SV

Bryssel den 5.10.2006

KOM(2006) 581 slutlig

2006/0186 (ACC)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Detta avtal mellan gemenskapen och USA är avsett att samordna program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (datorer, monitorer, skrivare, kopiatorer, faxar etc.) i syfte att öka deras energieffektivitet utan att skapa handelshinder.

2. Detta nya avtal bygger på erfarenheterna från den första fasen av genomförandet av ett gemensamt frivilligt program för energimärkning av kontorsutrustning – Energy Star – som grundar sig på det första avtalet mellan gemenskapen och USA från 2000 [1].

3. De närmare skälen för att sluta ett nytt avtal som förlänger Energy star-programmet med fem år på grundval av avtalet i bilagan, beskrivs i kommissionens rekommendation till rådet om att inleda förhandlingar om det andra Energy Star-avtalet [2] och i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av Energy Star-programmet i gemenskapen [3]. De viktigaste punkterna sammanfattas nedan:

· Effektiv energianvändning är en av hörnstenarna i gemenskapens politik för hållbar energi. I kommissionens grönbok om energieffektivitet [4] presenteras följande fördelar med ett effektivt energiutnyttjande: Konkurrenskraften i EU:s ekonomi stärks genom sänkta kostnader, bättre miljöskydd till följd av minskade koldioxidsläpp i samband med anergianvändning, tryggad energiförsörjning tack vare minskad efterfrågan på energi och minskat beroende av energiimport.

· Kontorsutrustning står för en stor andel av energiförbrukningen i EG. Om inget görs kan förbrukningen komma att öka ännu mer med förbättrade funktioner hos utrustningen och fler apparater på kontor och i hemmen. Om kontorsutrustningens energiprestanda skall kunna uppfylla målen i grönboken om energieffektivitet måste den optimeras ytterligare.

· Gemenskapsprogrammet Energy Star gör det möjligt att samordna EG-medlemsstaternas nationella insatser för att förbättra kontorsutrustningens energiprestanda. Det krävs en samordnad strategi om man skall kunna minimera den negativa inverkan på industri och handel, för att undvika nationella krav som leder till extrakostnader för produktion och handel som i slutändan läggs på konsumenter och användare av kontorsutrustningen.

· Eftersom kontorsutrustning ingår i den internationella handeln bör åtgärder för att förbättra energiprestandan vidtas tillsammans med internationella handelspartner och beslutsfattare. En samordnad strategi minskar både programmets genomförandekostnader och risken för förvirring bland konsumenterna. Programmet Energy Star gör det möjligt att samordna åtgärder för att förbättra kontorsutrustningens energieffektivitet med USA, Japan och andra viktiga marknadsaktörer. Programmet Energy Star, som ägs av den amerikanska miljöskyddsbyrån (US EPA) och förvaltas av Europeiska kommissionen när det gäller gemenskapen och EES-området, är därför den naturliga basen för åtgärder som syftar till att förbättra kontorsutrustningens energieffektivitet genom märkning.

· Det frivilliga Energy Star-programmet accepteras allmänt av tillverkarna. I USA är detta viktigt för den offentliga upphandlingen, eftersom de tekniska specifikationerna måste följas vid offentlig upphandling. Detta stimulerar tillverkarna att tilhandahålla produkter som följer programkraven. Marknaden går därför mot energieffektiva produkter och betydande energisparande åtgärder skulle kunna göras om kraven i de tekniska specifikationerna är höga (dvs. omfattar 25 % av produkttyperna) när kriterierna fastställs. Kommissionen anser att gemenskapens experter i hög grad kan bidra till att utveckla enhetliga och krävande tekniska specifikationer.

· Kommissionen och Europeiska gemenskapens styrelse för Energy Star anser att Energy Star-programmet har bidragit till att förbättra energieffektiviteten för den kontorsutrustning som säljs i gemenskapen. Detta är en kvalitativ bedömning, eftersom det inte går att mäta hur mycket energi som har sparats i gemenskapen till följd av att programmet genomförts under 2001–2006. Å andra sidan går det fortfarande att förbättra energiprestandan för kontorsutrustning ytterligare på ett kostnadseffektivt sätt. Produktutvecklingen går emellertid snabbt framåt och därför behövs flexibla bestämmelser, som frivilliga märkningsbestämmelser, som snabbt kan anpassas till tekniska framsteg och utveckling på marknaden.

· Programmet ökar insynen på marknaden för kontorrutrustning, särskilt när det gäller energiprestanda. Det är en förutsättning för åtgärder som syftar till att motivera konsumenterna, tjänstesektorn och myndigheter för offentlig upphandling att inkludera energieffektivitet och totalkostnad för ägandet, även elräkningen, i sina köpbeslut. Kommissionens Energy Star-databas får användas av nationella, regionala och lokala myndigheter för verksamhet som marknadsför särskilt energieffektiv kontorsutrustning.

4. Enligt artikel I.4 i det nya avtalet, liksom i rådets förhandlingsdirektiv till kommissionen, måste de gemensamma tekniska specifikationerna (de kriterier för effektivitet som skall uppfyllas för en Energy Star-märkt produkt) vara krävande. Det är en förutsättning för att kontorsutrustningen verkligen skall bli mer energieffektiv.

5. I bilaga C till det nya avtalet finns krävande och innovativa gemensamma tekniska specifikationer för datorbildskärmar och bildåtergivningsprodukter (kopiatorer, skrivare, faxar osv.) som täcker energiförbrukningen både vid påläge och standby-läge. Enligt uppskattningar kommer de nya gemensamma tekniska specifikationerna för bildåtergivningsprodukter att spara runt 17 TWh i EU:s 25 medlemsstater [5] under de kommande tre åren. Nya gemensamma tekniska specifikationer för datorer är under utarbetande och planeras träda i kraft 2007. De kan läggas till avtalet genom ömsesidig överenskommelse mellan kommissionen och den amerikanska miljöskyddsbyrån som är förvaltningsorgan.

6. Under samråden om skälen till att förnya Energy Star-avtalet begärde styrelsen för Energy Star i Europeiska gemenskapen (ett samrådsorgan med företrädare för medlemsstaterna, branschen och icke-statliga organisationer med miljö- och konsumentinriktning) att Energy Star-programmet skulle genomföras med effektivt i gemenskapen om avtalet förnyades. Med tanke på att styrelsen för Energy Star i Europeiska gemenskapen rådfrågas om alla aspekter av Energy Star-programmet, och med tanke på att det är frivilligt att delta, anser kommissionen att rådets särskilda artikel 133-kommitté inte behöver rådfrågas i ärenden som rör ändringar av de tekniska bilagorna till avtalet. Det skulle bara medföra onödiga förseningar och leda till att de nya tekniska kraven införs senare, vilket skulle göra programmet mindre effektivt.

7. I linje med rådets förhandlingsdirektiv till kommissionen föreslås det att bilagorna A (layout för Energy Star-logotypen) och B (riktlinjer för användning av logotypen) får ändras av förvaltningsorganen i enlighet med artikel IX i det nya avtalet för att underlätta anpassningen till marknadsföringskraven.

8. Europaparlamentet underrättades om förhandlingarna om det nya Energy Star-avtalet vid ett möte för utskottet för Industrifrågor, forskning och energi den 30 maj 2006.

9. Ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Energy Star-avtalet i gemenskapen lämnas in samtidigt med det här utkastet till beslut.

10. Det här avtalet påverkar inte Europeiska gemenskapernas budget.

2006/0186 (ACC)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Den 5 maj 2006 antogs rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning [6].

(2) Förhandlingarna har avslutats, och avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning paraferades av båda parter i Paris den 7 juni 2006.

(3) För att avtalet skall få avsedd effekt bör gemenskapen inrätta vissa interna förfaranden.

(4) Marknaden för kontorsutrustning utvecklas snabbt. Det är av yttersta vikt att man med jämna mellanrum gör nya bedömningar av möjligheterna att maximera energibesparingar och miljövinster genom stimulans av tillgången och efterfrågan på energieffektiva produkter. Därför bör kommissionens bemyndigas att, med bistånd av rådgivande gemenskapskommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och alla berörda parter, regelbundet göra en nybedömning och uppgradering av de gemensamma specifikationerna för kontorsutrustning i bilaga C till avtalet och att vidta vissa beslut för genomförande av avtalet, som layouten för Energy Star-logotypen och riktlinjerna för användning av logotypen, i bilaga A respektive B.

(5) Genomförandet av avtalet bör granskas av den tekniska kommission som upprättas genom avtalet.

(6) Samtliga parter till avtalet bör utse ett förvaltningsorgan och ett ändringsförfarande för avtalet.

(7) Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, inbegripet bilagorna till detta, godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet och dess bilagor åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den person som skall ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för gemenskapen.

Artikel 3

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar lämna den skriftliga underrättelse som avses i artikel XIV.1 i avtalet.

Artikel 4

1. Kommissionen skall företräda gemenskapen i den tekniska kommission som anges i artikel VII i avtalet, varvid kommissionen först skall inhämta synpunkter från ledamöterna i styrelsen för ENERGY STAR i Europeiska gemenskapen, nedan kallad styrelsen, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2422/2001. Efter att ha samrått med styrelsen skall kommissionen fullgöra de uppgifter som anges i artiklarna VI.5, VII.1, VII.2 och IX.4 i avtalet.

2. När kommissionen utarbetar gemenskapens ståndpunkt i fråga om ändringar av listan över kontorsutrustning i bilaga C till avtalet skall kommissionen beakta alla synpunkter som lämnas av styrelsen.

3. Gemenskapens ståndpunkt om förvaltningsorganens beslut om ändring av bilaga A (Namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen), bilaga B (Riktlinjer för användningen av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen) och bilaga C (Gemensamma specifikationer) till avtalet skall fastställas av kommissionen efter samråd med styrelsen.

4. I övriga fall skall gemenskapens ståndpunkt om beslut som skall fattas av avtalsparterna fastställas av rådet på förslag av kommissionen i enlighet med artikel 300 i fördraget.

Artikel 5

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

.

Avtal mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen, nedan kallade parterna,

som önskar uppnå största möjliga energibesparingar och miljövinster genom att stimulera tillgång till och efterfrågan på energieffektiva produkter,

som beaktar avtalet av den 19 december 2000 mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, och bilagorna till detta, i dess ändrade lydelse (nedan kallat 2000 års avtal),

som är nöjda med de framsteg som har gjorts inom ramen för 2000 års avtal,

som är övertygade om att ytterligare förbättringar kan uppnås genom ett kontinuerligt och gemensamt arbete på ENERGY STAR,

har enats om följande.

Artikel I

Allmänna principer

1. Parterna skall använda en gemensam uppsättning specifikationer för energieffektivitet och en gemensam logotyp i syfte att sätta upp enhetliga mål för tillverkarna och därmed maximera effekten av sina enskilda insatser när det gäller tillgång till och efterfrågan på sådana produkttyper.

2. Parterna skall använda den gemensamma logotypen som kännetecken för godkända energieffektiva produkttyper enligt förteckningen i bilaga C.

3. Parterna skall se till att gemensamma specifikationer uppmuntrar till fortsatta effektivitetsförbättringar, med beaktande av den bästa tekniken på marknaden.

4. Målsättningen är att de gemensamma specifikationerna skall täcka högst 25 % av de modeller för vilka data finns tillgängliga när specifikationerna fastställs, dock med beaktande av andra faktorer.

5. Parterna skall sträva efter att se till att konsumenterna med hjälp av märkningen kan hitta effektiva produkter på marknaden.

Artikel II

Förhållandet mellan detta avtal och 2000 års avtal

Detta avtal ersätter 2000 års avtal helt och hållet.

Artikel III

Definitioner

I detta avtal avses med

a) ENERGY STAR: det USA-registrerade varumärke som beskrivs i bilaga A och som ägs av Förenta staternas miljövårdsmyndighet (United States Environmental Protection Agency),

b) den gemensamma logotypen: det USA-registrerade certifieringsmärke som beskrivs i bilaga A och som ägs av Förenta staternas miljövårdsmyndighet,

c) ENERGY STAR-märken: namnet ENERGY STAR, den gemensamma logotypen och alla varianter av dessa märken som tas fram eller ändras av förvaltningsorganen eller programdeltagarna, enligt definitionerna i detta avtal, inbegripet den symbol eller det märke som anges i bilaga A,

d) märkningsprogrammet ENERGY STAR: ett program som förvaltas av ett förvaltningsorgan, med gemensamma märken, riktlinjer och specifikationer för energieffektivitet för bestämda produkttyper,

e) programdeltagare: tillverkare, grossister och återförsäljare som säljer bestämda energieffektiva produkter som uppfyller de specifikationer som fastställs i märkningsprogrammet ENERGY STAR, och som har valt att delta i programmet genom att registrera sig hos eller ingå avtal med en parts förvaltningsorgan,

f) gemensamma specifikationer: de krav på energieffektivitet och prestanda, inbegripet de provningsmetoder som anges i bilaga C, som förvaltningsorganen och programdeltagare använder för att avgöra om en energieffektiv produkt får märkas med den gemensamma logotypen.

