29. anser att Galileo-projektet måste genomföras med hänsyn till miljön och naturen, för att skydda
medborgarna och naturresurserna och redan från början kunna upptäcka, eller till och med förebygga,naturkatastrofer och människors negativa påverkan på miljön,
30. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
parlament och ESA.
11. Innovation i en kunskapsstyrd ekonomi
A5-0234/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet
om innovation i en kunskapsstyrd ekonomi (KOM(2000) 567 8dash C5-0740/2000 8dash 2000/2336(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
4dash med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2000)567 4dash C5-0740/2000),4dash med beaktande av förslaget till resolution från Salvador Garriga Polledo om samföretag mellan Euro-
peiska unionen och privata företag (B5-0024/2001),
4dash med beaktande av sin resolution av den 6 juni 1996 om grönboken om innovation (KOM(1995)688
4dash C4-0609/1995)(
1),
4dash med beaktande av sin resolution av den 17 september 1997 om kommissionens meddelande om
första handlingsplanen för innovation i Europa 4dash innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst(KOM(1996)589 4dash C4-0624/1996)(
2),
4dash med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG av den 22 december 1998
om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, tekniskutveckling och demonstration (1998−2002)(
3),
4dash med beaktande av sitt yttrande av den 15 december 1998 om förslaget till rådets beslut om ett del-
program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området ”Främjande av innovationoch uppmuntran av små och medelstora företags deltagande” (1998−2002) (KOM(1998)305 4dashC4-0438/1998 4dash 1998/0182(CNS))(
4),
4dash med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2000 om eEurope 4dash Ett informationssamhälle för
alla 4dash Meddelande om kommissionens initiativ inför Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23och 24 mars 2000 (KOM(1999)687 4dash C5-0063/2000 4dash 2000/2034(COS))(
5),
4dash med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets toppmöte i Lissabon den 23och 24 mars 2000,
4dash med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets toppmöte i Feira den 19 och 20 juni 2000,
4dash med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 oktober 2000 om ett flerårigt program för företag och
företagsamhet 2001−2005 (KOM(2000)256 4dash C5-0274/2000 4dash 2000/0107(CNS))(6),
(1) EGT C 181, 24.6.1996, s. 35.
(2) EGT C 304, 6.10.1997, s. 80.
(3) EGT L 26, 1.2.1999, s. 1.
(4) EGT C 98, 9.4.1999, s. 105.
(5) EGT C 377, 29.12.2000, s. 380.
(6) EGT C 197, 12.7.2001, s. 413.C87E/144 SV 11.4.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 3 oktober 2001
4dash med beaktande av sina resolutioner av den 18 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet,
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 4dash ”Mot ett europeisktområde för forskningsverksamhet” (KOM(2000)6 4dash C5-0115/2000 4dash 2000/2075(COS))(
1) och av
den 15 februari 2001 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska ochsociala kommittén och Regionkommittén 4dash Genomförandet av ”ett europeiskt område för forsknings-verksamhet”: riktlinjer för unionens åtgärder inom forskning (2002−2006) (KOM(2000)612 4dashC5-0738/2000 4dash 2000/2334(COS))(
2),
4dash med beaktande av artikel47.1 i arbetsordningen,
4dash med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi
och yttrandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0234/2001),och av följande skäl:
A. Innovation är ett nyckelområde för att nå det strategiska mål som definierades av toppmötet i
Lissabon för att göra Europa ”till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsstyrda ekono-min i världen”.
B. Den europeiska stadgan för småföretag som antogs vid toppmötet i Feira den 20 juni 2000 ger
uttryck för de små företagens behov, särskilt när det gäller innovationer och en kunskapsstyrd eko-
nomi.
C. Främjande av innovationer och framsteg i forskningen är nära kopplade till varandra.
D. En global innovationspolitik måste beakta olika aspekter, såsom en förenklad lagstiftning och admi-
nistration, tillgång till finansiering, utbildning av studerande och vidareutbildning av arbetstagare, sam-arbete mellan företag och integrering av forskning i företagsstrukturer.
