2.

Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 [1],

- med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2004 (C6-0357/2005),

- med beaktande av internrevisorns årsrapport,

- med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar [2],

- med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget [3],

- med beaktande av artikel 272.10 och artikel 275 i EG-fördraget samt artikel 179a i Euratomfördraget,

- med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [4], särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

- med beaktande av artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget [5],

- med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen, enligt vilken institutionerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet,

- med beaktande av artikel 71 och artikel 74.3 samt bilaga V i arbetsordningen,

- med beaktande av bilaga V, artikel 5.1 a andra stycket i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0119/2006),

- med beaktande av plenaromröstningen den 27 april om det ovan nämnda betänkandet från budgetkontrollutskottet, genom vilken ansvarsfriheten - på föredragandens begäran - avslogs med överväldigande majoritet (3 röster för beviljande, 591 röster för avslag, 13 nedlagda röster), vilket enligt bilaga V artikel 5.1 andra stycket i arbetsordningen innebär att beviljandet av ansvarsfrihet uppskjuts [6],

- med beaktande av betänkande 2 från budgetkontrollutskottet (A6-0280/2006), och av följande skäl:

A. Revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och enligt revisionsrätten inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27 i revisionsrättens årsrapport).

B. Sedan den 1 januari 2003 gäller budgetförordningen och parlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse av den 23 oktober 2002 [7] som bestämmelser för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

C. Den 23 oktober 2002 ändrades Europaparlamentets arbetsordning så att ansvarsfrihet beviljas Europaparlamentets talman och inte generalsekreteraren.

D. Europaparlamentets resolution av den 12 april 2005 [8] om beviljande av ansvarsfrihet för 2003 bör följas upp, och det bör utvärderas vilka framsteg som har gjorts för att genomföra parlamentets rekommendationer.

E. Europaparlamentets ledamotsstadga av den 28 september 2005 [9] kommer, till följd av rådets godkännande den 19 juli 2005, träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009.

1. Europaparlamentet understryker att 2004 i många hänseenden var ett speciellt år eftersom ett antal händelser som direkt påverkade parlamentets ekonomiska förvaltning inträffade nästan samtidigt: anslutningen av tio nya medlemsstater, valet till parlamentet, ikraftträdandet av de nya tjänsteföreskrifterna, det fortsatta genomförandet av den nya budgetförordningen samt genomförandet av interna reformer inom parlamentet ("Raising the Game").

Europaparlamentets bokföring

2. Europaparlamentet noterar följande belopp från parlamentets bokslut för budgetåret 2004:

(i euro) |

Användning av anslag | Anslag för budgetåret 2004 | Anslag som förts över från budgetåret 2003 |

Anslag 2004 | Anslag från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Artikel 9.1 och 9.4 i budgetförordningen |

Disponibla anslag | 1231000000 | 31335112 | 213477855 |

Gjorda åtaganden | 1203370074 | 31328642 | — — |

Utförda betalningar | 921908371 | 3248540 | 197455018 |

Anslag som förts över till budgetåret 2005 | | | |

—Artikel 9 i budgetförordningen | 281461343 | — | |

—Artikel 10 i budgetförordningen | — | 6470 | |

Anslag som bortfaller | 27629926 | — | 16022837 |

Balansräkning per den 31 december 2004: 1451967061 |

3. Europaparlamentet konstaterar att åtaganden gjorts motsvarande 97,76 procent av de anslag som tagits upp i Europaparlamentets budget 2004 - med annulleringar på 2,24 procent - och att budgetens genomförandegrad liksom tidigare år var mycket hög.

4. Europaparlamentet uppmanar de delegerade utanordnarna att i sina årliga verksamhetsberättelser redogöra, vilket de delvis redan gör, för skälen till att budgetmedlen har underutnyttjats. Hänsyn skall tas till dessa skäl i samband med budgetförhandlingarna under påföljande år.

5. Europaparlamentet konstaterar att Europaparlamentets inkomster uppgick till 117409824 euro under 2004 (jämfört med 98545334 euro för 2003).

Parlamentets fastighetspolicy med särskilt fokus på byggnaderna Winston Churchill (WIC) och Salvador de Madariaga (SMD)

Bokföring

6. Europaparlamentet påminner om att budgetens höga genomförandegrad 2004 delvis beror på den praxis med uppsamlingsöverföringar som tillämpats sedan 1992, genom vilken alla medel som vid årsskiftet är outnyttjade överförs till de budgetposter som avser byggnaderna, särskilt för att göra förtida inbetalningar för att minska framtida räntekostnader. Vid slutet av 2003 gjordes en uppsamlingsöverföring på över 70000000 euro för köp av byggnaden Louise Weiss (LOW) i Strasbourg. För köp av byggnaderna D4 och D5 i Bryssel gjordes vid slutet av 2004 en uppsamlingsöverföring på mer än 150000000 euro. Detta motsvarar 12 procent av budgetåtagandena.

7. Europaparlamentet anser att avbetalningar för byggnader utgör en betydande besparing för skattebetalarna och därför bör fastställas inom ramen för budgetstrategin.

8. Europaparlamentet uppmanar återigen budgetmyndigheten att göra en budgetberäkning som säkerställer att de belopp som förs in i budgetförslaget motsvarar de verkliga behoven för respektive politikområde inom parlamentet, så att man inte vid årsslutet systematiskt för över enorma belopp till förmån för fastighetspolicyn.

9. Europaparlamentet begär att upphandlingsförfarandena för utbyggnaden av KAD- byggnaden i Luxemburg,de första inom byggsektorn som parlamentet själv har hand om, skall vara öppna och rättvisa.

10. Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens svar på frågeformuläret om 2004 års ansvarsfrihet angående parlamentets användning av LOW-byggnaden i Strasbourg, som ingick bland frågorna avseende ansvarsfriheten, att parlamentet är den enda ägaren av LOW-byggnaden i Strasbourg och kan använda eller disponera den som parlamentet anser vara lämpligt.

Byggnaderna WIC och SDM

11. Europaparlamentet påminner om att budgetkontrollutskottet, som en reaktion på att betänkandet om ansvarsfriheten återförvisades, i maj 2006 inrättade en informell arbetsgrupp med uppgift att ge råd till och bistå föredraganden i samband med anklagelserna avseende de gällande hyresvillkoren och möjligheten till Europaparlamentets senare köp av WIC- och SDM-byggnaderna i Strasbourg.

12. Europaparlamentet beklagar djupt att budgetkontrollutskottet, trots sin behörighet vad gäller budgetkontroll, fick kännedom om anklagelserna i samband med de nämnda villkoren genom medierna i stället för att, som man hade kunnat förvänta sig, informeras av administrationen eller Europaparlamentets presidium, vilka båda hade full kännedom om anklagelserna sedan flera veckor.

13. Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga generaldirektoraten har ställt alla begärda dokument till arbetsgruppens förfogande, inbegripet en extra extern revision och en internrevision samt rättslig rådgivning. Parlamentet noterar också att staden Strasbourg gav tillgång till dokument på förfrågan, även om vissa frågor avseende dessa dokument inte besvarades tillfredsställande. Parlamentet beklagar djupt att dess begäran om all relevant dokumentation från SCI-Erasme, den privata investeraren och ägaren till byggnaderna, inte hörsammades. Parlamentet uppmanar staden Strasbourg och SCI-Erasme att besvara alla hittills ej besvarade och kommande frågor snabbt och med största möjliga öppenhet, så att dessa uppgifter kan ingå i ansvarsfrihetsförfarandet för 2004.

14. Europaparlamentet noterar att den tidigare nämnda arbetsgruppen omedelbart, för att säkerställa fullständig insyn, begärde och fick obegränsad allmän tillgång till all relevant dokumentation som parlamentets administration har avseende dessa byggnader.

15. Europaparlamentet är medvetet om att betänkandet om ansvarsfrihet återspeglar läget 2004, men betonar dock att ett sådant betänkande inte bara belyser misstag eller felaktigt handlande i det förflutna, utan också bör innehålla rekommendationer om hur man skall undvika dem i framtiden.

16. Europaparlamentet påminner om det hyresavtal som finns mellan SCI-Erasme och staden Strasbourg och som löper ut 2010. Parlamentet anser bestämt att när man beslutar att köpa byggnaderna WIC och/eller SDM kan det ovannämnda avtalet inte ha några som helst finansiella konsekvenser för parlamentet. Därför anser parlamentet att avtalet i sådant fall bör upphöra att gälla.

17. Europaparlamentet påpekar att om parlamentets avsikt är att köpa byggnaden bör man samtidigt förvärva marken. Parlamentet framhåller att det i dagsläget verkar uppenbart att parlamentet endast kan överta det långsiktiga hyreskontrakt som innehas av SCI-Erasme. Därför menar parlamentet att det slutliga förvärvet av marken kommer att bli en fråga för parlamentet och staden Strasbourg och, om nödvändigt, de franska nationella myndigheterna.

18. Europaparlamentet påminner dock om att revisionsrätten nyligen har genomfört en granskning av byggnadspolicyn. Parlamentet påpekar att revisionsrätten i sitt yttrande har uttryckt oro över de index som använts för att beräkna den tvååriga hyrans totalbelopp. Parlamentet konstaterar vidare att revisionsrätten klargjorde att indexeringen kunde vara potentiellt ofördelaktig för parlamentet.

19. Europaparlamentet konstaterar följande fakta, som arbetsgruppen fått fram genom den information som man fått tillgång till:

- Det hyresavtal genom vilket Europaparlamentet hyr de nämnda två byggnaderna innebär ett trepartsförhållande mellan å ena sidan parlamentet själv som hyresgäst i byggnaderna WIC och SDM och, å andra sidan, staden Strasbourg som uthyrare samt, å tredje sidan, SCI-Erasme som privat investerare och ägare av byggnaderna.

- Inga tecken verkar tyda på att det vid ingåendet och administrationen av hyres- och tilläggsavtalen har förekommit några brottsliga handlingar, även om det finns misstankar om att principen om "sund ekonomisk förvaltning" som finns fastslagen i budgetförordningen inte har respekterats helt och fullt.

- Det finns ingen absolut tillförlitlig utgångspunkt för att fastställa en lämplig hyresnivå för WIC- och SDM-byggnaderna när parlamentet är den enda potentiella intressenten, som i Strasbourg. Inte heller är en jämförelse av kostnader för kontorsytor i olika länder och städer adekvat i detta fall. Av förståeliga skäl gjorde detta det svårt att fastställa ett "rimligt pris" för hyran i detta fall, och således att utvärdera huruvida parlamentet hade betalat en verkligt korrekt hyra under alla år.

- En underliggande orsak till de genom åren allt högre hyrorna är att parlamentets beslutsfattande organ 1985 samtyckte till förslaget från staden Strasbourg om att indexera de årliga beloppen, och därvid satte sig över kvestorernas och budgetutskottets avstyrkande ställningstaganden från 1980.

- Det föreligger en betydande skillnad mellan å ena sidan den hyra som betalas till staden Strasbourg för utnyttjandet av byggnaderna WIC och SDM och å andra sidan staden Strasbourgs månatliga återbetalningar till den privata investeraren. Enligt beräkningar som parlamentets administration har gjort uppgår de överskjutande inbetalningarna under det 25-åriga kontraktets hela löptid, med avdrag för investeringar och utförda arbeten, till minst 32000000 euro. I dagsläget, i avvaktan på ytterligare information från staden Strasbourg och SCI-Erasme, kan det inte uteslutas att de överskjutande betalningarna t.o.m. kan uppgå till minst 46000000 euro (internrevision) eller knappt 60000000 euro (extern revision).

- Först i mars 2006 framkom information som tyder på att parlamentets hyresinbetalningar till staden Strasbourg översteg stadens återbetalningar till den privata investeraren. Fram till dess antog parlamentet felaktigt att dess hyresinbetalningar till staden Strasbourg gick vidare i sin helhet till SCI-Erasme, trots att detta inte var fallet.

- Under hela denna tid ifrågasatte aldrig parlamentets administration huruvida inbetalningarna utgjorde en "rimlig hyra" och verifierade aldrig huruvida dess hyresinbetalningar gick vidare i sin helhet till SCIErasme, men informerades heller aldrig någonsin om detta av staden Strasbourg.

- Det var bara staden Strasbourg som kände till existensen av två olika kontraktsförhållanden mellan de tre involverade parterna och bara staden Strasbourg var medveten om skillnaden mellan de två beloppen sedan 1981.

- Europaparlamentets administration informerades genom en skrivelse från staden Strasbourg av den 29 november 2005 om att förhandlingarna med den privata investeraren inte var slutförda. Senast härigenom måste parlamentets administration ha insett att förhandlingar ägt rum mellan staden Strasbourg och den privata investeraren.

- Den hyra som parlamentet betalar för sina officiella byggnader bör täcka kostnaden för uppförandet, underhåll och nyttjande, men på intet sätt innehålla en vinstmarginal för värdlandet eller lokala eller regionala organ i det landet. På samma sätt är det praxis att all offentlig mark som ställs till förfogande av ett värdmedlemsstat för en EU-institutions räkning, upplåts fritt och ointecknat åt denna institution. Dock måste man medge att inget av detta fastställdes i kontraktet p.g.a. det vid den tiden goda förhållandet till staden Strasbourg, som ansågs som ett offentligt, icke vinstdrivande organ. Det finns för övrigt inte någon lagbestämmelse som förbjuder en stat eller lokal eller regional myndighet att gå med vinst. Parlamentet anser inte desto mindre att staden Strasbourg har uppträtt minst sagt ohövligt, och på ett sätt som strider mot normala regler för gästfrihet gentemot internationella institutioner.

