[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.1.2007

KOM(2007) 3 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

2005 ÅRS RAPPORT OM PHAREPROGRAMMET OCH FÖRANSLUTNINGS- OCH ÖVERGÅNGSINSTRUMENTEN {SEK(2007) 11}

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

2005 ÅRS RAPPORT OM PHAREPROGRAMMET OCH FÖRANSLUTNINGS- OCH ÖVERGÅNGSINSTRUMENTEN

Inledning

Tillsammans med två andra instrument som finansieras av Europeiska gemenskaperna, nämligen det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa) och det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard), syftar Phareprogrammet till att stödja kandidatländer och anslutande länder i deras förberedelser inför anslutningen till Europeiska unionen. Efter anslutningen av tio nya medlemsstater fortsatte endast Bulgarien och Rumänien att få stöd från de tre föranslutningsinstrumenten under 2005. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i juni 2004 har även en föranslutningsstrategi för Kroatien utarbetats. De i sammanhanget berörda förordningarna ändrades därför och erforderliga medel anslogs till budgetarna för Phare och Ispa 2005, under det att medlen till Sapard anslogs först från och med 2006. Turkiet har fortsatt att få stöd genom sitt eget föranslutningsinstrument.

Syftet med föranslutningsstödet genom Phare är att hjälpa kandidatländer och anslutande länder i deras insatser för att stärka sina offentliga förvaltningar och institutioner så att dessa kan fungera på ett effektivt sätt inom Europeiska unionen, att främja en tillnärmning till Europeiska gemenskapens lagstiftning, att minska behovet av övergångsperioder och att främja ekonomisk och social sammanhållning.

Programplaneringen baserades på Phareriktlinjerna, vilka reviderades under 2004 i syfte att ta hänsyn till den ytterligare anpassningen av förordningen om gränsöverskridande samarbete till Interreg-initiativet och det enhetliga upplägg som behövs på kärnsäkerhetsområdet och för att markera övergången till systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis). Programplaneringen och genomförandet av föranslutningsstödet för Turkiet återspeglade i stort sett Pharestödets förfaranden och innehåll. I syfte att förbereda för den decentraliserade strategin för programförvaltning som införts under strukturfonderna fortsatte Europeiska kommissionen att öka stödet till Bulgarien och Rumänien för att göra det möjligt att överföra ansvaret för förvaltningen och genomförandet av Phareprogrammet till de nationella myndigheterna.

Denna rapport innehåller även upplysningar om den övergångsmekanism för nya medlemsstater som införts för att möjliggöra ett fortsatt stöd till det institutionsbyggande som företas i syfte att stärka och befästa dessa länders institutionella och administrativa kapacitet att genomföra gemenskapens regelverk. Programplaneringen grundades på de behov som identifierades i kommissionens sammanfattande uppföljningsrapport från november 2003.

1. EN ÖVERBLICK ÖVER ÅRET

1.1. De viktigaste förändringarna i utvidgningsprocessen under 2005

Under 2005 undertecknades anslutningsfördragen för Bulgarien och Rumänien och EU beredde väg för kommande utvidgningar. Anslutningsförhandlingar inleddes med Kroatien och Turkiet, f.d. jugoslaviska republiken Jugoslavien beviljades status som kandidatland och förbindelserna med övriga länder på västra Balkan stärktes.

Anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien undertecknades den 25 april 2005 och började ratificeras under året. I oktober 2005 lade kommissionen fram sammanfattande uppföljningsrapporter för Bulgarien och Rumänien i vilka den närmare redogör dessa länders anslutningsförberedelser under året.

I november 2005 lade kommissionen fram ett strategidokument för utvidgningen som bygger på tre principer, nämligen konsolidering av befintliga åtaganden, tillämpning av stränga men rättvisa villkor och förbättrad kommunikation. Kommissionen lämnade dessutom ett förslag till anslutningsstrategi för Kroatien och Turkiet och redogjorde i korthet för vilka åtgärder som den ansåg vara nödvändiga för att länderna på västra Balkan ska kunna fullfölja sitt närmande till Europa.

Den 3 oktober 2005 inledde EU anslutningsförhandlingar med Kroatien och Turkiet. I oktober 2005 inleddes således en genomgång av regelverket tillsammans med företrädare för båda dessa länder. Kommissionen fortsatte dessutom att följa upp anslutningsprocessen i Kroatien och Turkiet och lade fram lägesrapporter och reviderade partnerskap för anslutning för båda dessa länder i november 2005. Samtidigt med detta genomförde kommissionen stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, vilket trädde i kraft den 1 februari 2005, och associeringsavtalet med Turkiet.

