KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT - VENEZUELA - STÖDPROGRAM FÖR REGIONER SOM DRABBADES AV ÖVERSVÄMNINGARNA I DECEMBER 1999.

1. Inledning

Efter katastrofen i december 1999, som ödelade delar av kustregionerna i norra Venezuela och krävde ett mycket stort antal dödsoffer, gjorde det internationella samfundet omedelbart en insats för att hjälpa katastrofens offer. Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater lämnade omfattande katastrofstöd vilket fortfarande pågår. Rådet har också granskat frågan om stöd till återupprustning/återuppbyggnad av de skadade områdena och bad den 24 januari 2000 kommissionen att överlämna en rapport i ärendet. Detta är målsättningen med föreliggande dokument.

2. Bakgrund

Under de första tjugo dagarna i december 1999 föll ett intensivt regn över norra och nordvästra Venezuela, den region där de stora städerna är belägna, bl.a. området kring huvudstaden Caracas, och en betydande del av landets ekonomiska struktur. Enligt bedömningar från FN:s ekonomiska kommission för Latinamerika (ECLA) har katastrofen krävt över 25 000 dödsoffer och 6 000 försvunna, och lett till att över 16 000 bostäder, 9 sjukhus och 251 vårdcentraler förstörts eller skadats. Kostnaderna för återuppbyggnaden beräknas uppgå till mellan 3 200 miljoner USD (ECLA) och drygt 5 000 miljoner USD (bedömning från Venezuelas myndigheter). På grund av katastrofen har man tvingats sänka den beräknade tillväxttakten för år 2000 från över 2,2 % till 2 %.

Inför den dramatiska situationen agerade de nationella myndigheterna på två sätt:

a) Med tanke på den akuta krisen blev det nödvändigt att snarast evakuera 200 000 personer och inrätta tillfälliga centrum som kunde ta emot 70 000 drabbade personer. Samtidigt tvingades myndigheterna ombesörja en så snar återuppbyggnad som möjligt av de viktigaste bastjänsterna (vatten, el, kommunikationer) för att de evakuerade skulle kunna återvända till sina hem och den produktiva verksamheten återupptas.

b) Det blev även nödvändigt att utan dröjsmål ta itu med att fastställa ett program för återuppbyggnad och ekonomisk återuppgång på medellång och lång sikt, vars riktlinjer lades fram vid mötet med långivarna i Madrid i februari 2000. Samordningen av denna uppgift har anförtrotts planeringsministeriet (CORDIPLAN) och när det gäller delstaten Vargas är det ministeriet för vetenskap och teknologi som är ansvarigt, via en decentraliserad enhet (CORPOVARGAS). För att kunna garantera nödvändiga ekonomiska resurser beslutades att utnyttja en del av avkastningen från oljan: om kursen skulle överstiga 9 USD/fat skulle 40 % av de extra skatteintäkterna avsättas till återuppbyggnaden via Fondo Unico Social (FUS), som omfattar samtliga offentliga sociala program. Med tanke på tendensen på oljemarknaden räknar FUS med intäkter på ca 2 000 miljoner USD för 1999. Dessutom räknar Venezuelas myndigheter med stora bidrag från privat, nationellt och internationellt håll till återuppbyggnaden, och närmare bestämmelser för detta håller för närvarande på att utarbetas.

Det internationella samfundet reagerade snabbt och omfattande på katastrofen och satsade logiskt nog på de mest omedelbara behoven, framför allt när det gäller att ta hand om de hemlösa. Flera medlemsstaters åtgärder på området bör särskilt nämnas (se bilaga). Kommissionen satsade via ECHO:s åtgärder under perioden december 1999 - juni 2000 totalt 7,15 miljoner euro, som kanaliserades via icke-statliga organisationer. Då ECHO anser att uppgiften fullföljts planeras inga nya finansieringsbeslut och ECHO räknar med att dra sig tillbaka från området före utgången av år 2000.

