[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 29.10.2009

KOM(2009)598 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

om hur systemet med Europaskolor fungerade under 2008

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

om systemet med Europaskolor 2008

INLEDNING

I nära samarbete med generalsekretariatet och det finska och svenska ordförandeskapet[1] ägnade kommissionen under 2008 mycket kraft åt att driva på den reform av systemet med Europaskolor som inleddes 2005 på initiativ av kommissionen och Europaparlamentet.

Reformen har till syfte att göra systemet mer effektivt och öppet. Det var nödvändigt att ge de anställda vid EU:s institutioner bättre service och att göra den europeiska kursplanen mer allmänt tillgänglig för att öka ungdomarnas kunskaper om Europa och för att främja mångfald och öppenhet i EU:s skolor.

Kommissionen välkomnade därför det positiva slutresultatet av denna ambitiösa process i april 2009. Reformen innebär inte bara att ledningen av Europaskolorna förenklas och förbättras, utan också att alla barn vars föräldrar arbetar för en EU-institution eller ett EU-organ i framtiden kommer att kunna studera enligt en kursplan som leder till en europeisk studentexamen. Detta gäller redan för vissa av eleverna vid skolan i Parma, godkänd 2007, som kommer att ta sin europeiska studentexamen 2009. Kommissionen har uppmuntrat medlemsstaterna att i så stor utsträckning som möjligt sprida kursplanen och den europeiska studentexamen till de inhemska skolorna.

I avvaktan på att reformen ska genomföras gjorde sig bristerna i det nuvarande systemet påminda i det praktiska arbetet även under 2008. Kommissionen är fortfarande mycket oroad över de problem som överbefolkningen i Europaskolorna i Bryssel orsakar och över att den restriktiva inskrivningspolitiken måste fortsätta. Kommissionen är också oroad över ökningen av antalet fall där medlemsstater har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt konventionen med stadga för Europaskolorna. Kommissionen har vidtagit mycket stränga åtgärder mot vissa medlemsstater som inte har uppfyllt sina skyldigheter och har också genom politiska kontakter försökt finna en lämplig lösning.

UTVECKLINGEN UNDER 2008

Det allmänna läget i Europaskolorna

År 2008 fanns 21 649 elever registrerade vid 14 skolor i 7 länder[2].

Bryssel

Antalet elever på den tillfälliga skolan i Berkendael fortsatte att öka under 2008 i väntan på att de fasta lokalerna vid den fjärde skolan i Laeken ska stå färdiga. Belgien upprepade sitt åtagande att skolan i Laeken ska kunna tas i bruk i september 2012. Tills de nya lokalerna står färdiga måste Belgien tillhandahålla det extra utrymme som Europaskolorna behöver.

På grund av överbefolkningen har inskrivningspolitiken under de senaste åren varit mycket restriktiv, särskilt för barn vars föräldrar inte är EU-anställda. Kommissionen beklagar att den restriktiva politiken måste fortsätta på grund av bristen på infrastruktur.

I januari 2008 godkände styrelsen för Europaskolorna (nedan kallad styrelsen ) enhälligt att inleda en dialog med de belgiska myndigheterna om en femte Europaskola i Bryssel. I juli 2008 enades tjänstemän från den belgiske premiärministern Yves Letermes kabinett, kommissionens vice ordförande Siim Kallas kabinett och Europaskolornas generalsekreterare om en prognos för det framtida elevantalet i Bryssel. Av prognosen framgår att en femte skola kommer att behövas på medellång sikt.

Eftersom de pågående diskussionerna om Europaskolornas kapacitet försvårade förhandlingarna med den belgiska staten, har man kommit överens[3] om att granska de brysselska Europaskolornas kapacitet så att man kan bedöma vilken infrastruktur som krävs i framtiden. Under sitt möte i oktober 2008 godkände styrelsen att ett anbudsförfarande för denna granskning inleds och att man delar på kostnaderna[4] genom ett samfinansieringsavtal.

Kommissionen har betonat att granskningen är helt fristående från behovet av ytterligare tillfällig utrustning i väntan på att skolan i Laeken ska öppnas, och att man inte kan hänvisa till att resultatet av granskningen inte kommer att vara klart före 2010 som skäl för att utrustningen försenas.