I november 2005 avgav kommissionen sitt yttrande om medlemskapsansökan från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. I enlighet med kommissionens rekommendation beviljade Europeiska rådet detta land status som kandidatland vid sitt möte i december. Reformerna i Albanien banade väg för ingåendet av ett stabiliserings- och associeringsavtal. I oktober 2005 inleddes förhandlingar med Serbien och Montenegro om ingående av ett stabiliserings- och associeringsavtal. Lägesrapporterna för de tre sistnämnda länderna lades fram i november 2005. När det gäller Kosovo antog kommissionen i april meddelandet "En europeisk framtid för Kosovo" och lade därefter fram en lägesrapport i november.

Man lyckades inte nå enighet i rådet om kommissionens förslag från 2004 på områdena bistånd och handel till förmån för den turkcypriotiska befolkningsgruppen. I slutet av 2005 fick åtagandebemyndiganden till ett belopp av 120 miljoner euro dras tillbaka. Rådet antog kommissionens förslag om en förbättring av förordningen om gröna linjen. Dessa ändringar kommer att underlätta passagen för personer och varor över den gröna linjen, vilket bidrar till att stärka integrationen på ön.

1.2. De viktigaste slutsatserna från mötena under 2005 i Europeiska rådet

Europeiska rådets möte i Bryssel den 16–17 juni 2005:

”Europeiska rådet bekräftar sitt åtagande om att fullt ut genomföra Thessalonikiagendan, där det betonas att framtiden för västra Balkan finns inom Europeiska unionen. Det upprepar att varje enskilt lands framsteg mot integrering i Europa, med beaktande av utvecklingen av regelverket, beror på hur landet anstränger sig för att iaktta Köpenhamnskriterierna och villkorligheten i stabiliserings- och associeringsprocessen. Regionalt samarbete och goda grannförbindelser förblir för övrigt viktiga inslag i EU:s politik inom denna process.

Europeiska rådet uppmuntrar f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att intensifiera sina ansträngningar inför det yttrande som kommissionen kommer att avge om landets begäran om anslutning till EU. Det gläder sig åt Serbien och Montenegros väsentliga insatser, uppmuntrar landet att intensifiera dem och bekräftar att Europeiska unionen så snart som möjligt önskar inleda förhandlingar i syfte att ingå ett stabiliserings och associeringsavtal. Det upprepar sin beslutsamhet att inleda sådana förhandlingar även med Bosnien och Hercegovina så snart villkoren för detta är uppfyllda. Europeiska rådet betonar även vikten av att det inom ramen för Albaniens närmande till EU hålls fria och demokratiska val i Albanien i överensstämmelse med internationella normer, inklusive i de regioner där minoriteterna bor.

Omedelbart före minneshögtiden med anledning av tioårsdagen av massakern i Srebrenica understryker Europeiska rådet att det förblir ett viktigt krav för ett fortsatt närmande till EU att länderna i regionen fullt ut och obegränsat samarbetar med Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien. Europeiska rådet förväntar sig att detta samarbete fortsätter och förstärks tills alla som är åtalade och fortsätter att fly från den internationella rättvisan ställs inför tribunalen.

Europeiska rådet antog en förklaring om Kosovo i vilken den erinrar om Europeiska unionens bidrag till genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution nr 1244 om Kosovo och uppmanar parterna att visa god vilja när det gäller att uppnå ömsesidigt godtagbara lösningar.

Europeiska rådets möte i Bryssel den 15-16 december 2005:

”Europeiska rådet välkomnar kommissionens yttrande om f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. Det välkomnar de betydande framsteg som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gjort när det gäller att uppfylla de politiska kriterier som fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 och de krav inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen som fastställdes av rådet 1997.

På grundval av kommissionens analys beslutar Europeiska rådet att bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland, med särskilt beaktande av de betydande framsteg som gjorts när det gäller att slutföra lagstiftningsprogrammet med anknytning till ramavtalet från Ohrid liksom landets resultat sedan 2001 när det gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet (inklusive de bestämmelser som avser handel).