När det gäller återuppbyggnad/återupprustning har vissa medlemsstater meddelat att de är beredda att ge lån med förmånliga kreditvillkor till Venezuela, vilka beräknas uppgå till över 100 miljoner USD. Multilaterala organisationer har också förklarat sig beredda att satsa ett belopp i storleksordningen 1 250 miljoner USD (Amerikanska utvecklingsbanken: 337 miljoner USD, Världsbanken: 588 miljoner USD, Corporación andina de Fomento: 325 miljoner USD) avsett för sektorerna vatten, kommunikationsvägar och bostäder. En betydande del av dessa belopp härrör emellertid från omfördelning av beviljade, men ej utbetalade anslag, och hur dessa verkligen används beror på hur de detaljerade programmen för genomförande läggs fram.

3. Nuvarande situation

Sex månader efter katastrofen har den kritiska perioden passerats och man går mot en relativt stabil situation där den viktigaste infrastrukturen och de flesta tjänstegrenarna återställts, så gott det går. En stor andel av de drabbade har kunnat återvända till sina hem. Det finns emellertid fortfarande ett stort antal platser med stor social och ekonomisk instabilitet (bl.a. i delstaten Vargas) och det krävs fortfarande enorma ansträngningar.

I det sammanhanget är vissa frågor oroande:

- Myndigheterna förefaller ha vissa svårigheter - bl.a. på den högsta nivån - att på ett effektivt sätt ta på sig rollen att leda arbetet och prioritera bland behoven. Det saknas därför fortfarande ett verkligt ramprogram för återuppbyggnad med långsiktig planering av all nödvändig verksamhet, där förvaltningen av territorier och förebyggande av naturkatastrofer på ett effektivt sätt kombineras. Denna situation utgör ett stort problem för långivarna som ställs inför många men punktvisa önskemål om ingripande, vilka är svåra att bedöma utanför ett totalt sammanhang, och det kan även leda till att insatserna genomförs två gånger.

- Det bör finnas tillräckliga ekonomiska, nationella och externa resurser för återuppbyggnad för att göra det möjligt att uppfylla en betydande del av behoven. På grund av byråkratiska svårigheter tar det i praktiken emellertid lång tid innan beloppen når mottagaren, vilket i sin tur beror på de politiska omvälvningar som landet genomgår. I brist på snabba lösningar finns det alltså risk för att de belopp som verkligen kommer fram avsevärt understiger förväntningarna.

- Frågan om delat ansvar och beslutsfattande mellan centrala och lokala myndigheter har inte lösts helt och orsakar ibland slitningar. De djupa politiska omvälvningar som landet upplevt den senaste tiden och de många val som ägt rum under de senaste månaderna har bidragit till att göra situationen mera komplicerad.

Det är nu dags att diskutera de djupa orsakerna till katastrofen och till att så många människor fick sätta livet till. Väderförhållandena i december 1999 var förvisso fullständigt exceptionella och oförutsägbara. Man måste emellertid konstatera att det även förelåg försvårande omständigheter såsom den okontrollerade urbaniseringen, bristen på respekt för säkerhetsnormer, avsaknaden av effektiva system för tidig varning och rent allmänt stora brister beträffande förvaltning av territorier. I ett större perspektiv visade katastrofen 1999 på ett dramatiskt sätt både på den stora risken för naturkatastrofer i Venezuela och på att de nuvarande systemen för att förebygga och hantera dessa risker är otillräckliga. Det förefaller därför berättigat att i framtiden inrätta ett effektivt system för förvaltning av territorier och miljö, i kombination med lämpliga kontrollmedel, för att undvika att liknande händelser upprepas.

4. Förslag till åtgärder

4.1. Möjligheten med ett program för gemenskapsstöd

Kommissionen var i högsta grad inblandad i hjälpen till katastrofens offer. Utifrån den erfarenheten anser kommissionen att det är fullständigt berättigat att fortsätta att stödja Venezuela i arbetet med återupprustning/återuppbyggnad. Kommissionen ansluter sig därmed till den solidaritetssatsning som redan inletts av ett antal medlemsstater, vilka konkret slagit in på denna väg.

