Särskild rapport Ändamålsenligheten i EU:s 
bistånd till prioriterade 
sektorer i HondurasSV 2016  nr 30
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-6281-3 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/36075 QJ-AB-16-030-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6278-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/136617 QJ-AB-16-030-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6289-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/66937 QJ-AB-16-030-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Ändamålsenligheten i EU:s 
bistånd till prioriterade 
sektorer i Honduras
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 30
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel 
Pinxten – som är specialiserad på utgiftsområdena yttre åtgärder, säkerhet och rättvisa. Revisionsarbetet leddes av 
ledamoten Bettina Jakobsen med stöd av Katja Mattfolk (kanslichef), Kim Storup (attaché), Alejandro Ballester-Gallar -
do (förstechef) och Werner Vlasselaer (uppgiftsansvarig). Granskningsteamet bestod av Thomas Arntz, Aurelia Petliza 
och Ainhoa Pérez-Infante.
Från vänster till höger: A. Pérez-Infante, W. Vlasselaer, B. Jakobsen, T. Arntz  
och A. Petliza.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–VIII  Sammanfattning
1–9 Inledning
1–4 Honduras måste hantera stora utvecklingsutmaningar
5–9 Honduras är det land i Centralamerika som får mest utvecklingsbistånd från EU
10 –11  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
12– 62  Iakttagelser
12–20  EU:s tillvägagångssätt var i allmänhet relevant och väl samordnat men inte tillräckligt fokuserat
13–16  EU:s strategier riktades mot viktiga behov men finansieringen spreds över för många områden
17–20  Trots en bra struktur för givarsamordning är arbetsfördelningen ännu inte ändamålsenlig
21–31  Budgetstödet gavs oftast till relevant nationell politik men kommissionens förvaltning hade vissa 
brister
22–23  Budgetstödet gick generellt till relevanta och trovärdiga nationella strategier
24–30  Tillhandahållandet av budgetstöd innebar stora risker som kommissionen i viss mån har minskat
31 EU-delegationen hade inte de expertkunskaper som krävs för att förvalta budgetstödtransaktioner på 
fältet
32–38  EU:s åtgärder levererade i allmänhet den förväntade outputen men brister 
i övervakningsverktygen hindrade bedömningen av uppnådda resultat
33–35  Den förväntade outputen förverkligades i allmänhet, med viss försening som främst berodde på svåra 
förutsättningar
36–38  Trots att olika verktyg användes hade resultatövervakningen vissa brister
04 Innehåll 
39–45  Kommissionen gjorde stora ansträngningar för att få till stånd en konstruktiv politisk dialog som 
bidrog till positiva förändringar
40–42  Kommissionen har utarbetat relevanta strategier för den politiska dialogen om de flesta prioriterade 
sektorerna
43–45  Kommissionens politiska dialog underlättade genomförandet av EU:s åtgärder och ledde till några 
konkreta förbättringar
46–62  Med de svåra omständigheter som råder i landet har EU:s åtgärder bidragit till en positiv 
utveckling men den allmänna situationen i Honduras är fortfarande bekymmersam
47–56  Fattigdomen ökade
57–59  EU-stödet ledde till reformer av skogsförvaltningen men det är för tidigt att se en samlad effekt
60–62  EU-stödet har bidragit till ett närmare samarbete mellan rättsväsendet och institutionerna för offentlig 
säkerhet men situationen i landet är fortfarande kritisk
63–67  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Karta över Honduras
 Bilaga II —  Vägledande anslag till prioriterade sektorer i Honduras för 2007–2013 och 
2014–2020
 Bilaga III  — Bilateralt bistånd till Honduras: beslut under perioden 2007–2015
 Bilaga IV  — Villkor i finansieringsöverenskommelser om EU-åtgärder
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar och 
förkortningar
APN : stöd till den nationella planen ( Apoyo al Plan Nacional )
BNP : bruttonationalprodukt
CSP : landstrategidokument (flerårigt programplaneringsinstrument)
EuroFor : EU:s stödprogram till skogsbrukssektorn ( Programa de apoyo europeo al sector forestal )
Eurojusticia : främjande av ett snabbt och tillgängligt rättsväsende i Honduras ( Promoviendo una Justicia Rápida 
y Accesible en Honduras )
Eurosan : livsmedelssäkerhet, nutrition och motståndskraft i  den så kallade torrkorridoren ( Seguridad Alimentaria, 
Nutrición y Resiliencia en el Corredor Seco )
Madigep : stödåtgärder för institutionsuppbyggnad och förvaltning av den offentliga politiken ( Medidas de Apoyo al 
Desarrollo Institucional y la Gestión de Políticas Públicas )
MIP : flerårigt vägledande program (strategiska mål för EU:s relationer med Honduras för perioden 2007–2013)
Mosef : projekt för att modernisera skogssektorn i Honduras ( Proyecto Modernización del Sector Forestal de Honduras )
NIP : nationellt vägledande program (landstrategidokumentet för 2007–2013 delades upp i  två på varandra följande 
nationella vägledande program för perioderna 2007–2010 och 2011–2013)
Paapir : stödprogram för den offentliga förvaltningen och den regionala integrationen ( Programa de Apoyo a la 
Administración Pública y a la Integración Regional )
Papsac : sektoriellt stödprogram för vatten och kvalitet ( Programa de Apoyo Sectorial Agua y Calidad )
PASS : stödprogram för säkerhetssektorn i  Honduras ( Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras )
Unicef : FN:s barnfond
WHO : Världshälsoorganisationen
06
 Sammanfattning
I
Honduras är ett land i Centralamerika där fattigdomen är stor och våldet utbrett. På senare år har EU och dess med -
lemsstater fördjupat sitt samarbete med Honduras och 2012 undertecknades ett associeringsavtal . EU:s finansiering 
av utvecklingssamarbetet med Honduras har skett i form av både projekt och budgetstöd.
II
Vi bedömde ändamålsenligheten i  EU:s bilaterala utvecklingsbistånd till prioriterade sektorer i  Honduras. Vi gran -
skade därför kommissionens förvaltning och i vilken utsträckning EU:s mål för utvecklingsbiståndet har uppnåtts. 
Granskningen inriktades på perioden 2007–2015 när EU betalade ut 119  miljoner  euro. De prioriterade sektorer som 
vi granskade var fattigdomsminskning, skogsbruk samt säkerhet och rättvisa.
III
Vi drog slutsatsen att EU:s utvecklingsbistånd till prioriterade sektorer i  Honduras under den granskade perio -
den var delvis ändamålsenligt. Det bidrog till ett antal positiva utvecklingstendenser inom sektorerna, men svåra 
omständigheter i  landet och ett antal förvaltningsbrister begränsade effekterna av utvecklingsbiståndet. Den 
allmänna situationen i  landet är fortfarande bekymmersam. Fattigdomen har ökat, skogsarealen har minskat och 
våldet är fortfarande utbrett och mordfrekvensen mycket hög.
IV
EU:s åtgärder var relevanta och ledde i allmänhet till den förväntade outputen även om det skedde med stora förse -
ningar som till största delen berodde på yttre faktorer. Kommissionens tillvägagångssätt var inte tillräckligt fokuse -
rat eftersom det ekonomiska biståndet spreds över många områden, vilket ökar risken för att effekterna av det sätts 
på spel. Vi fann brister i de verktyg som kommissionen använde för att övervaka resultatet av EU:s åtgärder.
V
Även om det finns en bra struktur för givarsamordning i Honduras var det faktiska samarbetet relativt begränsat, 
vilket i  några specifika fall ledde till överlappande stöd. Kommissionen försöker trots det få till stånd en gemensam 
programplanering med EU-medlemsstater från 2018.
VI
Kommissionen har utarbetat dialogstrategier för att strukturera sin politiska dialog med Honduras regering om 
olika områden. Det är god praxis, men den har inte gjort skriftliga bedömningar av i vilken utsträckning de mål som 
sattes upp i  dialogstrategierna har uppnåtts. Generellt sett har kommissionen genomfört en konstruktiv politisk dia -
log, vilket bidrog till att målen för EU-åtgärderna uppnåddes.
07 Sammanfattning 
VII
EU-delegationen i  Honduras hade inte de expertkunskaper om makroekonomi och förvaltning av offentliga finanser 
som krävs för att förvalta budgetstödtransaktioner. Vidare fanns det stora risker med att tillhandahålla budgetstöd 
i Honduras på grund av den instabila makroekonomiska ramen och den svaga förvaltningen av de offentliga finan -
serna. Kommissionen lyckades delvis minska dessa risker. Dock bedömde den inte berättigandet till budgetstöd på 
ett tillräckligt strukturerat sätt för att se om de framsteg som landet gjorde överensstämde med tydligt definierade 
riktvärden och mål. Vidare reagerade kommissionen inte alltid konsekvent när partnerlandet inte respekterade 
villkoren för berättigande till budgetstöd. Härigenom sändes dubbla budskap, vilket skulle kunna inverka negativt 
på biståndseffektiviteten.
VIII
Vi lämnar ett antal rekommendationer till kommissionen om att förbättra EU:s tillvägagångssätt, förvaltningen 
av budgetstödtransaktioner, resultatmätningen av EU-åtgärder och den politiska dialogen inom de prioriterade 
sektorerna.
08
 Inledning
Honduras måste hantera stora utvecklingsutmaningar
01 
Honduras är ett lägre medelinkomstland i  Centralamerika (se kartan i  bilaga I ) 
med en befolkning på över åtta miljoner. Sedan de allmänna val som hölls i no -
vember 2009 efter en statskupp har landet hela tiden styrts av samma politiska 
parti.
02 
Honduras hamnade på plats 131 av 188 länder på FN:s index för mänsklig utveck -
ling 20151 och anses därför vara ett land med medelhög mänsklig utveckling. 
Fattigdomen ligger på en av de högsta nivåerna i  Latinamerika och berör 68,2  % 
av befolkningen, och 39,7 % av befolkningen lever i extrem fattigdom2. Honduras 
är också ett av de länder i Latinamerika där orättvisorna är som störst.
03 
Under åren har Honduras tillämpat flera strategier för att möta sina utvecklings -
utmaningar (se ruta 1 ).1 FN:s utvecklingsrapport 2015 
(Human Development report ), 
FN:s utvecklingsprogram.
2 Enligt uppgifter för 2014 från 
det nationella statistikinstitu -
tet (Instituto Nacional de 
Estadística ).
Regeringens utvecklingsstrategier
Regeringen antog 2001 ett strategidokument om fattigdomsminskning som ram för att kanalisera utveck -
lingsbistånd. Det var det enda landet i  Latinamerika som gjorde det. Det krävdes för att landet skulle få 
skuldlättnad inom initiativet för kraftigt skuldtyngda fattiga länder. Regeringen ändrade strategin för fattig -
domsminskning under perioden 2006–2008 för att bättre rikta in den på de allra fattigaste men godkände 
aldrig officiellt den ändrade strategin.
Efter statskuppen 2009 kom de politiska partierna överens om en långsiktig plan (en vision för landet 2010–
2038)3 och en plan på medellång sikt (nationell plan 2010–2022)4. Den långsiktiga planen innehåller fyra am -
bitiösa allmänna mål av social, politisk och ekonomisk karaktär som ska uppnås till 2038. Den ska genomföras 
med hjälp av två nationella planer och sju regeringsplaner. Den nationella planen för 2010–2022 är inriktad på 
elva strategiska områden.
3 Visión de País 2010–2038.
4 Plan de Nación 2010–2022.Ruta 1
09 Inledning 
04 
Makroekonomisk instabilitet har identifierats som en av orsakerna till låg tillväxt 
och otillräcklig fattigdomsminskning. Honduras är också känt som ett mycket 
våldsamt land och har bland det högsta antalet mord per capita i världen. Till -
sammans med straffrihet och korruption är detta ett grundläggande hinder för 
utvecklingen i  Honduras.
Honduras är det land i Centralamerika som får mest 
utvecklingsbistånd från EU
05 
EU är Honduras näst största handelspartner efter Förenta staterna. I juni 2012 
undertecknade EU och dess medlemsstater ett associeringsavtal med länder -
na i Centralamerika. Avtalet vilar på tre pelare: politisk dialog, samarbete och 
handel. Handelspelaren trädde provisoriskt i kraft för Honduras i juli 2013, och 
pelarna om politisk dialog och samarbete kommer att aktiveras när alla EU:s med -
lemsstater har ratificerat avtalet.
06 
EU och dess medlemsstater har också undertecknat ett avtal om politisk dialog 
och samarbete med länderna i Centralamerika som trädde i kraft den 1 maj 2014. 
Avtalet öppnar för en politisk dialog på flera nivåer och ger möjlighet till samar -
bete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området.
07 
Bland det dussintal större givare som finns i Honduras är EU den fjärde störs -
ta och står för 11 % av allt officiellt utvecklingsbistånd i landet. Kommissionen 
planerar EU:s bilaterala bistånd i  sjuårsperioder. De samlade anslagen höjdes från 
223  miljoner  euro för perioden 2007–2013 till 235  miljoner  euro för 2014–2020 (se 
bilaga II ). De största prioriteringar som identifierades för 2007–2013 var fattig -
domsminskning, naturresurser samt säkerhet och rättvisa. De största prioritering -
arna för 2014–2020 är livsmedelstrygghet – inriktad på familjejordbruk – syssel -
sättning och anständiga arbetsförhållanden samt rättsstatsprincipen.
08 
Mellan 2007 och 2015 ledde anslagen till kontrakt på totalt 194 miljoner euro 
och betalningar på totalt 119 miljoner euro (se figur 1  och bilaga III ). Omkring 
halva värdet av det bilaterala biståndet tillhandahålls i  form av budgetstöd5, både 
allmänt budgetstöd och sektorsuppdelat budgetstöd. Den andra halvan genom -
förs i  form av projekt. Parallellt med EU:s åtgärder genomför kommissionen en 
policydialog.5 Budgetstöd är en stödform 
som innebär att kommis -
sionen för över medel till ett 
partnerlands statskassa för att 
tillhandahålla extra budget -
medel i syfte att stödja en 
nationell utvecklingsstrategi 
eller en sektorstrategi. Det 
åtföljs av policydialog, 
resultatbedömning och 
kapacitetsuppbyggnad.
10 Inledning Figur 1
Källa:  Europeiska kommissionen.Betalningar för beslutade EU-åtgärder under perioden 2007–2015
miljoner euro
BudgetstödTekniskt biståndProjektstöd
2015 2014 2013 2012 2011 201040
35
30
25
20
15
10
5
0
09 
Utöver programplanerat bilateralt samarbete har Honduras även dragit nytta av 
följande:
a) Regionala samarbetsprogram för Latinamerika. De handlar om social sam -
manhållning, goda styrformer, lokal stadsutveckling, kunskap om vattensek -
torn, energi till isolerade samhällen och klimatförändring. Det totala regi -
onala anslaget har ökat betydligt: från 556 miljoner euro för 2007–2013 till 
805  miljoner  euro för 2014–2020.
b) Det centralamerikanska subregionala programmet är inriktat på säkerhet och 
rättvisa, klimatförändring och utveckling av den privata sektorn för att skapa 
sysselsättning. Det totala anslaget har också ökat betydligt: från 75 miljo -
ner euro för 2007–2013 till 120 miljoner euro för 2014–2020.
c) 47 projekt som finansieras från tematiska budgetrubriker som utbildning, 
decentralisering, livsmedelstrygghet och mänskliga rättigheter. De aktuella 
utgifterna uppgår till 24  miljoner  euro.
d) Investeringsinstrumentet för Latinamerika som har gjort ett åtagande för 
Honduras räkning på sju  miljoner  euro till ett vägprojekt och som planerar 
ett elektricitetsprojekt.
e) Ett projekt på 1,1 miljoner euro som finansierades inom stabilitetsinstrumen -
tet för att stödja sannings-och försoningskommissionen efter statskuppen 
2009 (se punkt 1).
