Särskild rapport AVS‑investeringsanslaget: 
ger det något mervärde?SV 2015  nr 14
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3126-0 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/16953 QJ-AB-15-015-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3137-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/243838 QJ-AB-15-015-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3162-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/326165 QJ-AB-15-015-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
AVS‑investeringsanslaget: 
ger det något mervärde?
(i enlighet med artikel 287.4 stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 14
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets ‑ och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget ‑
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III  – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel Pinxten  
– som är specialiserad på utgiftsområdet externa åtgärder. Revisionen leddes av ledamoten Klaus‑Heiner Lehne, med 
stöd av chefen för hans kansli Michael Weiss, enhetschef Sabine Hiernaux‑Fritsch, granskningsledare Lars Markström och 
revisorerna Polina Cherneva och Athanasios Tsamis.
Från vänster till höger:  S. Hiernaux‑Fritsch, M. Weiss, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis 
och L. Markström.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–VII  Sammanfattning
1–10  Inledning
1–9 Inrättandet av investeringsanslaget
10 Investeringsanslagets mervärde
11–13  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
14–37  Iakttagelser
14–27  Insatserna inom investeringsanslaget är överlag i linje med EU:s övriga  
åtgärder för utvecklingssamarbete
16–18  Undersökning och projekturval
19–27  Finansieringsformer
28–37  Investeringsanslaget ger tillgång till långsiktig finansiering och lån i  
lokal valuta och åstadkommer en katalysatoreffekt
29–30  Långsiktig finansiering
31–33  Finansiering i lokal valuta
34–37  Katalysatoreffekt
38–42  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I —  Godkända årliga och ackumulerade insatser, ingångna kontrakt och utbetalningar 
som gjorts genom investeringsanslaget i AVS‑länderna
 Bilaga I  — Fördelning per finansieringsinstrument
 Bilaga III  — Förteckning över de projekt som revisionsrätten granskade
 Europeiska investeringsbankens svar
04
 Ordförklaringar och 
förkortningar
AVS : en grupp stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet
EIB: Europeiska investeringsbanken  
Enligt artikel 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska Europeiska investeringsbanken ha 
till uppgift att bidra till utvecklingen av den inre marknaden. Enligt Cotonouavtalet förvaltar banken även 
AVS‑investeringsanslaget.
EU‑delegation : EU företräds av 139 EU‑delegationer och kontor runtom i världen. EU:s delegationer är en del av 
Europeiska kommissionen men tjänar EU:s intressen som helhet.
EUF : Europeiska utvecklingsfonden
Europeiska utvecklingsfonden är det viktigaste instrumentet för EU:s bistånd till utvecklingssamarbete med 
länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna. 
Partnerskapsavtalet, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (Cotonouavtalet), utgör 
den nuvarande ramen för Europeiska unionens förbindelser med dessa länder och territorier. Det är inriktat på 
målet att minska och på sikt utrota fattigdomen.
SMF : små och medelstora företag.
ULT : utomeuropeiska länder och territorier
05
 Sammanfattning
I
AVS‑investeringsanslaget infördes genom Cotonou ‑ 
avtalet och började användas 2003 för en 20 ‑årspe ‑
riod. Syftet med investeringsanslaget är att stödja 
investeringar inom alla sektorer av ekonomin som 
företas av privata aktörer eller affärsdrivande enheter 
inom den offentliga sektorn. Det ger finansiering på 
medellång och lång sikt genom olika finansierings ‑
instrument med syftet att uppnå hållbara positiva eko ‑
nomiska, sociala eller miljömässiga verkningar.
II
Investeringsanslaget, som får sitt kapital från nionde, 
tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden, är en 
riskbärande fond som automatiskt förnyas och syftar 
till finansiell bärkraftighet. Det totala kapitalet uppgår 
till 3 685 miljoner euro. Medlemsstaternas bidrag till 
kapitalet betalas direkt till Europeiska investeringsban ‑
ken som förvaltar investeringsanslaget.
III
Vid revisionen granskade vi insatser som underteckna ‑
des mellan 2011 och 2014 som underlag för en bedöm ‑
ning av om investeringsanslaget gav något mervärde 
till EU:s utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, 
Västindien och Stillahavsområdet. Vi bedömde om 
insatserna inom investeringsanslaget låg i linje med 
EU:s övriga utvecklingsbistånd till AVS‑länderna och 
utvärderade hur väl man med hjälp av investerings ‑ 
anslaget hade lyckats ge tillgång långsiktig finan ‑
siering och lån i lokal valuta. Till sist bedömde vi om 
insatserna hade någon katalysatoreffekt.IV
Vi kom fram till att investeringsanslaget faktiskt ger 
ett mervärde till EU:s utvecklingssamarbete med 
AVS‑länderna.
V
Insatserna inom investeringsanslaget är överlag i linje 
med EU:s utvecklingssamarbete med AVS‑länderna. 
Projekt har startats inom ramen för Impact Financing 
Envelope  (program för etisk finansiering). Avtalsskyl ‑ 
digheten att informera stödmottagarna om finansie ‑
ring från EIB/investeringsanslaget fullgörs inte alltid 
och tekniskt stöd riktas inte alltid till små och medel ‑
stora företag (SMF).
VI
Investeringsanslaget ger långsiktiga lån och finansie ‑
ring i lokal valuta. Det har även positiv katalysator ‑ 
effekt.