Artikel IV

Förvaltningsorgan

Parterna utser härmed var sitt förvaltningsorgan som skall ansvara för genomförandet av avtalet. Europeiska gemenskapen utser Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) som sitt förvaltningsorgan. Amerikas förenta stater utser Förenta staternas miljövårdsmyndighet som sitt förvaltningsorgan.

Artikel V

Förvaltning av märkningsprogrammet ENERGY STAR

1. Respektive förvaltningsorgan skall förvalta märkningsprogrammet ENERGY STAR för de energieffektiva produkttyper som är förtecknade i bilaga C i enlighet med villkoren och bestämmelserna i detta avtal. I programförvaltningen ingår att registrera programdeltagare som gått med i programmet på frivillig basis, att sköta register över programdeltagare och godkända produkter och att se till att riktlinjerna i bilaga B för användningen av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen följs.

2. De gemensamma specifikationerna i bilaga C skall användas för märkningsprogrammet ENERGY STAR.

3.

Eventuella praktiska åtgärder som vidtas av ett förvaltningsorgan för att upplysa konsumenterna om ENERGY STAR-märken skall vara i enlighet med riktlinjerna i bilaga B för användningen av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen.

4. Respektive förvaltningsorgan skall bära sina egna kostnader för all verksamhet som sker inom ramen för detta avtal.

Artikel VI

Deltagande i märkningsprogrammet ENERGY STAR

1. Varje tillverkare, grossist eller återförsäljare kan gå med i märkningsprogrammet ENERGY STAR genom att registrera sig som programdeltagare hos en parts förvaltningsorgan.

2. Programdeltagarna får använda den gemensamma logotypen som kännemärke för godkända produkter som har provats i deras egna anläggningar eller av ett oberoende provningslaboratorium och som uppfyller de gemensamma specifikationerna i bilaga C, och de får genom självcertifiering intyga att en produkt är godkänd.

3. Båda parters förvaltningsorgan skall erkänna registreringar av programdeltagare i märkningsprogrammet ENERGY STAR gjorda av den andra partens förvaltningsorgan.

4. För att underlätta erkännandet av programdeltagare i märkningsprogrammet ENERGY STAR i enlighet med punkt 3 skall förvaltningsorganen samarbeta i syfte att hålla gemensamma register över alla programdeltagare och de produkter som är godkända för märkning med den gemensamma logotypen.

5. Utan hinder av de förfaranden för självcertifiering som avses i punkt 2 förbehåller sig respektive förvaltningsorgan rätten att prova eller på annat sätt undersöka produkter som saluförs eller har saluförts inom dess territorier (i kommissionens fall inom de territorier som tillhör Europeiska gemenskapens medlemsstater) för att avgöra om produkterna är certifierade i enlighet med de gemensamma specifikationerna i bilaga C. Förvaltningsorganen skall utbyta information och samarbeta med varandra fullt ut för att se till att alla produkter som är märkta med den gemensamma logotypen uppfyller de gemensamma specifikationerna i bilaga C.

Artikel VII

Programsamordning mellan parterna

1. Parterna skall inrätta en teknisk kommission som består av företrädare för respektive parts förvaltningsorgan, som skall granska genomförandet av avtalet.

2. Den tekniska kommissionen skall i princip sammanträda årligen och skall på begäran av något av förvaltningsorganen hålla överläggningar för att granska genomförandet och förvaltningen av märkningsprogrammet ENERGY STAR, de gemensamma specifikationerna i bilaga C och produkttäckningen samt framstegen i arbetet med att uppnå syftet med avtalet.

3. Parter som står utanför avtalet (däribland andra regeringar och företrädare för näringslivet) får närvara som observatörer vid den tekniska kommissionens sammanträden, om inte de båda förvaltningsorganen har kommit överens om annat.

Artikel VIII

Registrering av ENERGY STAR-märken

1. Förenta staternas miljövårdsmyndighet har i egenskap av ägare av ENERGY STAR-märkena registrerat märkena som gemenskapsvarumärken i Europeiska gemenskapen. Kommissionen får inte i något land begära eller erhålla registrering av ENERGY STAR-märkena eller av någon variant av dem.

2. Förenta staternas miljövårdsmyndighet förbinder sig att inte betrakta det som ett intrång i ensamrätten till dessa märken om kommissionen, eller någon programdeltagare som registrerats av kommissionen, använder den symbol eller det märke som anges i bilaga A i enlighet med villkoren i detta avtal.

Artikel IX

Kontroll av hur märkena används

1. För att skydda ENERGY STAR-märkena skall respektive förvaltningsorgan se till att ENERGY STAR-märkena används på ett riktigt sätt inom dess territorium (i kommissionens fall inom de territorier som tillhör Europeiska gemenskapens medlemsstater). Respektive förvaltningsorgan skall se till att ENERGY STAR-märkena används bara i den form som visas i bilaga A. Respektive förvaltningsorgan skall se till att ENERGY STAR-märkena används uteslutande i enlighet med riktlinjerna i bilaga B för användningen av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen.

2. Respektive förvaltningsorgan skall se till att omedelbara och erforderliga åtgärder vidtas mot programdeltagare närhelst förvaltningsorganet får kännedom om att en programdeltagare har använt ett märke som gör intrång i rätten till ENERGY STAR-märkena eller har ENERGY STAR-märkt en produkt som inte uppfyller specifikationerna i bilaga C. Åtgärderna skall omfatta minst följande:

a) Programdeltagaren skall underrättas skriftligen om sitt åsidosättande av villkoren för märkningsprogrammet ENERGY STAR.

b) En plan för hur åsidosättandet skall upphöra skall utarbetas genom samråd.

c) Om åsidosättandet inte upphör skall programdeltagarens registrering upphävas på lämpligt sätt.

3. Respektive förvaltningsorgan skall se till att alla rimliga åtgärder vidtas för att få den, som utan att vara programdeltagare använder ENERGY STAR-märkena utan tillåtelse eller använder ett märke som gör intrång i rätten till ENERGY STAR-märkena, att upphöra med detta. Åtgärderna skall omfatta minst följande:

a) Den som använder ENERGY STAR-märkena skall informeras om kraven för användning av märkena och riktlinjerna för användning av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen.

b) Vederbörande skall uppmuntras att bli programdeltagare och att registrera godkända produkter.

4. Respektive förvaltningsorgan skall omedelbart underrätta den andra partens förvaltningsorgan om intrång i rätten till ENERGY STAR-märkena som kommer till dess kännedom och om vilka åtgärder som har vidtagits för att få intrånget att upphöra.

Artikel XHur avtalet kan ändras och nya bilagor läggas till

1. Förvaltningsorganen får föreslå ändringar av detta avtal, och att nya bilagor läggs till avtalet.

2. Ändringsförslag skall göras skriftligen och diskuteras vid tekniska kommissionens nästa sammanträde, förutsatt att förslaget har delgetts det andra förvaltningsorganet minst sextio dagar före sammanträdet.

3. Ändringar av detta avtal och beslut att lägga till nya bilagor skall ske genom överenskommelse mellan parterna. I artiklarna XI och XII anges hur bilagorna A, B och C kan ändras.

Artikel XI

Hur bilagorna A och B kan ändras

1. Det förvaltningsorgan som vill ändra bilaga A eller B skall följa det förfarande som beskrivs i artikel X.1 och X.2.

2. Ändringar av bilagorna A och B skall ske genom överenskommelse mellan förvaltningsorganen.

Artikel XII

Hur bilaga C kan ändras

1. Ett förvaltningsorgan som föreslår en ändring av bilaga C med innebörden att befintliga specifikationer revideras eller att en ny produkttyp läggs till, skall följa förfarandet i artikel X.1 och X.2 och i sitt förslag ta med följande:

a) Underlag som visar att den föreslagna revideringen av specifikationerna eller tillägget av den nya produkttypen skulle leda till betydande energibesparingar.

b) Energiförbrukning vid olika effektförbrukningslägen (i förekommande fall).

c) Information om de standardiserade provningsprotokoll som skall användas när produkten bedöms.

d) Uppgifter som visar hur befintlig, ej skyddad teknik kan ge kostnadseffektiva energibesparingar utan att försämra produktens prestanda.

e) Information om hur många produktmodeller som beräknas uppfylla den föreslagna specifikationen, och deras ungefärliga marknadsandel.

f) Information om hur berörda koncerner ställer sig till den föreslagna ändringen.

g) Förslag på ikraftträdandedag för de nya specifikationerna, med hänsyn tagen till produktlivslängder och produktionsplaner.

2. Föreslagna ändringar som godtas av båda förvaltningsorganen skall träda i kraft den dag som förvaltningsorganen kommer överens om.

3. Ett förvaltningsorgan, som efter att ha tagit del av ett förslag framlagt i enlighet med artikel X.1 och X.2 anser att förslaget inte uppfyller kraven i punkt 1 ovan eller på annat sätt invänder mot förslaget, skall skyndsamt (normalt före tekniska kommissionens nästa sammanträde) underrätta det förslagsställande förvaltningsorganet skriftligen om sin invändning och bifoga all tillgänglig information till stöd för invändningen, till exempel information som visar att förslaget, om det genomförs, sannolikt skulle

a) på ett oproportionellt och orättvist sätt stärka ett företags eller en koncerns marknadsställning,

b) undergräva näringslivets deltagande som helhet i märkningsprogrammet ENERGY STAR,

c) strida mot dess lagar och andra författningar,

d) medföra betungande tekniska krav.

4. Förvaltningsorganen skall göra sitt bästa för att nå överenskommelse om den föreslagna ändringen vid den tekniska kommissionens första sammanträde efter det att ändringen föreslogs. Om förvaltningsorganen inte lyckas nå överenskommelse om den föreslagna ändringen vid detta sammanträde, skall de genom skriftväxling söka nå överenskommelse före den tekniska kommissionens nästa sammanträde.

5. Om parterna vid slutet av den tekniska kommissionens nästa sammanträde inte har lyckats nå en överenskommelse skall det förslagsställande förvaltningsorganet dra tillbaka förslaget. Om förslaget gäller revidering av befintliga specifikationer skall den berörda produkttypen tas bort ur bilaga C senast den dag som förvaltningsorganen skriftligen kommer överens om. Alla programdeltagare skall underrättas om ändringen och om de förfaranden som skall tillämpas för att genomföra ändringen.

6. Vid revidering av befintliga gemensamma specifikationer eller utarbetandet av nya skall förvaltningsorganen samordna sitt arbete, och samråda med varandra och de parter som berörs av respektive förvaltningsorgans arbete, särskilt i fråga om arbetsdokumentens innehåll och tidsplanering och tidsfrister.

Artikel XIII

Allmänna bestämmelser

1. Andra program för miljömärkning omfattas inte av detta avtal och parterna får utarbeta och anta sådana program.

2. Alla åtgärder som vidtas enligt detta avtal är underkastade respektive parts tillämpliga lagar och andra författningar, och förutsätter att medel och resurser ställs till förfogande.

3. Inget i detta avtal skall påverka någon parts rättigheter eller skyldigheter enligt bilaterala, regionala eller multilaterala avtal som parten har ingått före detta avtals ikraftträdande.

4. Förvaltningsorganen får genomföra märkningsprogram för produkttyper som inte finns med i bilaga C så länge det inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i detta avtal. Ingen av parterna får hindra import, export, försäljning eller distribution av någon produkt av det skälet att den är märkt med energieffektivitetsmärken från den andra partens förvaltningsorgan; detta gäller utan hinder av vad som sägs i andra bestämmelser i detta avtal.

Artikel XIV

Ikraftträdande och varaktighet

1. Detta avtal träder i kraft den dag då parterna skriftligen har underrättat varandra om att de har fullbordat de interna förfaranden som krävs för att avtalet skall träda i kraft.

2. Detta avtal skall vara i kraft under en period av fem år. Minst ett år före utgången av denna period skall parterna mötas för att diskutera en förlängning av avtalet.

Artikel XV

Avtalets uppsägning och upphörande

1. Parterna har rätt att när som helst säga upp detta avtal genom att underrätta den andra parten skriftligen med tre månaders uppsägningstid.