11
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
10 
Vi bedömde ändamålsenligheten i  EU:s utvecklingsbistånd till prioriterade sek -
torer i  Honduras. Vi granskade därför kommissionens förvaltning och i  vilken ut -
sträckning EU:s mål för utvecklingsbistånd har uppnåtts. Granskningen inriktades 
på perioden 2007–2015 och genomfördes mellan november 2015 och april 2016. 
De prioriterade sektorer som vi granskade var fattigdomsminskning, naturresur -
ser samt säkerhet och rättvisa. Dessa sektorer tog emot 89 % av utgifterna för 
bilateralt bistånd under perioden 2007–2015 (se bilaga III ).
11 
Vårt granskningsarbete bestod av en skrivbordsgranskning, intervjuer med per -
sonal från kommissionens huvudkontor och Europeiska utrikestjänsten och ett 
besök i Honduras. Syftet med besöket var att samla in ytterligare information och 
intervjua personal vid EU-delegationen, företrädare för nationella myndigheter, 
stödmottagare, andra givare och organisationer i  det civila samhället.
12
 Iakttagelser
EU:s tillvägagångssätt var i allmänhet relevant och väl 
samordnat men inte tillräckligt fokuserat
12 
Vi granskade om kommissionen, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten, 
systematiskt prioriterade sektorer med störst stödbehov. Vi granskade också om 
kommissionen på ett lämpligt sätt hade samordnat sitt tillvägagångssätt med 
andra givare som är verksamma i  Honduras.
EU:s strategier riktades mot viktiga behov men 
finansieringen spreds över för många områden
13 
När kommissionen planerade sitt bilaterala bistånd till Honduras riktade den 
in sig på många prioriterade områden6. Kommissionens programplaneringsdo -
kument innehöll i allmänhet övertygande argument för att medverka på nya 
områden eftersom de motsvarade stora behov som omfattades av relevanta och 
trovärdiga nationella strategier. I  några fall innehöll dock kommissionens strategi 
för 2011–2013 bistånd till områden (t.ex. förnybar energi, energieffektivitet och 
kvalitetssystem för bättre konkurrenskraft) som Honduras regering inte hade an -
tagit någon sektorstrategi för. Det är därför inte styrkt att kommissionens bistånd 
till dessa områden också var en prioritet för regeringen.
14 
Kommissionen genomförde sina strategier genom åtgärder som innebar att man 
tillhandahöll ekonomiskt bistånd (se bilaga III ). Målen för åtgärderna (se ruta 2 ) 
definierades i  allmänna ordalag, i  synnerhet när det gällde fattigdomsminskning 
som var en prioriterad sektor för perioden 2007–2013. De rörde många områden, 
bland annat utbildning, hälso- och sjukvård, vatten och sanitet, kvalitetssystem, 
statistiksystem och förvaltning av offentliga finanser. Att det saknades en tydlig 
inriktning innebar att ansträngningarna och det ekonomiska biståndet spreds 
över många områden, vilket satte deras potentiella effekter på spel. Dessutom 
ledde kommissionens strategiska val till frekventa ändringar eftersom den reage -
rade flexibelt på ändringar av de nationella strategierna. Det ledde till att en del 
av områdena bara fick bistånd under en relativt kort tid. De främsta exemplen på 
det är bistånd till grundläggande utbildning, hälso- och sjukvård, kvalitetssystem 
och vatten och sanitet som var prioriterade områden under tre till fyra år.6 Kommissionen identifierade 
sex prioriterade sektorer för 
perioderna 2007–2013 och 
2014–2020. De omfattade 
många olika områden som 
utbildning, hälso- och 
sjukvård, vatten och sanitet, 
skogsbruk, förnybar energi, 
säkerhet och rättvisa m.m. 
Närmare uppgifter finns 
i bilaga II .
13 Iakttagelser 
15 
De insatser som genomfördes inom de åtgärder som vidtogs för att genomföra 
kommissionens strategier kompletterade och var väl samordnade med annat 
EU-bistånd i form av bilaterala, regionala och tematiska program. Vidare överens -
stämde oftast målen och insatserna med behoven i den sektor som fick stöd. Vid 
granskningen identifierade vi trots det följande två undantag:
a) En del av stödet från Mosef till kommuner var inte inriktat på skogssektorns 
behov. Stödet gick till exempel till utbildning om principerna för allmän hy -
gien, byggande av vattenreservoarer för allmän tillgång till vatten, uppsätt -
ning av papperskorgar på primärskolor, anläggning av stigar och uppförande 
av paviljonger i en stadspark och installation av solpaneler. EU:s åtgärder var 
dock inte tillräckligt inriktade på osäkra besittningsrättsliga förhållanden, 
vilket är ett av skogssektorns största problem. Osäkerheten har uppkommit 
på grund av att besittningsrätt till skogsmark har beviljats av tre institutioner 
utan någon samordning. Detta inverkar negativt på kampen mot avskogning, 
skogsbränder och olaglig avverkning.Målen för EU:s åtgärder inom de prioriterade sektorer som granskades
Fattigdomsminskning
APN (2009)   Stödja genomförandet av de nationella planerna och strategierna med inriktning på kvali -
tet i  grundläggande utbildning och hälso- och sjukvårdsstrategier för att sänka mödra- och 
barnadödligheten. I  mindre utsträckning tillhandahålla stöd till reformen av den offentliga 
förvaltningen och det nationella statistikinstitutet7.
Papsac (2012)  Förbättra villkoren för vatten och sanitet samt konkurrenskraften hos jordbrukets livsmed -
elsindustri med inriktning på kvalitet.
Naturresurser
Mosef (2011) Stärka institutet för skogsskydd8 och skogsvården på lokal nivå.
EuroFor (2013)   Stödja genomförandet av det nationella skogsbruksprogrammet och lokalt förankrad 
skogsvård.
Säkerhet och rättvisa
PASS (2008)   Stödja säkerhetssektorn genom att anta den nationella policyn för säkerhet och rättvisa, 
utveckla den institutionella kapaciteten, anta en förebyggande policy och en rehabilite -
ringspolicy och förbättra interneringsförhållandena.
Eurojusticia (2013)  Främst inriktat på rättsväsendet: förbättra den institutionella kapaciteten att lagföra och 
bestraffa korruption och våldsbrott, utveckla interna och externa kontroller för sektorn 
och förbättra tillgången till rättsväsendet.
7 Instituto Nacional de Estadística.
8 Instituto de Conservación Forestal.Ruta 2
14 Iakttagelser 
b) Liksom andra givare fokuserade EU-biståndet i första hand på förskolan och 
låg- och mellanstadiet (första till sjätte klass) i stället för på högstadiet (sjun -
de till nionde klass) trots att den senare kategorin behövde mer uppmärk -
samhet enligt de nationella myndigheterna9.
16 
Tekniskt bistånd tillhandahölls som en del av åtgärderna eller, när det gällde 
fattigdomsminskning, genom särskilda åtgärder10. De nationella myndigheterna 
prioriterade tekniskt bistånd. På så sätt kunde man tillgodose relevanta behov 
och samtidigt undvika dubblering. Men eftersom kommissionen riktade sig till 
många områden (se punkterna 13 och 14) räckte inte de tillgängliga medlen för 
att tillgodose stora behov inom de prioriterade sektorerna  – trots att de ansva -
riga fackministerierna särskilt begärde det. Framställningarna gällde relevanta 
behov som inte heller tillgodosågs av andra givare.
a) Ett antal framställningar om tekniskt bistånd från hälsovårdsministeriet 
tillmötesgicks inte, däribland framställningar om en studie av vitamin- och 
mineralbrist hos befolkningen och om utveckling av ett integrerat hälso -
vårdssystem med tillhörande informationssystem.
b) Endast ett fåtal lokala myndigheter som fick befogenhet att förvalta vat -
ten och sanitet kunde utnyttja biståndet till kapacitetsutveckling, och vissa 
allmänna framställningar inom sektorn vatten och sanitet tillmötesgicks 
inte. De behov som inte tillgodosågs gällde hjälp med att utforma lag -
stiftning, formulera lokala projekt och utveckla ett informationssystem för 
vattenförvaltning.
c) Det tekniska bistånd som tillhandahölls för att förbättra kvalitetssystemen för 
bättre konkurrenskraft tillgodosåg inte några av de viktigaste behov som re -
geringen hade identifierat, som utformning av en förordning för att genom -
föra lagen om kvalitetsfrämjande, godkännande av metoder för att upptäcka 
toxiska rester i  livsmedel, konsolidering av olika nationella strategier och 
utarbetande av en strategisk plan för Honduras ackrediteringskontor.
Trots en bra struktur för givarsamordning är 
arbetsfördelningen ännu inte ändamålsenlig
17 
Den viktigaste samordningsmekanismen samlar de största givarna11 och är 
organiserad i tre nivåer (se figur 2 ), bland annat på sektornivå där givarna 
delar information och utbyter åsikter. Kommissionen deltar aktivt i  flera av 
arbetsgrupperna.9 Enligt den nationella 
utbildningsplanen ( Plan de 
educación 2010–2014!Para el 
cambio ya! ).
10 Paapir och Madigep.
11 Kanada, Frankrike, Tyskland, 
Italien, Japan, Nederländerna, 
Spanien, Storbritannien, USA, 
Sverige, Schweiz, Centralame -
rikanska banken för ekono -
misk integration, Interameri -
kanska utvecklingsbanken, 
Världsbanken, Internationella 
valutafonden och Europeiska 
kommissionen.
15 Iakttagelser 
18 
Kommissionen har haft ett nära samarbete med EU:s medlemsstater, särskilt 
genom att ingå delegeringsöverenskommelser med Tyskland och Spanien inom 
sektorerna skogsbruk respektive rättvisa. Det har ännu inte gjorts någon reell 
arbetsfördelning men kommissionen försöker få till stånd en gemensam pro -
gramplanering från 201812.Figur 2Givarsamordning i Honduras
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
12 EU och de medlemsstater som 
är aktiva i Honduras kom 2013 
överens om en gemensam 
färdplan för program  - 
planering.
Högnivågrupp med ambassadörer och multilaterala bofasta representanter
Politisk nivå
Teknisk grupp med de samarbetsansvariga 
13 sektorarbetsgrupper
Jämställdhet
Säkerhet, 
rättvisa och 
mänskliga 
rättigheter
Hälso- och 
sjukvård Decentralisering 
och lokal 
utvecklingInsyn och god 
samhällsstyrning ValövervakningBiståndseﬀektivitet
Livsmedelstrygghet 
och nutrition
Skogsjordbruk, 
miljö och 
riskhantering 
Vattenförsörjning 
och renhållning
UtbildningAnständiga 
arbetstillfällen 
och ekonomisk 
utveckling Infrastruktur 
och energi
16 Iakttagelser 
19 
Samarbetet med andra givare har inte varit lika intensivt. När granskningen 
utfördes hade det inte gjorts någon faktiskt arbetsfördelning, vilket innebar att 
många givare med olika tillvägagångssätt var aktiva inom de prioriterade sekto -
rerna, i  synnerhet inom utbildning13, hälso- och sjukvård samt vatten och sanitet. 
I några fall ledde det till och med till att finansieringen överlappade (se ruta 3 ). 
De största hindren för en bättre givarsamordning var det bristande samarbetet 
från Honduras regerings sida och motstånd från några givare.13 Givarna inriktade sig på 
förskolan och låg- och 
mellanstadiet, men högstadiet 
och gymnasiet fick inte 
mycket stöd.
Överlappande finansiering
Inom sektorn säkerhet och rättvisa förekom i  viss mån överlappande finansiering till säkerhetsministeriet 
där flera givare utbildade den nationella polisen i  brottsutredning och tillämpade olika metoder och princi -
per. Inom sektorn vatten och sanitet fick hälften av kommunerna inget stöd alls medan många andra fick stöd 
från flera givare samtidigt.Ruta 3
20 
Ett annat hinder var att det saknades en bra överblick över det stöd som givarna 
tillhandahöll. Den nödvändiga kartläggningen gjordes inte av alla sektorer (t.ex. 
kvalitetssystem för bättre konkurrenskraft) eller så var den ofullständig och/eller 
ofta inte uppdaterad.
Budgetstöd gavs oftast till relevant nationell politik 
men kommissionens förvaltning hade vissa brister
21 
Vi granskade om budgetstödet gick till relevanta och trovärdiga nationella 
strategier. Vi granskade också om responsen på risker förenade med tillhan -
dahållandet av budgetstöd var lämplig och om kommissionen hade tillräckligt 
med personal med lämpliga kvalifikationer på EU-delegationen för att förvalta 
budgetstödtransaktionerna.
17 Iakttagelser 
Budgetstödet gick generellt till relevanta och trovärdiga 
nationella strategier
22 
Kommissionen tillhandahöll en stor del av sitt ekonomiska bistånd i  form av bud -
getstöd (se punkt 8). Den gjorde det sedan 2010 när det gällde fattigdomsminsk -
ning (APN och Papsac) och kombinerat med projektstöd till skogssektorn sedan 
2013 (EuroFor). Nyligen hade man också gjort ett åtagande om att använda 
denna stödform för att stödja livsmedelstrygghet (Eurosan) från 2016. Genom 
att tillhandahålla budgetstöd stöder kommissionen i  de flesta fall de nationella 
utvecklingsstrategierna (se ruta 1 ), som hade mål för de berörda områdena, och 
relevanta och trovärdiga sektorstrategier:
a) Inom sektorn fattigdomsminskning hade regeringen för perioden 2010–2014 
en utbildningsstrategi ( Plan de educación!Para el cambio ya! ) och en hälso- 
och sjukvårdsstrategi ( Plan nacional salud ) som båda var inriktade på millen -
nieutvecklingsmålen. Landet hade också en strategisk plan för modernisering 
av sektorn vatten och sanitet.
b) Skogssektorn reglerades av det nationella skogsbruksprogrammet 2014–
202114 vars mål är att minska den miljömässiga sårbarheten och utveckla 
sektorns förmåga att bidra till ekonomin.
c) När det gäller livsmedelstrygghet uppdaterades den nationella strategin för 
livsmedelstrygghet och nutrition 2010 vars mål är att öka livsmedelstrygghe -
ten och tillgången på livsmedel och höja nutritionsnivån. Honduras president 
förklarade 2014 att den viktigaste prioriteringen var den så kallade torrkorri -
doren, en region15 där det råder kronisk undernäring. Regeringen genomför 
sin strategi genom ett nationellt program kallat Alliansen för torrkorridoren.
23 
Regeringen hade dock ingen tydlig strategi16 för Papsac-målet att förbättra kva -
litetssystem för bättre konkurrenskraft17. Trots att den nationella planen hänvisar 
till behovet av att öka landets konkurrenskraft och produktivitet identifieras inte 
behovet av att förbättra kvalitetssystemen. Den nationella strategin för konkur -
rens18 anger inte heller att bättre kvalitetssystem är en prioritering. Dessutom var 
de nationella ansträngningarna att förbättra kvalitetssystem splittrade och hade 
ingen egen budget, och de berörda institutionerna19 hade inte behörighet att ta 
fram strategier och reformer.14 Programa Nacional Forestal 
2004–2021.
15 Regionen omfattar den 
centrala, västra och södra 
delen av Honduras.