VII
I slutet av rapporten lämnar vi två rekommendatio ‑
ner som är avsedda att öka investeringsanslagets 
mervärde.
06
 Inledning
Inrättandet av 
investeringsanslaget
01 
AVS‑investeringsanslaget inrättades 
genom Cotonouavtalet1 och ULT‑be ‑
slutet2 och började användas 2003 för 
en 20 ‑årsperiod. Syftet med investe ‑
ringsanslaget är att stödja investe ‑
ringar inom alla sektorer av ekonomin 
(tjänster, energi, telekommunikationer, 
transport osv.) som företas av privata 
aktörer eller affärsdrivande enheter 
inom den offentliga sektorn. Det ger fi ‑
nansiering på medellång och lång sikt 
genom olika finansieringsinstrument 
med syftet att uppnå hållbara positiva 
ekonomiska, sociala eller miljömässiga 
verkningar.02 
Europeiska investeringsbanken kom ‑
pletterar investeringsanslagets medel 
med sina egna medel. En översikt över 
huvudkomponenterna i den finansie ‑
ring som investeringsanslaget och EIB 
tillhandahåller från sina egna medel 
till gruppen stater från Afrika, Västin ‑
dien och Stillahavsområdet (AVS) och 
utomeuropeiska länder och territorier 
(ULT) finns i  illustration 1  nedan.
10048,53 7503 637
EIB EIB:s egna medelULT-investeringsanslaget EUF (9, 10 och 11)
ULT-beslutEIB EIB:s egna medelAVS-investeringsanslaget
Cotonouavtalet
ULTBudget
(miljoner euro)FinansieringskällorFonder som förvaltas
av EIBEU:s
samarbetsavtal
AVSEUF (9, 10 och 11)1 AVS–EU‑partnerskapsavtalet 
(Cotonouavtalet) (EGT L 317, 
15.12.2000, s. 3).
2 Rådets beslut 2001/822/EG av 
den 27 november 2001 om 
associering av de utom ‑
europeiska länderna och 
territorierna med Europeiska 
gemenskapen (EGT L 314, 
30.11.2001, s. 1).Illustration 1Översikt över den finansiering som investeringsanslaget och EIB tillhandahåller 
från sina egna medel i AVS‑länder och utomeuropeiska länder och territorier 
(ULT)
Källa : Revisionsrätten med uppgifter från EIB.
07 Inledning
03 
Medlemsstaterna betalar sina bidrag 
till investeringsanslaget direkt till EIB. 
Dessa medel fördelas genom den 
nionde, tionde och elfte Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF). Investerings ‑
anslaget förvaltas av EIB som ska agera 
i EU:s namn och på EU:s risk3 och på 
samma sätt som EUF, utanför ramen 
för EU:s allmänna budget. Investe ‑
ringsanslaget omfattas inte av revi ‑
sionsrättens årliga revisionsförklaring 
och är inte föremål för Europaparla ‑
mentets förfarande för beviljande av 
ansvarsfrihet4.
04 
Investeringsanslaget är en fond som 
automatiskt förnyas, det vill säga 
intäkter och amorteringar används 
för att finansiera fortsatta insatser så 
att anslaget blir finansiellt bärkraftigt. 
Inom nionde, tionde och elfte EUF 
avsattes en total budget till investe ‑
ringsanslaget på 3 685,5 miljoner euro. 
Vid utgången av 2014 hade medlems ‑
staterna betalat in 2 057 miljoner euro. 
Närmare uppgifter om investerings ‑
anslagets portfölj i AVS‑länderna finns 
i bilaga I .05 
Inom elfte EUF fylldes investerings ‑ 
anslaget på med 500 miljoner euro 
som skulle användas som särskild 
finansiering, EU–AVS‑programmet för 
etisk finansiering ( Impact Financing En -
velope , IFE), för finansiering av insatser 
med större utvecklingseffekter.
06 
Investeringsanslaget är en post utanför 
balansräkningen i EIB:s räkenskaper. 
Investeringsanslagets portfölj växte 
från 2,8 miljarder euro i slutet av 2010 
till 4,5 miljarder euro i slutet av 2014. 
Intäkterna under denna period presen ‑
teras i  ruta 1 .
07 
I Cotonouavtalet anges att investe ‑
ringsanslagets verksamhet ska äga 
rum på marknadsrelaterade villkor 
utan att förorsaka snedvridningar på 
lokala marknader eller ersätta privata 
finansieringskällor. Strävan ska vara 
att investeringsanslaget ska ha en 
katalysatoreffekt genom att underlät ‑
ta mobiliseringen av långfristig lokal 
finansiering och uppmuntra utländska 
privata investerare och långivare att 
engagera sig5.3 Artikel 51 i rådets förordning 
(EU) nr 2015/323 av den 2 mars 
2015 med budgetförordning 
för elfte Europeiska utveck ‑
lingsfonden (budgetförord ‑
ning) (EUT L 58, 3.3.2015, s. 17).
4 Parlamentet har dock 
formulerat flera rekommenda ‑
tioner avseende investe ‑
ringsanslaget i sin resolution 
av den 29 april 2015 Ansvars ‑ 
frihet 2013: EU:s allmänna 
budget  – åttonde, nionde och 
tionde Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF), 
P8_TA‑PROV(2015)0120, 
punkterna 53–63.
