EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 19.10.2011 
SEK(2011) 1234 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Sammanfattning av konsekvensanalys 
Följedokument till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om riktlinjer för transeur opeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut 
nr 1364/2006/EG 
{KOM(2011) 658 slutlig} 
{SEK(2011) 1233 slutlig}  
 
 11) Beskrivning av problemet 
I kommissionens meddelande om prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt1 
bekräftades behovet av att granska politik en och finansieringsramverket för det 
transeuropeiska energinätet, identifierades prioriterade korridorer och områden som ska 
genomföras senast 2020, samt föreslogs en ny me tod för att identifiera projekt av gemensamt 
intresse för att genomföra dessa prioriteringar . I den styrkande konsekvensanalysen belystes 
förändringen när det gäller investeringsvolymer och leveranstider för investeringar till 
ett belopp av  runt 140 miljarder euro i elnät av europeisk betydelse, runt 70 miljarder euro i 
gasnät, samt 2,5 miljarder euro i infrastruktur för transport av koldioxid, vilka ska levereras 
senast 2020. I dokumentet identifierades även hind er med avseende på beviljande av tillstånd. 
Den här kompletterande konsekvensanalysen, som tillhör lagförslaget om 
energiinfrastrukturer, bidrar till att ytterligare förbättra problemanalysen. 
Problem med förfaranden för beviljande av ti llstånd och med motstånd från allmänheten 
Det här är två av de huvudsakliga hind ren för skyndsamma genomföranden av 
energiinfrastrukturprojekt, i synnerhe t när det gäller högspänningsledningar . De 
administrativa förfarandena är komplexa och ineffektiva , särskilt med hänsyn till 
organiseringen av förfarandena och de medve rkande parternas kompetens. Förfarandena är 
fortsatt fragmenterade samtidigt som tydlig a tidsfrister samt förhandsplanering och 
samordning saknas när det gäller genomförandet av EU:s miljölagstiftning2. Motståndet från 
den berörda allmänheten  handlar om otydlighet när det gä ller mervärdet av ett projekt, 
verklig eller uppfattad inverkan på  miljön eller landskapet, hälso- och säkerhetsrisker, samt att 
allmänheten och intressenter involverats för sent och i otillräcklig utsträckning. 
Problem med regelverket  
Det befintliga regelverket är inte anpassat för leverans av de identifierade prioriteringarna för 
den europeiska infrastrukturen. Taxor och rätt sliga incitament är nationellt inriktade på 
kortsiktig kostnadseffektivitet, utan at t man tar hänsyn till den långsiktiga 
investeringsutmaning som Europa står inför fram till 2020. Nyckelbeslut om 
gränsöverskridande projekt fattas uteslutande på grundval av nationella prioriteringar. Det här 
är ett särkskilt stort problem då medlemsstaternas vinster och kostnader varierar, vilket innebär att processerna för att godkänna gränsövers kridande investeringar blir invecklade och 
drar ut på tiden. 
Problem med finansiering 
Med hänsyn till förändringen när det gäller investeri ngsvolymer och till att det är brådskande 
att leverera energiinfrastrukturen senast 2020 står nätverksopera törer inför betydande 
ekonomiska utmaningar. Den finansiella kris en innebär att företagen tvingas skaffa 
främmande kapital till förmånliga villkor, medan landriskerna går upp och kreditbetygen går ner. Det är svårt för ägare av tekniska system a tt på ett effektivt sätt dra till sig institutionella 
investerare med de nuvarande reglerna och ägarstrukturerna . När det gäller att underlätta 
tillgången till skuldfinansiering/finansiering med eget kapital och att öka offentliga och 
privata investeringar i framtida elnät på EU-nivå lämpar sig inte det befintliga programmet för det transeuropeiska energinätet, eftersom det i begränsad utsträc kning är inriktat på bistånd till 
genomförbarhetsstudier och saknar lämpliga riskreduceringsverktyg. 
 
                                                
 
1  KOM/2010/0677. 
2  Direktiv 2001/42/EG, 85/337/EE G, 92/43/EEG, 2009/147/EG, 2000/60/EG.  
 
 22) Analys av subsidiaritetsprinci pen och europeiskt mervärde 
EU:s behörighet inom energiområdet är föra nkrad i fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt (EUF-fördraget), i synnerhet i artikel 194. Elnät omfatta s av artiklarna 170 och 
171 i EUF-fördraget. När det gä ller beviljande av tillstånd fö reskrivs i artikel 171.2 i EUF-
fördraget att ” I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna inbördes samordna den 
politik på nationell nivå som kan få väsentlig be tydelse för att förverk liga de mål som anges i 
artikel 170 ”. Därutöver föreskrivs i artikel 194.2 i EU F-fördraget att EU ska vidta nödvändiga 
åtgärder för att främja sa mmankopplandet av energinät. 
 