2. Om detta avtal sägs upp eller inte förlängs, skall förvaltningsorganen underrätta alla de programdeltagare som de har registrerat om att det gemensamma programmet har upphört. Förvaltningsorganen skall också underrätta de programdeltagare som de har registrerat om att förvaltningsorganen får fortsätta märkningsverksamheten inom två separata, egna program. I så fall skall Europeiska gemenskapens märkningsprogram inte använda ENERGY STAR-märkena. Kommissionen skall se till att den själv, Europeiska gemenskapens medlemsstater och alla programdeltagare som kommissionen har registrerat upphör med att använda ENERGY STAR-märkena senast den dag som förvaltningsorganen skriftligen kommer överens om. Skyldigheterna enligt denna punkt (artikel XV.2) skall fortsätta att äga giltighet även efter det att detta avtal har sagts upp.

Artikel XVI

Giltiga språk

Utfärdat i … den … tjugohundrasex, i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga. Den engelska språkversionen skall ha företräde vid tolkningssvårigheter.

För Amerikas förenta staters regering För Europeiska gemenskapen

BILAGA A

Namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen

Namn: ENERGY STAR

Gemensam logotyp:

(...PICT...)

BILAGA B

Riktlinjer för användningen av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen

Namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen tillhör Förenta staternas miljövårdsmyndighet. Namnet och logotypen får därför bara användas i överensstämmelse med följande riktlinjer och partnerskapsavtalet eller det registreringsformulär från Europeiska kommissionen som har undertecknats av deltagarna i märkningsprogrammet ENERGY STAR. Distribuera dessa riktlinjer till alla som kommer att utarbeta ENERGY STAR-material för er räkning!

Den amerikanska miljövårdsmyndigheten och – på Europeiska gemenskapens medlemsstaters territorium – Europeiska kommissionen övervakar att namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen används på ett riktigt sätt. I denna uppgift ingår att övervaka hur märkningarna används på marknaden och att omedelbart ta kontakt med organisationer som använder märkningarna på ett otillbörligt sätt eller utan tillstånd. En programdeltagare som missbrukar märkningarna kan uteslutas från deltagande i märkningsprogrammet ENERGY STAR, och otillbörligt märkta produkter som importeras till Förenta staterna kan komma att beslagtas av den amerikanska tullen.

Allmänna bestämmelser

ENERGY STAR-programmet är ett partnerskap som Förenta staternas federala regering och Europeiska gemenskapen har ingått med företag och organisationer. Partnerskapet ger bl.a. företag och organisationer möjlighet att använda namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen i sin energieffektivitets- och miljörelaterade verksamhet.

För att få använda märkena enligt detta dokument måste en organisation ingå avtal med ett förvaltningsorgan (för USA den amerikanska miljövårdsmyndigheten och för EU Europeiska kommissionen). Märkena får inte modifieras på något sätt, eftersom det skulle kunna skapa osäkerhet hos företag och konsumenter om ENERGY STAR-programmets upphov, vilket i sin tur skulle minska programmets värde för alla berörda parter.

Organisationer som använder märkena måste följa dessa riktlinjer:

1. Namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen får aldrig användas på ett sätt som kan tolkas som reklam för ett företag eller dess produkter eller tjänster. Endast Förenta staternas miljövårdsmyndighet får använda namnet eller logotypen i ett företags namn eller logotyp, i namnet på en produkt eller tjänst, i domännamn eller rubriker på webbplatser, och ansöka om att registrera namnet eller logotypen som varumärke eller del av ett varumärke.

2. Namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen får aldrig användas på ett sätt som förringar ENERGY STAR, Förenta staternas miljövårdsmyndighet eller energidepartement, Europeiska gemenskapen, Europeiska kommissionen eller något annat regeringsorgan.

3. Den gemensamma logotypen får aldrig användas i samband med produkter som inte är ENERGY STAR-godkända.

4. Partners och andra godkända organisationer ansvarar för sin och sina företrädares (t.ex. reklambyråer och anlitade entreprenörer) användning av namnet ENERGY STAR och den gemensamma logotypen.

Hur namnet ENERGY STAR skall skrivas

– Namnet ENERGY STAR bör alltid skrivas med versaler.

– I material avsett för USA-marknaden måste symbolen för registrerat varumärke ® anges första gången orden ENERGY STAR förekommer.

– Symbolen ® bör alltid vara upphöjd.

– Det skall inte vara något mellanrum mellan orden ENERGY STAR och symbolen ®.

– I dokument skall symbolen ® upprepas i varje kapitelrubrik och på varje webbsida.

Hur den gemensamma logotypen skall användas

Den gemensamma logotypen är ett märke som bara får sättas på produkter som uppfyller ENERGY STAR-riktlinjerna för prestanda.

Den gemensamma logotypen kan användas på många sätt:

– På godkända och registrerade produkter.

– I produktdokumentation om en godkänd produkt.

– På webben för att visa att en produkt är godkänd.

– I reklam där märket används nära eller på en godkänd produkt.

– På butiksreklam.

– På förpackningarna till godkända produkter.

Den gemensamma logotypens utseende

Förenta staternas miljövårdsmyndighet har utformat märket för största visuella effekt och för kontrastverkan och läsbarhet. Märket består av ett fält med ENERGY STAR-symbolen över ett annat fält med namnet ENERGY STAR som skall öka symbolens läsbarhet. Fälten skiljs åt av ett vitt streck som har samma bredd som bågen inuti symbolen. Märket omgärdas av en linje som även den har samma bredd som bågen.

Utrymmet kring märket

Både Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska unionens kommission kräver att märket alltid omges av ett tomt utrymme som är 0,333 (1/3) gånger höjden på märkets grafiska ruta. Detta utrymme får inte innehålla några grafiska element, t.ex. text eller bilder. Anledningen till kravet är att den gemensamma logotypen måste kunna synas också på bildtäta material som innehåller t.ex. andra märken, grafik eller text.

Format

Märkets format får ändras, men proportionerna måste vara oförändrade. För läslighetens skull rekommenderar vi att märket inte reproduceras i tryck i mindre format än med bredden 0,375 tum (3/8 tum; 9,5 mm). När märket återges på webben måste texten i märket kunna läsas.

Färg

Färgen på märket skall helst vara 100 % cyanblått. Men svart går också bra, och det motsatta färgförhållandet, med vitt märke. HEX-koden (för webbfärger) för 100 % cyanblått är #0099ff. Om reklammaterial, produktdokumentation eller butiksreklam kan tryckas i färg bör märket tryckas i 100 % cyanblått. Om inte, använd svart.

Hur märket INTE får användas

– Sätt inte märket på produkter som inte är godkända.

– Använd inte enbart fältet med ENERGY STAR-symbolen utan fältet med namnet ENERGY STAR.

När det gäller märkets utseende:

– Återge inte märket bara som konturer.

– Använd inte ett vitt märke på en vit bakgrund.

– Ändra inte märkets färger.

– Förvräng inte märket på något sätt.

– Ändra inte märkets avgränsning.

– Sätt inte märket på plottriga bilder.

– Rotera inte märket.

– Sära inte på märkets delar.

– Byt inte ut någon av märkets delar.

– Byt inte typsnitt.

– Låt inte något inkräkta på det tomma utrymme som måste finnas kring märket.

– Sätt inte märket snett.

– Ändra inte avgränsningens storlek.

– Ändra inte den godkända texten.

– Använd inte färger som inte är godkända.

– Låt inte text inkräkta på märket.

– Använd inte symbolfältet ensamt. Namnet ENERGY STAR måste finnas med.

– Ta inte bort symbolfältet från märket.

Namnet ENERGY STAR i tal och skrift

För att ENERGY STAR-märkningen inte skall urholkas rekommenderar Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska unionens att en viss terminologi används när programmet nämns i tal och skrift.

RÄTT | FEL |

ENERGY STAR-godkänd dator | ENERGY STAR-förenlig datorENERGY STAR-certifierad datorENERGY STAR-klassad dator |

Dator som uppfyller ENERGY STAR-kraven | |

Produkter som uppfyller ENERGY STAR-kraven | ENERGY STAR-produktENERGY STAR-produkter (om en produktserie)ENERGY STAR-utrustningRekommenderas av Förenta staternas miljövårdsmyndighetUppfyller ENERGY STAR-normerna |

PARTNERS/PROGRAMDELTAGARE |

ENERGY STAR-partner | ENERGY STAR-företag |

Företag X, en ENERGY STAR-partner | Företag X, ett företag rekommenderat av Förenta staternas miljövårdsmyndighet |

Ett företag som deltar i ENERGY STAR | Godkänd av Förenta staternas miljövårdsmyndighet som försäljare av ENERGY STAR-utrustning |

Ett företag som stöder ENERGY STAR | Rekommenderat av Förenta staternas miljövårdsmyndighet |

ENERGY STAR-godkända bildskärmar | ENERGY STAR-bildskärmsprogram |

STATEN SOM AUKTORITET |

Produkter som uppfyller ENERGY STAR-kraven förebygger utsläpp av växthusgaser eftersom de uppfyller stränga riktlinjer för energieffektivitet utfärdade av Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska unionens kommission | |

ENERGY STAR och ENERGY STAR-märket är registrerade varumärken i USA | |

ENERGY STAR är ett registrerat varumärke som ägs av Förenta staternas regering | |

RIKTLINJER FÖR PRESTANDA | |

ENERGY STAR-riktlinjer | ENERGY STAR-normer |

ENERGY STAR-specifikationer | Godkänd av Förenta staternas miljövårdsmyndighet |

ENERGY STAR-prestandanivåer | Rekommenderas av Förenta staternas miljövårdsmyndighet |

Frivilliga program | Har rekommenderats av Förenta staternas miljövårdsmyndighet |

Har du frågor om användningen av namnet ENERGY STAR eller den gemensamma logotypen?

ENERGY STAR Hotline

I USA, ring avgiftsfritt 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)

Utanför USA, ring 202-775-6650

Fax: 202-775-6680

www.energystar.gov

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Generaldirektoratet för energi och transport

Tel: (32-2) 298 57 92

Fax: (32-2) 296 60 16

www.eu-energystar.org

BILAGA C

GEMENSAMMA SPECIFIKATIONER

I. DATORSPECIFIKATIONER

Dessa datorspecifikationer skall upphöra att gälla senast den 31 december 2007. Därefter kan inga datorer registreras inom ENERGY STAR-programmet förrän nya datorspecifikationer, antagna av förvaltningsorganen i enlighet med artikel XII i avtalet, börjar gälla.

A. Definitioner

1. Dator: En stationär dator (bordsmodell, torn eller minitorn) eller en bärbar dator, inbegripet de bästa stationära datorerna, persondatorer, arbetsstationer, stationära nätdatorer, styrenheter för X-terminaler och datorbaserade butiksterminaler för detaljhandeln. För att bli godkänd måste enheten kunna försörjas med ström från ett vägguttag, men detta utesluter inte enheter som både kan försörjas med ström från ett vägguttag och drivas med batteri. Denna definition är huvudsakligen avsedd att omfatta datorer som säljs för att användas i företag eller i hemmet. Definitionen omfattar inte datorer som säljs eller på annat sätt marknadsförs som filhanterare eller servrar.

2. Bildskärm: Ett katodstrålerör (CRT) eller en platt bildskärm (t.ex. LCD-skärm) eller annan bildenhet med tillhörande elektronik. En bildskärm kan säljas separat eller vara integrerad i datorchassit. Denna definition är huvudsakligen avsedd att täcka standardbildskärmar för användning med datorer. Men i denna specifikation kan också följande produkter anses som bildskärmar: stordatorterminaler och separata presentationsenheter.

3. Integrerat datorsystem: Ett system där datorn och bildskärmen är sammanbyggda till en enda enhet. Sådana system måste uppfylla samtliga följande kriterier: de båda komponenternas effektförbrukning skall inte kunna mätas var för sig; systemet måste vara anslutet till vägguttaget med en enda strömkabel.

4. Inaktivitet: En tid under vilken datorn inte tar emot några signaler från användaren (t.ex. signaler från tangentbordet eller en musrörelse).

5. Lågeffekt- eller viloläge: Ett läge med sänkt effektförbrukning som datorn övergår till efter en stunds inaktivitet.

6. Väckningssignal: En användarinitierad, programmerad eller yttre händelse eller påverkan som får datorn att övergå från lågeffekt- eller viloläge till aktivt läge. Väckningssignalen kan t.ex. vara en musrörelse, ett tangentnedslag eller en tryckning på en knapp på datorhöljet eller, när det gäller yttre händelser, t.ex. en signal som kommer via telefon, fjärrskontroll, nätverk, kabelanslutet modem eller satellit.