5 Närmare uppgifter finns 
i artikel 3.1 a och 3.1 b i bilaga II 
till Cotonouavtalet.Ruta 1Investeringsanslagets portfölj och intäkter under åren 2011–2014 (miljoner euro)
2011 2012 2013 2014
Ingångna kontrakt (ackumulerat) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Totala intäkter för året 78,4 45,7 10,3 31,2
Källa : EIB.
08 Inledning
08 
När det gäller finansieringsformer och 
finansieringsvillkor är det kreditris ‑
ken som är den avgörande skillnaden 
mellan finansiering genom investe ‑
ringsanslaget och lån från EIB:s egna 
medel. EIB:s egna medel begränsas till 
lån som säkras genom solida garantier 
och andra säkerheter, medan finansie ‑
ring genom investeringsanslaget kan 
ges med högre risknivå. Lån från EIB:s 
egna medel används huvudsakligen till 
projekt inom offentliga sektorn.
09 
Genom investeringsanslaget tillhanda ‑
hålls framför allt krediter till finansiella 
intermediärer, riskkapital via kapitalin ‑
vesteringar och finansiering av infra ‑
strukturprojekt (se bilaga II ).Investeringsanslagets 
mervärde
10 
EIB lyfter fram tre sätt på vilka inves ‑
teringsanslaget särskilt kan ge ett 
mervärde6:
a) Genom att ge stödmottagare 
i AVS‑länderna tillgång till långsik ‑
tig finansiering,
b) Genom att ge finansiering i lokal 
valuta,
c) Genom att öka stödmottagarnas 
trovärdighet och mobilisera andra 
finansiella resurser för att åstad ‑
komma en katalysatoreffekt.6 Annual report 2014 on EIB 
activity in Africa, the Caribbean 
and Pacific, and the overseas 
territories  (EIB:s årsrapport om 
verksamheten i Afrika, 
Västindien och Stillahavsområ ‑
det och i utomeuropeiska 
territorier), s. 17 ( http://www.
eib.org/infocentre/publica ‑
tions/all/investment‑facili ‑
ty‑annual‑report ‑2014.
htm?lang=en ).
09
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
11 
Vi bedömde om investeringsanslaget 
gav mervärde till EU:s utvecklingssam ‑
arbete med AVS‑länderna. Vi tittade 
särskilt på följande två frågor:
a) Är insatserna inom investerings ‑
anslaget överlag i linje med EU:s 
övriga utvecklingssamarbete med 
AVS‑länderna?
b) Ger investeringsanslaget tillgång 
till långsiktig finansiering och lån 
i lokal valuta, och åstadkommer 
det en katalysatoreffekt?
12 
Revisionen var kort och avgränsad – 
revisionsrättens första revision på 
detta specifika område  – och den 
genomfördes mellan januari och maj 
2015. Den gällde sådana insatser inom 
investeringsanslaget i AVS‑länder som 
undertecknades mellan 2011 och 2014. 
Insatser som finansierades med EIB:s 
egna medel ingick inte eftersom de 
ligger utanför revisionsrättens mandat. 
Finansiering till utomeuropeiska län ‑
der och territorier ingick inte heller ef ‑
tersom den gällde mycket små belopp. 
Vi gjorde ingen bedömning av resultat 
och utfall och drar därför inte någon 
slutsats om AVS‑investeringsanslagets 
ändamålsenlighet.13 
Revisionsarbetet bestod av en analy ‑
tisk granskning, intervjuer med EIB:s 
och kommissionens personal och 
detaljgranskning av ett urval insatser. 
Vi gjorde ett revisionsbesök – i Kenya 
och Uganda. Urvalet, som täcker en 
rad olika finansieringsinstrument och 
sektorer, bestod av 20 insatser som 
finansierades genom investerings ‑ 
anslaget (se bilaga III ). Urvalet mot ‑
svarade 35 % av det totala antalet kon ‑
trakt inom investeringsanslaget som 
undertecknades med stödmottagare 
i AVS‑länderna mellan 2011 och 2014.
10
 Iakttagelser
Insatserna inom 
investeringsanslaget är 
överlag i linje med EU:s 
övriga åtgärder för 
utvecklingssamarbete
14 
Vi undersökte om insatserna inom 
investeringsanslaget var i linje med 
EU:s övriga utvecklingssamarbete med 
AVS‑länderna. Det innebar att vi gran ‑
skade urvalsförfarandena och finan ‑
sieringsarrangemangen. Vi anser att 
de 20 granskade insatserna var i linje 
med EU:s utvecklingspolitik som den 
beskrivs allmänt i Cotonouavtalet.
15 
Med EU–AVS‑programmet för etisk 
finansiering (IFE) kan investerings ‑ 
anslaget användas till stöd för projekt 
med högre risk som samtidigt bedöms 
kunna ge större utvecklingseffekt. IFE 
har en enorm potential att ytterliga ‑
re öka samstämmigheten med EU:s 
övriga utvecklingssamarbete genom 
att man inriktar sig på projekt som 
ger hög utvecklingseffekt, med det 
överordnade målet att minska fattig ‑
domen. Efter ett beslut i april 2014 
om vilka finansieringsinstrument som 
skulle användas godkändes två projekt 
före 2014 års utgång.Undersökning och projekt ‑ 
urval
16 
EIB samordnar undersökningen pro ‑ 
jekturvalet från sitt huvudkontor i Lux ‑
emburg. Banken använder sig av sina 
företrädare i AVS‑länderna i samråd 
med EU‑delegationen i landet. Ett 
policybeslut nyligen om att öka EIB:s 
närvaro i AVS‑länderna och inhysa 
EIB:s lokala kontor i EU‑delegatio ‑
nens lokaler borde bidra ytterligare 
till bättre samordning mellan EIB och 
kommissionen.
