SV

Bryssel den 14.10.2009

KOM(2009) 533 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2009-2010

{SEK(2009) 1333}

{SEK(2009) 1334}

{SEK(2009) 1335}

{SEK(2009) 1336}

{SEK(2009) 1337}

{SEK(2009) 1338}

{SEK(2009) 1339}

{SEK(2009) 1340}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2009-2010

1. Inledning

Den femte utvidgningen av EU har bidragit till att befästa demokratin och rättsstatsprincipen i Europa. Den har stärkt de ekonomiska möjligheterna och har gett EU en viktigare roll i ansträngningarna för att åtgärda problem som klimatförändringar, konkurrenskraft samt reglering och övervakning av finansmarknaderna. Under de senaste fem åren har det utvidgade EU visat sin kapacitet att samarbeta för att ta itu med de svåra problem som unionen står inför. Utvidgning är ett av EU:s mest effektiva utrikespolitiska instrument.

EU:s nuvarande utvidgningsprocess äger rum i en situation med djup och utbredd recession. Krisen har påverkat både EU och utvidgningsländerna. Samtidigt har EU fått tre nya ansökningar om medlemskap från Montenegro (december 2008), Albanien (april 2009) och Island (juli 2009). Dessa ansökningar är ytterligare bevis på EU:s dragningskraft och dess roll för att främja stabilitet, säkerhet och välstånd.

Reformframstegen i utvidgningsländerna har gjort att de kunnat gå framåt genom de olika etapperna i anslutningsprocessen. Anslutningsförhandlingarna med Kroatien närmar sig slutfasen. Anslutningsförhandlingarna med Turkiet har nått en mer krävande fas och reformarbetet behöver få ny fart. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har gjort betydande framsteg med att åtgärda de viktigaste utmaningarna. Kommissionen håller på att utarbeta ett yttrande om Montenegros ansökan om medlemskap. Den håller också att utarbeta ett yttrande om Islands ansökan. Den är beredd att på rådets uppmaning utarbeta ett yttrande om Albaniens ansökan. För samtliga berörda länder på västra Balkan kan ytterligare framsteg leda till att länderna får status som kandidatländer när de har visat att de är redo.

Det krävs fortfarande, i varierande grad, omfattande insatser av länderna på västra Balkan och Turkiet innan de uppfyller fastställda kriterier och villkor. Reformtakten är ofta långsam. Den internationella ekonomiska krisen lägger ytterligare sten på bördan. I flera fall påverkar bilaterala frågor anslutningsprocessen helt i onödan.

Mot bakgrund av dessa utmaningar fortsätter den förnyade konsensus om utvidgning som Europeiska rådet enades om i december 2006 att visa vägen framåt. Denna politik bygger på principerna om konsolidering av åtaganden, rättvisa och stränga villkor och bättre kommunikation med allmänheten, i kombination med EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar. EU har förbättrat utvidgningsprocessens kvalitet. Framför allt ägnas nu rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning större uppmärksamhet i ett tidigt skede.

Anslutningsprocessen sporrar till politiska och ekonomiska reformer. Det ligger i EU:s strategiska intresse att se till att processen fortsätter i oförändrad takt på grundval av de principer och villkor man enats om.

EU:s utvidgningspolitik leder till en varsamt styrd process där kandidatländer och potentiella kandidatländer närmar sig EU i en takt som motsvarar takten i deras politiska och ekonomiska reformer och deras förmåga att påta sig de rättigheter och skyldigheter som följer av ett medlemskap enligt Köpenhamnskriterierna. På västra Balkan är regionalt samarbete fortfarande av största vikt och utgör ett centralt inslag i stabiliserings- och associeringsprocessen.

Genom Lissabonfördraget reformeras det utvidgade EU:s institutioner för att ge unionen möjligheter att anpassa sin politik till en snabbt föränderlig värld. Särskilt när det gäller utvidgning kommer fördraget att tillhandahålla en institutionell ram som bör bana vägen för en smidig anpassning av unionens institutioner när en ny medlemsstat ansluter sig, och ändra anslutningsförfarandet genom att Europaparlamentet och de nationella parlamenten underrättas om ansökningar om medlemskap.

Inrättandet av ett system med viseringsfrihet för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien i början av 2010, på grundval av kommissionens förslag, kommer att visa att reformerna medför konkreta fördelar för allmänheten. Kommissionen kommer att lägga fram liknande förslag för Albanien och Bosnien och Hercegovina i mitten av 2010, under förutsättning att dessa länder uppfyller de fastställda villkoren.

När det gäller Cypernfrågan är ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna på väg in i en avgörande fas i förhandlingarna om en övergripande lösning under FN:s överinseende. Kommissionen stöder deras ansträngningar och tillhandahåller teknisk rådgivning i frågor som ligger inom EU:s behörighet.

I det här meddelandet redovisas de framsteg som gjorts och de viktigaste utmaningar som länderna i utvidgningsprocessen står inför. Meddelandet anger huvuddragen i kommissionens strategi för att vägleda och stödja ländernas ansträngningar under det kommande året. Dessutom ger kommissionen i ett följedokument riktlinjer för Kosovo [1], för ytterligare framsteg mot integration med EU i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv.

2. De viktigaste utmaningarna

I avsnittet nedan redogörs för de centrala frågor som i nuläget påverkar utvidgningsprocessen. EU kan genom sin utvidgningspolitik hjälpa till att åtgärda dessa utmaningar men huvudansvaret ligger hos de berörda länderna.

Ekonomisk kris

Den globala recessionen har i varierande grad påverkat ekonomierna på västra Balkan och i Turkiet. EU hjälper utvidgningsländerna att lindra krisens verkningar och bana väg för en sund återhämtning i samarbete med internationella finansinstitut.

Den ekonomiska aktiviteten på västra Balkan och i Turkiet har minskat kraftigt sedan andra halvåret 2008 till följd av minskad efterfrågan på deras exportprodukter, mindre utländska direktinvesteringar och minskad gränsöverskridande utlåning. De offentliga finanserna försämrades i alla ekonomier. Arbetslösheten, som redan är hög i flera länder, har börjat stiga ännu mer. Den ekonomiska nedgången i västra Balkan och Turkiet 2009 är lika omfattande som EU-genomsnittet men inte lika allvarlig som i de EU-medlemsstater som drabbats hårdast. Däremot är den makroekonomiska situationen i alla länder fortsatt svag.

Länderna på västra Balkan har begränsat utrymme för en kraftfull inhemsk makroekonomisk politik för att möta krisen. Det finns betydande hinder för penningpolitiska och finanspolitiska åtgärder på grund av tidigare konjunkturförstärkande finanspolitik, krediter och inteckningar i utländsk valuta och stora underskott i bytesbalansen. Under dessa omständigheter har de flesta länderna i regionen över lag mött krisen på ett lämpligt sätt trots att man i vissa fall till en början inte insåg allvaret i problemen. Utsikterna till anslutning till EU har bidragit till att förtroendet för ekonomierna i regionen upprätthållits och gett stadga åt den ekonomiska politiken under den senaste tidens turbulens. Samtidigt har vissa utvidgningsländer kunnat dra nytta av de strukturreformer som införts under senare år vilket bidragit till att mildra krisen. Förbättrad finansreglering, bland annat i Kroatien och Turkiet, har bidragit till stabilitet och motståndskraft inom banksektorn. Serbien och Bosnien och Hercegovina erhöll stöd från Internationella valutafonden (IMF) eftersom underskottet i bytesbalansen ökade och de offentliga finanserna särskilt drabbades i dessa båda länder, på grund av tidigare expansiv politik.

Krisen fortsätter att breda ut sig i utvidgningsländerna, särskilt dess effekt på realekonomin, däribland på sysselsättningen och den sociala situationen. Återhämtningen kommer att ta tid eftersom den ekonomiska aktiviteten i de viktigaste handelspartnerländerna förväntas återhämtas sig endast i långsam takt. Kapitalinflöden för att stimulera den inhemska efterfrågan kommer förmodligen att förbli dämpade. Åtgärder på kort sikt har vidtagits för att mildra de sociala konsekvenserna av krisen för de mest utsatta grupperna i samhället. På medellång sikt är det mycket viktigt att säkerställa en sund finanspolitik, med tonvikt på ändamålsenliga och effektiva offentliga finanser samt investeringar. Det krävs sysselsättningsstrategier och åtgärder för socialt skydd för att ta itu med den strukturella arbetslösheten och skydda utsatta grupper.

Svaret på krisen måste beakta behovet av hållbar utveckling och den utmaning som klimatförändringen leder till, och prioritera åtgärder som leder till en säker och hållbar koldioxidsnål ekonomi. EU-relaterade reformer bidrar till stärkt konkurrenskraft och öppenhet och till en rättslig ram som främjar handel och investeringar. Åtgärder för att konsolidera rättsstatsprincipen, bland annat korruptionsbekämpning, är avgörande för att förbättra företagsklimatet.

När det gäller EU-stödet har stöd inför anslutningen anslagits för att stödja banksektorn, infrastrukturprojekt, små och medelstora företag och skapande av arbetstillfällen, även i landsbygdsområden. 200 miljoner euro i stöd från IPA (instrumentet för stöd inför anslutningen) har anslagits till detta ändamål vilket kommer att bidra till investeringar för åtminstone 1 miljard euro, samfinansierade genom lån från internationella finansinstitut. Kommissionen har föreslagit att kravet på samfinansiering för de länder som får IPA-stöd ska minskas. Kommissionen har via IPA tillhandahållit direkt budgetstöd till Serbien för att mildra effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen. Dessutom har kommissionen föreslagit att rådet ska godkänna ett makroekonomiskt stöd i form av ett lån på 200 miljoner euro till Serbien. Dessa möjligheter står vid behov öppna även för andra länder. I båda fallen gäller vissa villkor för att få det finansiella stödet, bland annat ett avtal med IMF om sund makroekonomisk politik. Kommissionen har ett nära samarbete med de internationella finansinstituten som har lovat att öka utlåningen till länderna på västra Balkan och Turkiet till över fem miljarder euro 2009.

Rättsstatsprincipen

Västra Balkan och Turkiet står fortfarande inför stora utmaningar när det gäller rättsstatsprincipen, särskilt i fråga om kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Dessa frågor är av avgörande betydelse för en fungerande demokrati och ekonomi och styr i stor utsträckning anslutningsprocessen till EU. De påverkar också, ibland på ett oproportionerligt sätt, hur allmänheten i EU uppfattar utvidgning. I utvidgningsländerna görs betydande ansträngningar för att åtgärda dessa problem. Kommissionen kommer att fortsätta att utnyttja utvidgningsprocessens fulla potential för detta och noggrant övervaka resultaten.

Korruptionen är utbredd på många områden och påverkar människornas vardag och företagsklimatet. Bland de områden som kräver särskild uppmärksamhet ingår offentlig upphandling och privatisering, domstolsväsendet, finansieringen av politiska partier samt öppenhet inom statsförvaltningen och den övriga offentliga förvaltningen. Ett oberoende och opartiskt domstolsväsende och åklagare som är specialiserade på korruptionsbekämpning och därmed sammanhängande brott är av största vikt liksom en avpolitiserad och professionell poliskår och förvaltning. Väl utformad lagstiftning och effektivt genomförande krävs inom områden som offentlig upphandling, immateriella rättigheter, finansiell kontroll, revision och bedrägeribekämpning.

Ytterligare ansträngningar krävs i kampen mot organiserad brottslighet som fortfarande är ett problem i hela regionen. Brottsbekämpande organ måste bli effektivare och samarbeta i syfte att få bukt med internationella kriminella organisationer.