B. Produktkrav för ENERGY STAR

1. Tekniska specifikationer

a) Datorer: En ENERGY STAR-godkänd dator skall uppfylla följande krav:

Det finns två riktlinjer – A och B – enligt vilka en dator kan bli ENERGY STAR-godkänd. Dessa båda riktlinjer har tagits fram för att ge programdeltagarna frihet att utforma energisparfunktionerna och uppfylla energieffektivitetskraven på olika sätt.

Följande typer av datorer måste godkännas i enlighet med riktlinje A:

– Datorer som levereras med möjlighet att anslutas till nätverk på sådant sätt att nätverksadaptern kan svara på förfrågningar från nätverket medan datorn förblir i lågeffekt-/viloläge.

– Datorer som levereras utan möjligheter för anslutning till ett nätverk.

– Datorer som levereras till en icke nätuppkopplad miljö.

Den amerikanska miljövårdsmyndigheten förväntar sig att datorer som säljs eller på annat sätt marknadsförs som persondatorer kommer att godkännas endast enligt riktlinje A.

Datorer som levereras med möjlighet att anslutas till nätverk, som för närvarande kräver att datorns processor eller minne utnyttjas för att nätanslutningen skall bibehållas i viloläget, får godkännas i enlighet med riktlinje B. Datorer som godkänns i enlighet med riktlinje B förväntas bibehålla samma nätfunktion både i och utanför viloläget.

i) Riktlinje A

a) Datorn skall övergå till viloläge efter en inaktivitetsperiod.

b) Om datorn levereras med möjlighet att anslutas till ett nätverk skall den kunna övergå till viloläge medan den är nätverksansluten.

c) Om datorn levereras med möjlighet att anslutas till ett nätverk skall den, när den är nätverksansluten, även i viloläge kunna reagera på väckningssignaler. Om väckningssignalen begär att datorn skall övergå från viloläget till att utföra en uppgift skall datorn återgå till viloläget när en inaktivitetsperiod förflutit efter det att den begärda uppgiften utförts. En programdeltagare får använda vilken tillgänglig metod som helst för att åstadkomma det händelseförlopp som beskrivs i detta underavsnitt.

d) Datorns effektförbrukning i viloläge skall vara förenlig med tabell 1.

TABELL 1

Nätaggregatets maximala kontinuerliga märkeffekt [7] | Watt i viloläge |

≤ 200 W | ≤ 15 W |

> 200 W ≤ 300 W | ≤ 20 W |

> 300 W ≤ 350 W | ≤ 25 W |

> 350 W ≤ 400 W | ≤ 30 W |

> 400 W | 10 % av den maximala kontinuerliga uteffekten |

Datorer med en effektförbrukning som aldrig överskrider 15 watt uppfyller effektförbrukningskraven i denna specifikation och behöver inte vara försedda med det viloläge som beskrivs i avsnitt A.

ii) Riktlinje B

a) Datorn skall övergå till viloläge efter en inaktivitetsperiod.

b) Om datorn levereras med möjlighet att anslutas till ett nätverk skall den kunna övergå till viloläge oberoende av vilken teknik som används för nätverket.

c) Datorn skall även i viloläge kunna besvara alla typer av förfrågningar från nätverket. De nätfunktioner som användaren har tillgång till får inte inskränkas (dvs. användaren skall, när datorn befinner sig i viloläge, ha tillgång till samma nätfunktioner som innan datorn övergick till viloläge).

d) Datorn får i viloläge inte förbruka mer än 15 % av nätaggregatets maximala kontinuerliga märkeffekt.

b) Integrerade datorsystem: Ett ENERGY STAR-godkänt integrerat datorsystem skall uppfylla följande krav:

i) Det integrerade datorsystemet skall övergå till viloläge efter en inaktivitetsperiod.

ii) Om det levererade integrerade datorsystemet kan anslutas till ett nätverk skall det kunna övergå till viloläge medan det är nätverksanslutet.

iii) Om det integrerade datorsystemet levereras med möjlighet att anslutas till ett nätverk skall det, när det är nätverksanslutet, även i viloläge kunna reagera på väckningssignaler. Om väckningssignalen begär att datorn skall övergå från viloläget till att utföra en uppgift, skall det integrerade datorsystemet återgå till viloläget när en inaktivitetsperiod förflutit efter det att den begärda uppgiften utförts.

En programdeltagare får använda vilken tillgänglig metod som helst för att åstadkomma det händelseförlopp som beskrivs i detta underavsnitt.

iv) Integrerade datorsystem får förbruka högst 35 watt i viloläge. Integrerade datorsystem med en effektförbrukning som aldrig överskrider 35 watt uppfyller effektförbrukningskraven i detta avtal och behöver inte vara försedda med det viloläge som beskrivs i avsnitt I.A.

2. Inställningar vid leverans: För att säkerställa att största möjliga antal användare utnyttjar lågeffekt-/viloläget skall programdeltagarna leverera sina datorer och integrerade datorsystem med energisparfunktionen aktiverad. En standardtid på mindre än 30 minuter skall vara förinställd för alla produkter. (Den amerikanska miljövårdsmyndigheten rekommenderar att tiden skall vara förinställd till mellan 15 och 30 minuter.) Användaren skall kunna ändra tidsinställningarna eller avaktivera vilo-/lågeffektläget.

3. Operativsystem: För att en dators lågeffekt-/viloläge skall aktiveras på rätt sätt måste vanligen en viss version av ett operativsystem installeras och användas. Om datorn levereras från programdeltagaren tillsammans med ett eller flera operativsystem skall datorn kunna övergå till, och helt återgå från, lågeffekt-/viloläget när den körs under minst ett av dessa operativsystem. Om operativsystemsprogramvaran inte levereras tillsammans med datorn skall programdeltagaren tydligt ange vilken mekanism som gör datorn ENERGY STAR-godkänd. Om det dessutom behövs någon särskild programvara, särskilda drivrutiner för hårdvara eller hjälpprogram för riktig växling till/från viloläget måste dessa vara installerade i datorn. Programdeltagaren skall ta med denna information i produktdokumentationen (t.ex. bruksanvisning eller datablad) eller tillhandahålla den på sin webbplats. Broschyrer och annonser skall formuleras så att missledande tolkningar undviks.

4. Styrning av bildskärmen: I datorn skall det ingå en eller flera funktioner för aktivering av lågeffektläge för en ENERGY STAR-godkänd bildskärm. Programdeltagaren skall i produktdokumentationen tydligt ange dels på vilket sätt datorn kan styra ENERGY STAR-godkända bildskärmar, dels eventuella särskilda villkor som måste vara uppfyllda för att bildskärmens energisparfunktioner skall kunna användas. Programdeltagaren skall också förinställa datorn så att bildskärmens första lågeffekt- eller viloläge aktiveras efter 30 minuters inaktivitet från användarens sida. Programdeltagaren skall dessutom förinställa tiden för nästa lågeffektnivå så att bildskärmen övergår till ett andra energisparläge eller ett s.k. djupviloläge efter högst 60 minuters inaktivitet. De förinställda tiderna för de båda lågeffektlägena får tillsammans inte överstiga 60 minuter. Programdeltagaren kan välja att ställa in datorn så att bildskärmen direkt efter 30 minuters inaktivitet övergår till det andra lågeffekt- eller djupviloläget.

Användaren skall ha möjlighet att ändra tidsinställningarna eller helt avaktivera bildskärmens lågeffektlägen. Detta krav på bildskärmsstyrning gäller inte för integrerade datorsystem. Integrerade datorsystem som marknadsförs och säljs som en del av ett dockningssystem skall emellertid kunna styra effektförbrukningen för en externt ansluten bildskärm automatiskt.

C. Riktlinjer för provning av ENERGY STAR-godkända datorer

1. Provningsförhållanden: Nedan anges de omgivande förhållanden som bör råda när effektmätningen genomförs. Detta är nödvändigt för att inte yttre faktorer skall påverka provningsresultaten och för att de skall kunna upprepas senare.

Linjeimpedans: < 0,25 ohm

Total harmonisk distorsion: < 5 %

Spänning:

Inspänning AC [8]: 115 V AC RMS ± 5 V RMS

Infrekvens AC [9]: 60 Hz ± 3 Hz

Omgivningstemperatur: 25o C ± 3o C

2. Provningsutrustning: Målet är att noggrant mäta den aktiva effekten [10] hos enheten eller bildskärmen. Detta gör det nödvändigt att använda en effektivvärdesvisande wattmeter. Det finns många olika wattmetrar att välja på, men tillverkarna måste vara försiktiga när de väljer lämplig modell. Man bör ta hänsyn till följande faktorer när man anskaffar en wattmeter och förbereder själva provningen.

Förhållandet mellan toppvärde och effektivvärde (crestfaktorn):

I en tidigare version av testförfarandet för ENERGY STAR fanns det med ett krav på att tillverkarna skulle använda en wattmeter där förhållandet mellan toppvärdet och effektivvärdet var större än 8. Som påpekats av många programdeltagare är detta varken ett ändamålsenligt eller relevant krav. I de följande styckena diskuteras de frågor som handlar om förhållandet mellan toppvärde och effektivvärde, och den ursprungligen inkorrekta formuleringen förtydligas. Tyvärr kan ENERGY STAR-programmet inte ange vilken specifik utrustning som krävs för att rätta till felet. Provning är lika mycket en konst som en vetenskap, och tillverkare och provare måste använda sitt omdöme och stödja sig på fackfolk som är väl bevandrade i provningsfrågor för att välja en lämplig wattmeter.

(...PICT...)

(...PICT...)

Till att börja med är det viktigt att förstå att apparater som innehåller switchade nätaggregat får ström i en vågform som skiljer sig från den vanliga sinusformade strömmen. [11] I figur 1 visas den typiska vågformen för en vanlig apparat med switchat nätaggregat. Medan praktiskt taget alla wattmetrar kan mäta en vanlig strömvågform är det svårare att välja en wattmeter när det rör sig om oregelbundna strömvågformer.

Det är avgörande att det från den wattmeter som väljs går att läsa av den ström som apparaten drar utan att orsaka toppdistorsion (dvs. att toppen av strömvågen klipps av). För detta krävs en undersökning av förhållandet mellan toppvärde och effektivvärde för wattmetern [12] och av de strömområden som finns på wattmetern. Bättre wattmetrar har högre crestfaktorer och ett större urval av strömområden.

När provet förbereds bör första steget vara att bestämma strömmens toppvärde (ampere) för den apparat som skall mätas. Det kan åstadkommas med ett oscilloskop. Då måste ett strömområde väljas som gör att wattmetern kan registrera strömmens toppvärde. Framför allt måste fullskalevärdet av det valda strömområdet multiplicerat med crestfaktorn för wattmetern (för strömmen) vara högre än strömmens toppvärde vid avläsningen av oscilloskopet. Om en wattmeter till exempel har en crestfaktor på 4 och strömområdet är inställt på 3 ampere kan wattmetern registrera strömspikar på upp till 12 ampere. Om strömmens uppmäta toppvärde endast är 6 ampere skulle wattmetern duga. Den andra svårighet som man måste vara medveten om är att om strömområdet är inställt för högt i avsikt att registrera strömmens toppvärde, kan noggrannheten minska vid mätning av andra värden än toppvärdet. Därför krävs en försiktig avvägning. Med fler strömområden att välja mellan och högre crestfaktorer får man bättre resultat.

Frekvensfunktion:

En annan fråga som man bör tänka på när man väljer wattmeter är dess frekvensfunktion. Elektronisk utrustning som innehåller switchade nätaggregat ger upphov till övertoner (udda övertoner, vanligtvis upp till den 21:a). Dessa övertoner måste komma med i effektmätningen, annars kommer angivelsen av effektförbrukningen att bli felaktig. Rekommendationen från ENERGY STAR-programmet är följaktligen att tillverkarna köper wattmetrar som har en frekvensfunktion på minst 3 kHz. De täcker då övertoner på upp till den 50:e och rekommenderas i IEC 555.

Upplösning:

Tillverkare vill förmodligen ha en wattmeter som ger en upplösning på 0,1 W.

Noggrannhet:

En annan egenskap som man måste ta hänsyn till är den noggrannhet som man vill kunna uppnå i resultatet. I kataloger och faktablad över wattmetrar finns vanligtvis information om hur noggranna effektavläsningar som kan göras vid olika områdesinställningar. Om man mäter en produkt som ligger mycket nära den maximala energiförbrukningen för det läge som provas, måste man utforma ett provningsförfarande som ger större noggrannhet.

Kalibrering:

Wattmetrar bör kalibreras varje år för att behålla sin noggrannhet.