Kommissionens politiska vilja måste åtföljas av ett realistiskt och effektivt handlingsprogram. Det är nödvändigt att ta hänsyn till landets utvecklingsnivå och dess egen tekniska, administrativa och ekonomiska förmåga. Stödet från gemenskapen bör därför inte vara en ersättning för, utan ett komplement till, de nationella insatserna. I det hänseendet utgör den historiska stödvolymen till Venezuela, vilken traditionellt uppgått till i medeltal ca 10 miljoner euro/år, en referens.

Det är också viktigt att betona den mycket positiva trenden för oljekursen under de senaste månaderna, en produkt som ju står för större delen av landets exportintäkter. Denna situation har haft en mycket välgörande inverkan på landets ekonomiska balans.

4.2. Beskrivning av den föreslagna åtgärden

I ekonomiska termer planerar kommissionen att ett totalbelopp om 30 miljoner euro skall betalas ut till återuppbyggnaden av Venezuela, vilket skall tas ur den totala budgeten för samarbetet mellan EU och Latinamerika (budgetpost B7-3100) och bör utnyttjas under budgetåren 2001 och 2002. Beloppen kommer att påföras det vägledande totalanslaget för Venezuela för perioden 2000-2006, vilket uppgår till 38,5 miljoner euro.

När det gäller programmets innehåll anser kommissionen att det med tanke på det sammanhang som beskrivits ovan är nödvändigt att beakta inte bara aspekten med den egentliga återuppbyggnaden utan även problemet med att förebygga och hantera risker. Detta synsätt motsvarar följande två beaktanden:

a) Det faktum att stora ekonomiska resurser redan planerats för de drabbade områdena, både ur den nationella budgeten och genom bidrag utifrån.

b) Strävan efter att alla medborgare skall vara jämlika inför naturkatastrofer: det är traditionellt de minst bemedlade sociala grupperna som betalar det högsta priset i form av människoliv vid katastroferna. Denna dimension av problemet noteras uppenbarligen inte tillräckligt i processen med återupprustning/återuppbyggnad. Det dokument om prioriterade åtgärder som undertecknades av statscheferna i Rio de Janeiro (juni 1999) innebar ett åtagande på detta område.

Kommissionen planerar därför en åtgärd som innehåller två grundläggande beståndsdelar:

a) Stöd till återuppbyggnad av delstaten Vargas, vilket beräknas uppgå till 10 miljoner euro, och som med tanke på ett "sammanhängande katastrofstöd till återuppbyggnad och utveckling" enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet den 30.4.1996 skall syfta till att överta vissa initiativ som redan inletts av ECHO. Flera initiativ håller på att fastställas i nära samarbete med de humanitära organisationerna på plats och lokala myndigheter. En nära kontakt kommer också att upprättas med de stödprogram som inrättats av medlemsstaterna, i syfte att gemensamt prioritera vissa initiativ med hjälp av det tillgängliga beloppet. Det kommer framför allt att gälla åtgärder på det sociala området vilka omfattas av budgetpost B7-3100 (hälsa, dricksvatten, bostäder, undervisning), huvudsakligen på lokal nivå, och åtgärderna bör i möjligaste mån ingå i en total plan för återuppbyggnad.

b) Förebyggande åtgärder, som uppskattas till 20 miljoner euro, för att fastställa och inrätta program för riskhantering när det gäller naturkatastrofer i ett stort område som gränsar till det område, i delstaterna Falcón, Miranda och Yaracuy, som drabbades av översvämningarna 1999. Dessa initiativ kommer att inrättas under överinseende av lokala myndigheter och kommer att omfatta detaljerad kartläggning av riskerna, införande av system för tidig varning, fastställande av generalplan, stöd till tillämpning av nödvändig lagstiftning samt uppförande av strukturer för kontroll av högvatten och andra typer av risker. Åtgärderna kommer att koncentreras på institutionell förstärkning av Venezuelas myndigheter och kommer att innehålla en omfattande andel överföring av europeisk know-how när det gäller riskhantering. Betoningen kommer att ligga på så mycket gemensamt ansvar som möjligt med motparterna i Venezuela, såväl i tekniska som ekonomiska termer och bör innehålla en rad exakta åtaganden från mottagarna när det gäller att införa de rekommendationer som förespråkas.