16 Enligt Europeiska kommissio -
nens riktlinjer för budgetstöd 
förutsätter program för 
sektorsuppdelat budgetstöd 
att det finns relevanta och 
trovärdiga sektorstrategier.
17 Kvalitetssystem handlar om 
normalisering, metrologi 
(läran om mätning), 
ackreditering och om att 
garantera överensstämmelse.
18 Estrategia nacional de 
competitividad.
19 Det nationella kvalitetssyste -
met och ministeriet för 
planering och externt 
samarbete.
18 Iakttagelser 
Tillhandahållandet av budgetstöd innebar stora risker som 
kommissionen i viss mån har minskat
24 
Det finns stora risker med att tillhandahålla budgetstöd i Honduras, i synnerhet 
med tanke på den makroekonomiska instabiliteten och brister i förvaltningen av 
de offentliga finanserna, som bedrägeri och korruption. I enlighet med sin ram 
för riskbedömning20 beskrev kommissionen riskerna och försökte minska dem.
Makroekonomisk stabilitet
25 
Makroekonomisk stabilitet i  mottagarlandet är en central förutsättning för att 
säkerställa att EU:s budgetstöd är ändamålsenligt. Honduras makroekonomiska 
politik var inte stabil. År 2008 kunde Internationella valutafonden inte nå en över -
enskommelse med Honduras efter att ha gjort bedömningen att regeringen inte 
följde fondens rekommendationer om penning- och valutapolitiken, kontrollen 
av kostnader och tillsynen över banksystemet. Det dröjde till oktober 2010 innan 
en ny överenskommelse med Internationella valutafonden kunde ingås, men den 
lades på is igen i mars 2012 efter oenighet om den nödvändiga makroekonomis -
ka politiken, i synnerhet behovet av att avreglera valutamarknaden. I december 
2014 nådde Internationella valutafonden slutligen en ny uppgörelse med Hon -
duras regering om en makroekonomisk politik som har genomförts med gott 
resultat sedan dess. Landet är trots det fortfarande sårbart för externa chocker, 
särskilt i  förhållande till tillväxten i  Förenta staternas ekonomi och oljepriset.
26 
Dialog är en av de riskreducerande åtgärder som kommissionen har genomfört, 
och den har varit särskilt intensiv med finansministeriet och därigenom stärkt 
dess kompetens. Tekniskt bistånd används också, framför allt som hjälp för att 
analysera situationen, bedöma riskerna och göra ekonomiska prognoser. I  kom -
missionens villkor för att betala ut medel (se bilaga IV ) ingick kravet på en trovär -
dig och relevant stabilitetsinriktad makroekonomisk politik. De innehöll dock få 
detaljer om exakt vad som förväntades. Det hänvisades till ett antal indikatorer, 
men inga mål eller tröskelvärden angavs. Kommissionens beslut om att anslå och 
betala ut budgetstöd byggde därför inte på en tillräckligt strukturerad bedöm -
ning av att framstegen var tillfredsställande. Detta tillvägagångssätt är särskilt 
bekymmersamt när det gäller de beslut som fattades under de år när Honduras 
inte hade en överenskommelse med Internationella valutafonden eftersom risken 
för en instabil makroekonomisk ram då var större (se punkt 25).20 Ramen för riskbedömning 
infördes i enlighet med 
rekommendationen 
i revisionsrättens särskilda 
rapport nr 11/2010 Kommissio -
nens förvaltning av allmänt 
budgetstöd i AVS-länder och 
länder i Latinamerika och Asien  
(http://eca.europa.eu ) och 
KOM(2011) 638 final, 
13.10. 2011, Det framtida 
upplägget för budgetstödet från 
EU till tredjeländer .
19 Iakttagelser 
27 
På grund av den makroekonomiska situationen 2012 och att landet saknade avtal 
med Internationella valutafonden höll kommissionen vid flera tillfällen inne sina 
betalningar av budgetstöd till dess att utsikterna för makroekonomisk stabilitet 
hade förbättrats och Internationella valutafonden förhandlade om ett nytt avtal. 
Denna goda praxis skickade en stark signal till Honduras regering, vilket hjälpte 
till att återställa situationen. Under den period när kommissionen höll inne bud -
getstödet21 undertecknade den trots det finansieringsöverenskommelsen med 
EuroFor om ytterligare budgetstöd. Vi anser att detta sände dubbla budskap, 
vilket skulle kunna inverka negativt på biståndseffektiviteten.
Förvaltning av de offentliga finanserna
28 
System som medger en sund förvaltning av de offentliga finanserna är avgöran -
de för genomförandet av politik och tillhandahållandet av offentliga tjänster och 
är därför en annan central förutsättning för ändamålsenligt budgetstöd. Förvalt -
ningen av de offentliga finanserna i  Honduras har stora brister, men regering -
en har antagit en rad planer för att förbättra situationen. En reformplan22 som 
antogs i  juni 2011 motsvarade inte kommissionens förväntningar eftersom den 
inte var tillräckligt detaljerad och saknade kvantifierbara indikatorer och mål. 
Kommissionen ansåg att den förbättrade reformplanen från maj 2012 var trovär -
dig även om den fortfarande var ganska allmän.
29 
Förvaltningen av de offentliga finanserna har blivit bättre även om det har gått 
långsammare än förväntat. Generellt sett är den fortfarande svag. Ihållande pro -
blem enligt kommissionen är följande:
a) De offentliga utgifterna överstiger den godkända budgeten och de tillgängli -
ga inkomsterna.
b) De eftersläpande betalningarnas storlek är inte känd.
c) Budgeten förvaltas inte i sin helhet via det enda kontot för statskassan.
d) Ändamålsenligheten hos Honduras revisionsorgan23 är begränsad.
e) E-plattformen för offentlig upphandling medger ingen insyn.
f) Graden av korruptionen är fortfarande ett problem.21 Sammantaget hölls bud -
getstödet till APN och Papsac 
inne under 17 respektive 23 
månader.
22 Plan para la mejora de la 
gestion, transparencia 
y escrutinio de las finanzas 
públicas 2012 -2014.
23 Tribunal Superior de Cuentas.
20 Iakttagelser 
30 
Kommissionen har ansträngt sig för att minska riskerna i samband med förvalt -
ningen av de offentliga finanserna.
a) Kommissionen har bidragit till bedömningarna av offentliga utgifter och eko -
nomisk ansvarighet, och den tekniska biståndsåtgärden Paapir bidrog med 
expertkunskaper som utmynnade i  förslaget om effektivare och nödvändiga 
åtgärder. Kapaciteten höjdes inom presidentens kansli, finansministeriet 
och enheterna för internkontroll. Bistånd gavs också för analys av reformer 
och efterlevnaden av villkor för budgetstöd. Slutligen användes kortsiktigt 
bistånd för att förbättra reformplanen och utarbeta intyg om tillgängliga 
budgetmedel för att undvika extra budgetutgifter och lära personalen hante -
ra budgetstöd.
b) Sedan kommissionen utarbetade sin strategi för politisk dialog 2012 (se 
punkt 42) har den blivit aktivare i den politiska dialogen om förvaltning av de 
offentliga finanserna. Det viktigaste ämnet för dialogen har varit förbättring -
ar av budgetförvaltningen då ämnen som skatteinkomster, budgetinsyn och 
kontroller av underskott och utgifter i  den offentliga sektorn (t.ex. löner) har 
diskuterats. Dialogen hade en positiv effekt på till exempel godkännandet av 
den första fleråriga budgeten (för 2016–2018) och införandet av utgiftsintyg 
för att begränsa utgifterna utanför budgeten. Systemet med intyg innebär att 
ministerierna måste se till att det finns medel innan de kan göra åtaganden.
c) Kommissionen har haft som krav24 att det ska finnas ett förbättringspro -
gram som innefattar politiska prioriteringar, program och projekt, reformer, 
indikatorer, mål och utgångsvärden. Kravet bidrog till att reformplanen 2011 
antogs (se punkt 29). När det gäller genomförandet av reformplanen gör 
kommissionen sedan 2012 strukturerade bedömningar av förvaltningen av de 
offentliga finanserna så att reformförväntningarna kan jämföras med gjorda 
framsteg. Detta är god praxis – men eftersom förväntningarna inte var tydligt 
definierade är reformernas omfattning och det datum då de ska vara genom -
förda oklara (se ruta 4 ).24 Villkoret fanns med i finansie -
ringsöverenskommelsen för 
APN.
Exempel på ospecificerade reformförväntningar
 ο Utgifterna utanför budgeten ska minska betydligt, men det sägs inte när eller med hur mycket.
 ο Ett system för periodiserad redovisning ska införas, men ingen tidfrist anges.
 ο Ett enda konto för statskassan ska användas, men ingen tidsfrist anges.
 ο Revisionernas omfattning ska öka, men inga mål specificeras.Ruta 4
21 Iakttagelser 
EU-delegationen hade inte de expertkunskaper som krävs 
för att förvalta budgetstödtransaktioner på fältet
31 
Förvaltningen av budgetstöd kräver annan kompetens än projektförvaltning. 
EU-delegationen i  Honduras hade inte de expertkunskaper om makroekonomi 
och förvaltning av offentliga finanser som krävs för att förvalta budgetstödtrans -
aktioner på fältet. Fram till 2013 var EU-delegationen beroende av hjälp från den 
regionala delegationen i  Nicaragua för att hantera frågor som gällde budgetstöd 
och makroekonomisk analys. Även om delegationen i Honduras till viss del kan 
förlita sig på huvudkontoret påverkas ändå förvaltningen av budgetstödet av 
bristen på expertkunskaper på plats. Detta är speciellt viktigt i Honduras där 
budgetstödet tillhandhölls trots ihållande makroekonomisk instabilitet (se punk -
terna 25 och 26).
EU:s åtgärder levererade i allmänhet den förväntade 
outputen men brister i övervakningsverktygen 
hindrade bedömningen av uppnådda resultat
32 
Vi granskade om åtgärderna genomfördes som planerat och outputen leverera -
des som det var tänkt. Vi granskade också om kommissionen övervakar genom -
förandet och resultatet av sina åtgärder på ett lämpligt sätt.
Den förväntade outputen förverkligades i allmänhet, med 
viss försening som främst berodde på svåra förutsättningar
33 
De insatser som planerades inom kommissionens åtgärder i  de prioriterade 
sektorer som granskades utfördes i  allmänhet och outputen förverkligades till 
största delen. Inom sektorn säkerhet och rättvisa förverkligades dock outputen 
endast delvis. Det berodde på de svåra förutsättningarna efter statskuppen 2009 
och också på att de nationella myndigheterna inte samarbetade tillräckligt när 
projekten skulle genomföras. Harmoniseringen av den rättsliga ramen, vilket var 
ett av PASS-programmets främsta mål, blev därför inte verklighet.
34 
Även om outputen i  allmänhet förverkligades försenades genomförandet i  alla 
prioriterade sektorer på grund av statskuppen 2009, avsaknaden av ett avtal mel -
lan landet och Internationella valutafonden under perioden 2012–2014 (se punkt 
35) och kapacitetsbegränsningar hos de nationella myndigheterna.
22 Iakttagelser 
35 
Förseningarna var påtagligast inom skogssektorn och orsakades till största delen 
av statskuppen 2009. Efter det att de första programmen för skogssektorn hade 
ställts in 2009 kunde kommissionen inte underteckna finansieringsöverenskom -
melserna för Mosef och EuroFor förrän under andra halvan av programperioden 
(2011 respektive 2013), och genomförandet påbörjades inte förrän i slutet av 
perioden (2012 och 2014). Mosef försenades därefter också vid kontraktsingåen -
det och under genomförandet. Alla lokala bidrag och merparten av de projekt 
som gällde institutet för skogsskydd undertecknades den sista månaden innan 
tidsfristen för kontraktsingående gick ut. EU:s stöd till skogssektorn kommer 
därför troligen att pågå fram till 2019 trots att det ursprungligen planerades att 
vara avslutat till 2014.
Trots att olika verktyg användes hade resultatövervakningen 
vissa brister
36 
Kommissionen använde flera verktyg för att övervaka EU-stödet, som indikatorer, 
fältbesök, resultatinriktad övervakning och utvärderingar. Valet och användning -
en av indikatorer hade följande brister:
a) Närmare hälften av PASS-indikatorerna var inte tillräckligt relevanta eftersom 
de inte gällde åtgärdernas mål.
b) Framstegen för några åtgärdsmål övervakades inte med hjälp av indikatorer. 
Exempel är förbättringen av servicekvaliteten i sektorn vatten och sanitet, 
sänkningen av mödra- och barnadödligheten och skapandet av anständiga 
jobb inom skogssektorn.
c) Inom sektorn vatten och sanitet handlade indikatorerna enbart om insat -
ser och inte om utfall, och de överensstämde inte helt med de nationella 
strategierna. Till exempel nämndes antalet personer som fick ny eller bättre 
tillgång till vatten och sanitet i stället för den nationella andelen hushåll med 
tillgång till dricksvatten på landsbygden.
d) Indikatorerna saknade ofta utgångvärden. Det måste finnas en exakt ut -
gångspunkt för att man ska kunna mäta framsteg och bedöma om mål är 
realistiska men även tillräckligt ambitiösa. När utgångsvärden hade angetts 
var de inte alltid tillförlitliga på grund av brister i de honduranska myndighe -
ternas uppgiftsinsamling.
e) Under våra intervjuer ifrågasatte Honduras regering och flera ministerier 
kvaliteten och relevansen hos de övervakningsuppgifter som det nationella 
statistikinstitutet hade samlat in, som ibland avvek från de övervakningsupp -
gifter som de berörda ministerierna tog fram.
f) I några fall var indikatorerna inte trovärdiga (t.ex. ingen olaglig avverkning) 
eller så hade de inte definierats förrän efter det att medel hade anslagits. 
Indikatorerna och målen för APN fastställdes inte förrän finansieringsöverens -
kommelsen hade undertecknats.
23 Iakttagelser 
37 
Kommissionen använde också fältbesök som ett övervakningsinstrument. Även 
om kommissionen dokumenterade sina fältbesök hade de inte planerats utifrån 
en riskanalys.
38 
Den resultatinriktade övervakningen utfördes av externa konsulter under eller 
efter det att åtgärderna hade genomförts. Under den granskade perioden kon -
staterades en betydande förstärkning av övervakningen inom varje prioriterad 
sektor och av alla åtgärder. Konsulterna lämnade rekommendationer som inte 
följdes upp konsekvent. I några fall (APN) berodde det på att rekommendatio -
nerna inte lämnades förrän mot slutet av genomförandeperioden, medan det 
i andra fall helt enkelt berodde på att de nationella myndigheterna inte vidtog de 
åtgärder som krävdes för att rekommendationerna skulle genomföras.
Kommissionen gjorde stora ansträngningar för att få 
till stånd en konstruktiv politisk dialog som bidrog till 
positiva förändringar
39 
Vi granskade om kommissionen hade ett strukturerat tillvägagångssätt för den 
politiska dialogen med tydliga mål, tät samverkan, registrering av framsteg och 
bedömning av resultat. Vi granskade också om den politiska dialogen följde 
målen för EU:s insatser och om den var aktiv, konstruktiv och tillräcklig för att få 
verkliga effekter.
Kommissionen har utarbetat relevanta strategier för den 
politiska dialogen om de flesta prioriterade sektorerna
40 
Villkoren för EU:s politiska dialog med Honduras fastställdes i avtalet om poli -
tisk dialog och samarbete (se punkt 6) och kommer i framtiden att omfattas av 
associeringsavtalet (se punkt 5). Den övergripande ramen för politisk dialog är 
lämplig. Sedan 2012 har EU-delegationen i  Honduras utarbetat strategier för 
åtta politiska dialoger som omfattar makroekonomisk politik, förvaltning av de 
offentliga finanserna, utvecklingspolitik, anständigt arbete, livsmedelstrygghet, 
skogsbruk, vatten och sanitet samt kvalitetssystem för bättre konkurrenskraft.
