SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.10.2004 
KOM(2004) 698 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
Terroristattacker – förebyggande , beredskap och insatser 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INTRODUCTION........................................................................................................ 3 
2. CIVIL SOCIETY AND THE FIGHT AGAINST TERRORISM................................ 3 
2.1. Defending fundamental rights agai nst violent radicalisation....................................... 4 
2.2. Public-Private Security Dialogue................................................................................. 4 2.3. Victims of terrorism ..................................................................................................... 4  
2.4. Making 11 March a day of civic and de mocratic debate on securing freedom ........... 4 
3. AN INTEGRATED APPROACH TO THE PREVENTION, PREPAREDNESS 
AND RESPONSE TO TERRORIST ATTACK S IN THE COMMUNITY SPHERE 5 
3.1. Community policies in the fight against terrorism....................................................... 5 3.2. External cooperation .................................................................................................... 6 3.3. Integrating European and national systems.................................................................. 6 
3.4. Authorities communicating with the public................................................................. 7 3.5. Linking-up with the law enforcement community....................................................... 7 3.6. The security research priority....................................................................................... 8 3.7. The role of the private sector ....................................................................................... 9 3.8. Explosives ................................................................................................................ .... 9 
 
SV 3   SV 1. INLEDNING 
I efterdyningarna av terroristattacken som dr abbade Madrid och Europeiska unionen den 11 
mars enades man i Europeiska rådet om en rad strategiska mål1 som sedan dess legat till 
grund för EU:s kamp mot terrorismen.  
Vid Europeiska rådets möte den 18 juni 20042 bekräftades EU:s reviderade handlingsplan för 
kampen mot terrorism . Kommissionen stod för ett avgörande bidrag3 till denna handlingsplan. 
I planen identifieras åtgärder som i många fall avspeglar övergripande mål som effektivt 
förebyggande, effektiv beredskap och effektiva in satser vid terroristattacker. På mötet slog 
Europeiska rådet också fast vi lka frågor som skulle prioriteras och uppmärksammas före 
slutet av 2004: att förebygga och hantera konsekvenserna av te rroristattacker, skydda viktiga 
infrastrukturer och förhindra finansiering av terrorism.  
Detta och de tre fristående meddelanden som komm issionen antar samtidigt på vart och ett av 
ovanstående områden4 är ett svar på Europeiska rådets begäran om konkreta förslag. De syftar 
till att underlätta förberedelserna som görs i samarbete med rådet inför Europeiska rådets möte den 17 december 2004.  
2. DET
 CIVILA  SAMHÄLLET  I KAMPEN  MOT  TERRORISM 
Rätten till liv, frihet och personlig säkerhet5 är de högst skattade, och kanske de allra 
viktigaste, av alla mänskliga rättigheter6. Terrorismen är ett hot mot dem alla. Att bevara 
dessa rättigheter är en fundamental uppgift som kr äver att alla aktörer i vårt samhälle deltar. 
Det räcker alltså inte att den europeiska politiken är samlad, den måste också vara samlande. Parlament, ekonomiska aktörer, det civila sa mhällets organisationer och alla europeiska 
medborgare måste engageras.  
För att skydda liv, säkerhet och frihet krävs de t i dagens läge nya lösn ingar, nya hjälpmedel 
och nya metoder. Om terrorister skall berövas sin frihet för att inte själva kränka friheten 
måste hela samhället vara med och de finiera och utveckla  nya redskap och 
kontrollhjälpmedel; de effektivare redskap som krävs för att bekämpa den globala terrorismen 
och de nya effektiva kontrollhj älpmedel som måste till för a tt upprätthålla balansen mellan 
kollektivets säkerhet och individens frihet. Säkerhetsmålen måste vara förenliga med de 
grundläggande friheterna och de internatio nella reglerna om fritt företagande och 
                                                
 
1 Europeiska rådets uttalande om bekämp ande av terrorism den 25 mars 2004, 
http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/79646.pdf  
2 EUROPEISKA RÅDET I BRYSSEL – 17 OCH 18 JUNI 2004 – ORDFÖRANDESKAPETS 
SLUTSATSER, 10679/2/04 REV2, http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/81749.pdf  
3 Kommissionens arbetsdokument, “ Compendium Counter-Terrorist Actions: Contribution of the 
Commission Services ”, SEC (2004) 669 av den 25 maj 2004 
4 Kommissionens meddelanden om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism 
[KOM(2004) 700], beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen [KOM(2004) 701] och skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen [KOM (2004) 702]. 
