4. anser att Förenta staternas krav på att EU:s förordning skall upphävas på obestämd tid är absolut
oacceptabla och kommer att leda till en ohållbar situation i EU, där medborgarna skulle utsättas förbullernivåer som är skadliga för deras hälsa och livskvalitet,
5. anser att det uppstår ett särskilt problem till följd av de tätbefolkade områdena i EU, där ungefär
20 procent av unionens befolkning utsätts för bullernivåer som vetenskapsmän och hälsoexperter betraktarsom oacceptabla (
1), och där bullret från flygtrafiken ökar i betydelse,
6. välkomnar de framsteg som gjorts inom Internationella civila luftfartsorganisationen ICAO:s kom-
mitté för skydd av luftmiljön i riktning mot införande av nya bullernormer och utarbetande av en strategi
för att gradvis avveckla de flygplan som orsakar mest buller; uppmanar medlemsstaterna och Förenta stat-erna att påskynda processen för att kunna ingå en överenskommelse vid det femte sammanträdet inomICAO:s kommitté för skydd av luftmiljön,
7. kommer endast att överväga en begränsad granskning av rådets förordning (EG) nr 925/1999 om
bestämmelserna gällande flygplan som är registrerade i tredje land innan dessa träder i kraft i april 2002,under förutsättning att Förenta staternas regering skriftligen ingår ett bindande åtagande, med en tidsplansom inte sträcker sig längre än till slutet av 2001, i syfte att uppnå världsomfattande normer som mot-svarar dem eller som är striktare än de som fastställs i den nämnda förordningen,
8. understryker sin ovillighet att ytterligare skjuta upp rådets förordning (EG) nr 925/1999 beträffande
bestämmelserna för flygplan som är registrerade i en medlemsstat,
9. uppmanar Förenta staterna att dra tillbaka sina åtgärder enligt artikel 84 i Chicagokonventionen om
internationell civil luftfart tills man uppnått en övergripande överenskommelse; uppmanar med kraftFörenta staterna att avstå från andra vedergällningsåtgärder och i stället intar en konstruktiv hållning iförhandlingarna om höga övergripande normer inom ramen för ICAO tillsammans med EU,
10. uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen samordna sina insatser inom Interna-
tionella civila luftfartsorganisationen för att uppnå bästa möjliga resultat för EU:s miljömål när det gällerbullernormer för flygplan,
11. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
regeringar och parlament, samt Förenta staternas regering, senat och kongress.
(1) Grönboken om framtidens bullerpolitik (KOM(1996) 540).
4. Medelhavspolitik
B5-0297, 0298, 0300, 0303 och 0304/2000
Europaparlamentets resolution om medelhavspolitiken
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
;dash med beaktande av artiklarna 17, 18, 21 och 22 i Fördraget om Europeiska unionen,
;dash med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 1995 om Europeiska unionens Medelhavspolitik
inför Barcelonakonferensen (1),
;dash med beaktande av sin resolution av den 14 december 1995 om Europa-Medelhavskonferensen i
Barcelona (2),
;dash med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1997 om rådets ordförandeskaps och kommis-
sionens gemensamma rapport om Medelhavspolitiken ;dash uppföljning av Barcelonakonferensen (3),
(1) EGT C 287, 30.10.1995, s. 121.
(2) EGT C 17, 22.1.1996, s. 178.
(3) EGT C 115, 14.4.1997, s. 159.29.12.2000 SV C 378/71 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 30 mars 2000
;dash med beaktande av sin resolution av den 11 mars 1999 om kommissionens meddelande: om Europe-
iska unionens roll i fredsprocessen och dess framtida bistånd till Mellanöstern (1) och sin rekommen-
dation till rådet om unionens Medelhavspolitik (2),
;dash med beaktande av Barcelonadeklarationen och arbetsprogrammet av den 28 november 1995, som
antogs vid denna konferens,
;dash med beaktande av slutsatserna från konferensen på Malta den 15 och 16 april 1997,
;dash med beaktande av slutsatserna från konferensen i Palermo den 3 och 4 juni 1998,;dash med beaktande av slutsatserna från konferensen i Stuttgart den 15 och 16 april 1999,
;dash med beaktande av slutsatserna från det civila samhällets forum i Malta, Neapel och Stuttgart, och av
följande skäl:
A. Medelhavet är av strategisk betydelse för Europeiska unionen och följaktligen krävs en äkta Medelhavs-
politik för att stödja en stabil fred samt ekonomisk och social utveckling i området.
