GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 31/98 antagen av rådet den 23 mars 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr . . ./98/EG om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998 2002) (98/C 178/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget (4), och

med beaktande av följande:

(1) I enlighet med artiklarna 130f.3 och 130i.1 i fördraget bör ett flerårigt ramprogram antas, vilket skall omfatta alla gemenskapens verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, och som nedan kallas FTD.

(2) Det har befunnits lämpligt att för perioden 1998 2002 anta ett nytt ramprogram för att säkerställa kontinuiteten hos gemenskapens forskning.

(3) I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 1998) (5), skall kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag angående det femte ramprogrammet, låta utföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem åren före utvärderingen. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommentarer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

(4) Gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling bör i linje med artikel 130f.1 företrädesvis inrikta sig på samhällsproblem, förbättring av gemenskapsindustrins internationella konkurrenskraft, en hållbar utveckling, skapande av arbetstillfällen, livskvalitet och kunskapens globalisering samt bidra till att utveckla och genomföra gemenskapens politik och gemenskapens roll i världen såsom en brännpunkt för enastående vetenskapliga och tekniska prestationer.

(5) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att främja samarbete och samverkan mellan medlemsstaterna.

(6) De FTD-verksamheter som bedrivs inom ramen för den första verksamhet som avses i artikel 130g i fördraget bör inriktas på ett begränsat antal ämnen. Denna verksamhet bör inom ramen för indirekta åtgärder genomföras genom "nyckelåtgärder" som sammanför verksamheterna (från grundforskning via tillämpad och generisk forskning till utveckling och demonstration) till en sammanhängande helhet för att koncentrera dem strategiskt på en gemensam europeisk utmaning eller ett gemensamt europeiskt problem, genom forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art samt genom verksamhet för att gynna optimalt utnyttjande av, och för att öka tillgången till, infrastrukturer för forskning.

(7) De verksamheter som påbörjas inom ramen för den andra verksamheten (samarbete med tredje land och internationella organisationer), den tredje verksamheten (att sprida och fullt ut utnyttja resultaten av FTD) och den fjärde verksamheten (utbildning och rörlighet för forskare) som avses i artikel 130g i fördraget bör komplettera, stödja och växelverka med varandra och ovan nämnda FTD-verksamhet.

(8) Detta förfaringssätt förutsätter att den potential för vetenskaplig och teknisk kvalitet som finns inom gemenskapen bibehålls och förstärks under fullt beaktande av de ansträngningar som görs av gemenskapens viktigaste internationella partner.

(9) I detta sammanhang bör särskild vikt läggas vid de små och medelstora företagens behov i syfte att gynna deras effektiva deltagande i gemenskapsprogrammen och deras förutsättningar att dra nytta av dem, vid spridning och överföring av resultat, vid nyskapande samt vid utbildning och rörlighet för forskare för att stimulera framväxten av en ny generation företagsamma forskare med nyskapande idéer.

(10) Forskning och teknisk utveckling kan stimulera ekonomisk tillväxt och som ett resultat av detta leda till att varaktig sysselsättning skapas.

(11) Forskare, industri och användare har bidragit väsentligt till att utforma åtgärder som skall vidtas inom det femte ramprogrammet och bör vara delaktiga i dess genomförande.

(12) Vid utformning och genomförande av gemenskapens politik och åtgärder måste hänsyn tas till de mål som har samband med den ekonomiska och sociala sammanhållningen. I enlighet med denna princip måste ramprogrammet bidra till en harmonisk utveckling av gemenskapen samtidigt som det gynnar FTD-verksamhet av hög kvalitet. Det är följaktligen nödvändigt att ta hänsyn till att FTD-verksamheterna och den verksamhet gemenskapen bedriver med hjälp av andra relevanta instrument kompletterar varandra.

(13) Det är nödvändigt att främja och underlätta de yttersta randområdenas deltagande i gemenskapens FTD-verksamhet genom lämpliga mekanismer som är anpassade till deras särskilda situation.

(14) I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna enligt artikel 3b i fördraget skall de mål för gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling som återges i femte ramprogrammet stödja verksamhet på gemenskapsnivå när målen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna. Det är nödvändigt att fastställa en "kritisk massa" i mänskliga och ekonomiska termer, särskilt genom samordning av kompletterande kompetens och resurser som finns i de olika medlemsstaterna. Dessa mål kan därför nås bättre på gemenskapsnivå. Detta beslut går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(15) Gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammets verksamheter kan i enlighet med principerna i ramprogrammet anpassas, på de särskilda programmens nivå, allt efter verksamhetens art och dess närhet till marknaden, i särskilda, vederbörligen motiverade fall och i överensstämmelse med bestämmelserna i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (6), särskilt punkterna l5.12 och 5.13 i dessa, samt med internationella bestämmelser.

(16) Det högsta totalbeloppet för femte ramprogrammet skulle behöva ses över om nya medlemsstater ansluter sig innan ramprogrammet går ut.

(17) Gemenskapens deltagande i ramprogrammet bör motsvara den budgetplan som gäller för hela den period som programmet omfattar. Hänsyn bör tas till att en ny budgetplan kommer att förhandlas fram under den tid som femte ramprogrammet löper. Om det högsta totalbeloppet inte skulle vara förenligt med det belopp som finns tillgängligt för forskning inom den då gällande budgetplanen, eller om det inte skulle finnas någon gällande budgetplan, måste ett nytt belopp fastställas, enligt de villkor som anges i fördraget. Likvärdiga arrangemang bör finnas för de särskilda programmen.

(18) De administrativa utgifterna för forskningsverksamheten måste finansieras inom ramen för det allmänna belopp som avsätts för ramprogrammet och bör budgeteras på ett öppet sätt.

(19) De kriterier som har fastställts för att välja ut de ämnen som omfattas av Femte ramprogrammet och dithörande vetenskapliga och tekniska mål beaktar de principer som anges ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas vid genomförandet av Femte ramprogrammet, för att säkerställa enhetlighet.

(20) Gemensamma forskningscentret (GFC) kommer att genomföra direkta FTD-insatser genom forskning samt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet av institutionell art inom områden där det förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser inom gemenskapen eller när det anförtros att bedriva sådan verksamhet som är nödvändig för att utforma och genomföra gemenskapens politik samt uppgifter som åligger kommissionen i kraft av fördraget och som kräver GFC:s opartiskhet. Vidare kommer GFC att stegvis och på ett konkurrensinriktat sätt, inom konsortier, delta i utförandet av den planerade forskningsverksamheten genom indirekta åtgärder.

(21) Det är nödvändigt att beakta de etiska aspekterna av de framsteg som görs inom kunskap och teknik och tillämpningen av dessa, och att genomföra forskningsverksamheten i överensstämmelse med grundläggande etiska principer och privatlivets skydd.

(22) Gemenskapens politik för lika möjligheter måste beaktas vid genomförandet av Femte ramprogrammet.

(23) Förutom den årsrapport som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 130p i fördraget, är det nödvändigt att dessutom, i enlighet med de rekommendationer som skall genomföras beträffande öppenhet samt en sund och effektiv förvaltning, anta bestämmelser om systematisk granskning av hur långt femte ramprogrammet har nått samt om en utvärdering av det.

(24) Det är nödvändigt att sådan verksamhet som för närvarande bedrivs på grundval av EKSG-fördraget, som går ut 2002, i större utsträckning genomförs inom ramprogrammet.

(25) För att säkerställa överensstämmelse mellan den forskningsverksamhet som bedrivs enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och den som bedrivs enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen bör beslutet om ramprogrammet om nukleär forsknings- och utbildningsverksamhet antas samtidigt med detta ramprogram och för samma tid.

(26) Vetenskapliga och tekniska kommittén (CREST) har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed antas för perioden 1998 2002 ett flerårigt ramprogram för alla gemenskapsverksamheter, inbegripet demonstration, inom området forskning och teknisk utveckling, nedan kallat "Femte ramprogrammet".

2. Femte ramprogrammet skall, i enlighet med artikel 130g i fördraget, omfatta fyra gemenskapsverksamheter, nämligen att

a) genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

b) främja samarbete på gemenskapsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

c) sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på gemenskapsnivå,

d) stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom gemenskapen.

Den första gemenskapsverksamheten skall omfatta följande fyra teman:

1. Livskvalitet och förvaltning av levande resurser.

2. Ett användarvänligt informationssamhälle.

3. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt.

4. Energi, miljö och hållbar utveckling.

Den andra, den tredje och den fjärde gemenskapsverksamheten skall var för sig anknyta till följande teman:

1. Bekräftelse av gemenskapsforskningens internationella roll.

2. Främjande av nyskapande och stimulans av små och medelstora företags deltagande.

3. Förbättring av den mänskliga forskningspotentialen och den socio-ekonomiska kunskapsgrunden.

Verksamheter som bedrivs inom de temaprogram som ingår i gemenskapens första verksamhetsområde skall också, genom att samordnas och växelverka med de övergripande programmen, bidra till att nå målen för dessa tre teman.

Verksamheten skall om möjligt komplettera relevanta initiativ av medlemsstaterna och sådana initiativ som COST och Eureka.

3. Kriterierna för att välja de teman som avses i punkt 2 och de därmed sammanhängade målen anges i bilaga I. De skall gälla vid Femte ramprogrammets genomförande.

4. De allmänna riktlinjerna för gemenskapsverksamheterna, deras vetenskapliga och tekniska mål samt därmed sammanhängade prioriteringar anges i bilaga II.

Artikel 2

1. a) Det högsta totalbeloppet för gemenskapens deltagande i femte ramprogrammet skall vara 12 740 miljoner ecu.

Av detta belopp avser

- 3 100 miljoner ecu perioden 1998 1999,

- 9 640 miljoner ecu perioden 2000 2002.

b) Beloppet 9 640 miljoner ecu skall anses vara bekräftat om det är förenligt med den budgetplan som gäller under perioden 2000 2002. Om en ny budgetplan träder i kraft skall detta villkor endast, uppfyllas om

- budgetplanen anger den del av utgifterna som är tillgänglig för forskning, och

- denna del medger att gemenskapen deltar med 9 640 miljoner ecu för perioden 2000 2002.

c) Om beloppet 9 640 miljoner ecu inte är förenligt med gällande budgetplan för perioden 2000 2002, eller om det inte finns någon gällande budgetplan för dessa år, skall Europaparlamentet och rådet bestämma ett nytt högsta totalbelopp enligt de villkor som anges i fördragets artikel 130i.1.

d) De årliga anslagen skall stämma överens med prioriteringarna i detta beslut.

2. Om nya medlemsstater ansluter sig innan detta ramprogram har upphört skall det belopp som nämns i artikel 2.1 ses över.

3. I bilaga III anges respektive belopp för vart och ett av verksamhetsområdena enligt artikel 1 och uppdelningen mellan temana i det första verksamhetsområdet som definieras i artikel 1.2.

4. Alla administrativa kostnader för forskningsverksamheten skall betalas vid programmets totala anslag. De skall behandlas i Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de förfaranden som brukar tillämpas för andra jämförbara administrativa kostnader.

Artikel 3

1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom åtta särskilda program, varav fyra motsvarar den första gemenskapsverksamhetens fyra teman, tre är kopplade till den andra, den tredje respektive den fjärde gemenskapsverksamheten och det åttonde är ett särskilt program för Gemensamma forskningscentret. Företrädare för forskarsamhället, industrin och användarna kommer att vara nära delaktiga under hela genomförandeprocessen.

Varje särskilt program skall innehålla exakta uppgifter om programmets mål i enlighet med de vetenskapliga och tekniska målen i bilaga II, ange detaljerade genomförandebestämmelser, fastställa programmens varaktighet och tillhandahålla de medel som anses nödvändiga.

2. Femte ramprogrammets genomförande kan vid behov leda till uppkomsten av tilläggsprogram enligt artikel 130k i fördraget, till att gemenskapen deltar i program för forskning och utveckling som bedrivs av flera medlemsstater enligt artikel 130l eller till bildande av gemensamma företag eller andra organisationer enligt artikel 130n. Ramprogrammets genomförande kan även leda till samarbete med tredje land eller internationella organisationer enligt artikel 130m.