Arbetet i den centrala inskrivningsnämnden i Bryssel

Europaskolornas generalsekreterare lade i oktober 2008 fram en detaljerad rapport för styrelsen om inskrivningspolitiken och inskrivningskampanjen 2008/2009 och drog slutsatsen att den centrala myndigheten hade fullgjort sitt mandat genom att 9 048 elever hade skrivits in i Europaskolorna i Bryssel[5]. Vid terminsstarten 2008 var 438 elever inskrivna vid Bruxelles IV[6]. 200 elever har tackat nej till inskrivning i den skola de erbjudits. Ett av skälen till detta har uppgetts vara flytten till skolan i Laeken.

Det främsta målet för inskrivningspolitiken 2009/2010[7] är att eleverna fördelas jämnt över de fyra Europaskolorna. På kommissionens begäran har styrelsen också godkänt att en företrädare för framtida föräldrar deltar som observatör vid det möte i centrala inskrivningsnämnden där inskrivningspolitiken för Europaskolorna i Bryssel kommer att fastställas från och med 2009/2010.

Kommissionen har betonat att den vill utveckla möjligheterna att skriva in barn i en skola via nätet. Föräldrarna har redan till höstterminen 2009 kunnat lämna in en ansökan med hjälp av ett elektroniskt formulär.

Säkerhet

Kommissionen är oroad över att det maximala antalet elever överskrids i tre av de fyra Europaskolorna i Bryssel, eftersom detta kan påverka säkerheten för elever och personal, särskilt vid utrymning.

Vid mötena med styrelserna för Europaskolorna i Bryssel i februari 2008 upprepade kommissionen sitt krav att en utrymningsövning ska hållas i närvaro av räddningstjänsten för att utvärdera säkerheten vid skolorna och för att fastställa det maximala antalet elever vid varje skola när säkerhetskraven respekteras. Dessa utrymningsövningar hölls i Bryssels Europaskolor under 2008. Räddningstjänsten i regionen Bryssel gjorde vissa rekommendationer, dock utan att ange något maximital för hur många elever skolorna får ha utan att säkerheten riskeras. Räddningstjänsten underströk att buss- och bilparkeringen på skolgården på Bruxelles II-Woluwe gör det svårt för räddningstjänsten att komma fram, särskilt när gården redan är full med barn och vuxna som evakuerats. Detta gav kommissionen tillfälle att återuppta förhandlingarna om en ny bussparkering vid Bruxelles-II Woluwe och i januari 2009 undertecknades bygglovet av ministerpresidenten för regionen Bryssel, vilket innebar att ett ärende som pågått sedan 2002 avslutades. För övrigt kommer säkerheten att ingå som en del i granskningen av Europaskolornas kapacitet.

Under 2008 bidrog kommissionen också inom ramen för Security business continuity plan till att införa riktlinjer för kommunikationskanaler mellan EU-institutionerna och Europaskolorna i krislägen.

Luxemburg

Båda Europaskolorna i Luxemburg ligger fortfarande i Kirchberg. Luxemburg I kunde inte använda den nya sporthall som skulle ha varit klar i september 2008, vilket försvårade undervisningen. Sporthallen beräknas vara klar till skolstarten 2009.

Bygget av de fasta lokalerna för Luxemburg II[8] inleddes i slutet av mars 2009 och de luxemburgska myndigheterna har meddelat att de kommer att kunna tas i bruk 2011. Varje försening i bygget kommer att försvåra problemen med överbefolkning. De två Europaskolorna skulle under de närmaste åren tvingas tillämpa en strängare inskrivningspolitik för elever vars föräldrar inte är anställda vid någon av EU-institutionerna.

Föräldraföreningarna kräver fortfarande att eleverna ska fördelas mellan de två skolorna i Luxemburg efter ålder och inte efter språkavdelning. Styrelsebeslutet från oktober 2003 står dock fast och byggnadsarbetet har påbörjats. I april 2009 uppgav de luxemburgska myndigheterna för styrelsen att de kommer att motsätta sig alla eventuella ändringar av den planerade strukturen.