3) EU-initiativets mål 
Det huvudsakliga målet med detta  initiativ är att säkers tälla att utvecklingen av 
energiinfrastrukturer i EU och de ss grannländer är tillr äcklig och sker på utsatt tid i syfte att 
uppfylla målsättningarna för EU :s energipolitik om marknads integration, försörjningstrygghet 
och hållbarhet. Initiativet syftar särskilt til l att senast 2020 på följande sätt genomföra de 
prioriterade korridorern a för den transeuropeiska  energiinfrastrukturen: 
− Förfarandena för beviljande av tillstånd ska effektiviseras så att varaktigheten förkortas 
väsentligt när det gäller proj ekt av gemensamt intresse, och allmänhetens medverkan och 
godkännande ska ökas när det gäller ge nomförandet av sådana projekt. 
− Regleringen av projekt av gemensamt intresse  inom områdena elektricitet och gas ska 
underlättas genom att kostnadern a fördelas beroende på utgi vna förmåner och genom att 
se till att de tillåtna vi nsterna står i proportion ti ll de orsakade riskerna. 
− Bestämmelser ska införas om berättigande ti ll ekonomiskt stöd från unionen i form av 
marknadsbaserat och direkt ekonomiskt stöd från EU till projekt av gemensamt intresse. 
Initiativet ska ersätta de befintliga riktlinjern a för det transeuropeiska energinätet, och det 
kompletterar förslaget till förordning om inrä ttande av en fond för ett sammankopplat Europa 
(Connecting Europe Facility, CEF) som omfattar a lla infrastruktursektorer  (energi, transport 
och telekommunikation) och fast ställer gemensamma regler fö r beviljande av stöd från 
unionen både i form av bistånd och nya finansiella instrument. 
 
4) Politiska alternativ 
Följande politiska alternativ diskuteras för de tre politikområden som de identifierade 
problemen rör: 
 
Politikområde A: Beviljande av tillstånd , intressenters medverkan och kompensation  
Alternativ A.0  Oförändrade förhållanden  
Alternativ A.1  Fastställande av en strategi av gemensamt europeiskt intresse  
Alternativ A.2  Organisering och tidsbegränsning av processen för beviljande av tillstånd  
 Element A.2.1 Organisering av pro cessen för beviljande av tillstånd  
 Underalternativ 
A.2.1.a  Ledande auktoritet utan beslutsfattande befogenheter på nationell nivå
 
 A.2.1.b  Ledande auktoritet med beslutsfattande befogenheter (en enda instans)
 
 A.2.1.c  Gränsöverskridande ledande auktoritet med en europeisk högsta myndighet och beviljande av tillstånd
 
 Element A.2.2: Tidsbegränsning av pr ocessen för beviljande av tillstånd  
 
 3 A.2.2.a  Krav på medlemsstaterna att fastställa en tidsfrist för varje enskilt 
projekt av gemensamt intresse  
 A.2.2.b  Juridiskt bindande tidsfrister som fastställts av intressenter inom 
ramen för regionalt samarbete  
 A.2.2.c  Juridiskt bindande tidsfrister som fastställts genom EU:s rättsakt  
Alternativ A.3  Fastställande av en strategi av gemensamt europeiskt intresse, och organisering och 
tidsbegränsning av processen för beviljande av tillstånd  
Politikområde B: Reglering  
Alternativ B.0  Oförändrade förhållanden  
Alternativ B.1  Kostnadsfördelning  
 B.1.a  EU-överföringsavgifter  
 B.1.b  Förhandsfördelning av kostnader  
 B.1.c  Förhandsfördelning av kostnader med ändringar i efterhand  
Alternativ B.2  Investeringsstöd  
 B.2.a  Riskrelaterade stöd för projekt av gemensamt intresse  
 B.2.b  Sanktioner och tvångsåtgärder för projekt av gemensamt intresse  
Alternativ B.3  Förhandsfördelning av kostnader och riskrelaterade stöd för projekt av gemensamt 
intresse  
Politikområde C: Finansiering  
Alternativ C.0  Oförändrade förhållanden  
Alternativ C.1  Riskdelningsinstrument  
Alternativ C.2  Riskkapitalinstrument  
Alternativ C.3  Beviljande av stöd för projektkonstruktion  
Alternativ C.4  Kombination av bistånd samt riskdelnings- och riskkapitalinstrument  
Efter en preliminär analys togs underal ternativ A.2.1.a, A.2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b och B.1.a 
bort eftersom de tillhörande åtgärderna anså gs vara ineffektiva eller oproportionerliga i 
förhållande till den inverkan de har. 
 