Europeiska rådet gör klart att ytterligare steg måste betraktas mot bakgrund av diskussionen om strategin för utvidgningen enligt rådets slutsatser av den 12 december 2005, f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens förmåga att uppfylla de politiska kriterierna från Köpenhamn, kraven inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen och det faktiska genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet samt behovet av ytterligare betydande framsteg när det gäller övriga frågor kring och kriterier för medlemskap i kommissionens yttrande och genomförandet av prioriteringarna enligt det europeiska partnerskapet, på grundval av specifika riktmärken. Unionens förmåga att ta in ytterligare medlemmar måste också beaktas. Europeiska rådet uppmanar kommissionen att rapportera om utvecklingen i framtida lägesrapporter.

2. PROGRAMPLANERING OCH GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMEN: ALLMÄN ÖVERSIKT

2.1. Phareprogrammet och föranslutningsinstrumenten för Turkiet

De totala åtagandena uppgick till 1 178,96 miljoner euro och fördelades enligt följande:

Nationella program | 921 miljoner euro |

Gränsöverskridande samarbete | 80 miljoner euro |

Regionala och övergripande program (inbegripet Taiex) | 84,75 miljoner euro |

Kärnsäkerhet | 6,31 miljoner euro |

Bulgarien – avveckling av kärnkraftverket Kozloduj | 50 miljoner euro |

Extraanslag till Bulgarien och Rumänien (för översvämningarna) | 36,9 miljoner euro |

Åtagandena för de nationella programmen fördelades enligt följande:

Bulgarien | 174,9 miljoner euro |

Rumänien | 396,9 miljoner euro |

Kroatien | 71,5 miljoner euro |

Turkiet | 277,7 miljoner euro |

Närmare uppgifter om Phareprogrammen i varje land och det ekonomiska stödet till Turkiet inför anslutningen finns i bilagan till denna rapport (del 1 beträffande de enskilda länderna).

2.2. Övergångsmekanismen

De tio länder som brukade få ekonomiskt stöd inför anslutningen genom Phare (eller genom särskilda föranslutningsinstrument för Cyperns och Maltas del) kunde under 2004 för första gången utnyttja en särskild övergångsmekanism för institutionsbyggande, vilken syftade till att möjliggöra för de då nya medlemsstaterna att stärka och befästa sin institutionella och administrativa kapacitet att genomföra gemenskapens regelverk och således fortsätta med de institutionsbyggande åtgärder som inleddes inom ramen för Phareprogrammet.

Övergångsmekanismen inrättades genom artikel 34 i anslutningsakten som ett tillfälligt finansiellt instrument efter anslutningen. Programplaneringen grundades på de behov som identifierades i kommissionens sammanfattande uppföljningsrapport från november 2003. Artikeln innehåller en icke uttömmande lista över exempel på viktiga områden i regelverket där det fortfarande förekommer brister, men utesluter även alla områden som är berättigade till stöd genom strukturfonderna. För att ge kontinuitet åt stödet för institutionsbyggande genom Phare har en del av varje årligt anslag inom ramen för övergångsmekanismen tilldelats vissa program med flera stödmottagare.

De totala åtagandena uppgick till 128,1 miljoner euro och fördelades enligt följande:

Nationella program | 116,6 miljoner euro |

Program för flera länder och övergripande program | 11,5 miljoner euro |

Åtagandena för de nationella programmen fördelades enligt följande:

Cypern | 6,4 miljoner euro |

Tjeckien | 11,8 miljoner euro |

Estland | 5,6 miljoner euro |

Ungern | 10,8 miljoner euro |

Malta | 5,9 miljoner euro |

Lettland | 8,8 miljoner euro |

Litauen | 9,3 miljoner euro |

Polen | 42,9 miljoner euro |

Slovenien | 5,1 miljoner euro |

Slovakien | 10 miljoner euro |

2.3. Övergången till systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis)

Kommissionens mål är att se till att länder som tar emot stöd genom Phare ges förmåga att förvalta gemenskapsmedel inom ramen för Edis så att de redan före anslutningen har tillräcklig praktisk erfarenhet av förvaltningen av ett helt decentraliserat system och därmed kan förvalta strukturfonderna på ett effektivt sätt efter anslutningen (i en miljö med gemensam förvaltning).

För att kommissionen skall godkänna ett Phare-genomförandeorgan för Edis (helt decentraliserad förvaltning) fordras att detta kan påvisa att det har tillräckliga resurser, strukturer och system för att kunna garantera en snabb och effektiv förvaltning av gemenskapens bistånd.