Övriga Europaskolor

Alicante

Europaskolan i Alicante startades för barnen till de anställda vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden[9]. Antalet elever med föräldrar anställda vid EU har ökat med 2 % jämfört med 2007 års rapport och utgör nästan 42 % av det totala antalet elever. Denna ökning gäller främst förskolan och låg- och mellanstadiet.

Bergen

Europaskolan i Bergen hade samma elevantal 2008 som de två föregående åren. När det gäller infrastruktur beklagade kommissionen vid styrelsemötet att värdlandet inte har genomfört den renovering av naturkunskapssalarna med tillhörande förbättring av säkerheten som redan behövts i flera år.

Culham

Elevantalet vid skolan i Culham, som fyllde 30 år 2008, är fortsatt stabilt.

Efter styrelsens beslut 2007 att stegvis, under en sjuårsperiod med början 2010, lägga ned Europaskolan i Culham som en typ I-skola, föreslog skolledningen i juni 2008 en nedläggningsplan som tar hänsyn till både undervisningens kvalitet och skolpersonalens intressen.

Styrelsen gav i oktober 2008 Europaskolornas generalsekreterare i uppdrag att undersöka konsekvenserna av skolans förslag för personalen och för ekonomin. Analysen lades fram för styrelsen i januari 2009, som godkände den.

Samtidigt arbetar de brittiska myndigheterna med en plan som innebär att skolan i Culham omvandlas till en statligt finansierad ”akademi”.

Frankfurt

I juli 2008 meddelade Italien Europaskolornas generalsekretariat att man skulle upphöra att betala det särskilda bidrag som föreskrivs i det trepartsavtal som ingicks 2002 med Europeiska centralbanken och Europaskolorna för att starta en italiensk avdelning. Italien ändrade sedan sin ståndpunkt och begärde i början av 2009 att den italienska avdelningen skulle regulariseras, eftersom barnen till anställda vid centralbanken utgjorde mindre än 27 % av eleverna. Kommissionen begärde att en ingående granskning ska genomföras innan några som helst diskussioner om trepartsavtalet inleds.

Karlsruhe

Elevantalet vid Europaskolan i Karlsruhe ökade något under 2008, främst på grund av de många multinationella företagen i området. Eleverna i kategori 2[10] utgör 29 % av elevantalet, medan barnen till personal vid EU-institutionerna fortfarande endast utgör omkring 16 % av elevantalet. Europaskolan får fortsatt ekonomiskt stöd och uppmuntran från myndigheterna i Karlsruhe och delstaten Baden-Württemberg. En ny matsal invigdes i mars 2009.

Mol

I januari 2008 godkände styrelsen att en engelsk avdelning startas vid Europaskolan i Mol från och med september 2008. Denna avdelning har för närvarande 214 elever[11]. Framgången med den nya språkavdelningen har lett till att antalet elever i de andra två hjälpspråksavdelningarna har minskat[12]. Om denna utveckling fortsätter är det frågan om den franska och den tyska avdelningen överlever. Inrättandet av den nya språkavdelningen påverkade inte antalet barn till EU-anställda vid Europaskolan i Mol, som är oförändrat[13].

München

Elevantalet vid Europaskolan i München fortsätter att öka och infrastrukturfrågorna blir därmed allt känsligare, eftersom inrättandet av tillfälliga lokaler har lett till att de gemensamma utrymmena har minskat och till att vissa passager har blockerats. De nya permanenta lokalerna kommer att stå klara sex månader senare än beräknat[14], men de tyska myndigheterna har snabbt reagerat på Europaskolans krav och föreslagit en lämplig plats i Perlach, i närheten av den nuvarande Europaskolan, för att möta behoven.

Varese

I Varese är det fortfarande den inadekvata infrastrukturen som är det största problemet. Trots att Europaskolornas generalsekreterare och vice ordförande Kallas sedan 2006 upprepade gånger har krävt ökade bidrag och trots den namninsamling som undertecknats av över 1 200 föräldrar, har de italienska myndigheterna inte gått med på denna begäran. De har i stället sänkt det tidigare bidraget för fastighetsunderhåll. Matsalen, som nu drivs av ett föräldrakooperativ, har en sund ekonomi.