4.3. Villkor för genomförande

Det planerade åtgärdsprogrammet är resultatet av den satsning på att fastställa prioriteringar som kommissionen genomfört i nära samråd med Venezuelas myndigheter och medlemsstaternas diplomatiska representationer i Caracas. På detta stadium har det inte varit möjligt att gå längre än till en preliminär skiss över innehållet i respektive projekt. Det blir därför nödvändigt att i första hand så exakt som möjligt formulera de olika åtgärderna och bl.a. ta hänsyn till situationens utveckling på fältet, innan beslut om finansiering fattas. Villkor för nära samordning måste också upprättas med övriga långivare för att undvika att insatserna genomförs två gånger.

BILAGOR

1. Bedömning av skador uppdelade per sektor.

2. Sammanfattning av skador i de svårast drabbade delstaterna.

3. De internationella långivarnas planerade bidrag till återuppbyggnadsfasen.

4. Medlemsstaternas planerade bidrag till återuppbyggnaden.

5. Finansieringsöversikt.

BILAGA 1

BEDÖMNING AV SKADOR UPPDELADE PER SEKTOR

>Plats för tabell>

(*) miljoner USD Källa: bygger på uppgifter från ECLA

BILAGA 2

SAMMANFATTNING AV SKADOR I DE SVÅRAST DRABBADE DELSTATERNA

>Plats för tabell>

(*) miljoner USD

BILAGA 3

DE INTERNATIONELLA LÅNGIVARNAS PLANERADE BIDRAG TILL ÅTERUPPBYGGNADSFASEN

Institution // Belopp

IDB (Amerikanska utvecklingsbanken)

* Katastrofstöd (gåva)

* Omdirigering av redan beviljade anslag (sektorer: jordbruk, bostäder, kommunikationer, utbildning) (*)

* Finansiering av brådskande kostnader för återuppbyggnad (*)

* Stöd till återuppbyggnad inom sektorerna vatten, rening och stadsförnyelse (**) //

50 000 USD

167 000 000 USD

20 000 000 USD

150 000 000 USD

Världsbanken

* Omdirigering av redan beviljade anslag (sektorer: vatten, stadsrenovering och miljö) (*)

* "Fast track"-lån (vatten och infrastruktur, bostäder, förebyggande åtgärder) (**)

* Stöd till återuppbyggnad och utveckling (**) // 65 000 000 USD

130 000 000 USD

ca 400 000 000 USD

CAF (Corporación Andina de Fomento)

* Katastrofstöd (ej återbetalningspliktigt)

* Omdirigering av redan beviljade anslag (sektorer: vatten, bostäder, kommunikationer )(*)

* Katastrofstöd till återuppbyggnad (**)

* Stöd till återuppbyggnad (**) //

25 000 USD

150 000 000 USD

25 000 000 USD

150 000 000 USD

(*) Programmets definitiva innehåll är ännu ej fastställt

(**) I preliminära förhandlingar med regeringen

BILAGA 4

MEDLEMSSTATERNAS PLANERADE BIDRAG TILL ÅTERUPPBYGGNADEN

Medlemsstat // Beräknat totalbelopp

Tyskland

* Katastrofstöd via tyska Röda korset, ADRA och OPS (vatten, livsmedel, hälsovård)

* Tekniskt uppdrag betr. skydd mot kemisk kontaminering i hamnen La Guaira (redan utfört)