5) Konsekvensanalys 
Vid oförändrade förhållanden  kommer ständiga förseningar av nya infrastrukturprojekt, 
särskilt avseende elektr icitet, att bestå på grund av probl em med finansiering, reglering och 
beviljande av tillstånd. Mar knadsplatsoperatörerna och medl emsstaterna skulle inte i 
tillräcklig utsträckning ta itu med de europeiska prioriteri ngarna. Kommissionen uppskattar 
att en betydande del av de nödvändiga investeringarna på ungefär 200 miljarder euro fram 
till 2020 inte kommer att levereras  i tid under det befintliga ramverket, vilket skulle 
äventyra EU:s förmåga att uppfylla målen fö r energi- och klimatpol itiken senast 2020. I 
avsaknad av sammankopplingar kommer möjlighetern a till systemoptimering att minska och 
risken för rubbningar att öka, och kostsamma ex tra investeringar för att stödja och uppväga 
för produktion kommer att krävas. Under oförändrade förhållanden kommer det 
transeuropeiska energinätet oc h andra EU-fonder inte  att ha någon betydande inverkan på 
investeringsutmaningen. 
 
5.1. Beviljande av tillstånd  
ALTERNATIV A.1 Fastställa nde av en strategi av gemensamt europeiskt intresse  
Det här alternativet förväntas i viss utsträckning att ha positiva effekter genom att bidra till att 
fler projekt kan levereras på utsatt tid än vid oförändrade förhålla nden. Medborgare skulle 
 
 4eventuellt påverkas av att mö jligheten att ifrågasätta ett proj ekts nödvändighet är begränsad i 
förfarandena för beviljande av tillstånd. I fö rhållande till den nuvarande strategin förväntas 
inte den nya strategin leda till i hög grad ökade miljökonsekvenser, under förutsättning att 
projekten slutförs tidigare. Pr ojekt som levereras på utsatt tid förväntas innebära mycket 
positiva effekter för klimatmålen. Investerarnas visshet kommer att öka och på ett positivt sätt bidra till projektens genomförbarhet. När det gäller administrativa kostnader uppskattas de 
medel som krävs för att genomföra ett visst anta l projekt att minska med ungefär 3 procent för 
byggherrar och 12 procent för myndigheter. 
ALTERNATIV A.2: Regler om organiseringen av och varaktigheten för processen för 
beviljande av tillstånd (undera lternativ A.2.1b och A.2.2.c).  
Konsekvenserna av detta alternativ förvänta s bli betydande och positiva och göra det möjligt 
att leverera en majoritet av projekten på utsatt tid. Antalet projekt som slutförs på utsatt tid skulle vara högre än med alterna tiv A.1, men inte alla projekt av gemensamt intresse skulle 
kunna prioriteras på detta sätt. Detta alternativ skulle leda till förbättrade förhållanden för medborgarna när det gäller att medverka i besl utsprocessen då den le dande auktoriteten 
och/eller byggherren skulle behöva säkerställa att samråd sker tidigt. Fullgörandekostnaderna 
skulle bli högre än under alte rnativ A.1. De positiva effekt erna på de administrativa 
kostnaderna förväntas också bli mer betydande under detta alternativ, med en besparing på 
26 procent av dessa kostnader. 
ALTERNATIV A.3 Fastställande av en strate gi av gemensamt europeiskt intresse och 
av bestämmelser för organiser ingen av och varaktigheten fö r processen för beviljande 
av tillstånd 
Generellt sett anses detta altern ativ, som är en kombination av  alternativen A.1 och A.2, ha 
flest positiva konsekvenser av alla  alternativ eftersom det skulle  innebära att nä stan alla de 
projekt som är nödvändiga före 2020 skulle slutfö ras på utsatt tid, under förutsättning att 
lämpliga åtgärder när det gäller reglering och finansiering vidtag its. Miljökonsekvenserna, 
den sociala inverkan på syssels ättningen och den ekonomiska i nverkan på BNP förväntas bli 
mer betydande under detta alternativ eftersom  alla projekt skulle slutföras, medan 
besparingarna skulle uppgå till 31 pro cent av de administrativa kostnaderna. 
Den här analysen visar att alternativ A.3 är det lämpligaste alternativet. 
 4.2. Regleringsåtgärder
 