E. Det förekommer skillnader mellan de olika medlemsstaterna och olika regioner i EU när det gäller
området främjande av innovationer och resultat.
F. Förenta staterna och Japan har ett försprång före EU när det gäller främjande och utveckling av
innovationer.
G. Ett globalt tillvägagångssätt när det gäller innovationer måste beakta samhället i sin helhet och invol-
vera utbildningen, forskningen och företagen och förbättra integrationen mellan dessa tre sektorer.
H. Samtliga företag oavsett storlek och verksamhetssektor bör kunna ingå i kunskapssamhället och få
tillgång till information och forskning.
I. Det är nödvändigt att påbörja ett program som definierar riktlinjerna och genomför de åtgärder som
är nödvändiga för att främja innovationer i Europa.
1. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om innovation i en kunskapsstyrd ekonomi,
2. stödjer kommissionens initiativ inom forskningsområdet som är kopplat till innovationer, såsom ett
europeiskt forskingsområde och förslaget till ett sjätte ramprogram för forskning och teknisk utvecklingoch uppmanar kommissionen och rådet att beakta denna resolution vid definieringen av innovationsåtgär-der som skall inbegripas i betänkandet,
3. understryker att dessa initiativ utgör mycket viktiga steg mot en ”innovationsoffensiv” på europeisk
nivå och att de alla bör syfta till att avskaffa svagheter i europeiska företag på innovationsområdet ochgöra dessa mer konkurrenskraftiga,
(1) EGT C 59, 23.2.2001, s. 250.
(2) ”Texter antagna under sammanträdet”, punkt12.11.4.2002 SV C87E/145 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 3 oktober 2001
4. påminner om behovet av att stödja främjandet av innovation i Europa, vilket redan erkändes vid
toppmöten i Lissabon och Nice, och att nå ett europeiskt tillvägagångssätt för ett kunskapsstyrt samhälleoch en kunskapsstyrd ekonomi och för att anta utmaningen av en fortsatt utveckling av EU; bedömer attdet, trots de framsteg som har uppnåtts, fortfarande finns ett innovationsunderskott i Europa, till och medidag, fem år efter antagandet av grönboken om innovation,
5. uppmanar kommissionen att genomföra den europeiska stadgan för småföretag, särskilt när det gäller
innovationer och tillgång till kunskapssamhället,
6. välkomnar kommissionens globala tillvägagångssätt för innovationspolitik i Europa och understryker
behovet av ekonomiskt stöd och för modernisering och förbättring av strukturer,
7. yrkar på europeiska och nationella åtgärder för att främja kartläggning av prestationer och bästa
praxis,
8. yrkar på europeiska, nationella och regionala initiativ för att avskaffa svagheter i spridningen och
främjandet av innovationer i Europa jämfört med Förenta staterna och Japan,
9. påminner om vikten av en infrastruktur, ett utbildningssystem och vidareutbildning som tillvaratar
både manliga och kvinnliga förutsättningar, och uppmuntrar båda könen till forskningsområdet för attfrämja innovationer,
10. understryker att utbildning och vidareutbildning är betydelsefulla medel för forskning, i huvudsak
på universitetsnivå, och att synergi mellan företag och universitet bör uppmuntras för att företag skallkunna dra nytta av forskningsverksamhet,
11. understryker behovet av att uppmuntra och möjliggöra för både kvinnor och män, vuxna och
ungdomar, att studera, för att på sikt skapa innovation, samt att tillvarata arbetslivserfarenhet i störreutsträckning inom utbildningsväsendet, vilket förutsätter att man anpassar utbildningsväsendena efterkönens förutsättningar,
12. yrkar på främjandet av innovationsorienterad företagsamhet bland unga personer inom utbildningen
och på högre inblandning av studerande i företagssektorn och uppmanar därför medlemsstaterna att skapavillkoren för att i skolornas utbildningssystem införa ”juniorföretag” av företagstyp; anser att bildandet avhumankapital utgör en viktig faktor för innovation och att vetenskapsmetodiken kan spela en viktig rollför detta både i grundskolan och på gymnasienivå, i kombination med e-lärande,
13. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder i syfte att främja lärares, profes-
sorers och forskares mobilitet till företagssektorn för att inrätta gynnsamma förhållanden för att motarbetastark migration bland forskare till andra länder såsom Förenta staterna,
14. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja företag när det gäller främjande av fortsatt
vidareutbildning och planera ekonomiskt stöd med detta syfte,
15. uppmanar kommissionen att i en kunskapsstyrd ekonomi främja tillgången till innovationer och
forskning för alla företag, inklusive hantverksföretag, oavsett storlek och verksamhetssektor, såsom detbetonas i parlamentets ståndpunkt av den 26 oktober 2000,
