Arbetet fortsätter för att inrätta en oberoende resursförvaltning vid domstolarna . Domstolskollegiet och åklagarkollegiet fortsätter sitt arbete med processen för att överföra resursförvaltningen till domstolarna, vilket har pågått i flera år. Under 2022 och 2023 ska ett verktyg för mätning av arbetsbelastning inrättas, vilket är nödvändigt för optimal resursfördelning mellan domstolarna . Målet är att uppnå möjlighet till självständig resurshantering vid domstolarna 2024. Regeringen överklagade domen från den Brysselbaserade fransktalande förstainstansdomstolen av den 13 mars 2020 som fördömde staten för att den inte gav domstolarna den personal som krävs enligt lagen. Överklagandet är under behandling utan suspensiv verkan och regeringen har inte avslutat alla åtgärder för att efterleva domslutet . Högsta rättsliga rådet fortsätter sina överväganden kring hur de ska göra en karriär inom domstolsväsendet mer attraktivt, med målet att starta konkreta projekt efter sommaren 2021. Det planeras även ökningar av de ekonomiska resurserna för domstolsväsendet för de kommande åren. Dessa initiativ syftar till att leda till en förbättring av personalsituationen och den ekonomiska situationen för domstolsväsendet.

Framstegen vad gäller digitaliseringen av rättssystemet har varit begränsade, men man avser att genomföra ambitiösa initiativ kommande år. Med tanke på det kvarstående behovet av att förbättra digitaliseringen av rättssystemet planerar regeringen ambitiösa initiativ som ska ha genomförts 2025 . Dessa inkluderar skapandet av en enda rättsportal online för medborgare och företag, inrätta ett enda system för ärendehantering för alla domstolar, underlätta för digital inlämning av ärenden och tillgång till dokument, publicering av majoriteten av all rättspraxis online samt möjliggörande av en resurshantering för rättssystemet baserat på uppgifter. Om dessa planer uppnås skulle det innebära en väsentlig förbättring av digitaliseringen av tvistemålsdomstolar och brottmålsdomstolar, dock omfattas inte förvaltningsdomstolar av initiativen. Men vid flamländska förvaltningsdomstolar kan parterna nu lämna in tvistemålshandlingar elektroniskt.

Aktuella incidenter gav upphov till kritik kring respekten för advokatsekretessen. Efter information som publicerades i maj 2021 av att möten mellan misstänkta och deras advokater eventuellt skulle ha spelats in på video på en polisstation har det flamländska advokatsamfundet inkommit med ett officiellt klagomål till Comité P . Det fransktalande och det tysktalande advokatsamfundet reagerade även offentligt och betonade vikten av advokatsekretessen för rättsstatsprincipen. En brottmålsutredning är på gång för att fastställa vem som var medveten om denna tekniska möjlighet och om det användes för att spela in konfidentiella samtal mellan misstänkta och deras advokater.

Det belgiska rättsväsendet fortsätter att genomgå reformer relaterat till digitalisering och en oberoende resursförvaltning vid domstolarna, men under det senaste året har framstegen varit små. Vad gäller digitalisering avser man att genomföra ambitiösa initiativ under kommande år. Överföringen av en oberoende resursförvaltning till domstolarna planeras att genomföras 2024 och ett verktyg kommer att inrättas för mätning av arbetsbelastningen. Högsta rättsliga rådet har fortsatt att vidta åtgärder för att förbättra rättsväsendets funktion, i synnerhet genom rekommendationer om rättsliga utredningar av brottsbekämpande myndigheter, främjande av integritetsreglerna för domare och antagande av standardformulär för att förbättra årlig rapportering från domstolarna. Tillgängligheten till tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser är fortfarande en utmaning och initiativ pågår för att förbättra situationen. En ständig avsaknad av konsekventa, tillförlitliga och enhetliga domstolsuppgifter kvarstår, vilket hindrar framstegen för rättssystemens effektivitet. I synnerhet långa förseningar i vissa appellationsdomstolar är en anledning till oro.

Brister vad gäller preskriptionstiden för utredningar om utländsk bestickning har inte tagits upp. I kampen mot utländsk bestickning har Belgien, enligt de senaste OECD-rekommendationerna, tagit upp frågan om juridiska personers straffrättsliga ansvar, men brister har identifierats vad gäller preskriptionstiden för omfattande och djupgående utredningar och åtal i fall med utländsk bestickning. Mekanismen för att rapportera möjlig utländsk bestickning finns på plats, men, såsom rapporterats av nationella myndigheter, har inga rapporter kommit in i systemet under 2020.

Åtgärder vidtogs för att säkerställa domstolsväsendets fortsatta funktion under covid-19-pandemin. Flera lagar antogs för att säkerställa domstolsväsendets fortsatta funktion under pandemin. Till exempel lagen från den 20 maj 2020 som tillfälligt tillåter att dokument skickas digitalt för att inleda rättsliga förfaranden. Vidare antog domstolskollegiet och domstolarna bindande direktiv för att säkerställa att domstolsbyggnader var fortsatt öppna och att förhandlingar fortsatte i domstolssalarna eller virtuellt . Ärenden behandlades även skriftligen där parterna samtyckte till detta.

Blueprint for Free Speech (2021), Bidrag från Blueprint for Free Speech till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Bryssels appellationsdomstol, dom av den 31 mars 2021.

Centrumet för mediernas frihet och mångfald (2021), Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021.

Civicus, Monitor tracking civic space – Belgien ( https://monitor.civicus.org/country/belgium/ ).

Europeiska kommissionen (2020), 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, landskapitlet om rättsstatssituationen i Belgien.

Europeiska kommissionen (2021), Resultattavlan för rättskipningen i EU.

Federala institutet för mänskliga rättigheter (2021), Yttrande om det preliminära utkastet till lag om åtgärder som vidtas av administrativ polis vid ett epidemiskt nödläge (Voorontwerp van Wet betreffende de maatregelen van bestuurlijke politie tijdens een epidemische noodsituatie), ( https://www.federaalinstituutmensenrechten.be/nl/documenten/FIRM-2021-advies-pandemiewet.pdf ).

Flamländska journalistföreningen – Vlaamse Vereniging van Journalisten (VVJ/AVBB) (2021), Bidrag från den flamländska journalistföreningen – (Vlaamse Vereniging van Journalisten) (VVJ/AVBB) till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Flash Eurobarometerundersökning 482 om företags attityder till korruption i EU.

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Särskild Eurobarometerundersökning 502 om korruption.

Greco (2019), femte utvärderingsrundan – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

Greco (2021), fjärde utvärderingsrundan – Evaluation Report on Belgium on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

OECD (2018), Anti-Bribery Convention, Additional follow-up to Phase 3 report, ( https://one.oecd.org/document/DAF/WGB(2018)31/en/pdf ).

Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones (2021), Bidrag från Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Transparency International (2021), korruptionsindex 2020.

Verlinden, A. (2020), (Beleidsverklaring van de minister van Binnenlandse zaken, Institutionele Hervormingen en Democratische Vernieuwing). Bryssel, Belgische Kamer van Volksvertegenwoordigers, 6 november 2020, DOC 55 1610/020, s. 23–24, ( https://verlinden.belgium.be/sites/default/files/articles/Beleidsverklaring20201112.pdf ).

BILAGA II: Landsbesök i Belgien

Kommissionens avdelningar höll virtuella möten i april och maj 2021 med:

·Den centrala byrån för korruptionsbekämpning

·Domstolskollegiet

·Comité P