24 Iakttagelser 
41 
Strategierna, som uppdaterades 2013 och 2015, innehåller målen för den politiska 
dialogen. De utgör god praxis, även om de tenderar att bestå av allmänna formu -
leringar och är otydliga i fråga om det antal kontakter som ska tas och på vilken 
nivå det ska ske. De är inte heller heltäckande – det finns ännu inte en specifik 
strategi för dialogerna om fattigdomsminskning eller säkerhet och rättvisa.
42 
Viktiga aspekter av den politiska dialogen dokumenteras i  landrapporter som 
utarbetas av delegationen och överlämnas till kommissionens huvudkontor. 
Dialogen dokumenteras också delvis av projektförvaltare som skickar interna 
rapporter till kommissionen från viktiga sammanträden. Rapporter av denna 
typ har lämnats om till exempel hälso- och sjukvård, utbildning, skogsbruk och 
kvalitetssystem för bättre konkurrenskraft. Genomförandet av strategierna för de 
politiska dialogerna har dock inte dokumenterats i sin helhet. Kommissionen har 
inte heller bedömt om de mål som har satts upp för strategierna för den politiska 
dialogen har uppnåtts.
Kommissionens politiska dialog underlättade 
genomförandet av EU:s åtgärder och ledde till några 
konkreta förbättringar
43 
Den politiska dialogen leds av givarna och inte av de nationella myndigheterna, 
vilket inte är optimalt. Kommissionen har gjort stora ansträngningar för att få 
till stånd en relevant och konstruktiv politisk dialog på alla nivåer. När dialogen 
samordnas med andra givare deltar kommissionen i  de flesta initiativen. Kommis -
sionen för även dialoger bilateralt eller i  styrkommittéer som utövar tillsyn över 
de åtgärder som den finansierar, till exempel på områdena skogsbruk eller säker -
het och rättvisa. Kommissionens dialog har i allmänhet varit i linje med målen för 
åtgärderna och bidragit till deras genomförande.
44 
Trots att EU är en av de största givarna i Honduras uppgick dess finansiella bidrag 
under den granskade perioden i  genomsnitt till endast 0,2  % av landets BNP . 
Det inflytande som EU kan förvänta sig att utöva genom politisk dialog är därför 
begränsat – mycket mindre än till exempel Förenta staternas inflytande som är 
Honduras största handelspartner. Trots det hade kommissionens dialog också 
effekter som gick utöver åtgärdernas mål. Här följer några exempel:
25 Iakttagelser 
a) Utöver åtgärderna handlade kommissionens dialog om skogssektorn även 
om andra relevanta frågor, som bekämpning av barkborreangrepp och 
förhandlingar om ett frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Honduras om 
skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog. 
Förhandlingarna var framgångsrika, och det avtal som sannolikt kommer att 
undertecknas 2016 innebär att Honduras förbinder sig att endast handla med 
trävaruprodukter från lagligen avverkat timmer och att ta fram ett system 
för att kontrollera att timret är lagligt. Förhandlingarna hjälpte även till att 
förbättra kapaciteten inom skogssektorn.
b) På området mänskliga rättigheter25 var kommissionens politiska dialog en 
bidragande orsak till att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter 
öppnar ett kontor i  Honduras. Honduras regering har gett sitt godkännande 
och kontoret förväntas öppna snart. Kommissionen har framgångsrikt arbetat 
för rättsliga reformer, som en lag om skydd för människorättsförsvarare. Den 
har också hjälpt till att skapa en plattform för dialog med civilsamhället om 
mänskliga rättigheter och för utbyte med regeringen.
45 
Vissa faktorer försvagade den potentiella effekten av kommissionens dialog.
a) Vi fann få belägg för att kommissionen genom sin dialog behandlade några 
av de områden som stöddes i APN. Det anordnades till exempel endast ett 
fåtal bilaterala tekniska möten med de nationella myndigheterna om de stora 
svårigheterna att uppnå utbildningsmålen26. Dialogen med andra givare på 
detta område handlade om allmänna aspekter som förvaltningssystem och 
den nya utbildningslagen. Man tog sig inte an frågan om varför så många går 
om eller hoppar av skolan. Det finns inte heller några belägg för att kommis -
sionens politiska dialog tog upp genomförandet av strategin för nationell 
statistik för 2011–2015 eller reformen av den offentliga förvaltningen, trots att 
detta skulle vara en del av åtgärden.
b) De honduranska myndigheterna var inte alltid mottagliga för kommissionens 
politiska dialog. Trots EU:s ansträngningar till exempel antog regeringen inte 
en nationell policy för sektorn säkerhet och rättvisa. Kommissionen har inte 
heller lyckats lyfta fram det rättsliga observatorium som inrättades med stöd 
från EU. Det riskerar att bli mindre synligt och ändamålsenligt på grund av att 
regeringen stöder inrättandet av ett annat observatorium27.25 Detta område är nära knutet 
till säkerhet och rättvisa.
26 Två möten 2011, ett 2012 och 
ett 2013.
27 Det andra observatoriet 
planerades av insatsen mot 
korruption och straffrihet 
i Honduras, som är en 
internationell kommission 
som inrättats för att utreda 
korruption. Amerikanska 
samarbetsorganisationen 
föreslog ett observatorium för 
att i fyra år ge myndigheterna 
stöd vid utredning och åtal av 
brott och med reformer av 
rättsväsendet.
26 Iakttagelser 
Med de svåra omständigheter som råder i landet har 
EU:s åtgärder bidragit till en positiv utveckling men 
den allmänna situationen i Honduras är fortfarande 
bekymmersam
46 
Vi granskade om EU:s åtgärder hade haft positiva effekter. Vi bedömde därför ut -
vecklingen i  den prioriterade sektorn liksom eventuella kopplingar mellan denna 
utveckling och EU-biståndet.
Fattigdomen ökade
47 
Trots ökade sociala utgifter ökade fattigdomen, beräknad utifrån inkomst och 
grundläggande behov, under perioden 2007–2015 (se figur 3 ). Fattigdomen är 
störst på landsbygden, men den extrema fattigdomen har ökat kraftigt i stads -
områdena. Honduras är fortfarande ett av de fattigaste länderna med störst 
orättvisor28 i Latinamerika.Figur 3Fattigdomen i Honduras (%)
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200772
70
68
66
64
62
60Andelen fattiga (%)
Källa:  Nationella statistikinstitutet.28 Ginikoefficient på 0,58 % för 
2014.
27 Iakttagelser 
29 Allmän utbildningslag ( Ley 
Fundamental de Educación ).
30 Antalet dagar i  skolan, andelen 
ungdomar med högstadie -
utbildning och det genom -
snittliga antalet skolår.
31 Enligt Honduras revisions  - 
organ.
32 Reell tillgång till förskola, reell 
tillgång till högstadie -
utbildning, matematik -
kunskaper i tredje klass på 
lågstadiet, andelen barn som 
lämnar systemet och 
spanska kunskaper i  förskolan 
och på låg- och mellanstadiet.Utbildning
48 
Ett antal positiva resultat har uppnåtts när det gäller utbildning. Utbildnings -
ministeriet har antagit en ny utbildningslag29 och flera förordningar. De största 
framgångarna som konstaterats av det internationella samfundet är att målet om 
minst 200 skoldagar per år i det offentliga skolsystemet har uppnåtts. Dessutom 
har omkring 400 förskolor öppnats varje år i missgynnade områden, och förbätt -
ringar av personalförvaltningssystemet har lett till att omkring 15 000 fiktiva 
lärartjänster har dragits in.
49 
Dock uppnåddes inte det mål för 2015 som antagits i enlighet med millenniemå -
len om antalet barn som slutför låg- och mellanstadiet. Endast tre av de sju målen 
för 2013 i den nationella planen för 2010–2022 (se ruta 1 ) uppnåddes30. Av de 
utbildningsindikatorer som fastslogs i  regeringens plan för 2010–2014 kunde sju 
inte mätas, tio visade på goda framsteg och elva låg under förväntan31. Inget av 
de åtta mål som skulle nås senast 2014 enligt APN uppnåddes. Resultatet för sex 
av dem låg till och med under utgångsvärdet32.
50 
Det finns inga belägg för att APN hade några större effekter i utbildningssektorn. 
Trots att utbildningsministeriets budget ökade betydligt 2007–2010 stagnerade 
den sedan medan APN genomfördes. Effektiviteten höjdes emellertid, anslagen 
till förskolan ökade och lönekostnaderna minskade från 55 % av utgifterna 2007 
till 49 % 2014.
Hälso- och sjukvård
51 
Fyra av de fem APN-målen som gällde hälso- och sjukvård uppnåddes. Antalet 
födslar på sjukhus ökade liksom andelen kvinnor som fick vård under gravidite -
ten och efter förlossningen. Antalet besök på sjukvårdsmottagningar på lands -
bygden ökade också. Det övergripande hälso- och sjukvårdsmålet i APN upp -
nåddes eftersom barn- och mödradödligheten sjönk något under den granskade 
perioden. Men målen i  den nationella hälso- och sjukvårdsplanen 2010–2014 och 
millennieutvecklingsmålen uppnåddes inte (se tabell 1 ).
28 Iakttagelser 
52 
Att den nödvändiga politiska viljan fanns visade dock den betydande ökningen 
av hälsovårdsministeriets budget under perioden 2007–2015 och ansträngningar -
na att använda anslagen mer effektivt. Det framgår av att de centrala utgifterna 
sjönk och lönekostnaderna minskade från 18 till 15,4 % av utgifterna. Tillsammans 
med andra givare spelade EU en roll när det gällde dessa förbättringar. Dock 
hindrades ytterligare framsteg av strukturella brister, återkommande sjukdomsut -
brott33 och frekventa regeringsombildningar.
Vatten och sanitet
53 
I Honduras har en relativt hög andel av befolkningen tillgång till vatten (86 % 
av hushållen 2012) och sanitet (80 % av hushållen 2012)34. Detta ligger nära, eller 
över, millennieutvecklingsmålen för 2015 (88 respektive 75 %). Skillnaderna mel -
lan landsbygd och stadsområden är dock stora. Dricksvatten är också ett stort 
problem. Det uppskattas att endast 10 % av befolkningen på landsbygden har 
tillgång till klorbehandlat vatten jämfört med 70 % i stadsområdena35.
54 
Sedan Papsac började genomföras 2012 hade tillgången till kranvatten (se fi-
gur 4 ) eller sanitet36 inte blivit bättre eftersom investeringarna var för låga37. Den 
nationella vattenleverantörens budget38 ökade under perioden 2007–2014, men 
de ytterligare anslag som tjänsteleverantören fick användes främst till icke-dis -
kretionära utgifter som löner och betalning av skulder.33 Som chikungunya, dengue -
feber, malaria och zikafeber.
34 Nationell demografi- och 
hälsoundersökning 2011–2012, 
regeringens rapport om den 
nationella planen 2010–2014 
och Foro Nacional de 
Convergencia , en organisation 
i civilsamhället som övervakar 
genomförandet av nationella 
utvecklingsstrategier.
35 Nationellt program för att 
förbättra dricksvatten -
kvaliteten, en del av den 
nationella planen för 
dricksvatten och sanitet.
36 WHO/UNICEF, gemensamt 
övervakningsprogram för 
vattenförsörjning och sanitet, 
Honduras. Uppdaterades i  juni 
2015. Uppgifter även från 
nationella statistikinstitutet.
37 Världsbanken, 2013. 
Honduras - A Public Expenditure 
Review: Decentralisation of 
water and sanitation services 
(Honduras  – en genomgång 
av offentliga utgifter: 
decentralisering av tjänster för 
vatten och sanitära tjänster).
38 Servicio Autónomo Nacional de 
Acueductos y Alcantarillados.Tabell 1Barn- och mödradödlighet
Barnadödlighet
(per 1 000 levande födda)Mödradödlighet
(per 100 000 levande födda)
Situationen 2009 26 108
MålNationella hälso- och sjukvårdsplanen 
2010–2014 (mål för 2014)15 60
Millennieutvecklingsmålen (mål för 
2015)16 45
Situationen 2014 24 73
Källa:  Nationella statistikinstitutet, nationella hälso- och sjukvårdsplanen och millennieutvecklingsmålen.
29 Iakttagelser Figur 4Hushåll med tillgång till kranvatten i Honduras
Källa:  Nationella statistikinstitutet.
55 
I det här sammanhanget var EU:s bidrag till sektorn relativt begränsat. De natio -
nella myndigheterna använde medel från flera givare för att ge 13  957 personer 
tillgång till vatten och sanitet, och förstärkte samtidigt 20 kommunala vatten -
myndigheter och lokala tillsyns- och kontrollenheter, inrättade tre råd för avrin -
ningsområden och godkände den nationella planen för dricksvatten och sanitet 
med tillhörande finansiella regler.
Kvalitetssystem för bättre konkurrenskraft
56 
Papsac-målen uppnåddes. De var outputmål och gällde antalet ackrediterade 
processer, godkända producenter och medvetandekampanjer. Sluteffekten av 
stödet på de honduranska produkternas konkurrenskraft kan dock inte mätas. 
Det finns tecken som tyder på att effekten var ganska begränsad. Från 2012 till 
2015 ökade exporten något i volym, men det samlade värdet sjönk. Volymen på 
exporten till EU varierade, men toppnoteringen från 201139 uppnåddes inte igen 
trots det associeringsavtal som slöts 2012 (se punkt 5).39 2 800 miljoner kilo till ett värde 
av totalt 2 100 miljoner dollar 
(källa : Honduras centralbank).landsbygd stadsområdentotalt
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007100 %
95 %
90 %
85 %
80 %
75 %
70 %
30 Iakttagelser 
40 Honduras statistiska årsbok 
om skogsbruk för 2011 och 
2014.
41 En skogsförvaltningsplan är 
ett tekniskt, juridiskt och 
operativt dokument som 
anger hur en specifik skog ska 
förvaltas på ett hållbart sätt 
under en period av minst fem 
år. Den innehåller mål, en 
investeringsplan och ett 
åtgärdsprogram.
42 De medel som varje år fördes 
över från Honduras statskassa 
till institutet för skogsskydd 
ökade inte 2013 och 2014. Det 
skedde en ökning 2015 
(1,3 miljoner  euro) men den 
var betydligt mindre än det 
budgetstöd från EU som 
dittills hade betalats ut 
(1,8 miljoner  euro).EU-stödet ledde till reformer av skogsförvaltningen men det 
är för tidigt att se en samlad effekt
57 
EU:s stöd till skogssektorn ledde till ytterligare reformer. Kombinationen av 
projektstöd och möjligheten att få sektorspecifikt budgetstöd från EU gjorde att 
det 2013 gick snabbare att utforma och anta en enda politik för sektorn som gav 
institutet för skogsskydd starkare befogenheter. EU-stödet bidrog även till refor -
mer som syftade till att förbättra styrningen inom sektorn, stärka den kommuna -
la skogsförvaltningen och förenkla administrativa rutiner.