Värdländernas skyldigheter

Tillhandahållande av nödvändig infrastruktur

2.5.1.1. Belgien

De belgiska myndigheterna bekräftade flera gånger under 2008 att den fjärde Europaskolan i Bryssel kommer att stå klar 2012. I juli 2008 meddelade de också Europaskolornas generalsekreterare att det belgiska ministerrådet har godkänt finansieringen av det förberedande arbetet, framför allt avlägsnandet av asbest under 2009. Det är dock absolut nödvändigt att tillfälliga lokaler finns tillgängliga vid skolstarten 2010, eftersom det annars inte kommer att bli möjligt att godkänna alla ansökningar om inskrivning av barn till EU-anställda.

2.5.1.2. Italien

Europaskolans lokaler i Varese är otillräckliga och olämpliga. Trots att Europaskolornas generalsekreterare och vice ordförande Kallas tog flera formella kontakter under 2008 och trots löften från ansvariga hos olika italienska myndigheter, har den italienska regeringen inte avsatt de nödvändiga medlen.

2.5.1.3. Tyskland (Frankfurt)

Europaskolan i Frankfurt har ett ständigt ökande elevantal, men alldeles för små lokaler. Det förefaller för närvarande omöjligt att hitta en plats för Europaskolan nära Europeiska centralbankens nya byggnad, men förhandlingar pågår om att bygga ut de nuvarande lokalerna för att möta elevernas behov. Diskussionerna med stadens myndigheter, som var svåra under 2008, tycks gå framåt under 2009. Denna fråga är en av de främsta prioriteringarna under 2009.

2.5.2. Utsända lärare

Problemet med att vissa medlemsstater inte sänder ut några lärare förvärrades under 2008. Under läsåret 2008/2009 fanns 59 lärare som inte var utsända av ett medlemsland,[15] vilket ledde till extrakostnader som man tvingades finansiera med medel från gemenskapsbudgeten. Om vakanta tjänster inte kan tillsättas med utsända lärare, rekryteras lärarna lokalt, vilket leder till att personalkostnaderna för dessa lärare överförs från de nationella budgetarna till EU:s budget, som alla medlemsstaterna bidrar till, även de som redan uppfyller sina skyldigheter.

2.5.3. Överträdelseförfarande

Sedan oktober 2006 har de belgiska myndigheterna vägrat att erkänna Belgiens skyldighet att stå för kostnaderna för möbler och utrustning till Europaskolorna i landet, och att betala de räkningar för möbler och läromedel som sänts till dem av Europaskolorna i Bryssel. Eftersom denna inställning strider mot de grundläggande reglerna i EG-fördraget inledde kommissionen ett överträdelseförfarande, som kulminerade i att kommissionen lämnade in en stämningsansökan till EG-domstolen i mars 2009. Detta visar att kommissionen är fast besluten att vidta kraftfulla åtgärder mot de medlemsstater som inte uppfyller sina skyldigheter.

BUDGET OCH FINANSER 2008

EU:s budgetmyndighet hade ursprungligen öronmärkt 144 miljoner euro för Europaskolorna under 2008 av ett totalt budgetanslag på 257,9 miljoner euro.

Av de redovisade intäkterna framgår att de olika bidragen till den totala budgeten (exklusive överskott) fördelades på följande sätt:

- EU:s budget: 56,4 %.

- Medlemsstater: 22,1 %.

- Europeiska patentverket[16]: 6,3 %.

- Finansieringsavtal med företag som har ingått ett avtal med Europaskolorna om kategori II-elever: 5,7 %.

- Skolavgifter för kategori III-elever (utan koppling till EU-institutionerna): 7,3 %.

- Andra källor: 2,2 %.

Den genomsnittliga årskostnaden per elev för alla Europaskolorna sammantagna var under 2008 omkring11 700 euro. Den andel av budgeten som avsatts för barn med särskilda behov[17] har ökat med 24 % de senaste två åren.