- Staden Strasbourg ignorerade medvetet parlamentets regelmässiga utelämnande av klausuler avseende ekonomisk ersättning i fastighetskontrakt trots att man kände till detta. Detta har skakat det förtroendefulla förhållandet mellan staden Strasbourg och parlamentet.

- Det är beklagligt att staden Strasbourg drog sig ur trepartsförhandlingarna med parlamentet när det upprepades att det var uteslutet med ersättning för förlust av det långsiktiga hyreskontraktet mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme. Denna ståndpunkt ignorerades senare i de bilaterala förhandlingarna mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme.

20. Europaparlamentet drar följande slutsatser av sina erfarenheter:

- Europaparlamentet beklagar djupt den brist på tro och heder som både staden Strasbourg och den privata investeraren SCI-Erasme uppvisade i sina förbindelser med parlamentet. Parlamentet beklagar också bristen på reaktioner hos parlamentets administration.

- Europaparlamentet uppmanar presidiet att säga upp hyreskontraktet med staden Strasbourg per den 31 oktober 2006 för att - om köpet av byggnaderna drar ut på tiden - förhandla om en ny och rimlig hyra.

- Europaparlamentet uppmanar presidiet att undersöka om det skulle kunna vara lämpligt att för första halvåret 2006 till staden Strasbourg inte betala hela hyresbeloppet, utan endast ett belopp som gör det möjligt för staden att täcka återbetalningen till SCI-Erasme.

- Europaparlamentet anser att det kan vara rimligt att fullfölja köpet av byggnaderna WIC och SDM om man därvid tar hänsyn till följande faktorer: Det är fortfarande oklart vad som vore en lämplig hyra och därmed också ett lämpligt framtida pris för köp. Byggnadernas ålder. Det kan i princip inte ske några skadeersättningar. De under 25 år betalade och ej motiverade överskjutande betalningarna från parlamentet bör avräknas från köpesumman. Både marken och byggnaderna bör förvärvas vid samma tidpunkt.

- Europaparlamentet anser att det trepartsförhållande som rådde i detta fall inte främjade full insyn eller garantier för sund ekonomisk förvaltning, och anser därför att det bör undvikas i fastighetspolicyn för EU:s institutioner och organ.

- Europaparlamentet uppmanar sina ansvariga organ att ändra artikel 16 i de interna föreskrifterna för genomförandet av Europaparlamentets budget, så att budgetutskottet måste ge sitt godkännande av fastighetsprojekt med väsentliga konsekvenser för parlamentets budget.

- Europaparlamentet uppmanar sin administration att vidta nödvändiga åtgärder för att regelbundet, minst vart femte år, kontrollera villkoren i kontrakt med lång löptid gentemot tredje part, exempelvis hyreskontrakt eller tjänsteleverantörskontrakt. Resultaten av dessa kontroller bör också ingå i generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Parlamentet begär att den första av denna typ av rapporter skall färdigställas i god tid för ansvarsfrihetsförfarandet avseende budgeten för 2005 och sedan ingå i en särskild avdelning i verksamhetsrapporterna varje år.

- Europaparlamentet ger sin administration i uppdrag att i samråd med unionens övriga institutioner utarbeta en rapport som utreder huruvida det skulle vara möjligt att inrätta en europeisk byggnadsbyrå med ansvar för byggande och underhåll av de europeiska institutionernas och organens byggnader. Parlamentet begär att en sådan rapport presenteras för budgetkontrollutskottet senast den 1 oktober 2007.

- Europaparlamentet konstaterar att staden Strasbourg, och särskilt SCI-Erasme ännu inte har tillgodosett parlamentets alla krav på information. Man kommer därför att på nytt behandla ärendet i fråga i förfarandet för ansvarsfrihet för 2005.

- Europaparlamentet uppmanar budgetkontrollutskottet att på nytt granska Europaparlamentets fastighetspolicy inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet för 2005 och därefter på en regelbunden basis.

21. Europaparlamentet förväntar sig att parlamentet fortsätter arbetet med att undersöka överenskommelserna om hyror och villkor och dithörande dokument mellan staden Strasbourg, SCI-Erasme och parlamentet, så att alla fakta kommer fram.

22. Europaparlamentet välkomnar rapporten om den extra granskning som revisionsrätten genomfört rörande parlamentets hyra av byggnaderna WIC och SDM, och stöder slutsatserna i rapporten.

Revisionsrättens kommentarer till budgetåret 2004

23. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27).

24. Europaparlamentet noterar att de nya tjänsteföreskrifterna och en ny datortillämpning för beräkning av tjänstemännens löner infördes nästan samtidigt under 2004 och att detta ledde till felaktigheter. Dessa fel orsakades dels av datortillämpningen, dels av problemen med att tolka tjänsteföreskrifterna. Problemet kompenserades genom ökade efterhandskontroller.

25. Europaparlamentet noterar vidare att ett nytt förfarande för att beräkna resekostnader infördes under 2005 i syfte att följa bestämmelserna i budgetförordningen.

26. Europaparlamentet fäster stor vikt vid revisionsrättens kommentarer, som i viss mån stämmer överens med internrevisorns konstateranden, nämligen att det fortfarande finns brister i systemen för övervakning och kontroll. Parlamentet anser att dessa brister måste ges högsta prioritet och ber revisionsrätten och internrevisorn att uttryckligen koncentrera sig på systematiska förbättringar i nästa årsrapport.

Europaparlamentets ekonomiska förvaltning

27. Europaparlamentet konstaterar att den budgetförvaltningsanalys som fogats till 2004 års inkomstoch utgiftsredovisning ger en god överblick över de viktigaste ekonomiska utfallen för det år som granskas och att den innehåller en kort sammanfattning av generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Den skulle dock vinna ytterligare på om generaldirektoratens verksamheter redovisades på ett mer enhetligt sätt.

28. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att utan dröjsmål, och som han sedan länge lovat, utarbeta ett kort, tillgängligt och tilltalande dokument för att ge allmänheten mer information om parlamentets budgetförvaltning. [10]

29. Europaparlamentet konstaterar att en del av institutionernas administrativa verksamhet under 2004 fortfarande var lika inriktad på anpassning till föreskrifterna i den nya budgetförordningen. Detta gjordes genom införande av nya kontrollsystem, förfaranden och arbetsmetoder, inrättande av utbildningsprogram och skapande av nya ansvarsnivåer.

