SV Europeiska unionens officiella tidning C 467/8

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet för att upptäcka och utveckla ungdomars potential

(2016/C 467/03)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR,

SOM ERINRAR OM

1. den politiska bakgrunden till denna fråga, som återges i bilagan till dessa slutsatser,

KONSTATERAR ATT

2. unga kvinnor och män besitter inre potential och talang som kan vara till nytta för såväl dem själva som samhället i stort; potentialen hos unga kvinnor och män kan ses i form av kompetens (kunskaper, färdigheter, attityder) som grundar sig på deras kreativitet och mångfald,

3. ungdomar strävar efter att utveckla sin potential, talang och kreativitet inom ramen för ett aktivt medborgarskap, personlig utveckling och anställbarhet; medan utveckling av talang avser omvandling av förmågor utöver det vanliga till expertis avses med utveckling av potential en utveckling av latenta kvaliteter eller förmågor som kan leda till framtida framgångar eller användbarhet, med beaktande av den unga kvinnans eller mannens individuella situation,

4. EU och dess medlemsstater, i syfte att upptäcka och utveckla potentialen och talangerna hos alla ungdomar, behöver stödja, främja och genomföra verkningsfull sektorsövergripande politik som kan uppmuntra och stödja ungdomar och hjälpa dem att realisera sin fulla potential; särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar i svåra livssituationer,

5. ungdomsarbete har använts för att nå ut till ungdomar, även dem som är marginaliserade eller riskerar att bli marginaliserade; eftersom ungdomars livsstil och beteende förändras i samband med ny social och teknisk utveckling är det av väsentlig betydelse att nya metoder och tillvägagångssätt för ungdomsarbete fortsätter att utvecklas; i syfte att förstå och knyta an till ungdomar bör den utåtriktade verksamheten i den digitala världen förbättras inom ungdomsarbetet,

BETONAR ATT

6. ungdomsarbete utförs i många olika former och miljöer i enlighet med ungdomars varierande behov, drömmar, förhoppningar och levnadsförhållanden; dess kapacitet till utåtriktad verksamhet och bemötande av förestående förändringar medför en kvalitativ förändring av ungdomars liv och av samhället,

7. lärandeprocesserna inom ramen för ungdomsarbete hjälper ungdomar att utveckla sin kompetens på ett heltäckande sätt, inbegripet kunskap, färdigheter och attityder; ungdomsarbete används ofta för att hjälpa ungdomar som står inför diverse livsutmaningar, oavsett om det gäller övergången från utbildning till arbete, perioder av arbetslöshet, olika nya hot, inbegripet radikalisering som leder till våldsam extremism, eller sökandet efter en positiv identitet och en känsla av tillhörighet,

8. miljön för ungdomsarbete bör vara stimulerande, anpassningsbar, attraktiv och lyhörd för nya trender i ungdomars liv och på så sätt stödja ungdomarna i upptäckten och utvecklingen av den egna potentialen, som ofta kan vara dold och inte skönjbar inom formell utbildning eller andra sektorer; denna miljö bör vara en plats som ger ungdomar möjlighet att experimentera och prova nya saker, där misslyckande är tillåtet och ses som en del av lärande och social integration,

9. de verksamheter som utvecklats inom ungdomsarbetet har visat sig vara effektiva vad gäller den positiva utvecklingen av unga personer och behöver ytterligare stöd och förstärkning; uppmuntran av innovation inom ungdomsarbete bör ses som en del av svaret på den ständiga förändringen och syfta till att dra till sig intresset hos alla ungdomar, inbegripet de som ännu inte aktivt deltar i ungdomsarbetets verksamheter; innovationer bör utgöra en del av den kontinuerliga kvalitetsutvecklingen av ungdomsarbetet på grundval av ungdomars behov, intressen och erfarenheter såsom ungdomarna själva uppfattar dem (1),

10. nya miljöer där ungdomar tillbringar sin tid, såsom modern stadsinfrastruktur och virtuella rum, och även nya tillvägagångssätt som använder sig av innovativa verktyg på och utanför internet (t.ex. spelifiering (2), GPS-baserade aktiviteter (3), virtuella diplom (4) eller designtänkande (5)) bör diskuteras och beaktas i samband med vidareutveckling av utbildning och fortbildning av ungdomsarbetare, i syfte att nå ut till ungdomar och säkerställa en större effekt på deras liv,

11. ungdomar själva bör spela en avgörande roll i utformningen, utvecklingen och genomförandet av ungdomsarbetets innovationsprocess för att göra denna innovation framgångsrik,

12. kapaciteten hos ungdomsarbetare (oavsett om dessa är volontärer eller anställda) kan ökas genom allmän utbildning, yrkesutbildning och möjligheter till nätverkande såväl som vägledning och finansiellt stöd för att leta efter och genomföra nya och innovativa tillvägagångssätt för ungdomsarbete i syfte att nå ut till fler ungdomar, särskilt dem som är svåra att nå, och uppnå en större effekt på deras liv,

13. utarbetandet av evidensbaserad ungdomspolitik kräver regelbundna uppdateringar med aktuella och relevanta data som samlas in på lokal, regional, nationell och europeisk nivå; information om livsstilar och aktuella livstrender (6) bland ungdomar bör också inkluderas,