När det gäller de nya medlemsstaterna hade samtliga godkänts för Edis i slutet av första kvartalet 2005 och kommissionen kunde därmed upphöra med sin förhandskontroll av anbuds- och upphandlingsförfaranden inom ramen för pågående program. Kommissionen följer noga situationen för att kunna finna en lösning på alla de frågor rörande förvaltnings- och kontrollsystemen som framkom i samband med kommissionens revisioner 2003 och 2004.

När det gäller Bulgarien och Rumänien genomförs stödet inom ramen för Phare fortfarande delvis decentraliserat, genom ett delvis decentraliserat genomförandesystem, där de nationella myndigheterna i egenskap av upphandlande myndigheter ansvarar för genomförandet i dess helhet och alla utbetalningsfunktioner, under det att EU:s delegationer systematiskt företar förhandskontroller av varje anbuds- och upphandlingsförfarande. De nationella myndigheterna i båda länder erkänner emellertid att det är deras ansvar att se till att det finns tillförlitliga system för förvaltning och kontroll av EU-medel inom hela förvaltningen och att det görs ytterligare framsteg i deras förberedelser inför införandet av Edis.

• I Bulgarien slutfördes steg 3 "Bedömning av uppfyllandet av villkoren" i mars 2006 och en fullständig ansökan om godkännande för Edis kommer att inlämnas. Godkännandet är visserligen planerat till slutet av 2006 men kommer sannolikt att äga rum under första kvartalet 2007.

• I Rumänien lämnade myndigheterna en formell ansökan om godkännande för Edis till kommissionen i slutet av december 2005 (revisionsenheten vid generaldirektoratet för utvidgning kommer att företa en kontroll på plats i slutet av mars. Godkännandet förväntas äga rum i slutet av 2006.

När det gäller Kroatien kommer Phare att genomföras inom ramen för systemet för decentraliserat genomförande (DIS). Den 25 maj 2005 lämnade Kroatien en ansökan till kommissionen om att få sitt DIS-system godkänt för Phare. Kommissionens revisionsenheter (vid generaldirektoratet för utvidgning respektive regionalpolitik) gjorde en bedömning av förmågan att förvalta nationella och sektoriella program och projekt, förfaranden för ekonomistyrning och strukturer som rör de offentliga finanserna i Kroatien. På grundval av denna bedömning beslutade kommissionen i februari 2006 att delvis decentralisera förvaltningen av Phare till den för detta ändamål utsedda enheten vid Kroatiens finansministerium.

Turkiet gick över till ett system för decentraliserat genomförande i oktober 2003, med ett vägledande mål att fortsätta med Edis under 2007.

2.4. Samordning av gemenskapens föranslutningsstöd

- Syftet med Sapard[1] är att hjälpa kandidatländerna att hantera de problem som strukturanpassningen i deras jordbrukssektorer och landsbygdsområden för med sig och att hjälpa dem att genomföra gemenskapens regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken och rättsakter som hänför sig till detta. Mer utförlig information om verksamheten inom ramen för Sapard finns i årsrapporten för det programmet. Det huvudsakliga syftet med Ispa[2] är att anpassa kandidatländerna till gemenskapens standarder i fråga om infrastrukturer. Betydande infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet finansieras också via Ispa.

- Mer utförlig information om verksamheten inom ramen för Ispa finns i årsrapporten för det programmet. Kommissionens samordningskommitté på direktörsnivå för de tre föranslutningsinstrumenten sammankallades inte officiellt under 2005, men den höll ett flertal inofficiella möten som särskilt behandlade inrättandet av ett nytt instrument för stöd inför anslutningen (IPA) och de relevanta beståndsdelarna i detta instrument[3]. En allmän rapport om stödet inför anslutningen, i vilken kommissionen informerade Phares förvaltningskommitté om samordningen av stödet för 2005 och det planerade stödet för 2006, lades fram för medlemsstaterna och förvaltningskommittén för Phare den 19 maj 2005. Denna rapport innehöll uppgifter bl.a. om de vägledande finansiella anslagen från de tre instrumenten till vart och ett av de berörda länderna, om samordningen med Europeiska investeringsbanken (EIB) och internationella finansinstitut och om framstegen och utsikterna i fråga om decentraliserad förvaltning. I en separat årsrapport om samordningen av stödet inför anslutningen ges mer utförlig information om samordningen mellan Phare, Ispa och Sapard.