58 
Reformerna har ännu inte lett till någon större samlad effekt. Andelen skogsmark 
i Honduras sjönk faktiskt från 59 % 2011 till 48 % 201440. Detta minskade inte bara 
landets skogstäcke utan påverkade även den biologiska mångfalden. En viktig bi -
dragande orsak var att den areal som var föremål för skogsförvaltning minskade, 
vilket framgår av att antalet skogsförvaltningsplaner minskade41. Varannan hektar 
omfattades därför inte längre av en förvaltningsplan. Övergripande frågor som 
skogsbränder har därför blivit svårare att hantera. Antalet skogsbränder och den 
areal som påverkas har ökat stadigt sedan 2012.
59 
Orsakerna till att de synliga effekterna hittills har varit få är bland annat följande:
a) Förstärkningen av institutet för skogsskydd försenades av juridiska orsaker. 
Institutet hade därför inte uppnått sin fulla operativa styrka när EuroFor 
startade. Det innebar att man inte kunde utnyttja möjligheten att göra ef -
fektivitetsvinster i genomförandet av skogspolitiken i allmänhet och EuroFor 
i synnerhet.
b) De nationella myndigheterna utnyttjade endast i liten utsträckning de 
ytterligare budgetresurserna från EU-stödet för att uppnå mål inom 
skogsbrukssektorn42.
c) Sektorn ställdes inför stora ytterligare utmaningar, som barkborreangreppet 
(se punkt 44 a).
31 Iakttagelser 
EU-stödet har bidragit till ett närmare samarbete mellan 
rättsväsendet och institutionerna för offentlig säkerhet men 
situationen i landet är fortfarande kritisk
60 
Sedan 2011 har kampen mot våld, straffrihet och korruption intensifierats 
betydligt i Honduras. Med stödet från EU har detta lett till vissa framsteg. Styr -
kommittéerna för PASS och Eurojusticia förbättrade informationsutbytet mellan 
rättsväsendet och institutionerna för offentlig säkerhet, vilket gav det positiva 
resultatet att man började ingå interinstitutionella överenskommelser om bland 
annat gemensam utbildning. Den interinstitutionella samordningen begränsas 
dock fortfarande av att varje institution följer sin egen strategi. Försöken att anta 
en enda nationell politik för sektorn säkerhet och rättvisa och harmonisera den 
rättsliga ramen lyckades inte på grund av institutionella brister och den besvärli -
ga situationen efter statskuppen 2009.
61 
Det utbredda våldet är fortfarande ett problem. Även om mordfrekvensen inte 
exakt återspeglar det övergripande säkerhetsläget är det en viktig indikator 
(se figur 5 ). Trots att mordfrekvensen har sjunkit sedan 2012 är den fortfarande 
mycket hög för regionen (färre än 30 döda per 100 000 invånare i Centralamerika) 
och vid en internationell jämförelse (färre än tio döda per 100 000 invånare43).43 FN:s drog- och brotts -
bekämpningsbyrå, Global 
Study on Homicide 2013  (global 
studie om mord 2013), finns på 
https://www.unodc.org/gsh/Figur 5Årlig mordfrekvens per 100 000 invånare i Honduras
Källa:  Honduras polis.2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200790
80
70
60
50
40
32 Iakttagelser 
62 
När det gäller skälen till att mordfrekvensen har sjunkit görs det olika tolkningar. 
Regeringen förlitar sig på hårdhänta metoder och använder till exempel mili -
tärpolis i  stället för att satsa på förebyggande åtgärder. Även om förebyggande 
insatser och förstärkningen av offentliga säkerhetsinstitutioner kan ha bidragit 
till minskningen finns det inga konkreta bevis för det. Eftersom EU:s finansiella 
bidrag var relativt litet och några av de främsta målen för PASS inte uppnåddes är 
det sannolikt att effekten av EU-finansieringen var ganska begränsad.
33
 Slutsatser och 
rekommendationer
63 
Vid granskningen bedömde vi ändamålsenligheten i  EU:s utvecklingsbistånd 
till prioriterade sektorer i Honduras. Vi fann att EU:s åtgärder, med de svåra 
omständigheter som råder i  landet, var relevanta, i  allmänhet levererade den för -
väntade outputen och bidrog till ett antal positiva utvecklingstendenser i sekto -
rerna. Samtidigt är den allmänna situationen i  landet fortfarande bekymmersam. 
Fattigdomen har ökat, skogsarealen har minskat och fortfarande är våldet utbrett 
och mordfrekvensen mycket hög. Vi fann också brister i  kommissionens förvalt -
ning av EU-biståndet. Baserat på detta underlag drar vi slutsatsen att EU:s utveck -
lingsbistånd till prioriterade sektorer i  Honduras var delvis ändamålsenligt.
64 
Kommissionens tillvägagångssätt för att tillhandahålla utvecklingsbistånd 
i Honduras riktades korrekt mot områden med stora behov som i de flesta fall 
omfattades av relevanta och trovärdiga nationella strategier. Det flexibla tillväga -
gångssättet innebar dock att flera områden bara fick EU-bistånd under en relativt 
kort tid, vilket ökade risken för att dess potentiella effekter sattes på spel. Vi fann 
vidare att EU:s åtgärder för att tillhandahålla bistånd hade mycket allmänna mål. 
Det ekonomiska biståndet var därför spritt över många områden eller tillgodosåg 
inte vissa prioriterade behov. Även om det finns en bra struktur för givarsam -
ordning i Honduras var det faktiska samarbetet relativt begränsat, vilket i några 
specifika fall ledde till överlappande stöd. Kommissionen försöker trots det få 
till stånd en gemensam programplanering med EU-medlemsstater från 2018 (se 
punkterna 12–20).
Rekommendation 1 – Förbättra EU:s tillvägaggångssätt 
genom att göra det mer enhetligt och fokuserat
När kommissionen nästa gång ändrar sin strategi för bistånd till prioriterade sek -
torer i  Honduras bör den förbättra sitt tillvägagångssätt genom att
a) säkerställa att biståndet till prioriterade sektorer ges tillräckligt länge för att 
de uppsatta målen ska kunna nås,
b) snäva in fokus för sina åtgärder mot färre väl definierade områden för att 
hjälpa ett begränsat antal institutioner,
c) fortsätta att försöka få till stånd en gemensam programplanering med 
EU-medlemsstater och bättre samordna sitt tillvägagångssätt med andra 
givare.
34 Slutsatser och rekommendationer 
65 
Kommissionen tillhandahöll en stor del av sitt ekonomiska bistånd i  form av bud -
getstöd och stödde därmed generellt relevanta och trovärdiga nationella strate -
gier. Emellertid saknade EU-delegationen de expertkunskaper om makroekonomi 
och förvaltning av offentliga finanser som krävs för att förvalta budgetstödtrans -
aktioner på fältet. Vidare finns det stora risker med att tillhandahålla budgetstöd 
i Honduras som gäller den makroekonomiska ramen och förvaltningen av de 
offentliga finanserna. Kommissionen kunde delvis minska riskerna med hjälp av 
dialog och tekniskt bistånd och genom att fastställa villkor som skulle uppfyllas 
innan budgetstödet betalades ut. Kommissionen bedömde inte berättigandet till 
budgetstöd på ett tillräckligt strukturerat sätt för att se om de förväntade resul -
taten uppnåddes i  enlighet med målinriktade och tydligt definierade riktvärden. 
I ett fall gjorde kommissionen ett åtagande om att tillhandahålla budgetstöd 
samtidigt som den höll inne utbetalningar för bristande efterlevnad av de över -
gripande stödvillkoren. Detta sände dubbla budskap till partnerlandet, vilket 
satte biståndseffektiviteten på spel (se punkterna 21–31).
Rekommendation 2 – Förbättra förvaltningen av 
budgetstödtransaktioner
Kommissionen bör ytterligare förbättra förvaltningen av sina budgetstödtransak -
tioner genom att
a) säkerställa att man sänder konsekventa budskap när man fattar beslut om 
nya budgetstödkontrakt; kommissionen bör i  synnerhet undvika att göra 
åtaganden om budgetstöd och samtidigt hålla inne utbetalningar eftersom 
stödvillkor som gäller den makroekonomiska ramen och/eller förvaltningen 
av offentliga finanser inte har uppfyllts,
b) bättre strukturera sina framtida bedömningar av berättigandet till bud -
getstöd för att se om de förväntade resultaten uppnås i enlighet med målin -
riktade och tydligt definierade riktvärden,
c) säkerställa att EU-delegationen i Honduras vid nästa rotation av personal får 
fler anställda med expertkunskaper om makroekonomi och förvaltning av 
offentliga finanser.
66 
Större delen av de verksamheter och den output som planerades för kommissio -
nens åtgärder har förverkligats även om det skedde med stora förseningar som 
till största delen berodde på yttre faktorer. Kommissionens resultatövervakning 
påverkades av brister vid valet och användningen av indikatorer, planeringen av 
fältbesök, valet av tidpunkt för resultatinriktad övervakning och uppföljningen av 
de rekommendationer som detta utmynnade i  (se punkterna 32–38).
35 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 3 – Förbättra mätningen av EU-
åtgärdernas resultat
Kommissionen bör ytterligare förbättra resultatmätningen av framtida EU-åtgär -
der genom att vid rätt tidpunkt välja tillräckliga, relevanta och kvantifierbara re -
sultatindikatorer och fastställa utgångsvärden för dem. Den bör då överväga att 
förbättra de nationella systemen för att få tillgång till tillförlitliga uppgifter om 
demografiska och andra trender, särskilt det nationella statistikinstitutet. Kom -
missionen bör förbättra valet av tidpunkt för sin resultatinriktade övervakning 
och systematiskt följa upp de rekommendationer som den utmynnar i.
67 
Kommissionen har utarbetat dialogstrategier för att strukturera sin politiska 
dialog om olika områden med Honduras regering. Det är god praxis även om 
strategierna tenderar att vara ganska allmänna och inte omfattar alla relevanta 
områden, som fattigdomsminskning och säkerhet och rättvisa. Vidare har kom -
missionen inte gjort skriftliga bedömningar av i  vilken utsträckning de mål som 
sattes upp i  dialogstrategierna har uppnåtts. Kommissionen har generellt gjort 
stora ansträngningar på alla nivåer för att få till stånd en relevant och konstruk -
tiv politisk dialog, vilket bidrog till att målen för EU-åtgärderna uppnåddes (se 
punkterna 39–45).
Rekommendation 4 – Förbättra den politiska dialogen inom 
de prioriterade sektorerna
Kommissionen bör ytterligare förbättra sin politiska dialog inom de prioriterade 
sektorerna före 2018 genom att genomgående använda dialogstrategier för alla 
relevanta områden. I  det bör en tydlig definition av de förväntade resultaten/det 
förväntade utfallet av dialogen ingå. Kommissionen bör därefter göra skriftliga 
bedömningar av i  vilken utsträckning målen i  dialogstrategierna har uppnåtts.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten Karel 
Pinxten som ordförande, vid dess sammanträde i  Luxemburg den 25 oktober 2016.
 För revisionsrätten
 Klaus -Heiner LEHNE
 ordförande

36
 Bilagor
Karta över HondurasBilaga I
Karibiska havet  
Stilla havet  
Administrativa gränser: © EuroGeographics © UN-FAO © Geonames   km  km 
Kartframställning: Eurostat — GISCO, 06/2016  
37 Bilagor 
Vägledande anslag till prioriterade sektorer i Honduras för 2007–2013 och 
2014–2020
Period 2007–2013 2014–2020
Prioriterad sektor Fattigdomsminskning Livsmedelstrygghet
Områden som omfattadesNIP 1 (2007–2010) NIP 2 (2011–2013)
Utbildning Vatten och sanitet Familjejordbruk
Hälso- och sjukvård Förbättra kvalitetssystem
Belopp prioriterad sektor 
(miljoner euro)65,5 45,5
111 100
Prioriterad sektor Naturresurser
Områden som omfattadesNIP 1 (2007–2010) NIP 2 (2011-2013)
Skogsbruk Skogsbruk
Förnybara energikällor
Energieffektivitet
Belopp prioriterad sektor 
(miljoner euro)21 47
68
Prioriterad sektor Rättvisa och offentlig säkerhet Rättsstatsprincipen
Områden som omfattadesNIP 1 (2007–2010) NIP 2 (2011–2013)Korruptionsbekämpning                                               
Ökat medborgardeltagandeSäkerhet Ändrat från Säkerhet (PASS) till 
Rättvisa (Eurojusticia)
Belopp prioriterad sektor 
(miljoner euro) 41 3
44 40
Prioriterad sektor Sysselsättning
Områden som omfattades Anständiga jobb och socialt skydd
Belopp prioriterad sektor 
(miljoner euro)85
Stödåtgärder
10
Totalt belopp (miljoner euro) 223  235
Källa:  Europeiska kommissionen.Bilaga II
38 Bilagor Bilaga IIIBilateralt bistånd till Honduras: beslut under perioden 2007–2015 (i euro)
Beslutsår Programmets namnUrsprungligt 
anslag Kontraktsbelopp  
per 31.12.2015Betalt  
per 31.12.2015
Program 2007–2013 219 100 000,00 180 704 286,95 116 339 650,22
Fattigdomsminskning 102 600 000,00 81 004 660,17 68 906 315,17
2008 Apoyo Presupuestario al Plan de Nación (APN) 60 500 000,00 38 921 310,17 38 921 310,17 
2011  Programa de Apoyo Presupuestario Sectorial Agua y Calidad 
(PAPSAC)42 100 000,00 42 083 350,00 29 985 005,00 
Naturresurser 68 000 000,00 66 387 310,95 26 655 622,36 
2010 Modernización del sector forestal (MOSEF) 47 000 000,00 46 420 000,00 11 781 637 ,00 
2012 Programa de Apoyo Europeo al Sector Forestal - EuroFor 21 000 000,00 19 967 310,95 14 873 985,36 
Säkerhet och rättvisa 36 500 000,00 19 148 940,82 10 306 872,92 
2007 Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras (PASS) Fase 1 9 000 000,00 6 811 509,16 6 588 572,38 
2013 Promoviendo una Justicia Rápida y Accesible en Honduras 
(Eurojusticia)27 500 000,00 12 337 431,66 3 718 300,54 
Övriga program 2007–2013 12 000 000,00 14 163 375,01 10 470 839,77 
2008Proyecto de Apoyo a la Modernización de la Administración Pública 
y a la Integración Regional (PAAPIR)5 000 000,00 7 548 932,69 6 264 996,94 
2009Phasing Out - Programa de Apoyo a la Seguridad Alimentaria en 
Honduras (PASAH)  2 000 000,00 1 978 008,79 1 978 008,79 
2011 Programa de Apoyo a los Derechos Humanos (PADH) 5 000 000,00 4 636 433,53 2 227 834,04 
Program 2014–2020 53 200 000,00 13 395 500,00 2 479 100,00
Livsmedelstrygghet 30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
2014 Seguridad Alimentaria, Nutrición y Resiliencia en el Corredor Seco 
(EUROSAN)30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
Sysselsättning 11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
2014 Fortalecimiento Institucional del Empleo Decente y la Seguridad 
Social en Honduras (EURO +LABOR)11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
Rättsstatsprincipen – – –
 – – – –
Övriga program 2014–2020 (tekniskt bistånd) 10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
2014 Medidas de Apoyo al Desarrollo Institucional y a la Gestión de 
Políticas (MADIGEP)10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
TOTALT 272 300 000,00 194 099 786,95 118 818 750,22
Källa:  Europeiska kommissionen.
39 Bilagor Bilaga IVVillkor i finansieringsöverenskommelser om EU-åtgärder
ÅtgärdFörvaltning av de offent­
liga finansernaInsyn i budgeten 
och
övervakning av denMakroekonomisk 
stabilitetFattigdomsminskning Skogsbruk
APN Tillfredsställande fram -
steg i genomförandet av 
programmet för förvaltning 
av de offentliga finanserna. 