30. Europaparlamentet slår fast att de första erfarenheterna av tillämpningen av den nya budgetförordningen inom parlamentet, som är en institution som skall förvalta en administrativ budget, i vissa fall tyder på att alltför komplexa system och finansiella kretslopp har skapats.

31. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att meddela hur många medarbetare som för närvarande är anförtrodda med kontrolluppgifter (förhandskontroll, internrevision) och hur många medarbetare som, i jämförelse med detta, arbetade vid det tidigare direktoratet för ekonomistyrning. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren i detta sammanhang att utarbeta en analys och en bedömning av det nya systemet jämfört med det tidigare ekonomistyrningssystemet, som gör det möjligt att uttala sig om huruvida de utökade personalresurserna kan motiveras.

32. Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt i punkt 34 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 och i den ovannämnda resolutionen av den 21 april 2004, samt i sin resolution av den 8 april 2003 [11], nämligen "att ansvarsfriheten inte bara skall hänföra sig till den förvaltningsverksamhet som utövats av parlamentets generalsekreterare och administration utan också omfatta de beslut som fattats av parlamentets styrande organ, alltså talmannen, presidiet och talmanskonferensen".

33. Europaparlamentet kritiserar starkt presidiet och det ansvariga utskottet för deras passivitet. Parlamentet uppmanar dem att omgående uppfylla kraven enligt punkterna 16 och 17 i parlamentets ovannämnda resolution av den 21 april 2004 och utarbeta förslag till definition av den exakta praktiska betydelsen av det politiska ansvar som tillskrivs medlemmar i parlamentets styrande organ när det gäller utövandet av befogenheter och beslutsfattande som får betydande ekonomiska konsekvenser.

34. Europaparlamentet uppmanar presidiet att i förväg ingående samråda med personer som berörs av dess beslut, för att göra beslutsprocessen mer transparent. Dessutom uppmanar Parlamentet presidiet att årligen lägga fram en verksamhetsrapport som - med tanke på den demokratiska ansvarsskyldigheten - bör ingå i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

35. Europaparlamentet understryker att parlamentet inte beviljar generalsekreteraren, utan talmannen, ansvarsfrihet. Parlamentet förväntar sig därför att denne står till förfogande för en dialog med budgetkontrollutskottet inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

Generaldirektörernas verksamhetsrapporter

36. Europaparlamentet påpekar att parlamentets generalsekreterare översände generaldirektörernas verksamhetsrapporter för 2004 till budgetkontrollutskottet den 21 april 2005. I samband med detta förklarade generalsekreteraren i egenskap av delegerad utanordnare att han hade tillräckliga garantier för att parlamentets budget hade genomförts enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning samt att de ramar som införts för kontrollerna gav nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

37. Europaparlamentet konstaterar att de olika verksamhetsberättelserna är mycket olika när det gäller omfång, längd, utformning och graden av information från enheterna inom generaldirektoraten. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i framtiden harmonisera verksamhetsrapporternas disposition och struktur i enlighet med revisionsrättens förslag från förra året (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport för 2003). Därmed blir rapporterna lättare att både läsa och jämföra.

38. Europaparlamentet uppmanar sin administration att i fortsättningen översända slutversionen av verksamhetsrapporterna, inbegripet utanordnarnas förklaringar och alla bilagor, till budgetkontrollutskottet.

39. Europaparlamentet välkomnar att alla generaldirektörer har lämnat en revisionsförklaring om de finansiella transaktionerna inom sin enhet. I ett enda fall - förfarandet för offentlig upphandling inom generaldirektoratet för information - påpekades brister, som dock inte medfört några reservationer.

40. Europaparlamentet upprepar sitt förslag från punkt 30 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 att det vore önskvärt om man, i syfte att skapa en bättre förståelse för det verkliga värdet av utanordnarnas undertecknade förklaringar, i framtiden införde ett standardiserat format med klar åtskillnad mellan de frågor som föranleder en "iakttagelse" från generalsekreteraren (utan att ifrågasätta hans revisionsförklaring) och andra allvarliga frågor som rättfärdigar en "reservation".

41. Europaparlamentet konstaterar att följande allmänna utmaningar kan utläsas av slutsatserna av verksamhetsrapporterna:

- Genomförandet av de interna kontrollerna tar mer tid i anspråk än vad man ursprungligen hade räknat med.

- Det finns problem som rör förfaranden för offentlig upphandling.

- Det krävs fortfarande kvalificerade specialister till de ekonomiska avdelningarna inom generaldirektoraten, och den nuvarande personalen måste vidareutbildas.

- Ytterligare problem som uppstått i samband med flytt och/eller omstrukturering av generaldirektoraten.

Internrevisorns årsrapport

42. Europaparlamentet poängterar att internrevisorns årsrapport samt generalsekreterarens och generaldirektörernas förklaringar och verksamhetsrapporter spelar en viktig roll för den bedömning som görs av revisionsrätten och den myndighet inom parlamentet som beviljar ansvarsfrihet.

43. Europaparlamentet påpekar att de interna kontrollsystem som inrättats av de delegerade utanordnarna har följande kontrollsyften: överensstämmelse med gällande lagstiftning, tillämpliga regler och rådande praxis, förvaltningsinformationens och registreringarnas tillförlitlighet samt transaktionernas effektivitet, ändamålsenlighet och ekonomiska prestanda.

44. Europaparlamentet påminner vidare om att utanordnarna måste följa 22 miniminormer för att målen för kontrollerna skall nås. Dessa normer kan sammanfattas i fem delar: kontrollmiljö, prestationer och riskhantering, information och kommunikation, kontrollverksamheten samt övervakning (granskning och utvärderingar).

45. Europaparlamentet konstaterar att enheten för internrevision under 2004 producerade 13 rapporter om generaldirektoratens interna ram för övervakning och kontroll och undersökte den ekonomiska förvaltningen vid fyra av parlamentets informationskontor.

46. Europaparlamentet betonar att följande slutsatser kan dras av de handlingsplaner som antagits på grundval av granskningsrapporterna:

- Betydande framsteg har uppnåtts när det gäller överensstämmelsen i de interna kontrollerna. Det kommer dock att krävas mer tid för att fullt ut genomföra den nya interna kontrollramen.

- De interna kontrollsystemen bör vara fullt utvecklade och dokumenterade inom varje enhet. Därför måste alla enheter ha tillräckliga resurser för att genomföra transaktioner och kontroller.

- Det finns ett generellt behov av personal med relevanta specialkunskaper på området för ekonomisk förvaltning och finansiell kontroll. Att täcka detta behov måste betraktas som en prioritet.

- Vidare bör det utarbetas lämpliga mekanismer för att planera, programmera och sätta mål för riskanalysinstrument och informationssystem för optimal förvaltning [12].