3. I det fall som avses i artikel 2.1 c skall rådet, enligt villkoren i fördragets artikel 130i.4, anpassa de belopp som anses nödvändiga för de särskilda programmen så att de är förenliga med det nya högsta totalbeloppet. I avvaktan på beslut från rådet får de särskilda programmen inte genomföras utöver bestämmelsen i första strecksatsen i artikel 2.1a.

Artikel 4

De närmare reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i femte ramprogrammet skall vara de som fastställts i enlighet med de särskilda bestämmelser om forskning och teknisk utveckling i budgetförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7), kompletterade genom bilaga IV till detta beslut.

Artikel 5

1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende, kvalificerade experter kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av femte ramprogrammet och dess särskilda program mot bakgrund av de kriterier som anges i bilaga I och de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga II. Kommissionen skall särskilt bedöma om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Kommissionen skall vid behov lägga fram förslag till anpassningar eller kompletteringar av ramprogrammet och/eller de särskilda programmen med beaktande av resultaten av denna bedömning.

2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående sjätte ramprogrammet skall den låta oberoende, kvalificerade experter utföra en extern utvärdering av de verksamheter som genomförts i gemenskapen och av vad som uppnåtts inom dessa under de fem åren före denna utvärdering, mot bakgrund av de kriterier som anges i bilaga I och de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga II. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

3. De oberoende kvalificerade experter som avses i punkterna 1 och 2 skall väljas särskilt bland företrädare för forskarsamhället, industrin och användarna och utses av kommissionen som på ett välavvägt sätt skall beakta de olika forskningsaktörerna.

Artikel 6

All forskningsverksamhet som genomförs enligt femte ramprogrammet skall genomföras i överensstämmelse med grundläggande etiska principer.

Utfärdat i Bryssel den ...På Europaparlamentets vägnar

OrdförandePå rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT C 173, 7.6.1997, s. 10 och EGT C 291, 25.9.1997, s. 15.

(2) EGT C 355, 21.11.1997, s. 38 och EGT C 73, 9.3.1998, s. 133.

(3) EGT C 379, 15.12.1997, s. 26.

(4) Europaparlamentets yttrande av den 18 december 1997 (EGT C 14, 19.1.1998, s. 171, rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 mars 1998 och Europaparlamentets beslut av den . . . (ännu ej offentliggjort i EGT).

(5) EGT L 126, 18.5.1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(7) EGT L 356, 31.12.1977, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2447/97 (EGT L 340, 11.12.1997, s. 1).

BILAGA I

URVALSKRITERIER FÖR TEMAN OCH MÅL FÖR GEMENSKAPSVERKSAMHETER

1. Europeiska gemenskapens FTD-strategi är inriktad på att stärka de vetenskapliga och tekniska grundvalarna för gemenskapens industri och stimulera den till att bli mer konkurrenskraftig på internationell nivå, samtidigt som strategin skall gynna all forskningsverksamhet som anses nödvändig i kraft av andra kapitel i fördraget. Genomförandet av strategin grundar sig på de två principerna om vetenskaplig och teknisk kvalitet och relevans för de ovannämnda målen.

På grundval av den lönsamhetsanalys, som styrs av en önskan att europeiska offentliga medel skall fördelas på bästa sätt och i enlighet med subsidiaritetsprincipen kommer urvalet av Femte ramprogrammets teman och mål dessutom att göras mot bakgrund av att gemenskapen skall göra insatser endast om och i den mån som målen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva.

2. Med tillämpning av ovan nämnda principer skall femte ramprogrammet definieras med utgångspunkt i ett antal gemensamma kriterier som kan delas in i tre kategorier:

- Kriterier som hänger samman med ett "mervärde" för gemenskapen och med subsidiaritetsprincipen:

- Behovet av att fastställa en "kritisk massa" i mänskliga och ekonomiska termer, särskilt genom samordning av kompletterande kompetens och resurser som finns i de olika medlemsstaterna.

- Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik på ett eller flera områden.

- Behandling av problem som uppstår på gemenskapsnivå, eller frågor som rör standardiseringsaspekter eller som har att göra med utvecklingen av det europeiska området.

Endast sådana mål som kan uppnås mer effektivt på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter skall väljas ut.

- Kriterier som har samband med samhällsmålen:

- Förbättring av sysselsättningssituationen.

- Främjande av livskvalitet och hälsa.

- Skydd av miljön.

Dessa kriterier skall bidra till att man uppnår gemenskapens huvudsakliga samhällsmål, som återspeglar medborgarnas förväntningar och behov.

- Kriterier som har samband med den ekonomiska utvecklingen och vetenskapliga och tekniska framtidsutsikter:

- Sektorer som utvecklas och skapar goda tillväxtmöjligheter.

- Sektorer där gemenskapens företag kan och måste förstärka sin konkurrenskraft.

- Sektorer där det finns utsikter till viktiga vetenskapliga och tekniska framsteg och som erbjuder möjligheter till spridning och användning av resultaten på medellång och lång sikt.

Dessa kriterier skall bidra till en harmonisk och hållbar utveckling av Europeiska unionen som helhet.

3. De kriterier som avses i punkt 2 och som vid behov skall kompletteras, skall tillämpas vid genomförandet av femte ramprogrammet för att fastställa de särskilda programmen och välja ut verksamhet för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstrationsverksamhet. Kriterierna i de tre kategorierna skall tillämpas samtidigt och måste alla uppfyllas, om än i olika omfattning från fall till fall.

BILAGA II

Allmänna riktlinjer för gemenskapsverksamheterna, vetenskapliga och tekniska mål och därtill knutna prioriteringar

1. TEMAN OCH ORGANISATION

När det gäller teman i och organisation av det femte ramprogrammet erinras det om att detta i enlighet med artikel 130g i EG-fördraget kommer att omfatta fyra verksamheter:

- Den första verksamheten omfattar program för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Den andra verksamheten är inriktad på att främja samarbete inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration med tredje land och internationella organisationer.

- Den tredje verksamheten rör spridning och fullt utnyttjande av resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Den fjärde verksamheten syftar till att stimulera utbildning och rörlighet för forskare.

1. DEN FÖRSTA VERKSAMHETENS INNEHÅLL OCH ORGANISATION

Programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration kommer att omfatta följande:

- Nyckelåtgärder.

- Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art.

- Verksamheter till stöd för infrastrukturer för forskning.

Inom dessa program skall, där så är lämpligt, studier och forskningsverksamhet omfatta relevanta etiska och rättsliga aspekter, med anknytning till den grundläggande respekten för mänskliga värden.

Inom dessa program skall särskilt avseende fästas vid de socio-ekonomiska konsekvenserna av genomförandet, användningen och effekterna av de tekniker, processer och scenarier som omfattas av vart och ett av programmen. Som en integrerad del av åtgärderna inom det första verksamhetsområdet skall relevant socio-ekonomisk forskning bedrivas. Särskilda ansträngningar skall göras för att säkerställa samstämmighet mellan dessa verksamhetsområden så att användarna kan utnyttja och sprida resultaten optimalt. Dessa åtgärder skall kompletteras med socio-ekonomisk forskning i övergripande ämnen inom det fjärde verksamhetsområdet.

Inom ramen för en konsekvent strategi, som även omfattar den andra, den tredje och den fjärde verksamheten skall dessutom, inom området för respektive program, åtgärder genomföras, som bidrar till att förverkliga verksamheternas syften.

Samverkan med andra relevanta gemenskapsinstrument skall eftersträvas.

a) Nyckelåtgärder

Nyckelåtgärder skall vara problemorienterade och klart definierade, stämma överens med kriterierna och särskilt inriktas mot varje programs mål och de önskade resultaten samt beakta användarnas synpunkter. De skall ha en klar europeisk inriktning. Nyckelåtgärderna ses som en samling av små och stora, tillämpade, generiska och, i förekommande fall, grundläggande forskningsprojekt inriktade på en gemensam europeisk utmaning eller ett gemensamt europeiskt problem, utan att för den skull utesluta frågor med global räckvidd.

Den forskningsverksamhet som genomförs i detta sammanhang skall täcka hela det spektrum av verksamheter och ämnesområden som krävs för att uppnå målen och sträcka sig från grundforskning, genom utveckling, till demonstration. Nödvändig uppmärksamhet kommer att ägnas förbindelser med relevanta nationella och internationella initiativ (inklusive kompletterande europeiska FTD-ramverk).

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

Denna verksamhet, som är avgörande för att nå målen inom temaprogrammen, skall genomföras inom ett begränsat antal områden, som inte omfattas av nyckelåtgärderna. Den skall komplettera nyckelåtgärderna. Dess huvudsyfte är att hjälpa gemenskapen att upprätthålla och förbättra sin vetenskapliga och tekniska kompetens på de områden inom forskning och stödteknik som bör få omfattande användning.

c) Stöd till infrastrukturer för forskning

Sett mot bakgrund av att uppbyggnad och drift av infrastrukturer för forskning är en nationell uppgift bör gemenskapens stöd till infrastrukturer för forskning i linje med målen för temaprogrammen bidra till att uppfylla två väsentliga krav på gemenskapsnivå: 1) behovet av optimalt utnyttjande av befintliga infrastrukturer för forskning och 2) behovet av gränsöverskridande samarbete för att skapa rationella och kostnadseffektiva infrastrukturer för forskning.

Gemenskapens uppgift bör vara att ge mervärde som ett komplement till nationella och multinationella initiativ. Gemenskapsstöd kan förbättra tillgången till infrastrukturerna och kommer främst att ges till nätverk för forskningsinfrastruktur som leder till vidare komplementaritet, till förenade ansträngningar och/eller specialisering på europeisk nivå (inbegripet kompatibilitet mellan databaser).

2. DEN ANDRA, DEN TREDJE OCH DEN FJÄRDE VERKSAMHETENS INNEHÅLL OCH ORGANISATION

De övergripande temana befinner sig i skärningspunkten för gemenskapens forskningspolitik och dess politik för yttre förbindelser, innovation, små och medelstora företag och mänskliga resurser samt sociala frågor och sysselsättning.

Vart och ett av dessa omfattar följande:

- Specifik verksamhet i förekommande fall även som nyckelåtgärder med koppling till de allmänna mål för gemenskapens politik för yttre förbindelser, innovation, små och medelstora företag och mänskliga resurser, vilken inte genomförs som en del av temana i den första verksamheten.

- Verksamhet huvudsakligen i form av samordning, stöd och åtföljande verksamhet för att säkerställa samstämmigheten mellan liknande verksamhet som genomförs under temana inom det första verksamhetsområdet.

I samordning och samverkan med de övergripande programmen skall inom de tematiska programmen nödvändiga åtgärder vidtas för att, inom ramen för den egna verksamheten, aktivt bidra till att de övergripande programmens allmänna mål kan uppnås.

Stöd från gemenskapen till infrastrukturer för forskning inom det fjärde verksamhetsområdet skall särskilt koncentreras på åtgärder för att förbättra tillgången till sådana infrastrukturer.

3. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET

De direkta FTD-insatser som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret (GFC) skall omfatta forskning och vetenskapliga och tekniska stödåtgärder av institutionell art. GFC får ge stöd inom områden där det förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser i gemenskapen eller när det får i uppdrag att bedriva sådan verksamhet som är nödvändig för att utforma och genomföra gemenskapens politik samt uppgifter som åligger kommissionen i kraft av fördraget och som kräver GFC:s opartiskhet (till exempel i standardiseringsfrågor). GFC kommer att bedriva sin verksamhet i nära samarbete med forskarsamhället och företag i Europa.

GFC ägnar sig också mer och mer åt konkurrensinriktade verksamheter.

II. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL

1. FÖRSTA VERKSAMHETEN

TEMA 1

LIVSKVALITET OCH FÖRVALTNING AV DE LEVANDE RESURSERNA

Att förbättra livskvaliteten och hälsotillståndet är en viktig utmaning och gemenskapen planerar att gripa sig an den genom att främja en ökad kunskap och utveckla teknik på biovetenskapens område.

Samtidigt kommer framsteg inom detta område att bidra till en ökad konkurrenskraft hos gemenskapens företag genom att skapa nya framtidsperspektiv på områden där gemenskapen redan ligger långt framme, till exempel biotekniken, agroindustrin och hälso- och miljöområdena där snabba framsteg fortsätter att göras.

a) Nyckelåtgärder

i) Livsmedel, kost och hälsa

Syftet med denna nyckelåtgärd är att främja utvecklingen av kunskap, teknik och metoder, inbegripet prenormativa aspekter, som är baserade på ämnesövergripande förhållningssätt för att åstadkomma en säker, hälsosam, balanserad och varierad livsmedelsförsörjning inom hela näringskedjan. Detta förutsätter först och främst.

- utveckling av ny, säker och flexibel och/eller förbättrad tillverkningsteknik för att förbättra livsmedelskvaliteten och möjligheten till acceptans från konsumenterna samtidigt som möjligheterna att härleda råvaror och slutprodukter garanteras,

- utveckling av test och metoder för att upptäcka och eliminera smittsamma och giftiga ämnen ur näringskedjan,

- forskning om livsmedlens roll för att främja och upprätthålla hälsa med avseende på diet och kost, toxikologi, epidemiologi, samverkan med miljön, konsumentens val och folkhälsan.

ii) Kontrollen av infektionssjukdomar

De prioriterade målen för denna nyckelåtgärd är kampen mot och kontrollen av infektionssjukdomar, såväl hos människor som hos djur, inklusive zoonoser, vilka får allt större effekter oavsett om de är etablerade, nyligen har uppträtt eller har kommit tillbaka, på grundval av forskning som syftar till att förbättra förståelsen av immunsystemet. Skärpt uppmärksamhet skall ägnas

- utveckling av förbättrade eller nya mono- eller polyvalenta vacciner eller en kombination av båda, särskilt mot virussjukdomar, inbegripet stöd till kliniska provningar på flera centrum,

- nya och förbättrade strategier för att identifiera och kontrollera infektionssjukdomar, inriktade på behandling och förebyggande och grundade på studier av patogenes, uppkomsten av motståndskraft och immunitetskontroll,

- frågor med anknytning till folkhälsan och vårdsystemet, särskilt förvaltning, förebyggande, övervakning, beteendeaspekter samt bekämpning av infektionssjukdomar (inbegripet modellering av sjukdomar hos människan).

iii) "Cellfabriken"

Denna nyckelåtgärd syftar till att hjälpa gemenskapens företag att utnyttja framstegen inom biovetenskap och bioteknik, särskilt inom områdena hälsa, miljö, jordbruk, agroindustrier samt produkter med högt förädlingsvärde, såsom kemikalier. Den syftar till att utveckla tvärvetenskaplig teknik med utgångspunkt i utnyttjandet av egenskaperna hos mikroorganismer, växter och djur, särskilt på cellnivå och lägre nivå. Målet är att förstå hur celler fungerar så att biomolekyler och bioprocesser med högt förädlingsvärde utvecklas, som kan höja livskvaliteten och förbättra hälsotillståndet, bland annat

- nya och innovativa hälsoprocesser och hälsoprodukter särskilt genom molekylär teknik (till exempel diagnostiska medel, antibiotika samt medel för att bekämpa cancer, inbegripet växtbaserade preparat),

- energisnål biologisk rening och biologisk avfallsbehandling,

- nya biologiska metoder och produkter, ny processteknik med utgångspunkt i tidigare ej använda växt- och djurkarakteristika för agroalimentära produkter och agroindustrin samt kemiska tillämpningar med högt förädlingsvärde.

Denna nyckelåtgärd bör också syfta till FTD för att göra cellodlingar tillgängliga som modeller för medicin, farmakologi, toxikologi och miljöövervakning för att ersätta djurförsök samt i prenormativt syfte.

iv) Miljö och hälsa

Denna nyckelåtgärd syftar till att åstadkomma en bättre förståelse för den samverkan mellan genetiska, fysiologiska, miljömässiga och sociala faktorer som hör samman med bibehållande av god hälsa och på så sätt bidra till att minska den negativa effekt på hälsan som förändringarna i miljön och på arbetsplatsen kan ha. Den omfattar särskilt frågor om förebyggande åtgärder mot och hälsoeffekter av luftföroreningar, tungmetaller och giftiga ämnen, buller, klimatförändringar och elektromagnetisk strålning, samt effekterna av föroreningar på arbetsplatsen. Prioriterade områden är

- tvärvetenskapliga strategier för att nå fram till en bättre förståelse av samverkan mellan den sociala och fysiska miljön och hälsan, inbegripet sjukdomar och allergier,

- epidemiologiska studier och forskning kring patogenes,

- utveckling av nya metoder för diagnostik, riskbedömning och förebyggande åtgärder,

- utveckling av metoder för att identifiera och om möjligt minska skadliga effekter på hälsan och orsakerna till dem.

v) Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk, inklusive en integrerad utveckling av landsbygdsområden

Målet är att utveckla den kunskap och teknik som behövs för produktion och utnyttjande av levande resurser, skogarna inbegripna, och som omfattar hela produktionskedjan och är anpassad till de senaste justeringarna av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken, samtidigt som det skapas ett vetenskapligt underlag för gemenskapens föreskrifter och standarder. Likaledes är målet att främja skogarnas mångsidiga roll samt en hållbar förvaltning och utnyttjande av skogsresurser som en integrerad del av landsbygdens utveckling. Prioriterade områden är

- nya och hållbara system för produktion och uttag inom jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk med hänsyn till lönsamhet, en hållbar förvaltning av resurserna, produktkvalitet och sysselsättning liksom djurs hälsa och välfärd,

- integrerad produktion och uttag av biologiskt material (användning inom andra områden än livsmedel),

- hållbart och mångsidigt utnyttjande av skogsresurser; den integrerade kedjan från skogsbruk till virke,

- utveckling av metoder för kontroll, övervakning och skydd, inbegripet skydd för marken samt förebyggande av jorderosion,

- prenormativ forskning som tillhandahåller den vetenskapliga grunden för gemenskapsföreskrifter,

- införande av nya redskap och modeller för en integrerad och hållbar utveckling av landsbygden och andra relevanta områden som utgår från bästa möjliga tillvaratagande av varje områdes särskilda möjligheter, också på regional nivå, diversifiering av verksamhetsområden och markanvändning samt deltagande från den berörda befolkningen.

vi) Den åldrande befolkningen

Denna nyckelåtgärd syftar till att genom FTD underlätta för Europa att möta den utmaning som den åldrande befolkningen innebär så att politik och insatser som syftar till att höja livskvaliteten och öka de äldres oberoende och minska behovet av kostnadskrävande långtidsvård utvecklas. Åtgärden är i första hand avsedd för FTD med tvärvetenskaplig inriktning om mekanismer som leder till ett sunt och naturligt åldrande, vilket inbegriper demografiska, sociala och ekonomiska aspekter, samt för insatser som fördröjer funktionsnedsättningar och innebär att de kan hanteras bättre. Den syftar till att skapa konkurrensfördelar för ett stort antal hälsovårdsanknutna industrier och sektorer. Prioriterade områden omfattar följande:

- FTD om åldersrelaterade sjukdomar och hälsoproblem i samband med ökad sjukdomsfrekvens (1) i fall då det finns verkliga utsikter att meningsfullt förebygga, behandla och fördröja sjukdomsdebuten.

- FTD om biologiska, psykiska, sociala och ekonomiska faktorer för ett sunt åldrande och om de faktorer som leder till respektive fördröjer funktionsnedsättningar.

- Demografisk och epidemiologisk forskning om åldrande och funktionsnedsättningar så att en förutsägelse om den åldrande befolkningens storlek och beskaffenhet möjliggörs, som kan ligga till grund för politik och planering.

- FTD för att tillhandahålla en grund för nya metoder att fördröja uppkomsten av funktionshinder, minska trycket på de äldre från den sociala och fysiska miljön (t.ex. bostäder och transporter) samt understödja mental och fysisk rörlighet.

- FTD i fråga om effektiv och ändamålsenlig hälso- och sjukvård samt samhällelig omsorg om äldre, inbegripet jämförande forskning om finansiering av långtidsvård och pensioner.

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

- Kroniska och degenerativa sjukdomar (särskilt cancer och diabetes), hjärt- och kärlsjukdomar och sällsynta sjukdomar

Stora utmaningar inom den biomedicinska forskningen består i att klarlägga etiologin och patogenesen vid sjukdomar med mer än en samverkande orsak (genetiska, betingade av miljö eller av levnadssätt) med såväl hög sjukdomsfrekvens (t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar, cancer och diabetes) som låg (t.ex. sällsynta sjukdomar). Det finns ett trängande behov av att förbättra diagnostik, behandling, förebyggande och kontroll med hjälp av epidemiologi och tillämpning av framsteg inom den moderna tekniken, något som kräver en multinationell strategi.

- Forskning kring genom och genetiskt betingade sjukdomar

Denna verksamhet har som mål att identifiera genernas fysiologiska funktioner och förbättra förståelsen för betydelsen av sekvensinformation. Ny kunskap och teknik från denna generiska verksamhet bör gynna utnyttjande av genetisk information till gagn för hälsotillståndet, industrin och miljön i Europa. Upprättande av samarbete på detta område kommer att utgöra en grund för utvecklingen av expressionssystem för att underlätta studiet av gener som är av intresse för industrin och jordbruket samt underlätta utformningen av verksamma molekyl- och genbaserade förebyggande terapeutiska strategier när det gäller sjukdomar hos människor och djur.

- Neurovetenskap

Denna verksamhet avser att ge nya insikter i och ny förståelse för de mekanismer som styr de inbördes sambanden mellan biologisk och psykologiska processer, att främja ny diagnostik (t.ex. bildframställning) och terapeutiska strategier mot neurologiska och psykiska störningar samt utgöra grund för innovationsmöjligheter inom vårdområdet.

- Folkhälsa och forskning kring hälso- och sjukvård

Förbättring av hälso- och sjukvårdssystemen: Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa samt effektiviteten och kostnadseffektiviteten i tekniken och insatserna för att främja hälso- och sjukvården, förbättra hälsan och säkerheten på arbetet, utvärdera vårdmodeller, utveckla faktabasen för klinisk praxis och hälsovårdspolitiken samt studera hälsovariationer i Europa.

Bekämpning av narkotikarelaterade problem: Att förebygga och i lämpliga fall kontrollera narkotikarelaterade hälsoproblem genom att bestämma de psykiska och socio-ekonomiska faktorer som ligger bakom bruk och missbruk av narkotika, utveckla en bättre förståelse för de långsiktiga medicinska och sociala konsekvenserna av missbruk samt utveckla effektivare behandlingsstrategier.

- Studier av problem som gäller biomedicinsk etik och bioetik i samband med respekten för grundläggande mänskliga värden (2).

- Studier av de socio-ekonomiska aspekterna på utvecklingen inom biovetenskap och bioteknik med avseende på synen på en hållbar utveckling (inverkan på samhället, ekonomin och sysselsättningen).

c) Stöd till infrastrukturer för forskning

I enlighet med ovan skisserade allmänna mål bör verksamheten inriktas på exempelvis databaser och samlingar av biologiskt material, centra för klinisk forskning samt experiment och anläggningar för forskning om fiske och vattenbruk.