16. uppmanar kommissionen att utarbeta och genomföra ett strategiskt program för EU på forsknings-
området i samband med det femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration,
17. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra skyd-
det av den immateriella äganderätten och göra framsteg när det gäller att tillämpa europeisk patent-,varumärkes- och bruksmönsterrätt,
18. understryker att detta framtida program bör främja den första fasen av innovativa företag, genom
att uppmuntra deras tillgång till startfinansiering och riskkapital och främja utvecklingen av europeisktriskkapital; konstaterar att särskilda stimulansåtgärder bör förutses för unga personer som önskar startaett företag eller ta över ett redan existerande företag,C87E/146 SV 11.4.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 3 oktober 2001
19. yrkar på att detta program skall främja mobiliteten av privat finansiering som är ägnad innovation
och forskning och samtidigt stärker respekten för att resultaten och de institut som kommer fram till dessaär oberoende,
20. yrkar på en bättre samordning av nationella och europeiska medel till förmån för innovativa företag
och på decentralisering av EU-stöd till små och medelstora företag på innovationsområdet,
21. understryker behovet av att förenkla administrationen för att göra det lättare för små och medel-
stora företag att skapa innovativa produkter och anta innovativa produktionsmetoder,
22. upprepar behovet av ett globalt samstämmigt samarbete i samhället med iakttagande av behovet av
vidareutbildning för att främja företagsamhet, identifieringen av nya kvalifikationer och kapaciteter i vida-reutbildningssystem, utvecklingen av informationsmedel och tjänster för en bättre social integration,
23. yrkar på ett nätverk som strävar efter att integrera forsknings-, teknologi- och innovationsområ-
dena,
24. understryker innovationens betydelse för den nya ekonomins utveckling och för övergången från en
kunskapsstyrd ekonomi till ett kunskapssamhälle, inom ramen för moderniseringen av den europeiskasociala och kulturella
25. anser att ungdomar generellt, både i och utanför utbildningssystemet, inte endast bör inta rollen av
mottagare av innovation, utan även sprida och stödja den; anser att vi därför är skyldiga att förse dem medlämpliga redskap för utveckling av nya och innovativa idéer, så att de kan skaffa sig erfarenheter som intebegränsas av några förutbestämda ramar och som följaktligen är originella och nyskapande,
26. anser att moderniseringen av skolor, högskolor och centra för yrkesutbildning, såväl som samman-
länkningen av forskningsinstitutioner, högskolor och forskningsbibliotek via Internet, är en nödvändig för-utsättning för att utbildningen på gymnasie- och högskolenivå ska kunna tillfredsställa ovannämnda behov,
27. anser att arbete vid universitet utomlands och i forskningsteam skall anses utgöra forskningsmeriter;
anser att forskning innebär innovationsförmåga och att åtgärder därför måste vidtas för att främja utbyten
av forskare och stipendiater som utvecklar nya projekt, samt att införliva grupper av personer underutbildning av andra nationaliteter,
28. understryker behovet av att stärka medborgarnas förmåga när det gäller att använda och tillämpa
innovation, i syfte att finna välbalanserade och användbara lösningar som gynnar samtliga medborgare, såatt den ekonomiska och demokratiska stabiliteten i de europeiska samhällena stärks; anser att dessa harvissa särdrag som medför stora skillnader vad gäller tillgängligheten och användningen av ny teknik ochinnovationer, såsom en hög grad av teknologisk analfabetism, kulturell mångfald, en ökande äldre befolk-ning, grupper av missgynnade personer; anser att målet måste vara att varje medborgare ska kunna levaoch arbeta i informationssamhället och vara i stånd att utnyttja även de mest avancerade innovationer,
29. anser att rådande problem måste lösas och att införandet av ett gemenskapspatent måste påskyndas,
samtidigt som man betonar betydelsen av att den immateriella äganderätten respekteras och skyddas,
30. anser att rörlighet skall beaktas vid bedömningen av meritförteckningar och i bedömningsgrunderna
för befordran och att det skall vara meriterande att ha utbildats och inhämtat erfarenheter utomlands samtatt ha kunskaper i främmande språk,
31. föreslår att åtgärder för att stimulera innovation på alla utbildningsnivåer ska ingå i medlemsstater-
nas och EU-kommissionens handlingsprogram,11.4.2002 SV C87E/147 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 3 oktober 2001
32. föreslår att innovationsindikatorerna skall kompletteras med indikatorer som avser förhållandet
mellan e-lärande och utbildning och innovation,
33. uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parla-
ment denna resolution.