3. Provningsmetod: Tillverkarna bör mäta den genomsnittliga effektförbrukningen hos apparaterna när de befinner sig i standby-läge eller lågeffektläge. Detta bör göras genom att energiförbrukningen mäts under en timme. Förbrukningen blir då lika med genomsnittseffekten i watt.

Effektmätning för energisparlägen: Detta prov bör utföras för vart och ett av de energisparlägen (lågeffekt-, standby- och viloläge) som måste finnas för att en viss apparat skall vara ENERGY STAR-godkänd. Innan detta prov påbörjas bör maskinen ha anslutits till en strömkälla men vara avstängd och ha stabiliserats i rumsförhållanden under minst 12 timmar. En lämplig wattimmätare skall seriekopplas till maskinen och vara redo att ange maskinens energiförbrukning utan att energikällan bryts. Denna mätning kan göras direkt efter energimätningen i standby-läge. Sammanlagt bör de två testerna inte ta mer än 14 timmar att utföra, inbegripet den tid som behövs för att ansluta och stänga av maskinen.

Sätt på apparaten och låt den gå igenom sin uppvärmningsfas. När den förinställda tiden för aktivering av energisparläget har förflutit, skall wattimmätarangivelsen och tiden läsas av och registreras (eller tiduret eller timern startas). Läs av och notera wattimuppgiften igen efter en timme. Skillnaden mellan de båda avläsningarna av wattimmätaren är lika med energiförbrukningen i lågeffektläge; dividera med 1 timme för att få den genomsnittliga märkeffekten.

II. SPECIFIKATIONER FÖR DATORSKÄRMAR

A. Definitioner

1. Datorskärm (även kallad ”bildskärm”): En kommersiellt tillgänglig, elektronisk produkt med en presentationsskärm och därmed förbunden elektronik i ett och samma hölje som kan visa utdata från en dator genom en eller flera typer av ingångar såsom VGA, DVI och IEEE 1394. Bildskärmen har vanligtvis ett katodstrålerör (CRT), en LCD-skärm eller annan presentationsenhet. Denna definition är huvudsakligen avsedd att täcka standardbildskärmar som används ihop med datorer. För att bli godkänd måste datorskärmen ha ett användbart diagonalt bildskärmsmått som är mer än 12 tum och kunna få ström från ett separat vägguttag med växelström eller en batterienhet som säljs med en växelströmsadapter. Datorskärmar med en mottagare får godkännas för ENERGY STAR-märkning enligt denna specifikation under förutsättning att de marknadsförs och säljs till konsumenter som datorskärmar eller som dubbelfunktionsskärmar (datorskärmar och TV-apparater). Produkter med mottagare som kan användas till datorer men som marknadsförs och säljs som TV-apparater omfattas inte av denna specifikation.

2. Aktivt läge: Produkten är kopplad till en strömkälla och producerar en bild. Strömförsörjningsbehovet i detta läge är vanligtvis större än i vilo- och standby-lägena.

3. Viloläge/lågeffektläge: Det energisparläge som datorskärmen övergår till efter det att den har erhållit instruktioner från en dator eller via andra funktioner. Detta läge kännetecknas av en släckt bildskärm och minskad strömförbrukning. Datorskärmen övergår till aktivt läge med full driftskapacitet när den känner av en begäran från en användare/dator (t.ex. att användaren flyttar musen eller trycker på en tangent).

4. Standby-läge: Det läge då strömförbrukningen är som lägst; det kan inte kan slås av (påverkas) av användaren och det kan pågå under en obegränsad tid då en datorskärm är ansluten till strömkällan och används i enlighet med tillverkarens instruktioner. I denna specifikation definieras standby-läge som det tillstånd då produkten är kopplad till en strömkälla, inte producerar några bilder och väntar på att kopplas till aktivt läge genom en direkt signal från en användare/dator (t.ex. då användaren trycker på av/på-knappen) [13].

5. Avstängd: Ett tillstånd då produkten fortfarande är kopplad till elnätet, men har stängts av från den externa strömkällan. Vanligtvis stänger användaren av produkten med hjälp av en strömbrytare. När den befinner sig i detta läge drar produkten ingen el och när effekten mäts kommer den vanligtvis att mäta 0 watt.

6. Urkopplad: Produktens sladd har dragits ur från elnätet och produkten är därför urkopplad från alla externa strömkällor.

B. Produkter som kan bli ENERGY STAR-godkända

För att bli ENERGY STAR-godkänd måste datorskärmsmodellen uppfylla kraven i avsnitt A och specifikationskraven i avsnitt II.C. Så som förklaras i avsnitt II.A.1 omfattar denna specifikation inte produkter som kan användas till datorer och som marknadsförs och säljs som TV-apparater.

C. Specifikationer för energieffektiviteten hos ENERGY STAR-godkända produkter

Endast sådana produkter som förtecknas i avsnitt II.B och som uppfyller följande kriterier får ENERGY STAR-godkännas:

Bredbildsskärmar: Bredbildsmodeller (t.ex. 16:9 eller 15:9) får godkännas för ENERGY STAR-märkning under förutsättning att de uppfyller kraven på energieffektivitet i dessa specifikationer. Det finns inga separata specifikationer för bredbildsskärmar; de måste vara förenliga med avsnitt II.C.1 och II.C.2.

1. Aktivt läge: För att bli ENERGY STAR-godkända får datorskärmarna inte förbruka mer ström i aktivt läge än vad som fastställs genom följande formel: Om X < 1 megapixel är Y = 23; om X > 1 megapixel är Y = 28X. Y uttrycks i watt och avrundas uppåt till närmaste heltal, och X är antalet megapixlar uttryckt i decimalform (t.ex. 1 920 000 pixlar = 1,92 megapixlar). Exempel: Högsta tillåtna effektförbrukning för en datorskärm med en upplösning på 1 024×768 (eller 0,78 megapixlar): Y = 23 watt; för en datorskärm med en upplösning på 1 600×1 200: 28×1,92 = 53,76 – eller 54 watt efter avrundning uppåt.

För att bli ENERGY STAR-godkänd måste datorskärmen provas i enlighet med det protokoll som beskrivs i avsnitt II.D under Provningsmetodik.

2. Viloläge och standby-läge

a) De högsta tillåtna strömförbrukningsnivåerna för vilo- och standby-lägena anges i tabell 2. Datorskärmar som kan ha olika vilolägen (dvs. vilo- och djupviloläge) skall uppfylla vilolägeskriteriet nedan i båda vilolägena. Till exempel skulle en datorskärm som förbrukar 4 watt i viloläge och 2 watt i djupviloläge inte bli godkänd eftersom ett av vilolägena överstiger 2 watt.

b) Undantag för viloläge: Datorskärmar som automatiskt kan gå över från aktivt läge till standby-läge på 1 watt eller mindre uppfyller dessa energiförbrukningskrav. Datorskärmens standby-läge måste senast aktiveras efter 30 minuters inaktivitet från användarens sida eller utifrån andra angivelser i framtida versioner av datorspecifikationen. När användaren åter blir aktiv (t.ex. rör på musen eller trycker ned en tangent) skall datorskärmen övergå till full driftskapacitet. Det är med andra ord inte nödvändigt med ett viloläge om datorskärmen kan övergå från aktivt läge till standby-läge och uppfyller ENERGY STAR-kraven i standby-läget.

TABELL 2: Energieffektivitetskriterier för viloläge och standby-läge

Viloläge | ≤ 2 watt |

Standby-läge | ≤ 1 watt |

c) Aktivering av viloläge: Energibesparingar som görs genom datorskärmens viloläge kan endast bli verklighet om det energibesparande läget är aktiverat. Aktiveringstider och förinställda tider styrs via datorn. När så är möjligt (t.ex. om skärmtillverkaren har kontakter med särskilda datortillverkare eller om skärmtillverkaren också säljer egna datorer eller paketprodukter) bör bildskärmstillverkaren säkerställa att ENERGY STAR-märkta datorskärmar har sina vilolägen inkopplade när de levereras till kunden. Dessutom skall datorn aktivera datorskärmens viloläge senast efter 30 minuters inaktivitet från användarens sida eller utifrån andra angivelser. Om en datorskärm automatiskt kan övergå från aktivt läge till standby-läge måste datorskärmens standby-läge, i enlighet med vilolägeskriterierna, aktiveras efter senast 30 minuters inaktivitet från användarens sida eller utifrån andra angivelser.

D. Provningsmetodik

Provningsförutsättningar, metodik och dokumentation: Provnings- och mätmetoderna nedan grundar sig på offentliggjorda specifikationer från Video Electronics Standards Association’s (VESA) Display Metrology Committee och Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC). Specifikationerna kompletteras vid behov av metoder som har utvecklats i samarbete med datorskärmsbranschen.

Tillverkarna måste utföra prov och genom självcertifiering godkänna de produktmodeller som uppfyller riktlinjerna för ENERGY STAR-märkning. Serier av datorskärmsmodeller som är byggda med samma chassi och är identiska i varje avseende förutom hölje och färg kan bli godkända genom inlämnande av provdata för en enda representativ modell. På samma sätt får modeller som är oförändrade eller som endast skiljer sig vad gäller yttre utformning från dem som sålts under tidigare år ha kvar sitt godkännande utan att nya provdata behöver lämnas in, under förutsättning att specifikationen inte har ändrats.

Effektförbrukningen skall mätas från vägguttaget eller strömkällan till den produkt som provas. Datorskärmens genomsnittliga aktiva effekt skall mätas vid aktivt läge, viloläge/lågeffektläge och standby-läge. När mätningar för självcertifiering av en produktmodell utförs måste den produkt som provas befinna sig i samma tillstånd (t.ex. konfigurering och inställningar) som då den levereras till kunden, såvida inte anpassningar måste göras i enlighet med instruktionerna nedan.

För att säkerställa enhetliga mätningar av strömförbrukningen hos elektroniska produkter måste protokollet nedan följas. Protokollet har följande tre delar:

Förutsättningar och förhållanden för produktprovning: I avsnitt 1 a–h nedan beskrivs de omgivande provningsförhållanden som måste råda och mätningsprotokoll som måste följas när effektförbrukningen mäts.

Produktprovningsmetodik: De faktiska provningsstegen för att mäta effektförbrukningen vid aktivt läge, viloläge/lågeffektläge och standby-läge anges i avsnitt 2 a nedan.

Dokumentation för produktprovning: Dokumentationskraven för inlämnande av kvalificerade produktdata anges i avsnitt 3 nedan.

Genom detta protokoll säkerställs att yttre faktorer inte påverkar provresultaten menligt och att provresultaten kan återskapas. Tillverkarna kan välja att utföra provningarna internt eller lägga ut dem på ett oberoende laboratorium. 1. Förutsättningar och förhållanden för produktprovningen

a) Provningsförhållanden: Allmänna kriterier

Matningsspänning [14]: | Europa:Nordamerika:Australien och Nya Zeeland:Japan: | 230 (± 1 %) volt AC, 50 Hz (± 1 %)115 (± 1 %) volt AC, 60 Hz (± 1 %) 230 (± 1 %) volt AC, 50 Hz (± 1 %)100 (± 1 %) volt AC, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) |

Total harmonisk distorsion (volt): | < 2 % THD |

Omgivningstemperatur: | 20° C ± 5° C |

Relativ luftfuktighet: | 30–80 % |

Linjeimpedans: | < 0,25 ohm |

(Se IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, avsnitt 3.2, 3.3 och VESA Flat Panel Display Measurements (FPDM) Standard 2.0, avsnitt 301-2)

b) Mörkrumsförhållanden: När ljuset mäts måste datorskärmen befinna sig i mörkrumsförhållanden. Belysningsstyrkan (E) för datorskärmar vid standby-läge får vara högst 1,0 lux. Mätningarna bör göras vid en punkt som är vinkelrät mot bildskärmens centrum med hjälp av en belysningsmätare med datorskärmen i standby-läge (Se VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 301–2F).

c) Färginställningar och kringutrustning: Alla färginställningar (färgton, mättnad, gammavärde etc.) skall ha sina förinställda standardvärden. Inga yttre enheter får vara inkopplade till några medföljande USB-hubbar eller USB-portar. Eventuella inbyggda högtalare, TV-kanalväljare etc. får vara inställda på den minst effektförbrukande konfigurering som kan ställas in av användaren för att minimera den effektförbrukning som inte har med själva bildskärmen att göra. Åtgärder som användaren inte har kontroll över får inte vidtas för att minimera effektförbrukningen; t.ex. får inte strömkretsar tas bort.

d) Provningsförhållanden för mätning av effektförbrukning: För CRT-skärmar skall pixelformatet vara inställt på det föredragna pixelformatet med den högsta upplösning som förväntas bli använt vid en repetitionsfrekvens på 75 Hz. VESA Discrete Monitor Timing (DMT) eller en nyare industristandard för timing av pixelformat måste användas för provet. CRT-skärmen skall i det testade formatet uppfylla alla de kvalitetsspecifikationer som angivits av tillverkaren. För LCD-skärmar och andra tekniker med ett fast antal bildpunkter skall pixelformatet vara inställt på sin ursprungliga nivå. Repetitionsfrekvensen för LCD-skärmar skall vara inställd på 60 Hz såvida inte en annan bildrepetitionsfrekvens särskilt rekommenderas av tillverkaren. I sådana fall skall den användas.

e) Protokoll över effektförbrukningsmätningarna: Datorskärmens strömförbrukning skall mätas i watt med en fastställd testbild. Uppvärmningstiden skall uppgå till minst tjugo minuter (Se VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 301-2D eller 305-3 för uppvärmningprovet). En effektivvärdesvisande wattmeter med en crestfaktor på minst fem skall användas för att mäta strömförbrukningen hos varje slumpmässigt utvald enhet vid en eller, om så är lämpligt, flera av de spännings-/frekvenskombinationer som anges i avsnitt II.D.1 a (se VESA Standard: Display Specifications and Measurement Procedures, Version 1.0, Revision 1.0, avsnitt 8.1.3). Mätningarna skall utföras efter det att wattvärdena har varit stabila under tre minuter. Mätningarna anses vara stabila när wattläsningen inte varierar med mer än 1 % under treminutersperioden (Se IEC 4.3.1). (Tillverkarna skall ignorera kontrollcykeln för den ingående synksignalen när modellen mäts i viloläge/lågeffektläge och standby-läge.) Tillverkarna skall använda kalibrerad mätutrustning som kan göra mätningar med en noggrannhet på minst en tiondels watt.