17 
Finansieringsförslag utarbetas av 
EIB och innehåller en beskrivning av 
projektet och dess samstämmighet 
med EU:s aktuella landstödstrategi 
eller regionala stödstrategi. När ett 
finansieringsförslag presenteras för 
kommittén för investeringsanslag7 
ombeds kommissionen lämna ett 
yttrande över förslagets samstämmig ‑
het med EU:s utvecklingspolitik. När 
kommittén för investeringsanslag har 
godtagit ett förslag läggs det fram för 
EIB:s styrelse som fattar det slutliga 
finansieringsbeslutet.
18 
Kommissionen lämnade ett positivt 
yttrande över alla de 20 insatser som vi 
granskade. I de fall där kommissionen 
hade några kommentarer hade de 
tagits upp under det aktuella mötet 
i kommittén för investeringsanslag.7 Kommittén för investerings ‑
anslag inrättades genom 
artikel 13 i rådets förordning 
(EU) nr 617/2007 av den 14 maj 
2007 om genomförande av 
tionde Europeiska utveck ‑
lingsfonden enligt AVS–EG‑  
partnerskapsavtalet 
(EUT L 152, 13.6.2007, s. 1). 
Kommittén består av före ‑ 
trädare för medlemsstaterna 
och en företrädare för 
kommissionen utan rösträtt.
11 Iakttagelser
Finansieringsformer
Krediter
19 
Krediter till finansiella intermediärer 
är det viktigaste instrumentet som 
används inom investeringsanslaget för 
att stödja små och medelstora företags 
finansieringsbehov i AVS‑länderna. 
Genom att finansiella intermediärer 
används för att låna medlen vidare 
till små och medelstora företag kan 
många fler företag nås på ett kost ‑
nadseffektivt sätt än vad som vore 
möjligt via direkt utlåning från EIB. 
Samarbete med finansiella intermediä ‑
rer ger investeringsanslaget tillgång till 
information om avgörande ekonomis ‑
ka förändringar i den privata sektorn.
20 
EIB samarbetar med finansiella inter ‑
mediärer som valts ut efter noggranna 
kontroller av deras tidigare resultat, 
framtidsstrategi och inriktning på 
utlåning till ett stort spektrum av små 
och medelstora företag. Det finns två 
fördelar med att investeringsanslaget 
kanaliseras via finansiella interme ‑
diärer: a) anslaget ger de finansiella 
intermediärerna säker långsiktig 
finansiering och utvecklar därigenom 
den lokala finansiella sektorn, och b) 
anslaget stimulerar de finansiella inter ‑
mediärerna att låna pengarna vidare 
till små och medelstora företag.21 
Som en del av sina kontroller av stöd ‑ 
berättigande med avseende på om 
krediterna används korrekt har EIB in ‑
fört ett ”tilldelningsförfarande” där EIB 
godkänner slutmottagarna innan en 
kredit betalas ut till den finansiella in ‑
termediären8. Enligt förfarandet måste 
den finansiella intermediären nämna 
EIB/investeringsanslaget i avtalet om 
vidareutlåning med varje slutmotta ‑
gare och rapportera till EIB om hur 
krediten används.
22 
Tilldelningsförfaraden kan användas 
för att kontrollera om slutmottagarna 
har rätt till stöd, men används inte av 
så många andra institut för utveck ‑
lingsfinansiering. Vi konstaterade att 
tilldelningsförfarandet fungerade som 
avsett i de utvalda projekten i Uganda 
men inte i Kenya när det gäller skyldig ‑
heten att nämna EIB/investeringsansla ‑
get (se ruta 2 ).8 ”Tilldelningsförfarandet” 
gäller inte mikrokrediter där 
de finansiella intermediärerna 
lämnar en övergripande 
förteckning över tilldelningar.
Finansiella intermediärers användning av finansiering från investeringsanslaget
Ingen av de tre banker vi besökte i Kenya hade nämnt finansieringen från investeringsanslaget i sina låneavtal 
med små och medelstora företag. I det avseendet fullgjorde de finansiella intermediärerna inte sina avtalsenli ‑
ga skyldigheter, och slutmottagarna informerades inte om att finansieringen kom från investeringsanslaget.Ruta 2
12 Iakttagelser
23 
Många krediter till finansiella interme ‑
diärer kompletteras med olika typer av 
tekniskt stöd9. Meningen var att även 
slutmottagarna skulle ta del av det 
tekniska stödet i form av utbildning 
i arbetsledning och projektutveck ‑
ling, men när det gällde de granskade 
krediterna fann vi att de finansiella 
intermediärerna inte hade informerat 
de små och medelstora företagen om 
möjligheten att få sådant tekniskt 
stöd.