3. SAMARBETE MED EIB OCH ANDRA INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

Kommissionen samråder regelbundet under hela programplaneringscykeln med de internationella finansinstituten och andra bilaterala givare i syfte att identifiera möjliga områden för gemensam verksamhet och kompletterande strategier för prioriterade områden inför anslutningen.

Samarbetet och samfinansieringen av projekt med EIB och andra internationella finansinstitut, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Världsbanken och Europarådets utvecklingsbank (CEB) i samarbete med tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), organiseras inom ramen för det reviderade samförståndsavtalet av den 20 maj 2003 mellan Europeiska kommissionen och de deltagande internationella finansinstituten beträffande kandidatländerna.

När det gäller Phare är möjligheterna till samfinansiering med internationella finansinstitut av investeringsprojekt på nationell programnivå begränsade, eftersom programplaneringsmekanismerna för Pharestödet och mekanismerna för långivning följer skilda tidsplaner. Ett nära samarbete upprätthålls dock med de internationella finansinstituten med sikte på att inrätta en sund och hållbar ram som möjliggör lånefinansiering i de fall då detta är lämpligare än fondfinansiering, för att på så sätt garantera komplementaritet mellan de två finansieringssätten.

När det gäller övergripande program som finansierats inom ramen för Phare var de tio Phareländerna stödberättigade före 2005. De nya program som inletts sedan 2005 omfattar endast fyra länder, nämligen Rumänien, Bulgarien, Kroatien och Turkiet. De på varandra följande övergripande finansieringsinstrumentens tekniska karaktär och det faktum att de är inriktade på flera länder gjorde det nödvändigt att involvera högt specialiserade finansiella institut med lång erfarenhet av internationell finansiering och utveckling av små och medelstora företag och av den kommunala sektorn. Man föredrog finansinstitut med ställning som internationella offentligrättsliga organ som delar de värderingar som EU står för (särskilt beträffande utvidgningen) och som även de styrs av allmännyttiga målsättningar framför finansinstitut inom den privata sektorn vars investeringar styrs av kommersiella hänsyn.

Det första programmet inom ramen för finansieringsinstrumenten startades 1999 tillsammans med EBRD. CEB, som genomför programmen i samarbete med KfW, och EIB anslöt sig till programmen under de följande åren. Sedan 1999 har 23 sådana program inletts av kommissionen, enligt följande:

- 14 program för finansiering av små och medelstora företag som omfattar sammanlagt 323 miljoner euro i EU-stöd och 2 039,25 miljoner euro i krediter från de internationella finansinstituten. I slutet av februari 2006 hade ytterligare 267 miljoner euro i EU-stöd redan anslagits till projekt.

- 9 program för kommunal finansiering som omfattar sammanlagt 100 miljoner euro i EU-stöd och 500 miljoner euro i lån från de internationella finansinstituten. I slutet av februari 2006 hade 37,5 miljoner euro i EU-stöd redan anslagits till projekt.

Finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag är ett program med flera mottagarländer som syftar till att bygga upp kapaciteten hos finansiella intermediärer (banker, leasingföretag) i mottagarländerna (de nya medlemsstaterna och kandidatländerna) så att dessa kan utvidga och upprätthålla sin finansieringsverksamhet gentemot små och medelstora företag.

Instrumentet för kommunal finansiering liknar det för små och medelstora företag. De internationella finansinstitutens låne- och riskdelningsinstrument kombineras med icke-återbetalningspliktigt finansiellt stöd till lokala finansiella intermediärer. Det är också meningen att tekniskt stöd till kommuner i viss mån skall finansieras genom Phare i syfte att stärka efterfrågesidan på den kommunala kreditmarknaden.

EIB och kommissionen har i enlighet med Europeiska rådets önskemål från mötet i Nice och kommissionens meddelande om gränsregionerna av den 25 juli 2001 inrättat en mekanism för kommuner i gränsregionerna. Denna är inriktad på inrättande av småskalig kommunal infrastruktur i gränsregionerna, i syfte att främja integreringen med de nuvarande EU-regionerna. Till denna mekanism hör två program för kommunal infrastruktur som omfattar sammanlagt 50 miljoner euro i EU-stöd och 250 miljoner euro i lån från EIB. Dessa program för gränsregionerna genomförs endast tillsammans med EIB och är fortfarande i inledningsskedet. Programförvaltning

4. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

Syftet med uppföljnings- och utvärderingsfunktionen är för det första att följa upp och utvärdera det finansiella stöd som mottagarländerna beviljas för att de skall kunna uppnå målen inför anslutningen, vilket sker genom att man bedömer resultatet av program och drar lärdomar av detta. Det andra syftet är att införa ansvarighet när det gäller en effektiv förvaltning av medel och användningen av föranslutningsstödet. Det tredje syftet är att stödja utvecklingen av uppföljnings- och utvärderingskapaciteten i mottagarländerna som ett medel för förstärkning av dessa länders förmåga att förvalta och kontrollera stödet inför anslutningen.