I överensstämmelse med European Norm 50301 (Se BSI 03–2001, BS EN 50301:2001, Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video, and Related Equipment, bilaga A), har den amerikanska miljövårdsmyndigheten fastställt ett provningsförfarande där antalet enheter som måste provas beror på provresultatet för den första enheten. För ENERGY STAR-märkningen gäller att om en provad datorskärm förbrukar minst 15 % mindre ström än ENERGY STAR-specifikationen i alla tre driftslägena (aktivt läge, viloläge/lågeffektläge och standby-läge) behöver den bara provas en gång. Om en provad datorskärm underskrider ENERGY STAR-specifikationen med mindre än 15 % i något av de tre driftslägena måste två eller fler enheter provas. Inga av provvärdena får överstiga ENERGY STAR-specifikationen om modellen skall bli ENERGY STAR-godkänd. Alla testresultat samt de genomsnittliga värdena (som bygger på tre eller fler enskilda mätvärden) måste föras in i ett ENERGY STAR-formulär med namnet Qualifying Product Information (QPI).

Följande exempel illustrerar detta tillvägagångssätt:EXEMPEL: För enkelhets skull antar vi att specifikationen är 100 watt eller mindre och endast gäller för ett driftsläge. Tröskeln på 15 % skulle i detta fall vara 85 watt.Om den första enheten uppmäts till 80 watt behövs ingen ytterligare provning och modellen blir godkänd (80 watt är minst 15 % effektivare än kraven i specifikationen och ligger därför under tröskeln på 15 %).Om den första enheten uppmäts till 85 watt behövs ingen ytterligare provning och modellen blir godkänd (85 watt är exakt 15 % effektivare än kraven i specifikationen).Om den första enheten uppmäts till 90 watt måste två eller fler enheter provas för att fastställa om godkännande skall beviljas (90 watt är endast 10 % effektivare än kraven i specifikationen och ligger ovanför tröskeln på 15 %).Om tre enheter uppmäts till 90, 98 och 105 watt blir modellen inte ENERGY STAR-godkänd – trots att genomsnittet är 98 watt – eftersom ett av värdena (105) överstiger ENERGY STAR-specifikationen. |

f) Testbilder och förfaranden för luminans: För CRT-skärmar, skall teknikern använda AT01P-bilden (Alignment Target 01 Positive Mode) (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) för bildskärmsstorleken och använda den för att ställa in datorskärmen till den bildstorlek tillverkaren rekommenderar, vilken vanligtvis är aningen mindre än den största synliga bildytan. Därefter skall den testbild (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K) som innehåller åtta gråtoner från helsvart (0 volt) till helvitt (0,7 volt) användas. [15] Nivåerna på insignalerna skall uppfylla bestämmelserna i VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Teknikern skall (om så är möjligt) justera datorskärmens ljusstyrkeinställning nedåt från maximalt läge till den lägsta luminansnivån för den svarta balken (VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 301-3K). Teknikern skall därefter visa en testbild (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) som ger en helvit (0,7 volt) ruta som täcker 80 % av bilden. Sedan skall teknikern justera kontrastinställningen tills det vita området på skärmen ger en luminans på minst 100 candela per kvadratmeter, mätt i enlighet med VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 302-1.

För alla presentationsskärmar med ett fast antal bildpunkter (t.ex. LCD-skärmar) skall den testbild (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K) som innehåller åtta gråtoner från helsvart (0 volt) till helvitt (0,7 volt) användas. Nivåerna på insignalen skall uppfylla bestämmelserna i VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Med ljusstyrke- och kontrastinställningarna satta på sina högsta nivåer skall teknikern kontrollera att de vita och nästan vita gråtonerna kan skiljas från varandra. Om det inte går att se någon skillnad mellan de vita och nästan vita gråtonerna skall kontrasten justeras till dess att skillnaden är synlig. Teknikern skall därefter visa en testbild (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) som ger en helvit (0,7 volt) ruta som täcker 80 % av bilden. Sedan skall teknikern justera ljusstyrkeinställningen tills det vita området på skärmen ger en luminans på minst 175 candela per kvadratmeter, mätt i enlighet med VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 302-1. Om datorskärmens maximala luminans är mindre än 175 candela per kvadratmeter (t.ex. 150) skall teknikern använda den maximala ljusstyrkan (t.ex. 150) och rapportera värdet till den amerikanska miljövårdsmyndigheten tillsammans med den övriga provningsdokumentation som krävs. På liknande sätt gäller att om datorskärmens minsta luminans är större än 175 candela per kvadratmeter (t.ex. 200) skall teknikern använda den minsta ljusstyrkan (t.ex. 200) och föra in värdet i ENERGY STAR QPI-formuläret.

g) Ljusmätning: När ljusmätningar (t.ex. belysningsstyrka och luminans) krävs, skall en ljusmätare användas tillsammans med datorskärmen, som skall vara placerad under mörkrumsförhållanden. Ljusmätaren skall användas för att göra mätningar mitt i och vinkelrätt mot datorskärmen (Se VESA FPDM Standard 2.0, tillägg A115). Det ytområde på bildskärmen som skall mätas skall minst täcka 500 pixlar om detta inte överstiger motsvarigheten av ett rektangulärt område vars sidor motsvarar 10 % av bildskärmens synliga höjd och bredd (i så fall gäller den senare begränsningen). Under inga omständigheter får det belysta området vara mindre än det område som mäts med ljusmätaren (Se VESA FPDM Standard 2.0, avsnitt 301-2H).

h) Presentationsskärmens utformning och egenskaper: Ett urval av datorskärmens egenskaper skall registreras innan provningen genomförs. Följande information skall minst registreras:

Produktbeskrivning/kategori (t.ex. 17-tums datorskärm med vitt hölje) |

Presentationsskärmens teknik (t.ex. CRT, LCD, plasma) |

Varumärke/tillverkare |

Modellnummer |

Serienummer |

Märkspänning (VAC) och frekvens (Hz) |

Användbart diagonalt bildskärmsmått (tum) |

Bildkvot (t.ex. 4:3) |

Rekommenderad bildstorlek (faktisk storlek testad); bredd x höjd |

Betraktningsvinkel (horisontella och vertikala grader) |

Bildskärmens repetitionsfrekvens (vid provningen) (Hz) |

Antal pixlar vid provningen (horisonellt) |

Antal pixlar vid provningen (vertikalt) |

Angiven maximal upplösning (horisontell) |

Angiven maximal upplösning (vertikal) |

Gränssnitt (analogt, digitalt eller båda) |

Information om instrumentanvändning (t.ex. typ av signalgenerator) |

2. Produktprovningsmetodik

a) Provningsmetod: Följande teststeg används för att mäta testenhetens aktiva effekt i aktivt läge, viloläge/lågeffektläge och standby-läge. Tillverkarna är skyldiga att prova sina datorskärmar genom att använda det analoga gränssnittet, utom i de fall då inget sådant tillhandahålls (t.ex. bildskärmar med digitala gränssnitt som för denna provningsmetods syfte definieras som skärmar med endast ett digitalt gränssnitt). För bildskärmar med digitala gränssnitt se fotnot 8 för spänningsinformation. Följ därefter nedanstående provningsmetod och använd en digital signalgenerator.

i) Aktivt läge

a) Anslut provexemplaret till vägguttaget eller strömkällan och till provningsutrustningen. Om en datorskärm levereras med ett externt nätaggregat måste det aggregatet (i motsats till ett referensnätaggregat) användas vid provningen.

b) Sätt på strömmen på all provningsutrustning och justera spänning och frekvens för strömkällan.

c) Kontrollera att provenheten fungerar på normal sätt. Inga fabriksinställningar får ändras.

d) Sätt provenheten på aktivt läge antingen genom att använda fjärrkontrollen eller av/på-knappen på testenhetens hölje. Vänta tills provenheten har nått sin driftstemperatur (ungefär 20 minuter).

e) Ställ in det korrekta läget för presentationsskärmen. Se avsnitt II.D.1 d, Provningsförhållanden för mätning av effektförbrukning.

f) Se till att provningen äger rum under mörkrumsförhållanden. Se avsnitten II.D.1 g, Ljusmätning, och B, Mörkrumsförhållanden.

g) Ställ in storlek och luminans. Se avsnitt II.D.1 f, Testbilder och förfaranden för luminans för CRT-presentationsskärmar eller presentationsskärmar med ett fast antal bildpunkter. När luminansen är inställd är mörkrumsförhållanden inte längre nödvändiga.

h) Kontrollera antingen att strömmen från vägguttaget ligger inom specifikationerna eller justera växelströmkällan enligt avsnitt II.D.1 a (t.ex. 115 V ± 1 %, 60 Hz ± 1 %).

i) Ställ in wattmeterns strömområde. Det valda fullskaliga värdet multiplicerat med värdet på wattmeterns crestfaktor (Ipeak/Irms) måste vara högre än oscilloskopets värde för toppströmmen.

j) Vänta tills wattmeterns värden har stabiliserats och gör sedan en avläsning av den aktiva effekten i watt från wattmetern. Mätningarna anses vara stabila om wattavläsningen inte varierar med mer än 1 % under treminutersperioden. Se avsnitt II.D.1 e, Protokoll över effektförbrukningsmätningarna.

k) Effektförbrukningen och det totala pixelformatet (horisontella × vertikala visade pixlar) skall registreras för att man skall kunna beräkna antal pixlar/watt.

l) Registrera provningsförhållandena och provningsuppgifterna.

ii) Viloläge/lågeffektläge (Strömbrytaren påslagen, ingen videosignal)

a) Efter det att provningen vid aktivt läge har avslutats skall datorskärmen sättas i viloläge/lågeffektläge. Justeringsmetoden skall dokumenteras tillsammans med det händelseförlopp som krävs för att nå viloläget/lågeffektläget. Slå på strömmen på all provningsutrustning och justera driftsområdet.

b) Låt datorskärmen vara kvar i viloläge/lågeffektläge till dess att stabila avläsningar av strömförbrukningen kan göras. Mätningarna anses vara stabila om wattavläsningen inte varierar med mer än 1 % under treminutersperioden. Tillverkarna skall ignorera kontrollcykeln för den ingående synksignalen när modellen mäts i viloläge/lågeffektläge.

c) Registrera provningsförhållandena och provningsuppgifterna. Mätningen skall pågå under den tid som krävs för att mäta det korrekta genomsnittsvärdet (dvs. inte toppvärdet eller den omedelbara effektförbrukningen). Om apparaten har olika vilolägen som kan väljas manuellt skall mätningen göras när apparaten befinner sig i sitt mest energiförbrukande läge. Om lägena ändras automatiskt bör mätningstiden vara tillräckligt lång för att erhålla ett genomsnitt som inkluderar samtliga lägen.

iii) Standby-läge (Strömbrytaren frånslagen)

a) När provningen i viloläge/lågeffektläge har avslutats, skall datorskärmen sättas i standby-läge. Om det bara finns en effektbrytare (dvs. en knapp för viloläge eller en strömbrytare) tryck på denna. Om det finns två effektbrytare (dvs. en knapp för viloläge OCH en strömbrytare), tryck på knappen för viloläge. Justeringsmetoden skall dokumenteras tillsammans med det händelseförlopp som krävs för att komma till standby-läge. Slå på strömmen för all provningsutrustning och justera driftsområdet.

b) Låt datorskärmen vara kvar i standby-läge till dess att stabila avläsningar av effektförbrukningen kan göras. Mätningarna anses vara stabila om wattavläsningen inte varierar med mer än 1 % under treminutersperioden. Tillverkarna skall ignorera kontrollcykeln för den ingående synksignalen då modellen mäts i standby-läge.

c) Registrera provningsförhållandena och provningsuppgifterna. Mätningen skall pågå under den tid som krävs för att mäta det korrekta genomsnittsvärdet (dvs. inte toppvärdet eller den omedelbara effektförbrukningen).

3. Dokumentation för produktprovning

Inlämnande av godkända produktuppgifter: Parterna är skyldiga att själva certifiera de produktmodeller som uppfyller riktlinjerna för ENERGY STAR och föra in informationen i ett ENERGY STAR QPI-formulär. Uppgifter om produkter som är ENERGY STAR-godkända, inbegripet information om nya samt indragna modeller, måste tillhandahållas årligen eller ännu oftare om tillverkaren önskar det.

E. Användargränssnitt

Tillverkarna rekommenderas starkt att utforma produkterna i enlighet med de standarder för användargränssnitt som håller på att utvecklas inom projektet Power Management Controls i syfte att göra effektreglagen mer enhetliga och intuitiva i alla elektroniska anordningar. För uppgifter om detta projekt se http://eetd.LBL.gov/Controls.

III. SPECIFIKATIONER FÖR SKRIVARE, FAXAPPARATER OCH FRANKERINGSMASKINER

Följande specifikationer för skrivare, faxapparater och frankeringsmaskiner skall tillämpas till och med den 31 mars 2007:

A. Definitioner

1. Skrivare: Utrustning för bild- eller textåtergivning som är tillverkad enligt standardmodell och som används för utskrift av papperskopior och som kan ta emot information från enskilda datorer eller datorer i nätverk. Dessutom måste enheten kunna få ström från ett vägguttag. Denna definition är avsedd att omfatta produkter som marknadsförs och säljs som skrivare, inbegripet sådana skrivare som kan uppgraderas till flerfunktionsskrivare (MFD). [16]

2. Faxapparater: Utrustning för bild- eller textåtergivning som är tillverkad enligt standardmodell och som används för utskrift av papperskopior och vars huvudfunktion är att skicka och ta emot information. Faxapparater för vanligt papper omfattas av denna specifikation (baserade på t.ex. bläckstråle, laser/lysdiod och termisk teknik). Maskinen måste kunna försörjas med ström från ett vägguttag. Denna definitionen är avsedd att omfatta produkter som marknadsförs och säljs som faxapparater.

3. Kombinationsapparater – skrivare/faxapparat: Utrustning för bild- eller textåtergivning som är tillverkad enligt en standardmodell och som används både som en fullt fungerande skrivare och faxapparat enligt definitionen ovan. Denna definition är avsedd att omfatta produkter som marknadsförs och säljs som en kombinerad skrivare/faxapparat.

4. Frankeringsmaskin: Utrustning för bild- eller textåtergivning som används för att frankera post. Maskinen måste kunna försörjas med ström från ett vägguttag. Denna definition avser att omfatta produkter som marknadsförs och säljs som frankeringsmaskiner.

5. Utskriftshastighet: Sidor per minut (ppm) anger en modells utskriftshastighet. Utskriftshastigheten motsvarar produktens utskriftshastighet enligt tillverkarens uppgifter. För radskrivare (t.ex. matris/anslagsskrivare) grundar sig utskriftshastigheten på den metod som fastställs i ISO 10561.

För storformatsmaskiner som är konstruerade för att främst hantera formaten A2, 17"×32" eller större, skall utskriftshastigheten anges i monokrom textproduktion med förinställd upplösning. Utskriftshastigheten mätt i A2- eller A0-sidor per minut räknas om till hastighet för A4-format enligt följande: a) en A2-sida/minut = fyra A4-sidor/minut, b) en A0-sida/minut = 16 A4-sidor/minut.

För frankeringsmaskiner skall sidor per minut (ppm) anses motsvara försändelse per minut (fpm).

6. Tillbehör: Extrautrustning som inte behövs för basenhetens standardfunktion men som kan anslutas före eller efter leverans för att förbättra eller förändra skrivarens prestanda. Exempel på tillbehör är finisher, sorterare, anordning för extra pappersförråd och duplexenheter. Ett tillbehör kan säljas separat under eget modellnummer eller tillsammans med en basenhet som en del av en skrivare.

7. Aktivt läge: Det läge i vilket produkten framställer papperskopior eller tar emot data från papperskopior. Normalt är effektförbrukningen i detta läge större än i standby-läge.

8. Standby-läge: Det läge som råder när produkten inte framställer papperskopior eller tar emot data från papperskopior, vilket gör att den förbrukar mindre ström. Övergången från standby-läge till aktivt läge bör inte medföra någon märkbar försening i framställningen av papperskopior.

9. Viloläge: Det läge som råder när produkten inte framställer papperskopior eller tar emot data från papperskopior och förbrukar mindre ström än i standby-läge. I övergången från viloläge till aktivt läge kan det uppstå en viss försening i framställningen av papperskopior men det får inte förekomma någon försening i mottagandet av information från nät eller andra indatakällor. Produkten övergår till detta läge inom en bestämd tid efter det att den senaste papperskopian framställdes.

10. Förinställd tid inför viloläge: Den tid som avgör när produkten övergår till viloläge och som före leverans fastställts av programdeltagaren. Den förinställda tiden skall mätas från den tidpunkt då den senaste papperskopian framställdes.

11. Dubbelsidig kopiering: Framställning av en text, en bild eller en kombination av text och bild på båda sidor av ett ark.

12. Standardmodell: Den term som används för att beskriva en produkt och dess samlade egenskaper så som den marknadsförs och säljs av programdeltagaren och som den är tillverkad för den användning den är avsedd för.

13. Väckningssignal: I detta avtal definieras väckningssignal som en händelse eller påverkan som får enheten att övergå från standby-läge eller viloläge till aktivt läge; väckningssignalen kan vara programmerad eller ske via en användare eller annan yttre påverkan. Enligt definitionen i denna specifikation omfattar inte en väckningssignal nätrelaterade pollningar eller ”ping”, som är vanliga i nätmiljö.

B. Produktkrav för ENERGY STAR

1. Tekniska specifikationer

a) Viloläge: Deltagare i ENERGY STAR-programmet är införstådda med att endast sådana produkter som kan övergå till viloläge efter en inaktivitetsperiod, eller som kan bibehålla en effektförbrukningsnivå som ligger på eller under de nivåer som anges i tabellerna 3 till 8 (nedan), kan godkännas som ENERGY STAR-produkter.

b) Standardfördröjning: Deltagare i ENERGY STAR-programmet åtar sig att förinställa standardfördröjningen så att viloläge aktiveras inom den tid som anges i tabellerna 3 till 8 (nedan) efter det att det senast jobbet slutförts (t.ex. från den tidpunkt då den senaste utskriften gjordes). Programdeltagaren skall också leverera produkter med standardfördröjningen förinställd enligt specifikationerna i tabellerna 3–8 (nedan).

c) Nätfunktionalitet: Deltagare i ENERGY STAR-programmet åtar sig att beteckna produkterna i överensstämmelse med det ändamål som slutanvändaren avser att använda dem för (avdelning III.A.12 ovan), särskilt produkter som är avsedda att anslutas till ett nät. Deltagare i ENERGY STAR-programmet är införstådda med att alla produkter som marknadsförs, utannonseras eller säljs som produkter som kan anslutas till nät måste vara godkända enligt ENERGY STAR-specifikationerna (nedan) när de är konfigurerade för nätanslutning (dvs. med nätfunktionalitet).

i) Om produkten levereras med möjlighet att anslutas till ett nät, skall den kunna övergå till viloläge medan den är ansluten till nätet.

ii) Om produkten kan anslutas till ett nät skall den även i viloläge kunna reagera på väckningssignaler som skickas till eller är riktade till produkten medan den är ansluten till nätet.

d) Dubbelsidig kopiering: Beträffande alla skrivare för standardformat som kan skriva ut över 10 sidor per minut, och som är försedda med en enhet för dubbelsidig kopiering, rekommenderas deltagare i ENERGY STAR-programmet att informera sina kunder om hur de kan ställa in sina skrivare med dubbelsidig kopiering som standardläge. Informationen kan bestå i upplysningar om lämplig skrivardrivrutin och om inställningar via skrivarmenyn i bruksanvisningen. Informationen kan också förmedlas via särskilda instruktioner om skrivardrivrutinen när en enhet för dubbelsidig kopiering installeras.

e) Detaljerade specifikationer: Deltagare i ENERGY STAR-programmet åtar sig att beteckna sina produkter enligt följande specifikationer:

TABELL 3

Fristående faxapparater (konstruerade för att huvudsakligen hantera papper i formatet A4 eller 8,5" × 11")

Produkthastighet isidor per minut(ppm) | Viloläge (watt) | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

0 < ppm ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minuter |

10 < ppm | ≤ 15 | ≤ 5 minuter |

TABELL 4

Frankeringsmaskiner

Produkthastighet iförsändelser per minut(mppm) | Viloläge (watt) | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

0 < mppm ≤ 50 mppm | ≤ 10 | ≤ 20 minuter |

50 < ppm ≤ 100 mppm | ≤ 30 | ≤ 30 minuter |

100 < mppm ≤ 150 mppm | ≤ 50 | ≤ 40 minuter |

150 < mppm | ≤ 85 | ≤ 60 minuter |

TABELL 5

Skrivare för standardformat och kombinationsapparater* skrivare/fax

(konstruerade för att huvudsakligen hantera papper i formaten A3, A4 eller 8,5" × 11")

Produkthastighet isidor per minut(ppm) | Viloläge (watt) [17] | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

0 < ppm ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minuter |

10 < ppm ≤ 20 | ≤ 20 | ≤ 15 minuter |

20 < ppm ≤ 30 | ≤ 30 | ≤ 30 minuter |

30 < ppm ≤ 44 | ≤ 40 | ≤ 60 minuter |

44 < ppm | ≤ 75 | ≤ 60 minuter |

* Inbegripet monokrom xerografi, monokrom termotransfer samt monokroma bläckstråleskrivare och färgbläckstråleskrivare.

TABELL 6

Anslagsskrivare konstruerade för att huvudsakligen hantera papper i formatet A3

Viloläge (watt) | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

≤ 28 | ≤ 30 minuter |

TABELL 7

Storformatsskrivare

(konstruerade för att huvudsakligen hantera papper i formaten A2, 17" × 22" eller större)

Produkthastighet isidor per minut(ppm) | Viloläge (watt) | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

0 < ppm ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minuter |

10 < ppm ≤ 40 | ≤ 65 | ≤ 30 minuter |

40 < ppm | ≤ 100 | ≤ 90 minuter |

TABELL 8

Färgskrivare*

(konstruerade för att huvudsakligen hantera papper i formaten A3, A4 eller 8,5" × 11")

Produkthastighet ifärgsidor per minut(ppm) | Viloläge (watt) | Standardfördröjning innan viloläge aktiveras |

0 < ppm ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minuter |

10 < ppm ≤ 20 | ≤ 45 | ≤ 60 minuter |

20 < ppm | ≤ 70 | ≤ 60 minuter |

* Inbegripet färgxerografi och färgtermotransfer.