I enlighet med den förnyade konsensusen om utvidgning och med hänsyn till erfarenheterna från den femte utvidgningen är rättsstatsprincipen en huvudprioritering som de berörda länderna måste ta itu med i ett tidigt skede av anslutningsprocessen. Med stöd från EU har vissa framsteg gjorts med att införa ändamålsenlig lagstiftning och ändamålsenliga strukturer för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet men det krävs rigoröst genomförande och kontroll av efterlevnaden av lagarna för att konkreta resultat ska uppnås. Cirka 80 miljoner euro IPA-stöd 2009 har anslagits för att stärka domstolsväsendet och kontrollen av efterlevnaden av lagstiftning. Kommissionen har lett sakkunnigbedömningar med experter från medlemsstaterna om domstolsväsendet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet i kandidatländerna och kommer att intensifiera sådana bedömningar. Användningen av riktmärken i anslutningsförhandlingarna och dialogen om en viseringsliberalisering har gett incitament till reformer.

Kommissionen har fortsatt sitt stöd för regionalt samarbete inom domstolsväsendet, polis och åklagarmyndigheten i kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Länderna på västra Balkan måste stärka det rättsliga samarbetet inom regionen för att respektive länders rättssystem ska fungera ändamålsenligt. I detta avseende är det särskilt viktigt att problemet med straffrihet för krigsförbrytelser och andra allvarliga brott åtgärdas. Länderna bör därför se över de befintliga restriktioner i sina rättsliga ramar som gäller utlämning av egna medborgare och överföring av straffrättsliga förfaranden.

Kommissionen kommer att fortsätta att stödja partnerländer i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Effektiva och hållbara resultat kan emellertid inte uppnås utan politisk vilja och verkligt engagemang från myndigheterna i de berörda länderna. Kommissionen kommer att strängt övervaka vilka framsteg som uppnås ute på fältet, med fokus på resultat.

I de flesta utvidgningsländer utgör situationen när det gäller yttrandefriheten fortfarande ett problem. De viktigaste delarna av den rättsliga ramen för att skydda yttrandefriheten och medierna har visserligen införts men över lag ger otillbörliga politiska påtryckningar på medierna, allt fler hot och fysiska angrepp mot journalister liksom vissa kvarvarande rättsliga hinder anledning till allvarlig oro. Dessa frågor måste snarast åtgärdas.

Bilaterala frågor

Bilaterala frågor, däribland gränskonflikter, får allt större inverkan på utvidgningsprocessen. Sådana frågor bör lösas av berörda parter och inte bromsa upp anslutningsprocessen.

Under rapporteringsperioden bromsades anslutningsförhandlingarna med Kroatien upp av gränskonflikten mellan Slovenien och Kroatien.

Enligt förhandlingsramarna för Kroatien och Turkiet, som godkänts av alla medlemsstater, förväntar sig EU att kandidatländerna löser alla gränskonflikter i enlighet med principen om fredlig lösning av tvister i FN-stadgan, vilket om nödvändigt inbegriper hänskjutande av ärenden till Internationella domstolen. Att hitta ömsesidigt godtagbara lösningar liksom att ingå avtal om olösta frågor med grannländerna är också en del av stabiliserings- och associeringsprocessen.

Kommissionen förväntar sig att alla berörda parter gör sitt yttersta för att tillsammans med sina grannländer lösa återstående bilaterala frågor enligt dessa riktlinjer. När så är lämpligt står kommissionen beredd att hjälpa till att hitta lösningar, på begäran av de berörda parterna. Principöverenskommelsen mellan Kroatien och Montenegro om att utstaka gränsen vid Prevlaka genom medverkan av Internationella domstolen är uppmuntrande.

Alla parter som berörs av sådana bilaterala tvister är skyldiga att finna lösningar i en anda av goda grannförbindelser och med hänsyn till EU:s övergripande intressen. Detta kommer att förstärka effekterna av den förnyade konsensus om utvidgning där det fastläggs att takten i varje lands framsteg mot medlemskap beror på den takt i vilken landet genomför reformer.

Regionalt samarbete

På senare år har det regionala samarbetet i sydöstra Europa gjort betydande framsteg och regionen har tagit allt större egenansvar för processen. Det regionala samarbetet fungerar ändå inte så bra som det borde. Bilaterala tvister och meningsskiljaktigheter om Kosovo får för stor inverkan på det regionala samarbetet. De regionala strukturerna och initiativen måste också bli effektivare.

Meningsskiljaktigheterna om Kosovos deltagande i regionala möten, initiativ och avtal håller på att utvecklas till ett hinder för det regionala samarbetet. Om nuvarande praxis inte ändras finns det risk för att viktiga strukturer som Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta), regionala samarbetsrådet (RCC) och den regionala skolan för offentlig förvaltning (ReSPA) inte fungerar normalt. Kommissionen uppmuntrar med eftertryck alla berörda parter att söka praktiska och pragmatiska lösningar så att det regionala samarbetet omfattar samtliga parter, utan att låta sig påverkas av att åsikterna går isär i frågan om Kosovos ställning. Resultaten av strävan efter regionalt samarbete bedöms som en del av stabiliserings- och associeringsprocessen under alla etapper av utvidgningsprocessen.

Det regionala samarbetsrådet har varit verksamt i mer än ett år som en regionalt styrd efterföljare till stabilitetspakten, under politiskt beskydd av sydösteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP). Det regionala samarbetsrådet måste nu stärka sina ansträngningar att visa upp konkreta resultat. Samarbetsrådet har en strategisk roll i arbetet med att utveckla regionalt samarbete och fastställa och ta itu med behoven för regionala aktiviteter och strukturer. Det har också betydelse för programplaneringen av gemenskapsstöd som anknyter till regionalt samarbete. Kommissionen stöder arbetet i det regionala samarbetsrådet och finansierar en tredjedel av sekretariatets budget för perioden 2008–2010. Kommissionen har inlett en dialog med samarbetsrådets sekretariat om organisationens prioriteringar och om hur den kan förbättras och vidareutvecklas. Kommissionen undersöker också strukturer för framtida stöd och hur detta bäst kan utnyttjas för att göra det regionala samarbetsrådet effektivare.

Den regionala handeln är särskilt viktig för västra Balkans ekonomiska utveckling och för försoningsprocessen. Handeln kan också bidra till att åtgärda effekterna av den ekonomiska krisen. Den regionala frihandel som kommit till stånd genom Cefta är av central betydelse. Ytterligare viktiga steg i liberaliseringen av handeln, framför allt i handeln med jordbruksprodukter, har med framgång förhandlats fram i Cefta men har ännu inte trätt i kraft, samtidigt som arbetet pågår med att undanröja tekniska hinder för handel. Bestämmelser om diagonal kumulation mellan EU och några av länderna på västra Balkan har trätt i kraft och stärker den regionala handelsintegrationen. Cefta riskerar emellertid att lamslås på grund av meningsskiljaktigheter om Kosovos status, vilka redan lägger hinder i vägen för antagandet av protokollet om liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. De protektionistiska påtryckningarna till följd av den internationella krisen ökar, vilket leder till att vissa åtgärder vidtas i strid mot avtalsförpliktelser. Denna tendens bör motarbetas och sådana överträdelser upphöra.

Det regionala samarbetet har gått framåt på energi- och transportområdet. Energigemenskapen främjar reformer inom energisektorn och gör energiförsörjningen tryggare, samtidigt som regionen integreras i gemenskapens energimarknad. Förhandlingar om att inrätta en transportgemenskap mellan EU och västra Balkan fortsätter och kommer förmodligen att slutföras vid utgången av året. Avtalet om det gemensamma europeiska luftrummet bidrar till att flygtrafiken ökar mellan EU och länderna på västra Balkan och att dessa stegvis integreras i EU:s inre marknad för lufttransporter. Det regionala samarbetet inom miljö och i rättsliga och inrikes frågor intensifieras.

Den regionala skolan för offentlig förvaltning (ReSPA) har ökat sin utbildningsverksamhet. Ratificeringen av det internationella avtal genom vilket dess status som juridisk person etableras måste prioriteras så att skolan kan fungera fullt ut.

Inom ramen för Ljubljanaprocessen stöder kommissionen återställandet av kulturarv som ett viktigt instrument för försoning som även bidrar till att utveckla den lokala ekonomin. Vid den förestående ministerkonferensen i Ljubljana i november 2009 kommer kommissionen att främja ytterligare aktiviteter för återställande av kulturarvet.

Kommissionen ska utarbeta en EU-strategi för Donauregionen senast vid utgången av 2010 till följd av Europeiska rådets slutsatser i juni 2009. De berörda utvidgningsländerna liksom de berörda organisationerna kommer att aktivt delta i detta arbete. När det gäller Svartahavsregionen har Turkiet förbundit sig att samarbeta i regionen och ingår i ramen för Svartahavssynergin. Kommissionen stöder Turkiets deltagande i samarbetsprogrammet för Svartahavsområdet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI).

Kommissionen kommer att fortsätta med sitt stöd till aktiviteter och strukturer inom ramen för det regionala samarbetet, bland annat genom att öka regionens medverkan vid planeringen och programplaneringen av IPA-programmet med flera mottagarländer.

3. Instrument för stöd inför anslutningen: de viktigaste prioriteringarna

Viseringsfria resor

Liberaliseringen av viseringsbestämmelserna för länderna på västra Balkan, i enlighet med åtagandena i Thessalonikiagendan, befinner sig i ett avgörande skede. Avtal om förenklade viseringsförfaranden har tillämpats med alla berörda länder sedan januari 2008, parallellt med avtal om återtagande. De färdplaner som antogs för varje land 2008 i samband med dialogen om viseringsliberalisering har framgångsrikt påskyndat reformer inom relevanta områden, framför allt inom områden som dokumentsäkerhet, gränskontroll, migrationshantering och kampen mot korruption och organiserad brottslighet.

Mot bakgrund av de framsteg som respektive land gjort med att uppnå de relevanta riktmärkena för liberalisering av viseringsbestämmelserna föreslog kommissionen i juli 2009 att ett viseringsfritt system skulle inrättas för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien. Inrättandet av ett viseringsfritt system i början av 2010 kommer att betydligt bidra till direkta personkontakter och visa folket i de berörda länderna att reformer i samband med det europeiska perspektivet ger konkreta fördelar. Kommissionen kommer att lägga fram förslag för Albanien och Bosnien och Hercegovina i mitten av 2010, under förutsättning att dessa länder uppfyller de fastställda villkoren. I den studie om Kosovo som antas tillsammans med detta meddelande föreslås att strävan efter viseringslättnader bör fortsätta och att en process bör inledas för Kosovo med sikte på en viseringsliberalisering när nödvändiga reformer vidtagits och kraven är uppfyllda.

Anslutningsförberedelser av hög kvalitet

Som en del av den förnyade konsensusen om utvidgning har ansträngningarna i syfte att förbättra processen fortsatt. De strikta riktmärken som fastställts som villkor för att öppna och stänga förhandlingskapitel har visat sig vara ett kraftfullt instrument för att säkerställa att redan befintliga avtalsmässiga åtaganden uppfylls och för att styra svåra ekonomiska, lagstiftningsmässiga och administrativa reformer i de förhandlande länderna och på så sätt bidra till ländernas tidiga förberedelser inför anslutningen. En studie håller på att utarbetas om de ekonomiska konsekvenserna av Kroatiens anslutning till EU. I framtiden kommer yttranden om ansökningar om medlemskap att innehålla uppskattningar av hur anslutningen av landet i fråga kommer att påverka EU:s viktigaste politikområden. Det förs en intensiv politisk dialog med länderna för att övervaka framstegen, med partnerskapen som de viktigaste referensdokumenten. Den ekonomiska dialogen intensifierades ytterligare i samband med krisen.

Utvidgningsländerna å sin sida måste säkerställa att ny lagstiftning är omsorgsfullt utformad, efter nödvändiga samråd med berörda parter, och se till att den tillämpas korrekt. En oberoende, meritbaserad, öppen och ansvarig offentlig förvaltning är nödvändig för att underlätta ett effektivt genomförandet av gemenskapens regelverk.