Baserat på slutsatserna efter 
bedömningen av offentliga 
utgifter och ekonomisk 
ansvarighet; presentation och 
genomförande av ett flerårigt 
program för förvaltning av 
de offentliga finanserna som 
innehåller
 • politiska prioriteringar,
 • program och projekt,
 • politiska åtgärder 
(reformer),
 • specifika, mätbara, 
uppnåbara, relevanta 
och tidsbundna målin -
dikatorer, målsättningar 
och utgångsvärden,
 • en flerårig budget.
Under år 3 och 4: en bedöm -
ning av offentliga utgifter och 
ekonomisk ansvarighet ska 
utföras och offentliggöras.Kommissionens positiva 
bedömning av förekomsten 
av en makroekonomisk 
politik för att säkra ekonomisk 
stabilitet. Bygger på:
årlig presentation av en 
uppdaterad makroekono -
misk strategi som visar de 
viktigaste makroekonomiska 
och monetära måtten och 
resultaten och utvecklingen 
av de viktigaste makroekono -
miska variablerna.
Tillfredsställande genomför -
ande av den makroekonomis -
ka och monetära politiken, 
med särskild inriktning på
 • inflation,
 • storleken på guld- och 
valutareserven,
 • den externa 
bytesbalansen,
 • skatteintäkter,
 • statsskuld.Kommissionens tillfredsställan -
de bedömning av framstegen 
i genomförandet av regeringens 
plan. Bygger på:
Under år 1: Presentation och 
offentliggörande av regeringens 
plan.
Offentliggörande och årlig 
presentation av en rapport om 
genomförandet av regeringens 
plan med följande information:
 • I vilken utsträckning 
mål och indikatorer har 
uppnåtts.
 • I vilken utsträckning politi -
ken har genomförts.
 • Budgetgenomförandet.
40 Bilagor 
ÅtgärdFörvaltning av de offent­
liga finansernaInsyn i budgeten 
och
övervakning av denMakroekonomisk 
stabilitetFattigdomsminskning Skogsbruk
PAPSAC Tillfredsställande framsteg 
i genomförandet av planen 
för förvaltning av de offent -
liga finanserna och/eller en 
reform av förvaltningen av 
de offentliga finanserna, med 
särskild betoning av
 • skattepolitiken och 
skatteförvaltningen,
 • det integrerade 
systemet för ekonomisk 
förvaltning,
 • trovärdighet, insyn, 
kontroll och revision när 
det gäller budgeten,
 • genomförande av 
en heltäckande 
anti-korruptionspolitik,
 • inköpssystem,
 • lämplig budgetering av 
delbetalningar.Tillfredsställande framsteg 
vid upprätthållandet av en 
stabil makroekonomisk politik 
med särskild inriktning på
 • kontroll över utgifterna 
för löner,
 • kontroll över den kort -
fristiga och medellånga 
statsskulden,
 • det offentliga 
underskottet,
 • låneskuldsrisken,
 • framsteg i genom -
förandet av lagen om 
offentlig förvaltning,
 • valutareservens storlek.På området vatten och sanitet, 
framläggande av rapporter om 
framstegen när det gäller
 • förstärkningen av ledar -
skapet för det nationella 
rådet för dricksvatten och 
sanitet,
 • godkännande av och 
framsteg i  genomförandet 
av sektorpolitiken,
 • nystart och funktionssätt 
när det gäller sektorns 
trepartskommitté,
 • utarbetande och godkän -
nande av den nationella 
planen för dricksvatten och 
sanitet,
 • framsteg i  genomförandet 
av den nya allmänna lagen 
om vattenförsörjning,
 • framsteg i  genomförandet 
av ramlagen om dricksvat -
ten och sanitet.
När det gäller kvalitetssyste -
men för ökad konkurrenskraft, 
framläggande av rapporter om 
framstegen när det gäller
 • genomförande av lagen 
om kvalitet och konsoli -
dering av verksamheterna 
inom det nationella 
kvalitetssystemet,
 • genomförande av strategin 
för konkurrenskraft,
 • konsolidering av verksam -
heterna inom avdelningen 
för den nationella livsmed -
elsindustrins strategiska 
plan för hälsa.Bilaga IV
41 Bilagor 
ÅtgärdFörvaltning av de offent­
liga finansernaInsyn i budgeten 
och
övervakning av denMakroekonomisk 
stabilitetFattigdomsminskning Skogsbruk
EuroFor Tillfredsställande framsteg 
i det påvisbara genomför -
andet av programmet för 
förbättring och reform av 
förvaltningen av offentliga 
medel, med särskild betoning 
av
 • skattepolitiken och 
skatteförvaltningen,
 • det integrerade 
systemet för ekonomisk 
förvaltning,
 • trovärdighet, insyn, 
kontroll och revision när 
det gäller budgeten,
 • genomförande av 
en heltäckande 
anti-korruptionspolitik,
 • inköpssystem,
 • lämplig budgetering av 
delbetalningar.Regelbunden 
tillgång till enhetlig 
och heltäckande 
budgetinformation.Tillfredsställande framsteg 
vid upprätthållandet av en 
påvisbar stabil makroeko -
nomisk politik med särskild 
inriktning på
 • kontroll över utgifterna 
för löner,
 • kontroll över den kort -
fristiga och medellånga 
statsskulden,
 • det offentliga 
underskottet,
 • låneskuldsrisken,
 • framsteg i genom -
förandet av lagen om 
offentlig förvaltning,
 • reformer av pen -
sionssystem och 
socialförsäkringar,
 • reformer av offentliga 
bolag.Tillfredsställande framsteg i genomföran -
det av strategin och politiken för sektorn, 
bland annat genom rapporter med belägg 
för framsteg när det gäller
 • förstärkning av ledarskapet för 
institutet för skogsskydd,
 • förbättring av organisationsstruktu -
ren för institutet för skogsskydd,
 • framsteg i genomförandet av det 
nationella skogsbruksprogrammet,
 • funktionssättet för det nationella 
konsultativa rådet för skogsbruk 
i samarbetet med regioner och 
kommuner,
 • framsteg i genomförandet av 
skogsbrukslagen,
 • sänkning av den genomsnittliga 
kostnaden för godkännande av for -
maliteter beräknad per kubikmeter 
virke,
 • framsteg i genomförandet av den 
nationella strategin mot illegal 
avverkning, särskilt it-systemet 
för registrering, förvaltning och 
kontroll av skog,
 • framsteg inom det frivilliga 
partnerskapsavtalet mellan EU och 
Honduras om skogslagstiftningens 
efterlevnad samt förvaltning av och 
handel med skog,
 • mer och bättre information om 
sektorn och offentligt tillgänglig 
information om förvaltningen av 
institutet för skogsskydd.Bilaga IV
42 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
III
Kommissionen gör sitt yttersta för att hjälpa landet att förbättra sin utvecklingsnivå. Kommissionen anser att EU:s 
utvecklingsbistånd, under svåra omständigheter, har haft verkliga effekter i  insatsområdena.
Kommissionen kommer att fortsätta att förbättra de brister som identifierats i  förvaltningen av stödet i  enlig -
het med revisionsrättens förslag, men skulle dock vilja påpeka att det inte går att fastställa i vilken utsträckning 
”förvaltningsbrister” hindrat EU:s effekt på utvecklingen, särskilt med tanke på det stora antalet externa faktorer 
i sammanhanget.
När det gäller skogsarealen betonar kommissionen att yttre faktorer varit den främsta orsaken till att skogsmark 
gått förlorad. Exempelvis är barkborrar orsaken till att 11 % av landets skogar har försvunnit.
IV
Fokusområdena i landet behövde ändras på ett flexibelt sätt för att möta förändrade behov i landet.
EU:s fleråriga vägledande program (Multiannual Indicative Programme, nedan kallat MIP) garanterar samstämmig -
het samtidigt som de möjliggör flexibilitet för att beakta ny utveckling och nationella politiska alternativ. Därför 
måste en noggrann avvägning göras mellan en fast samarbetsdagordning som inte är anpassad till nationella 
prioriteringar, och en dagordning som strävar efter att beakta förändrade omständigheter i  verksamhetsländerna, 
samtidigt som de långsiktiga målen bibehålls.
Med tiden har kommissionen inriktat sig på mer snävt definierade sektorer, vilket framgår av förändringar som 
gjorts i  prioriteringarna från landstrategidokumentet (Country Strategy Paper, nedan kallat CSP) 2007/2013 till 
MIP 2014/2020. I detta sammanhang fanns vid förhandlingen av MIP 2014–2020 en samsyn med regeringen om 
att någon brytning inte skulle ske med CSP 2007–2013 och graden av anpassning till nationella prioriteringar var 
mycket uppskattad av honduranska intressenter.
Dessutom anser kommissionen sig ha ett brett urval lämpliga verktyg för att övervaka resultaten, som omfattar 
politisk dialog, kontrollbesök och resultatinriktad övervakning.
V
Biståndsgivarnas samordningsgrupp för G16 i  Honduras är ett mycket användbart verktyg för samordning 
mellan givare. Gruppen har arbetat kontinuerligt sedan starten år 1998, och hela tiden tillämpat principer för 
biståndseffektivitet.
Fördelen med G16 är möjligheten till långsiktig politisk dialog mellan regeringen i Honduras och större givare. 
Samordningen mellan givare i  Honduras har därför varit tydligt formulerad och strukturerad, vilket gjort överlapp -
ningarna i  samarbetet mindre.
Den gemensamma programplanering, som ska inledas år 2018, kommer att förbättra samarbetet ytterligare och 
höja nivån för samarbetsinsatserna.
Kommissionens svar 43
VI
Strategier för den politiska dialogen fastställs i sektorer som omfattas av budgetstöd, där de utgör ett av flera 
instrument (ekonomiskt stöd, tekniskt bistånd, övervakning och så vidare).
I vilken utsträckning målen för sektorn har uppnåtts bedöms skriftligen för varje utbetalning av budgetstöd. Det 
uppnådda resultatet är en kombinerad effekt av alla typer av instrument, inte bara av den politiska dialogen.
Kommissionen kommer oavsett detta att fortsätta att stärka sina mekanismer för politisk dialog, särskilt bedöm -
ningen och övervakningen av den politiska dialogens framsteg och en lämplig dokumentation av dessa.
VII
Kommissionen säkerställer att det alltid finns expertkunskaper om makroekonomi i  samtliga delegationer, baserat 
på ett nyttokostnadsperspektiv. Trots att delegationen fram tills nyligen inte hade någon expert på makroekonomi 
och förvaltning av offentliga finanser på plats, fick den tekniskt stöd från delegationen i Nicaragua.
Dessutom har EU:s delegation i Honduras kunnat utnyttja ett stort antal sakkunniga inom offentliga finanser och 
makroekonomiska frågor: från huvudkontoret, genom kontrollbesök på fältet, genom tekniskt bistånd (Paapir, stöd -
program för den offentliga förvaltningen och den regionala integrationen) och dagliga kontakter med huvudkonto -
ret i  särskilda frågor.
Dessutom genomförde kommissionen uppdrag för huvudkontoret i  Honduras och Washington för att övervaka 
situationen och samarbetade inte bara med den honduranska staten, utan även med IMF.
Som en allmän kommentar vill kommissionen understryka att den gör sitt absolut yttersta för att anställa rätt perso -
nal till delegationerna, och dess anställda deltar i  regelbundna utbildningsprogram och fortbildningskurser i  det här 
avseendet.
Delegationerna tillämpar också strikt riktlinjerna för budgetstöd i  alla sina bedömningar av stödberättigande.
Det budgetstöd som delats ut har varit enhetligt och konsekvent, baserats på en nära dialog med partnerlandet och 
har säkerställt kontinuerlig politisk dialog och anpassning till svåra omständigheter.
Dessutom analyseras alla handlingar om utbetalning noggrant, och slutliga beslut fattas av styrkommittén för bud -
getstöd. Styrkommittén för budgetstöd är ett beslutsorgan som alltid dokumenterar de beslut som fattas av dess 
ledamöter.
Riktlinjerna för budgetstöd möjliggör det dynamiska tillvägagångssätt som infördes genom meddelandet om 
budgetstödet KOM(2011) 638 slutlig och rådets tillhörande slutsatser: ”EU kommer vid alla former av budgetstöd 
att tillämpa ett skräddarsytt och dynamiskt upplägg för stödberättigande, som fokuserar på framsteg i genomför -
andet av trovärdiga och relevanta sektorsreformstrategier, för största möjliga effekt ute på fältet” (rådets slutsatser 
9371/12).
Kommissionens svar 44
Iakttagelser
13
När det gäller stödet på området förnybar energi och energieffektivitet, skedde inget samarbete under perioden 
2011–2013. De åtgärder som föreskrivs i  det nationella vägledande programmet för 2007–2013 i  dessa områden hade 
föreslagits som en uppföljning av tidigare åtgärder inom elektricitetssektorn, dvs. till GAUREE och GAUREE 2-projek -
ten (Autonomous Management and Rational Use of Electric Energy).
Vid halvtidsöversynen (2009) angav dock regeringen, genom ministern med ansvar för elektricitetssektorn, att 
stödet avseende förnybar energi och energieffektivitet inte var nödvändigt. De nationella myndigheterna med 
ansvar för energisektorn konstaterade att lagen för att uppmuntra användandet av förnybara energikällor hade gett 
upphov till nya förnybara energikällor genom privata investeringar.
Detta förklarar varför EU:s delegation inkluderade åtgärder avseende förnybar energi och energieffektivitet i  sina 
program för skogsbruket (Mosef och Clifor). Dessa verksamheter har genomförts som anpassningsmekanismer till 
klimatförändringar och incitament för att förvalta skogsresurserna (och inte som insatser i  energisektorn).
När det gäller kvalitetssystem för att förbättra konkurrenskraften var denna sektor en kompletterande del av kom -
missionens strategi för att stödja genomförandet av EU:s associeringsavtal med Centralamerika.
Undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika den 29 juni 2012 och den provisoriska til l-
lämpningen av del IV i associeringsavtalet från den 1 augusti 2013 motiverar också EU:s insatser i detta avseende.
14
EU-stödet genomfördes i  dessa sektorer eftersom de betraktades som prioriterade i  regeringens strategi för 
fattigdomsbekämpning.
Under 2006 deltog dessutom delegationen i  de gemensamma diskussionerna mellan givare och regeringen i  den 
rådgivande kommittén till strategin för fattigdomsbekämpning ( Consejo Consultivo de la ERP ) för att se över denna 
strategi. Budgetinvesteringar (inhemska och med extern finansiering) koncentrerades till följande sektorer: utbild -
ning, hälsa och nutrition, socialt skydd, infrastruktur, produktion av och åtkomst till tillgångar samt styrning. Dessa 
områden blev också prioriterade områden för EU:s åtgärder för samarbete.
När det gäller den korta tidsperiod under vilken stödet tillhandahölls, var en viss flexibilitet i EU-programmen nöd -
vändig för att reagera och anpassa åtgärderna efter en politisk kris orsakad av statskuppen år 2009 (se kommissio -
nens svar på punkt IV).
15
a)
Kommissionen betonar att skogssektorn även är kopplad till vatten- och avloppshantering och till markskydd. Mot 
bakgrund av detta bedömde delegationen att det stöd som kommuner fått genom Mosef var förenligt med projek -
tets mål.
Kommissionens svar 45
Mosef är det största projektet i  det internationella givarsamfundet som stärker samordningen mellan de tre institu -
tionerna som beviljar äganderätt till skogsmark.