ALTERNATIV B.1: Kostnadsfördelning  
Genom förhandsfördelning av kostnader  skulle man möjliggöra vissa  investeringar som inte 
hade kunnat fördelas på ett lämpligt sä tt under oförändrade förhållanden utan 
fördelningseffekter och sociala konsekvenser  för marknadsaktörer och slutkonsumenter. 
Kravet på att nationella regleringsmyndigheter samarbetar med andra, samt med ägare av 
tekniska system från olika medlemsstater, förväntas ha begränsade administrativa 
konsekvenser. 
Konsekvenserna av en förhandsfördelning av kostnader med möjlighet till ändringar i 
efterhand  skulle endast skilja sig åt när det gäll er de slutgiltiga ekonomiska konsekvenserna 
och fördelningseffekterna. Samtidigt som fördel ningen skulle göras mer precis skulle en 
förlustrisk uppstå för ägare av tekniska system och externa investerare. Genomförandet skulle 
kunna ge upphov till ytter ligare administrativa kostnader då  ägare av tekni ska system och 
 
 5nationella regleringsmyndigheter skulle kunna bli tvungna att på nytt bedöma vinster och 
förhandla om kostnadsfördelning.  
Därför är underalternativ B.1.b det lämpligaste alternativet. 
ALTERNATIV B.2: Investeringsstöd  
Genom  stöd för projekt av gemensa mt intresse med högre risker  skulle man skapa en positiv 
ekonomisk effekt när det gäller leverans av infrastruktur genom att erkänna de utmaningar 
som vissa investeringar innebär. En sådan insa ts skulle ha mycket begränsade ekonomiska 
effekter på nätverkstaxor då antalet stödberättigade investeri ngar som förväntas är lågt, de 
administrativa konsekvenserna är begränsade och kostnaderna för överföring utgör generellt 
sett en liten del av de sl utgiltiga energipriserna.  
Genom  sanktioner och tvångsåtgärder fö r projekt av gemensamt intresse  skulle man öka 
den sociala tryggheten på EU-nivå genom att äg are av tekniska system  tvingas leverera 
prioriterade projekt en ligt överenskommelse. De nationella  regleringsmyndigheterna skulle 
behöva tilldelas nya befogenheter för att man ska kunna vidta sådana åtgärder. Åtgärderna 
skulle även kunna leda t ill att ägare av tekniska  system visar starkt mo tstånd på grund av de 
negativa ekonomiska effekter so m skulle uppstå antingen på gr und av minskade intäkter till 
följd av sanktioner vid utebliven leverans, eller på  grund av risker som tagits utan säkerhet vid 
projektleverans. Därför är mervär det begränsat när det gäller ett sådant obligatoriskt system i 
jämförelse med ett system som bygger på incitament.  
Därför är underalternativ B.2.a det lämpligaste alternativet. 
ALTERNATIV B.3: Förhandsfördelning av kostnader och riskrelaterade stöd för 
projekt av gemensamt intresse  
Detta alternativ skulle vara lämpligast  eftersom det kombinerar de positiva effekterna av de 
två lämpligaste underalternativen och omfatta r flest projekt av gemensamt intresse. 
 
4.2. Finansiering  
ALTERNATIV C.1: Riskdelningsinstrument  
Genom att införa riskdelningsinstrument skulle man kunna förbättra tillgå ngen till kapital, nya 
finansieringskällor och riskkap ital (t.ex. obligationer och garant ier) på mer anpassade villkor 
och därmed förbättra den kommersiella lönsamheten för projekt i riktning mot ett positivt investeringsbeslut.  Ett sådant stöd skulle utgöra en mindre kostnad i den offentliga budgeten än direkta bistånd med hög multiplikatoreffekt ( upp till 25). Detta alternativ förutsätter att 
kommissionen samarbetar med finansinstitut för att sänka den administrativa belastningen på 
den förra.  
ALTERNATIV C.2: Ri skkapitalinstrument  
Tilldelning av eget kapital s kulle ha positiva effekter på den ekonomiska kapaciteten och 
attrahera nya investerare. Genom att stödja projek t i ett tidigt skede sku lle leveransen av fullt 
utvecklade projekt kunna skynda s på, i synnerhet om de är mer komplexa, innovativa och 
berör många intressenter. En betydande ökning av  EU:s budget skulle kun na förväntas med en 
multiplikatorfaktor mellan 1 och 10. Om invest eringarna läggs ut på entreprenad till 
finansinstitut skulle institutens resursbehov öka markant. 
ALTERNATIV C.3: Beviljande av stöd för projektkonstruktion  
 
 6Med hjälp av bistånd skulle betydande positiva ekonomiska och sociala effekter kunna skapas 
för att stödja leveransen av pr ojekt av gemensamt intresse so m inte skulle kunna utvecklas 
endast genom marknadskrafter eller reglering, och konsekvens erna för nätverksavgifterna 
skulle minska. Bistånden skulle tilldelas så dana projekt av gemensamt intresse som har 
särskild betydelse för att målen för energi- och klimatpolitiken uppnås senast 2020, samt för 
uppbyggnaden av den inre marknaden och EU:s försörjningstrygghet. De administrativa 
konsekvenserna kommer att stå i direkt samband med antalet projekt samt de medel ur EU:s 
budget som avsatts till stöd för dem. 
ALTERNATIV C.4: Kombination av bistånd samt riskdelnings- och 
riskkapitalinstrument  
Det här alternativet är en kombination av alte rnativen C.1, C.2 och C .3 och därmed även av 
de positiva effekterna av de enskilda altern ativen. Den här verktygslådan består av två 
marknadsbaserade instrument (C .1 och C.2) och ett stöd för di rektfinansiering (C.3), och den 
kommer även att innebära pos itiva synergieffekter och effektivitetsvinster eftersom det 
kommer att vara möjligt att lösa varje särs kild projektrisk på de t mest flexibla och 
kostnadseffektiva sättet. 
Därför är alternativ C.4 de t lämpligaste alternativet.  Det återspeglar Europeiska 
kommissionens förslag av den 29 juni 2011 avseende EU:s framtida budget och 
överensstämmer fullt ut med den föresla gna fonden för ett sammankopplat Europa. 
 
6) Jämförelse av alternativ och slut satser av konsekvensbedömningen 
Resultatet av konsekvensanalys en visar att det finns en uppsättning alternativ som är att 
rekommendera . 1) Fastställande av en strategi av gemensamt europeiskt intresse, ledande 
auktoritet med beslutsfattande befogenheter och en tidsfrist på fyra år för projekt av 
gemensamt intresse. 2) Förhandsfördelning av ko stnader över gränserna och riskspecifika stöd 
för projekt av gemensamt intresse. 3) En kombination av bistånd, riskdelnings- och 
riskkapitalinstrument. Inget av dessa alternativ är på egen hand tillräckligt för att man 
ska kunna tillhandahålla de  nödvändiga investeringarna , vilka kräver en samordnad 
handlingsplan för de lämpligaste alternativen.  
Generellt sett kommer de negativa konsekvens erna för miljön, enskilda medborgare och 
avgifter att vägas upp av de fö rdelar som de färdigställda tr anseuropeiska nätverken kommer 
att innebära. EU kommer på  så sätt att kunna uppnå de energi- och klimatmål som 
överenskommits på EU-nivå, särskilt målen om  att 20 procent av energikällorna ska vara 
förnybara och att utsläppen av växthusgase r ska minskas med 20 procent senast 2020. 
Genomförandet av den interna energimarknaden för el och ga s kommer att underlättas tack 
vare adekvat infrastruktur, och därmed  kommer nya möjligheter för optimering och 
effektivisering att ges och slutkonsumenten kommer tack vare konkurrens och valmöjlighet 
att få lägre energipriser. Åtgärderna kommer äv en att leda till en säkrare energiförsörjning 
genom att källorna, vägarna och motparterna di versifieras och att systemets stabilitet ökar, 
men även genom att nätverkens åt erhämtningsförmåga förbättras.  
Sammantaget bidrar detta till en övergripande  positiv effekt på BNP och sysselsättningen, 
vilken identifierades redan i 2010 års konsek vensbedömning (+0,42 procents tillväxt och 
410 000 nya arbetstillfällen jämfört med huvudscenariot för 2011–2020).  
Konsekvenserna av alla a lternativ och underalternativ sammanfattas i tabellen nedan. 
 
 7Alternativ  Ekonomiska och 
sociala effekter  Miljökonsekvenser  Andra konsekvenser  
A.1 + = Juridisk genomförbarhet: - 
A.2 ++ + Juridisk genomförbarhet: - 
A.3 +++ ++ Juridisk genomförbarhet: -  
B.1 ++ + Administrativ: -  
B.2 ++ + Inverkan p å avgifter: -  
B.3 +++ ++ Administrativa konsekvenser och 
inverkan p å avgifter: -  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Administrativ: -  
C.3 +++ ++ Administrativ: -  
C.4 +++ ++ Administrativ: -  
Avgift: +  
A.3 & B.3 & C.4 +++ +++ Juridisk, administrativ: -  
Avgift: +  
Sammanfattning av konsekvenser (= motsvarar huvudscenar iot, + till +++ står för en förbättring i jämförelse 
med huvudscenariot, - till - - - står för en försämring i jämförelse med huvudscenariot).