47. Europaparlamentet anser mot bakgrund av de vunna erfarenheterna att de ansvariga delegerade utanordnarna måste se till att

- det interna kontrollsystemet innehåller rutiner för regelbundna genomgångar av innehållet i långsiktigt bindande rättsliga transaktioner, och att

- det interna kontrollsystemet garanterar att långsiktigt bindande rättsliga transaktioner innehåller klausuler om ekonomiskt rimliga anpassningsmöjligheter.

Europaparlamentet anser att internrevisorn bör kontrollera att åtgärder tillämpas på ett korrekt sätt vid sin översyn av den interna kontrollramen.

48. Europaparlamentet konstaterar att dessa tyngdpunkter återspeglas i generalsekreterarens handlingsplan, med förbehåll för synpunkterna i punkt 47.

49. Europaparlamentet konstaterar att anbudsförfarandet och ersättningarna för utgifter för parlamentsledamöternas assistenter granskas löpande. Dessa granskningsrapporter bör utvärderas inom förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för 2005.

50. Europaparlamentet uppmanar internrevisorn att vid sin granskning av utgiftstransaktionernas korrekthet och laglighet även beakta principen om effektivitet och kostnadsmedvetenhet inom medelsförvaltningen.

51. Europaparlamentet ber internrevisorn att inte bara förelägga budgetkontrollutskottet sina årsrapporter utan att också ge en muntlig förklaring till dem.

Tilldelning av kontrakt

52. Europaparlamentet påminner om att förfarandena för planering, offentliggörande och tilldelning av upphandlingskontrakt ändrades genom budgetförordningen och genomförandebestämmelserna [13], som trädde i kraft den 1 januari 2003. Parlamentet påminner vidare om att institutionerna förelägger budgetmyndigheten rapporter om förhandlingsförfaranden och om kontrakt som inte omfattas av direktiven om offentlig upphandling. En förteckning över kontraktsparter vid kontrakt över 50000 euro, men under gränsen för dessa direktiv, offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, medan kontrakt mellan 13800 euro och 50000 euro offentliggörs på institutionernas hemsida. Dessutom uppmanade Europaparlamentet generalsekreteraren 2003 att varje år rapportera om de avtal som ingåtts. [14]

53. Europaparlamentet noterar att årsrapporten innehåller följande uppgifter om de avtal som ingåtts under 2004:

Typ av kontrakt | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel |

Tjänster | 229 | 58 % | 180927304 | 75 % |

Materiel | 99 | 25 % | 26500867 | 11 % |

Arbeten | 60 | 15 % | 18876271 | 8 % |

Fastigheter | 4 | 2 % | 15593025 | 6 % |

Totalt | 392 | 100 % | 241897467 | 100 % |

Typ av förfarande | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel | Genomsnittligt belopp |

Öppet | 95 | 24% | 157909034 | 70 % | 1662200 |

Selektivt | 110 | 28% | 39897441 | 18 % | 362704 |

Förhandlat | 183 | 48% | 28497967 | 12 % | 155727 |

Totalt | 388 | 100% | 226304442 | 100 % | 585259 |

54. Europaparlamentet konstaterar att internrevisorn för närvarande granskar anbudsförfarandena i hela institutionen. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att på lämpligt sätt informera budgetkontrollutskottet om innehållet i rapporten.

55. Europaparlamentet beklagar att de kontrakt som tilldelas genom öppet anbudsförfarande sjönk kraftigt under 2004 när det gäller både antal och volym. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att ange orsakerna till detta.

56. Europaparlamentet ställer frågan om en kontraktsdatabas som krävs enligt artikel 95 i budgetförordningen redan har inrättats och är färdig att tas i bruk.

57. Europaparlamentet ställer frågan om parlamentets förslag till ändring av budgetförordningen [15] (tilldelning genom konkurrensutsatt upphandling vid förfaranden med lågt kontraktsvärde och informationsutbyte vid anbudsinfordran på elektronisk väg) från förra året har accepterats.

Parlamentsutskottens verksamhet

58. Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets uppgift, enligt artikel 276 i EG-fördraget, är att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten, varvid detta omfattar samtliga utgiftsområden. Parlamentet beklagar därför att det inte var möjligt för budgetkontrollutskottet, till följd av befintliga parlamentsinterna bestämmelser för organisationen av delegationsbesök i tredjeländer, att i rätt tid genomföra den tillfälliga delegationens inplanerade besök till Europeiska byrån för återuppbyggnad i Kosovo.

59. Europaparlamentet uppmanar därför de ansvariga organen i Europaparlamentet att göra det möjligt för budgetkontrollutskottet att vid utövandet av sina parlamentariska skyldigheter inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet, i förekommande fall, snabbt och utan onödig administrativ börda skicka mindre delegationer till medlemsstater och tredjeländer för att på ort och ställe utföra nödvändiga kontroller.

Politiska grupper (översyn av konton och förfaranden - budgetpost 3701)

60. Europaparlamentet påminner om att det i punkt 2.7.3 i bestämmelserna om utnyttjande av medel för budgetpost 3701 [16] föreskrivs att presidiet och budgetkontrollutskottet skall behandla de politiska gruppernas granskade årliga inkomst- och utgiftsredovisningar i enlighet med de befogenheter som de har tilldelats genom parlamentets arbetsordning.

61. Europaparlamentet upprepar att de politiska grupperna själva har ett ansvar för förvaltningen och användningen av sina anslag i parlamentets budget och att befogenheterna inom institutionens enhet för internrevision inte sträcker sig till villkoren för hur anslagen i budgetpunkt 3701 (ungefär 3,2 procent av parlamentets totala budget) utnyttjas.

62. Europaparlamentet välkomnar att de politiska grupperna har offentliggjort sina interna finansiella bestämmelser och sina räkenskaper för 2004 på parlamentets hemsida.

63. Europaparlamentet ställer frågan om de politiska grupperna har stött på problem med tillämpningen av principerna för den nya budgetförordningen och genomförandebestämmelserna.

64. Europaparlamentet noterar att anslagen under budgetpost 3701 var fördelade enligt följande 2004:

(1000 euro) |

Totalt tillgängligt belopp i budgeten | 43250 |

Grupplösa ledamöter | 1246 |

Belopp tillgängligt för grupperna | 42004 |

Grupp | Anslag ur EP:s budget | Gruppernas egna medel och överföringar | Utgifter 2004 | Utnyttjandegrad | Tak för överföringar [17] | Överfört till 2005 |

PPE | 16077 | 2912 | 14828 | 78 % | 8038 | 4160 |

PSE | 12204 | 3775 | 10952 | 69 % | 6102 | 5027 |

ELDR/ALDE | 4525 | 1192 | 3612 | 63 % | 2263 | 2106 |

Verts/ALE | 2785 | 998 | 3156 | 83 % | 1393 | 628 |

GUE/NGL | 2976 | 1217 | 3018 | 72 % | 1488 | 1175 |

UEN | 1687 | 426 | 1840 | 87 % | 844 | 273 |

EDD [18] | 650 | 605 | 1225 | 98 % | ej tillgängligt | ej tillgängligt |

IND/DEM | 1100 | 4 | 452 | 41 % | 550 | 653 [19] |

TOTALT | 42004 | 11130 | 39083 | 74 % | | |

65. Europaparlamentet konstaterar att de politiska gruppernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsnormer.

66. Europaparlamentet noterar att presidiet behandlade och godkände de politiska gruppernas rapporter om budgetgenomförandet och revisorernas rapporter den 29 september 2005.