Kapitalinvesteringar
24 
Enligt Cotonouavtalet får investerings ‑
anslaget användas för att tillhanda ‑
hålla riskkapital i form av förvärv av 
andelar i eget kapital som normalt ska 
avse icke‑kontrollerande minoritetsin ‑
nehav10. Andelarna i eget kapital ger 
små och medelstora företag tillväxt ‑ 
kapital som främjar finansiell integra ‑
tion, jobbskapande och företagaranda. 
När det gäller kapitalinvesteringar har 
EIB ett gränsvärde för exponeringen 
på 20 % av kapitalbeloppet. Vid ut ‑
gången av 2014 utgjorde investerings ‑
anslagets andelar i eget kapital 13 % av 
kapitalbeloppet.25 
Investeringsanslagets kapitalinves ‑
teringar görs både direkt  – genom 
förvärv av andelar i ett företag – och 
indirekt genom en riskkapitalfond (se 
exemplet i  ruta 3 ). Jämfört med lån 
kräver kapitalinvesteringar aktivare 
förvaltning från EIB. EIB företräds 
normalt i rådgivande fondkommittéer 
och kan där se till att åtgärderna är 
i linje med valda strategier och med 
EU:s utvecklingspolitik. Riskkapitalfon ‑
der har också mål vad gäller sociala 
konsekvenser (se exemplet i  ruta 
8 – Mikrokreditfond ).
Exempel på investering genom en riskkapitalfond
Inom investeringsanslaget har man beviljat en investering på 10  miljoner  euro i en riskkapitalfond som 
inrättats för investeringar i medelstora företag i östafrikanska länder. EIB är företrädd i fondens rådgivande 
kommitté. Investeringsstrategin är att skaffa strategiska minoritetsandelar i medelstora företag med goda 
tillväxtförutsättningar. Avsikten är att göra investeringar med en innehavsperiod på fyra till sex år i upp till 
14 olika företag. Man riktar främst in sig på varor, detaljhandel, finansiella tjänster, telekommunikation och 
tillverkning.
Fondens första investering var en andel i ett uppköp av Tanzanias ledande producent av kroppsvårdsproduk ‑
ter. Uppköpet gjordes i ett konsortium med en stor internationell bank och en annan riskkapitalförmedlare.Ruta 39 Till exempel riskbedömningar, 
noggranna kontroller, utbild ‑ 
ning i arbetsledning och pro ‑ 
jektutveckling.
10 Artikel 2 i bilaga II till 
Cotonouavtalet.
13 Iakttagelser
Direktinvestering i 
infrastrukturprojekt
26 
I många AVS‑länder råder stor brist på 
grundläggande infrastruktur. Investe ‑
ringsanslaget stöder infrastrukturpro ‑
jekt för elförsörjning och elproduktion, 
telekommunikation, vatten och avlopp 
samt transporter, hälsa och utbildning. 
Stödet har särskilt inriktats på projekt 
som gäller förnybar energi och kli ‑
matförändring. Infrastrukturprojekt 
kan skapa hållbar tillväxt, ge arbets ‑
tillfällen och förbättra den regionala 
integrationen.
27 
Vi kom fram till att alla de granskade 
infrastrukturprojekten var i linje med 
EU:s övriga åtgärder för utvecklings ‑
samarbete (se exemplet i  ruta 4 ).Investeringsanslaget ger 
tillgång till långsiktig 
finansiering och lån i lokal 
valuta och åstadkommer 
en katalysatoreffekt
28 
Vi undersökte om insatserna inom 
investeringsanslaget gav det förvän ‑
tade mervärdet. Idag ser marknaden 
annorlunda ut, men under investe ‑
ringsanslagets första år var EIB en av 
få aktörer på marknaden som erbjöd 
långsiktig finansiering i lokal valuta 
till den privata sektorn. Anslaget hade 
även en katalysatoreffekt genom att 
den lockade ytterligare finansiering.
Exempel på ett infrastrukturprojekt
Inom investeringsanslaget investerades 30 miljoner euro i det gaseldade kraftverket i Kribi, som är ett natur ‑
gaseldat värmekraftverk i Kamerun. Kraftverket, vars projektkostnader uppgår till totalt 253 miljoner euro, är 
det första i sitt slag i landet och kommer att ge över 160 000 hushåll, lokala företag och småföretag elektri ‑
citet. Projektets mål är att möta den ökande inhemska efterfrågan på el, främja handel och skapa jobb och 
ekonomisk tillväxt.Ruta 4
14 Iakttagelser
Långsiktig finansiering
29 
I alla sektorer är investeringar normalt 
hållbarare om de innebär långsiktig 
finansiering. När finansieringen ges 
i form av krediter till finansiella inter ‑
mediärer ger långsiktig finansiering 
bankerna möjlighet till ytterligare 
säker finansiering. Det är en fördel 
för bankernas vidareutlåning till små 
och medelstora företag som behöver 
finansiering. I det granskade urvalet 
var den genomsnittliga längden på lån 
till finansiella intermediärer nio år.30 
EIB är inte ensam i detta avseende 
eftersom de flesta andra institut för 
utvecklingsfinansiering också till ‑
handahåller långsiktig finansiering. 