5 Artikel 3 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna: ”Envar har rätt till liv, frihet och 
personlig säkerhet.” 
6 Jämför artikel 2.1 ”Var och en har rätt till liv.”  och artikel 6 ”Var och en har rätt till frihet och 
säkerhet.” i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. 
http://www.europarl.eu.int/charter/pdf/text_sv.pdf  
 
SV 4   SV handelsutbyte. Personuppgifter oc h affärsuppgifter som samlas in  för säkerhetsändamål måste 
garanteras absolut sekretess inom  EU och av våra handelspartner.  
2.1. Skydd för de grundläggande frih eterna mot extremistiskt våld 
Att motsätta sig extremistiskt våld i samhället och försvåra rekryteringen av terrorister är 
grundläggande prioriteringar i en strategi fö r att förebygga terrorism . Kommissionen avser att 
bidra till arbetet med detta i rådet under 2005 ge nom att bland annat ut nyttja fackkunskaperna 
som finns hos det europeiska centrumet för öv ervakning av rasism och främlingsfientlighet 
och hos experter och forskare. Må let är dels att identifiera hur EU-politik och EU-lagstiftning 
kan användas för att förebygga extremistiskt vål d, dels att undersöka hu r man bäst kan skydda 
de grundläggande rättigheterna och friheterna i fördraget om konstitutionen från dem – vilka 
det än vara må – som kan tänkas ho ta dessa genom våld och terror. 
2.2. Säkerhetsdialog mellan det offentliga och det privata 
Mot bakgrund av att de n privata sektorn spelar en så  viktig roll för förebyggandet, 
beredskapen och insatserna  vid terroristattacker, vilket framg år av de andra tre bidragen till 
förberedelserna inför Europeiska rådets möte i december 2004, anser kommissionen att man måste inleda en säkerhetsdialog mellan det offentliga och det privata genom att engagera europeiska och nationella sammanslutni ngar, branschorganisationer och andra 
intresseorganisationer. Denna di alog bör utgå ifrån tidigare ar bete på detta område och de 
partnerskap som redan finns, i synnerhet de o ffentlig-privata partners kapen mot organiserad 
brottslighet. Tanken är inte att bilda nya strukt urer utan snarare att skapa möjligheter för båda 
sidor att inleda en konstruktiv dialog om hur man väger säkerh etsbehovet mot behovet av att 
inte hindra den fria rörligheten för varor och tj änster inom EU, samtidigt som man respekterar 
sekretessen när det gäller personuppgifter och affärsuppgift er som samlas in för 
säkerhetsändamål och ser till att konsekvenserna för de företag och industrier som berörs av 
de föreslagna åtgärderna står i propor tion till minskningen av säkerhetsriskerna. 
2.3. Terrorismens offer 
I ett solidariskt samhälle är stöd till offren och deras familjer och bidrag till 
rehabiliteringsinsatser en självklarhet vi d en terroristattack. Den 25 mars uppmanade 
Europeiska rådet kommissionen att ”se till att det så snabbt som möjligt finns tillgängliga 
medel i 2004 års budget för stöd till offren för terrorism”.  
Kommissionen undersöker för närvar ande de olika aspekterna av en sådan insats och håller på 
att genomföra ett pilotprojekt som är godkänt av parlamentet och syftar till att stödja 
finansieringen av projekt för att hjälpa offr en och för att öka allmänhetens medvetenhet om 
terrorhoten. 
Utöver detta bör en mekanism inrättas som kan användas för att fördela den ekonomiska 
bördan mellan alla länder i EU om det skulle inträffa något som orsakar extrema skador, som 
exempelvis attacken mot World Trade Center i New York. Sådan solidaritet skulle göra det 
lättare för alla medlemsstater att handskas med följderna av en attack av sådan omfattning. 
Kommissionen undersöker olika alternativ för en  mekanism av detta slag och planerar att 
lägga fram ett förslag vid halvårsskiftet 2005. 
