hälsokontroll, vars 
arbetsuppgifter inkluderar utvecklingen av indikatorer för gemenskapens 
3i? 
folkhälsoverksamhet. Metoden för att uppnå detta mål inbegriper följande åtgärder 
som 
- främjar och bistår skapandet av nätverk som bidrar till att öka kunskaperna 
om den roll som miljöföroreningarna spelar i uppkomst och förvärrande av 
sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om grunden för och 
effektiviteten av förebyggande åtgärder (medlemsskap, utarbetande av t.ex. 
nyhetsbrev, anordnande av konferenser, www-diskussionsgrupper...). 
sprider information om hälsorisker orsakade av miljöförorening samt 
varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 
förbättrar informationen och uppgifterna om sjukdomar orsakade av 
miljöförorening på gemenskapsnivå samt nivån på desa sjukdomars 
förekomst och/eller utbredning. 
främjar samråd och samarbete mellan medlemsstater (beskrivning av fall av 
samråd av detta slag osv.) och 
bistår offentliga hälsomyndigheter med att bättre utnyttja andra 
gemenskapsverksamheter i deras strävanden att förebygga sjukdomar 
orsakade av miljöförorening. 
Målgrupp 
1. Medlemsstaternas behöriga hälsovårdsmyndigheter på nationell, regional och 
lokal nivå samt behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. 
2. Personer som är verksamma inom hälso- och sjukvården, epidemiologiska 
vårdinrättningar, hälso- och sjukvårdssammanslutningar, akademiska institutioner 
osv. 
3. Icke-statliga organisationer och andra organ som är intresserade av hälsofrågor 
samt allmänheten. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Vid inledning av verksamhet enligt artikel 129 skall gemenskapen delta i förebyggande av 
sjukdomar och i hälsoskydd. Kommissionens meddelande om ramen för insatser på 
folkhälsoområdet (KOM(93) 559 slutlig av den 23 november 1993) fastställer kriterier för 
prioritering av områden i gemenskapsprogrammen. I enlighet med dessa kriterier 
utvärderade rammeddelandet 1993 de olika möjligheterna som finns för att hantera 
sjukdomar, i synnerhet de stora folksjukdomarna och deras bakomliggande orsaker, samt 
utifrån kriterierna i detta meddelande, åtta prioriterade områden där förebyggande av 
skador var ett. 
Rådet och medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, uppmanade 
genom resolutionen av den 11 november 1991 kommissionen att i nära samarbete med 
medlemsstaternas behöriga myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som 
finns tillgängliga i medlemsstaterna, gemenskapen och internationella oranisationer mot 
bakgrund av sambandet mellan hälsa och miljö. 
3e> 
I sin resolution (A4-0311/95) om medelfristiga sociala handlingsprogram 1995-1997 bad 
parlamentet kommissionen att framlägga under lämpliga omständigheter det 
åtgärdsprogram som planerats inom kommissionens rammeddelande om folkhälsan 
avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. 
Programmet siktar på att i allt högre grad förbättra och på ett effektivare sätt sprida 
information och erfarenheter, att i hela gemenskapen uppnå förståelse för nyckelfrågor 
och frågor som gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening och att öka samarbetet 
mellan medlemsstaterna för att undvika onödigt dubbelarbete och påskynda godkännandet 
av de bästa lösningarna på problem, som är vanliga i medlemsstaterna när det gäller 
sådana sjukdomar. Enligt artikel 129 skall gemenskapen och kommissionen tillhandahålla 
ett allmänt ramverk av klara bestämmelser. Detta skulle vara mycket mera effektivt än att 
överlåta dessa frågor till mellanstatligt samarbete utan gemenskapens bistånd. 
På detta område räknas det med att gemenskapens och kommissionens insats i enlighet 
med artikel 129 tillhandahåller ett allmänt ramverk av klara bestämmelser genom vilka 
man kan undvika förutsättningslösa och tidskrävande förhandlingar och som leder till 
snabbare framsteg på en stabilare grund. 
Avseende metoder för ingripande och anslag gäller följande: 
- Särskild tillämpning av subsidiaritetsprincipen vid fastställande av åtgärder som 
skall vidtas och samfinansieras. 
- Fastställande av kriterier och val av projekt för samfinansiering avseende 
sjukdomar orsakade av miljöförorening. 
- Mervärde för gemenskapen, som även i fortsättningen kommer att uppnås 
särskilt genom samordning av nationella åtgärder, spridning av information och 
erfarenheter, fastställande av prioriteringar, utveckling av lämpliga nätverk, val 
av europeiska projekt och motivering och mobilisering av alla involverade. 
Två metoder kommer att användas vid genomförandet av programmet. Den ena är att 
stödja projekt som genomförs i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. Valet av projekt 
som prioriteras grundar sig i stor utsträckning på allmänna mål och mål på medellång sikt. 
Genomförandet av själva åtgärderna beror på hur kvalitativa och effektiva projekt som 
under året överlämnas till den behöriga avdelningen är. Den andra metoden är att vidta 
särskilda åtgärder som är nödvändiga för att uppnå programmets mål, som helt och hållet 
kommer att finansieras av programmet. 