TEMA 2

ETT ANVÄNDARVÄNLIGT INFORMATIONSSAMHÄLLE

Konvergensen mellan informationsbehandling, kommunikation och innehåll genomsyrar allt mer de flesta industriella och sociala verksamheter och blir allt mer avgörande för Europas konkurrenskraft och livskvalitet. Informationssamhället ger möjligheter till ett stort antal nya verksamheter inom t.ex. handel, arbete, transport, miljö, utbildning, hälsa och kultur, både för enskilda personer och för företag i gemenskapen. Fortsatta ansträngningar på området forskning, teknisk utveckling samt användning och demonstration av teknik är nödvändiga för att fullt ut kunna förverkliga informationssamhällets möjligheter. Nyckelåtgärdernas tekniska omfattning ger möjlighet till dynamisk koncentration och flexibelt genomförande av verksamheter som återspeglar de socio-ekonomiska prioriteringarna.

I dessa ansträngningar måste man inom alla verksamheter behandla allmängiltiga problem som tillgång, användarvänlighet, kostnadseffektivitet, driftskompatibilitet och standardisering samt socio-ekonomiska effekter.

a) Nyckelåtgärder

i) System och tjänster för medborgarna

Syftet med denna nyckelåtgärd är att tillmötesgå politiska behov och användarnas behov och att till lägsta kostnad förenkla tillgången till allmänna tjänster av hög kvalitet, att främja den näringsgren som tillhandahåller dessa tjänster och att bana väg för det "digitala samhället" både på landsbygd och i städer. I detta sammanhang kommer den att grundas på följande prioriteringar:

- Hälso- och sjukvård: datoriserade vårdsystem, säkra nätverk för hälso- och sjukvård med hög kapacitet och distansläkarvård.

- Personer med särskilda behov, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre: avancerade gränssnitt och telesystem för att integrera äldre och personer med funktionsnedsättning i samhället.

- Offentliga förvaltningar: avancerade multimediasystem för att underlätta tillgång till och tillhandahållning av tjänster av allmänt intresse.

- Miljön: intelligenta system för analys, övervakning, förvaltning och tidig varning samt stödsystem för upptäckt och röjning av landminor.

- Transport och turism: de avancerade intelligenta system som behövs för förvaltning och dithörande teletjänster.

ii) Nya arbetsmetoder och elektronisk handel

Syftet med denna nyckelåtgärd är att utveckla teknik för att hjälpa företagen att bli mer effektiva och för att effektivisera handeln med varor och tjänster samt underlätta förbättringar av arbetsförhållanden och arbetets kvalitet. Följande ämnen är prioriterade:

- Flexibla, mobila och distansanpassade arbetsmetoder och redskap för individer och för samordnat arbete och arbete i grupp samt arbetsmetoder som bygger på simulering och virtuell verklighet inbegripet utbildning på detta område.

- Förvaltningssystem för leverantörer och konsumenter, inbegripet system som stödjer anpassning av masstillverkade varor till varje konsuments behov samt driftskompatibla och säkra betalningssystem.

- Informations- och nätsäkerhet, inbegripet kryptografi, teknik för att bekämpa databrott, tekniska metoder för bestyrkande och för skydd av integritet och immateriell äganderätt samt "teknik som förbättrar skyddet för privatlivet".

iii) Multimediernas innehåll och redskap

Syftet med denna nyckelåtgärd är att underlätta ett livslångt lärande, att stimulera kreativiteten, att möjliggöra språklig och kulturell mångfald och att förbättra funktionerna hos framtida informationsprodukter och informationstjänster med beaktande av användarvänlighet och användaracceptans. I forskningen betonas vikten av intelligenta system för utbildning och innovativa former för multimedieinnehåll, inbegripet audiovisuellt innehåll och redskap för att strukturera och behandla dessa. Den kommer att fokuseras på följande fyra huvudlinjer:

- Interaktiv elektronisk utgivning med nya metoder för att skapa och strukturera publikationer; individualiserad spridning av information och tillgång till vetenskapligt, kulturellt och annat innehåll genom ett nätverk av bibliotek, arkiv och museer.

- Utbildning: system, tjänster och programvara som gör det möjligt att utveckla och demonstrera nya metoder med användning av multimedia, bredbandkommunikation, simulering och virtuell verklighet.

- Ny språkteknik, inbegripet gränssnitt som bidrar till att göra informations- och kommunikationssystemen mer användarvänliga.

- Avancerad teknik för tillgång till, urval, analys och behandling av information som gör det lättare att behärska informationsexplosionen och underlättar användningen av multimedieinnehåll, inbegripet geografiska informationssystem.

iv) Viktiga tekniker och infrastrukturer

Syftet med denna nyckelåtgärd är att höja kunskapsnivån med avseende på de tekniker som är avgörande för informationssamhället, att påskynda deras införande och vidga deras användningsområde. Denna åtgärd kommer att inriktas på följande prioriterade områden:

- Teknik för och förvaltning av informationsbehandling, kommunikation och nätverk, inbegripet bredbandsnätverk, samt deras genomförande, tillämpning och kompatibilitet.

- Teknik för och utveckling av program, system och tjänster som inbegriper statistik av hög kvalitet.

- Realtidsteknik och storskalig teknik för simulering och visualisering.

- Mobil- och personkommunikation samt system för denna, inbegripet satellitanknutna system och tjänster.

- Gränssnitt som utnyttjar de olika sinnena.

- Kringutrustning, undersystem och mikrosystem.

- Mikroelektronik (teknik, redskap, utrustning och maskinvara som behövs för utformning och framställning av kretsar och komponenter och utveckling av tillämpningar).

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

För att i ett visionärt perspektiv utveckla framtidens teknik och den teknik som nu växer fram med en möjlig inverkan på industrin kan ämnen för forskning på ett icke-normativt sätt omfatta följande:

- Teknik för att återge, skapa och hantera kunskap.

- Teknik på nano-, kvant-, foton- och bioelektronikområdena inbegripet framtida generationer av integrerade kretsar, höghastighetsdatorer och superintelligenta nät.

c) Stöd till infrastrukturer för forskning

I första hand skall stöd ges för att underlätta en snabb utveckling och kompatibilitet i fråga om avancerade höghastighetsdatorer och kommunikationssystem i Europa, vilka behövs för forskning på alla områden inom vetenskap och teknik inom ramen för den globala utvecklingen av Internet.

TEMA 3

KONKURRENSKRAFTIG OCH HÅLLBAR TILLVÄXT

Målet är att ta fram och sprida den kunskap och teknik som behövs för att utforma och utveckla processer och producera högkvalitativa, miljö- och konsumentvänliga produkter som blir konkurrenskraftiga på morgondagens marknad, att bidra till att öka tillväxten och att skapa nya arbeten i Europa och stödja tillverkningsindustrins (även små och medelstora företags) fortsatta innovationsansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft.

Detta går hand i hand med utvecklingen av transportsystem som är ekonomiska och säkra och skyddar miljön och livskvaliteten.

a) Nyckelåtgärder (3)

i) Innovativa produkter, processer, organisation

Syftet med denna nyckelåtgärd är att underlätta utvecklingen av innovativa produkter och tjänster av hög kvalitet, vilka tillgodoser medborgarnas och marknadens behov och utvecklingen av nya resursbesparande och miljövänliga produktions- och tillverkningsmetoder, inbegripet innovation inom och modernisering av traditionell industri oberoende av produktionsmetod. Forskningen skall inriktas på följande prioriterade områden:

- Utarbetande, utveckling och integrering av ny teknik för utformning, tillverkning, kontroll och produktion, inbegripet teknik och utveckling på mikro- och nanonivå.

- Spridning, integrering och anpassning av informationssamhällets teknik för intelligent produktion (inbegripet flexibla verkstadssystem och flexibilitet i förvaltning av försörjnings- och distributionskedjan, integrerade system och teletjänster för drift och underhåll samt simuleringsteknik och arbetsdelningsteknik).

- Teknik för att förbättra kvalitetskontrollen och för rena och ekoeffektiva processer, inbegripet syntes- och separationsteknik, som syftar till att minska resursanvändningen och främja användning av förnybara resurser, återanvändning och återvinning av avfall och utveckling av rena processer och produkter på grundval av begreppet "livscykelanalys".

- Nya metoder för att organisera produktionen och arbetet och för att utnyttja och utveckla kompetens (inbegripet socio-ekonomiska analyser), inbegripet inom traditionella industrier.

ii) Ett hållbart system för rörlighet och intermodalitet

Syftet är att säkerställa utvecklingen av helt integrerade politiska och operationella möjligheter till ett integrerat driftskompatibelt och i stor utsträckning intermodalt system för transporter med järnväg, på väg, i luften samt vattenburna transporter på europeisk nivå för att säkerställa rörligheten för personer och varor och förbättra transporteffektiviteten samt transportens säkerhet och pålitlighet, samtidigt som köbildning och annan ogynnsam inverkan på miljön minskas. Detta kräver följande prioriteringar:

- Utveckling, validering och demonstration av rationella modala och intermodala system för att hantera transporter, inbegripet förbättrad användning av andra generationens satellitbaserade navigations- och positioneringssystem, samt avancerade informationstjänster för resande och operatörer.

- Forskning om transportinfrastrukturer och deras samspel med transportmedel och transportsystem samtidigt som all skadlig inverkan på miljön och säkerheten minskas och tillgängligheten till och integreringen av markanvändnings- och transportpolitiken beaktas.

- Utveckling av tekniska och socio-ekonomiska scenarier för hållbar rörlighet för personer och varor.

iii) Landtransport och marinteknik

Syftet är att, samtidigt som miljön bevaras och säkerheten förbättras, främja utvecklingen och integreringen av sådan kunskap och teknik som är specifik för landtransport och marin verksamhet. Detta kommer att göra det möjligt för gemenskapen att utveckla teknik för att upprätthålla och befästa den europeiska bil- och järnvägsindustrins konkurrenskraft genom att utveckla innovativ teknik, nya material, metoder och system för hållbara och effektiva landtransportmedel och för att till fullo utnyttja havsresurserna och förbättra marinindustrins konkurrenskraft. Denna åtgärd kompletterar nyckelåtgärderna om ett hållbart system för rörlighet och intermodalitet och hållbara marina ekosystem. Åtgärderna kommer att omfatta följande prioriterade områden:

- Utveckling av teknik för ekonomiska, rena, säkra, effektiva, energisnåla och intelligenta väg- och järnvägsfordon i hela den integrerade transportmiljön.

- Innovativa idéer för fordon med användning av nya material och konstruktionstekniker med tonvikt på förbättrad säkerhet (inklusive viktminskning och krocksäkerhet), återvinning och minskning av samtliga livscykelkostnader.

- Samspelet människa-fordon i väg- och järnvägsfordon samt innovativa metoder för att anpassa järnvägsbaserade system till nya behov.

- Utveckling av avancerade, säkra, miljövänliga och effektiva fartyg.

- Utnyttjande av havet och de inre vattenvägarna som ett ekonomiskt och säkert sätt att transportera varor och passagerare (inbegripet avancerad hamninfrastruktur) genom att maximera fartygens prestanda och driftskompatibilitet i samverkan med nyckelåtgärden om ett "hållbart system för rörlighet och intermodalitet".

- Teknik för havsstudier, havsobservation och hållbart utnyttjande av havets energi och mineralresurser, inbegripet offshore- och undervattensteknik, obemannade farkoster och undervattensakustik.

iv) Nya perspektiv för luftfarten

Syftet med denna nyckelåtgärd är att hjälpa gemenskapen att befästa sin ställning inom denna sektor genom att utveckla dess kompetens när det gäller den mest avancerade luftfartstekniken på ett miljövänligt sätt. Den skall omfatta följande prioriterande områden:

- Utveckling och demonstration av avancerad teknik för integrerad konstruktion och tillverkning samt minskning av energiförbrukning, utsläpp och buller för olika flygplanstyper.

- Teknisk och ekonomisk möjlighet att tillverka den nya generationen flygplanstyper samt teknik som är av avgörande betydelse för detta, inbegripet avancerade system och delar av system.

- Utveckling av teknik för att förbättra driftssäkerhet och effektivitet, inbegripet integrering av flygtrafikstyrningsteknik ombord, samordnat med andra transportrelaterade nyckelåtgärder.