Närmande mellan allmänhet, förvaltning och EU

Ett ökat deltagande av det civila samhällets organisationer ökar demokratins kvalitet och bidrar till försoning. Deras deltagande i de reformer som genomförs i utvidgningsländerna bidrar till anslutningsprocessens kvalitet och till allmänhetens stöd för en anslutning. Kommissionen har finansierat inrättandet av kontor för tekniskt stöd i varje mottagarland, fler och fler korta besök vid EU-institutioner och runt 800 personers deltagande i workshoppar på västra Balkan och i Turkiet genom finansieringsmekanismen för det civila samhället inom ramen för IPA. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja partnerskap med det civila samhället och prioritera sektorer som kultur, minoriteter och näringslivsorganisationer.

Deltagande i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan har visat sig fungera väl för att närma institutioner och medborgare i partnerländerna till EU. Kommissionen har ökat sitt stöd till gemenskapsorgan i syfte att förbereda utvidgningsländernas deltagande. Som ett resultat av ökade möjligheter till samfinansiering från gemenskapen har potentiella kandidatländer anslutit sig till nya program. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja partnerländerna att bygga upp den kapacitet och de resurser som krävs för att de med framgång ska kunna delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan.

I linje med fokuseringen på grundläggande frågor som rör samhällsstyrning kommer kommissionen att fortsätta att vara särskilt uppmärksam på att det finns en professionell och fungerande offentlig förvaltning. Den kommer att fortsätta att uppmuntra utbyte av bästa praxis och sakkunskap mellan länder när det gäller reformer av den offentliga förvaltningen. I detta syfte kommer kommissionen att utnyttja alla tillgängliga instrument, däribland Twinning, Taiex och Sigma [2], och stärka kontakterna med andra internationella organisationer och nationella, regionala och europeiska utbildningsinstitut för offentlig förvaltning.

Ekonomiskt stöd till utvidgningsländerna

Västra Balkan och Turkiet fick under 2009 fortsatt stöd genom IPA. Under 2009 kommer åtaganden att ha ingåtts för 1,5 miljarder euro. Särskild tonvikt läggs vid statsbyggande, god samhällsstyrning, rättstatsprincipen och utveckling av det civila samhället. IPA har fortsatt att stödja gränsöverskridande samarbete och hållbar utveckling i gränsområden, och bidragit till försoning och goda grannförbindelser och till förberedelser inför en anslutning till EU. Kommissionen kommer att fortsätta att inrikta sitt stöd för förberedelser inför anslutning på grundval av prioriteringarna i partnerskapen.

Kandidatländerna har gjort framsteg när det gäller decentraliserad förvaltning av medel. Decentraliseringsprocessen är på god väg i Kroatien och Turkiet och bägge länder måste fokusera sina insatser på att uppfylla därmed sammanhängande villkor. I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har decentraliseringen av IPA när det gäller regional utveckling och personal slutförts men det krävs större insatser innan ytterligare decentralisering kan ske. Kommissionen fortsätter att ge kandidatländerna nödvändigt stöd för att hjälpa dem att uppfylla kraven för decentraliserad förvaltning av EU-medel, ett stöd som även inriktas på regional utveckling, personalutveckling och landsbygdsutveckling.

I andra utvidgningsländer är det kommissionens delegationer, nu fullt bemannade efter avvecklingen av Europeiska byrån för återuppbyggnad, som har ansvaret för att genomföra EU-stödet och arbeta tillsammans med mottagarländerna så att gemenskapsstödet används effektivt och ändamålsenligt. Decentraliserat stöd är ett mål på medellång sikt, särskilt med sikte på att förbereda för den framtida förvaltningen av sammanhållningspolitikens instrument.

Kommissionen stöder mottagarländernas utveckling av sektorsstrategier i syfte att bereda vägen för ett mer strategiskt programbaserat förhållningssätt till tillhandahållande av stöd och bidra till att göra stödet effektivare.

Kommissionen har i enlighet med vad som föreskrivs i IPA-förordningen stärkt samordningen av givarstöd från EU-medlemsstater, internationella finansinstitut och andra givare. Det innebär att prioriteringar fastställs och samordnas och att genomförandet regelbundet följs upp på plats.

Kommissionen, medverkande internationella finansinstitut och medlemsstater håller på att slutgiltigt fastställa villkoren för att upprätta en investeringsram för västra Balkan. Det är ett stort steg som kommer att underlätta stöd till investeringar i infrastruktur, små och medelstora företag och energieffektivitet. Det syftar till att samla resurser från kommissionen, medverkande internationella finansinstitut, medlemsstater och andra givare och knyta dessa bidrag till lån från internationella finansinstitut för att finansiera prioriterade projekt inom berörda sektorer. I detta syfte har kommissionen avsatt mer än 100 miljoner euro i bidrag och är därmed den största givaren. Totalt sett bör investeringsramen för västra Balkan generera lån på över 1 miljard euro under de kommande åren.

Samarbete om klimatförändringarna

EU kommer att stärka dialogen om klimatförändringar med kandidatländer och potentiella kandidatländer, särskilt genom det framtida regionala miljönätverket inför anslutningen (Regional Environmental Network for Accession – RENA). Kommissionen förväntar sig att alla utvidgningsländer stöder EU:s mål att nå en ambitiös och omfattande överenskommelse vid Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar i slutet av 2009. Under de senaste åren har kommissionen gett 120 miljoner euro i bidrag till internationella finansinstitut vilket kommer att generera investeringar på omkring 600 miljoner euro i energieffektivitetsprojekt, och därigenom hjälpa västra Balkan och Turkiet att minska sina utsläpp av växthusgaser. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja initiativ som anknyter till klimatförändringar i utvidgningsländerna.

Kommunikation om utvidgning

Bättre kommunikation med allmänheten är en av huvudprinciperna i den förnyade konsensusen om utvidgning. För att EU:s utvidgningsprocess ska bli en framgång är det av största vikt att lyssna till allmänheten och bemöta deras oro och frågor. Den allmänna opinionen i EU om fortsatta utvidgningar påverkas av hur man upplevt tidigare utvidgningar. På femårsdagen av EU:s femte utvidgning lade kommissionen fram en studie om de ekonomiska framstegen och utmaningarna till följd av denna utvidgning där det bedömdes att utvidgningen bidragit till tillväxt och gjort EU till en starkare aktör inom världsekonomin. Kommissionen arbetar för att skapa en informerad debatt bland allmänheten om utvidgningens effekter och har organiserat en rad evenemang för fira att det är fem år sedan den femte utvidgningen, vilket sammanfaller med att det är 20 år sedan järnridån föll. Den har skapat en särskild webbplats för detta och samproducerat audiovisuellt material.

Att ha allmänhetens stöd förblir ett mycket viktigt mål för EU:s utvidgningspolitik och kommissionen kommer att fortsätta att tillämpa en aktiv kommunikationspolitik i detta avseende. Framför allt kommer den att stödja och komplettera insatser från medlemsstaternas sida, som spelar en nyckelroll i detta sammanhang, liksom från partnerländerna, och den kommer att inrikta sin kommunikationsverksamhet på opinionsbildare, särskilt det civila samhällets organisationer och journalister, och ungdomar. Särskilda ansträngningar kommer att göras för att öka medvetenheten i EU om kultur och levnadssätt i utvidgningsländerna.

4. Framsteg i utvidgningsländerna och agendan för 2009–2010

4.1. Leda kandidatländer och potentiella kandidatländer på vägen till EU

Västra Balkan har kommit närmare ett EU-medlemskap under det gångna året då regionen har gjort framsteg, om än ojämna, i reformarbetet och i arbetet med att uppfylla fastställda kriterier och villkor. Betydande framsteg har gjorts mot en liberalisering av viseringsbestämmelserna, vilket ledde till att kommissionen i juli 2009 presenterade ett förslag om att avskaffa viseringskravet för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien. Nätet av stabiliserings- och associeringsavtal har utvidgats ytterligare. Två ansökningar om medlemskap har lämnats in från regionen.

För samtliga berörda länder på västra Balkan kan ytterligare framsteg leda till att länderna får status som kandidatländer när de har visat att de är redo. Tillfredsställande resultat med att fullgöra de skyldigheter som följer av stabiliserings- och associeringsavtalet, inbegripet handelsrelaterade bestämmelser, utgör en viktig del av varje enskilt lands framsteg i riktning mot ett medlemskap i EU.

Följande avsnitt innehåller en sammanställning av framstegen och agendan för 2009–2010 för utvidgningsländerna.

Kroatien

Kroatien har fortsatt att göra framsteg när det gäller de viktigaste politiska reformerna. Landet uppfyller fortsatt de politiska kriterierna och har gjort framsteg på de flesta områden, och har bland annat intensifierat ansträngningarna när det gäller rättsstatsprincipen. Prioriteringarna i anslutningspartnerskapet har i stort sett genomförts.

I sitt meddelande Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2008–2009 [3] presenterade kommissionen en vägledande färdplan för hur man ska nå slutfasen i anslutningsförhandlingarna. Färdplanen har sporrat till ansträngningar i Kroatien för att uppnå riktmärkena enligt den vägledande tidsplanen för att öppna och stänga kapitel i färdplanen. Förseningar i Kroatien inom vissa områden innebar visserligen att vissa kapitel inte har gått framåt i enlighet med färdplanen. Förberedelserna har ändå gått framåt betydligt på det hela taget så de tekniska förhandlingarna är nu nära slutfasen.

Kroatien har drabbats hårt av den ekonomiska krisen men konsekvenserna av den har mildrats av banksektorns motståndskraft och en stark valutareserv. Ytterligare strukturreformer och antagande av en trovärdig finanspolitisk strategi på medellång sikt är avgörande för att stärka landets konkurrenskraft.

Gränskonflikten mellan Slovenien och Kroatien bromsade upp anslutningsförhandlingarna så länge att flera kapitel inte kunde öppnas eller stängas förrän i oktober 2009, trots att de rent tekniskt avslutats tidigare. Kommissionen har tillhandahållit tjänster för att underlätta en lösning av denna konflikt som bör förbli en bilateral fråga. Intensiva ansträngningar under sex månaders tid från kommissionens sida, med stöd av ordförandeskapstrion, banade väg för en politisk överenskommelse mellan de båda parterna i september 2009. Kommissionen noterar med tillfredsställelse de framsteg som nyligen gjorts och som lett till att flera kapitel kunde öppnas eller preliminärt stängas vid anslutningskonferensen i oktober. Bilaterala frågor bör inte bromsa anslutningsförhandlingarna.

Kroatien måste öka sina reformansträngningar på området domstolsväsende och grundläggande rättigheter, särskilt vad beträffar domstolsväsendets oberoende och effektivitet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, minoriteters rättigheter – däribland flyktingars återvändande – samt krigsförbrytarrättegångar. Reformen av den offentliga förvaltningen kräver särskild uppmärksamhet. Kroatien måste också se till att regeringen vidtar alla åtgärder som krävs för att lösa frågan om att ge Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien tillgång till viktiga dokument. Kommissionen håller på att förbereda ett finanspaket för Kroatiens anslutning. Kroatien måste öka ansträngningarna för att inrätta de instrument som krävs för förvaltning och kontroll av gemenskapens finansieringsinstrument. Kommissionen rekommenderar att rådet inrättar den tillfälliga tekniska arbetsgrupp som ska utarbeta ett förslag till anslutningsfördrag på grundval av texter som utarbetats av kommissionen. Om Kroatien når samtliga kvarvarande riktmärken skulle anslutningsförhandlingarna, även om eventuella övergångsbestämmelser, kunna slutföras nästa år.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Sedan kommissionens yttrande [4] antogs och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien fick status som kandidatland 2005 har landet visat att det är en fungerande demokrati och säkerställt stabila institutioner som utgör en garanti för rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna. Detta arbete måste fortsättas.