FÖRVALTNING OCH REFORM

Vid sitt möte i Helsingfors i april 2008 beslutade styrelsen att slå samman de olika arbetsgrupper som bildades 2007 för att genomföra reformen med hjälp av ett samlat tillvägagångssätt, som inbegriper följande:

1) Rationalisera den övergripande förvaltningen av det nuvarande systemet för att se till att besluten fattas på rätt nivå.

2) Se till att driftskostnaderna fördelas rättvist mellan alla medlemsstater.

3) Göra systemet allmänt tillgängligt genom att erbjuda kursplanen och den europeiska studentexamen i nationella skolor i länder där det finns EU-byråer eller EU-organ (typ II-skolor) och i andra länder på initiativ från den berörda medlemsstaten (typ III-skolor).

Efter fyra år av känsliga förhandlingar och utan att den gällande konventionen behövde ändras kom Europaskolornas styrelse i april 2009 överens om ett övergripande avtal om följande frågor:

Europaskolornas självständighet och den lokala förvaltningen

Som ett led i reformen har man nått en politisk överenskommelse om ökad självständighet för Europaskolorna. Fler beslut kommer att fattas av skolledningen, och föräldrarna, som har en röst av sex, kommer att ha större inflytande på besluten. Denna självständighet kommer dock att kontrolleras. Den kommer att ingå i en allmän ram som utarbetats av Europaskolornas styrelse, som varje Europaskola varje år ska omsätta till en färdplan som innehåller målen för undervisningen och förvaltningen, samt rapporteringsskyldigheter eller ansvarighet (accountability).

Förvaltningen av systemet

I enlighet med kommissionens önskemål är syftet med reformen att anpassa och förenkla beslutsprocessen samtidigt som de olika organens ansvarsområden klargörs[18]. Detta kommer att göra det möjligt för styrelsen att koncentrera sig helt på politiska beslut, eftersom de övriga besluten fattas på en lämplig lägre nivå. Generalsekreterarens roll förstärks och sekretariatet kommer att få officiellt stöd från ordförandeländerna och kommissionen[19].

Rapporteringsskyldigheter

Avgränsningen av varje organs ansvarsområde och rapporteringsskyldigheten gör systemet konsekvent.

Fördelningen av kostnaderna mellan medlemsstaterna

Fördelningen av kostnaderna för utsända lärare mellan medlemsstaterna var en politiskt känslig fråga i utkanten av reformprocessen. Det var svårt att diskutera ämnet vid reformarbetsgruppens möten under 2008, eftersom medlemsstaterna inte var särskilt entusiastiska.

Vid mötet i styrelsen i april 2009 enades man om en vägledande och rättvis måttstock, nämligen förhållandet mellan den procentandel av personalen som en medlemsstat sänt ut och den procentandel av eleverna vid Europaskolorna som kommer från samma medlemsstat. Det kommer inte att vara möjligt att kräva direkt finansiell ersättning från en medlemsstat som inte sänder ut tillräckligt många lärare, eftersom alla medlemsstater formellt motsatte sig detta. För att alla medlemsstater ska kunna sända ut lärare godkände dock styrelsen en strukturell metod som gör det möjligt att ge undervisning på ett av skolsystemets hjälpspråk[20] med hjälp av lokala lärare som inte är infödda talare av språket men vars språkkunskaper kontrolleras noga innan de anställs.

Om medlemsstaterna inte sänder ut tillräckligt många lärare kommer gemenskapen även i fortsättningen att betala kostnaderna för lokalanställda lärare. Gemenskapens bidrag kommer att fastställas noga och följas upp årligen. Kommissionen hoppas att man genom att betona att denna kostnad överförs till gemenskapen kommer att få medlemsstaterna att uppfylla sina skyldigheter.

Ökad tillgänglighet och reformerad studentexamen

Godkännande och finansiering av godkända skolor

Styrelsen antog principen om att göra Europaskolsystemet mer tillgängligt genom att göra det möjligt att starta skolor som godkänts av styrelsen. Dessa typ II- och typ III-skolor är godkända nationella skolor som erbjuder en europeisk kursplan och en europeisk studentexamen samtidigt som de uppfyller stränga pedagogiska krav. Skolorna skiljer sig från dagens 14 Europaskolor av typ I. Typ II-skolorna är skolor som ligger i närheten av EU-institutioner eller EU-organ och som kan ta emot barn till personalen, vilket inte är fallet med skolor av typ III.

Styrelsen godkände också att en ny artikel införs i godkännandeavtalet om EU:s bidrag till finansieringen av typ II-skolor i förhållande till antalet barn till EU-anställda på skolan i fråga. Detta bidrag ska grundas på enkla, rättvisa kriterier som är kända i förhand och som tar hänsyn till skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella referenskostnader.

Tack vare att vissa medlemsstater har satsat på att föregripa denna ökning av tillgängligheten har sex skolor redan godkänts eller är på väg att bli godkända[21].

Europeisk studentexamen

En av förutsättningarna för att göra Europaskolsystemet mer tillgängligt är att den europeiska studentexamen görs om för att garantera kvaliteten, se till att den godkänns överallt inom EU och stärka dess redan goda anseende som värdefull merit som ger tillgång till högre utbildning.

Styrelsen godkände ändringarna vid sitt möte i Helsingfors i april 2008, inbegripet de skolor som styrelsen godkände i 1984 års avtal om en europeisk studentexamen. Skolan i Parma omfattas av ett tillfälligt avtal som kommer att träda i kraft för studentexamen i juni 2009.

På uppdrag av styrelsen har universitetet i Cambridge gjort en extern utvärdering av den europeiska studentexamen och slutrapporten överlämnades i april 2009. Styrelsen har inrättat en arbetsgrupp som ska förbereda reformeringen av studentexamen och gruppen har inlett sitt arbete under 2009.

KOMMUNIKATION, DIALOG OCH INFORMATION

Under 2008 fortsatte kommissionen att prioritera information och kommunikation mellan olika grupper med intressen i Europaskolorna. Kommissionens avdelningar hade regelbundna möten med föräldraföreningarna och den lokala personalkommittén i Bryssel för att sörja för en tydlig och direkt dialog.

Personalen informeras främst med hjälp av intranätet. Fler artiklar har publicerats i den interna veckotidningen Commission en Direct för att informera personalen om hur reformeringen av systemet med Europaskolor framskrider.

Vice ordförande Kallas har vid flera tillfällen kontaktat de behöriga nationella myndigheterna för att problem som rör Europaskolorna ska lösas snabbare. Han har regelbundet träffat kommissionsanställda för att svara på deras frågor om Europaskolorna.

Ordförande José Manuel Barroso har diskuterat frågan om Europaskolorna med olika statschefer och med företrädare för de anställda, särskilt problemen med överbefolkningen i Europaskolorna i Bryssel.

Under 2008 visade Europaparlamentet ett växande intresse för Europaskolorna. Vice ordförande Kallas fick tillfälle att svara på frågor om reformen, om den europeiska studentexamen, om finansieringen av Europaskolorna, om undervisningen i religion, om integreringen av systemet med Europaskolor i nätverket Eurydice och om integreringen av barn med särskilda behov[22].

INSATSER FÖR ELEVER MED SÄRSKILDA BEHOV

Europaskolorna har fortsatt sina insatser för att bättre integrera barn med särskilda behov så att de kan studera på en Europaskola, vilket är möjligt med ett anpassat studieprogram.

Kommissionen stöder till fullo integreringen av barn med särskilda behov genom att ställa nödvändiga medel till förfogande, bland annat ekonomiska. Mellan 2004 och 2008 har budgeten för barn med särskilda behov och antalet studenter med särskilda behov ökat med över 50 %[23]. I september 2008 anmälde sig 49 elever med särskilda behov till den europeiska studentexamen i juni 2009.

Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för funktionshindrade röstade för ett budgetanslag på 200 000 euro till Europaskolorna för att främja undervisningen av barn med särskilda behov. Detta gjorde det möjligt för styrelsen att beställa en extern utredning av programmet för barn med särskilda behov för att se hur det kan förbättras.

ARBETET I EUROPASKOLORNAS ORDFÖRANDESKAP UNDER 2008: FINLAND OCH SVERIGE

Det finska ordförandeskapet under läsåret 2007/2008 sammanföll med en viktig etapp i reformeringen av Europaskolorna, nämligen utarbetandet av de bestämmelser som behövs för att reformen ska bli verklighet.

I augusti 2008 övertog Sverige ordförandeskapet för Europaskolorna. Det svenska ordförandeskapet under skolåret 2008/2009 utmärktes av att den reformering av systemet som inleddes 2005 kunde avslutas.

SYSTEMETS FRAMTID

I korthet kan man konstatera att reformprocessen var lång och komplicerad, eftersom det alltid är svårt för ett system att reformera sig själv. Trots detta och trots svårigheterna gjorde kommissionens, de olika ordförandeskapens och generalsekreterarens beslutsamhet det möjligt att lösa problemen och bevara de grundläggande målen med reformen.

Reformen godkändes enhälligt vid styrelsens möte i april 2009, såsom Europaparlamentet och kommissionen önskat. Avtalet lades fram för utbildningsministrarna vid rådets möte den 12 maj 2009.

Uppgiften att genomföra reformen faller på Slovenien, som innehar ordförandeskapet i Europaskolorna under läsåret 2009/2010. Den uppgiften borde vara slutförd i september 2009 för de aspekter som inte kräver några ändringar av lagstiftningen och i september 2010 för de aspekter som kräver sådana ändringar.

[1] Ordförandeskapet för Europaskolorna följer inte samma ordning som ordförandeskapet för Europeiska rådet.

[2] En ökning med 2,98 % jämfört med rapporten 2007.

[3] Under ett möte mellan premiärminister Letermes kabinett och vice ordförande Kallas kabinett i maj 2008.

[4] Kommissionen, Europaskolornas generalsekretariat och Régie des Bâtiments.

[5] 42 % av eleverna i Europaskolorna totalt.

[6] Nästan hälften av maximikapaciteten vid den tillfälliga skolan i Berkendael.

[7] Styrelsebeslut i oktober 2008.

[8] I Bertrange/Mamer.

[9] År 2008 gick nästan 80 % av personalens barn i skolåldern på Europaskolan.

[10] Barn till anställda vid företag som ingått avtal med Europaskolorna.

[11] 29,8 % av det totala antalet elever vid skolan.

[12] En minskning med 23 % i den tyska avdelningen och med 47 % i den franska avdelningen.

[13] 148, eller 20,3 % av de 718 eleverna, är barn till EU-anställda.

[14] Leverans i januari 2010.

[15] Under 2007/2008 fanns 39 sådana lärare.

[16] Bidraget från Europeiska patentverket avser Europaskolan i München.

[17] Elever med särskilda behov är elever som har inlärningssvårigheter på grund av ett fysiskt eller psykiskt funktionshinder eller en beteendestörning.

[18] Budgetkommittén kommer att få ökade beslutsbefogenheter i budgetfrågor och ekonomiska frågor. Den blandade pedagogiska kommittén, som nu är ett enda organ, kommer att ha beslutsbefogenheter i nästan alla frågor som rör utbildning. Föräldrarna, personalkommittén och kommissionen kommer att ha en röst vardera.

[19] Inom ramen för trojkan.

[20] Engelska, franska eller tyska.

[21] Skolan Dunshaughlin (Irland) i närheten av Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor i Grange,

skolan i Héraklion (Grekland) i närheten av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet,

skolan i Parma (Italien) i närheten av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet,

skolan i Helsingfors (Finland) i närheten av Europeiska kemikaliemyndigheten,

skolan i Strasbourg (Frankrike) i närheten av Europaparlamentet,

skolan i Manosque (Frankrike) i närheten av forskningscentrumet Iter i Cadarache.

En typ III-skola förbereds i Haag (Nederländerna), där det inte finns någon EU-institution eller något EU-organ.

[22] Elever med särskilda behov är elever som har inlärningssvårigheter på grund av ett fysiskt eller psykiskt funktionshinder eller en beteendestörning.

[23] Antalet elever med ett avtal för barn med särskilda behov ökade från 274 läsåret 2004/2005 till 411 läsåret 2007/2008.