Projektens urvalskriterier är följande: 
Förenlighet med målen och överensstämmelse med åtminstone ett av de 
uppställda målen. 
- Granskning av projektens "mervärde för gemenskapen" (transnational! 
deltagande, utveckling av en mall som är tillämplig i andra medlemsstater, 
information som är användbar i andra medlemsstater osv.). 
Förmodad effektivitet och lönsamhet. 
- Klara och motiverade bestämmelser. 
H^> 
Den valda metodikens relevans. 
Organisatorisk behörighet och erfarenhet. 
- Lämplig budget för målen. 
- Stöd för nationella samarbetspartners projekt. 
- Objektiv bedömning. 
- Yttrande av den involverade rådgivande kommittén. 
Den budget på 1,3 miljoner ecu som har föreslagits för detta programs första år svarar mot den 
budget som samtidigt har föreslagits för programmen för ovanliga sjukdomar och 
förebyggande av skador. Detta återspeglar att varje åtgärdsområde som fastställs i 
kommissionens meddelande om handlingsramen på folkhälsoområdet (1993) ges samma 
prioritet, vilket fortfarande gäller. Det föreslagna beloppet utgör den minsta möjliga summa 
som behövs för att kunna inleda programmet. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
9.3.1 Uppföljning av åtgärden 
Kommissionen skall verkställa uppföljning på gemenskapsnivå och överlämna en 
rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén då halva programmet har genomförts samt en slutrapport efter 
att programmet har avslutats, med utgångspunkt i nationella rapporter samt 
utvärderingar av programåtgärder och enskilda projekt. 
9.3.2 Utvärdering 
Utvärderingen sker på följande sätt: 
- En utvärdering av huvudåtgärderna och subventionerade projekt, i vilken 
i förekommande fall oberoende experter medverkar. 
- En utvärderingsrapport under det tredje året. 
- En övergripande rapport om kvaliteten och effektiviteten på projekten 
som har genomförts inom handlingsplanen, vilken skall överlämnas av 
kommissionen till de övriga gemenskapsinstitutionerna efter att 
programmet har slutförts. 
Följande resultatindikatorer har valts för denna utvärdering: 
- Kommissionens tjänstemän eller deras samarbetspartner utvärderar 
projekten. 
- Analysering av delrapporter om planerade och finansierade åtgärder, i 
vilka en variation av tyngdpunkten tillåts där det är möjligt. 
- Externa organ undersöker verkningarna. 
- Den av anordnarna använda metodikens relevans. 
Lämplig budget för målen. 
Organens kunskaper och erfarenhet. 
Spridning av resultaten. 
Utvärderingarnas form och frekvens är följande: 
- Utarbetande av del- och slutrapporter om olika åtgärder som vidtagits på 
området. 
- Utvecklande av en "standardiserad" utvärderingsblankett för åtgärder, 
som stödmottagarna lämnar in tillsammans med sina slutrapporter. Dessa 
dokument kontrolleras antingen av kommissionens tjänstemän eller av 
tjänstemän på området. 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I BUDGETEN) 
Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på 
kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster 
och vilka ytterligare medel som beviljas av den biilgelansvariga myndigheten 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjänster Erforderlig personal 
för att förvalta 
åtgärder 
Fasta 
tjänster Till­
fälliga 
tjänster varav 
Befintliga 
tjänster inom 
berört GD eller 
berörd enhet Ytter­
ligare 
tjänster Period 
Fast anställda 
eller tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt 1 
1 
1 
3 0 
0 
0 
0 1 
1 
1 
} 
3 0 
0 
0 
0 
w<? 
10.2 Budgetkonsekvens av ytterligare personal 
Ingen ytterligare personal planeras. 
10.3 ökning av andra administrativa utgifter till fölid av åtgärden 
Budgetpost Belopp Beräkningsmetod 
Möten A2510 104 250 ecu 2 möten för rådgivande kommittén/år, 
1 representant/medlemsstat = 
2 möten/år x 15 repr. x 695 ecu/repr. x 5 år = 
104 250 ecu 
De medel som behövs för att täcka utgifterna nedan under femårsperioden kommer att 
erhållas genom att befintliga finansiella resurser omplaceras och tilläggsresurser inte 
kommer att behövas. 
a) Personalutgifter (Avdelning Al, A2 och A5) 
3 x 100 000 ecu x 5 år = 1 500 000 ecu 
b) Driftsutgifter 
Utgifter för möten (A-250) 
2 möten/år x 15 experter x 825 ecu/expert x 5 år = 123 750 ecu 
Reseutgifter (A-130) 
24 uppdrag/år Bryssel-Luxemburg x 200 ecu/uppdrag x 5 år = 24 000 ecu 
30 uppdrag/år för medlemsstater x 1000 ecu/uppdrag x 5 år = 150 000 ecu 
c) Totalt: 1 797 750 ecu 
Ml 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 266 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 14 13 
Katalognummer : CB-C0-97-253-SV-C 
ISBN 92-78-20676-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^v