Landet har i allt väsentligt genomfört de viktigaste prioriteringarna i partnerskapet för anslutning [5]. Presidentvalet och de lokala valen i mars och april 2009 genomfördes i enlighet med de flesta internationella standarder. Parlamentet fungerar bättre, särskilt genom att en arbetsordning införts och en ny lag om parlamentet antagits. Polislagen har genomförts, framför allt genom utnämning av regionala och lokala polischefer, och reformen av polisväsendet har fortsatt genom att lagen om inrikes frågor har antagits. Den lagstiftningsmässiga delen av strategin för reform av rättsväsendet har avslutats, nya domstolar och rättsliga myndigheter har börjat sin verksamhet och effektiviteten har över lag förbättrats. Goda framsteg har gjorts i kampen mot korruption, genom åtal av fall på hög nivå, en stärkt rättslig ram, framför allt genom att den ändrade lagen om finansiering av politiska partier antagits, och förbättrad kapacitet vid institutionerna för korruptionsbekämpning. Förvaltningslagen har ändrats för att stärka den offentliga förvaltningens befogenheter och utgör ytterligare ett steg mot ett meritbaserat karriärutvecklingssystem. När det gäller sysselsättning har de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna intensifierats och företagsklimatet förbättrats, bland annat genom att tillsynsmyndigheterna har stärkts.

Landet fullgör sina åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Mot denna bakgrund lade kommissionen i oktober fram ett förslag om en övergång till den andra etappen i associeringen i enlighet med artikel 5 i stabiliserings- och associeringsavtalet.

Landet har drabbats av den ekonomiska krisen men avmattningen i tillväxten mildrades genom en stabil banksektor och upprätthållen privat konsumtion. En sund finanspolitik och åtgärder mot den strukturella arbetslösheten skulle förbättra ekonomins konkurrenskraft.

Namnkonflikten med Grekland är ännu inte löst. Landet har dock inlett förhandlingar under FN:s överinseende för att finna en lösning. Åtgärder och uttalanden som kan inverka negativt på goda grannförbindelser bör undvikas. Det är av central betydelse att bibehålla goda grannförbindelser, däribland att finna en ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning på namnfrågan under FN:s överinseende.

Montenegro

De politiska reformerna har fortsatt i Montenegro och parlamentsvalen i mars 2009 uppfyllde nästan alla internationella standarder men vissa brister måste åtgärdas. Vissa framsteg uppnåddes med reformen av rättsväsendet. Genomförandet av interimsavtalet går över lag smidigt.

Montenegro har drabbats av den ekonomiska krisen men konsekvenserna mildrades genom en god turistsäsong och åtgärder för att motverka krisen. Fortsatta strukturreformer är avgörande för att ytterligare förbättra konkurrenskraften.

Montenegro ansökte om medlemskap i EU i december 2008 och i april 2009 uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett yttrande. Yttrandet är under utarbetning. Montenegro måste visa konkreta resultat när det gäller konsolidering av rättsstatsprincipen, särskilt reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption. Den administrativa kapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser behöver stärkas ytterligare.

Albanien

Albanien har gjort framsteg när det gäller de viktigaste politiska reformerna. Parlamentsvalen i juni 2009 genomfördes i enlighet med de flesta internationella standarder men ytterligare ansträngningar krävs för att åtgärda konstaterade brister. Genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet som trädde i kraft under året går på det hela taget smidigt.

Albanien har hittills drabbats av den ekonomiska krisen endast i begränsad omfattning. Fortsatta strukturreformer och förbättrad infrastruktur är avgörande för landets konkurrenskraft.

Albanien ansökte om medlemskap i EU i april 2009. I juli 2009 meddelade rådet att det skulle ta upp Albaniens ansökan om medlemskap när det albanska valet hade slutförts. Kommissionen är beredd att förbereda ett yttrande på rådets uppmaning. Albanien måste göra framsteg, framför allt när det gäller rättsstatsprincipen och i synnerhet korruptionsbekämpning, men också när det gäller väl fungerande statliga institutioner, särskilt domstolsväsendets oberoende. Den administrativa kapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser behöver stärkas ytterligare.

Bosnien och Hercegovina

I Bosnien och Hercegovina har genomförandet av interimsavtalet överlag varit tillfredsställande. Landets framsteg med att genomföra viktiga reformer är emellertid mycket begränsade. Det politiska klimatet i landet har försämrats och problemen att få institutionerna att fungera väl har fortsatt, liksom provocerande retorik. Landet uppfyller inte till fullo alla krav som rör stängningen av den höge representantens kansli och övergången till en förstärkt EU-närvaro i landet. I detta sammanhang har EU samtyckt till arrangemang för att förstärka kansliet och mandatet för EU:s särskilda representant och överväger en lösning med en sammanslagning av befogenheterna för EU:s särskilda representant och chefen för kommissionens delegation, i enlighet med fördragen och med iakttagande av den institutionella balansen.

Bosnien och Hercegovina måste omedelbart påskynda viktiga reformer. En gemensam vision hos ledarna om vilken väg landet ska gå och politisk vilja för att uppfylla kraven för europeisk integration är nödvändiga förutsättningar för framsteg. Bosnien och Hercegovina måste också uppfylla de villkor som fastställts för att den höge representantens kansli ska stängas. EU kommer inte att kunna ta ställning till någon ansökan om medlemskap från Bosnien och Hercegovina förrän den höge representantens kansli har stängts.

Bosnien och Hercegovina måste reformera sin konstitutionella ram så att landets institutioner fungerar effektivt, innan kommissionen kan rekommendera att landet får status som kandidatland. Framför allt måste landet vara i stånd att anta, genomföra och kontrollera efterlevnaden av EU:s lagar och regler. Kommissionen uppmanar Bosnien och Hercegovina att fullfölja de nödvändiga ändringarna av konstitutionen utan dröjsmål. Kommissionen är beredd att stödja Bosnien och Hercegovinas ansträngningar att ändra sin konstitution och genomföra andra viktiga reformer, som skulle göra det möjligt för landet att gå vidare i anslutningsprocessen.

Bosnien och Hercegovina har drabbats hårt av den ekonomiska krisen och vänt sig till IMF för finansiellt stöd. Landet måste återuppta strukturreformerna av ekonomin och sörja för sunda offentliga finanser.

Serbien

Serbien har visat sin vilja att närma landet till EU genom att uppnå goda resultat med genomförandet av interimsavtalet med EU och vidta viktiga politiska reformer i linje med europeiska standarder. Serbien har också gjort ansträngningar för att genomföra ett ambitiöst program för europeisk integration. Serbien förfogar över tillräcklig administrativ kapacitet för att kunna göra avsevärda framsteg mot medlemskap i EU. Denna kapacitet måste utnyttjas för att gå vidare med reformagendan och åstadkomma påtagliga resultat inom prioriterade områden, t.ex. stärkt rättstatsprincip.

Serbien har drabbats hårt av den ekonomiska krisen och vänt sig till IMF och EU för finansiellt stöd. Landet måste öka takten i de ekonomiska reformerna och säkerställa hållbarhet i de offentliga finanserna.

Samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) har förbättrats men Ratko Mladić och Goran Hadžić som är åtalade är fortfarande på fri fot. Mot bakgrund av att Serbien fortsätter samarbeta med krigsförbrytartribunalen och Serbiens förnyade engagemang för den europeiska integrationsprocessen anser kommissionen att EU nu kan tillämpa interimsavtalet. Serbien måste visa en mer konstruktiv attityd i fråga om Kosovos deltagande i regional handel och regionalt samarbete. Samarbetet med rättstatsuppdraget Eulex har inletts men dessa ansträngningar måste stärkas ytterligare, särskilt när det gäller Eulex insatser i norra Kosovo.

Kosovo

Stabiliteten har upprätthållits i Kosovo men är fortfarande bräcklig. Till följd av omstruktureringen av den internationella närvaron omfattar EU:s rättstatsuppdrag Eulex nu hela Kosovo och är fullt operativt. Myndigheterna har underlättat utstationeringen av Eulex i Kosovo. Incidenter på senare tid som har lett till att Eulex egendom skadats ger anledning till oro. Kosovo måste sörja för fortsatt stöd för Eulex insatser. Kosovo har blivit medlem i IMF och Världsbanken. Kosovo har antagit viss central lagstiftning. Betydande utmaningar kvarstår emellertid, som bland annat gäller rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, insatser för att stärka den administrativa kapaciteten, skydd åt serberna och andra minoriteter, stärkt dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna. EU uppmanar kosovoserberna att delta i Kosovos institutioner och i de lokala valen i november. Kosovo måste anta en konstruktiv hållning till regionalt samarbete, däribland till sitt deltagande i regional handel.

Efter givarkonferensen 2008 får Kosovo kraftigt ökat finansiellt stöd. Inom ramen för IPA har närmare 500 miljoner euro avsatts till Kosovo för åren 2007–2011. Kosovo har drabbats måttligt av den ekonomiska krisen. Det är avgörande att Kosovos myndigheter genomför sina åtaganden när det gäller budgetdisciplin, förvaltning av offentliga utgifter och reformer av den ekonomiska och sociala politiken.

EU stöder den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kosovo genom ett tydligt europeiskt perspektiv, i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv. Förbättrade levnadsvillkor är avgörande för befolkningens välbefinnande och för stabiliteten i regionen i stort. Mot denna bakgrund, och i överensstämmelse med 2008 års utvidgningsstrategi och rådets slutsatser från december 2008 har kommissionen samtidigt med detta strategidokument antagit ett meddelande med titeln Kosovo [6] förverkligar sitt europeiska perspektiv. I den undersökningen fastställs de gemenskapsinstrument som EU kan mobilisera för att främja Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling. Framför allt föreslås en strukturerad strategi för att närma folket i Kosovo till EU, bland annat genom en dialog om viseringar med sikte på en eventuell liberalisering av viseringsbestämmelserna. Kommissionen föreslår dessutom att de autonoma handelsåtgärderna utvidgas och kommer, när Kosovo uppfyller de relevanta kraven, att föreslå förhandlingsdirektiv för ett handelsavtal när tiden är mogen.

Turkiet

Turkiet har fortsatt att ge uttryck för sitt engagemang för anslutningsprocessen till EU. Fria och rättvisa lokala val har hållits. Positiva steg har tagits när det gäller domstolsväsendet genom att reformstrategin och handlingsplanen antagits, liksom när det gäller civil-militära förbindelser och kulturella rättigheter. Framför allt har parlamentet ändrat lagstiftningen så att civila domstolar kan åtala militär personal i fredstid. Regeringen har inlett en bred debatt bland allmänheten om kurdfrågan, och den statliga televisionen har startat en kanal som sänder enbart på kurdiska.

När det gäller anslutningsförhandlingarna har ytterligare kapitel öppnats. Turkiet har antagit ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk. Utnämningen av en chefsförhandlare på heltid bör bidra till en rationalisering av regeringens insatser i samband med EU-relaterade reformer. Detta är särskilt viktigt eftersom anslutningsförhandlingarna kommer in i en mer krävande fas och kräver att Turkiet skärper ansträngningarna för att nå riktmärken och på så sätt göra det möjligt att öppna nya förhandlingskapitel.

Turkiet har drabbats hårt av den ekonomiska krisen men konsekvenserna har mildrats av banksektorns motståndskraft och åtgärder för att motverka krisen. Fortsatta strukturreformer i kombination med en försiktig finanspolitik är avgörande för att ytterligare stärka landets konkurrenskraft.

Utredningen av det påstådda kriminella nätverket Ergenekon har lett till allvarliga åtal, som berör bland annat militärofficerare och nationalistiska kretsar. Detta mål är ett tillfälle för Turkiet att stärka tilltron till att dess demokratiska institutioner och rättsstatsprincipen fungerar korrekt. Det är viktigt att rättegångarna i detta sammanhang sker i enlighet med gällande lagstiftning, särskilt när det gäller de tilltalades rätt till försvar.

Reformtakten måste nu öka väsentligt. Många områden inger fortsatt anledning till oro, bland annat yttrandefrihet, pressfrihet, religionsfrihet, fackliga rättigheter, civil kontroll över militären, kvinnors rättigheter och jämlikhet. Mycket större insatser krävs i frågan om straffrihet för dem som varit inblandade i tortyr och misshandel. Regeringens initiativ i kurdfrågan bör leda till konkreta åtgärder som garanterar turkiska medborgare, oavsett ursprung, fullständiga rättigheter och friheter och som väsentligen förbättrar situationen i den sydöstra delen av landet. Bättre dialog mellan de politiska partierna skulle gynna hela reformprocessen, även arbetet med de konstitutionella reformerna.

Turkiet har uttryckt sitt stöd för de pågående förhandlingarna under FN:s överinseende mellan ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna för att finna en övergripande lösning på Cypernproblemet. Inga framsteg har emellertid gjorts när det gäller en normalisering av de bilaterala förbindelserna med Republiken Cypern. Turkiet har inte genomfört tilläggsprotokollet till associeringsavtalet fullt ut och har inte avlägsnat alla hinder för den fria rörligheten för varor, t.ex. begränsningarna när det gäller de direkta transportförbindelserna med Cypern. Turkiet måste med det snaraste fullgöra sin skyldighet att på ett fullständigt och icke-diskriminerande sätt genomföra tilläggsprotokollet och göra framsteg i riktning mot en normalisering av de bilaterala förbindelserna med Republiken Cypern. EU kommer att fortsatt följa upp och granska framstegen i frågor som omfattas av förklaringen av den 21 september 2005, i enlighet med rådets slutsatser av den 11 december 2006.

Grekland har framfört ett betydande antal formella klagomål om att Turkiet vid upprepade tillfällen kränkt landets luftrum, bland annat genom flygningar över de grekiska öarna.

Goda grannförbindelser är liksom tidigare av avgörande betydelse.

Turkiet spelar en viktig roll för den regionala säkerheten och för främjande av dialogen mellan olika kulturer. Turkiet har tagit initiativ för att bidra till stabilisering i Sydkaukasien, Mellanöstern och andra regioner, och deltar i flera av EU:s fredsbevarande uppdrag. Betydande diplomatiska ansträngningar har gjorts för att normalisera förbindelserna med Armenien vilket lett till ett historiskt undertecknande av protokoll för normalisering av förbindelserna i oktober 2009. Det är viktigt att dessa protokoll snabbt ratificeras av bägge länder.

I juli 2009 undertecknade Turkiet det internationella avtalet om gasledningen Nabucco. Detta projekt är ett viktigt strategiskt steg i riktning mot ett närmare energisamarbete mellan EU, Turkiet och övriga stater i regionen och mot en diversifiering av energikällor. Att slutföra den södra gasledningen i tid, bland annat genom en snabb tillämpning av det mellanstatliga Nabuccoavtalet, förblir är en av EU:s högsta prioriteringar när det gäller energitrygghet.

Anslutningsprocessen till EU ger Turkiet ett starkt incitament att fortsätta reformer, stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna och fortsätta moderniseringen av landet. Reformtakten i Turkiet förblir av avgörande betydelse för att föra processen framåt.

4.2. Island

Island ansökte om medlemskap i EU den 16 juli 2009 och den 27 juli uppmanade rådet kommissionen att utarbeta ett yttrande. Islands ansökan kommer att bedömas enligt principerna i fördraget, de kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 liksom slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006 om den förnyade konsensusen om utvidgning, vilket innebär stränga och rättvisa villkor, på grundval av principen om egna meriter.

Island är en väletablerad demokrati. Landet har drabbats hårt av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Det är till stor del integrerat i den inre marknaden genom sitt deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Island ingår också i Schengenområdet. Island är en viktig partner för EU inom ramen för den nordliga dimensionen och med hänsyn till den politik för Arktis som är under utveckling. Kommissionen kommer att ta hänsyn till dessa faktorer i sitt yttrande. Islands resultat när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt EES-avtalet kommer att vara en avgörande faktor i kommissionens bedömning. Kommissionen förbereder en ändring av IPA-förordningen i syfte att inbegripa Island bland mottagarländerna.

5. Slutsatser och rekommendationer

Mot bakgrund av ovanstående analys framför kommissionen följande slutsatser och rekommendationer:

1. Anslutningsprocessen sporrar utvidningsländerna till politiska och ekonomiska reformer och främjar fred och stabilitet i Europa. Det ligger i EU:s intresse att se till att utvidgningsprocessen fortsätter i oförändrad takt på grundval av de principer och villkor man enats om och den förnyade konsensusen om utvidgning.

2. Utvidgningsländerna har inte undgått att drabbas av den globala ekonomiska recessionen. EU hjälper dem att lindra krisens verkningar och förbereda för en sund återhämtning. Genomförandet av EU-relaterade reformer bidrar till detta.

3. Rättsstatsprincipen, i synnerhet kampen mot korruption och organiserad brottslighet men även arbetet med att stärka de administrativa kapaciteten, utgör fortfarande en stor utmaning som utvidgningsländerna måste ta itu med. Kommissionen kommer att fortsätta att använda alla instrument i utvidgningsprocessen för att stödja deras ansträngningar. Problemen i samband med yttrandefrihet och medierna måste snarast åtgärdas.

4. Bilaterala frågor bör inte bromsa anslutningsprocessen. Bilaterala tvister måste lösas av de berörda parterna, som är skyldiga att finna lösningar i en anda av goda grannnförbindelser och med hänsyn till EU:s övergripande intressen.

5. Det regionala samarbetet i sydöstra Europa har förbättrats, och länderna i regionen tar allt större ansvar för processen. De regionala strukturerna och initiativen måste emellertid bli effektivare. Meningsskiljaktigheter om Kosovo [7] bör inte hindra det regionala samarbetet.

6. Inrättandet av ett system med viseringsfrihet för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien i början av 2010, på grundval av kommissionens förslag, kommer att visa att reformer medför konkreta fördelar för allmänheten. Kommissionen kommer att lägga fram förslag för Albanien och Bosnien och Hercegovina i mitten av 2010, under förutsättning att dessa länder uppfyller de villkor som fastställts i färdplanerna. Fri rörlighet för personer och utbytesverksamhet, framför allt för ungdomar och studenter, är avgörande för att hjälpa Kosovo att bygga upp hållbara ekonomiska strukturer. Mot bakgrund av detta bör strävan efter viseringslättnader fortsätta och en process inledas för Kosovo med sikte på en viseringsliberalisering när nödvändiga reformer vidtagits och kraven är uppfyllda.

7. Kroatien har gjort goda framsteg när det gäller att uppnå de riktmärken som ställdes upp i anslutningsförhandlingarna. Dessa framsteg noterades vid anslutningskonferensen i oktober 2009, efter den politiska överenskommelsen i september 2009 mellan Slovenien och Kroatien om hanteringen av gränsfrågan. Den innebar ett stort steg framåt som gav ny fart åt anslutningsförhandlingarna. Kroatien måste öka sina reformansträngningar, särskilt när det gäller domstolsväsendet och den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, minoriteters rättigheter inbegripet flyktingars återvändande, samt krigsförbrytarrättegångar. Kroatien måste lösa frågan om att ge Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien tillgång till viktiga dokument. Om Kroatien uppfyller alla villkor som återstår skulle anslutningsförhandlingarna kunna slutföras nästa år.

8. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har i allt väsentligt genomfört de viktigaste prioriteringarna i partnerskapet för anslutning. På denna grundval och mot bakgrund av de allmänna framsteg som uppnåtts i reformarbetet anser kommissionen att landet i tillräcklig grad uppfyller de politiska kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 och i samband med stabiliserings- och associeringsprocessen. Landet är nu närmare att bli en fungerande marknadsekonomi och har gjort framsteg på en rad områden som är knutna till dess förmåga att påta sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap.

Mot bakgrund av ovanstående och med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från december 2005 och december 2006 rekommenderar kommissionen att förhandlingar om en anslutning till Europeiska unionen inleds med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Det är av central betydelse att bibehålla goda grannförbindelser, inklusive en ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning på namnfrågan under FN:s överinseende.

9. Montenegro ansökte om medlemskap i EU i december 2008 och i april 2009 uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett yttrande. Parlamentsvalen uppfyllde nästan alla internationella standarder men vissa brister måste åtgärdas. Att stärka den administrativa kapaciteten och konsolidera rättsstatsprincipen utgör fortfarande stora utmaningar för Montenegro.

10. Albanien ansökte om medlemskap i EU i april 2009 och kommissionen är beredd att utarbeta ett yttrande på rådets uppmaning. Parlamentsvalen genomfördes i enlighet med de flesta internationella standarder men vissa brister måste åtgärdas vid framtida val. Att stärka rättstatsprincipen och sörja för väl fungerande statliga institutioner utgör dock fortfarande en krävande uppgift.

11. Bosnien och Hercegovina måste omedelbart påskynda viktiga reformer. En gemensam vision hos ledarna om vilken väg landet ska gå och politisk vilja för att uppfylla kraven för europeisk integration är nödvändiga förutsättningar för framsteg. Bosnien och Hercegovina måste också uppfylla de villkor som fastställts för att den höge representantens kansli ska stängas. EU kommer inte att kunna ta ställning till någon ansökan om medlemskap från Bosnien och Hercegovina förrän den höge representantens kansli har stängts. Bosnien och Hercegovina måste reformera sin konstitutionella ram så att landets institutioner fungerar effektivt, innan kommissionen kan rekommendera att landet får status som kandidatland. Framför allt måste landet vara i stånd att anta, genomföra och kontrollera efterlevnaden av EU:s lagar och regler.

12. Serbien har visat sitt engagemang för integration med EU genom att uppnå goda resultat med genomförandet av interimsavtalet med EU och vidta viktiga politiska reformer i linje med europeiska standarder. Mot bakgrund av Serbien fortsatta samarbete med krigsförbrytartribunalen och landets förnyade engagemang för den europeiska integrationsprocessen anser kommissionen att EU nu kan tillämpa interimsavtalet. Att stärka rättstatsprincipen och öka takten i de ekonomiska reformerna är fortsatt av stor betydelse. Serbien måste visa en mer konstruktiv attityd i fråga om Kosovos deltagande i den regionala handeln och det regionala samarbetet. Samarbetet med rättstatsuppdraget Eulex har inletts men ytterligare ansträngningar behövs, särskilt när det gäller Eulex insatser i norra Kosovo.

13. Stabiliteten har upprätthållits i Kosovo men är fortfarande bräcklig. EU:s rättsstatsuppdrag Eulex omfattar nu hela Kosovo och är fullt operativt. Kosovo står inför betydande utmaningar, som bland annat gäller rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, insatser för att stärka den administrativa kapaciteten, skydd åt serberna och andra minoriteter, förstärkt dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna. Kosovo måste anta en konstruktiv hållning till regionalt samarbete och sörja för fortsatt stöd för Eulex insatser. Kommissionen föreslår olika sätt att mobilisera gemenskapsinstrument i syfte att föra Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling framåt, särskilt när det gäller viseringar och handel, och att i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv göra framsteg mot integration med EU inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. När det gäller handel föreslår kommissionen att de autonoma handelsåtgärderna utvidgas och kommer, när Kosovo uppfyller relevanta krav, att föreslå förhandlingsdirektiv för ett handelsavtal när tiden är mogen.

14. Turkiet måste bygga vidare på de förnyade ansträngningarna att genomföra politiska reformer. Anslutningsförhandlingarna har nått en mer krävande fas och nu krävs det att Turkiet ökar sina ansträngningar för att uppfylla relevanta villkor. Anslutningsprocessen till EU ger Turkiet ett starkt incitament att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna, och att fortsätta moderniseringen av landet och föra det närmare EU. Turkiet spelar en viktig roll för den regionala säkerheten, energiförsörjning och för att främja dialogen mellan olika kulturer. Betydande diplomatiska ansträngningar har gjorts för att normalisera förbindelserna med Armenien, vilket ledde till ett historiskt undertecknande av protokoll för normalisering av förbindelserna i oktober 2009. Turkiet måste sörja för ett fullständigt och icke-diskriminerande genomförande av tilläggsprotokollet till associeringsavtalet och göra framsteg i riktning mot en normalisering av de bilaterala förbindelserna med Republiken Cypern. EU kommer att fortsatta att följa upp och granska framstegen i de frågor som omfattas av förklaringen av den 21 september 2005, i enlighet med rådets slutsatser av den 11 december 2006. Goda grannförbindelser är liksom tidigare av avgörande betydelse.