4.1. Förhandsbedömning

Under 2005 förbereddes förhandsbedömningen av instrumentet för stöd inför anslutningen. Denna bedömning kommer att inledas under 2006 och ingår som ett led i utarbetandet av det fleråriga vägledande planeringsdokumentet för detta instrument.

4.2. Uppföljning och interimsutvärdering

De interimsöversyner som genomfördes under ledning av utvärderingsenheten vid generaldirektoratet för utvidgning i Rumänien, Bulgarien och Turkiet under 2005 resulterade i 34 olika utvärderingsrapporter (på lands- eller sektorsnivå och särskilda eller tematiska rapporter) beträffande åtgärder inom ramen för Phare och andra föranslutningsinstrument. Det vidtogs även åtgärder för att införa ett utvärderingsförfarande i Kroatien. Det framgick av interimsutvärderingsrapporterna om det ekonomiska stödet under 2005 att resultatet när det gäller föranslutningsstödet till Bulgarien, Rumänien och Turkiet var ganska blandat. Ett betydande antal program bedömdes endast ha uppnått ett knappt godtagbart resultat.

Flera sektorer har uppvisat blandade resultat. Sektorn rättsliga och inrikes frågor utgör dock ett viktigt undantag, eftersom merparten av biståndet dit omedelbart gav betydande resultat, även om verkningarna för samhället i dess helhet var mindre påtagligt. Även sektorerna den inre marknaden och jordbruk uppvisade positiva resultat. Resultatet när det gäller att förbereda mottagarna på att förvalta strukturfonderna har dock varit begränsat.

Utvärderingen av biståndet till de romska minoriteterna inom ramen för Phare visade framförallt på att detta stöd främjat projekt för integration av romerna som lett till att en dialog inletts i det civila samhället och till att vissa resultat redan kunnat nås, särskilt när det gäller institutionsbyggande. Partnerskapssamverkan fortsatte att vara ett viktigt instrument i föranslutningsprocessen.

4.3. Utvärdering i efterhand

Utvärderingen i efterhand av Phareprogrammen (nationella och gränsöverskridande program och program med flera mottagarländer) inleddes under 2005. Denna process förväntas bli klar i slutet av 2006.

5. ANNAN VERKSAMHET

Kommissionen vidtog ett antal åtgärder för att förbättra kvaliteten på programmen för 2005 och stödja utvecklingen av uppföljnings- och utvärderingskapaciteten på lokal nivå. Specifika åtgärder redovisas i del II.3 i bilagan.

[1] För mer allmän information om Sapard hänvisas till GD Jordbruks webbplats.

[2] Allmän information om Ispa finns på DG Regionalpolitiks webbplats.

[3] Det nya instrumentet för stöd inför anslutningen är ett av de sex föreslagna instrumenten för det yttre biståndet under perioden 2007–2013. Detta instrument i skärningspunkten mellan yttre bistånd och intern politik syftar till att underlätta inträdet i unionen för kandidatländerna (Turkiet, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) och de potentiella kandidatländerna (Albanien, Bosninen och Hercegovina, Montenegro och Serbien, inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244. Instrumentet för stöd inför anslutningen är ett anslutningsorienterat instrument som är avsett att uppfylla alla krav som följer av anslutningsprocessen, särskilt i fråga om prioriteringar, uppföljning och utvärdering. Instrumentet kommer att ersätta de nuvarande föranslutningsinstrumenten, dvs. Phare (som omfattar stöd för genomförandet av gemenskapens regelverk i form av institutionsbyggande och relaterade investeringar, investeringar i ekonomisk och social sammanhållning och gränsöverskridande samarbete), Ispa (som är föregångare till Sammanhållningsfonden och omfattar miljö- och transportinfrastruktur), Sapard (som är föregångare till planerna för landsbygdsutveckling och omfattar gemenskapens regelverk på området den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutveckling och föranslutningsstöd till Turkiet (som har samma tillämpningsområde som Phare) och Cards (som omfattar länderna på västra Balkan).