 
SV 5   SV 2.4. Den 11 mars – en dag för demokratisk medborgardebatt om att värna friheten  
Kommissionen avser att bidra till att hedra minnet av offren för terroristattacken den 11 mars 
2004 genom de högtidligheter som skall hållas den första europeiska dagen för terrorismens 
offer, den 11 mars 2005. Kommissionen anser att de n bäst kan bidra till  detta genom att göra 
dagen till en dag för demokratis k medborgardebatt om att värna friheten. Dagen efter den 11 
mars visade miljontals EU-medborgare i alla me dlemsstater sin solidarit et, sitt engagemang, 
sitt mod och sin tillit till nationella och europe iska institutioner. Unionen måste visa sin 
aktning för en sådan demokratisk mognad och bidra till en upplyst debatt om den hårfina 
balans som måste uppnås om EU skall kunna förena  en hög nivå av offentlig säkerhet med ett 
starkt skydd av de friheter och rättssäkerhetsgarantier som är kännetecknande för Europa. 
Kommissionen vill gärna i samarbete med råde t utarbeta en minnesrapport riktad till 
Europaparlamentet och till parlamenten i medl emsstaterna och i andra länder, samt till EU-
medborgarna i allmänhet. Denna rapport skulle i nnehålla en redogörelse för vilka åtgärder EU 
har vidtagit under perioden 11 mars 2004 – 11 mars 2005, hur långt de har genomförts på 
europeisk respektive nationell nivå och vilk a stora utmaningar som väntar i framtiden. 
Europeiska rådet skulle kunna skriva förordet  till en sådan rapport, tillägnad terrorismens 
offer. 
3. ETT  INTEGRERAT  TILLVÄGAGÅNGSSÄTT  MOT  
TERRORISTATTACKER  INOM  GEMENSKAPEN 
3.1. Gemenskapspolitik i kampen mot terrorism 
På sitt möte den 18 juni 2004 underströk Europeiska rådet betydelsen av en  samlad strategi i 
kampen mot terrorismen och av att man använde r alla de instrument som redan står till 
Europeiska unionens förfogande. Kommissionen delar fullt ut denna åsikt, som redan vägleder dess eget arbete. 
I utkastet till fördraget om konstitutionen avskaffa s den tredje pelaren och rättsliga och inrikes 
frågor integreras, med några få undantag, med EU:s övriga politikområden. Kommissionen 
har skaffat sig betydande erfarenheter på de om råden inom den första pelaren som Europeiska 
rådet i juni bad att få kommissionens bidrag ti ll. Detta banar väg för en friktionsfri övergång 
inom de områden där kommissionen, efter att fördra get har trätt i kraft, kommer att spela sin 
traditionella roll och utarbeta och genomföra po litik. Kommissionen anser att terrorismen bara 
kan bekämpas konsekvent och effektivt om poli ssamarbetet och det straffrättsliga samarbetet 
integreras bättre med de övergripande politikområdena.  
I vart och ett av de övriga tre meddelandena, som ingår i detta bidrag, dis kuteras de olika sätt 
som kommissionen under nuvarande förutsättni ngar och, i vissa fall, utrustad med nya 
redskap, skulle kunna förbättra EU:s förebyggande av terroristattacker samt EU:s beredskap 
och insatser om attacker skulle ske. Medde landena handlar om fina nsiering av terrorism, 
förebyggande och följdhantering respektive skydd av viktiga infrastrukturer i kampen mot 
terrorism. I meddelandena framhävs också betyde lsen av flera övergr ipande krav, som går 
tillbaka på en rad olika instrument och mede l inom ett brett spektrum av gemenskapens 
politikområden. 
De åtgärder som tas upp nedan illustrerar hur säkerhetsmål kan integreras i många av 
gemenskapens politikområden på ett sätt som bi drar till att förebygga terroristattacker och 
ökar förutsättningarna att stå redo med insatser vid sådana angrepp. Det är inte fråga om en 
 
SV 6   SV uttömmande företeckning över alla politikom råden där kommissionen för närvarande bidrar 
direkt till genomförandet av unionens handlings plan för kampen mot terrorism. En sådan 
förteckning, och en förteckning över alla övriga politikområde n där kommissionen bidrar till 
att uppnå de strategiska prioriteringar som Europe iska rådet fastställde på sitt möte den 25 
mars, skulle omfatta många andra, vitt sk ilda områden såsom transport, energi och 
rymdteknik. 