Markinnehav är av naturen en politisk fråga och ett stort problem i hela Latinamerika. Då det inte kan lösas enbart 
genom samarbetsprojekt har det hanterats genom en kombination av andra kanaler och instrument: i) det EU-ledda 
initiativet Flegt (skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog), som är det mest effek -
tiva instrumentet för att främja reformer, ii) politisk dialog inom ramen för förhandlingarna om ett bilateralt frivilligt 
Flegt-partnerskapsavtal med EU, och iii) specifika avtal som ger stöd (t.ex. Procorredor-projektet, Gestión de Recursos 
Naturales Sostenible y Cuencas del Corredor Biológico Mesoamericano en el Atlántico Hondureño ).
Dessutom noterar kommissionen att markkonflikter i ett land med en rik kulturell mångfald och starka kultur -
arvsvärden kan hanteras på två sätt: genom reglering av markanvändningen och genom samrådsmekanismer med 
ursprungsbefolkningar. EU:s stöd för att reglera markanvändningen är därför en steg för steg-metod.  
b)
Det var under den granskade perioden som Honduras ändrade skollagen genom att utvidga den grundläggande 
skolutbildningen upp till klass 9. Givarna anpassade sitt stöd därefter.
16
Efterfrågan på tekniskt bistånd var hela tiden större än tillgången. En prioriteringsmekanism genomfördes genom 
tekniska kommittéer i vilka EU, Honduras regering och berörda institutioner (för områdena hälsa, kvalitet, vatten 
och renhållning) deltog.
Givarsamordningen var väl utformad. Relevanta behov som inte åtgärdats genomgick därför samma 
kostnadseffektivitetsanalys.
Relevanta områden som inte finansierades kommer att analyseras närmare för att ta reda på vilka alternativa åtgär -
der som kan vidtas för att stödja dem.
Gemensamt svar på punkterna 16 a–c
Genom det efterfrågestyrda Paapir-programmet kunde kommissionen, efter en noggrann bedömning och priorite -
ring, tillhandahålla tekniskt bistånd till sektorer med akuta behov.
Kommissionen påpekar att det var omöjligt att uppfylla alla krav.
a)
Beträffande hälso- och sjukvårdssektorn specifikt godkände Paapirs tekniska kommitté 2013 undersökningen om 
vitamin- och mineralbrist, men den genomfördes sedan inte.
Kommissionens svar 46
18
Kommissionen anser att goda framsteg har gjorts i arbetet med att uppnå en effektiv arbetsfördelning mellan 
givare. Exempelvis tog GIZ upp frågorna om klimatförändringar och skogsbruk och Spanien frågor om styrning och 
reformer inom rättsväsendet.
På delegationsnivå har en färdplan för gemensam programplanering efter 2018 utarbetats. Under 2016 kommer en 
analys av de nationella förhållandena i  Honduras i  detta avseende att genomföras.
19
Kommissionen strävar hela tiden efter att förbättra samarbetet med Honduras regering och alla givare. Samordning 
sker framför allt med EU:s medlemsstater. EU:s delegation är också mycket aktiv i G16 med målet att uppnå bästa 
möjliga samordning med de främsta givarna som är verksamma i  Honduras.
Ruta 3 – Överlappande finansiering
Kommissionen anser att även om givarnas metoder var olika kan de komplettera varandra.
Inom sektorn vatten och sanitet mottog alla kommuner som var involverade i projektet stöd, men alla fick inte 
investeringar i  infrastruktur. Dessutom skapades COMAS (den kommunala kommissionen för vattenförsörjning och 
sanitet) och USCL (enheten för övervakning och lokal kontroll), som omfattar samtliga kommuner. Stödet till kom -
munerna baserades på kapacitetsuppbyggnad genom dessa två enheter.
20
Delegationen anser sig vara mycket aktiv i  samordningen med andra givare, vilket minskar risken för överlappning. 
Kartläggning av givare är inte alltid det effektivaste verktyget, och det är dessutom tidskrävande. Samordning 
utförd av stödmottagaren, baserad på medinflytande och politisk dialog, förefaller ge bättre resultat.
23
Sektorns berättigande till stöd utreddes grundligt i enlighet med riktlinjerna för budgetstöd. Baserat på detta drogs 
slutsatsen att sektorsstrategin var tillräckligt trovärdig och relevant för att möjliggöra ett tillfredsställande program 
för budgetstöd.
Så länge tillräcklig trovärdighet och relevans finns kan en sektorsstrategi förbättras och förstärkas med tiden. Detta 
är en del av ett fortlöpande program för budgetstöd och resultat av den politiska dialogen och tekniskt bistånd.
Kommissionen noterar också att stödet för kvalitetssystemen genomfördes inom ramen för EU:s associeringsavtal 
med Centralamerika, och det godkändes av regeringen.
26
Kommissionen anser att en strukturerad analys av kriteriet för stödberättigande när det gäller makroekonomisk 
stabilitet är viktig och ska genomföras på grundval av riktlinjerna för budgetstöd.
Kommissionens svar 47
I de fall som nämns av revisionsrätten var framstegen baserade på ett antal särskilda indikatorer. Utvecklingen av 
dessa indikatorer visade på positiva framåtskridanden och att ingen försämring skett i en mycket komplex situation.
När det gäller avsaknaden av en överenskommelse mellan Honduras regering och IMF ges en hänvisning till en situ -
ation av det här slaget i riktlinjerna för budgetstöd. I punkt 5.1.2 i riktlinjerna anges att å ena sidan behöver avsak -
naden av ett IMF-program inte automatiskt innebära att det makroekonomiska kriteriet för stödberättigande inte är 
uppfyllt och att  om genomförandet varit otillfredsställande eller det inte finns något IMF-program på grund av att 
det varit svårt att komma överens med IMF om ett sådant program, kan ett land fortfarande vara berättigat till stöd 
om budgetstödprogrammets mål inte är i fara, särskilt för SRC.
Även med hänsyn till IMF:s beslut fann kommissionen att denna meningsskiljaktighet, på en mycket teknisk punkt 
av liten betydelse, inte utesluter en överlag positiv bedömning och ett fortsatt stöd av regeringens ansträngningar 
för att återställa den makroekonomiska stabiliteten.
27
Program för budgetstöd kan beredas i en viss sektor även om andra program inte gör några utbetalningar. Detta 
är del av den kontinuerliga politiska dialogen med och stödet till Honduras regering inom olika sektorer/politik -
områden. Det övergripande budskapet är att trots svårigheter stödja partnerlandet i  mer än en sektor genom 
budgetstöd.
Delegationen förde också en politisk dialog under de perioder som nämns i fotnoten, vilket inte bör betraktas som 
dubbla budskap om innehållande av budgetstöd.
Genom undertecknandet av en finansieringsöverenskommelse om budgetstöd får EU dessutom ytterligare möjlig -
heter till förhandlingar.
Kommissionen ser ingen motsägelse i  undertecknandet av EuroFor. Det bör noteras att detta program innehöll en 
mycket stabil del tekniskt bistånd som förvaltades genom delegerat samarbete. Det behövde inledas omgående 
och genom politisk dialog klargjordes att inga utbetalningar skulle ske förrän den makroekonomiska situationen 
hade lösts.
28
Kommissionen har gett sitt uttryckliga stöd till förvaltningsreformen av de offentliga finanserna i Honduras och 
bibehållit en mycket nära och kontinuerlig dialog för att stödja förbättringar och framsteg på det här området.
Förbättringen av de offentliga finanserna övervakas genom återkommande aktiviteter inom ramen för programmet 
för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (Public Expenditure and Financial Accountability, nedan kallat 
PEFA ), som är ett övergripande gemensamt initiativ från givarna och regeringen.
29
Även om kommissionen erkänner att brister finns är framstegen påtagliga och gradvisa förbättringar sker.
Den makroekonomiska och politiska konjunkturen i  landet har gjort att reformansträngningarna gått långsammare. 
Framsteg har dock noterats. Denna positiva utveckling är särskilt relevant, betydelsefull och svår att uppnå i en 
komplex miljö såsom Honduras.
Kommissionens svar 48
Dessutom anser kommissionen att det är mycket svårt att leva upp till förväntningar på reformtakten. Även om 
utmaningar finns har viktiga delmål uppnåtts, särskilt genom EU:s stöd, t.ex. utarbetandet av intyg om tillgäng -
liga budgetmedel för att undvika avvikelser från planerade utgifter i  fackministerierna. Denna nyhet infördes efter 
besök av huvudkontoret och i dialog med den lokala skattemyndigheten och IMF.
Gemensamt svar på punkterna 29 a–c
Kommissionen instämmer med revisionsrättens slutsatser och gör sitt yttersta för att övervaka såväl politiska strate -
gier och resultat inom det här området.
Som revisionsrätten konstaterade i  punkt 30, har kommissionen använt denna korrekta bedömning för att rikta initi -
ativ för politisk dialog och kapacitetsuppbyggnad inom delar av de offentliga finanserna som kräver mest uppmärk -
samhet åt rätt håll, och i  samordning med andra givare.
Därigenom stödjer kommissionen på ett konsekvent och enhetligt sätt regeringens ansträngningar för att förbättra 
resultaten i  de offentliga finanserna.
d)
De senaste tillgängliga PEFA-bedömningarna gör det möjligt att fastställa ett antal åtgärder för att förbättra situa -
tionen. Problemet hanteras genom kommissionens politiska dialog med regeringen i  Honduras.
e)
Problemet hanteras genom kommissionens politiska dialog med regeringen i  Honduras.
f)
Korruption utgör en utmaning för demokratiska styrelseformer och rättsstatsprincipen.
Samtidigt, och trots den utmanande situationen, är den nya strafflagen ( Código Penal ) just nu föremål för en över -
syn med stöd av Spanien och Eurojusticia-programmet (genom anpassningsprocessen av utkastet till den nya straff -
lagen). Dessutom utarbetas ett projekt som behandlar korruption inom ramen för MIP 2014–2020.
Kommissionen stödjer också ett initiativ med unga för att de ska känna till sina rättigheter och kunna mot -
verka korruption (” Participación e incidencia a multinivel y multiactor en el marco de procesos de veeduría social 
en Honduras, en tema de violaciones, promoción y defensa de los derechos fundamentales de la juventud ”, referens 
EIDHR/2015/369-295).
30
c)
Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att närmare fastställa riktmärken utifrån vilka framsteg ska 
mätas.
För vissa kriterier (framför allt gällande de offentliga finanserna) är framsteg mot ursprungliga delmål särskilt vik -
tiga. För andra (exempelvis makroekonomiska) är åtgärder för att bibehålla en stabilitetsinriktad politik tillräckliga 
för att bekräfta stödberättigandet.
Kommissionens svar 49
Dessutom kommer den pågående politiska dialogen att ledsaga reformprocessen och ge möjlighet att klargöra 
förväntningar.
Ruta 4 – Exempel på ospecificerade reformförväntningar
Se kommissionens svar på punkt 27.
31
Chefen för samarbetet och de projektledare som var involverade i budgetstödtransaktionerna deltog i tekniska 
utbildningar om budgetstöd och använder sin arbetslivserfarenhet för att säkerställa nödvändig sakkunskap om 
offentliga finanser.
Dessutom fanns ett starkt tekniskt stöd på plats (Paapir) för budgetstödaktiviteter (se även kommissionens svar på 
punkt VII).
Delegationen drar även nytta av omfattande expertis inom offentliga finanser och makroekonomi: från huvudkon -
toret, genom kontrollbesök på fältet, samt genom tekniskt bistånd och regelbundna kontakter med huvudkontoret 
i viktiga frågor.
33
När det gäller sektorn säkerhet och rättvisa uppnåddes vissa mycket positiva resultat trots de särskilda svårighe -
terna inom sektorn.
Till exempel har de interinstitutionella utbildningarna för anställda inom rättsväsendet (domare, polis och åkla -
gare) inledningsvis varit mycket framgångsrika. Dessa påbörjades och genomfördes för första gången som formella 
utbildningar som leder till en ackreditering i  den akademiska världen.
Det stöd till icke-statliga organisationer som finansierades genom stödprogrammet för säkerhetssektorn i  Honduras 
(Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras, nedan kallat PASS ) genomfördes också framgångsrikt, i  likhet 
med den del som skulle utrusta mottagaren.
35
Till följd av statskuppen år 2009 var det inte möjligt för delegationen att närmare utforma projektet, i synnerhet 
eftersom regeringen inte erkändes officiellt i  mitten av 2010.
Förseningen av genomförandet av Mosef-projektet berodde delvis på branden i  lokalerna för institutet för skogs -
vård (ICF, Instituto de Conservación Forestal), där Mosef låg.
36
a)
Kommissionen anser att utformningen och godkännandet av PASS måste bedömas i sitt sammanhang. När pro -
grammet godkändes år 2008 var dess mål utan tvekan ambitiösa, men realistiska. Åtgärderna bedömdes i det 
sammanhanget vara lämpliga.
Kommissionens svar 50
Den institutionella krisen år 2009 som ledde till statskuppen förändrade situationen dramatiskt och den nya reger -
ingens alla ansträngningar gick till att återställa institutionernas verksamhet i  den honduranska staten. Den orga -
niserade brottsligheten utnyttjade dessutom statskuppen och dess efterdyningar för att skapa sig inflytande. De 
statliga institutionerna var kraftigt försvagade, i  synnerhet säkerhetsministeriet uppvisade en begränsad kapacitet 
och politiska vilja.
Med beaktande av alla utmaningarna står det klart att PASS, trots de negativa omständigheter som följde av 
den politiska instabiliteten under 2009, ledde till tydliga resultat, även om de inte levde upp till de ursprungliga 
förväntningarna.
b)
Alla områden inom en sektors politik måste inte omsättas i särskilda indikatorer. Särskilda indikatorer kan bara 
användas för ett begränsat antal områden. De sammanlagda framstegen för sektorn, och därmed målen för alla 
åtgärder, övervakas dessutom genom framstegsbedömningen av den politiska utvecklingen inom sektorn.
När det gäller stöd till den nationella planen (Apoyo al Plan Nacional, nedan kallat APN ) övervakades framstegen 
för åtgärderna, men indikatorerna för den honduranska nationella planen användes för att rapportera resultaten av 
programmet för budgetstöd.
c)
Mot bakgrund av att de nationella strategierna vid tidpunkten för utformningen höll på att godkännas och inte 
var tillräckligt detaljerade för att mätas, var det nödvändigt att föreslå en särskild indikator inom vatten- och 
sanitetssektorn.
d)
Kommissionen tillhandahöll särskilt stöd för att förbättra de statistiska uppgifterna.
e)
Kommissionen samarbetar med regeringen för att avhjälpa situationen.
f)
När det gäller APN var landets politiska situation inte gynnsam för urval och införande av programmets indikatorer 
vid tidpunkten för undertecknandet av finansieringsavtalet.
Detta meddelade också delegationen i  standardanmärkningen till antagandet av tilläggsklausul 1 i  finansierings -
avtalet för APN, som förklarar att landets politiska och ekonomiska kris under 2008 och 2009 gjorde det omöjligt 
att förhandla fram ett fungerande finansieringsavtal, eftersom förutsättningarna för ett budgetstödprogram gick 
förlorade strax efter det att kommissionen fattat beslut om att finansiera avtalet.
Efter att rättsstatsprincipen hade återställts i  landet genomfördes förhandlingar i  syfte att fastställa indikatorer 
grundade uteslutande på den nya regeringens strategier.
Kommissionens svar 51
37
Fältbesök planeras utifrån olika kriterier, och besök till projekt och program med svårigheter prioriteras för att man 
genom noggrann övervakning ska kunna begränsa riskerna.