* Medel som förvaltas av ambassaden och är avsedda för renovering av bostäder i kvarteret San Bernardino i Caracas

* Uppförande av 120 bostäder i El Guapo (delstaten Miranda) //

560 000 EUR

100 000 EUR

50 000 EUR

1 250 000 EUR

Belgien

* Ett program för stöd till återuppbyggnad planeras men är ännu ej fastställt. //

mellan 500 000 och 1 000 000 EUR

Danmark

* Katastrofstöd //

32 000 EUR

Spanien

* Katastrofstöd via spanska Röda korset och AECI (hälsovård, dricksvatten)

* En fond om 100 miljoner USD planeras för återuppbyggnad (tas ur fonden för samarbete om 800 miljoner USD som utlovades i samband med premiärminister Aznars besök 1999). Ett seminarium planeras i maj 2000 för att fastställa hur stödet skall utnyttjas.

* Tekniskt expertstöd för utvärdering av projekt

* Tillgänglighet för olika projekt för återuppbyggnad. //

2 663 000 EUR 95 000 000 EUR (lån)

541 000 EUR

10 826 000 EUR

Frankrike

* Stödet skulle kunna vända sig till följande sektorer: (i) korrigering och reglering av strömmar, (ii) återuppbyggnad och modernisering av hamnen i La Guaira och återuppbyggnad av stadens kolonialkvarter samt (iii) institutionellt stöd till ny lokaliseringspolitik.

* 100 bostäder planeras i El Guapo (delstaten Miranda) //

300 000 EUR

n/d

Grekland

* Katastrofstöd //

47 500 EUR

Italien

* Livsmedel och läkemedel

* Inköp av varor och tjänster i Italien

* Totalt har 10 projekt fastställts som skulle kunna omfattas av ett ännu ej konkretiserat finansieringsprogram. Projekten är belägna i Vargas (5), Distrito Federal (1), Miranda (3) samt Falcón (1) och omfattar vatten och rening, hälsa, utbildning och miljö.

1 545 000 EUR

7 800 000 EUR (lån)

5 200 000 EUR

Nederländerna

* Stöd via Röda korset

* Tillhandahållande av två experter och genomförande av 7 flygleveranser av stödet //

280 000 EUR

Portugal

* Tillhandahållande av 80 ton katastrofstöd

760 000 EUR (uppskattat värde)

Förenade kungariket

* Katastrofstöd //

152 000 EUR

Sverige

* Katastrofstöd

* Sanering av vatten (La Guaira) och rening av dricksvatten på olika platser //

382 000 EUR

1 140 000 EUR

TOTALT //

26 578 500 EUR (gåvor)

102 800 000 EUR (lån)

BILAGA 5

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Stödprogram till förmån för de regioner i Venezuela som drabbades av översvämningarna i december 1999.

2. Berörd budgetpost

B7-3100 - Finansiellt och tekniskt samarbete med utvecklingsländer i Latinamerika.

3. Rättslig grund

Förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Programmets målsättning är att bidra till återuppbyggnad och förbättring av social infrastruktur, minskad sårbarhet vid katastrofer i de hårdast drabbade regionerna samt förstärkning av de lokala myndigheternas kapacitet när det gäller fysisk planering.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Åtgärderna omfattar perioden 2001 - 2005.

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Typ av inkomster som avses

Inga

6. Typ av utgifter och inkomst

Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn: De projekt som ingår i programmet skall enligt planerna samfinansieras av offentliga organ (central regering, regional regering, kommuner) eller privata organisationer (icke-statliga organisationer, andra organisationer i det civila samhället) med upp till 50 % av den totala investeringens värde.

Räntesubventioner: Planeras ej.

Kan hela eller delar av gemenskapens bidrag återbetalas om åtgärden visar sig vara en ekonomisk framgång- Nej.

Innebär den åtgärd som föreslås någon ändring av inkomstnivån- Nej.

Återanvändning: Ingen.

