Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG

MOTIVERING

A. Förfarande

I augusti 2001 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EG, och ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen och om ändring av rådets direktiv 64/432/EEG, 72/462/EEG och 90/539/EEG (KOM(2001) 452 slutlig - 2001/0176(COD)-2001/0177(COD)) för antagande enligt medbeslutandeförfarandet i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Den 15 maj 2002 tog Europaparlamentet ställning till förslaget vid den första behandlingen. Europaparlamentet antog 66 ändringar (30 avseende förslaget till direktivet och 36 avseende förslaget till förordning), av vilka kommissionen godtog 54 (28 respektive 26) helt, delvis, på vissa villkor eller efter omformulering.

Mot bakgrund av detta har kommissionen utarbetat dessa ändrade förslag. Ändringarna är markerade med fetstil, tillägg eller ändringar är understrukna och struken text är överstruken. Endast omfattande språkliga ändringar kommer att tas upp nedan. Redaktionella ändringar som gjorts i enlighet med B III nedan har inte markerats.

B. Förklaring till ändringarna

I. Förslag till direktiv om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen

1. Tillämpningsområdet utvidgat till att täcka vegetabiliska produkter (och blandningar)

Europaparlamentets förslag till ändringar 1, 6 och 12 går helt eller delvis ut på att zoonotiska smittämnen skall övervakas inte endast hos djur och i foder och livsmedel av animaliskt ursprung som fastställs i kommissionens förslag, utan även i livsmedel av vegetabiliskt ursprung och i livsmedel av blandat ursprung. Kommissionen godtar dessa förslag till ändringar. Det är ändamålsenligt att införa övervakning av vegetabiliska produkter eftersom grönsaker och frukt allt oftare har befunnits innehålla zoonotiska smittämnen och utgöra en källa för infektioner hos människor. Den nya ordalydelsen i dessa omarbetade förslag är inte densamma som i de ändringar som Europaparlamentet föreslår men överensstämmer med dem; den refererar till "livsmedel", som enligt förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet avser alla ämnen eller produkter som är avsedda att eller rimligen kan förväntas förtäras av människor.

2. Insamling av jämförbara uppgifter

Europaparlamentets ändringar 5, 12, 14, 28 och 31 syftar helt eller delvis till att stärka insamlingen av jämförbara och enhetliga uppgifter om zoonoser från medlemsstaterna och de har beaktats genom att de relevanta artiklarna har ändrats. Ändringarna är i linje med förslagets syfte och i stor utsträckning i linje med hållningen i rådets arbetsgrupp.

3. Samarbete mellan nationella myndigheter

I Europaparlamentets förslag till ändringar 9 och 10 krävs det en icke uttömmande förteckning över myndigheter (inklusive myndigheter som är behöriga för foderlagstiftning) och att organisationer skall tas med i det samarbete som är nödvändigt för att samla in data om zoonoser på nationell nivå. Kommissionen har tagit med dessa ändringar i den relevanta artikeln. Ändringarna förbättrar förslaget ur teknisk och redaktionell synpunkt och de ligger generellt i linje med arbetet i rådets arbetsgrupp.

4. Rapportering och publicering av rapporter

Europaparlamentets förslag till ändringar 4, 8 och delvis 20, där det krävs att de nationella rapporterna om zoonoser skall publiceras utan dröjsmål, har inarbetats i de relevanta artiklarna. Den delen av ändring 20 som syftar till att förkorta den tid som medlemsstaterna har på sig för att lämna in sina rapporter till kommissionen kan inte godtas. Även om det i sig skulle vara önskvärt att strama åt tidsplanen för rapportering är det orealistiskt med tanke på erfarenheterna från det gällande direktivet. Däremot verkar ändringarna 29 och 32, som syftar till att förkorta den tid som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har på sig för att sammanställa gemenskapens rapport, realistisk och har tagits med i det nya förslaget. Avslutningsvis fastställs i det reviderade förslaget att medlemsstaterna kommer att överlämna sina rapporter endast till kommissionen som i sin tur överlämnar dem till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som även kommer att utarbeta den allmänna rapporten.

5. Skyldighet för dem som driver livsmedelsföretag att spara prover och resultat från tester

Europaparlamentets ändringar 17 och 19, som syftar till att skärpa skyldigheter för dem som driver livsmedelsföretag att spara relevanta livsmedelsprover vid livsmedelsburna utbrott och resultaten från tester på zoonotiska smittämnen, har tagits med i förslaget. Ändringarna är i stor utsträckning i linje med hållningen i rådets arbetsgrupp.

6. Utvidgning av tillämpningsområdet för övervakning av antibiotikaresistens

Europaparlamentets ändringar 28-33, som helt eller delvis utvidgar tillämpningsområdet för övervakningen av antibiotikaresistens till även andra smittämnen än zoonotiska smittämnen, har tagits med i förslaget efter redaktionella ändringar till följd av arbetet i rådet.

7. Kommittéförfarande

I Europaparlamentets ändring 23 krävs att även kommittén för nätverket för smittsamma sjukdomar skall rådfrågas när så är lämpligt förutom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Även om detta skulle stärka kopplingen mellan veterinärfrågor och folkhälsa skulle det inte överensstämma med de principer och regler som rådet föreskrivit i sitt beslut 1999/468/EG så som det krävs i artikel 202 tredje strecksatsen i fördraget. Kommissionen får endast bistås av en enda kommitté i utövandet av de befogenheter som rådet har delegerat. Ordalydelsen i artikeln har därför omarbetats så att kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa eller, när så är lämpligt, av den andra kommittén.

8. Kriterier för zoonoser och andra smittämnen som skall omfattas av övervakningen

Europaparlamentets ändringar 13, 25, 26, 28 och 31 angående förflyttning av vissa kriterier från bilagorna till artiklarna har beaktats i förslaget. Ändringarna innebär att Europaparlamentet och rådet kan involveras om ytterligare ändringar av kriterierna föreslås. Dessa kriterier gäller tillägg eller strykningar av zoonoser som skall övervakas eller behovet av övervakning av antibiotikaresistens som komplement till övervakningen av humanisolat.

9. Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europaparlamentets ändring 16 om att göra samrådet med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet obligatoriskt i samband med att samordnade övervakningsprogram fastställs har inarbetats i förslaget. Denna typ av vetenskapliga bidrag kan alltid vara till nytta. Däremot godtas inte den föreslagna ändringen 22 om systematiskt samråd innan bilagorna ändras eller övergångsbestämmelser antas, eftersom vetenskapliga yttranden inte behövs när rent administrativa åtgärder antas.

10. Diverse frågor

Europaparlamentets ändring 18 kan inte godtas eftersom det skulle kräva systematiska mikrobiologiska undersökningar (i stället för "om möjligt") i samband med undersökningen av livsmedelsburna utbrott. Detta kanske inte alltid är möjligt om det misstänkta livsmedlet inte längre är tillgängligt.

Europaparlamentets ändringar 2, 3, 6, 7, 11, 24 och 27 förbättrar förslaget ur teknisk och redaktionell synpunkt och har beaktats i det omarbetade förslaget.

II. Förslag till förordning om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen

11. Förordningens övergripande målsättning

Europaparlamentets förslag till ändring 7 om införande av ett övergripande långsiktigt mål för att helt undvika förekomsten av zoonotiska smittämnen i foder- och livsmedelskedjan har inte godtagits. Denna typ av målsättning är orealistisk. Det är omöjligt att uppnå total frånvaro av zoonotiska smittämnen i livsmedels- och foderkedjan oavsett vilka bekämpningsåtgärder som vidtas.

12. Foderföretagarnas medverkan i kontroller

Europaparlamentets ändringar 11, 15, 17, 18, 19 och 20 om att förutom livsmedelsindustrin även foderindustrin skall delta i kontrollåtgärderna för att bekämpa zoonoser har beaktats i förslaget. Ändringarna klargör och stärker förordningen och är i linje med arbetet i rådets arbetsgrupper.

13. Produktion för enskilt bruk undantas från tillämpningsområdet

Europaparlamentets ändring 8 om att undanta produktion för enskilt bruk från förordningens tillämpningsområde har införts i förslaget. Detta är i linje med artikel 1.3 i förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002.

14. Utvidgning av tillämpningsområdet till att även gälla produkter (livsmedel) av vegetabiliskt ursprung

Europaparlamentets ändringar 1 och 16 som syftar till att lägga till kontroller av livsmedel och andra produkter av vegetabiliskt ursprung till det som skall kontrolleras, godtas inte. Foder av vegetabiliskt ursprung täcks redan av förordningen. Bekämpningsåtgärder liknande de som föreskrivs i denna förordning för djurpopulationer är inte möjliga inom växtproduktionen. Kontrollerna av livsmedel av vegetabiliskt ursprung omfattas av de omarbetade bestämmelserna om livsmedelshygien (KOM(2000) 438).

15. Nationella bekämpningsprogram skall ta hänsyn till ekonomiska konsekvenser

Europaparlamentets ändring 14, där det krävs att medlemsstaterna beaktar kostnads- och nyttoaspekterna när de utarbetar sina nationella bekämpningsprogram för att uppnå en lämplig kostnadsfördelning, har införts i den relevanta artikeln.

16. Förbud mot användning av antibiotika

Europaparlamentets ändring 3 som inför ett mål om att förbjuda användningen av all antibiotika i djur i förebyggande eller tillväxtbefrämjande syfte har avvisats. Kommissionen har redan i ett separat förslag meddelat att det kommer att ske en total utfasning av antibiotika som används som tillväxtbefrämjande medel. Användningen av antibiotika som veterinärmedicinska läkemedel i förebyggande syfte omfattas inte av denna förordning. Kommissionen kommer emellertid att inhämta ett vetenskapligt yttrande om riskerna och fördelarna med att använda antibiotika för att bekämpa salmonella i djurpopulationer.

17. Ytterligare garantier för handeln inom gemenskapen

Europaparlamentets ändringar 2 och 22 som går ut på att under en övergångsperiod bevilja ytterligare garantier för regioner som har lägre förekomst av zoonotiska smittämnen kan inte godtas. Dessa ytterligare garantier skulle ha gällt för alla zoonotiska smittämnen i levande djur, kläckägg och livsmedel. Förslaget innehåller redan möjligheten att fastställa ytterligare garantier för salmonella vad gäller handeln med levande djur och kläckägg. Att utöka denna möjlighet till att även täcka andra zoonotiska smittämnen skulle kunna skapa ytterligare handelshinder och vore förhastat eftersom det inte läggs fram några mål för reduktion av patogener och bekämpningsprogram för dem i det föreliggande förslaget. Ytterligare garantier för livsmedel omfattas av omarbetningen av bestämmelserna om livsmedelshygien (KOM(2000) 438) som för närvarande är uppe till första behandling i medbeslutandeförfarandet. Ändring 23 har dock beaktats eftersom det inte har några konsekvenser för tillämpningen av förordningen.

18. Sanktioner vid handel inom gemenskapen

Europaparlamentets ändring 24, där det krävs att medlemsstater som inte har något godkänt bekämpningsprogram skall uteslutas från handel med de berörda djuren eller produkterna inom gemenskapen, avvisas. Sanktioner kommer att utgöra föremål för ett separat förslag till förordning om offentliga foder- och livsmedelskontroller.

19. Import från tredje land

I Europaparlamentets ändring 25 krävs att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) och Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) skall vara delaktiga när det gäller att se till att det finns likvärdiga övervakningsprogram i tredje land och har endast beaktats vad gäller Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor. En sådan uppgift skulle inte falla under ansvarsområdet för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

20. Mål för reduktion av salmonella, system för provtagning och tidsplan för tillämpningen av dem

Europaparlamentets ändringar 29, 32, 36 och 38, som syftar till att införa strängare och ytterligare mål för reduktion av salmonella, har delvis beaktats i förslaget. Målet för värphöns har utökats till att omfatta alla serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan och ett nytt mål för slaktsvin har lagts till. Det fastställs en möjlighet att anta bestämmelserna successivt när det gäller svin. Dessa ändringar är i linje med arbetet i rådet. Europaparlamentets förslag om att lägga till nya mål för kalvar, övriga nötkreatur och får har inte godtagits. Innan sådana mål kan fastställas krävs det vetenskapliga yttranden, särskilt som nötkreatur och får endast i mindre utsträckning verkar förorsaka salmonella hos människor. Förslaget om att ändra minimikraven på provtagningsfrekvens för värphöns från var 9:e vecka till var 15:e vecka har införts. Med den nya frekvensen säkerställs även i fortsättningen en tillräcklig kontrollnivå och den är i linje med det senaste yttrandet från EG:s vetenskapliga veterinärkommitté. Vad gäller slaktsvin krävs det ytterligare arbete på provtagningssystemet och det föreslås att beslut om detta tas när målet för reduktion av salmonella fastslås. Slutligen stryks kolumnen "uppgifter" ur tabellen i bilaga II.B.1 till förslaget till den ursprungliga texten eftersom det där inte fastställdes några betydande krav och diskussionerna i rådet har visat att den skulle kunna ge anledning till förvirring.

21. Särskilda bestämmelser för infekterade fjäderfäflockar

Europaparlamentets ändring 34 om att utvidga vissa i förväg fastställda bekämpningsåtgärder för flockar av värphöns som konstaterats vara salmonellapositiva har beaktats i förslaget. Motsvarande ändring 33 för avelsflockar har inte godtagits.

22. Rapportering och publicering av rapporter

Europaparlamentets ändring 10 som syftar till att förkorta den tid som medlemsstaterna har på sig för att lämna in sina rapporter till kommissionen kan inte godtas.

Erfarenheterna med det befintliga systemet för insamling av uppgifter har visat att medlemsstaterna har problem med att hålla den gällande tidsfristen som är densamma som i förslaget.

23. Laboratorier

Europaparlamentets ändring 26 om att förkorta tidsfristen för laboratorier vad gäller tillämpning av internationella standarder för kvalitetssäkringssystem avvisas. En förkortning av tidsfristen verkar orealistisk med tanke på den tid som behövs för att förbereda och erhålla ackreditering och på att laboratorierna inte har fått tillräcklig förvarning.

24. Kriterier för zoonoser och andra smittämnen som skall omfattas av övervakningen

Europaparlamentets ändringar 12, 13, 30 och 31 angående förflyttning av vissa kriterier från bilagorna till artiklarna har beaktats i förslaget. Ändringarna innebär att Europaparlamentet och rådet kan involveras om ytterligare ändringar av kriterierna föreslås. Dessa kriterier gäller tillägg eller strykningar av mål för reduktion av patogener för zoonotiska smittämnen.

25. Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europaparlamentets ändringar 21 om att göra samrådet med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet obligatoriskt innan beslut om särskilda bekämpningsåtgärder fattas har inarbetats i förslaget. Vetenskapliga yttranden är en förutsättning för sådana beslut. Däremot godtas inte ändring 27 om systematiskt samråd innan bilagorna ändras eller övergångsbestämmelser antas, eftersom vetenskapliga yttranden inte behövs när rent administrativa åtgärder antas.

26. Redaktionella ändringar

Europaparlamentets ändring 4, 5, 6, 9, 17 och 28 förbättrar förslaget ur teknisk och redaktionell synpunkt. De innehåller även en omformulering av bestämmelserna om kommissionens kontroller på plats, som har beaktats i det reviderade förslaget.

III. Andra ändringar

Vissa tekniska ändringar har gjorts i texten för att den skall överensstämma med bestämmelserna i interinstitutionella avtalet av den 22 december 1998 om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (EGT C 73, 17.3.1999, s. 1) som utarbetats i enlighet med förklaring nr 39 till slutakten till Amsterdamfördraget om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. Enligt punkterna b och g i avtalet har texten reviderats med utgångspunkt i de gemensamma riktlinjerna och den praktiska handledning som utarbetats i enlighet med punkt a i dessa riktlinjer.

2001/0176 (COD)

Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C ...

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],

[2] EGT C ...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [3],

[3] EGT C ...

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [4], och

[4] EGT C ...

av följande skäl:

(1) Det är av största vikt att människor skyddas mot sjukdomar och infektioner som direkt eller indirekt kan överföras från djur till människa (zoonoser).

(2) Zoonoser som kan överföras genom livsmedel kan förorsaka mänskligt lidande och medföra ekonomiska förluster för livsmedelsproducenter och livsmedelsindustrin.

(3) Zoonoser som överförs via andra källor än livsmedel, t.ex. genom kontakt med vilda djur och sällskapsdjur, är också ett problem.

(4) I rådets direktiv 92/117/EEG av den 17 december 1992 om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och förgiftningar [5] föreskrivs att ett övervakningssystem för vissa zoonoser skall införas, såväl i medlemsstaterna som på gemenskapsnivå.

[5] EGT L 62, 15.3.1993, s. 38. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/72/EG (EGT L 210, 10.8.1999, s. 12).

(5) Resultaten från övervakningen samlas varje år in från medlemsstaterna och sammanställs av kommissionen med hjälp av gemenskapens referenslaboratorium för zoonosepidemiologi. Resultaten har offentliggjorts varje år sedan 1995 och ligger till grund för utvärderingen av den nuvarande situationen beträffande zoonoser och zoonotiska smittämnen. Systemen för insamling av uppgifter är dock inte harmoniserade och det är därför inte möjligt att göra jämförelser mellan medlemsstaterna.

(6) Bestämmelser om övervakning och bekämpning av vissa zoonoser i djurpopulationer återfinns även i andra gemenskapsrättsakter, bl.a. i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen [6], när det gäller bovin tuberkulos och bovin brucellos, och i rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen [7], när det gäller ovin och kaprin brucellos.

[6] EGT L 121, 29.7.1964, s. 1977. Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 1226/2002 (EGT L 179, 9.7.2002, s. 13).

[7] EGT L 46, 19.2.1991, s. 19. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2002/261/EG (EGT L 91, 6.4.2002, s. 31).

(7) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ..../... av den .... [om livsmedelshygien] [8] innehåller dessutom bestämmelser om särskilda aspekter av förebyggande, bekämpning och övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, och omfattar likaså särskilda krav i fråga om livsmedlens mikrobiologiska kvalitet.

[8] EGT L ...

(8) Enligt direktiv 92/117/EEG skall uppgifter samlas in om fall av zoonoser hos människor. Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen [9] antogs för att främja insamlingen av sådana uppgifter och för att förbättra förebyggandet och bekämpningen av smittsamma sjukdomar i gemenskapen.

[9] EGT L 268, 3.10.1998, s. 1.

(9) Insamlingen av uppgifter om förekomsten av zoonoser och zoonotiska smittämnen i foder, djurpopulationer, animaliska och vegetabiliska produkter och hos människor är nödvändig för att utvecklingen för och källorna till zoonoser skall kunna fastställas.

(10) Vetenskapliga kommittén för veterinära åtgärder till skydd för människors hälsa ansåg i sitt yttrande om zoonoser från den 12 april 2000 att nuvarande åtgärder för att bekämpa livsmedelsburna zoonotiska infektioner är otillräckliga och att de epidemiologiska uppgifter som för närvarande samlas in av medlemsstaterna är ofullständiga och inte helt jämförbara. Kommittén rekommenderade därför att övervakningsåtgärderna skulle förbättras och angav samtidigt olika alternativ när det gäller riskhantering. För att skydda folkhälsan ansåg kommittén att framför allt Salmonella spp., Campylobacter spp., verotoxinproducerande Escherichia coli (VTEC), Listeria monocytogenes, Cryptosporidium spp., Echinococcus granulosus/multilocularis och Trichinella spiralis borde prioriteras.

(11) Det är följaktligen nödvändigt att förbättra de nuvarande system för övervakning och insamling av uppgifter som infördes genom direktiv 92/117/EEG. Samtidigt kommer de särskilda bekämpningsåtgärder som fastställs i direktiv 92/117/EEG att ersättas av de bestämmelser som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ..... .[om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen] [10]. Direktiv 92/117/EEG bör därför upphävas.

[10] EGT L ...

(12) Det nya system för vetenskapliga yttranden och vetenskapligt stöd i frågor som rör säkra livsmedel som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet [11], bör användas för att samla in och analysera relevanta uppgifter

[11] EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(13) Vid behov bör det utvecklas förfaranden för att tillhandahålla harmoniserade uppgifter som gör det möjligt att bedöma utvecklingen för och källorna till zoonoser och zoonotiska smittämnen inom gemenskapen. De uppgifter som samlas in bör, tillsammans med uppgifter från andra källor, ligga till grund för riskbedömningar av zoonotiska smittämnen.

(14) De zoonoser som innebär störst risk för folkhälsan bör prioriteras. Övervakningssystemen bör dock också underlätta upptäckten av zoonoser och zoonotiska smittämnen som är under utveckling eller som nyligen uppstått.

(15) Samtidigt som nya zoonoser och zoonotiska smittämnen utvecklas kan kända zoonotiska smittämnen också bilda nya stammar. Den oroväckande utvecklingen av antibiotikaresistens är en företeelse som bör övervakas.

(16) I enlighet med proportionalitetsprincipen är det nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser om tillhandahållandet av harmoniserade uppgifter och om övervakningsåtgärder, för att man på gemenskapsnivå skall kunna uppnå det grundläggande målet om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen. Det här direktivet går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål i enlighet med vad som står i artikel 5 tredje stycket i fördraget.

(17) Vid sidan av den allmänna övervakningen kan särskilda behov göra det nödvändigt att upprätta samordnade övervakningsprogram. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de zoonoser som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr .../... [om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen].

(18) Livsmedelsburna utbrott av zoonoser ger, om de undersöks ordentligt, möjlighet att identifiera patogenen, det livsmedel som är inblandat samt de faktorer vid framställningen och hanteringen av livsmedlet som bidragit till utbrottet. Bestämmelser bör därför antas om sådana undersökningar och om ett nära samarbete mellan de olika myndigheterna.

(19) Transmissibel spongiform encefalopati omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati [12]. De bör därför uteslutas från detta direktivs tillämpningsområde.

[12] EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1494/2002 (EGT L 225, 22.8.2002, s. 3).

(20) För att säkerställa en effektiv användning av de uppgifter som samlas in om zoonoser och zoonotiska smittämnen bör lämpliga regler fastställas om utbytet av alla relevanta upplysningar. Sådan information bör samlas in i medlemsstaterna och överlämnas till kommissionen och till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i form av rapporter, som även utan dröjsmål bör göras tillgängliga för allmänheten på lämpligt sätt.

(21) Rapporterna bör lämnas in årligen. Om omständigheterna kräver det kan dock ytterligare rapporter bli nödvändiga.

(22) Det kan vara lämpligt att utse nationella referenslaboratorier och gemenskapens referenslaboratorier för att ge råd och stöd för analys och provtagning av de zoonoser och zoonotiska smittämnen som omfattas av detta direktiv.

(23) Rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet [13] bör ändras när det gäller tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens finansiella bidrag till vissa åtgärder som rör övervakning och bekämpning av zoonoser och zoonotiska smittämnen.

[13] EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2001/572/EG (EGT L 203, 28.7.2001, s. 16).

(24) Det bör fastställas lämpliga förfaranden för att ändra vissa bestämmelser i detta direktiv och för att anta genomförande- och övergångsbestämmelser.

(25) Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör rådfrågas, särskilt i frågor som har betydande inverkan på folkhälsan.

(26) De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [14].

[14] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I Inledande bestämmelser

Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde

1. Syftet med detta direktiv är att se till att zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens hos zoonotiska smittämnen övervakas på ett ändamålsenligt sätt, så att de uppgifter som är nödvändiga för att bedöma utvecklingen för och källor till dessa kan samlas in i gemenskapen. Dessa utvärderingar skall ligga till grund för en effektiv riskbedömning och för de åtgärder som skall vidtas för att förebygga och bekämpa zoonoser och zoonotiska smittämnen som är av betydelse för gemenskapen.

2. Direktivet omfattar följande:

a) Övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen i samband med animalisk primärproduktionoch i andra led i livsmedelskedjan, inklusive framställning av foder och bearbetning och framställning av livsmedel.

b) Övervakning av antibiotikaresistens.

c) Epidemiologisk undersökning av livsmedelsburna utbrott.

d) Utbyte av information om zoonoser och zoonotiska smittämnen.

3. Detta direktiv skall inte tillämpas på några former av transmissibel spongiform encefalopati.

Artikel 2 Definitioner

I detta direktiv skall definitionerna i artiklarna 2 och 3 i förordning (EG) nr 178/2002 gälla.

Följande definitioner skall även gälla:

a) zoonoser: alla typer av sjukdomar och/eller infektioner som på ett naturligt sätt direkt eller indirekt kan överföras från djur till människor,

b) zoonotiska smittämnen: alla typer av virus, bakterier, svampar, parasiter samt andra biologiska faktorer som sannolikt kan ge upphov till zoonoser,

c) antibiotikaresistens: mikroorganismers förmåga att överleva eller växa vid en bestämd koncentration av ett antimikrobiellt medel som vanligen är tillräcklig för att hämma tillväxten hos eller döda mikroorganismer av samma art,

d) smittsamma sjukdomar: sjukdomar orsakade av zoonotiska smittämnen som förekommer hos människor och som omfattas av beslut nr 2119/98/EG,

e) livsmedelsburet utbrott: två eller flera fall av samma sjukdom och/eller infektion hos människor observerade under bestämda förhållanden, eller en situation där det observerade antalet fall överstiger det förväntade antalet, och där dessa fall är eller förmodas vara kopplade till samma livsmedelskälla,

f) övervakning: system för insamling, analys och spridning av information om förekomsten av zoonoser, zoonotiska smittämnen och sådan antibiotikaresistens som kan kopplas till dessa.

Artikel 3 Allmänna skyldigheter

1. Medlemsstaterna skall se till att information om förekomsten av zoonoser och zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens samlas in, analyseras och utan dröjsmål offentliggörs i enlighet med kraven i detta direktiv och eventuella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv.

2. Varje medlemsstat skall utse en behörig myndighet som skall ansvara för tillämpningen av detta direktiv (nedan kallad "den behöriga myndigheten") och skall underrätta kommissionen om detta.

3. Varje medlemsstat skall se till att det etableras ett effektivt och kontinuerligt samarbete grundat på ett fritt utbyte av allmänna uppgifter och, om så är nödvändigt, särskilda uppgifter, mellan den behöriga myndigheten i medlemsstaten och

a) de myndigheter som är behöriga när det gäller gemenskapens lagstiftning om foder,

b) de myndigheter som är behöriga när det gäller gemenskapens lagstiftning om djurhälsa,

c) de myndigheter som är behöriga när det gäller gemenskapens lagstiftning om livsmedelshygien,

d) de instanser och/eller myndigheter som avses i artikel 1 i beslut nr 2119/98/EG,

e) övriga berörda myndigheter och organisationer.

4. Medlemsstaterna skall se till att berörd personal på den behöriga myndigheten som utsetts att ansvara för tillämpningen av detta direktiv har lämpliga kvalifikationer för sina uppgifter och att de, där så krävs, har utbildats i mikrobiologi och epidemiologi, och erhåller kontinuerlig och aktuell utbildning i överensstämmelse med de senaste vetenskapliga rönen inom dessa områden.

Kapitel II Övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen

Artikel 4 Allmänna bestämmelser om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen

1. Medlemsstaterna skall samla in relevanta och jämförbara uppgifter som skall användas för att identifiera och karakterisera faror, uppskatta exponeringsgrad samt för att karakterisera de risker som är kopplade till zoonoser och zoonotiska smittämnen. Övervakningen skall göras i djurpopulationer, särskilt i samband med primärproduktion men också, där så är nödvändigt, i övriga led i livsmedelskedjan, t.ex. vid framställning av foder och vid bearbetning och framställning av livsmedel.

2. Övervakningen skall omfatta de zoonoser och zoonotiska smittämnen som förtecknas i del A i bilaga I.

Om den epidemiologiska situationen i en medlemsstat kräver det, skall även de zoonoser och zoonotiska smittämnen som förtecknas i del B i bilaga I övervakas.

3. Övervakningen skall grundas på befintliga system i medlemsstaterna. Om så är nödvändigt för att göra uppgifterna enklare att sammanställa och jämföra får närmare bestämmelser för övervakning av de zoonoser och zoonotiska smittämnen som förtecknas i bilaga I fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 och med beaktande av andra gemenskapsbestämmelser om djurhälsa, livsmedelshygien och smittsamma sjukdomar. Dessa närmare bestämmelser skall särskilt röra följande:

a) De djurpopulationer eller subpopulationer eller led i livsmedelskedjan som övervakningen skall omfatta.

b) Typer av uppgifter som skall samlas in.

c) Fallbeskrivningar.

d) Provtagningsmetoder som skall användas.

e) Laboratoriemetoder som skall användas vid test.

f) Hur ofta rapportering skall ske, inklusive riktlinjer för rapportering mellan lokala, regionala och centrala myndigheter.

Artikel 5 Övervakning av antibiotikaresistens

1. Medlemsstaterna skall se till att man genom övervakningen samlar in jämförbara uppgifter om förekomsten av antibiotikaresistens hos zoonotiska smittämnen och andra smittämnen, såvitt de utgör ett hot mot folkhälsan, i enlighet med kraven i bilaga II.

Övervakningen skall samordnas med övervakningen av antibiotikaresistens som genomförs i enlighet med beslut nr 2119/98/EG.

2. Tillämpningsföreskrifter skall fastställas för punkt 1 i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

Artikel 6 Samordnade övervakningsprogram

1. Samordnade övervakningsprogram för en eller flera zoonoser och/eller zoonotiska smittämnen får införas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Det är särskilt angeläget att införa samordnade övervakningsprogram om det finns ett tydligt behov av att bedöma riskerna eller fastställa jämförelsevärden beträffande zoonoser och/eller zoonotiska smittämnen på medlemsstats- och/eller gemenskapsnivå.

2. Då sådana samordnade övervakningsprogram införs skall särskild hänvisning göras till de zoonoser och zoonotiska smittämnen i olika djurpopulationer som anges i bilaga I till förordning (EG) nr .../... [om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen].

3. Minimikraven för införandet av de samordnade övervakningsprogrammen skall vara de som anges i bilaga III.

4. Resultaten från de samordnade övervakningsprogrammen skall överlämnas till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Kapitel III Livsmedelsburna utbrott

Artikel 7 Epidemiologiska undersökningar av livsmedelsburna utbrott

1. Medlemsstaterna skall se till att en person som driver ett livsmedelsföretag utan dröjsmål underrättar de behöriga myndigheterna om han märker eller har anledning att anta att ett livsmedel som han har producerat eller bearbetat har orsakat eller sannolikt kommer att orsaka ett livsmedelsburet utbrott. Det livsmedel som misstänks ha orsakat utbrottet, eller ett relevant antal prov av detta, skall bevaras på ett sådant sätt att det varken försvårar en laboratorieanalys eller en vidare epidemiologisk undersökning av det misstänkta utbrottet.

2. Då en behörig myndighet erhåller information enligt punkt 1, eller på annat sätt informeras om ett livsmedelsburet utbrott, skall den göra en undersökning av utbrottet i samarbete med de myndigheter som avses i artikel 1 i beslut nr 2119/98/EG.

Den epidemiologiska undersökningen skall syfta till att få fram uppgifter om utbrottets epidemiologiska profil, vilka livsmedel som kan vara berörda samt tänkbara orsaker till det livsmedelsburna utbrottet. Den epidemiologiska undersökningen skall om möjligt omfatta relevanta epidemiologiska och mikrobiologiska undersökningar.

Den behöriga myndigheten skall överlämna en kortfattad rapport till kommissionen och till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om resultaten av de epidemiologiska undersökningar som genomförts och med de upplysningar som anges i del E i bilaga IV till detta direktiv.

Närmare bestämmelser om den epidemiologiska undersökningen av livsmedelsburna utbrott får fastställas enligt förfarandet i artikel 12.2.

3. Punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av gemenskapens specifika bestämmelser om produktsäkerhet, system för tidig varning och åtgärder för förebyggande och bekämpning av smittsamma sjukdomar samt livsmedelshygien.

Kapitel IV Informationsutbyte

Artikel 8 Undersökning av zoonotiska smittämnen på livsmedelsföretagsnivå

Om personer som driver livsmedelsföretag gör undersökningar som rör förekomsten av zoonoser och zoonotiska smittämnen i enlighet med bilaga I, skall medlemsstaterna se till att personer som driver livsmedelsföretag, under en period som skall fastställas av den behöriga myndigheten, sparar resultaten från sådana undersökningar som rör förekomst av de zoonoser och zoonotiska smittämnen som förtecknas i bilaga I, samt att de på begäran av den behöriga myndigheten överlämnar uppgifterna i fråga till dem.

Artikel 9 Bedömning av utvecklingen för och källorna till zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens

1. Medlemsstaterna skall inom sitt respektive territorium bedöma utvecklingen för och källorna till olika zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens.

Varje medlemsstat skall i slutet av maj varje år överlämna en rapport till kommissionen om utvecklingen för och källorna till zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens omfattande de insamlade uppgifterna enligt artiklarna 4-7, vilka skall ha samlats in under föregående år. Medlemsstaternas rapporter och sammanfattningar av dessa skall utan dröjsmål göras tillgängliga för allmänheten.

Rapporterna skall även innehålla de upplysningar som avses i artikel 3.2 b förordning (EG) nr .../... [om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen].

De minimikrav som gäller för rapporterna fastställs i bilaga IV. Närmare bestämmelser om bedömningen av dessa rapporter, inbegripet deras utformning och vilka uppgifter som minst skall ingå får fastställas enligt förfarandet i artikel 12.2.

När omständigheterna så kräver får kommissionen begära in särskilda ytterligare upplysningar, och medlemsstaterna skall efter en sådan begäran lämna in rapporterna till kommissionen eller lämna in rapporterna på eget initiativ.

2. Kommissionen skall skicka de rapporter som avses i punkt 1 till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Inom sex månader från mottagandet av rapporterna skall Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggöra en sammanfattande rapport om utvecklingen för och källorna till olika zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens i gemenskapen.

Då Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet utarbetar den sammanfattande rapporten, får den också beakta andra uppgifter om zoonoser, zoonotiska smittämnen, livsmedelsburna utbrott och antibiotikaresistens som anges i gemenskapens lagstiftning om djurhälsa, livsmedelstillsyn, livsmedelshygien och smittsamma sjukdomar, särskilt bestämmelserna i

- artikel 8 i direktiv 64/432/EEG,

- artikel 14.2 i rådets direktiv 89/397/EEG [15],

[15] EGT L 186, 30.6.1989, s. 23. (Kommer att ersättas av en förordning om offentliga kontroller av säkerheten hos foder och livsmedel, se åtgärd 4 i Vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719 slutlig).

- artikel 24 i beslut 90/424/EEG, och

- artikel 4 i beslut nr 2119/98/EG.

Kapitel V Laboratorier

Artikel 10 Gemenskapens referenslaboratorier och nationella referenslaboratorier

1. Ett eller flera referenslaboratorier för gemenskapen för analys och testning avseende zoonoser, zoonotiska smittämnen samt antibiotikaresistens får utses i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

2. Ansvarsområden och uppgifter för gemenskapens referenslaboratorier, särskilt när det gäller samordningen av laboratoriernas verksamhet med de nationella referenslaboratoriernas verksamhet, skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

3. Medlemsstaterna skall utse nationella referenslaboratorier för vart och ett av de områden för vilket det har upprättats referenslaboratorier för gemenskapen och underrätta kommissionen om detta.

4. Vissa ansvarsområden och uppgifter för de nationella referenslaboratorierna, särskilt när det gäller samordningen av laboratoriernas verksamhet med verksamheten på medlemsstaternas laboratorier, får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

Kapitel VI Genomförande

Artikel 11 Ändring av bilagorna, övergångs - och genomförandebestämmelser

Bilagorna får ändras eller lämpliga övergångs- eller genomförandebestämmelser antas enligt förfarandet i artikel 12.2.

Kommissionen skall rådfråga Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i samtliga frågor som skulle kunna ha betydande inverkan på folkhälsan.

Vid ändringar av bilaga I skall särskilt följande beaktas:

a) Förekomsten av relevanta zoonoser eller zoonotiska smittämnen i befolkningsgrupper och djurpopulationer, foder och livsmedel.

b) Skadlighet för människors hälsa.

c) Ekonomiska konsekvenser för hälso- och sjukvården samt foder- och livsmedelsföretagen.

d) Epidemiologisk utveckling i befolkningsgrupper och djurpopulationer, foder och livsmedel.

Artikel 12 Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som inrättats genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002 .

2. När hänvisning görs till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i enlighet med artikel 8 i det beslutet.

Den period som föreskrivs i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 13

Införlivande

1 Medlemsstaterna skall senast den 1 november 2002 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2003.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Kapitel VII Slutbestämmelser och övergångsbestämmelser

Artikel 14 Upphävande och övergångsbestämmelser

Direktiv 92/117/EEG upphör att gälla den 1 januari 2003.

Bestämmelser som medlemsstaterna har antagit enligt artikel 8.1 i det direktivet och genomfört enligt artikel 10.1 i samma direktiv samt program som har godkänts i enlighet med artikel 8.3 i det direktivet skall dock vara i kraft till dess att motsvarande bekämpningsprogram har godkänts i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr..../.... [om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen].

Artikel 15

Ändring av beslut 90/424/EEG

Beslut 90/424/EEG ändras på följande sätt:

1. Artikel 29 skall ersättas med följande:

"Artikel 29

1. Medlemsstaterna kan söka finansiellt gemenskapsstöd för övervakning och bekämpning av de zoonoser som anges under grupp 2 i bilagan inom ramen för bestämmelserna i artikel 24.2-24.11.

2. Vad gäller bekämpningen av zoonoser skall det finansiella gemenskapsstödet införas som en del av det nationella bekämpningsprogram som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr ..../... [Europaparlamentets och rådets förordning om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen][*].

Det finansiella stödet från gemenskapen för åtgärder enligt del C i bilaga II till förordning (EG) nr ..../... [om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen] skall fastställas till högst 50 % av medlemsstatens kostnader för ersättning till ägarna för avlivning och oskadliggörande av avelsflockar av Gallus gallus på grund av den berörda infektionen.

- - -

* EGT L ..."

2. En ny artikel skall läggas till som artikel 29a:

"Artikel 29a

Medlemsstaterna får ansöka om finansiellt stöd från gemenskapen enligt artikel 29.2 för en nationell plan som godkänts på grundval av direktiv 92/117/EEG fram till dess att motsvarande bekämpningsprogram godkänts enligt artikel 6 i förordning (EG) nr ..../... [Europaparlamentets och rådets förordning om bekämpning av salmonella och andra specificerade livsmedelsburna zoonotiska smittämnen]."

3. I bilagan skall följande läggas till under grupp 2:"

- Campylobacterios

- Cryptosporidios

- Listerios

- Salmonellos (zoonotisk salmonella)

- Trikinos

- Verotoxinproducerande Escherichia coli."

Artikel 16 Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 17 Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

Zoonoser och zoonotiska smittämnen som skall övervakas enligt artikel 4

A. Zoonoser och zoonotiska smittämnen som skall omfattas av övervakningen

Brucellos och dess smittämnen

Campylobacterios och dess smittämnen

Cryptosporidios och dess smittämnen

Echinococcos och dess smittämnen

Listerios och dess smittämnen

Salmonellos och dess smittämnen

Trikinos och dess smittämnen

Tuberkulos orsakad av Mycobacterium bovis

Verotoxinproducerande Escherichia coli

B. Zoonoser och zoonotiska smittämnen som skall övervakas då det är motiverat utifrån den epidemiologiska situationen

1. Zoonoser som orsakas av virus

Calicivirus

Hepatit A-virus

Influensavirus

Rabies

Artropodburna virus

2. Zoonoser som orsakas av bakterier

Borrelios och dess smittämnen

Botulism och dess smittämnen

Leptospiros och dess smittämnen

Papegojsjuka och dess smittämnen

Andra former av tuberkulos än de som anges i del A

Vibrios och dess smittämnen

Yersinios och dess smittämnen

3. Zoonoser som orsakas av parasiter

Anisakiasis och dess smittämnen

Cysticerkos och dess smittämnen

Toxoplasmos och dess smittämnen

4. Andra zoonoser och zoonotiska smittämnen

-

-

-

-

BILAGA II

Krav beträffande övervakningen av antibiotikaresistens enligt artikel 5

A. Allmänna krav

Övervakningen av antibiotikaresistens bör syfta till att ta fram relevant information som gör det möjligt att påvisa förekomsten och kartlägga utvecklingen av antibiotikaresistens hos zoonotiska och andra relevanta smittämnen.

Medlemsstaterna skall se till att man inom det övervakningsprogram för antibiotikaresistens som föreskrivs i artikel 5 fastställer åtminstone följande uppgifter:

1. Djurarter som omfattas av övervakningen.

2. Bakteriearter och/eller stammar som omfattas av övervakningen.

3. Provtagningsstrategi vid övervakningen.

4. Antimikrobiella medel som omfattas av övervakningen.

5. Laboratoriemetodik för att påvisa resistens.

6. Laboratoriemetodik för att identifiera isolat av mikroorganismer.

7. Metoder för insamling av uppgifter.

8. Det produktionssystem varifrån uppgifter insamlats.

B. Särskilda krav

Medlemsstaterna skall se till att det som en följd av den övervakning som avses i del A finns åtminstone följande relevanta uppgifter tillgängliga:

- Antibiogram för ett representativt antal isolat av Salmonella spp., Campylobacter jejuni och Campylobacter coli från nötkreatur, svin och fjäderfä.

BILAGA III

Samordnade övervakningsprogram enligt artikel 6

För de samordnade övervakningsprogram som införs skall åtminstone följande kännetecken för programmet fastställas:

- Syfte

- Löptid

- Geografiskt område eller region

- Vilka zoonoser och/eller zoonotiska smittämnen som omfattas

- Typ av prov och övriga uppgifter som skall samlas in

- Minimikrav för provtagningssystem

- Typ av laboratorietester

- De behöriga myndigheternas ansvarsområde

- Tilldelade resurser

- Uppskattning av kostnaderna och uppgifter om hur kostnaderna skall täckas

- Metod och tidpunkt för rapportering av resultaten till kommissionen och övriga medlemsstater

BILAGA IV

Krav beträffande de rapporter som skall lämnas in enligt artikel 9.1

Den rapport som avses i artikel 9.1 skall innehålla åtminstone följande uppgifter:

A. Inledningsvis skall följande uppgifter lämnas för varje zoonos och zoonotiskt smittämne (därefter behöver bara förändringar rapporteras):

a) Övervakningssystem (provtagningsstrategier, provtagningsfrekvens, typ av prov, fallbeskrivning, diagnosmetoder)

b) Vaccinationspolitik och andra förebyggande åtgärder

c) Bekämpningsprogram

d) Åtgärder vid positiva fynd eller enstaka fall

e) Befintliga rapporteringssystem

f) Sjukdomens och/eller infektionens tidigare utveckling i medlemsstaten

B. Rapporten skall varje år innehålla följande uppgifter:

a) Mottaglig djurpopulation (och vilka datum som siffrorna gäller)

- antal besättningar,

- totalt antal djur i dessa besättningar.

b) Laboratorier och institutioner som deltar i rapporteringen

C. Följande uppgifter skall varje år anges för varje berört zoonotiskt smittämne och kategori av data tillsammans med konsekvenserna därav:

a) Förändringar av de system som redan beskrivits

b) Ändringar av tidigare beskrivna metoder

c) Resultat från undersökningar och från ytterligare serotypning eller andra laboratoriemetoder för karakterisering (separata uppgifter för varje kategori)

d) Nationell bedömning av den rådande situationen, utvecklingen och infektionskällorna

e) Betydelse som zoonotisk sjukdom

f) Koppling mellan å ena sidan sjukdomsfall hos människor och å andra sidan fynd hos djur eller i livsmedel, källa för infektionen hos människor

g) Beprövade bekämpningsstrategier för att förhindra eller minimera överföringen av zoonotiska smittämnen till människor

h) Behovet av särskilda åtgärder i medlemsstaten eller på gemenskapsnivå mot bakgrund av den rådande situationen

D. Rapportering av undersökningsresultat

Resultaten skall alltid innehålla en uppgift om antalet undersökta epidemiologiska enheter (flockar, besättningar, prov, partier) och antalet positiva prov enligt fallbeskrivningen. Resultaten skall vid behov presenteras på ett sådant sätt att de visar zoonosens eller det zoonotiska smittämnets geografiska spridning.

E. Uppgifter om livsmedelsburna utbrott

a) Totalt antal utbrott under året

b) Antal personer som insjuknat respektive dött i samband med dessa utbrott

c) Vilka smittämnen som orsakat utbrotten, om möjligt med angivande av serotyp eller annan fullständig beskrivning av smittämnet. Om det inte går att fastställa vilka smittämnen det rör sig om skall orsaken till detta anges.

d) Livsmedel som berörs av utbrotten samt andra möjliga bärare av smittämnet

e) Typ av plats där det misstänkta livsmedlet har producerats/köpts/förvärvats/konsumerats

f) Bidragande faktorer, t.ex. bristfälliga hygieniska förhållanden vid bearbetningen av livsmedel