3.2. Externt samarbete 
På sitt möte den 18 juni be tonade Europeiska rådet ” behovet av att säkerställa att kampen mot 
terrorism fullt ut integreras i EU:s politik för yttre förbindels er och begär att konkreta förslag 
läggs fram för Europeiska rådets möte i dece mber om hur detta kan uppnås på effektivaste 
sätt.” 
Inför Europeiska rådets möte undersöke r kommissionen tillsammans med rådet hur 
terroristbekämpningen kan införlivas med de olika delarna av EU:s politik för yttre förbindelser. Som ett första bidrag har kommi ssionen utarbetat ett arbe tsdokument med titeln 
”The Commission's Counter-Terrorism  Technical Assistance Strategy ” (Kommissionens 
strategi för tekniskt bistånd till terroristbekämpningen).  
I dokumentet förklaras den stra tegisk-politiska grunden till att kommissionen bör bidra till 
den överordnade EU-strategi som sy ftar till att ge tredje länder och regioner bistånd i kampen 
mot terrorism. Strategin grundas på följande: Europeiska kommissionens bistånd bör bygga 
på befintligt samarbete och bistånd och känne tecknas av samarbete med mottagarländerna. 
Det bör koncentreras till områden där kommissione n har en komparativ fördel – geografiskt 
med tyngdpunkt på ett utvidgat europeiskt grannska p och tematiskt genom att sörja för en mer 
långsiktig uppbyggnad av de instit utioner som krävs för varakt iga resultat – och täcka de 
prioriterade områdena i FN:s säkerhet sråds resolution 1373, dvs. polissamarbete och 
straffrättsligt samarbete, fi nansiell lagstiftning och praxis samt gränskontroll.  
Därutöver vill kommissionen som ett led i kampen mot terrorism utveckla säkerhetsaspekter 
på alla plan inom transport- och energiområ dena, bl.a. genom externa biståndsprogram och 
samarbete med tredje land. I Europeiska unionens  grannländer och i tredje länder som EU har 
varaktiga handelsförbindelser med måste säkerhetsnivån va d gäller infrastruktur och 
förfaranden vara så hög som möjligt. Under alla omständigheter bör de nå upp till 
internationell standard.  
För att undvika upprepade kontroller av importerade  varor eller av personer som anländer till 
eller passerar genom ett land, bör kommissionen utar beta avtal om ömsesidigt erkännande av 
genomförandet av internationellt erkända åtgärder och lägga fram dem för medlemsstaterna så 
att de kan godkänna dem. Dessa system bör regelbundet granskas av experter.  
Kommissionen ger även bidrag till  andra aspekter av EU:s strategi när det gäller att integrera 
kampen mot terrorismen med de y ttre förbindelserna. Det handlar om att utveckla en kulturell 
dialog med den islamiska världen, om att ta itu  med de underliggande or sakerna till terrorism 
och om att tackla kopplingarna mellan internatio nell organiserad brottslighet och terrorism. 
Denna verksamhet är dessutom nära förbunden med det pågående samarbetet med rådet i 
fråga om icke-spridning av massförstörelseva pen, bland annat åtgärderna som rör produkter 
med dubbla användningsområden och exportkontroll.  
 
SV 7   SV Det bör också noteras att liknande frågor utgör en viktig del av de multilaterala och bilaterala 
samarbetsprogram som ko mmissionen deltar i. 
3.3. Integrering av europeiska och nationella system 
En förutsättning för att EU skall kunna garant era medborgarna största möjliga trygghet är att 
man har tillgång till de säkraste informationskällorna och den bästa expertisen oavsett var dessa finns. 
Kommissionen har utvecklat en rad system fö r snabb varning och ett räddningstjänstsystem 
som gör det möjligt att visa solidaritet på en konkret, samordnat och effektivt sätt i 
katastrofsituationer, även sådana som är en  följd av terroristattacker. Vakttjänsten på 
kommissionens säkerhetsdirektorat är bema nnad dygnet runt och fungerar som kontaktpunkt 
för de flesta varningssystem. Dessutom finns det olika kontrollcentrum och kriscentraler som 
aktiveras vid alarm, och som är sammankopplade med motsvarande strukturer i EU:s alla 
medlemsstater. Kommissionen överväger nu aktivt att upprätta en central struktur som vid 
behov skulle förbinda alla delsystemen och vi d en kris fungera som bas för gemensamma 
team så att all nödvändig information och e xpertkunskap fanns samlad på ett ställe. 
Sådana konsoliderings- och integrationsproces ser behövs även på europeisk nivå och är 
faktiskt redan på väg i kampen mot finansiering  av terrorism, exempelvis direkt tillgång till 
finansiella institutioners databaser med upplysningar om personer och transaktioner för alla brottsbekämpande myndighete r och underrättels etjänster.  
I fråga om säkerheten i leverantörskedjan har kommissionen nyligen lagt fram ett förslag för 
rådet och Europaparlamentet om att skapa et t bättre varningssystem och därigenom öka 
möjligheterna att kontrollera alla misstänkt a rörelser utan att hindra de normala 
handelsflödena. 
3.4. Myndigheternas kommunikation med allmänheten 
Den interna kommunikationen mellan myndighe ter är avgörande vid en eventuell 
terroristattack eller liknande katastrofsituat ioner, men god kommunikation med allmänheten 
kan visa sig vara lika vi ktig. Det omfattande strömavbrottet i Italien visar att brist på adekvat 
kommunikation med befolkningen kan leda till  oro och masshysteri. På samma sätt kan 
underlåtenhet att uppfatta viktiga signaler från befolkningen leda till katastrofer som annars 
hade kunnat undvikas eller begränsas.  
God kommunikation med allmänhe ten kräver moderna, avancerade system och metoder för 
kommunikation och informationsbehandling, a npassade till den nya hotbilden. Effektiva 
kommunikations- och informationssystem kan göra det möjligt att snabbt upptäcka och analysera en incident och att larma befolkninge n i berörda områden. Sådana system är alltså 
mycket viktiga när det gäller at t förebygga och begränsa följdern a av ett hot eller en attack. 
Flera medlemsstater testar för närvarande si na system för larm till allmänheten. Dessutom 
testas eller används redan nya teknisk a möjligheter, exempelvis system för 
mobiltelefonibaserad varning. 
Dagens globala säkerhetssituation och snabba  teknologiska utveckli ng utgör nya och stora 
utmaningar för den offentliga säkerheten och för kommunikationssystemen i nödsituationer. 
Kommissionen arbetar på att bygga upp e tt användarforum av tjänstemän som är 
specialiserade på dessa områden. Detta forum ko mmer att underlätta en mer permanent dialog 
 
SV 8   SV mellan larmtjänster och myndigheter om drif tskompatibla system för hantering av 
krissituationer och om nya koncept för larmsystem och larmmetoder. 
3.5. Förbindelser med brottsbekämpande myndigheter 
Ett annat krav gäller de brottsbekä mpande myndigheternas och interna 
säkerhetsmyndigheternas involveri ng. De kan behöva ingripa på alla områden som berörs här. 
I kampen mot finansiering av terrorism spelar  de en avgörande roll. Deras deltagande är 
dessutom av stor vikt i samband med sårbar hetsbedömningar och utarbetande av normer för 
skydd av viktig infrastruktur. Slutligen är de mer eller mindre oumbärliga i samband med 
insatser efter eventuella terroristattacker. 
Enligt kommissionens uppfattning kan och bör emellertid samkörningen av larm mellan 
gemenskapssystemen och ovannämnda myndigheter i medlemsstaterna förbättras avsevärt. De 
bör kunna ta emot de larm som sänds ut av ol ika europeiska system och också kunna bidra 
med relevant information. Kommissionen menar at t Europol bör vara vä rdorganisation för en 
larmmekanism på brottsbekämpningsområdet ( Law Enforcement Network, LEN ) och denna 
mekanism bör knytas samman med andra EU-syste m för tidig varning och snabba insatser. 
Europols skulle delta  inom ramen för Eu ropolkonventionen. 
Kommissionen anser också att Europol bör sp ela en större roll i uppbyggnaden av det 
europeiska programmet för skydd av viktig infra struktur, som förväntas vara avslutad under 
2005. 
Kommissionen är av den uppfattningen att Europol, Eurojust och andra ansvariga 
myndigheter skall ha tillgång till den mest kompletta och aktuel la information som finns, så 
att finansieringen av terrorismen kan bekämpas e ffektivt. Alla aktörer på nationell, europeisk 
och internationell nivå måste vara villiga a tt utbyta information om terrorhandlingar, även 
information om medverkan i en terrorgrupps ak tiviteter genom någon form av finansiering.  
3.6. Prioritering av säkerhetsforskning 
Kommissionen anser att EU måste vidta av görande åtgärder, såväl kvantitativt som 
kvalitativt, för att förstärka den vetenskaplig a och tekniska forskningen på säkerhetsområdet 
avsevärt. 
Frågor som rör räddningstjänst (inklusive biosäkerhet och skydd mot risker förbundna med 
terroristattacker) och krishantering behandl as i sektionen för vetenskapligt stöd till 
politikområden i det sjätte ra mprogrammet för forskning. Utöver de pågående initiativen har 
kommissionen nyligen antagit ett meddelande om kommande etapper i säkerhetsforskningen 
som utgår från en rapport utarbetad av en  ”högnivågrupp” på detta område. Denna rapport 
förordar ytterligare minst 1 miljard euro pe r år för finansiering av ett europeiskt 
säkerhetsforskningsprogram från 2007 och framåt. Kommissionen har tagit fasta på 
högnivågruppens rekommendation, om att säke rhetsforskningen bör tilldelas lämpliga 
resurser, och fastställt en motsvarande budgetm ässig och politisk uppföljning i den finansiella 
översikten. 
Ett europeiskt säkerhetsforskningsprogram sku lle bidra till en betydande förstärkning av 
verksamheten på många av de områden, vilk et i många fall är nödvändigt för att bekämpa 
finansieringen av terrorismen, skydda viktig infrastruktur och utveckla följdhanteringen. 
Dessutom kommer IT-säkerheten även i fortsättningen att vara en central del av IST-
 
SV 9   SV programmet eftersom utvecklingen av en e-ekono mi kräver en parallell förbättring av e-
säkerheten.  
Kommissionen anser att den privata sektorn måste ha en viktig roll – och göra konkreta 
investeringar – i säkerhetsforskningen. Unio nen måste å sin sida vara redo att stödja 
utvecklingen av innovativa former för o ffentligt-privat forskningssamarbete. 
3.7. Den privata sektorns roll 
Ett effektivt och integrerat samarbete med den pr ivata sektorn är ett annat mycket viktigt och 
övergripande krav. Oavsett om det gäller at t övervaka de finansiella strömmarna eller 
förstärka den viktiga infrastrukturens motstå ndskraft kommer privata aktörer att ha en 
avgörande roll att spela. Kommi ssionen anser att det är nödvändi gt att engagera  den privata 
sektorn i ett så tidigt skede som möjligt av arbetet med att identifiera och utveckla nya 
lösningar som ökar säkerheten kring varor och tjänster.  
Terroristhotet kommer ofta att tvinga fram  teknologiskt nyskapande och nya former av 
partnerskap, vilket kan öka konkurrenskraften både internt och exte rnt. Ett väl avvägt 
deltagande från den privata se ktorn i utvecklingen av hög st andard, av praxis och av 
förfaranden för förbättrad säkerhet i hanteringe n av varor och tjänster to rde vara bästa sättet 
att i möjligaste mån undgå att industrin åläggs  nya krav genom lagstiftning. Dessutom måste 
ett sådant samarbete ske på europeisk nivå om den inre marknadens  integritet skall kunna 
bevaras och stärkas. 
3.8. Sprängämnen 
I sitt uttalande av den 25 mars framhöll Europeiska rådet att ” det finns ett behov av att se till 
att terroristorganisationer och terroristgrupp er inte har tillgång ti ll instrument för sin 
verksamhet ”. Dessutom underströks ” ett behov av att garantera ökad säkerhet när det gäller 
skjutvapen, sprängämnen, utrustning för att till verka bomber och teknik som bidrar till att 
terroristattacker begås ”. Frågan behandlades därefter i kommissionens arbetsdokument och 
införlivades i den reviderade handlingsplanen.  
Kommissionen strävar aktivt efter att uppnå dessa mål och bidrar till arbete t i rådets instanser, 
bland annat i form av arbetsdokument från genera ldirektoraten. Det är en samlad insats som 
förenar forskningsvärlden, experter , Europol och tillverkare av sprängämnen och detonatorer i 
en gemensam strävan att uppnå högsta möjliga säkerhetsnivå genom spårbarhet, upptäckt, förbättrad identifiering, lagr ing, bokföring och hantering av  sprängämnen och detonatorer 
inom EU. Vid behov kommer förslag om detta läggas fram.