7. BUDGETKONSEKVENSER

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Med tanke på skadornas omfattning, landets utvecklingsnivå och den utvärdering som gjorts av experter som sänts till Venezuela föreslår kommissionen ett stödprogram till de regioner som drabbats hårdast av katastrofen till ett vägledande belopp av 30 miljoner euro.

Beloppet kommer att finansieras genom åtaganden som sträcker sig över en tvåårsperiod.

För budgetåret 2001 kommer kommissionen att föreslås godkänna ett stöd på 20 miljoner euro genom att utnyttja de finansiella medel som står till förfogande i budgetposten för "Finansiellt och tekniskt samarbete" (B7-3100). År 2002 kommer kommissionen att ombes godkänna ett stöd på 10 miljoner euro utifrån de finansiella medlen i budgetposten "Finansiellt och tekniskt samarbete" (B7-3100).

7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar

Den vägledande årliga fördelningen är följande (i löpande priser i miljoner euro).

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser)

>Plats för tabell>

7.3. Driftskostnader för studier, expertmöten etc.,vilka ingår i del B i budgeten

Inga planerade

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser)

>Plats för tabell>

7.4. Tidsplan för betalnings- och åtagandebemyndiganden

Tabellen nedan visar betalningar som gäller budgeten 2001-2006, men omfattar inte betalningar som skall utföras under samma period och som gäller tidigare budgetår.

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Den administrativa uppföljningen av kontrakt och betalningar kommer att förvaltas av kommissionens avdelningar i Bryssel.

Varje åtgärd som ingår i programmet kontrolleras i projektets alla etapper av kommissionens avdelningar vid huvudkontoret och huvudsakligen vid delegationen. I kontrollerna tas hänsyn till kontraktsenliga skyldigheter och till principer för kostnads/intäktsanalys och sund ekonomisk förvaltning.

Gemensamma biståndstjänsten och revisionsrätten kan även genomföra revisioner och kontroller på platsen när det gäller utgifter som beviljats inom ramen för projekten och ett korrekt genomförande av åtgärderna, och på så sätt komplettera systemet för bedrägeribekämpning. Särskild uppmärksamhet ägnas åt arten av utgifter (berättigade utgifter), respekten för budgetar (verkliga utgifter) och kontroll av verifikat och tillhörande dokument (motivering av utgifter).

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara målsättningar. Målgrupp

- Särskilda mål: samband med det allmänna målet:För att uppnå den allmänna målsättningen i punkt 4.1 skall insatser med följande specifika målsättningar finansieras:

* Åtgärder på det sociala området som syftar till att säkerställa kontinuitet med de åtgärder som redan inletts av ECHO (hälsa, dricksvatten, bostäder, utbildning).

* Utarbetande och verkställande av planer för återuppbyggnad och utveckling på lokal nivå, enligt ett schema för samråd med och deltagande av medborgarna som prioriterar decentralisering och förbättring av tjänster i delstaterna Falcón, Miranda och Yaracuy.

* Utarbetande av detaljerade kartor över risker, inrättande av system för tidig varning, fastställande av generalplaner, uppförande av strukturer för kontroll av högvatten i delstaterna Yaracuy, Falcón och Miranda.

* Stöd till utarbetande och ibruktagning av en normativ ram för förebyggande av risker och minskade effekter av denna typ av naturkatastrofer.

Det föreslagna programmet är resultatet av ett arbete som utförts i berörda regioner av en expertgrupp under kommissionens ansvar. De specifika projektens innehåll och omfattning som skall verkställas i insatsområdena måste emellertid analyseras och studeras ingående av andra identifieringsgrupper som skall bedriva ett nära samarbete med ECHO.

Slutliga mottagare:

Programmet genomförs till förmån för befolkningen i de av Venezuelas delstater som drabbats av översvämningarna.

Mottagarna kan vara statliga institutioner, kommuner eller aktörer i det civila samhället såsom universitet, privata utvecklingsorganisationer, lokala föreningar, etc....