12. Konsumtion av varumärkesrättigheter *
A5-0311/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens arbetsdokument om konsumtion av varu-
märkesrättigheter (SEK(1999)2033 8dash C5-0354/2000 8dash 2000/2187(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
4dash med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(1999)2033 4dash C5-0354/2000),4dash med beaktande av rådets direktiv 89/104/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av med-
lemsstaternas varumärkeslagar(
1) och rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993om
gemenskapsvarumärken(2), särskilt artiklarna7 och 13(3),
4dash med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 januari 2001 om ”Kon-
sumtion av de rättigheter som är knutna till ett varumärke”(4),
4dash med beaktande av kommissionens beslut av den 24 maj 2000 att inte lägga fram något förslag om
ändring av nuvarande system om konsumtion inom gemenskapen,
4dash med beaktande av artikel47.1 i arbetsordningen,4dash med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0311/
2001), och av följande skäl:
A. I flera medlemsstater av Europeiska gemenskapen har ursprungligen principen om nationell konsum-
tion av varumärken gällt.
B. Europeiska gemenskapernas domstol utvidgade redan 1974 med tanke på dessa länder principen om
nationell konsumtion att gälla för hela gemenskapen: ”Om varumärkesinnehavaren skulle ha befogen-het att hindra import av skyddade produkter som saluförs i en annan medlemsstat av honom ellermed hans medgivande, skulle detta ge honom möjlighet att blockera de nationella marknaderna ochpå detta sätt begränsa handeln medlemsstaterna emellan, utan att en begränsning av detta slag skulle
vara nödvändig för att han i allt väsentligt skulle få behålla de uteslutande rättigheter som följer av
varumärket”(
5).
C. Övergången från nationell konsumtion till gemenskapskonsumtion har lett till ökad konkurrens.D. I flera medlemsstater har principen om internationell konsumtion gällt innan varumärkesdirektiv 89/
104/EEG trädde i kraft.
(1) EGT L 40, 11.2.1989, s. 1, senast ändrat genom rådets beslut 92/10/EEG av den 19 december 1991, EGT L 6,
11.1.1992, s. 35.
(2) EGT L 11, 14.1.1994, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 3288/94 av den 22 december 1994,
EGT L 349, 31.12.1994, s. 83.
(3) ”Konsumtion av de rättigheter som är knutna till ett gemenskapsvarumärke 1. Ett gemenskapsvarumärke ger inte
innehavaren rätt att förbjuda användningen av varumärket för varor som av innehavaren eller med hans med-
givande har släppts ut på marknaden under varumärket inom gemenskapen. 2. Punkt 1 skall inte gälla när inne-havaren har skälig grund att motsätta sig fortsatt marknadsföring av varorna, särskilt när varornas beskaffenhet harförändrats eller försämrats efter att de har släppts ut på marknaden.”.
(
4) EGT C 123, 25.4.2001, s. 28.
(5) Punkt 11 i domen av den 31 oktober 1974 i mål 16/74, Centrafarm mot Winthrop, REG 1974, s. 1183.C87E/148 SV 11.4.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 3 oktober 2001