67. Europaparlamentet konstaterar att grupperna i regel inte fullt ut har utnyttjat de medel som ställts till deras förfogande.

68. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i de kommande förhandlingarna om ändring av budgetförordningen definitivt och fullständigt reglera hur de medel som i parlamentets budget anslås till de politiska grupperna skall behandlas rättsligt, vilket Europaparlamentet fordrade i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 [20].

Ersättning till ledamöterna

69. Europaparlamentet välkomnar att dess ovannämnda ledamotsstadga, efter rådets godkännande den 19 juli 2005, kommer att träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009.

70. Europaparlamentet påpekar att bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar [21] anpassades till budgetförordningen i maj 2004.

71. Europaparlamentet påminner om presidiets beslut av den 28 maj 2003 att förfarandet för antagande av de nya bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar, som planeras i presidiet, skall inledas efter att Europaparlamentets ledamotsstadga har antagits i plenum och enligt tidsplanen för stadgans ikraftträdande. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om vilka åtgärder presidiet hittills har vidtagit.

72. Europaparlamentet uppmanar presidiet att genomföra de planer som redan förutses i ledamotsstadgan och som parlamentet ställt sig bakom, för att skapa ett system, för de ledamöter som så önskar, där ledamöterna endast ersätts för de reseutgifter som de faktiskt ådragit sig.

Sekretariatsersättning

73. Europaparlamentet konstaterar att presidiet den 13 december 2004 antog ändringsförslag till reglerna för sekretariatsersättning [22] som bland annat syftar till att skapa större överensstämmelse mellan dessa regler och budgetförordningens krav.

74. Europaparlamentet beklagar att praktikantkontrakt och tjänsteleverantörskontrakt med oberoende personer, företag eller stiftelser fram till juli 2004 infördes i parlamentets datasystem med samma kod, utan hänsyn till typen av kontrakt eller om kontraktet gällde en assistent eller en praktikant.

75. Europaparlamentet beklagar att generalsekreteraren inte har fått tillräcklig information om de belopp som betalats ut till den stora andel assistenter som anställts genom tjänsteleverantörer. Parlamentet välkomnar den information som generalsekreteraren lämnat om de belopp som betalats till assistenter som varit anställda direkt av ledamöterna eller som betalats genom betalningsombud.

76. Europaparlamentet beklagar att 87,2 procent av ledamöterna den 20 februari 2006 inte hade tillhandahållit parlamentet utgiftsredovisningar för ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter, som skulle ha överlämnats senast den 1 november 2005, vilket föreskrivs i artiklarna 14.5 e och 14.6 b och c i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter, och som innehåller förklaringar om assistenternas anslutning till ett socialförsäkringssystem om de är anställda under ett tjänsteleverantörskontrakt. Parlamentet beklagar vidare att parlamentet ännu inte slutit ramavtal med företag som är specialiserade på förvaltning, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, av skatte- och socialförsäkringsärenden i samband med anställningskontrakt, vilket föreskrivs i artikel 14.5 f i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter och vilket begärts åtminstone sedan juli 2004.

77. Europaparlamentet insisterar på att enskilda uppmaningar till de ledamöter som ännu inte lämnat in handlingar skulle vara det effektivaste sättet att lösa problemet med handlingar som saknas efter sista inlämningsdatum från dessa ledamöter och som avser ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter.

78. Europaparlamentet uppmanar presidiet att snarast slutföra diskussionerna om resultatet av arbetet inom den parlamentariska arbetsgruppen för parlamentsledamöternas assistenter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om arbetsgruppens förslag och presidiets beslut.

79. Europaparlamentet uppmanar presidiet att utarbeta en stadga för parlamentsledamöternas assistenter där bland annat anställnings-, arbets-, socialförsäkrings- och skattevillkoren regleras. Parlamentet begär med eftertryck att denna stadga träder i kraft snarast möjligt.

Den frivilliga pensionsplanen

80. Europaparlamentet påminner om att revisionsrätten i sina årsrapporter för de senaste tre åren har påpekat att det måste införas en tillräcklig rättslig grund för den särskilda pensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter. Rätten påpekade också att det krävs tydliga bestämmelser i händelse av underskott [23]. Parlamentet konstaterar dock att parlamentets rättstjänst anser att en tillräcklig rättslig grund för den frivilliga pensionsplanen redan existerar i enlighet med Europaparlamentets självbestämmanderätt enligt artikel 199 i EG-fördraget (tidigare artikel 142 i EEG-fördraget) som ger Europaparlamentet rätt att vidta de åtgärder som man behöver för sin interna organisation, och att dessutom artikel 27 i ledamotsstadgan kommer att utgöra rättslig grund för pensionsplanen när stadgan väl träder i kraft [24].

81. Europaparlamentet framhåller dessutom årets verksamhetsrapport från GD Finans, i vilken med avseende på den frivilliga pensionsplanen följande för budgetåret 2004 räknas upp:

- ingen avtalsmässig grund för att reglera förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden,

- inga bestämmelser för vad som skall göras med ett eventuellt överskott eller underskott i fonden,

- oklar budgetmässig förankring av kraven från fondens medlemmar.

82. Europaparlamentet konstaterar att den frivilliga pensionsfonden i november 2005 hade 475 medlemmar. Dessa betalade in ett månatligt bidrag - från den allmänna kostnadsersättningen - på 948 euro (1/3). Parlamentet betalade in ett månatligt belopp på 1896 euro (2/3). Parlamentet konstaterar också att det under 2004 infördes ett belopp på 10300000 euro för det frivilliga pensionsplanen i budgeten.

83. Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonden den 31 december 2004 hade ett försäkringstekniskt underskott på 43756745 euro och en finansieringsnivå på 76,8 procent och att underskottet per den 31 december 2005 hade minskat väsentligt till 28875417 euro och finansieringsnivån ökat till 86,1 procent [25].

84. Europaparlamentet konstaterar att en medlem från och med 60 års ålder och efter bara fem bidragsår från och med januari 2005 kan lyfta en månatlig pension av 1276 euro.