Investeringsanslagets utlåning i form 
av krediter har dock ökat markant de 
senaste åren. Vid utgången av 2014 
utgjorde krediterna 28 % av investe ‑
ringsanslagets portfölj, jämfört med 
14 % vid utgången av 2010. Den ökade 
andelen återspeglar den fortsatta be ‑ 
tydelsen av den långsiktiga finansie ‑
ring som investeringsanslaget erbjuder 
(se ruta 5 ).Ruta 5Investeringsanslagets krediter 2011–2014 (miljoner euro)
Källa : EIB.Land/region 2011 2012 2013 2014 Totalt
Botswana 20,00 20,00
Dominikanska republiken 15,50 1,00 16,50
Ghana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenya 13,50 76,50 50,00 140,00
Mali 15,00 15,00
Moçambique 5,00 5,00
Nigeria 100,17 120,00 50,00 270,17
Regionalt – Afrika 80,11 80,11
Regionalt – Västindien 50,00 50,00
Regionalt – Östafrika 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regionalt – Södra Afrika 25,50 25,50
Regionalt – Västafrika 10,00 10,00
Rwanda 8,00 8,00
Seychellerna 5,00 5,00
Zambia 25,00 25,00
Totalt 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Iakttagelser
Finansiering i lokal valuta
31 
I de fall det är möjligt och lämpligt 
uppmanas EIB att tillhandahålla lån 
i lokal valuta för att undvika valutaris ‑
ker för slutmottagaren11. Enligt EIB:s 
interna kreditriskpolicy ska utlåning ‑
en i lokal valuta begränsas till 20 % 
av det totala kapitalbeloppet från 
investeringsanslaget. Finansieringen 
i lokal valuta var högre än någonsin 
tidigare under perioden 2011–2014, 
både räknat i årlig volym och i andel 
av investeringsanslagets portfölj. Vid 
utgången av 2014 utgjorde det belopp 
som lånats ut i lokal valuta 18,1 % av  
det totala kapitalbeloppet från inves ‑ 
teringsanslaget.32 
Att tillhandahålla lån i lokal valuta  
är ett bra sätt att öka investerings ‑ 
anslagets utvecklingseffekt. Det är  
ett initiativ som har välkomnats av 
många finansiella intermediärer i 
AVS‑länderna (se exemplet i  ruta 6 ).
33 
Finansiering i lokal valuta tillhanda ‑
hålls även av andra utvecklingsfinans ‑ 
institut, och några finansiella inter ‑
mediärer kan bära valutarisken själva. 
Men det finns fortfarande stor efter ‑ 
frågan på lån i lokal valuta, och EIB 
spelar en viktig roll när det gäller att 
tillgodose detta behov.
Mikrokrediter i Haiti
Ett mikrofinansinstitut i Haiti fick en kredit för att kunna utöka sin portfölj i samband med återuppbyggnaden 
efter jordbävningen. De stödmottagare som man riktar sig till är enskilda företagare och mycket små företag 
i stadsområden som huvudsakligen sysslar med handel, hantverk och tjänster. Det belopp som tillhandahölls 
genom investeringsanslaget, motsvarande tre miljoner euro, betalades ut i lokal valuta (haitiska gourdes). Va ‑
lutarisken bärs helt inom investeringsanslagets ram. Initiativet ger små lokala företag tillgång till finansiering.Ruta 6
Katalysatoreffekt
34 
Enligt Cotonouavtalet ska investe ‑
ringsanslaget ha en katalysatoreffekt 
genom att underlätta mobiliseringen 
av långfristig lokal finansiering och 
uppmuntra utländska privata inves ‑
terare och långivare att engagera sig 
i projekt i AVS‑staterna12.35 
En enkel metod för att ta fram kataly ‑
satoreffekten är att beräkna skuldsätt ‑
ningsgrader genom att dela det totala 
belopp som investerats i projekten 
med det totala belopp som tillhanda ‑
hållits genom investeringsanslaget. 
Enligt information från intervjuer med 
finansiella intermediärer och slutmot ‑
tagare har det granskade urvalet av 20 
projekt som får stöd från investerings ‑
anslaget följande skuldsättningsgrader 
(se ruta 7 ).11 Artikel 5 c i bilaga II till 
Cotonouavtalet.
12 Artikel 3.1 b i bilaga II till 
Cotonouavtalet.
16 Iakttagelser
36 
Investeringsanslagets effekt när det 
gäller att mobilisera ytterligare medel 
är ibland svår att bedöma. Hur man 
mäter effekten beror på om inves ‑
teringsanslaget bedöms ha ”anslutit 
sig” (EIB tillfrågades av ett annat 
utvecklingsfinansinstitut att delta i 
ett projekt) eller ”tagit initiativet” (EIB 
startade projektet).37 
Katalysatoreffekten anses dock inne ‑
fatta mer än bara mobiliseringen av 
finansiering. Investeringsanslagets 
mervärde ligger också i den ökade 
trovärdigheten som EIB:s deltagande 
ger. Högre trovärdighet stärker andra 
långivares och givares förtroende och 
lockar dem att engagera sig i specifika 
projekt (se exemplen i  ruta 8 ).Ruta 7Skuldsättningsgrad
Källa : Europeiska revisionsrätten.Finansieringsinstrument Skuldsättningsgrad Kommentarer
Infrastrukturprojekt och direkta lån 4,6Total projektkostnad delat med det belopp från 
investeringsanslaget som använts till att ingå 
åtaganden
Krediter 3,2Finansiering genom investeringsanslaget upp till 
50 % av de totala projektkostnaderna
Eget kapital 7,1Totalt eget kapital delat med det belopp från inves ‑
teringsanslaget som använts till att ingå åtaganden
Projekt med en stark katalytisk effekt
Vindkraftspark vid Turkanasjön
Investeringsanslaget deltar i finansieringen av en vindkraftspark för 623  miljoner  euro vid Turkanasjön som är 
en av de största enskilda privata investeringar som någonsin gjorts i Kenya och den största vindkraftsparken i 
Afrika söder om Sahara. Finansieringen från investeringsanslaget uppgår till 150 miljoner euro. Det är ett pro ‑
jekt där investeringsanslaget har visat sig ha en stark katalysatoreffekt: EIB:s deltagande har varit avgörande 
för att uppmuntra andra investerare att engagera sig.