15. När det gäller Cypernfrågan är ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna på väg in i en avgörande fas i förhandlingarna om en övergripande lösning under FN:s överinseende. Kommissionen stöder deras ansträngningar och tillhandahåller teknisk rådgivning i frågor som ligger inom EU:s behörighet. Den uppmanar de båda ledarna att öka sina ansträngningar för att så snart som möjligt framgångsrikt slutföra förhandlingarna om en lösning och uppmanar Turkiet att konkret bidra till en övergripande lösning av Cypernfrågan.

16. Island har ansökt om medlemskap i EU och kommissionen håller på att utarbeta ett yttrande på rådets uppmaning. Islands ansökan kommer att bedömas enligt principerna i fördraget, de kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 liksom slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006 om den förnyade konsensusen om utvidgning. Island är nära integrerat med EU på många områden genom sitt medlemskap i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Schengen.

17. Allmänhetens stöd för utvidgningsprocessen är nödvändigt. Det är viktigt att myndigheterna i medlemsstaterna, partnerländerna och EU:s institutioner arbetar för att öka allmänhetens förståelse för EU:s utvidgningspolitik.

BILAGA

Slutsatser om Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Kosovo [8] och Turkiet

Albanien

Stabiliserings- och associeringsavtalet trädde i kraft i april och tillämpningen har på det hela taget gått smidigt. Albanien har fortsatt att göra framsteg när det gäller de politiska kriterierna i enlighet med det europeiska partnerskapet. Parlamentsvalen i juni bedömdes av OSSE/ODIHR uppfylla de flesta internationella standarder men ytterligare ansträngningar krävs för att vid framtida val ta hänsyn till dess rekommendationer. Påtagliga framsteg har skett när det gäller registrering av röstberättigade och med den rättsliga ramen men brister konstaterades vid rösträkningen. Valreformen har slutförts och en ny vallag antogs i tid inför valen. Förbättrade röstlängder togs fram med det nya folkbokföringssystemet som grund, och därigenom uppfylldes i stor utsträckning en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet. Distributionen av id-kort för att medborgare utan pass skulle kunna rösta slutfördes i stort. Dialogen mellan de viktigaste politiska partierna försämrades emellertid under valperioden. Den politiska dialogen, en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet, måste komma igång igen.

Vissa framsteg har gjorts med att stärka demokrati och rättsstaten. De viktigaste rekommendationerna från OSSE/ODIHR vid de föregående valen har till stora delar genomförts som en del av den övergripande valreformen. Parlamentet antog flera viktiga lagar för att anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk. Dialogen mellan partierna fick dock en undanskymd roll jämfört med partipolitiska agendor och viktiga reformer försenades. Albanien har gjort vissa framsteg med att stärka de förvaltningsstrukturer som landet behöver för samordningen av den europeiska integrationen. Kapaciteten och den strategiska planeringen måste emellertid stärkas ytterligare. Utnämningar inom den offentliga förvaltningen i strid mot förvaltningslagen har fortsatt, främst i form av tillfälliga kontrakt. Att åtgärda bristen på öppenhet och ansvarsskyldighet i samband med utnämningar förblir en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet. Betydande ansträngningar krävs för att skapa en oberoende, effektiv och meritbaserad offentlig förvaltning, fri från politisk inblandning. Avgörande för framsteg är ett fullständigt genomförande av förvaltningslagstiftningen, stärkt institutionell kapacitet vid ministeriet för offentlig förvaltning och genomförande av reformstrategin för den offentliga förvaltningen.

Få framsteg har gjorts med att reformera rättsväsendet. Systemet med privata stämningsmän har inrättats. Någon övergripande reformstrategi för rättsväsendet har emellertid ännu inte antagits. Lagen om lustration antogs genom omröstning med enkel majoritet i parlamentet utan fullständigt samråd och konsensus. Därefter sköt konstitutionsdomstolen upp genomförandet av lagen. Den rättsliga ramen för reformen av rättsväsendet har inte slutförts. Viktiga rättsakter som rör högsta rådet för domare och förvaltningsdomstolar har ännu inte antagits. Problemet med oavgjorda mål fortsätter och infrastrukturen för domstolar är otillfredsställande. Försök av den verkställande myndigheten att begränsa domstolsväsendets oberoende förblir ett allvarligt problem. Att vissa mål på hög nivå, t.ex. Gërdecrättegången, skjutits upp har gett upphov till frågor om domstolsväsendets opartiskhet. Överlag fungerar domstolsväsendet fortfarande dåligt och mycket återstår att göra för genomföra denna huvudprioritering i det europeiska partnerskapet genom att säkerställa ett oberoende, öppet och effektivt domstolsväsende.

Regeringen har fortsatt sina ansträngningar för att förebygga och bekämpa korruption. Genomförandet av strategin och handlingsplanen mot korruption har inletts, vilket är en huvudprioritering i det europeiska partnerskapet. Lagstiftning har införts som kräver elektroniska förfaranden online vid offentlig upphandling. Ansträngningar har gjorts för att öka öppenheten inom vissa sektorer, t.ex. utbildning. Detta är en positiv utveckling. Korruptionen är emellertid fortfarande utbredd på många områden och utgör ett synnerligen allvarligt problem. Större politisk vilja, även när det gäller mål på hög nivå, krävs för att få slut på den straffrihetskultur som fortfarande är allmänt utbredd. Överlag behöver de institutionella strukturerna och samordningen mellan olika organ i kampen mot korruption stärkas. Det krävs fortfarande mycket arbete med alla aspekter av denna fråga, bland annat när det gäller rättslig ansvarsskyldighet och öppenhet om finansieringen av politiska partier.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller mänskliga rättigheter och skyddet av minoriteter, där den rättsliga ramen i stort har införts. Det krävs emellertid ytterligare ansträngningar för att förbättra efterlevnaden av befintlig lagstiftning på en rad områden.

När det gäller medborgerliga och politiska rättigheter har det vidtagits åtgärder för att ta itu med fallen av misshandel i häkten. Nya fängelser och häkten har byggts för ungdomar och psykiskt sjuka patienter. Systemet med skyddstillsyn fungerar. Bristfälliga häktningsstandarder, förvärrade av överbeläggning, förblir emellertid ett allvarligt problem, särskilt i äldre fängelser. Ytterligare ansträngningar krävs för att skydda mänskliga rättigheter och genomföra rekommendationerna från People's Advocate. När det gäller tillgång till rättslig prövning är tillgången till rättshjälp för utsatta grupper och vissa minoriteter fortfarande ett problem.

Den rättsliga ramen för att skydda yttrandefriheten har införts. Vissa medieoperatörer har emellertid utsatts för påtryckningar och till och med vräkts från statligt ägda lokaler. Den rättsliga ramen för mediepolitik har ännu inte slutförts och befintlig lagstiftning måste genomföras. Betydande ansträngningar krävs för att fullborda den rättsliga ramen, förbättra öppenheten när det gäller medieägande samt stärka oberoendet för regleringsmyndigheten för radio och tv i allmänhetens tjänst. Respekten för mötesfrihet och religionsfrihet är tillfredsställande. Regeringen har ökat sina ansträngningar för att tillhandahålla stöd till det civila samhället. Ansträngningar har gjorts för att göra det civila samhället mer delaktigt vid utarbetandet av central lagstiftning. Deltagandet från det civila samhällets organisationer i beslutsfattandet behöver emellertid stärkas ytterligare.

Framstegen har varit begränsade på området ekonomiska och sociala rättigheter. Vissa framsteg har gjorts när det gäller att stärka kvinnors rättigheter. Vallagen omfattar en könskvotering på 30 % vilket tillämpades av flertalet politiska partier i valen i juni. Ett nationellt råd om jämställdhet har inrättats. Befintlig lagstiftning för att skydda kvinnor mot alla former av våld har emellertid inte genomförts fullt ut. Våld i hemmen utgör fortfarande en källa till allvarlig oro. Det har gjorts fortsatta framsteg när det gäller barns rättigheter. Tillämpningen av alternativa påföljder för ungdomar har ökat. Ytterligare ansträngningar krävs för att ta itu med frågan om barnarbete och andelen elever som slutar skolan i förtid, särskilt romska barn. Stödmekanismerna för socialt utsatta personer och personer med funktionshinder är fortfarande begränsade. Samordningen av förvaltningsorganen behöver förbättras. Ytterligare ansträngningar krävs för att stärka fackliga rättigheter. Bristande framsteg i arbetet med att ändra arbetsrätten fortsätter att hindra utvecklingen av dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Dessutom har lagen mot diskriminering ännu inte antagits.

Det har gjorts få framsteg med att konsolidera äganderätt, en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet. Kartor för värdering av mark, som behövs för att ersätta tidigare ägare, har upprättats för hela landet. Mycket större ansträngningar behövs emellertid för alla aspekter av denna fråga. Olösta frågor om ägande undergräver ansträngningarna att utveckla en fungerande fastighetsmarknad, håller tillbaka de utländska investeringarna på en nivå under deras potential och erbjuder möjligheter till korruption. Att anta en övergripande strategi för att ta itu med rättsliga och institutionella frågor kommer att vara avgörande på det här området.

Framstegen har fortsatt när det gäller skyddet av minoriteter. Ansträngningar har gjorts för att ge personer ur minoritetsgrupper anställning vid polisen. Takten i genomförandet av Europarådets ramkonvention måste öka. Det saknas fortfarande korrekta uppgifter om minoriteter. Nästa folkräkning, som måste genomföras i enlighet med internationella standarder för uppgiftsskydd, kommer att vara avgörande för att ta itu med denna fråga. Den rättsliga ramen för skydd av minoriteter måste vidareutvecklas och förtydligas för att ge alla minoriteter möjlighet att komma i åtnjutande av sina kulturella rättigheter. Vissa åtgärder har vidtagits för att förbättra situationen för romerna, men genomförandet av strategin för romerna går långsamt. Den romska minoriteten lever fortfarande under mycket svåra förhållanden och utsätts för diskriminering.

När det gäller regionala frågor och internationella förpliktelser har Albanien fortsatt att spela en konstruktiv roll för upprätthållandet av regional stabilitet och främjandet av goda förbindelser med övriga länder på västra Balkan och angränsande EU-länder. Landet har deltagit aktivt i det regionala samarbetet, bland annat i sydösteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP), det regionala samarbetsrådet och i det centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). De bilaterala förbindelserna med andra utvidgningsländer och angränsande EU-medlemsstater är fortsatt positiva. När det gäller Internationella brottmålsdomstolen överensstämmer det bilaterala avtalet om immunitet med Förenta staterna inte med EU:s gemensamma ståndpunkter och riktlinjer. Albanien måste anpassa sig till EU:s ståndpunkt.

Albaniens ekonomi har upprätthållit makroekonomisk stabilitet trots den internationella finansiella och ekonomiska krisen. Under hela 2008 fortsatte den ekonomiska tillväxten att öka men avtog under 2009 till följd av minskad export, minskade remitteringar och minskad kredittillväxt. Penningpolitiken har förblivit sund och prisstabiliteten upprätthållits. En expansiv finanspolitik, som omfattade synnerligen välbehövliga offentliga vägarbeten, har emellertid lett till ett högt budgetunderskott. Brister i rättsstatsprincipen, dålig infrastruktur och den informella ekonomin utgör fortfarande utmaningar för den ekonomiska utvecklingen och företagsklimatet.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Albanien gjort goda framsteg mot att upprätta en fungerande marknadsekonomi. För att Albanien på medellång sikt ska kunna hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna i EU måste landet reformera och stärka sitt rättssystem och åtgärda bristerna i infrastruktur och humankapital.