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

Arbetet skall inriktas på följande åtgärder inom den prioriterade forskning som behövs för att förstärka den europeiska konkurrenskraften och livskvaliteten:

- Stöd till utvecklingen av nya och förbättrade industrimaterial och dessa materials tillverkningsprocess: material som tål höga temperaturer och högt tryck (t.ex. för energiframställning och motorer), lätta material (för transport och konstruktion), funktionella material (optisk-elektroniska, biomaterial, sensorer) utformade och utvecklade med tanke på att de skall vara lätta att återvinna; teknik för ytor och gränssnitt liksom nanoteknik och strålningsteknik.

- Säkerställande av att europeiska normerings- och provningslaboratorier tillhandahåller enhetlig mätning och provning som motsvarar de mätningar som Europas större handelspartner utför, genom att göra teknisk provning tillgänglig, liksom redskap för certifierade referensmaterial och mätinstrument som skall användas i medlemsstaterna för att garantera överensstämmelse med gemenskapsdirektiv och genom att stödja standardisering och certifiering, vilket inbegriper bedrägeribekämpning samt åtgärder för att säkerställa kvaliteten på produkter och tjänster.

- Utvecklande av nya och förbättrade material och produktionsmetoder inom stålområdet.

c) Stöd till infrastrukturer för forskning

I enlighet med de allmänna mål som skisseras ovan bör verksamheten inriktas på exempelvis datorcentrum för forskning, högeffektvindtunnlar, laboratorier och anläggningar för mätning och provning samt specialiserade databaser.

TEMA 4

ENERGI, MILJÖ OCH HÅLLBAR UTVECKLING

Vid genomförande av unionens politik är det viktigt med forskning och teknisk utveckling på energi- och miljöområdet och en hållbar förvaltning av ekosystemresurserna. Om den erforderliga kunskapen och tekniken utnyttjas, blir det möjligt att tillgodose ett stort antal olika behov. Resultaten av denna forskning kommer att bilda underlag för den politik som utarbetas på gemenskapsnivå eller som följer av internationella fördrag.

Målet går hand i hand med en ekonomisk utveckling och industriell konkurrenskraft som respekterar miljön och livskvalitet. Det krävs rena, effektiva, ekonomiska och diversifierade energisystem och energitjänster, inbegripet att teknik för ny och förnybar energi införs. Dessa bör särskilt bidra till en betydande minskning av utsläppen av CO2 och andra växthusgaser.

På miljö- och energiområdet är sambandet mellan forskning och teknisk utveckling starkt, men det rör sig fortfarande om skilda områden som var för sig kräver särskilda finansiella och administrativa arrangemang.

A. Miljö och hållbar utveckling

a) Nyckelåtgärder

i) Hållbar förvaltning av vatten och vattenkvalitet

Denna nyckelåtgärd syftar till att ge den kunskap och teknik som behövs för en rationell förvaltning av vattenresurser för hushållens, industrins och jordbrukets behov. Bland de prioriterade områdena återfinns

- behandlings- och reningsteknik för att förhindra förorening, rena vatten och använda och/eller återanvända vatten på ett rationellt sätt (inbegripet slutna kretslopp, säkra distributionssystem); helhetsstrategi för förvaltning av vattenresurser och våtmarker,

- teknik för övervakning och förebyggande av miljöförorening, skydd och förvaltning av grund- och ytvattenresurser, inbegripet ekologiska kvalitetsaspekter,

- system för tillsyn, tidig varning och kommunikation,

- teknik för reglering och förvaltning av bestånd och teknik för arida och semiarida områden och regioner med vattenbrist.

ii) Global förändring, klimat och biologisk mångfald

Denna nyckelåtgärd syftar till att utveckla den vetenskapliga och tekniska grunden och verktygen för genomförande av gemenskapspolitik, särskilt EG:s handlingsprogram för miljön och strategin för biologisk mångfald samt att stödja de forskningsåtaganden som går tillbaka på internationella fördrag och konventioner som undertecknats av Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater. På det hela taget är nyckelåtgärden ämnad att öka förståelsen på dessa områden för att bidra till att uppnå gemenskapsmålet för hållbar utveckling, där så är möjligt i samverkan med industrin. De prioriterade områdena för detta är

- att förstå, spåra, bedöma och förutse globala förändringsprocesser med tyngdpunkt på orsaker och verkan på europeisk och lokal nivå med hänsyn till såväl naturfenomen som antropogena fenomen och inom ramen för det hållbara utnyttjandet av naturresurserna. Naturvetenskap, socio-ekonomisk vetenskap och vid behov kulturvetenskap skall utnyttjas,

- att främja bättre förståelse för ekosystemen på land och i havet och samspelet mellan dessa och andra ekosystem,

- att utarbeta scenarier och strategier för att förebygga, bromsa och möjliggöra anpassning till globala miljöförändringar och klimatförändringar samt bevara den biologiska mångfalden inom ramen för en hållbar utveckling,

- att stödja utvecklingen av det europeiska deltagandet i de globala observationssystemen för klimat, för ekosystemen på land (inklusive den biologiska mångfalden) och för världshaven (t.ex. EuroGOOS).

iii) Hållbara marina ekosystem

Syftet med denna nyckelåtgärd är att främja hållbar integrerad förvaltning av marina resurser och att bidra till de marina aspekterna i det femte ramprogrammet om miljön. De synergieffekter som finns i förhållande till andra relevanta verksamhetsområden i ramprogrammet skall säkerställas med hjälp av en särskild samordningsmekanism.

Forskningen skall vara inriktad på

- att utveckla den vetenskapliga kunskapsbas om marina processer, ekosystem och samspel som är nödvändig för ett hållbart utnyttjande av den marina miljön och dess resurser,

- att minska den påverkan som mänsklig verksamhet har på den biologiska mångfalden och på ett hållbart funktionssätt på de marina ekosystemen och att utveckla den teknik som krävs för att underlätta ett säkert, ekonomiskt och samtidigt hållbart utnyttjande av de marina resurserna,

- att övervaka och hantera kustprocesser för att dämpa effekterna av föroreningar, översvämningar och erosion, särskilt längs känsliga kuststräckor och att underlätta återvinning av mark från havet,

- att möjliggöra praktiskt fungerande förutsägelser om miljörestriktioner för säker och hållbar offshoreverksamhet, inklusive det som krävs för ett lämpligt marint övervakningssystem.

iv) Morgondagens stad och kulturarvet

Syftet med denna nyckelåtgärd är en harmonisk utveckling av medborgarnas stadsmiljö ur global, innovativ och resursbesparande synvinkel och på ett miljömässigt sunt sätt med hjälp av avancerade organisationsmodeller som särskilt förenar förbättrad livskvalitet och återupprättad social jämvikt med skydd, bevarande och berikande av kulturarvet för hållbart utnyttjande av dess socio-ekonomiska möjligheter när det gäller sysselsättning och turism. Åtgärden skall inriktas på följande prioriterade områden:

- Nya modeller för en hållbar utveckling av europeiska städer och stadsregioner, utarbetande av socio-ekonomiska scenarier på medellång och lång sikt samt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet som särskilt inriktas på att stödja och gynna ekonomisk konkurrenskraft, stadsplanering och arkitektur, social integration, säkerhet, effektiv och återhållsam energianvändning (särskilt i byggnader och transporter i städerna) och informationsnät (begreppet "digitala städer").

- Utveckling och demonstration av teknik och produkter för diagnostik, skydd, bevarande, restaurering och hållbart utnyttjande av det europeiska kulturarvet, med inriktning både på rörliga och fasta kulturtillgångar, för att öka deras värde och livskvaliteten.

- Utveckling och demonstration av teknik för ekonomiskt, rent, effektivt och hållbart bevarande, återställande renovering och byggande, särskilt av stora byggnadskomplex.

- Jämförande bedömning och kostnadseffektivt genomförande av strategier för hållbara transportsystem i stadsmiljö.

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

- Kamp mot stora naturkatastrofer och tekniska risker genom utveckling av metoder för prognoser, förebyggande, konsekvensbedömning och lindring av konsekvenserna.

- Utveckling av generisk teknik för övervakning av jorden, särskilt satellitteknik (4) för miljöövervakning och förvaltning av resurser och ekosystem.

- Studier av de socio-ekonomiska aspekterna av utvecklingen av miljöförändringar med sikte på en hållbar utveckling (inverkan på samhället, ekonomin och sysselsättningen).

c) Stöd till infrastrukturer för forskning

Verksamheten bör i överensstämmelse med de allmänna målen ovan vara inriktad på exempelvis databaser, havsforskningsanläggningar och datorcentra för klimatstudier.

B. Energi

a) Nyckelåtgärder (5)

i) Renare energisystem, inbegripet förnybara energikällor

Denna nyckelåtgärd syftar till att minimera miljöpåverkan från energiproduktionen och energianvändningen i Europa. Åtgärder kommer att vidtas för att söka efter renare och framför allt förnybara energikällor och minska miljöpåverkan från den nuvarande användningen av fossila bränslen. Arbetet skall inriktas på följande prioriterade områden:

- Storskalig framställning av elektricitet och/eller värme med minskade CO2-utsläpp från kol, biomassa och andra bränslen, inbegripet kraftvärmekombinat.

- Utveckling och demonstration, inbegripet för decentraliserad framställning, av de viktigaste nya och förnybara energikällorna, särskilt teknik för biomassa, bränsleceller, vindkraft och solenergi.

- Integrering av nya och förnybara energikällor i energisystemen.

- Kostnadseffektiv miljövänlig teknik för energiproduktion.

ii) Ekonomisk och effektiv energi för ett konkurrenskraftigt Europa

Denna nyckelåtgärd har till syfte att ge Europa tillförlitlig, effektiv, säker och ekonomisk energiförsörjning till gagn för dess medborgare, för samhället och industrins konkurrenskraft. Åtgärder behöver vidtas i varje led i energiomloppet produktion, distribution och slutanvändning för att förbättra effektiviteten och minska kostnaderna. Arbetet skall inriktas på följande prioriterade områden:

- Teknik för rationell och effektiv slutanvändning av energi.

- Teknik för överföring och distribution av energi.

- Teknik för lagring av energi på såväl makro- som mikronivå.

- Förbättrad effektivitet vid utforskning, utvinning och produktion av kolväten.

- Förbättrad effektivitet för nya och förnybara energikällor.

- Utarbetande av scenarier om tillgång och efterfrågan i fråga om system för ekonomi/miljö/energi och samspelet mellan dessa och analys av kostnadseffektiviteten (på grundval av total livskostnad) och alla energikällors effektivitet.

b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art

- Studium av de socio-ekonomiska aspekterna på energin med avseende på en hållbar utveckling (inverkan på samhället, ekonomin och sysselsättningen).

2. ANDRA VERKSAMHETEN

ÖVERGRIPANDE TEMA: "ATT BEKRÄFTA GEMENSKAPSFORSKNINGENS INTERNATIONELLA ROLL"

Det huvudsakliga målet för detta övergripande tema är att främja internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete, att stärka gemenskapens kapacitet på det vetenskapliga och tekniska området, att på ett allmänt sätt främja vetenskaplig kvalitet i ett större internationellt sammanhang och att bidra till att genomföra gemenskapens politik för yttre förbindelser, varvid även nya medlemmars anslutning skall beaktas.

De allmänna målen för det internationella vetenskapliga samarbetet är

- att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan företag, organisationer och forskare utanför och inom gemenskapen i syfte att uppnå betydande, ömsesidiga och balanserade fördelar, med beaktande av de olika behov och villkor som gäller för enskilda grupper av länder och regioner, samtidigt som skyddet av immateriell äganderätt tillgodoses,

- att underlätta för forskningscentra och företag etablerade inom gemenskapen att få tillgång till den vetenskapliga och tekniska kompetens som finns utanför gemenskapen och som är av intresse för gemenskapen,

- att förstärka gemenskapsforskningens ställning och roll på det internationella planet på området vetenskap och teknik samt främja en europeisk vetenskaplig och teknisk kultur,

- att förbereda anslutningen av nya medlemsstater t.ex. genom att uppmuntra dem att ansluta sig fullt ut till ramprogrammet, att bidra till stabiliseringen av FTD-potentialen i länderna i Central- och Östeuropa i allmänhet samt i de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (NIS), att stödja och utveckla partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet och att bidra till en varaktig ekonomisk, social och vetenskaplig utveckling i utvecklingsländerna,

- att hjälpa europeiska forskningsaktörer att erhålla information och vinna erfarenhet om forskningskapacitet, forskningsverksamhet och forskningsprioriteringar i industrialiserade tredje länder samt i "nya tillväxtekonomier" för att öka gemenskapsindustrins konkurrenskraft och stärka dess position på nya marknader.

Internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete kommer att genomföras på grundval av samarbetsavtal, när sådana finns, och genom detta övergripande internationella samarbetsprogram samt genom åtgärder som vidtas inom andra program i detta ramprogram.

A. Särskilda insatser inom programmet för "internationellt samarbete"

På grundval av den samarbetspolitik inom specifika områden som gemenskapen för tillsammans med sina olika potentiella partner kommer tre kategorier av insatser med särskild internationell prägel att genomföras, insatser som är knutna till de särskilda problem som dessa länder står inför och som ramprogrammets övriga verksamhet inte riktar sig mot. Endast dessa insatser kommer att finansieras genom det särskilda programmet för internationellt samarbete.

a) Samarbete med vissa kategorier av tredje land

- Stater i föranslutningsskedet: främjande av deras centra med särskild kompetens, åtgärder för att underlätta deltagande i ramprogrammets övriga program, inklusive genom samarbetsnätverk.

- NIS samt de länder i Central- och Östeuropa som inte befinner sig i föranslutningsskedet: stöd till deras potential för forskning och teknisk utveckling (inklusive genom INTAS för NIS, under förutsättning att medlemsstaterna ingår ett nytt avtal om att fortsätta), samarbete på områden av ömsesidigt intresse (inklusive satellittillämpningar, regionala problem förknippade med miljö och hälsa).

- Partnerländerna i Medelhavsområdet: genom gemensamma åtgärder förbättra deras FTD-kapacitet och främja innovation, samarbete på områden av ömsesidigt intresse, särskilt regionala aspekter på Medelhavet, inbegripet miljöaspekter, stöd till den socioekonomiska utvecklingen, inklusive den i städerna, övergång till informationssamhället och bevarande av det kulturella arvet, åtgärder för att underlätta deltagande i ramprogrammets övriga program, inklusive genom samarbetsnätverk.

- Utvecklingsländer: en politisk dialog om behov och prioteringar inom FTD kommer att inledas med grupper av länder och regioner. Samarbetsåtgärder kommer särskilt att planeras för följande områden: mekanismer och villkor för hållbar utveckling, hållbar förvaltning och användning av naturresurser, inklusive jordbruksproduktion och aspekter på miljö och energi, hälsa, kost och livsmedelsförsörjning.

- Nya tillväxtekonomier och industrialiserade länder: utbyte av forskare, anordnande av seminarier, åtgärder för att främja partnerskap och öka ömsesidig tillgång till varandras FTD-verksamhet, inklusive genom avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete, där så är lämpligt.

b) Forskarutbildning

Ett stipendiesystem skall införas, för att ge unga forskare från utvecklingsländer, Medelhavsländer och nya tillväxtekonomier möjlighet att samarbeta i laboratorier inom gemenskapen när det gäller särskilda projekt inom ramprogrammet. Ett annat stipendiesystem kommer att erbjudas ett begränsat antal unga forskare från gemenskapen för att ge dem möjlighet att i tredje länder arbeta i industriinriktade laboratorier av högsta kvalitet på områden av särskilt intresse för gemenskapen.

c) Samordning

Samordning med COST:s åtgärder samt stöd till förvaltningen av COST, samordning med Eureka och med internationella organisationer som berörs av forskningsverksamhet, samordning av verksamheter som bedrivs inom ramprogrammets övriga program både inbördes och med dem som bedrivs inom gemenskapens övriga samarbetsverksamhet (i synnerhet Phare, Tacis och Meda) samt med medlemsstaternas samarbetsåtgärder.

B. Internationellt samarbete som utförs inom ramprogrammets övriga verksamheter

Enheter från tredje länder kan delta i de särskilda programmen i huvudsak på följande två sätt:

- Programdeltagande grundat på en fullständig anslutning till ramprogrammet: deltagande av enheter från tredje land på liknande villkor som enheter från medlemsstaterna. En fullständig anslutning av stater i föranslutningsskedet kan underlättas genom lämpliga degressiva finansieringsmekanismer, med användning, där så beslutas, av andra relevanta gemenskapsinstrument (t.ex. Phare). För andra stater i föranslutningsskedet, som tillkännager att fullständigt deltagande i ramprogrammet ännu inte är möjligt för dem, skulle partiell anslutning med ett eller flera fullständiga särskilda program kunna tänkas.

- Deltagande i särskilda program på projektbasis: om ett bilateralt eller multilateralt samarbetsavtal är nödvändigt med hänsyn till gemenskapens intresse för att ge tillträde till program av hög kvalitet i tredje land samt lämpliga IPR-arrangemang skall deltagande i enstaka projekt vara beroende av att ett sådant avtal har ingåtts. Deltagande enheter från tredje länder skall i princip inte få utnyttja fonder som hör till dessa program utom i de fall där det kan styrkas att det ligger i gemenskapens intresse.

De närmare villkoren enligt vilka enheter från tredje land och organisationer som sysslar med forskning kan delta i ramprogrammet, inklusive finansiella arrangemang, skall särskilt anges i det beslut som skall antas i enlighet med artikel 130j i fördraget.

3. TREDJE VERKSAMHETEN

ÖVERGRIPANDE TEMA "FRÄMJANDE AV INNOVATION OCH UPPMUNTRAN AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGS DELTAGANDE"

Innovation är en nyckelfaktor för industrins konkurrenskraft, för en hållbar social och ekonomisk utveckling och för att skapa sysselsättning. Målet är att främja innovativ verksamhet, inbegripet bildande av innovativa företag, att underlätta spridning och utnyttjande av forskningsresultat samt att stödja tekniköverföring.

Små och medelstora företag är viktiga vektorer och aktörer vid innovation. En utveckling av små och medelstora företag kan väsentligt bidra till ekonomisk och social utveckling, ny ekonomisk verksamhet, nya arbetstillfällen och konkurrenskraft. Små och medelstora företag bör utan svårighet få tillgång till den avancerade teknik som de behöver och till de möjligheter som gemenskapens och medlemsstaternas forskningsprogram erbjuder.

Främjande av innovation och av små och medelstora företags deltagande har nära samband med varandra, även om de inte är helt synonyma. Detta tema skall därför i så hög grad som möjligt förverkligas genom en gemensam åtgärd som täcker båda dessa områden. Dessutom skall verksamheten inom programmet utgöra ett komplement till den verksamhet som pågår i medlemsstaterna och till verksamhet inom andra delar av ramprogrammet för att främja innovation och små och medelstora företags deltagande och verksamheten inom programmet skall därför stödja, komplettera och när så är lämpligt ge riktlinjer för dessa olika insatser.

A. Allmänna mål

a) Främjande av innovation

- Hjälpa till att genomföra en innovationspolitik i Europeiska unionen, särskilt genom att bidra till att en miljö skapas som gynnar innovation.

- Öka allmänhetens kännedom om fördelarna med innovation.

- Förbättra den inom ramprogrammet bedrivna forskningsverksamhetens ekonomiska och sociala inverkan genom att säkerställa en bättre spridning och utnyttjande av forskningsresultaten samt överföra och sprida teknik från olika källor, samtidigt som kundernas och användarnas behov beaktas.

- Främja programdeltagarnas (särskilt små och medelstora företags) tillgång till verktyg som stöder innovation genom att ge råd och upplysningar.

b) Uppmuntran av små och medelstora företags deltagande

- Stimulera små och medelstora företags deltagande i forskningsprogram samt tekniköverföring till små och medelstora företag såväl sådana företag som är verksamma inom forskning och högteknologi som sådana som har få eller inga möjligheter till forskning men som har mycket stora tekniska behov och förmåga att tillgodogöra sig ny teknik. Hjälpa små och medelstora företag i hela Europeiska unionen att utveckla sin tekniska förmåga, samtidigt som små och medelstora företags särskilda problem i mindre gynnade regioner beaktas.

- Hjälpa små och medelstora företag att bilda gränsöverskridande nätverk och partnerskap för att kunna tillgodogöra sig samt sprida ny teknik.

- Uppmuntra utveckling av gränsöverskridande förbindelser mellan små och medelstora företag, storföretag, forskningscentrum och universitet.

B. Åtgärder som är specifika för det övergripande programmet

a) Främjande av innovation

- I samverkan med de andra programmen inom ramprogrammet identifiera och sprida lämpliga mekanismer som under den tid projekten pågår underlättar utnyttjande, privatfinansiering och överföring av teknik och uppnådda resultat, samtidigt som ett skydd säkerställs för den kunskap som erhållits.

- Utveckla, godkänna och införa metoder för tekniköverföring, vilka omfattar innovationens tekniska, ekonomiska och sociala aspekter och när så är nödvändigt över gränserna sprida och utnyttja resultat som inte härrör från temaprogrammen (med hänsyn till vad som särskilt kännetecknar varje enskild verksamhetssektor).

- Samordna de undersökningar och analyser som genomförs inom olika fora och integrera resultaten av dessa i syfte att fastställa en gemensam referensram för innovationspolitiken.

b) Uppmuntran av små och medelstora företags deltagande

- Anordna en enda kompletterande ingång för små och medelstora företag det gäller alla forskningsprogram inom kommissionens olika avdelningar, genom att utnyttja befintliga stödnätverk i medlemsstaterna, utforma och handha gemensamma redskap som underlättar små och medelstora företags deltagande i programmen (ett så fullständigt utnyttjande som möjligt av elektroniska metoder för att ta fram informationsunderlag, lägga fram förslag, "help line", specialiserade interna nät (Intranet) för att stimulera små och medelstora företags deltagande i innovation osv.). Tillhandahålla information om program och ge utbildning i hur man utarbetar förslag. Öka berörda små och medelstora företags engagemang i rådgivning och utvärdering. Säkerställa ett strukturerat och snabbt system för återkoppling till alla sökande. Hjälpa till att bilda konsortier.

- Hjälpa små och medelstora företag att identifiera sina nuvarande och framtida tekniska behov och tillhandahålla information och råd för att tillfredsställa dessa behov.

c) Gemensamma insatser för nyskapande/små och medelstora företag

- Vidta insatser på gemenskapsnivå för att rationalisera och samordna sådana nätverk som ger information om och stöd till gemenskapens forsknings- och innovationsverksamhet. I samråd med övriga program inom ramprogrammet förvalta stödnätverket för innovation och tekniköverföring genom att på bästa sätt utnyttja innovationsknutpunkterna och CRAFT-kontaktpunkterna. Konsolidera de mekanismer som används för att samla in och sprida information. t.ex. informationstjänsten CORDIS.

- Tillhandahålla information och råd samt pilotverksamhet inom

- immateriell äganderätt,

- tillgång till privatfinansiering, särskilt till riskkapitalfonder,

- bildande av nya innovationsföretag, särskilt via europeiska organisationer och fonder. (Europeiska investeringsfonden, Europeiska investeringsbanken och Eurotech Capital-planen).

Målet med pilotverksamheten skall vara att förbättra de befintliga upplysnings-, rådgivnings- och analysmöjligheterna, att underlätta tillgången till befintliga offentliga och privata instrument på nationell eller gemenskapsnivå utan att ge finansiella bidrag till företag eller upprätta ett konkurrerande finansiellt instrument.

- I samverkan med ramprogrammets övriga program identifiera och främja bästa praxis när det gäller innovation.

C. Samspel med liknande insatser inom ramprogrammets övriga verksamhet

a) Främjande av nyskapande

- Uppmuntra förberedelsearbete som syftar till utnyttjande och spridning av resultat under forskningsfasen.

- Säkerställa att den innovationsfrämjande verksamhet som pågår enligt andra program överensstämmer med den som pågår enligt detta program.

- Samordna verksamheten för de "innovativa enheter" som skall inrättas enligt temaprogrammen, i syfte att integrera innovationsdimensionen när programmen genomförs (t.ex. vid val och övervakning av projekt) och när så är lämpligt säkerställa uppföljningen av tekniköverföring, inbegripet projekt för tekniköverföring med demonstrationsvärde.

b) Uppmuntran av små och medelstora företags deltagande

Lämna stöd till små och medelstora företags deltagande i den FTU- och demonstrationsverksamhet som skall genomföras enligt programmen, på följande sätt:

- "Samordnad forskningsverksamhet" som gör det möjligt för minst tre av varandra oberoende små eller medelstora företag från minst två medlemsstater att gemensamt överlåta lösningen av sina gemensamma tekniska problem till utomstående rättssubjekt med lämplig forskningskapacitet.

- Verksamhet som stöder och uppmuntrar små och medelstora företags deltagande i projekt för samarbetsforskning och kooperativ forskning (t.ex. på grundval av bidrag till förberedandeundersökningar) med beaktande av små och medelstora företags behov av ett smidigt och lättillgängligt stödsystem.

Lämna stöd som säkerställer och förbättrar resultatens spridning och utnyttjande inom de tematiska programmen.

4. FJÄRDE VERKSAMHETEN

ÖVERGRIPANDE TEMA "ATT FÖRBÄTTRA DEN MÄNSKLIGA FORSKNINGSPOTENTIALEN SAMT DEN SOCIOEKONOMISKA KUNSKAPSBASEN"

Världen grundas allt mer på kunskap. Gemenskapens främsta tillgång på detta område är kvaliteten hos dess forskare, ingenjörer och tekniker. Målet är att bevara och bidra till att utveckla denna kunskapspotential genom mer stöd till forskarnas utbildning och rörlighet och genom att stärka tillgången till forskningens infrastrukturer.

Gemenskapens solida forskningstradition inom social och ekonomisk vetenskap och humaniora måste också tas i anspråk för att identifiera ekonomiska och sociala trender och krav, både nu och i framtiden, i syfte att bidra till gemenskapens konkurrenskraft och dess medborgares livskvalitet.

A. Allmänna mål

De allmänna målen för denna verksamhet, som skall genomföras tillsammans med därtill relaterad verksamhet på annat håll inom ramprogrammet, riktar in sig på två huvudsakliga verksamhetsområden, nämligen att förbättra den mänskliga forskningspotentialen och att stärka den socio-ekonomiska kunskapsbasen. Med detta som mål kommer åtgärder att vidtagas för att- utveckla gemenskapens mänskliga forskningspotential, varvid särskilda ansträngningar skall göras för att säkerställa likvärdig tillgång för och en bättre balans mellan män och kvinnor, särskilt genom forskarnas utbildning och rörlighet så att bland annat bidrag lämnas till insatser för att skapa nya arbeten,

- stärka tillgången till forskningens infrastrukturer,

- bidra till att göra gemenskapen till en attraktiv plats för forskare och gynna europeisk forskning internationellt samt främja en europeisk vetenskaplig och teknisk kultur,

- genom en särskild nyckelåtgärd förstärka den socio-ekonomiska kunskapsbasen, för en bättre förståelse av det europeiska samhällets viktigaste problem,

- hjälpa till att utveckla vetenskaplig och teknisk politik och annan gemenskapspolitik.

B. Insatser som är specifika för det övergripande programmet

a) Förbättra den mänskliga forskningspotentialen

Stöd till forskarnas utbildning och rörlighet

Insatserna skall omfatta

- bildande av nätverk för forskningsutbildning för högkvalitativa projekt, däribland på nya forskningsområden, inom ämnen som forskarna fritt väljer. Tonvikten skall ligga på utbildning och utveckling av unga forskare före och efter avlagd doktorsexamen,

- införande av ett enhetligt system för Marie Curie-stipendier, med tonvikt på individuella stipendier för unga högkvalificerade forskare med nödvändig forskningserfarenhet, för ämnen som valts av forskarna själva.

Bland ytterligare och kompletterande projekt ingår

- industristipendier som utdelas till och gemensamt finansieras av företag (däribland små och medelstora företag) för utbildning av unga forskare,

- utvecklingsstipendier för att bidra till utveckling av forskningskapacitet på hög nivå i mindre gynnade områden i gemenskapen,

- stipendier till erfarna forskare, för att främja rörligheten mellan industrin och den akademiska världen,

- stöd till doktorander för att under kortare tid utnyttja en utbildningsplats.

Att förstärka tillgången till forskningens infrastrukturer

Huvudsyftet är att förstärka tillgången till forskningens infrastrukturer (stora anläggningar, nätverk mellan utspridda anläggningar, kompetenscentrum för infrastrukturer) i den mån sådana åtgärder inte vidtas genom annan verksamhet inom ramprogrammet. Av den anledningen planeras åtgärder som skall hjälpa forskarna att få tillgång över gränserna till infrastrukturer som har intresse för hela gemenskapen genom att de är ovanliga och/eller av speciell karaktär, inbegripet i förekommande fall, kompletterande åtgärder som stöd till upprättande av nätverk mellan infrastrukturens operatörer samt till närliggande forskningsprojekt.

Att främja vetenskaplig och teknisk kvalitet

Målet är här att genom utbyte stimulera vetenskaplig och teknisk kvalitet och att göra mesta möjliga av forskningens landvinningar. Verksamheten skall bygga på och komplettera nationell verksamhet och omfatta stöd till vetenskapliga konferenser på hög nivå, användning av nätverk mellan forskare från gemenskapen, vilka är verksamma utanför gemenskapen, och forskare inom gemenskapen, utmärkelser för forskningsarbete på hög nivå och verksamhet som skall öka allmänhetens medvetande och göra information om viktiga vetenskapliga frågor tillgänglig för allmänheten på gemenskapsnivå, bland annat via elektroniska nät.

b) Nyckelåtgärd: Att förbättra den socio-ekonomiska kunskapsbasen

Syftet med denna nyckelåtgärd är att definiera grunden för sysselsättningsskapande social, ekonomisk och kulturell utveckling och för uppbyggnad av ett europeiskt kunskapssamhälle. Den omfattar ett antal ämnen med anknytning till ramprogrammets allmänna mål. Arbetet skall inriktas på

- en analys av strukturella, demografiska och sociala förändringar, däribland yttringarna av främlingsfientlighet, rasism och migration i Europa och dessas inverkan på den ekonomiska utvecklingen, den sociala integrationen och det sociala skyddet,

- förhållandet mellan den tekniska utvecklingen, sysselsättningen och samhället, inbegripet arbetsvillkoren och arbetskraftens kompetens, samt innovation inom utbildning och yrkesutbildning, inbegripet yrken som växt fram under senare tid,

- en analys av de europeiska institutionernas, styrelseskickens och medborgarskapets i förändring stadda roll under den europeiska integreringen med beaktande av påverkan från kulturen, medierna och den sociala och rättsliga miljön,

- ett bekräftande av nya utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, sysselsättning, social och ekonomisk sammanhållning och livskvalitet med beaktande av utvecklingen av tjänster och den immateriella ekonomin.

c) Andra verksamheter kommer att bedrivas för att stödja utvecklingen av politiken för vetenskap och teknik

Målet är att stödja utvecklingen av den specifika kunskapsbas i fråga om europeisk politik för vetenskap och teknik som behövs för beslutsfattare och andra användare. Denna åtgärd, som bygger på och kompletterar nationell och internationell verksamhet, skall omfatta utformning av lämpliga och jämförbara indikatorer, teknisk bevakning och bedömning, strategisk analys av särskilda policyfrågor och vid behov främjande av informations- och erfarenhetsutbytet mellan beslutsfattare och forskare.

C. Växelverkan med liknande insatser inom annan verksamhet i ramprogrammet

Denna verksamhet skall omfatta den samordning, det stöd och de åtföljande åtgärder som krävs för att garantera överensstämmelse med andra åtgärder som vidtas inom ramprogrammet, vilka hänför sig till mål och verksamhet i detta program. Programmet kommer också att, genom lämpliga kontroll- och samordningsmekanismer, garantera ett adekvat införande av socio-ekonomiska och strategiska överväganden i forskningsverksamheten i temaprogrammen.

(1) Långvariga och allvarliga sjukdomar som lägger en tung börda på samhället, familjerna, individerna och deras vårdare.

(2) I enlighet med förklaringen från Europeiska rådet i Amsterdam om förbud mot kloning av människor skall forskning genomföras på gemenskapsnivå med beaktande av yttranden från de behöriga myndigheterna, särskilt Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik och Arbetsgruppen för skydd av det mänskliga embryot och fostret, och yttranden från relevanta internationella organisationer och med iakttagande av de principer som anges i Helsingforsdeklarationen, och relevanta resolutioner från Världshälsoorganisationen (WHO) samt i andra relevanta internationella konventioner. Ingen forskningsverksamhet som ändrar eller syftar till att ändra den mänskliga arvsmassan genom ändring av könsceller eller genom ingrepp på något annat stadium av embryoutvecklingen och som kan göra sådan ändring ärftlig skall genomföras enligt detta ramprogram. Inte heller skall någon forskningsverksamhet som kan räknas in i begreppet "kloning" att genomföras med syftet att ersätta en köns- eller embryocellkärna med en sådan kärna från en cell från någon individ, från ett embryo eller från ett senare skede i det mänskliga embryots utveckling.

I största möjliga utsträckning bör djurförsök och tester på djur ersättas med in vitro-metoder eller andra alternativa metoder. Ändringar i arvsmassan hos djur samt djurkloning skall endast rymmas inom detta ramprogram om syftet är etiskt motiverat och om åtgärderna genomförs på ett etiskt sätt, med hänsyn till djurens välfärd och principen om genetisk mångfald.

(De praktiska följderna av detta skall behandlas utförligare i de särskilda programmen).

(3) De olika nyckelåtgärderna skall samordnas med generiska tekniker för järnvägs- och vägtransporter.

(4) Den verksamhet som rör tillämpning av "rymdteknik" inom vart och ett av de tematiska programmen skall samordnas särskilt.

(52) Verksamheterna på detta område skall på lämpligt sätt nära samordnas med det femte ramprogrammet för Euratom om forskning och utbildning, varvid det fullt ut skall respekteras att dessa två program i rättsligt hänseende är oberoende av varandra.

BILAGA III

FEMTE RAMPROGRAMMET (1998 2002) BELOPP OCH FÖRDELNING

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA IV

REGLER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIELLA DELTAGANDE

Gemenskapen skall bidra finansiellt till de verksamheter inom forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, hädanefter kallad "indirekta FTD-insatser", som genomförs inom ramen för de särskilda program som ingår i ramprogrammet. Dessutom skall den genomföra direkt forsknings- och utvecklingsverksamhet på de områden som omfattas av ramprogrammet, hädanefter kallad "direkta FTD-insatser".

1. Indirekta FTD-insatser

De indirekta FTD-insatserna omfattar insatser med kostnadsdelning, som kommer att bli det vanligaste sättet att genomföra de särskilda programmen, liksom utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och kompletterande åtgärder.

a) Insatser med kostnadsdelning

- Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration samt samordnade FTU-/demonstrationsprojekt.

- Projekt inom området forskning och teknisk utveckling: projekt som är utformade för att nya kunskaper skall erhållas som kan vara till nytta när det gäller att utveckla nya eller avsevärt förbättra befintliga produkter, förfaranden och/eller tjänster och/eller tillgodose gemenskapspolitikens behov.

- Demonstrationsprojekt är projekt som syftar till att påvisa värdet av ny teknik som erbjuder potentiella ekonomiska fördelar, men som inte kan marknadsföras direkt.

- Samordnade FTU-/demonstrationsprojekt är projekt som dels omfattar en del avseende forskning och teknisk utveckling, och en del avseende demonstration.

- Ökad tillgång till infrastrukturer för forskning

Förutom stöd till forskningsinfrastrukturen inom andra indirekta FTD-insatser kommer stöd att beviljas för att öka tillgången till forskningsinfrastrukturen genom ersättning för extrakostnaderna för att ta emot forskare från gemenskapen och tillhandahålla anläggningar.

- Teknologisk stimulans för att främja och underlätta de små och medelstora företagens deltagande i FTD-verksamheterna:

"Kooperativa forskningsprojekt" är projekt som gör det möjligt för minst tre av varandra oberoende små eller medelstora företag från minst två medlemsstater att gemensamt överlåta lösningen av sina gemensamma tekniska problem till utomstående rättssubjekt med lämplig forskningskapacitet.

"Forskningspremier" för att möjliggöra projektets förberedelsefas. Denna kan inbegripa genomförbarhetsstudier, valideringsprojekt, förberedelser och sökande efter partnerföretag under en period på högst tolv månader.

b) Utbildningsstipendier

Utbildningsstipendier definieras inom ramen för den fjärde verksamheten (Marie Curie-stipendier). Stipendier inom den första, den andra och den fjärde verksamheten skall innebära att stipendiaten får ett bidrag som täcker vederbörliga kostnader för social välfärd, samt ett bidrag till resekostnader. Det kommer också att finnas ett bidrag för värdinstitutionens stödberättigade kostnader, om denna ligger i gemenskapen.

c) Stöd till nätverk för forskningsutbildning och temanätverk

- Nätverk för forskningsutbildning inom ramen för den fjärde verksamheten. Bidrag kommer att beviljas för stödberättigade extrakostnader för uppbyggnad och förvaltning av nätverken.

- Temanätverk är nätverk som samlar exempelvis tillverkare, användare, universitet, forskningscentra, organisationer och infrastrukturer för forskning kring ett angivet vetenskapligt och tekniskt mål för att underlätta samordning av verksamheter och kunskapsöverföring. Bidrag kommer att beviljas för stödberättigade extrakostnader för samordning och genomförande av temanätverken.

d) Samlade åtgärder

De samlade insatserna skall utformas så att de samordnar FTD-projekt som redan erhåller stöd, i syfte att sprida de erfarenheter som gjorts, förstärker de forskningsansträngningar som gjorts av olika aktörer och på så sätt uppnår en kritisk massa, samt sprider forskningsresultaten och informerar användarna.

e) Kompletterande åtgärder

Kompletterande åtgärder skall bidra till att de särskilda programmen genomförs eller bidra till förberedelserna inför framtida verksamhet, så att de strategiska målen kan uppnås. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta FTD-aktiviteter. Åtgärder som syftar till saluföring av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder och försäljningsreklam är undantagna.

I besluten om antagande av de särskilda programmen kan ovan beskrivna indirekta FTD-insatser preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar.

Reglerna för företags, forskningscentras och universitets deltagande i indirekta FTD-insatser samt spridningen av resultat anges i det rådsbeslut som skall fattas enligt artikel 130j i fördraget. Bidrag som kan komma i fråga för ersättning kommer att definieras i det beslutet och anges i detalj, i synnerhet i kontrakten.

Förutom de direkta FTD-insatser som beskrivs nedan skall GFC gradvis börja konkurrera om bidrag till de indirekta FTD-insatserna i ramprogrammet.

2. Direkta FTD-insatser

De direkta FTD-insatser som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret (GFC) omfattar institutionella forskningsverksamhet och institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet. GFC kan ge stöd inom områden där det förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser i gemenskapen eller när det får i uppdrag att bedriva sådan verksamhet som är nödvändig för att utforma och genomföra gemenskapens politik samt uppgifter som åligger kommissionen i kraft av fördraget och som kräver GFC:s opartiskhet. GFC kommer att bedriva sin verksamhet i nära samarbete med forskarsamhället och företagen i Europa.

3. Bidragsandelar

I besluten om antagande av de särskilda programmen för att genomföra det femte ramprogrammet får ingen avvikelse göras från de finansieringsandelar som anges nedan, med undantag för vederbörligen motiverade specialfall.

>Plats för tabell>

4. Gemensamma företag osv.

I alla beslut som fattas av rådet i enlighet med artikel 130o, enligt artikel 3.2 i detta beslut, kommer vid behov reglerna för gemenskapens finansiella deltagande att fastställas.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

Den 2 maj 1997 lade kommissionen fram sitt förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998 2002). Ett ändrat förslag lades fram den 11 augusti 1997.

Detta förslag är grundat på artikel 130i.1 i EG-fördraget (1).

Europaparlamentet avgav sitt yttrande om förslaget den 18 december 1997.

Kommissionen lade fram ett andra ändrat förslag den 16 januari 1998.

II. RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt om förslaget om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration den 23 mars 1998 (2).

Rådet har försökt att i största möjliga mån ta med förslagen från Europaparlamentet, för att utforma en text som återspeglar ett samförstånd mellan de två lagstiftande organen samtidigt som den respekterar det allmänna synsättet i kommissionens förslag. Av den anledningen har rådet följt vissa ledande principer:

1. Behovet av en mer fokuserad och koncentrerad insats från gemenskapens sida när det gäller forskning, en insats som är baserad på större effektivitet och på mervärde.

2. Ramprogrammets roll som ett instrument att förverkliga viktiga gemenskapsmål, i synnerhet när det gäller att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft i förhållande till dess internationella konkurrenter, stimulera tillväxt och sysselsättning och förbättra de europeiska medborgarnas livskvalitet.

3. En realistisk inställning när det gäller att ställa upp mål och fastställa verksamheten, med hänsyn till att unionens prioriteringar utvecklas inom ramen för Agenda 2000 och att en ny budgetplan kommer att förhandlas fram under Femte ramprogrammets giltighetstid.

4. Behovet av enkelhet och klarhet i texten, varigenom man kan undvika detaljer som bäst passar för de särskilda programmen.

Del A i motiveringen klargör rådets inställning när det gäller de viktigaste aspekterna av kommissionens förslag. Del B redogör för rådets reaktion på ändringsförslagen från Europaparlamentet.

A. De viktigaste aspekterna av ramprogrammet

1. Struktur och innehåll i ramprogrammet

Rådet stödde på det hela taget kommissionens uppläggning, vilken är baserad på koncentration av verksamheter runt ett begränsat antal program. Rådet höll emellertid med Europaparlamentet om behovet av ytterligare ett temaprogram ägnat forskning kring energi och miljö, inte minst på grund av de åtaganden som gemenskapen gjorde vid klimatkonferensen i Kyoto. Rådets gemensamma ståndpunkt omfattar därför ett fjärde temaprogram, "Energi, miljö och hållbar utveckling", och som en följd av detta, en överföring av vissa nyckelåtgärder från temaprogrammen "Livskvalitet" och "konkurrens och tillväxt" till detta nya program (ändringsförslagen 29, 33, 73 81 samt 133).

Rådet godtog också Europaparlamentets förslag, nämligen att det fjärde temaprogrammet skulle delas in i två underprogram om miljö respektive energi, med var sin egen budgettilldelning (ändringsförslag 125, andra delen). Rådet samtyckte dessutom till Europaparlamentets förslag att dela upp underprogrammet för energi på två nyckelåtgärder, vilket också skulle lägga större tonvikt vid förnybara energikällor (ändringsförslagen 73 och 74).

Rådet instämde till största delen i de nyckelåtgärder som kommissionen föreslagit, men höll med parlamentet om behovet av nya nyckelåtgärder för den åldrande befolkningen (ändringsförslag 116), om globala förändringar (ändringsförslag 76) och en kombinerad nyckelåtgärd om landtransporter samt marinteknik (ändringsförslagen 72 och 168), som alla är infogade i den gemensamma ståndpunkten.

Dessutom införde rådet en ny nyckelåtgärd i miljöprogrammet om havsforskning.

Den gemensamma ståndpunkten i mycket samstämmig med Europaparlamentets yttrande stöder i huvudsak kommissionens förslag när det gäller de övergripande verksamhetsområdena. Samtidigt gör den en del ändringar av verksamhetsområdena 3 och 4 för att större vikt skall fästas vid de små och medelstora företagen och den socio-ekonomiska dimensionen, särskilt genom att en ny nyckelåtgärd om socio-ekonomisk forskning införs i verksamhetsområde 4 (se punkterna 4 och 5 nedan).

När det gäller verksamhetsområde 2 söker rådets gemensamma ståndpunkt upprätta en bred samarbetsram för gemenskapens alla internationella partner, med hänsyn tagen till särdragen hos regioner och grupper i tredje land. Med tanke på den kommande utvidgningen av unionen har man också fört in särskilda åtgärder för att underlätta för länderna som befinner sig i en föranslutningsfas att delta i ramprogrammet.

2. Totalbelopp

Femte ramprogrammet kommer vid en tidpunkt då unionen omprövar sina prioriteringar inför den nära förestående monetära unionen och den kommande utvidgningen av unionen. Rådets beslut om totalbeloppet för ramprogrammet har därför satts mot bakgrund av Agenda 2000 och tar hänsyn till att en ny budgetplan kommer att förhandlas fram under Femte ramprogrammets giltighetstid. Rådet fäster stor vikt vid att få valuta för pengarna och anser att den mer fokuserade strukturen på ramprogrammet kommer att göra det möjligt att spara pengar. Även i detta sammanhang anser rådet att en effektiv och inte så stor förvaltning kommer att bidra till att kostnaderna hålls nere och noterar med gillande Europaparlamentets ändringsförslag (nr 162 och 163) om insyn i de administrativa kostnaderna, vilket rådet till stor del har godtagit.

Rådet har därför noterat Europaparlamentets förslag till en ökning av totalbeloppet (ändringsförslag 31 a), men måste avväga olika prioriteringar mot varandra. Rådet har därför beslutat om en summa på 12 740 miljoner ecu (3), vilket det anser vara en realistisk kompromiss.

Med tanke på att den nuvarande budgetplanen går ut vid 1999 års slut beslutade rådet att fördela totalbeloppet mellan ramverkets första och andra period. Rådet delar Europaparlamentets uppfattning att man måste se till att totalbeloppet är förenligt med budgetplanen för perioden 2000 2002. Därför har rådet godtagit och ytterligare utvecklat de idéer som framförs i Europaparlamentets ändringsförslag nr 16 och 31 b, och planerar ett nytt beslut av Europaparlamentet och rådet om totalbeloppet inte visar sig vara förenligt med budgetplanen för åren 2000 2002, eller om ingen budgetplan föreligger.

För att säkerställa att detta genomförs föreslår rådet dessutom en gemensam förklaring från de tre institutionerna enligt följande:

"Europaparlamentet, rådet och kommissionen förklarar att de finansiella beloppen för Femte ramprogrammet inte skall påverka den framtida fördelningen av utgifter mellan de olika utgiftsområdena i budgetplanen när de revideras. De åtar sig att i varje ny budgetplan ange den del av utgifterna som avsätts för forskning."

Slutligen delar rådet Europaparlamentets uppfattning (ändringsförslagen 17 och 32) att totalbeloppet kommer att behöva omprövas vid en eventuell anslutning av nya medlemsstater under den tid Femte ramprogrammet löper.

3. Fördelning av belopp (ändringsförslag nr 125)

Rådet noterar med tillfredsställelse att det råder ett brett samförstånd mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om de relativa prioriteringarna i ramprogrammet.

När det gäller fördelningen av medel mellan de fyra verksamhetsområdena i ramprogrammet ansåg rådet att kommissionens förslag i stort var godtagbart. Rådet delar emellertid Europaparlamentets uppfattning att verksamhetsområde 2 (Internationellt samarbete) och v