Mikrokreditfond
Investeringsanslaget har använts för en finansiering på fem miljoner euro i en mikrokreditfond som riktar sig 
till mikrofinansinstitut och små producenter som är verksamma inom rättvis handel i hela Afrika. Det totala 
mobiliserade kapitalet var 22  miljoner  euro. Fonden startades ursprungligen av tre enskilda organisationer. 
Utan stöd från investeringsanslaget skulle projektet högst sannolikt inte ha genomförts.Ruta 8
17
 Slutsatser och 
rekommendationer
38 
Utifrån vårt revisionsarbete drar vi 
slutsatsen att investeringsanslaget ger 
mervärde till EU:s utvecklingssamar ‑
bete med AVS‑länderna. Investerings ‑
anslaget är i linje med EU:s utveck ‑
lingssamarbete med AVS‑länderna, 
ger tillgång till långsiktig finansiering 
och lån i lokal valuta och har en 
katalysatoreffekt.
39 
Investeringsanslagets överensstäm ‑
melse med EU:s övriga utvecklings ‑
samarbete med AVS‑länderna har 
förbättrats ytterligare sedan EIB börja ‑
de med projekt med högre risk via EU–
AVS‑programmet för etisk finansiering 
(se punkt 15).
40 
I Kenya konstaterade vi att de finan ‑
siella intermediärerna inte helt och 
hållet uppfyllde kravet på att investe ‑
ringsanslaget ska nämnas i avtalet om 
vidareutlåning med små och medel ‑
stora företag (se punkterna 21–22).Rekommendation 1  
Systematiskt omnämnande 
av investeringsanslaget 
i avtal om vidareutlåning
EIB bör försäkra sig om att de finan ‑ 
siella intermediärerna nämner inves ‑ 
teringsanslaget i sina avtal om vi ‑
dareutlåning så att slutmottagarna 
informeras om varifrån finansieringen 
kommer.
41 
Det tekniska stöd som gavs som en 
komplettering till krediterna riktades 
inte i tillräcklig utsträckning till slut ‑
mottagarna (se punkt 23).
Rekommendation 2  
Föreslå tekniskt stöd som 
komplement till krediter
För att öka utvecklingseffekten hos 
små och medelstora företag bör EIB 
tillsammans med de finansiella inter ‑
mediärerna försäkra sig om att slut ‑
mottagarna fullt ut kan dra nytta av 
det tekniska stödet.
18 Slutsatser och rekommendationer
42 
Investeringsanslaget spelar en viktig 
roll när det gäller att ge tillgång till 
långsiktig finansiering och lån i lokal 
valuta. Investeringsanslaget har även 
visat sig ha en positiv katalysatoreffekt 
(se punkterna 28–37).
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten 
Karel PINXTEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
22 september 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

19
 Bilagor
Godkända årliga och ackumulerade insatser, ingångna kontrakt och utbetalningar 
som gjorts genom investeringsanslaget i AVS‑länderna
(miljoner euro)
2003–2010 2011 2012 2013 2014 Totalt
Godkända 
insatser3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Ingångna 
kontrakt2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Utbetalningar 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Källa : EIB.Bilaga I
20 Bilagor Bilaga IIFördelning per finansieringsinstrument  
Överenskomna belopp mellan 2011 och 2014
Övrigt
100 miljoner euro
Eget kapital
136 miljoner euroInfrastrukturprojekt
378 miljoner euroKrediter
1 056 miljoner euro
Källa : EIB.