De utvalda nyckeltalen för 2015 visar att andelen problemprojekt som var föremål för övervakning eller utvärdering 
under detta år uppgick till 100 %.
Kommissionen kommer att noggrant övervaka alla projekt med konstaterade brister eller risker, bland annat genom 
riktade fältbesök.
38
En metod för att övervaka budgetstöd som en del av den resultatinriktade övervakningen har utformats av kommis -
sionen under senare år och testades för första gången i  Honduras.
Även om den resultatinriktade övervakningen av APN som gjordes i  september 2013 inte utmynnade i  några sär -
skilda rekommendationer för APN, har de synpunkter som experterna rapporterade betraktats som användbara av 
delegationen för identifiering och utformning av budgetstödinsatser inom ramen för MIP 2014–2020.
Kommissionen kommer att sträva efter att systematisk integrera rekommendationerna från den resultatinriktade 
övervakningen i  sina pågående program.
41
Samtliga av EU-delegationens dialogstrategier rör fattigdomsminskning.
Delegationen kommer att förbättra sin politiska dialog ytterligare i  framtiden.
42
Strategier för politisk dialog fastställs för sektorer som omfattas av budgetstöd och uppdateras regelbundet av EU:s 
delegation. De beaktas också inför varje utbetalning av budgetstöd.
Dessutom ingår de i ett brett spektrum av andra instrument (t.ex. tekniskt bistånd och finansiellt stöd). Således är 
effekten av dem resultatet av en kombination av alla typer av verktyg och de bör inte bedömas separat.
Kommissionen kommer emellertid att fortsätta sina ansträngningar för att förbättra dokumentationen av sin poli -
tiska dialog och bedömningen av den.
44
Inflytandet beror på många faktorer, däribland ekonomiskt stöd och politiska, sociala, kulturella och handelsmäs -
siga aspekter. Inflytande kan inte jämföras länder emellan baserat enbart på ekonomiska och handelsmässiga 
villkor.
Även om EU:s medel utgjorde en liten del av statens budget, ser kommissionen det faktiska inflytande som erhållits 
i ljuset av den tekniska kapacitet EU hade möjlighet att leverera.
När det gäller till exempel förvaltning av offentliga finanser och makroekonomisk stabilitet, var detta stöd både 
viktigt och positivt för Honduras och möjliggjorde en politisk hävstångseffekt för EU av betydande omfattning.
Kommissionens svar 52
45
a)
Bilaterala möten hölls för att, genom politisk dialog, hantera de områden som får stöd genom APN. EU:s politiska 
dialog om utbildning skedde inom ramen för givarländernas arbetsgrupp för utbildning, MERECE. Mötena var 
många och hölls kontinuerligt under perioden. Antalet möten ansågs tillräckligt och anpassat till de resurser som 
fanns tillgängliga.
Såväl en strategi för nationell statistik som reformering av den offentliga förvaltningen omfattades av indikatorerna 
i APN-programmet. De behövde därför inkluderas i  den politiska dialogen med de honduranska myndigheterna.
b)
Inrättandet av ett annat observatorium var riskabelt då delegationen för att stödja kampen mot korruption och 
straffrihet i Honduras (Misión de Apoyo contra la Corrupción y la Impunidad en Honduras, nedan kallad MACCIH ) 
samtidigt etablerades. EU-delegationens starka involvering i  samordningen med andra givare har minskat riskerna 
för dubbelarbete.
EU är nu en av MACCIH:s givare och befinner sig i en ledande ställning för att säkerställa komplementariteten inom 
sektorn.
47
Hur fattigdomen utvecklas måste bedömas med hänsyn även till externa faktorer.
Hur fattigdomsnivåerna skulle ha utvecklats utan inverkan av EU:s samarbetsprogram skulle behöva bedömas.
Kommissionen anser att utan EU:s ingripande skulle konsekvenserna av den globala finanskrisen 2008 på fattig -
doms  nivåerna ha varit mycket värre.
49
Indikatorerna förhandlades fram med regeringen på grundval av en nationell sektorsbaserad reformstrategi.
Kommissionen använder tekniskt stöd och politisk dialog för att lösa dessa frågor.
50
Kommissionen anser att det faktum att lönekostnaderna minskade från 55 % till 49 % i utbildningssektorn i ett land 
med så många utmaningar som Honduras är en prestation i sig.
Eftersom ingen systematisk utvärdering av APN och dess påverkan på utbildningen existerar är det förhållandevis 
svårt att objektivt bedöma budgetstödets effekt.
Kommissionens svar 53
51
Kommissionen anser att APN har varit en av de mest framgångsrika insatserna i hälsosektorn. Finansieringsavtalets 
mål, som är samma för den nationella utvecklingsplanen ( Plan de Nación ), uppfylldes för perioden 2010–2014. Resul -
taten var följande:
– 66 % av födslarna under 2013 ägde rum på hälso- och sjukvårdsinstitutioner (en ökning från 53 % år 2009). Ök -
ningen motsvarar 20  555 födslar.
– År 2013 hade 61 % av alla nyblivna mödrar tillgång till mödravård under de sex första veckorna efter förlossning -
en (en ökning från 51 % år 2009).
– Förekomsten (per tusental) av diarré hos barn under fem år minskade från 148 år 2009 till 126 år 2013.
– Förekomsten (per tusental) av akuta luftvägsinfektioner (lunginflammation/bronkopneumoni) hos barn under 
fem år minskade från 49 år 2009 till 45 år 2013.
52
Kommissionen anser att de indikatorer som påvisar en positiv utveckling i sektorn är mycket uppmuntrande, trots 
ovan nämnda ihållande brister.
54
EU har arbetat i den sektor som enligt det gemensamma programmet för övervakning (som leds av FN och genom -
förs vartannat år) uppvisade en ökning av vattenförsörjningen på landsbygden med 24 % och av förbättrad sanitet 
på landsbygden med 45  %. Denna betydande förbättring när det gäller tillgång till dricksvatten och avloppshante -
ring på landsbygden ägde rum under perioden 1990–2015.
55
Dessa indikatorer avser officiella verksamhetsrapporter och specifika indikatorer för det sektoriella stödprogram -
met för vatten och kvalitet, Papsac. De speglar inte resultaten av samtliga EU:s bidrag till sektorn.
Det är viktigt att belysa vad som åstadkommits genom EU:s insatser i sektorns politiska ram, såsom godkännandet 
av den nationella planen för vatten och sanitet och operativa planer.
Dessutom bidrog EU:s tekniska bistånd till flera studier som stödde institutionerna inom sektorn.
56
Att påverka volymen av honduransk export till EU är ett mycket ambitiöst mål eftersom det beror på externa fakto -
rer. Effekterna av associeringsavtalet kommer att vara fullt märkbara först på längre sikt.
Kommissionens svar 54
58
Denna översikt av sektorn illustrerar väl hur omfattande utmaningarna är för att förbättra skogsbrukssektorn i ett 
land som är mycket sårbart för klimatförändringar. Det råder ingen tvekan om att förbättrad styrning inom sektorn 
är central, vid sidan om analys av situationen före och efter projektgenomförandet, med tanke på scenariot och 
riskerna av ett icke-ingripande.
Situationen förvärras ytterligare av barkborrekrisen som hämmar insatser inom sektorn.
59
a)
Det faktum att institutet inte var fullt operativt berodde på förseningar i lagstiftningsprocessen som ligger utom 
kommissionens kontroll. Dessutom bidrar EU till att stärka institutionerna i  sektorn för att förbättra genomförandet 
av politiken för skogsbruket.
b)
Grunden för budgetstöd är övervakningen av hur indikatorerna följs, inte nödvändigtvis en ökning av budgetansla -
gen till institutionen i  fråga. För att genomföra regeringens strategi för sektorn är en ökad budget för den berörda 
institutionen inte nödvändig.
60
Våld, straffrihet och korruption är bland de svåraste problemen att hantera i  alla länder. Kommissionen anser att 
PASS och Eurojusticia bidragit till att skapa en mer samordnad institutionell ram. Kommissionen instämmer i att en 
enda nationell politik för sektorn säkerhet och rättvisa ännu inte har åstadkommits, och gör sitt yttersta för att nå 
detta mål genom program som håller på att genomföras och allmänna ansträngningar inom sektorn.
Dessutom är EU, även om den interinstitutionella samordningen fortfarande är begränsad, den enda givare som 
främjar samordning mellan de tre institutionerna inom sektorn: ministeriet för mänskliga rättigheter, rättvisa, för -
valtning och decentralisering ( Secretaría de Derechos Humanos, Justicia, Gobernación y Descentralización ), domstols -
väsendet ( Poder Judicial ) och åklagarämbetet ( Ministerio Público ).
62
PASS utvecklades under särskilda politiska förhållanden. Efter statskuppen år 2009 upphörde samarbetet under ett 
år. När det återupptogs hade de politiska prioriteringarna och villkoren ändrats väsentligt, vilket de sedan fortsatte 
att göra under programmets genomförande till följd av en ökning av antalet mord. Projektet anpassades väsentligt, 
på ett praktiskt sätt, genom att analysramen förenklades.
Kommissionens svar 55
Slutsatser och rekommendationer
63
Kommissionen noterar revisionsrättens positiva bedömning av dess insatser.
Det finns yttre faktorer utom EU:s kontroll som påverkar resultaten och effekterna av kommissionens ingripanden. 
Den politiska krisen år 2009 har påverkat alla verksamheter i landet. Om EU inte hade gett något stöd till priorite -
rade sektorer, skulle förhållandena i  de här sektorerna ha varit ännu svårare.
När det gäller avskogningstakten under åren 2000–2014 kommer en ny bedömning att offentliggöras senast i  slutet 
av 2016. Förlusterna av skogsområden beror dessutom i  stor utsträckning på yttre faktorer (såsom barkborrekrisen) 
som ligger utanför kommissionens kontroll.
64
Kommissionen anser att samarbetet har varit positivt.
Den pågående programplaneringen med insatser på medellång och lång sikt i  varje sektor och med samma 
ledande institutioner säkerställer konsekvens i EU-samarbetet och minskar risken för att resultatet av det äventyras. 
Delegerat samarbete och gemensam programplanering med medlemsstater (Tyskland och Spanien) är en viktig 
komponent som bidrar till att minimera sådana risker.
Rekommendation 1 – Förbättra EU:s tillvägagångssätt genom att göra det mer 
enhetligt och fokuserat
a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
b)
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att fortsätta att göra korrekta avvägningar och koncentrera 
sig på de områden som garanterar störst effekt.
c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Delegationen arbetar redan mot en gemensam programplanering och kommer att intensifiera sina ansträngningar 
för att uppnå detta senast 2018.
Gemensam programplanering pågår, i  enlighet med färdplanen. Olika åtgärder genomförs genom delegerat sam -
arbete under samma ledande institutioner, t.ex. UTSAN (teknisk enhet för livsmedelsförsörjning och nutrition) inom 
sektorn för livsmedelstrygghet (EU och FAO), ministeriet för sysselsättning i sysselsättningssektorn (EU och Spanien) 
och miljöministeriet inom skogsbrukssektorn (EU och Tyskland).
Kommissionens svar 56
65
Riktlinjerna för budgetstöd ger mycket detaljerade anvisningar om riskhantering och relaterade verktyg. Det vik -
tigaste verktyget som används är den ram för riskhantering som stegvis har införts i förvaltningen av program för 
budgetstöd i  Honduras.
För bedömningen av stödberättigande är bestämmelserna om utbetalning av budgetstöd strikta och tydliga. Fyra 
kriterier måste vara uppfyllda för att en utbetalning ska kunna göras. Dessa inbegriper framsteg och utveckling 
inom en makroekonomisk stabilitetspolitik.
Regeringen gav prov på ansträngningar och framsteg i att försöka upprätthålla och stödja en makroekonomisk sta -
bilitetspolitik som bygger på en heltäckande analys utförd av delegationen. Detta var dokumenterat i de inlämnade 
rapporterna om stödberättigande.
Rekommendation 2 – Förbättra förvaltningen av budgetstödtransaktioner
a)
Kommissionen godtar rekommendationen eftersom den anser att budskapen till regeringen i  Honduras redan är 
konsekventa. För närvarande godkänns strategiska alternativ av styrkommittén för budgetstöd, som endast ger 
delegationen möjlighet att genomföra program för budgetstöd som på ett konsekvent sätt beaktar utvecklingen 
på kort, medellång och lång sikt.
Kommissionen har en bred politisk dialog med Honduras. Statens reformambitioner är av avgörande betydelse för 
den politiska dialogen och berättigandet till budgetstöd.
b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen anser att denna rekommendation redan håller på att genomföras.
Riktlinjerna för budgetstöd innehåller anvisningar för en strukturerad bedömning och detaljerade mallar och tilläm -
pas fullständigt och konsekvent.
Riktlinjerna ger också utrymme för att ta hänsyn till det dynamiska upplägg som infördes genom meddelandet om 
budgetstöd KOM(2011) 638 slutlig och rådets tillhörande slutsatser: ”EU kommer vid alla former av budgetstöd att 
tillämpa ett skräddarsytt och dynamiskt upplägg för stödberättigande, som fokuserar på framsteg i  genomföran -
det av trovärdiga och relevanta sektorsreformstrategier, för största möjliga effekt ute på fältet” (rådets slutsatser 
9371/12).
c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Expertkunskaper om makroekonomi och förvaltning av offentliga finanser beaktas i  processen när personalen 
roteras.
Kommissionens svar 57
Sedan den 1 september 2016 är en sakkunnig med expertkunskaper i  budgetstöd stationerad vid delegationen 
i Honduras.
Dessutom kommer kommissionen även fortsättningsvis att säkerställa kompletterande expertis om makroekonomi 
och förvaltning av offentliga finanser.
Rekommendation 3 – Förbättra mätningen av EU-åtgärdernas resultat
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att fortsätta att beakta den i sitt nya program för att stärka 
system för övervakning och utvärdering inom sektorerna. Till exempel kommer Eurosan Budget att stödja den 
nationella jordbruksräkningen. Detta kommer att stärka kapaciteten hos det nationella statistikinstitutet (INE).
67
De sektorsstrategier som utarbetats av delegationen används som instrument för att stödja EU:s politiska dialog i de 
prioriterade sektorerna. Varje politisk dialog dokumenteras i  en skriftlig rapport. Bedömningar av i  vilken utsträck -
ning mål har uppnåtts görs när sektorn analyseras inför beslut om utbetalningar.
Rekommendation 4 – Förbättra den politiska dialogen inom de prioriterade sektorerna
Kommissionen godtar rekommendationen.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 17.11. 2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 20.7.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 25.10.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk3.11.2016
Vi bedömde ändamålsenligheten i EU:s bilaterala 
utvecklingsbistånd till prioriterade sektorer i  Honduras. Vi 
granskade därför kommissionens förvaltning och hur EU:s 
mål för utvecklingsbiståndet hade uppnåtts. Revisionen 
inriktades på perioden 2007–2015. De prioriterade sektorer 
som granskades var fattigdomsminskning, skogsbruk samt 
säkerhet och rättvisa.
Vi drog slutsatsen att EU:s utvecklingsbistånd till 
prioriterade sektorer i Honduras under den granskade 
perioden var delvis ändamålsenligt. Det bidrog till ett antal 
positiva utvecklingstendenser inom sektorerna, men svåra 
omständigheter i landet och ett antal förvaltningsbrister 
begränsade effekterna av utvecklingsbiståndet. Den 
allmänna situationen i  landet är fortfarande bekymmersam. 
Fattigdomen har ökat, skogsarealen har minskat och våldet 
är fortfarande utbrett och mordfrekvensen mycket hög.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN