RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärdering om genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart

1. INLEDNING

I denna rapport behandlas den slutliga utvärderingen av det fleråriga programmet eContentplus (2005–2008), nedan kallat programmet [1].

Programmet löpte i fyra år från den 1 januari 2005 till den 31 december 2008, med en budget på 149 miljoner euro som till hundra procent använts för projekt, studier och administration (kostnader för utvärdering av förslag och granskning av projekt).

eContentplus-programmets mål var att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, så att det blir lättare att skapa och sprida information, inom områden som är av intresse för allmänheten och på gemenskapsnivå.

Programmet ingick i kommissionens strategi som lanserades i i2010: Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning . Syftet var att göra det lättare att få tillgång till samt att använda och exploatera innehåll och att främja ett rikare utbud av innehåll, och därför inriktades programmet på två av de fyra stora knäckfrågorna i samband med den digitala konvergensen för skapandet av ett gemensamt europeiskt informationsområde, som det definieras i i2010, nämligen interoperabilitet och rikt innehåll . Mer konkret skulle programmet bidra till det första målet för i2010: Ett gemensamt europeiskt informationsområde som erbjuder säker bredbandskommunikation till rimligt pris, ett rikt och diversifierat innehåll och digitala tjänster.

För att uppnå programmets övergripande syfte skulle följande handlingslinjer följas:

1. På gemenskapsnivå göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll.

2. Förbättra kvalitet och bästa praxis i fråga om digitalt innehåll mellan innehållsleverantörer och användare samt mellan olika sektorer.

3. Stärka samarbetet mellan berörda aktörer inom området digitalt innehåll samt öka medvetenheten.

Genom dessa handlingslinjer behandlade programmet områden av intresse för allmänheten som inte skulle ha utvecklats, eller som skulle ha utvecklats långsammare, om allt överlåtits åt marknaden.

- Geografisk information: eContentplus ska bidra till en mer omfattande användning av geografisk information (dvs. alla uppgifter som direkt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område) av offentliga organ, privata företag (även små och medelstora företag) och medborgare, i enlighet med direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn[2] samt Inspiredirektivet[3] som syftar till att göra relevant harmoniserad geografisk information tillgänglig så att den kan tjäna som underlag för fastställandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av gemenskapens politik. Därför har programmet finansierat projekt utifrån Inspireprinciper som är särskilt relevanta när det gäller att öka vidareutnyttjandet. Principerna innebär att man enkelt ska kunna få veta vilka rumsliga data som finns tillgängliga, bedöma hur lämpliga de är för det berörda ändamålet och ta reda på villkoren för användning. Det bör även vara möjligt att på ett sömlöst sätt kombinera rumsliga data från olika källor så att de kan delas av många olika användare och tillämpningar.

- Utbildningsinnehåll: Digitalt utbildningsinnehåll är innehåll som kan användas för lärande i olika sammanhang. Det kan röra sig om formella utbildnings- eller fortbildningsprogram, allmän utbildning av icke-formell karaktär, yrkesutbildning samt självstudier. eContentplus syftar till att främja en effektiv användning av pedagogiskt digitalt utbildningsinnehåll över gränserna och att komplettera andra gemenskapsinitiativ, som Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande där ett av målen är att stödja utvecklingen av innehåll, tjänster, pedagogiker och metoder för livslångt lärande som är innovativa och IKT-baserade.

- Digitala bibliotek för kulturellt och vetenskapligt/akademiskt innehåll: Digitala bibliotek är organiserade samlingar av digitalt innehåll som görs tillgängliga för allmänheten genom kultur- och vetenskapsinstitutioner (bibliotek, arkiv och museer) och privata innehållshavare (t.ex. förläggare) i medlemsstaterna eller andra länder som deltar i programmet. eContentplus syftar till att öka den flerspråkiga tillgången till betydande digitaliserat kulturellt, vetenskapligt och akademiskt innehåll genom att stödja utvecklingen av interoperabla samlingar och föremål – som kan ligga till grund för flerspråkiga och gränsöverskridande tjänster – och genom att stödja lösningar som underlättar exponering, upptäckande och åtkomst av dessa resurser[4]. Den 30 september 2005 antog kommissionen ett meddelande som beskrev visionen bakom initiativet i2010: Digitala bibliotek , som syftar till att göra det europeiska kulturarvet mer lättillgängligt och enklare att använda i en onlinemiljö. Inom det här initiativet har kommissionen stött skapandet av ett europeiskt digitalt bibliotek (europeana.eu), som väntas göra minst tio miljoner böcker, dokument och andra kulturella verk tillgängliga online till 2010.

Programmet genomfördes genom årliga förslagsomgångar. De mer konkreta målen och prioriteringarna fastställdes i årliga arbetsprogram, som också innehöll den tillgängliga budgeten och en vägledande tidsplan för utvärdering och urval av projektförslag som lämnats i dessa förslagsomgångar. Totalt 146,9 miljoner euro förmedlades till 67 projekt med deltagande av mer än 800 europeiska organisationer.

Kommissionen erbjöd också kontrakt för studier för att förbättra förståelsen av den ekonomiska vikten av de verksamheter som omfattas av programmet och ta fram ett underlag för fastställande av prioriteringar för framtida forskningsverksamhet och annan verksamhet som utvecklas på EU-nivå. Några sådana exempel är en studie om socioekonomiska pådrivande krafter och effekterna av ett mer långsiktigt bevarande av digitala resurser, den första systematiska försöket att kartlägga eller mäta de sociala och ekonomiska effekterna av allmän egendom i informationssamhället och, efter 2008 års översyn av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, en studie syftande till att inrätta en central europeisk plattform för information från den offentliga sektorn för att ytterligare främja åtgärder och övervaka utvecklingen mot en starkare och mer öppen miljö för framväxten av nationella och europeiska marknader för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

2. SYFTET MED UTVÄRDERINGEN

Enligt artikel 5.3 i programbeslutet skulle kommissionen lägga fram en slutlig utvärderingsrapport vid programmets slut. Denna utvärdering har gjorts med bistånd av en panel av externa experter som bedömde programmets effektivitet, resultat, effekter och hållbarhet samt hur väl det kompletterar andra initiativ både inom och bortom Europeiska unionen samt nationella initiativ.

Den slutliga utvärderingens resultat bygger på tillgänglig dokumentation, kommissionens data, en enkätundersökning samt uppföljningsintervjuer med utvalda projektdeltagare.

3. RESULTAT

Utvärderarna kom fram till att programmet hade uppnått de mål som fastställs i programbeslutet och de årliga arbetsprogram som antagits för genomförandet. Programmet har bidragit till att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, så att det blir lättare att skapa och sprida information inom områden som är av intresse för allmänheten. Mer konkret kom man fram till följande slutsatser:

Programmets främjanderoll och resultat

Programmets resultat är i linje med programmålen. Programmet har lyckats skapa bättre förutsättningar för tillgång till och användning, vidareutnyttjande och exploatering av digitalt material och därmed gjort det möjligt att skapa mervärdesprodukter och mervärdestjänster i hela Europa inom de valda områdena. Det har hjälpt aktörer på innehållsområdet (leverantörer och användare) att frigöra hela potentialen i digitalt innehåll. Innehållsleverantörerna, dvs. offentliga och privata organisationer och institutioner som skapar, insamlar eller äger digitalt innehåll, lyckades öka synligheten för sitt digitala material, inte bara i sitt eget land utan även i övriga medlemsstater och andra länder som deltar i programmet. Användarna av innehåll, t.ex. europeiska medborgare, studenter och forskare samt organisationer och företag, kan nu i sin tur hitta och använda sådant innehåll, oavsett plats och språk.

Genom att föra samman Europatäckande konsortier och bidra till skapandet av gränsöverskridande datauppsättningar och tjänster har programmet bidragit till att göra innehåll mer tillgängligt, användbart och exploaterbart inom ovannämnda områden. Såsom bekräftats av enkätundersökningen och intervjuerna skulle de flesta projekt inte ha förverkligats utan finansiellt stöd från programmet, vilket understryker hur fruktbart det är med sådana finansiella mekanismer på europeisk nivå.

På projektnivå skulle man inte ha kunnat nå sådana framgångar som inrättandet av det europeiska digitala biblioteket Europeana, den gemensamma flerspråkiga portalen för det europeiska kulturarvet. Det här är ett flaggskeppsprojekt, med omkring 20 underprojekt. Det ger tillgång till omkring 17 miljoner kulturprodukter från mer än 1 500 europeiska kulturinstitutioner (direkt eller indirekt genom samlingar) och är en stor framgång. Deltagandet i det här initiativet har ökat synligheten för alla projektpartner och gett dem ett betydligt större incitament för att bibehålla tjänsterna även när finansieringscykeln avslutats. När det gäller utbildningsinnehåll har stora framgångar uppnåtts tack vare intensivare nätverksarbete och samverkan. Meltprojektet, till exempel, tillhandahåller en portal för utbyte av utbildningsresurser för skolor ( lreforschools.eun.org ). Där kan man hitta mer än 130 000 öppna utbildningsresurser och utbildningstillgångar från många olika länder och leverantörer, inklusive 17 utbildningsministerier. Inom området geografisk information har programmet fört samman dataleverantörer, användare och andra aktörer och skapat nätverk som kommer att fortsätta att fungera som plattformar för utbyte av information och modern teknik samt lägre interoperabilitetshinder i EU. Därför kommer projektet Euradin att genomföra, testa och validera en pilotlösning för en europeisk infrastruktur som ska användas som referens för alla medlemsstater för att uppfylla Inspires rekommendationer i fråga om adresser.

Programmets effektivitet

Programmet har förvaltats på ett effektivt sätt. Båda sökande och projektdeltagare var nöjda med kvaliteten på den information som tillhandahölls av kommissionen, även om en del nykomlingar och organisationer som inte var bekanta med EU-finansierade projekt till en början tog upp mindre problem avseende programmålens och finansieringssystemens tydlighet.

Publiceringen av tydliga programmål och kriterier för kontrakt samt utvärderingen i två steg hade mycket positiva effekter när det gäller att få in och välja ut förslag av hög kvalitet.

De förenklade bidragsavtalen har snabbat på förfarandena för redovisning av projektkostnader och utbetalningen av bidrag.

Nätverk för bästa praxis infördes som en ny projekttyp för att främja antagandet av standarder och specifikationer som ska göra digitalt innehåll mer tillgängligt och användbart i Europa. Detta uppnåddes genom att nätverkens funktioner för skapandet av samsyn och information kombinerades med att medlemmarna storskaligt genomförde en eller fler konkreta lösningar under verkliga förhållanden.

Programmets effekter

Man kan endast göra en uppskattning av programmets effekter på de deltagande organisationerna, eftersom många projekt fortfarande pågår eller just har avslutats. De flesta organisationer väntar sig att synligheten för och exploateringen av deras digitala innehåll ska öka under den närmaste framtiden, men de anser redan att deltagande i eContentplus-projekt har lett till fler internationella och gränsöverskridande samarbeten och gjort dem mer medvetna om det ekonomiska och kulturella värdet i det digitala innehåll som de äger. eContentplus-projekt har exempelvis stött omvandlingen till digital text av mer än 20 miljoner sidor av skannade böcker och tidningar som finns i nationalbibliotek. Till följd av denna insats kommer allmänheten i en nära framtid att kunna fulltextsöka sådant innehåll via europeiska och de olika nationalbibliotekens portaler. Europeiska tv-arkiv har skapat en portal där man kan få tillgång till en del av deras innehåll, utforska televisionens utveckling i Europa och även följa sändningar av kulturella och historiska händelser inom och mellan nationer.

Inom området digitala bibliotek är eContentplus det första programmet vars viktigaste effekt har varit att göra material direkt tillgängligt för privatpersoner i mycket stor skala. Det har inte skett genom påverkan på aktörerna eller genom tekniska anpassningar och standarder som uppmuntrar eller tillåter en sådan tillgång, utan i stället har europeana.eu blivit portalen för europeiskt innehåll på kulturområdet. Programmet har också belyst ett antal problem som behöver lösas. Mer offentliga medel krävs för att finansiera en storskalig digitalisering, vid sidan av initiativ tillsammans med privata partner under förutsättning att de tillåter allmän tillgång till Europas gemensamma kulturarv online. Det nuvarande licenssystemets fragmentering och komplexitet hindrar också digitaliseringen av en stor del av Europas nyare kulturarv. Rättighetsklareringen måste förbättras, och man behöver klargöra vilka roller och ansvarsområden privata och offentliga organisationer ska ha när det gäller digitalisering av verk med okänd upphovsman och material som omfattas av copyright men inte längre finns i handeln.