2. Undantag och förtydliganden

Efter leverans får deltagaren i ENERGY STAR-programmet eller dennes utsedda servicerepresentant inte ändra på de modeller som omfattas av denna specifikation på något sätt som påverkar produkternas möjlighet att uppfylla de specifikationer som anges ovan. Följande två undantag finns:

a) Standardfördröjning: Efter leverans får deltagaren i ENERGY STAR-programmet, dennes utsedda servicerepresentant eller en kund ändra standardfördröjningen för viloläget upp till ett fabriksinställt högsta värde på 240 minuter. Om en tillverkare väljer att utforma produkter med fler än ett energisparläge får det sammanlagda värdet av standardfördröjningarna inte överstiga 240 minuter.

b) Avaktivering av viloläget: I enskilda fall när viloläget orsakar en kund betydande besvär p.g.a. hans/hennes särskilda användningsmönster, får programdeltagaren, den utsedda servicerepresentanten eller kunden avaktivera denna vilolägesfunktion. Om programdeltagaren väljer att konstruera sina produktmodeller så att kunden kan avaktivera vilolägesfunktionen, skall avaktiveringstillvalet vara åtkomligt på ett sätt som skiljer sig från tidsinställningarna. Om t.ex. en programvarumeny innehåller vilolägesfördröjningar på 15, 30, 60, 90, 120 och 240 minuter får "Avaktivera" eller "Från" inte vara ett alternativ i samma meny. Det skall vara ett gömt (eller mindre framträdande) alternativ eller finnas med i en annan meny.

C. Riktlinjer för provning

1. Provningsförhållanden: Nedan anges de omgivningsförhållanden som bör råda när effektmätningen genomförs. Detta är nödvändigt för att inte yttre faktorer skall påverka provningsresultaten och för att de skall kunna upprepas senare.

Linjeimpedans: < 0,25 ohm

Total harmonisk distorsion: < 5%

(spänning)

Omgivningstemperatur: 25o C ± 3o C

Inspänning (växelström): 115 V AC RMS ± 5 V RMS

Ingående frekvens (växelström): 60 Hz ± 3 Hz

2. Provningsutrustning: Bestämmelserna i avsnitt I.C.2 skall tillämpas.

3. Provningsmetod: Bestämmelserna i avsnitt I.C.3 skall tillämpas.

IV. SPECIFIKATIONER FÖR KOPIATORER

Följande specifikationer för kopiatorer skall tillämpas till och med den 31 mars 2007.

A. Definitioner

1. kopiator: en kommersiell enhet för bildåtergivning genom reproduktion vars enda funktion är att framställa kopior från ett original i pappersform. En kopiator måste innehålla ett inläsningssystem, ett bildåtergivningssystem och en utskriftsmodul. All teknik för svartvit kopiering med vanligt papper omfattas av denna specifikation, även om inriktningen skall ligga på allmänt använd standardkopieringsutrustning som t.ex. ljuslinskopiatorer. Följande specifikationer gäller kopiatorer avsedda för papper i standardformaten A4 eller 8,5" × 11" och storformatskopiatorer avsedda för papper i A2-format eller formatet 17" × 22" eller större papper.

2. kopieringshastighet: kopior per minut (cpm) är ett mått på kopiatorns återgivningshastighet. En kopia definieras som en sida med formatet 8,5" × 11" eller en sida med A4-format. Dubbelsidiga kopior betraktas som två bilder och är därför två kopior även om de kopieras på samma papper. För alla kopiatormodeller som säljs på USA-marknaden skall mätning av kopieringshastigheten grundas på brevformatet 8,5" × 11". För kopiatorer som säljs på andra marknader än USA-marknaden skall kopieringshastigheten baseras på antingen ett ark med formatet 8,5" × 11" eller ett ark med A4-format, beroende på vilket som är standard på en viss marknad.

För storformatskopiatorer som är konstruerade för att hantera i första hand papper i A2-format eller formatet 17" × 22" eller större papper, skall den kopieringshastighet som mäts som antal kopior med formatet A2 eller A0 per minut omvandlas till kopieringshastigheter med A4-format på följande sätt: a) En A2-kopia per minut motsvarar fyra A4-kopior per minut, och b) en A0-kopia per minut motsvarar 16 A4-kopior per minut.

Kopiatorer som uppfyller kraven för ENERGY STAR skall delas in i följande fem kategorier: låghastighetskopiatorer för standardformat, medelhastighetskopiatorer för standardformat, höghastighetskopiatorer för standardformat, låghastighetskopiatorer för stora format, medel- och höghastighetskopiatorer för stora format.

a) låghastighetskopiatorer för standardformat: kopiatorer med en motorhastighet för produktion av upp till 20 bildkopior per minut.

b) medelhastighetskopiatorer för standardformat: kopiatorer med en motorhastighet för produktion av mer än 20 och högst 44 bildkopior per minut.

c) höghastighetskopiatorer för standardformat: kopiatorer med en motorhastighet för produktion av mer än 44 bildkopior per minut.

d) låghastighetskopiatorer för stora format: kopiatorer med en motorhastighet för produktion av upp till 40 bildkopior per minut (uttryckt i kopior av A4-storlek per minut).

e) medel- och höghastighetskopiatorer för stora format: kopiatorer med en motorhastighet för produktion av mer än 40 bildkopior per minut (uttryckt i kopior av A4-storlek per minut).

3. basenhet: för en given motorhastighet definieras basenheten som den enklaste versionen av en kopiator som säljs som en helt driftsklar modell. Basenheten konstrueras och levereras vanligtvis i en enda del och innehåller inte några externa effektförbrukande tillbehör som kan säljas separat.

4. tillbehör: ytterligare utrustning som inte är nödvändig för den normala driften av basenheten men som kan läggas till före eller efter leveransen för att förbättra eller ändra kopiatorns prestanda. Ett tillbehör kan säljas separat under eget modellnummer eller säljas ihop med en basenhet som en del av ett kopiatorpaket eller en kopiatorkonfiguration. Bland exempel på tillbehör kan nämnas följande: sorterare, pappersmatare med hög kapacitet etc. Det förutsätts att installation av ett tillbehör, oavsett tillhörets effektförbrukning, inte kommer att innebära någon kraftig ökning (mer än 10 procent) av basenhetens effektförbrukning i frånläge. Tillbehören får inte hindra den normala driften av funktionerna för automatisk avstängning och lågeffektläge.

5. kopiatormodell: i denna specifikation definieras en kopiatormodell som en basenhet och ett eller flera specifika tillbehör som marknadsförs och säljs till konsumenter under ett enda modellnummer. När den marknadsförs och säljs till konsumenter utan några ytterligare tillbehör anses en basenhet också vara en kopiatormodell.

6. lågeffektläge: i denna specifikation avses med lågeffektläge det lägsta effektläge som kopieringsapparaten automatiskt kan inta inom en viss inaktivitetsperiod utan att den slås av. Kopiatorn går över till detta läge inom en fastställd tidsperiod efter det att den sista kopian gjorts. För att fastställa effektförbrukningen i detta lågeffektläge kan företaget välja att mäta det lägsta läget av antingen energisparläget eller standby-läget.

7. energisparläge: tillstånd då maskinen inte kopierar och tidigare har uppnått driftsläget men förbrukar mindre effekt än när maskinen befinner sig i standby-läge. När kopiatorn befinner sig i detta läge kan det dröja litet innan kopiatorn kan göra nästa kopia.

8. standby-läge: tillstånd då maskinen inte gör några kopior, har uppnått driftsläget och är redo att göra en kopia men ännu inte har övergått till energisparläget. När kopiatorn har gått över till detta läge kan den göra nästa kopia så gott som omedelbart.

9. frånläge: i denna specifikation avses med frånläge det tillstånd då kopiatorn är ansluten till en lämplig elektrisk källa och nyligen har stängts av genom den automatiska avstängningsfunktionen. [18] När man mäter strömförbrukningen i detta läge får styrutrustning för fjärrunderhåll undantas.

10. automatisk avstängningsfunktion: i denna specifikation avses med automatisk avstängningsfunktion kopiatorns förmåga att automatiskt stänga av sig själv inom en angiven tidsperiod efter det att den sista kopian gjorts. Kopiatorn skall automatiskt gå över till frånläge efter det att denna funktion har utförts.

11. avstängt läge: tillstånd då maskinen är ansluten till en lämplig elektrisk källa och inte är påslagen. För att slå på kopiatorn måste användaren vanligtvis starta om kopiatorn med hjälp av till/från-knappen.

12. standardfördröjning: den tidsperiod som programdeltagaren har ställt in före leveransen och som avgör när kopiatorn skall gå över till olika lägen (lågeffektläge, frånläge osv.). Både standardfördröjningen för frånläget och standardfördröjningen för lågeffektläget skall mätas från den tidpunkt då den sista kopian gjordes.

13. återhämtningstid: den tid som behövs för att kopiatorn skall gå över från lågeffektläge till standby-läge.

14. automatiskt duplexläge: det läge i vilket kopiatorn automatiskt kopierar på båda sidor av ett kopieringspapper genom att automatiskt skicka både kopieringspapperet och det grafiska originalet genom kopiatorn. Exempel på detta är ensidig till dubbelsidig kopiering eller dubbelsidig till dubbelsidig kopiering. I denna specifikation anses en kopiatormodell ha ett automatiskt duplexläge endast om den är försedd med alla tillbehör som behövs för att uppfylla ovanstående villkor, dvs. en automatisk dokumentmatare och tillbehör för automatisk dubbelsidig kopiering.

15. veckotimer: en inbyggd anordning som stänger av och slår på kopiatorn på förinställda tider varje arbetsdag. Vid programmering av timern skall kunden ha möjlighet att skilja mellan arbetsdagar och helgdagar (dvs. timern skall inte slå på kopiatorn på lördags- och söndagsmorgnar om de anställda vanligtvis inte är på kontoret då). Det skall också vara möjligt för kunden att koppla bort timern. Veckotimer är en tillvalsfunktion och krävs därför inte för kopiatorer som uppfyller kraven för ENERGY STAR. Om veckotimer finns med i en kopiatormodell skall den inte kollidera med lågeffektfunktionen eller den automatiska avstängningsfunktionen.

B. Produktkrav för ENERGY STAR

1. Tekniska specifikationer

För att godkännas för ENERGY STAR-märkning skall en kopiator uppfylla följande specifikationer:

TABELL 9

Kriterier för ENERGY STAR-godkända kopiatorer

Kopieringshastighet (kopior per minut) | Lågeffektläge(watt) | Standardfördröjning – lågeffektläge | Återhämtningstid 30 sekunder | Frånläge(watt) | Standardfördröjning – frånläge | Automatiskt duplexläge |

0 < cpm < 20 | nej | saknas | saknas | < 5 | < 30 min | nej |

20 < cpm < 44 | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | ja | < 15 | < 60 min | tillval |

44 < cpm | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | rekommenderas | < 20 | < 90 min | tillval |

STORFORMATSKOPIATORER |

0 < cpm < 40 | saknas | saknas | saknas | < 10 | < 30 min | nej |

40 < cpm | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | rekommenderas | < 20 | < 90 min | nej |

Programdeltagaren skall ställa in standardfördröjningen för den automatiska avstängningsfunktionen enligt de värden som anges i tabellen ovan. Standardfördröjningarna för frånläget och för lågeffektläget skall mätas från den tidpunkt då den sista kopian gjordes.

För alla kopieringshastigheter där det är frivilligt att ha duplexläge som standardinställning, gäller rekommendationen att duplexläget bör ställas in som standardläge om en modell levereras med möjlighet till automatisk duplexfunktion. Programdeltagaren får göra det möjligt för användarna att frångå detta standardläge och göra enkelsidiga kopior.

2. Undantag och förtydliganden

Efter leverans får programdeltagaren eller dennes utsedda servicerepresentant inte ändra på kopiatormodellen på något sätt som påverkar kopiatorns möjlighet att uppfylla de specifikationer som anges ovan. Vissa undantag tillåts vad gäller ändring av fördröjningstider, specifikationer för frånläget och duplexläget. Dessa undantag är följande:

a) Standardfördröjning: Efter leverans får programdeltagaren, den utsedda servicerepresentanten eller kunden ändra standardfördröjningarna för lågeffekt- och/eller frånläget, men endast upp till maxvärdet 240 minuter för programdeltagarinställningar (dvs. de sammanlagda standardfördröjningarna för frånläget och lågeffektläget får inte överstiga 240 minuter).

b) Effektförbrukning i frånläget: I vissa fall kan programdeltagaren behöva leverera en kopiatormodell med avfuktaren frånkopplad för att uppfylla effektkraven för frånläget. Om denna situation leder till betydande besvär för en viss kund får programdeltagaren (eller den utsedda servicerepresentanten) ansluta avfuktaren. Om programdeltagaren bedömer att det i ett visst geografiskt område konstant finns drifttillförlitlighetsproblem förknippade med höga luftfuktighetsnivåer, kan programdeltagaren kontakta amerikanska miljövårdsmyndighetens programförvaltare för att diskutera alternativa lösningar. Programdeltagare inom det territorium som omfattas av Europeiska gemenskapens medlemsstater kan kontakta Europeiska kommissionen. Den amerikanska miljövårdsmyndigheten eller Europeiska kommissionen kan till exempel tillåta programdeltagaren att koppla in avfuktarna i kopiatormodeller som leve