B. Barcelonaprocessen har ännu inte givit resultat. Orsakerna till att utvecklingen försenats är inte enbart
av teknisk natur (tungrodda administrativa förfaranden och former för att tillämpa programmet) utanäven av politisk natur (svårigheter i fredsprocessen i Mellanöstern, krisen på Balkan och de europeiskainstitutionernas kris). Upprättandet av ett Europa-Medelhavsområde kan inte enbart begränsas tillinförandet av ett frihandelsområde.
C. Under den tredje ministerkonferensen i Stuttgart befästes vad som uppnåtts i Palermo och man fast-
slog ett konkret program med arbetsmetoder som framför allt betonade vikten av ett förslag till stadgaom stabilitet, vilken för närvarande håller på att utarbetas.
D. Vissa framsteg har gjorts genom att fem associeringsavtal undertecknats, men de långa tidfristerna för
att medlemsstaterna skall ratificera dessa är oroande eftersom detta försenar avtalens ikraftträdande.Även de svårigheter som uppstod under förhandlingarna gällande övriga avtal och den bristande flex-ibiliteten i det förhandlingsmandat rådet anförtrott kommissionen är oroande.
E. Det tillvägagångssätt som baseras på bilaterala associeringsavtal riskerar att allt mer forma ekonomi-
erna i partnerländerna i Medelhavsområdet efter deras handel med Europeiska unionen och att inte
utveckla handeln mellan länderna i södra Medelhavsområdet (syd/syd), särskilt under regional nivå.
F. Det är förvånande att kommissionen fortfarande inte lagt fram någon form av multilateralt avtal för
diskussion.
G. Associeringsavtalen avser att främja en politisk dialog, baserad på ömsesidig förståelse och respekt,
som skall avse att stödja demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och en godförvaltning av den offentliga sektorn.
H. De civila samhällena i Europa-Medelhavsområdet är av betydelse för att uppnå målsättningarna i
Barcelonaförklaringen. Det är därför glädjande att frivilligorganisationernas forum, som regelbundetsammanträder vid sidan av de officiella ministermötena, har intagit en mycket konstruktiv attityd.
I. Europeiska unionen tar aktiv del i fredsprocessen i Mellanöstern och i dess anknytande ekonomiska
program och det skall även understrykas att det är en politisk skyldighet att garantera att det euro-peiska bidraget till fred och stabilitet i detta angränsande område synliggörs i så stor utsträckning som
möjligt.
J. Alla partnerländer i Medelhavsområdet skall ha rätt att delta i Barcelonaprocessen om de förpliktigar
sig att respektera de principer som ligger till grund för denna process, FN-stadgan och den allmännaförklaringen om de mänskliga rättigheterna liksom övriga förpliktelser inom folkrätten, framför alltinom ramen för de regionala och internationella instrument dessa länder deltar i.
(1) EGT C 175, 21.6.1999, s. 282.
(2) EGT C 175, 21.6.1999, s. 286.C 378/72 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 30 mars 2000
K. När det gäller de mänskliga rättigheterna är Barcelonaprocessen fortfarande mycket bristfällig, och i
många länder finns inga tecken på förbättringar.
L. Den politiska förändringen i olika Maghreb-länder erbjuder gynnsamma villkor för Barcelona-
processen.
M. Det är nödvändigt att Europeiska unionen uppmärksammar pågående konflikter i området och för-
klarar sig villig att stödja eventuella medlingsförsök.
N. Investeringarna i Medelhavsområdet är av ringa omfattning, framför allt i fråga om privata invester-
ingar, trots att området enligt den allmänna uppfattningen har stora förutsättningar.
O. Det är nödvändigt att gemenskapen ger ett väsentligt stöd i samband med de ansträngningar som de
berörda partnerländerna gör för att garantera sin ekonomiska omvandling och mildra de sociala kon-sekvenserna av att marknaderna öppnas, samt för att gynna integration på och under regional nivå iMedelhavsområdet.
P. I detta sammanhang bör inkomsterna från omvandlingen av utlandsskulden först och främst återin-
vesteras i utvecklingsprojekt som samordnas med partnerländerna i Medelhavsområdet.
Q. I Europa-Medelhavsområdet måste utvecklingen av det ekonomiska och sociala området åtföljas av en
politik för fysisk planering i syfte att uppnå målet att erhålla en balanserad, hållbar och integreradutveckling i Europa-Medelhavsområdet.
R. Det andra parlamentariska Europa-Medelhavsforumet bör hållas inom de närmaste månaderna för att
ge ny fart åt och utveckla partnerskapet mellan EU och Medelhavsområdet.
1. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att återuppta det Europa-Medelhavspartnerskap som
man avtalade om i Barcelona i november 1995 och anser att bristen på framsteg på detta område är enpotentiell krisfaktor i regionen som undergräver EU:s politiska roll när det gäller att leda arbetet för attuppnå stabilitet i området,
2. uppmanar parterna att skynda på förhandlingarna om stadgan för stabilitet och säkerhet och anser
att säkerhetssamarbete inte kan ske utan en utveckling på det ekonomiska området och inom handeln,uppmanar samtliga parter att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt konfliktförebyggandestrategier och icke-militära krishanteringsmetoder,
3. begär att rådet och kommissionen skall garantera en finansiering av Europeiska unionens Medelhavs-
politik som kan återställa förhållandet mellan de medel som avsätts för länderna i Central- och Östeuroparespektive partnerländer i Medelhavsområdet, så som Europeiska rådet beslutade i Cannes (”förhållandet5:3,5”),
4. begär att rådet och kommissionen skall återgå till det globala förhållningssätt som fastslogs i
Barcelona och beakta vissa prioriteringar som hittills lämnats åt sidan till förmån för den ekonomiska
omvandlingen och strukturanspassningen, nämligen:
;dash investeringsstöd,;dash stöd till decentraliserat samarbete,
;dash stöd till en politik för gemensam förvaltning av migrationsströmmarna,
;dash stöd för sysselsättningen,
5. begär att rådet och kommissionen skall förstärka det politiska, ekonomiska och finansiella stödet till
förmån för integrationen i områden under regional nivå, med början i Maghreb och Mellanöstern, genomatt associeringsavtal under regional nivå utarbetas, genom att de medel som avsätts till regionala programsom genomförs inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet skall ökas i förhållande till de medel somför närvarande anslås genom Meda-programmet,
6. begär att rådet och kommissionen inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet skall upprätta ett
interregionalt och transnationellt samarbetsprogram ägnat åt komplementaritet och ekonomisk och socialintegration, vilket skall genomföras genom effektiv finansiell samverkan och samordning av programmenInterreg och Meda,29.12.2000 SV C 378/73 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 30 mars 2000
7. uppmanar i detta avseende kommissionen att förelägga parlamentet årliga ekonomiska rapporter, i
vilka man följer en tydlig linje för revision och tar hänsyn till de resultat som uppnåtts med hjälp av pro-grammen; kräver dessutom att lämpliga avvecklingsstrategier utformas vid utgången av programperio-derna,
8. upprepar sin begäran till rådet, medlemsstaterna och kommissionen att skyndsamt agera inom ramen
för behöriga internationella organisationer för att vidta effektiva åtgärder för att minska/omvandla deberörda partnerländerna i Medelhavsområdet utlandsskuld,
9. begär att rådet och kommissionen skall skapa ett attraktivt investeringsklimat genom att ge tekniskt
bistånd för att harmonisera lagstiftningarna i Medelhavsområdet i fråga om investeringar, så som har skettmed länderna i Central- och Östeuropa,
10. uppmanar rådet och kommissionen att se till att ett decentraliserat samarbete genomförs, som skall
göra det möjligt för det civila samhällets aktörer på båda sidor om Medelhavet att mötas för att tillsam-mans utarbeta projekt, genom att stödja nya program, i synnerhet de som hör till Meda, och att förstärka
programmen Meda Demokrati, Euromed Heritage, Euromed Audiovisuell samt de program för journalist-
utbildning som ligger under regional nivå,
11. uppmanar kommissionen att under innevarande år prioritera projekt som rör kvinnors rättigheter
och lika möjligheter vid genomförandet av programmet Meda Demokrati,
12. uppmanar samtliga länder som deltar i Europa-Medelhavspartnerskapet att främja ingåendet av bila-
terala och multilaterala avtal i syfte att garantera respekt för de politiska, ekonomiska, sociala och kultu-rella rättigheter som invandrarna från Medelhavsområdet har,
13. begär att rådet och kommissionen skall stödja initiativ som gör det möjligt för invandrare i med-
lemsstaterna att gynna den gemensamma utvecklingen, det vill säga att stödja mikroprojekt, utbildning ochinvestering i ursprungslandet,
14. beklagar bristen på respekt för klausulen om de mänskliga rättigheterna i de Europa-Medelhavsavtal
som redan genomförts och uppmanar kommissionen att ta sitt ansvar för att klausulen respekteras och attta upp frågan om respekten för mänskliga rättigheter i både multilaterala och bilaterala förhandlingar
15. uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram en årlig rapport om de mänskliga rättigheterna i
de länder som deltar i Barcelonaprocessen, vilken skall ligga till grund för vidareutvecklandet av de bilate-rala förbindelserna,
16. uppmanar rådet och medlemsstaterna att anpassa visumpolitiken när det gäller journalister, artister,
idrottsmän, företagare och studenter så att denna inte utgör ett hinder för utbyten mellan de civila sam-
hällena i EU och i Medelhavsområdet,
17. uppmanar kommissionen att stödja de civila forum där frivilligorganisationerna och socio-ekono-
miska parter möts, i syfte att främja ett aktivt deltagande i Barcelonaprocessen av det civila samhället iberörda länder,
18. uppmanar rådet och kommissionen att även stimulera Europa-Medelhavspartnerskapet genom att
införa en ny generation program i syfte att undvika den nuvarande splittringen och spridningen och attgarantera en bättre politisk samordning och ett mer effektivt resursutnyttjande,
19. uppmanar rådet och kommission att inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet påbörja en
gemensam diskussion i syfte att samordna jordbrukspolitiken i Medelhavsområdet, med hänsyn till refor-men av den gemensamma jordbrukspolitiken och till jordbrukssektorns många funktioner; stödjer tankenpå att sammankalla en Europa-Medelhavskonferens om jordbruket, med deltagande av företrädare för insti-tutionerna, jordbruks- och livsmedelssektorerna, och företrädare för jordbruks- och konkurrensorganisatio-ner.
20. begär att rådet och kommissionen skall främja ett regionalt program om Europa-Medelhavsom-
rådets sociala aspekt och främja ett ökat samarbete i fråga om miljö, turism, idrott och hälsa i synnerhetgenom att värdesätta det kulturella arvet i samband med den lokala utvecklingen och med dialogen mellanolika kulturer och religioner,C 378/74 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 30 mars 2000
21. gläder sig över beslutet att anordna det andra parlamentariska Europa-Medelhavsforumet i Lissabon,
22. välkomnar det franska ordförandeskapets beslut att anordna en ny Europa-Medelhavskonferens den
14 november 2000,
23. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas
regeringar och parlament samt till partnerländer i Medelhavsområdet som har undertecknat Barcelonaför-klaringen.
5. Högnivågruppen ”Asyl och Migration”
A5-0057/2000
Europaparlamentets resolution om handlingsplaner för ursprungs- och transitländer för asyl-
sökande och migranter, högnivågruppen (C5-0159/1999 6dash C5-0160/1999 6dash C5-0161/1999 6dashC5-0162/1999 6dash C5-0163/1999 6dash C5-0164/1999 6dash C5-0165/1999 6dash C4-0133/1999 6dash 1999/
2096(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
;dash med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (särskilt artikel 3.1 d, artik-
larna 13 och 14 samt avdelning IV) och Fördraget om Europeiska unionen (särskilt artiklarna 2 och 6och avdelning VI),
;dash med beaktande av mandatet för högnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor ;dash utarbetande av
handlingsplaner för några av de huvudsakliga ursprungs- och transitländerna för asylsökande och mig-ranter (C4-0133/1999),
;dash med beaktande av handlingsplanerna för Sri Lanka (C5-0160/1999), Somalia (C5-0161/1999),
Afghanistan (C5-0162/1999), Irak (C5-0163/1999) och Marocko (C5-0164/1999), samt interimsrap-porten om Albanien (C5-0165/1999),
;dash med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestäm-
melserna i Amsterdamfördraget om att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (
1),
;dash med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15−16 oktober 1999 i Tammerfors och särskilt
slutsatserna 2, 3, 4, 8 och 11-27,
;dash med beaktande av sina tidigare resolutioner om invandring och asyl, särskilt resolution av den
21 september 1995 (2) och resolution av den 13 april 1999 (3),
;dash med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och
inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-het och försvarspolitik och budgetutskottet (A5-0057/2000), och av följande skäl:
A. Trots att invandrings- och asylpolitiken genom Amsterdamfördraget gjorts till gemenskapsfrågor har
rådet en klar tendens att behandla dessa områden som mellanstatliga frågor, något som är typiskt förtredje pelaren och ingår i ett förhållningssätt som saknar öppenhet och som redan tidigare kritiseratsvid ett flertal tillfällen. Denna tendens avspeglar sig också i att rådet valt att inrätta en högnivågrupp,som inte faller under någon demokratisk kontroll.
B. Europeiska unionens medlemsstater har antagit ett integrerat arbetssätt som spänner över flera pelare
för att behandla de frågor som rör invandring och asyl, i synnerhet i deras förbindelser medursprungs- och transitländerna. Detta arbetssätt strider i sig inte mot fördragen, och kan ge positivaresultat.
(1) EGT C 19, 23.1.1999, s.1.
(2) EGT C 269, 16.10.1995, s. 156.
(3) EGT C 219, 30.7.1999, s. 73.29.12.2000 SV C 378/75 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 30 mars 2000