Inom området utbildningsinnehåll väntas att användningen av sådant innehåll som ingår kommer att öka betydligt till följd av stödet från programmet. Exempelvis gör portalen lreforschools.eun.org det lätt för elever och lärare att hitta och använda undervisningsmaterial från många olika länder via en enda ingångssida. Det faktum att de nationella utbildningsministerierna deltar i många av projekten kommer förmodligen också att påverka införandet av e-utbildning i läroplanerna.

När det gäller geografisk information väntas programstödet förbättra interoperabiliteten inom flera temaområden enligt Inspiredirektivet, med direkta och mätbara effekter på genomförandebestämmelserna för Inspire.

Uthållighet

I dagsläget är det svårt att bedöma verksamhetens långsiktiga uthållighet. Projekten rapporterar dock om starka band till nationella beslutsfattare och de flesta ser optimistiskt på projektens möjligheter att fortsätta med hjälp av finansiering från offentliga och/eller privata institutioner som deltar i projekten.

4. HUVUDSAKLIGA REKOMMENDATIONER

Efterfrågan på digitalt kvalitetsinnehåll ökar hela tiden i Europa från privatpersoner, studenter, forskare, små och medelstora företag samt andra företagsanvändare eller vidareutnyttjare som önskar exploatera digitala innehållsresurser för att skapa tjänster. Därför behövs fortsatt stöd på EU-nivå för att öka tillgången till europeiskt digitalt innehåll, särskilt inom områden av intresse för allmänheten där endast långsamma framsteg väntas och tillgången till innehållet begränsas av t.ex. språkliga eller kulturella barriärer.

Under utvärderingen har flera allmänna synpunkter lagts fram som skulle kunna vara vägledande för framtida åtgärder:

4. Finansieringen bör kopplas till entydiga och klart definierade politiska mål. Även om finansieringsåtgärder inom andra områden har positiva resultat och effekter kan förmodligen mer uthålliga resultat med större effekter väntas om man satsar på områden där EU har entydiga och klart definierade politiska mål. Kopplingen mellan målområdet kulturellt innehåll/digitala bibliotek och i2010-initiativet för digitala biblioteket är ett särskilt bra exempel på detta.

5. Initiativet för digitala bibliotek bör även i fortsättningen få ekonomiskt stöd från Europeiska kommissionen för att säkerställa en fortsatt utveckling av Europeana och liknande tjänster på europeisk nivå.

6. Information från den offentliga sektorn motsvarar ett enormt ekonomiskt värde, men exploateras fortfarande inte i någon större utsträckning. Genomförandet av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn bör även i fortsättningen stödjas genom åtgärder som maximerar sådant vidareutnyttjande i Europa och frigör hela den ekonomiska potential som finns i detta. Det här är särskilt tydligt när det gäller geografisk information, ett område där fragmenteringen av datauppsättningar står i vägen för en gränsöverskridande användning och hindrar att informationen utnyttjas för vetenskapliga och kommersiella syften.

7. För att fortsätta att främja ett utbyte av rumslig information mellan offentliga organ och medborgare bör programmets uppföljningsverksamhet stödja projekt som bidrar till att upprätta en mer standardiserad elektronisk miljö för lagring och harmonisering av uppsättningar med rumslig information som omfattar ett eller fler av de ämnen som nämns i bilaga III till Inspiredirektivet. Ett par exempel på paradprojekt i det här hänseendet är Euradin, den europeiska adressinfrastrukturen, och EGN (EuroGeoNames).

8. Både de flerspråkiga och de mångkulturella dimensionerna av programmet har varit mycket uppskattade och Europeiska kommissionen bör fortsätta att betona sådana aspekter.

9. Förenklingarna av programmets bidragsavtal har uppfattats som väldigt effektiva, särskilt införandet av en fast avgift för omkostnader och det faktum att gemenskapens bidrag ges i form av delbetalningar i förskott. Offentliggörandet av tydligt angivna programmål och kriterier för kontrakt samt utvärderingen i två steg har haft mycket positiva effekter när det gäller att få in och välja ut förslag av hög kvalitet. Det här bör övervägas för bidragsavtal inom ramen för framtida finansieringsprogram.