21 Bilagor Bilaga IIIFörteckning över de projekt som revisionsrätten granskade (miljoner euro)
Nr Land KontraktsnamnÖverenskomna 
belopp inom 
ramen för inves -
teringsanslaget Totalt pro -
jektbelopp13År för un -
derteck -
nandeSektor/
Instrument
1 Kamerun Gaseldat kraftverk i Kribi 29,5 260 2012 INFRA (Energy)
2 Haiti ACME Haiti – lån i lokal valuta 3,0 6 2011 Kredit
3 Kenya Vindkraftspark vid Turkanasjön 150,0 623 2014 INFRA (Energy)
4 Kenya Family Bank PEFF 10,0 20 2013 Kredit
5 Kenya Housing finance (bostadsfinansiering) 20,0 50 2012 Kredit
6 Kenya Family Bank – mikrokrediter 10,0 20 2013 Kredit
7 Kenya Shelter Afrique 15,0 38 2013 Stadsutveckling 
8 Malawi Malawi credit line 15,0 30 2013 Kredit
9 Mauritius Mauritius Airport Hotel 8,0 21 2012 Turism
10 Nigeria Access Bank 50,0 125 2012 Kredit
11 Regionalt – Afrika ADENA Fund 12,0 100 2011 Eget kapital
12 a Regionalt – Afrika EDFI/EFP‑Proparco En del av åtagandet 
på 100 miljo ‑
ner euro till 
EDFI–EFP75
2013Lån
12 b Kenya EDFI/EFP‑FMO 45 Kredit
13 Regionalt – Afrika Catalyst Fund 8,93 125 2011 Eget kapital
14 Regionalt – Afrika Convergence ICT Fund 19,25 145 2012 Eget kapital
15Regionalt – 
AVS‑ländernaFEFISOL 5,0 22 2011 Eget kapital
16 Regionalt – Afrika PTA Bank 80,0 160 2014 Kredit
17 Tanzania NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Kredit
18 Tanzania NMB – Microfinance 20,0 88 2013 Kredit
19 Uganda Crane Bank 28,0 56 2014 Kredit
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Kredit
1 Belopp för vilket åtaganden hade ingåtts vid tidpunkten för vår revision.
22 Europeiska  
investeringsbankens svar
Sammanfattning
Europeiska investeringsbanken välkomnar slutrap ‑
porten från Europeiska revisionsrätten ”The ACP 
Investment Facility (ACP IF) – does it provide added 
value?”. Arbetet har gjort det möjligt att utvärdera 
enhetlighet och relevans hos ett representativt 
urval av de projekt som finansieras av investerings ‑
anslaget, när det gäller de utvecklingsmål som 
Europeiska unionen har fastställt i enlighet med 
Cotonouavtalet. Samtliga slutsatser och rekom ‑
mendationer som antagits av tredje avdelningen är 
enligt vår uppfattning acceptabla.
Iakttagelser
Finansieringsformer
26
Investeringsanslaget finansierar grundläggande 
infrastrukturprojekt i strikt mening (särskilt privata) 
inom sektorerna energi, transporter, telekommu ‑
nikation och vatten. Åtgärder inom utbildning 
och hälsa genomförs för närvarande snarare inom 
ramen för finansförmedling (antingen kreditramar 
eller förvärv av andelar i investeringsfonder), bland 
annat via anslaget för konsekvensorienterad inves ‑
tering som infördes 2014. Målet är att öka tillgången 
till vård och utbildning, bland annat för de mest 
sårbara människorna och exempelvis genom att 
stödja utvecklingen av utbudet från privata företag. 
Vi planerar emellertid att ingripa mer direkt till stöd 
för grundläggande infrastruktur inom dessa två sek ‑
torer, framför allt genom att lägga till åtgärder som 
kombinerar resurser, s.k. blending.Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Den systematiska hänvisningen till finansierings ‑ 
källan i låneavtalen mellan finansiella mellan ‑ 
händer och slutmottagare ingår redan som en  
klausul i alla våra avtal om finansförmedling. Vi åtar 
oss att bli effektivare när det gäller att kontrollera 
det faktiska genomförandet av denna klausul. Till 
följd av den genomförda revisionen har vi redan 
vänt oss till våra kenyanska samarbetspartner1 för 
att effektivt genomföra denna avtalsskyldighet, och 
vi kommer att i framtiden särskilt uppmärksamma 
denna avgörande aspekt när det gäller synligheten 
för Europeiska unionens verksamhet inom ramen 
för Cotonouavtalet.
Rekommendation 2
Även om en betydande del av det tekniska stödet 
egentligen syftar till att förbättra de lokala finans ‑ 
institutens kapacitet (bland annat affärsbanker 
och mikrofinansinstitut), för att åstadkomma en 
övergripande modernisering av finanssektorn 
i AVS‑länderna, vänder sig programmen för tek ‑
niskt stöd i mindre utsträckning till slutmottagarna, 
entreprenörerna, för att bidra till att fler av de små 
och medelstora företagens investeringsprojekt kan 
finansieras av bankerna. Våra senaste insatser när 
det gäller tekniskt stöd har redan börjat riktas direkt 
till företagen. Det kan för övrigt noteras att inom 
ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden 
(EUF) har EIB för avsikt att fördjupa samarbetet med 
Europeiska kommissionen, särskilt inom ramen för 
transaktioner som finansieras genom ”blending”, 
vid utveckling av den privata sektorn. Det kom ‑
mer att göra det möjligt att öka volymen och den 
typ av tekniskt stöd som ställs till slutmottagarnas 
förfogande via medel från investeringsanslaget. 
Diskussioner om vissa konkreta aspekter pågår för 
närvarande.
1 Projektet SHELTER‑AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT.
HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
AVS -investeringsanslaget, som förvaltas av Europeiska 
investeringsbanken, är en riskbärande fond som automatiskt 
förnyas. Det ger stöd till investeringar av privata aktörer och 
affärsdrivande enheter inom den offentliga sektorn 
i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Det ger 
finansiering på medellång och lång sikt genom olika 
finansieringsinstrument med syftet att uppnå hållbara 
positiva ekonomiska, sociala eller miljömässiga verkningar.
Revisionsrätten drog slutsatsen att investeringsanslaget gav 
ett mervärde och överlag var i linje med EU:s 
utvecklingssamarbete med AVS -länderna. 
Avtalsskyldigheten att informera stödmottagarna om 
finansiering från EIB/investeringsanslaget fullgörs inte alltid, 
och tekniskt stöd riktas inte alltid till små och medelstora 
företag.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN