Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättande av ett stödsystem till producenter av vissa jordbruksgrödor"

(2001/C 193/11)

Den 26 februari 2001 beslutade rådet att i enlighet med artikel 36 och 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 27 februari 2001 gav Ekonomiska och sociala kommitténs presidium sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö i uppdrag att bereda ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utsåg Ekonomiska och sociala kommittén vid sin 381:a plenarsession den 25-26 april 2001 (sammanträdet den 25 april 2001) Jean-Claude Sabin till huvudföredragande samt antog följande yttrande med stor majoritet och tre nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommissionen har inlett genomförandet av en uppsättning åtgärder som syftar till att helt avlägsna alla risker för överföring av BSE-prionen till konsumenter. En av dessa åtgärder syftar till att förbjuda all användning av köttmjöl i djurfoder, vilket kommer att leda till en förvärrad brist på växtproteiner inom EU. Som en följd av konsumenternas bristande förtroende för nötkött presenterade kommissionen den 13 februari 2001 anpassningsåtgärder för marknaden (inom ramen för det handlingsutrymme som fastställts i Berlinplanen) och åtgärder som gynnar ekologisk produktion av foderbaljväxter. I föreliggande yttrande analyseras förslaget till stöd för odling av foderbaljväxter, varefter ESK:s rekommendationer läggs fram.

2. Sammanfattning av Europeiska kommissionens förslag

2.1. I förordning (EG) nr 1251/1999 anges att producenter för att kunna erhålla arealstöd skall lägga en i förväg fastställd procentandel av jorden i träda, och att den del som lagts i träda kan användas för odling av grödor som inte är avsedda för konsumtion.

2.2. I rådets förordning av den 24 juni 1991 fastställs för övrigt särskilda villkor för utvecklingen av ekologiskt jordbruk(1).

2.2.1. I förordningens bilaga I anges att principerna för ekologiskt jordbruk bör användas i minst två år före sådd för att benämningen ekologisk skall få användas om produktionen på de jordlotter som ställs om.

2.3. Europeiska kommissionen föreslår att man uppmuntrar ekologisk odling av foderbaljväxter som kan användas i djurfoder genom att tillåta produktion av foderbaljväxter på jordar som lagts i träda, vare sig trädan är obligatorisk eller frivillig.

2.3.1. De berörda jordbruken bör vara sådana som helt ställts om till ekologisk odling. Denna tillåtelse skulle kunna träda i kraft efter regleringsåret 2000/2001. Åtgärden är budgetneutral.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén har noga tagit del av kommissionens förslag om produktion av foderbaljväxter på obligatoriska eller frivilliga trädor. ESK påminner om att sådan odling är intressant både med tanke på djurfoder och ur jordbrukssynvinkel.

3.2. Kommittén noterar dock att denna åtgärd inte har något direkt samband med förvaltningen av nötköttsmarknaden. Den väcker den mycket större frågan om djurfoder och proteinförsörjningen i EU.

4. Förslaget om ett stödsystem till producenter av vissa jordbruksgrödor

4.1. Kommissionens förslag är en konsekvens av slutsatserna från toppmötet i Nice den 7-9 december 2000. Faktum är att Europeiska rådet "noterar kommissionens avsikt att föreslå åtgärder för att förbättra situationen på marknaden för nötkött, analysera situationen för uppfödarna och fördjupa sin analys av tillgång och efterfrågan på oljeväxter och proteinrika växter, varvid budgetplanen strikt skall respekteras". Kommittén anser att förslaget är positivt, men att det är mycket otillräckligt och endast berör en liten del av problemet.

4.2. Förslaget väcker åtskilliga frågor:

4.2.1. Förslaget berör endast foderbaljväxter. ESK understryker att baljväxter och proteinrika växter också är intressanta i djurfodersammanhang och ur jordbrukssynvinkel. Dessa växter har faktiskt en positiv inverkan på jordstrukturen.

4.2.2. Även om kommissionens förslag är positivt, undrar kommittén om det är nödvändigt att begränsa denna åtgärd till ekologiska jordbruk. Odling av baljväxter och proteinrika växter kräver aldrig stora mängder gödning eller bekämpningsmedel (ingen kvävehaltig gödning).

4.3. Om syftet är att uppmuntra jordbrukarna att använda goda metoder i förvaltningen av jorden anser kommittén att växelbruk, inbegripet odling av jordförädlande grödor (baljväxter och proteinrika växter), skulle göra det möjligt att nå två mål samtidigt:

- Man skulle öka produktionen av växtproteiner av hög kvalitet.

- Man skulle uppmuntra goda jordbruksmetoder.

På så vis skulle de positiva effekter på miljön som kommissionen efterlyser förstärkas utan extra kostnad.

4.4. Sammanfattningsvis önskar kommittén att ändringen av förordning (EG) nr 1251/1999 om ett stödsystem till producenter av vissa jordbruksgrödor inte skall förbehållas endast den ekologiska produktionen, utan att alla jordbrukare skall kunna använda metoder som gynnar miljön. ESK föreslår därför att förslaget utsträcks till att gälla även baljväxter och proteinrika växter som inte omfattas av Blair House-avtalen.

5. Utmaningen i fråga om växtproteiner

5.1. Det tillfälliga stoppet för köttmjöl i djurfoder ökar behovet av att i grunden analysera EU:s situation när det gäller beroendet av växtproteiner och av att försöka finna hållbara och lämpliga lösningar. Detta gäller i ännu högre utsträckning eftersom kommissionen också arbetar med ett större ämne: balansen i försörjningen när det gäller växtproteiner i EU. Kommittén hoppas att den skall höras i det ämnet, som berör såväl jordbrukare som konsumenter. ESK har tagit del av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet "Möjligheter att främja odlingen av växtproteiner i EU"(2) och förbehåller sig rätten att yttra sig om det.

5.2. I föreliggande yttrande skall också några tankar läggas fram om den särskilda utmaning som försörjningen när det gäller växtproteiner ställer EU inför, även om det problemet inte tas upp i kommissionens förslag.

5.3. Följande tabell behöver inga ytterligare kommentarer. EU producerar en tredjedel av sitt behov, och den situationen kommer att förvärras ytterligare. Detta beroende är inger farhågor för säkerheten inom djuruppfödningen i EU, och kräver en ny strategi.

Översikt över proteinsituationen inom EU för regleringsåret 1999/2000 (miljoner ton)

>Plats för tabell>

Källa:

Statistisk och ekonomisk information 1999, Europeiska kommissionen.

5.4. Kommittén vill ta tillfället i akt att påminna om orsakerna till att denna fråga har en särskild betydelse:

- Produktionen inom EU täcker mindre än 30 % av unionens behov.

- Det stopp för köttmjöl i djurfoder som nu införts ökar underskottet ytterligare.

- Den globala konsumtionen av växtproteiner växer årligen med 4-5 %, varför försörjningsmöjligheterna kan minska ytterligare.

- USA har en stark politik för denna typ av produktion, som är strategisk för landet.

- I Agenda 2000 sätts stöd till oljeväxter på samma nivå som stöd till andra stora grödor, vilket påverkar produktionen av oljeväxter negativt. Även om detta beslut har den fördelen att EU frigörs från kraven i Blair House-avtalen har det tre nackdelar: det uppmuntrar till monokultur, det svarar inte på det interna behovet av kvantitativ och kvalitativ säkerhet (eventuell förekomst av GMO i importerade råvaror) och det förvärrar situationen för EU i Världshandelsorganisationen. Det är faktiskt lättare att producera för den egna marknaden än för export.

- Med tanke på utvidgningen vore det klokt att ge länderna i Central- och Östeuropa reella möjligheter att utvidga produktionen på områden där EU utgör en verklig marknad.

- Om EU utvecklar en produktion av oljeväxter för annan användning än i livsmedel, t.ex. omvandling till bränsle (metylester), skulle unionen samtidigt kunna producera växtproteiner och uppfylla sina åtaganden för att minska utsläppen av växthusgaser (Kyotoprotokollet).

I Berlinavtalet fastställdes att ett nytt möte skulle äga rum då man skulle besluta om en revidering av den gemensamma jordbrukspolitiken efter halva tiden, om så behövdes, för att korrigera jordbrukspolitiken när det gäller växtproteiner.

5.5. Sammanfattningsvis finns alla nödvändiga beståndsdelar för utarbetandet av en plan när det gäller utvecklingen av produktionen av växtproteiner i EU och kandidatländerna. Därför bör kommittén ta sig an denna fråga snarast möjligt för att kunna ge förslag till kommissionen med tanke på en revidering av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Bryssel den 25 april 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) EGT L 198, 22.7.1991, s. 1, förordningen senast ändrad av kommissionens förordning (EG) nr 2020/2000 (EGT L 241, 26.9.2000, s. 39).

(2) KOM(2001) 148 slutlig, s. 2.