10. Nätverk för bästa praxis har visat sig ha stor inverkan på nätverksarbete och praktiska tester genom att tillhandahålla de mest ändamålsenliga lösningarna och engagera alla berörda aktörer. Det här finansieringsinstrumentet bör övervägas för finansieringsverksamhet som syftar till att ta fram konkurrenskraftiga och innovativa lösningar.

11. När det gäller utbildningsinnehåll krävs kontinuerliga åtgärder för att stödja genomförandet av effektiva, kontextanpassade förmedlingssystem samt standardisering av utbildningsteknologi. Åtgärderna bör fokuseras på specifika gruppers användning av utbildningsinnehåll (t.ex. små och medelstora företag) i specifika utbildningssammanhang samtidigt som man bidrar till en global standardisering av utbildningsteknologi.

5. SLUTSATSER

Med tanke på behovet av ytterligare stöd på europeisk nivå för att öka tillgången till europeiskt digitalt innehåll, särskilt inom områden av allmänt intresse, har åtgärderna för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart fortsatt inom IKT-stödprogrammet sedan 2009.

De teman som ingick i 2009 och 2010 års arbetsprogram för IKT-stödprogrammet, som uppföljningsverksamhet till eContentplus, är i linje med utvärderarnas rekommendation att finansieringsåtgärder bör kopplas till tydligt definierade politiska mål. Målen för dessa teman går ut på att främja projekt till stöd för kommissionens politik inom följande områden: Digitala bibliotek, kulturellt innehåll och onlinetillgång till kulturellt innehåll och digitalt bevarande, tillgång till och spridning av vetenskaplig information i den digitala tidsåldern och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

Dessa områden har också uppmärksammats i de prioriterade åtgärderna i den digitala agendan för Europa[5]. IKT-stödprogrammet kommer även i fortsättningen att användas för det politiska målet att stärka Europeana och stödja initiativ som ger bättre onlinetillgång till Europas kulturarv.

I enlighet med rekommendationerna från reflektionsgruppen för digitalisering av Europas kulturarv[6] kommer IKT-stödprogrammet att användas för att uppmuntra digitalisering av kulturellt material och onlinetillgång för detta – inklusive böcker, kartor, tidningar, ljud, arkivmaterial, fotografier, museiföremål, filmer[7] och audiovisuellt material – för att göra det mer lättåtkomligt för allmänheten och lättare att använda för fritid, arbete och studier.

Medel kommer att användas för att uppmuntra offentliga organ att förverkliga målet att främja innehållsmarknader genom att göra sin information tillgänglig enligt öppet redovisade, effektiva och icke-diskriminerande villkor.

I den digitala agendan för Europa finns också det politiska målet att inkludera e-lärande i nationella politiska strategier för modernisering av utbildning. Resultat från eContentplus inom området utbildningsinnehåll skulle kunna bli ett viktigt led i arbetet för att nå detta mål. Inom den digitala agendans grundpelare ”Främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration” kommer e-lärande att stödja förvärvandet av de digitala färdigheter som är nödvändiga för innovation och tillväxt i ett kunskapsbaserat samhälle.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén att

12. beakta att programmet har genomförts med lyckat resultat, och

13. fortsätta att bistå kommissionen i dess arbete för att ge en högre profil åt initiativ som syftar till att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart och att stimulera en fortsatt dialog i frågor som rör digitalt innehåll.

[1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 456/2005/EG, EUT L 79, 24.3.2005, s. 1.

[2] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG, EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

[3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG, EUT nr L 108, 25.4.2007, s. 1

[4] Några av dessa aktiviteter kompletterades av Media 2007-programmet som innefattar ett system för att stödja plattformar för beställvideo och digitalisering av biografer. Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006.

[5] KOM(2010) 245, En digital agenda för Europa , meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

[6] ”Visemannakommittén” för digitalisering av Europas kulturarv: http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/comite_des_sages/index_en.htm.

[7] Kommissionens meddelande om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern, KOM(2010) 487 slutlig.