Regeringen har reagerat på den internationella krisen genom att använda hela spektrumet av penningpolitiska och finanspolitiska instrument liksom regleringsåtgärder. Starka kapitalinflöden, som delvis framkallats av den allt snabbare privatiseringstakten, täckte mer än väl underskottet i bytesbalansen. Det fortsatta genomförandet av reformen av skatteförvaltningen breddade skatteunderlaget, förbättrade överlag efterlevnaden av skattebestämmelserna och bidrog till att minska den informella sektorn. Effektivare skatteuppbörd bidrog till överskott i det primära budgetsaldot och ledde till en bättre kombination av politiska åtgärder 2008. Det statliga ägandet inom ekonomin minskades ytterligare, främst inom energi- och telekommunikationssektorerna. Marknadsinträdet underlättades ytterligare och marknadsaktörerna kunde dra nytta av förbättrade fastighets- och kreditregister. Trots den svåra internationella situationen förblev banksektorn likvid med god kapitaltillgång. Omfattande offentliga arbeten förbättrade vägnätet.

Den expansiva finanspolitiken under valperioden ledde emellertid till ett högt budgetunderskott 2008 och det beräknade underskottet för 2009 är också högt. Ytterligare ansträngningar för att konsolidera de offentlig finanserna är nödvändiga. Konkursförfaranden används ännu inte. Svag administrativ kapacitet undergräver rättsystemets auktoritet och godtagandet av detta. Informella metoder för verkställande av avtal som kringgår rättssystemet är fortfarande utbredda. Olösta frågor om ägande fortsätter att undergräva ansträngningarna att utveckla en fungerande fastighetsmarknad och håller tillbaka investeringar på en nivå under deras potential. Den informella sektorn utgör fortfarande ett stort problem. Arbetslösheten är fortsatt hög. Utbildningssystemet är i behov av en större reform. Transportinfrastrukturen är fortfarande dålig och energiförsörjningen är ännu inte fullt tryggad eftersom produktionen inte är tillräckligt diversifierad och sammanlänkningskapaciteten dålig.

Albanien har gjort framsteg med att anpassa sin lagstiftning, sin politik och sin kapacitet till europeiska standarder. Framsteg, om än ojämna, har gjorts på de flesta områden. Framstegen har fortsatt på områden som fri rörlighet för varor, energi samt politiken för små och medelstora företag. På andra områden, såsom immateriella rättigheter, den audiovisuella politiken, jordbruk och veterinära och fytosanitära kontroller, har framstegen varit begränsade. På det hela taget krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra den administrativa kapaciteten och effektivisera genomförandet av lagstiftningen.

Framsteg har gjorts på vissa områden av den inre marknaden. När det gäller fri rörlighet för varor har framstegen fortsatt varit goda när det gäller att anta europeiska standarder och på områdena ackreditering och metrologi. Kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser måste emellertid stärkas. Den rättsliga ramen för fri rörlighet för kapital har förbättrats genom översynen av regelverket för valutaverksamhet. Regelramen för konsumentskydd har förbättrats genom inrättandet av rådgivande och beslutsfattande organ.

Framstegen har fortsatt när det gäller datoriseringen av tullmyndigheterna och deras infrastruktur men det krävs ytterligare tillnärmning till europeiska standarder och stärkt administrativ kapacitet. Tulltjänstemän har inte ställning som tjänstemän inom den offentliga sektorn. Framstegen har fortsatt på området beskattning. Skatteförvaltningens resultat förbättrades och datoriseringen av skattekontoren är nästan avslutad. Skatteuppbörden är emellertid överlag fortfarande låg. Beskattningen av import av begagnade bilar och trycksaker överensstämmer inte med åtagandena enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.

Framstegen har fortsatt på området konkurrens både när det gäller kontrollen av konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd. Den rättsliga ramen överensstämmer i stort sett med gemenskapens regelverk men ytterligare ansträngningar behövs för att genomföra den.

Vissa framsteg kan rapporteras när det gäller offentlig upphandling. De elektroniska förfarandena har byggts ut till att omfatta flertalet offentliga upphandlingskontrakt. Ytterligare tillnärmning av lagstiftningen måste fortfarande göras när det gäller koncessioner, den allmännyttiga sektorn och granskningsförfaranden. Kapaciteten vid byrån för offentlig upphandling har förbättrats, men måste stärkas ytterligare. Det har gjorts vissa framsteg när det gäller immateriella rättigheter och industriell äganderätt. Antalet överträdelser som dras inför domstol har ökat. Det krävs emellertid fortfarande ytterligare betydande ansträngningar. Kontrollen av efterlevnaden är fortfarande dålig och kapaciteten vid patentverket och byrån för copyrightfrågor är fortfarande svag, liksom domstolsväsendets erfarenhet och kvalifikationer.

Det har gjorts få framsteg när det gäller socialpolitik och sysselsättning. Budgeten för socialt skydd ökade och strategin för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen godkändes. Normerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är emellertid fortfarande bristfälliga och yrkesinspektionens kapacitet fortfarande svag. Tillnärmningen av lagstiftningen till EU-standarder har fortsatt på vissa områden när det gäller folkhälsan. Den administrativa kapaciteten är emellertid fortfarande svag. Det har gjorts vissa framsteg när det gäller europeiska standarder inom utbildnings- och forskningspolitiken.

Framsteg kan rapporteras inom viss sektoriell politik. När det gäller industri och små och medelstora företag har det gjorts goda framsteg med genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag. Det har gjorts vissa framsteg inom jordbruket när det gäller den rättsliga och den institutionella ramen, men strukturella svagheter kvarstår. Laboratoriekapaciteten har förbättrats på området livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor men överensstämmer fortfarande dåligt med EU:s normer och hindrar Albaniens exportkapacitet. Framstegen har fortsatt på fiskeområdet i fråga om övergripande lagstiftning, inspektioner och internationellt samarbete. Kontrollerna av fångst och landning är emellertid fortfarande bristfälliga.

När det gäller miljön har det gjorts vissa förbättringar i fråga om avfallshantering och naturskydd. Kapaciteten för beslutsfattande liksom genomförande och kontroll av efterlevnad måste stärkas ytterligare. På transportområdet har den rättsliga ramen förbättrats inom luftfart och sjöfart. Överlag krävs emellertid betydande förbättringar.

Det har gjorts framsteg inom energisektorn. Elbolagets distributionsavdelning har privatiserats. Åtgärder för att förbättra produktions- och sammanlänkningskapaciteten håller på att genomföras. Energisektorn uppvisar emellertid fortfarande brister. Energiförsörjningen är fortfarande osäker. Ansträngningarna måste fortsätta för att minska förlusterna och öka avgiftsuppbörden.

Begränsade framsteg kan rapporteras när det gäller informationssamhället och medierna. Avregleringen av marknaden har fortsatt på området elektronisk kommunikation men bromsas upp av bristen på instrument för säkerställa konkurrens. Den administrativa kapaciteten är fortfarande svag, i synnerhet inom tillsynsmyndighetens styrelse. Det har gjorts begränsade framsteg när det gäller den audiovisuella politiken. Ytterligare ansträngningar krävs för att genomföra handlingsplanen för reformen av medierna. När det gäller finansiell kontroll har det gjorts måttliga framsteg men den rättsliga ramen och genomförandekapaciteten måste stärkas ytterligare. Framstegen har fortsatt på statistikområdet.

På området rättvisa, frihet och säkerhet har det gjorts framsteg, om än ojämna, på de flesta områden. I samband med dialogen om viseringsliberalisering har åtgärder vidtagits för att nå de riktmärken som fastställts i färdplanen för liberalisering av viseringsbestämmelserna och viktiga reformer har genomförts på området rättvisa, frihet och säkerhet. Framstegen på området viseringspolitik har fortsatt. Åtgärder har vidtagits för att uppnå riktmärkena i färdplanen för liberalisering av viseringsbestämmelserna. Utlänningslagen har trätt i kraft och genomförandelagstiftning antagits. Ett tillförlitligt system för folkbokföring och adressregister har blivit operationellt och ID-kort har utfärdats. Biometriska pass levereras nu snabbare. Ytterligare ansträngningar krävs emellertid när det gäller anpassningen till europeiska standarder. Genomförandet av återtagandeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Albanien har fortsatt.

Vissa framsteg har gjorts på området gränsförvaltning. Genomförandet av den integrerade gränsförvaltningsstrategin har fortsatt. Ytterligare ansträngningar krävs emellertid för att effektivt genomföra samordningen mellan olika organ och tillhandahålla lämplig utbildning, mänskliga resurser och utrustning vid gränsposteringar. Lagen om gränskontroll har ännu inte genomförts effektivt. Det gränsöverskridande samarbetet behöver stärkas. Goda framsteg kan rapporteras när det gäller asyl. Lagen om asyl har setts över. En rad genomförandebestämmelser för att komplettera den rättsliga ramen har emellertid ännu inte antagits. Framstegen har fortsatt på migrationsområdet. Genomförandet av den nationella migrationsstrategin pågår. Ytterligare ansträngningar krävs för att bekämpa olaglig migration.

Måttliga framsteg har gjorts när det gäller att förhindra penningtvätt. Den rättsliga ramen och den administrativa kapaciteten har förbättrats. Resurserna för utredningar och kapaciteten att konfiskera tillgångar behöver stärkas. Samarbetet mellan polis och domstolsväsendet är fortfarande bristfälligt. Begränsade framsteg kan rapporteras i kampen mot narkotika. Resultaten på det här området är fortfarande otillräckliga och framför allt måste samarbetet mellan olika organ stärkas. Narkotikahandeln är fortfarande en källa till allvarlig oro.

Framstegen har fortsatt när det gäller polisarbetet i och med genomförandet av den nya polislagen. Vissa förbättringar har skett när det gäller personal. Ytterligare ansträngningar krävs emellertid för att öka utredningskapaciteten, stärka samarbetet med åklagarmyndigheten och förbättra personalförvaltningen. Förvaltningen, bemanningen, utbildningen och de interna kontrollstrukturerna inom polisväsendet måste stärkas ytterligare. Det behövs ytterligare ansträngningar för att ta fram tillförlitlig brottsstatistik.

Man har fortsatt att göra begränsade framsteg i kampen mot organiserad brottslighet, som fortfarande utgör ett allvarligt problem. Åtgärder har vidtagits för att förbättra vittnesskyddet men är fortfarande otillräckliga. Samarbetet med Interpol har förbättrats och lett till att ett antal internationella häktningsorder har kunnat verkställas. Ansträngningarna för att bekämpa organiserad brottslighet undergrävs emellertid av korruption, dåligt vittnesskydd och otillräcklig användning av kriminalunderrättelser. Samarbetssvårigheter mellan polis och åklagare fortsätter att göra utredningarna mindre effektiva.

Vissa framsteg kan rapporteras när det gäller kampen mot människohandel. Onlinedatabasen över offer för människohandel har tagits i bruk. Den administrativa kapaciteten vid det samordnande organet för kampen mot människohandel och vid den nationella mekanismen för överlämnande har förbättrats. Det krävs emellertid ytterligare resurser och bättre samordning mellan olika organ för genomförandet av strategin mot människohandel, särskilt när det gäller skyddet av offer för människohandel. Albanien är fortfarande ett ursprungsland för människohandel. Handeln med kvinnor och barn inom landet ökar.

Framstegen har fortsatt när det gäller skydd av personuppgifter. Den rättsliga ramen har införts och en oberoende datatillsynsmyndighet har utnämnts. Tillräckliga resurser liksom utbildning måste emellertid tryggas för att byrån för ombudsmannen för dataskydd ska fungera effektivt. Ytterligare ansträngningar krävs för att se till att befintlig lagstiftning genomförs korrekt och för att stärka den administrativa kapaciteten.