9.2 Skäl för åtgärden

- Behov av gemenskapsfinansierat stöd

De översvämningar och ras som orsakades av skyfallen i Venezuelas norra och nordvästra delar krävde ett stort antal dödsoffer, ledde till att en betydande del av den ekonomiska och sociala infrastrukturen förstördes och till att de berörda regionernas produktions- och exportkapacitet minskade starkt på kort och medellång sikt.

Enligt bedömningar av FN:s ekonomiska kommission för Latinamerika (ECLA) har katastrofen orsakat över 25 000 dödsfall och 6 000 försvunna, och lett till att över 16 000 bostäder, 9 sjukhus och 251 vårdcentraler förstörts eller skadats. Kostnaderna för återuppbyggnaden beräknas till mellan 3 200 miljoner USD (ECLA) och över 5000 miljoner USD (bedömning av Venezuelas myndigheter). På grund av katastrofen har man tvingats sänka den beräknade tillväxttakten för år 2000 från 2,2 % till 2 %.

Det gäller därför att i ett mera långsiktigt perspektiv stödja återuppbyggnaden av social infrastruktur, ge prioriterat stöd till de hårdast drabbade befolkningssektorerna, bidra till att minska sårbarheten för de regioner som drabbats av katastrofen samt påskynda omvandlingsprocessen i riktning mot en hållbar och decentraliserad utvecklingsmodell i vilken befolkningen är delaktig .

- Val av tillvägagångssätt

Valet av tillvägagångssätt kommer att variera beroende på situationen inom berörda sektorer. Under de närmaste månaderna kommer det att fastställas exakt vilka aktiviteter som skall finansieras och genomförbarhetsstudier kommer också att genomföras.

- Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat: Venezuela betraktas som ett högriskområde som periodiskt drabbas av naturkatastrofer av olika slag såsom översvämning, ras, orkaner, jordbävningar och skogsbränder. Katastrofen 1999 visade på ett dramatiskt sätt både på den stora risken för naturkatastrofer i Venezuela och att de nuvarande systemen för för att förebygga och hantera dessa risker är otillräckliga. Det förefaller därför berättigat att i framtiden inrätta en effektiv politik för fysisk planering och miljö, i kombination med lämpliga kontrollmedel, för att undvika att liknande händelser upprepas. Den största svårigheten med denna typ av åtgärd är att omvandla den administrativa strukturen och de kulturella modellerna hos dem som är ansvariga för den fysiska planeringen och få dem att inrikta sig på en permanent politik för riskhantering.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Alla projekt som ingår i programmet kommer att ha ett internt system för uppföljning och utvärdering. Gemensamma biståndstjänsten kommer för övrigt att för varje åtgärd låta gemenskapens tjänstemän och oberoende experter följa upp och utvärdera verksamheten (efter halva tiden och efter avslutat projekt).

Med tanke på en framtida förstärkning av delegationerna kommer EU:s delegation i Venezuela att inrätta ett datasystem för uppföljning och utvärdering, som kommer att omfatta såväl kvantitativa som kvalitativa indikatorer.

10. Administrativa utgifter (avsnitt III, del A i den allmänna budgeten)

Denna del skall sändas samtidigt till GD Personal och administration och GD Budget. GD Personal och administration kommer sedan att vidarebefordra den till GD Budget tillsammans med sitt yttrande.

Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten.

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

>Plats för tabell>

10.2 Total budgetkonsekvens av personal

>Plats för tabell>

Beloppen anger den totala kostnaden för ytterligare tjänster under åtgärdens hela varaktighet om denna är tidsbegränsad och för tolv månader om denna är obegränsad.

10.3. Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

Ej tillämpligt.

i euro

>Plats för tabell>

Beloppen motsvarar de totala utgifterna för åtgärden om denna är tidsbegränsad eller utgifterna under tolv månader om denna är obegränsad.