85. Europaparlamentet konstaterar att presidiet mellan 2002 och 2005 inte vidtog några åtgärder till följd av revisionsrättens iakttagelser. Parlamentet konstaterar att presidiet den 30 november 2005 godkände följande åtgärder:

- En höjning av det månatliga bidragsbeloppet från och med 2006: 1094 euro för ledamöterna och 2188 euro för parlamentet.

- En arbetsgrupp skall utarbeta en rapport om pensionsfondens finansiella situation.

86. Europaparlamentet anser att förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden redan detta år bör få en avtalsmässig grund. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i december 2006 till budgetkontrollutskottet överlämna en rapport om vilka resultat som uppnåtts.

87. Europaparlamentet anser vidare att ledamöternas avgifter till den frivilliga pensionsplanen skall betalas direkt från personlig inkomst och inte genom parlamentets system för kostnadsersättningar. Parlamentet noterar dock att när det gäller det nuvarande systemet för betalningar kom revisionsrätten i sitt yttrande nr 5/99 fram till slutsatserna att från fondens och medlemmarnas synvinkel har systemet fungerat effektivt. Det har dessutom gjort det möjligt för parlamentet att korrekt beräkna vad man är skyldig att betala, då parlamentet enligt bestämmelserna måste betala två gånger det belopp som ledamöterna faktiskt betalar. Parlamentet konstaterar att revisionsrätten inte såg några problem med att behålla systemet under förutsättning att det definieras bättre och dess förvaltning läggs fast i ett formellt dokument.

88. Europaparlamentet noterar med oro att systemet med att räkna av ledamöternas bidrag till pensionsplanen från deras kostnadsersättningar kan leda till anklagelser om att offentliga medel används för privata pensionsinbetalningar, och uppmanar därför parlamentets presidium att senast den 31 mars 2007 föreslå åtgärder som garanterar att sådana inbetalningar görs direkt mot faktura av de medlemmar som är anslutna till pensionsplanen.

89. Europaparlamentet konstaterar att efter ledamotsstadgans ikraftträdande 2009 skall alla ledamöter behandlas lika, och att tilläggspensionsfonden inte längre får acceptera några nya medlemmar. Därför anser parlamentet att från och med den nya ledamotsstadgans ikraftträdande

- bör den frivilliga pensionsplanen endast användas för beslutade utbetalningar,

- bör ledamöterna inte längre kunna bli medlemmar i den frivilliga pensionsfonden,

- bör emellertid dittills förvärvade rättigheter kvarstå.

Politiska partier på europeisk nivå

90. Europaparlamentet noterar att de europeiska politiska partiernas bokföring 2004 såg ut som följer:

Budget 2004 såsom den godkändes enligt avtalet (i euro) |

Parti | Stödberättigade utgifter enligt den beräkning som bifogats begäran om ekonomiskt stöd | Begärt ekonomiskt stöd | Egna tillgångar | Beviljat ekonomiskt stöd | Beviljat stöd i procent av begärt ekonomiskt stöd |

PPE | 2116783,00 | 1587587,00 | 517555,63 | 1051469,44 | 66 % |

PSE | 1676000,00 | 1257000,00 | 447780,45 | 1093853,21 | 87 % |

ELDR | 825194,00 | 618896,00 | 156156,24 | 462661,31 | 75 % |

EFGP | 408000,00 | 307500,00 | 77371,36 | 171460,56 | 56 % |

AEN | 215000,00 | 161250,00 | 28000,00 | 83964,01 | 52 % |

PDE | 453900,00 | 340425,00 | 23509,72 | 69861,91 | 21 % |

GE | 280366,00 | 210275,00 | 69800,00 | 120895,22 | 58 % |

EFA | 222024,00 | 165724,00 | 54407,34 | 163222,02 | 99 % |

Totalt | 6197267,00 | 4648657,00 | 1374940,74 | 3217387,68 | 69 % |

PPE: Europeiska folkpartiet, PSE: Europeiska socialdemokratiska partiet, ELDR: Europeiska liberala, demokratiska och reformistiska partiet, EFPG: Europeiska federationen för gröna partier, AEN: Alliansen för nationernas Europa, PDE: Europeiska demokratiska partiet, GE: Europeiska vänsterpartiet, EFA: Europeiska fria alliansen |

91. Europaparlamentet understryker att partiernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsstandarder.

92. Europaparlamentet understryker att partierna på europeisk nivå ännu inte har kunnat utnyttja de medel som ställts till deras förfogande fullt ut.

93. Europaparlamentet påminner om att man i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 [26] om ändring av budgetförordningen föreslog att egna medel för politiska partier på Europeisk nivå rättsligt skall behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå [27].

94. Europaparlamentet påminner om att det ansvariga utskottet inom kort kommer att lägga fram ett betänkande om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 och att förordningen för första gången tillämpades under 2004.

95. Europaparlamentet uppmanar presidiet att uppmärksamma följande överväganden om en effektivare tillämpning av förordning (EG) nr 2004/2003:

- 15 procent av det ekonomiska stöd som bundits men ännu inte betalats ut bör kunna överföras till påföljande budgetår.

- Partier på europeisk nivå bör ges rätt att upprätta en reserv av egna tillgångar så att de kan uppfylla sina rättsliga skyldigheter gentemot anställda och avtalsparter om partiet skulle upplösas.

- Det bör upprättas en flerårig finansieringsram (t.ex. för en mandatperiod) i syfte att ge partierna ökad planeringssäkerhet.

Anställning av personal från de nya medlemsstaterna

96. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att senast i slutet av december 2006 rapportera om de framsteg som gjorts för att anställa personal från de nya medlemsstaterna uppdelade per kategori (tolkar, översättare, administrativ personal osv.).

Utgifter för tolktjänster (revisionsrättens särskilda rapport 5/2005)

97. Europaparlamentet understryker att flerspråkigheten är ett av de främsta kännetecknen för Europeiska unionen. Den ger uttryck för EU:s kulturella och språkliga mångfald och säkerställer likabehandling av dess medborgare. Parlamentet understryker att genom flerspråkigheten garanteras medborgarnas rätt att kommunicera med EU:s institutioner på ett av unionens officiella språk. Därmed ges medborgarna möjlighet att utöva sin rätt till demokratisk kontroll.

98. Europaparlamentet påpekar att man har behandlat revisionsrättens särskilda rapport 5/2005 utförligt i en särskild resolution.

99. Europaparlamentet medger att dess ofta förekommande resor mellan sina säten förorsakar betydligt högre kostnader inom ett antal verksamhetsområden, inbegripet tolkning, vilket Europeiska revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport 5/2005.

Interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning: konsekvensanalys

100. Europaparlamentet hänvisar till sitt beslut av den 9 oktober 2003 om ingående av ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning [28] och noterar arbetsgruppens slutsatser om konsekvensanalyser [29]. Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:

- Varje institution bör ansvara för att göra en konsekvensanalys av sina egna förslag.

- Konsekvensanalysen bör beröra alla dokument av stor politisk betydelse och omfatta följande områden: regleringens följder (inbegripet följderna av utebliven reglering) samt ekonomiska, miljömässiga, sociala och budgetmässiga följder.

- Parlamentet bör låta tredje part genomföra konsekvensanalysen och endast säkerställa bedömningarnas kvalitet.

- Beslutet om huruvida en konsekvensanalys skall beställas och om bedömningarna i desamma bör ligga hos de politiska samordnarna och/eller ordförandena för fackutskotten.

101. Europaparlamentet anser att integreringen av konsekvensanalyserna medför risker som kan inverka negativt på det parlamentariska arbetet. Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:

- Ledamöternas rätt att lägga fram ändringsförslag kan inskränkas eller kontrolleras politiskt.

- Den tidspress som på grund av tidsfristerna för inlämnande och översättning redan nu vilar över det parlamentariska arbetet kommer att öka ytterligare.

- Att inbegripa sakkunskap och expertutlåtanden från tredje part kan bli alltför betungande.

- Det kan bli omöjligt att nå kompromisser i sista stund.

102. Europaparlamentet uppmanar därför generalsekreteraren och de ansvariga parlamentariska organen att förklara hur de avser att genomföra denna aspekt av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning.

Uppföljning av resolutionen om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003

103. Europaparlamentet välkomnar att granskningsrapporterna från enheten för internrevision fått genomslag i generalsekreterarens omarbetade handlingsplan, som denne lade fram för Europaparlamentets ansvariga organ tillsammans med sin revisionsförklaring. Denna handlingsplan innehåller 47 enskilda åtgärder. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att förklara vilka av åtgärderna som han prioriterar.

104. Europaparlamentet konstaterar att parlamentet har hand om genomförande av budgetpost 3701 för de grupplösa ledamöterna och att parlamentet har intygat tillförlitligheten i genomförandet. Dokument knutna till denna budgetpunkt är offentliggjorda på parlamentets webbplats.

105. Europaparlamentet konstaterar att generalsekreterarens förslag lades fram för presidiet för diskussion och omröstning både när det gällde ett standardbrev för urval av externa revisorer för de politiska grupperna och när det gäller gruppordförandens ekonomiska rapport. Inget beslut har hittills fattats. Parlamentet uppmanar presidiet att informera budgetkontrollutskottet om resultatet av överläggningarna.

106. Europaparlamentet konstaterar att parlamentet under 2004, som en förberedelse inför tillämpningen av stadgan för Europaparlamentets ledamöter, tekniskt började föra samman de olika administrativa system för ersättning till parlamentsledamöterna för allmänna utgifter som dittills hade fungerat oberoende av varandra (PAM-projektet - Portail Applicatif des Membres).

107. Europaparlamentet konstaterar att disciplinnämnden har slutfört sitt arbete med att fastställa ansvaret för skillnaden på 4136125 belgiska franc mellan kontantsituationen och motsvarande konton 1982. Parlamentet förväntar sig att beloppet betalas tillbaka inklusive utlåningsränta.

108. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att presidiet den 12 december 2005 antog slutrapporten från arbetsgruppen för gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (arbetsgruppen för EMAS) och att rapporten om miljöförvaltningssystemet inom institutionen offentliggjordes på parlamentets webbplats i februari 2006.

109. Europaparlamentet konstaterar att IT-tjänsterna för ledamöterna har förbättrats ytterligare, framför allt genom följande åtgärder:

- Bättre utrustning för informationsteknik på ledamöternas kontor.

- Inrättande av ett CyberLAN-nät som samtliga datorer kan anslutas till.

- Inledande av ett pilotprojekt för att införa ett system för elektroniska signaturer.

- Förbättrade åtgärder för att skydda servrar, arbetsstationer och nätkomponenter.

- Införande av trådlös kommunikationsstruktur inom parlamentet ("Hotspots", "Wireless Fidelity").

110. Europaparlamentet insisterar på att elektroniska signaturer, för vilka ett pilotprojekt pågår, skall införas så snart som möjligt så att ledamöterna kan underteckna dokument som ändringsförslag och parlamentsfrågor utan att skicka pappersdokument, vilket skulle öka effektiviteten i ledamöternas parlamentsarbete.

111. Europaparlamentet konstaterar att kvestorerna den 16 november 2005 beslutade att utskottens dokument även fortsättningsvis skall ställas till utskottsledamöternas förfogande men att kopior av de texter som beslutats i Strasbourg och pressmeddelanden dock inte längre kommer att delas ut i pappersform.

[1] EUT C 105, 30.4.2004.

[2] EUT C 301, 30.11.2005, s. 1.

[3] EUT C 302, 30.11.2005, s.100.

[4] EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

[5] Bur/ann/fin - PE 349.540.

[6] Antagna texter, P6_TA(2006)0158.

[7] EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 303.

[8] EUT L 196, 27.7.2005, s. 28.

[9] EUT L 262, 7.10.2005, s 1.

[10] Generalsekreterarens svar på punkt 9 i Europaparlamentets resolution av den 21 april 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 (EUT L 330, 4.11.2004, s. 160).

[11] EUT L 148, 16.6.2003, s. 62.

[12] Punkt 40 i parlamentets ovannämnda resolution av den 12 april 2005.

[13] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1). Förordningen såsom ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

[14] Punkt 90 i Europaparlamentets ovannämnda resolution av den 8 april 2003.

[15] Punkt 73 i Europaparlamentets ovannämnda resolution av den 12 april 2005.

[16] Presidiets beslut av den 30 juni 2003.

[] Enligt genomförandebestämmelserna för budgetpost 3701.

[] Anslag endast för första halvåret 2004.

[] Presidiets beslut av den 29 september 2005.

[20] Antagna texter, P6_TA(2006)0085, ändring 63.

[21] PE 113.116.

[22] Artiklarna 14-16 i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar för ledamöterna.

[23] EUT C 301, 20.11.2005, tabell 9.2. EUT C 293, 30.11.2004, tabell 9.3. EUT C 286, 28.11.2003, punkt 9.15.

[24] Generalsekreterarens skrivelse till parlamentets presidium - Förvaltningen av ledamöternas frivilliga pensionsplan, november 2005, PE 356.020/BUR./REV.

[25] Källa: Pensionsfonden ASBL - årsredovisningen för 2005.

[26] Antagna texter P6_TA(2006)0085, ändring 99.

[27] EUT L 297, 15.11.2003, s.1.

[28] EUT C 81 E, 31.3.2004, s. 84.

[29] Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.

--------------------------------------------------