Bosnien och Hercegovina

Bosnien och Hercegovina har gjort mycket begränsade framsteg när det gäller de politiska kriterierna. Det politiska klimatet i landet har försämrats och problemen att få institutionerna att fungera väl kvarstår, liksom provocerande retorik. Genomförandet av reformer har gått långsamt, beroende på bristande samförstånd och politisk vilja och på den komplexa institutionella ramen. Att de politiska ledarna har en gemensam vision om vilken väg landet ska gå och om viktiga EU-relaterade reformer är avgörande för landets fortsatta framsteg i riktning mot EU-medlemskap. Det är avgörande att de mål och villkor som fastställts för stängningen av den höge representantens kansli [9] uppfylls. EU kommer inte att kunna ta ställning till en ansökan om medlemskap förrän den höge representantens kansli har stängts. Det krävs en reform av Bosnien och Hercegovinas konstitutionella ram så att landets institutioner fungerar effektivt, innan kommissionen kan rekommendera att landet får status som kandidatland. I detta syfte deltar landets politiska ledare i ett initiativ som leds gemensamt av EU och Förenta staterna och som inleddes den 8 och 9 oktober i Sarajevo. Detta måste nu omsättas i konkreta resultat som häver blockeringen i landets utveckling i riktning mot EU-medlemskap genom konstitutionella förändringar och ett förnyat samförstånd på inrikesplanet.

När det gäller demokrati och rättsstaten har det gjorts få framsteg med att skapa mer funktionella och effektiva statliga strukturer och i riktning mot konstitutionella reformer, vilket är en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet. Bosnien och Hercegovinas konstitution ändrades för första gången i syfte att reglera Brčkodistriktets ställning, vilket innebar en väsentlig utveckling och ett stort steg framåt. Den höge representanten tvingades emellertid nyligen att utnyttja sina verkställande befogenheter för att säkerställa framsteg mot ett slut på den internationella övervakningen av distriktet.

Bosnien och Hercegovinas styre kännetecknas fortfarande av en internationell närvaro. Landet har gjort vissa framsteg med att uppfylla kraven för stängningen av den höge representantens kansli och övergången till en förstärkt EU-närvaro. Processen har emellertid hindrats av bristande politiskt engagemang. Omedelbara åtgärder krävs för att ta itu med ouppfyllda mål, nämligen frågan om en rimlig fördelning av egendom mellan staten och andra myndighetsnivåer, frågan om förvarsmateriel och om säkerställande av ett stabilt och konstruktivt politiskt klimat i landet.

De verkställande och lagstiftande organen på statlig nivå har fungerat bristfälligt. Bosnien och Hercegovinas parlament hindras fortfarande av otillräckliga tekniska resurser och otillräcklig personal, och samarbetet med ministerrådet och med entiteternas parlament är fortfarande bristfälligt. Det antal lagar med anknytning till den europeiska integrationen som antagits av parlamentet har varit lågt. De statliga institutionerna, på alla nivåer, påverkas fortfarande av interna politiska spänningar och ett splittrat och dåligt samordnat beslutsfattande. Myndigheterna har vid flera tillfällen visat sin oförmåga att snabbt utnämna tjänstemän på hög nivå. Arbetet vid direktoratet för europeisk integration har hindrats av det allmänna politiska klimatet och avsaknaden av en direktör under större delen av rapporteringsperioden. Förberedande åtgärder inför en folkräkning 2011 har genomförts, men hittills har ingen lag på statlig nivå om folkräkning antagits vilket är avgörande för processen.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller den offentliga förvaltningen, men det krävs fortsatta ansträngningar. Strategin för reform av den offentliga förvaltningen, som är en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet, håller på att genomföras, om än långsamt. Den fond som inrättats för att stödja reformen av den offentliga förvaltningen är operativ och ett antal projekt håller på att genomföras. Samordningen mellan olika förvaltningar inom landet måste emellertid förbättras ytterligare. Det krävs oförminskade ansträngningar för att förhindra politisk inblandning, begränsa den etniska identitetens eller den politiska tillhörighetens betydelse vid tillsättningar och för att inrätta en professionell, opartisk, ansvarig och effektiv offentlig förvaltning som bygger på meriter och kompetens. Ombudsmän på statlig nivå har utnämnts men arbetar ännu inte fullt ut på grund av entiteternas ovilja mot att avveckla de befintliga kontoren på entitetsnivå.

Bosnien och Hercegovina har gjort begränsade framsteg med att förbättra rättsväsendet. Ny lagstiftning har antagits och vissa åtgärder har vidtagits för att minska eftersläpningen när det gäller handläggningen av mål. Framsteg har gjort med att utrusta domstolarna med lämplig informationsteknik. Genomförandet av den nationella strategin för utveckling av rättsväsendet och den nationella strategin för krigsförbrytelser har gått dåligt och takten måste öka. De komplexa rättsliga ramarna, splittringen av rättsväsendet och avsaknaden av en övergripande budget fortsätter att utgöra stora hinder för reformer på det här området. Politisk inblandning är fortfarande ofta förekommande. Avsaknaden av en högsta domstol med behörighet i hela landet utgör ett stort problem. Problemen kvarstår när det gäller lagföring av organiserad brottslighet. Bosnien och Hercegovinas politiska myndigheter har inte reagerat på begäran från de rättsliga myndigheterna om en förlängning av mandatet för internationella domare och åklagare. Den nationella domstolens lagföring av krigsförbrytelser har överlag fortsatt varit tillfredsställande men måste förbättras i entiteterna och kantonerna. Rättsväsendets oberoende, ansvarighet och effektivitet måste stärkas ytterligare. Myndigheterna i Republika Srpska har i allt högre grad ifrågasatt om polisen och de rättsliga organen på statlig nivå har laglig rätt, behörighet och befogenheter att verka på deras territorium. Detta ger anledning till oro.

Bosnien och Hercegovina har gjort få framsteg när det gäller kampen mot korruption som fortfarande är utbredd på många områden och utgör ett allvarligt problem. En ny strategi och en handlingsplan för perioden 2009–2014 har antagits men genomförandet av den strategiska ramen för 2006–2009 var bristfälligt. Få framsteg har gjorts med att efterkomma rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco). Lagföringen av brott är fortfarande bristfällig med ett mycket begränsat antal fällande domar. Bosnien och Hercegovina behöver öka engagemanget och vidta beslutsamma åtgärder mot korruption.

Det har gjorts begränsade framsteg i fråga om mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter. Bosnien och Hercegovina har ratificerat de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, men det krävs oförminskade ansträngningar för att sörja för ett bättre genomförande. Verkställandet av inhemska avgöranden, även från Bosnien och Hercegovinas konstitutionsdomstol, måste förbättras. Oförenligheter mellan Bosnien och Hercegovinas konstitutionella ram och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna måste åtgärdas snarast, före valen 2010 och innan stabiliserings- och associeringsavtalet träder i kraft.

Medborgerliga och politiska rättigheter respekteras på det hela taget. Vissa framsteg har gjorts när det gäller ett enhetligt tillvägagångssätt mellan staten och entiteterna för straffrättsliga påföljder. En lag på statlig nivå om rättshjälp vid straffrättsliga förfaranden har antagits. Tillgången till rättslig prövning i civil- och straffrättsliga mål måste emellertid förbättras och likheten inför lagen måste garanteras. Misshandel av häktade utgör fortfarande en anledning till oro. Det planerade bygget av ett fängelse på statlig nivå har drabbats av allvarliga förseningar.

I både statens och entiteternas konstitutioner föreskrivs medie- och yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet samt religionsfrihet. Genomförandet av befintlig lagstiftning måste emellertid förbättras. Antalet påstådda fall av trakasserier av journalister har ökat. Medierna blir alltmer etniskt inriktade. Genomförandet av reformen av radio och tv i allmänhetens tjänst, vilket är en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet, har försenats på grund av otillräcklig harmonisering och långsamt genomförande av den rättsliga ramen, särskilt i federationen. Den verkställande myndigheten måste göra ytterligare ansträngningar för att förbättra dialogen med det civila samhället och stödja dess utveckling. Myndigheterna måste sörja för att tilldelningen av medel till icke-statliga organisationer genomförs på ett objektivt och öppet sätt.

Framstegen har varit begränsade i fråga om ekonomiska och sociala rättigheter. Bosnien och Hercegovinas rättsliga ram innehåller bestämmelser för att skydda ekonomiska och sociala rättigheter men genomförandet är överlag dåligt. En övergripande antidiskrimineringslag på statlig nivå har antagits men dess tillämpningsområde är ganska begränsat. Det krävs fortfarande oförminskade ansträngningar för att skydda kvinnor mot alla former av våld. När det gäller barn finns det fortfarande problem när det gäller hälsofrågor, socialt skydd, skolgång och våld i hemmet. Brister i sociala välfärdssystem får negativa följder för villkoren för utsatta grupper, däribland psykiskt sjuka. Ratificeringen av den reviderade europeiska sociala stadgan var en positiv utveckling men genomförandet måste förbättras. Det komplicerade förvaltningssystemet och den splittrade lagstiftningen fortsätter att hindra den sociala dialogen i hela landet.

Vissa begränsade framsteg har gjorts när det gäller kulturella rättigheter och minoriteters rättigheter. Nätverket av nationella minoritetsråd har kompletterats genom inrättandet av federationsrådet, även om det inte ännu är helt operationellt. Strategin och handlingsplanerna för stöd till den romska minoriteten genomförs långsamt. Icke desto mindre måste ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra genomförandet av lagen om nationella minoriteter och konstitutionen på statlig nivå ändras så att minoriteter får tillträde till alla politiska poster. Det faktum att skolor grupperar barn efter etniskt ursprung är fortfarande ett problem. Trots ökade ekonomiska resurser för genomförandet av strategin för romer lever denna minoritet fortfarande under mycket svåra förhållanden och utsätts för diskriminering. Det faktum att alla inte är folkbokförda hindrar dem från att utöva grundläggande sociala och ekonomiska rättigheter.

För flyktingar och internflyktingar är läget fortfarande stabilt, men få framsteg har uppnåtts när det gäller att förbättra den socioekonomiska integrationen av dem som har återvänt. En strategi för hela landet som syftar till att stödja återvändandeprocessen och sörja för ett korrekt genomförandet av bilaga VII till Dayton/Paris-fredsavtalet har ännu inte antagits.

När det gäller regionala frågor och internationella förpliktelser, har genomförandet av Dayton/Paris-fredsavtalet fortsatt. Samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) har fortsatt varit tillfredsställande. Uttalanden från Republika Srpskas politiska ledning där sanningshalten av massaker på civila under kriget bestrids är särskilt oroväckande.

Bosnien och Hercegovina bör, tillsammans med sina grannländer, åtgärda de regionala skillnader som råder i fråga om straffrihet, bland annat genom att vidta åtgärder med sikte på utlämningsavtal som omfattar fall av krigsförbrytelser.

När det gäller Internationella brottmålsdomstolen överensstämmer det bilaterala avtalet om immunitet med Förenta staterna inte med EU:s gemensamma ståndpunkter och riktlinjer. Landet måste anpassa sig till EU:s ståndpunkt.

Bosnien och Hercegovina har fortsatt att aktivt delta i regionala samarbetsinitiativ, bland annat i sydösteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP), regionala samarbetsrådet och i det centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta).

Bosnien och Hercegovinas förbindelser med grannländerna har förblivit stabila, men få åtgärder har vidtagits för att främja försoning och lösa återstående problem, vilket är en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet. Framför allt är frågor som rör handel och gränsrelaterade problem fortfarande är olösta.

Bosnien och Hercegovinas ekonomi mattades av betydligt under det fjärde kvartalet 2008 när den globala krisen började inverka på realekonomin. Denna utveckling fortsatte under 2009 och landet gick in i en recession. Arbetslösheten har legat kvar på mycket höga nivåer. De offentliga finanserna försämrades, vilket huvudsakligen kom till uttryck genom en dramatisk ökning av de löpande utgifterna. Landet ansökte om ett IMF-program och ett treårigt stand-by-avtal förhandlades fram. Trots vissa framsteg när det gäller samordningen av den ekonomiska politiken för hela landet, varierar fortfarande engagemanget för strukturreformer mellan olika delar av landet.

När d