14. sektorsövergripande samarbete, utöver utvecklingen av sektorn för ungdomsarbete som sådan, är av vital betydelse för utvecklingen av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet; samarbetet mellan berörda parter som företräder olika sektorer behöver underlättas och främjas i samband med genomförandet av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbete för att säkerställa ett effektivt fastställande av samarbetsmöjligheter (7) och bidra till kvalitet inom det praktiska ungdomsarbetet och ett bättre tillgodoseende av ungdomars behov,

UPPMANAR – MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN – MEDLEMSSTATERNA ATT

15. främja, stödja och utvärdera utnyttjandet, utformningen, utvecklingen, testningen och spridningen av nya verktyg och tillvägagångssätt som ska användas inom ungdomsarbetet med hjälp av sektorsövergripande samarbete och i syfte att på lämpligt sätt bemöta aktuella behov och framtida utmaningar samt intressen och förväntningar bland ungdomar och i samhället; för att säkerställa kvalitet bör ungdomar, ungdomsforskare, ungdomsarbetare och ungdomsorganisationer inbjudas att delta aktivt i alla skeden av processen,

16. förbättra innovationskapaciteten hos ungdomsarbetare (volontärer eller anställda) samt utvecklingen av ungdomars potential och talang genom tillhandahållande av möjligheter till utbildning, med särskilt fokus på a) användning och anpassning av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete; b) införlivande av information om de senaste livstrenderna bland ungdomar i utbildning och praxis för ungdomsarbete; c) användningen av sektorsövergripande samarbete vid utformningen av nya och innovativa verktyg och tillvägagångssätt för praktiskt ungdomsarbete; d) i synnerhet de metoder som används för att upptäcka och därefter utveckla ungdomars potential och talang samt bygga upp deras självkänsla och självförtroende; e) ungdomars deltagande som en källa till värdefull information och sakkunskap inom t.ex. utvecklingen av digital kompetens; f) att nå fram till ungdomar som riskerar marginalisering med hjälp av innovativa tillvägagångssätt och fokus på utvecklingen av deras potential och talang,

17. i relevanta fall uppmuntra hållbart stöd, inbegripet finansiellt stöd, till organisationer som arbetar med och för ungdomar, i synnerhet med avseende på kollektiva projekt, och som följer principerna (8) för ungdomsarbete, i syfte att stärka deras innovationskapacitet,

18. samarbeta nära med företrädare för regionala och lokala myndigheter, ungdomsråd och organisationer för ungdomsarbete, ungdomar och andra berörda parter inom ungdomsområdet så att budskapen i dessa slutsatser i bred utsträckning införlivas i praxis på regional och lokal nivå,

19. främja och stödja utrymmen och möjligheter i partnerskap med lokala myndigheter när så är lämpligt, i syfte att göra det möjligt för ungdomar att träffas personligen och utveckla gemensamma initiativ,

20. överväga inrättandet av flexibla utrymmen och möjligheter till experimenterande och försök där ungdomsarbetare och ungdomar kan lära sig att reagera på de snabbt föränderliga förhållandena och livsstilarna och lära sig att hantera komplexitet,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

21. överväga regelbunden insamling och analys av information om livstrender bland ungdomar samt stödja spridning av resultaten till de relevanta berörda parterna, inbegripet beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå, volontärer inom ungdomsarbete, ungdomsledare och ungdomsarbetare,

22. söka efter innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom praktiskt ungdomsarbete, inbegripet andra relevanta områden, såsom utbildning, idrott och kultur, sociala tjänster, informations- och kommunikationsteknik, samt skapa möjligheter till anpassning av innovativa tillvägagångssätt som används inom andra politikområden till området för ungdomsarbete och möjligheter till utbyte av god praxis,

23. i tillämpliga fall fastställa nya kompetenser som ungdomsarbetare behöver och utveckla utbildnings- och vidareutbildningsmoduler som underlättar ungdomsarbetares förvärv av ny kompetens, inbegripet digital kompetens,

24. genom utarbetandet, övervakningen och utvärderingen av ungdomspolitik, ungdomsstrategier och ungdomsinitiativ på nationell, regional och lokal nivå fastställa nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet som bidrar till att upptäcka och utveckla alla ungdomars potential och talang,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

25. regelbundet utföra analys och infoga ett avsnitt i ungdomsrapporten med uppdaterad och korrekt information om de senaste livsstils- och livstrenderna bland ungdomar,

26. stödja utbytet av information om livsstilar och livstrender bland ungdomar samt exempel på god praxis och innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom ungdomsarbetet i EU:s medlemsstater och utanför EU, anordna expertmöten, konferenser och övrig verksamhet för ömsesidigt lärande och överväga att använda sådana plattformar som europeiska konventet om ungdomsarbete för att främja innovativa tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet,

27. på bästa sätt utnyttja befintliga EU-program, såsom Erasmus+, i syfte att stödja genomförandet av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete.

(1) Quality youth work – common framework for future developments of youth work. Rapport från expertgruppen för kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU:s medlemsstater, Europeiska kommissionen 2015.

(2) Spelifiering innebär att spelmekanik tillämpas på icke-spelrelaterade verksamheter i syfte att ändra människors beteende. Ett exempel på detta är applikationer som räknar de steg man tar varje dag och som ger belöningar och gör det möjligt att jämföra ens egna resultat med andras. Olika element från speldynamik och spelmekanismer kan genomföras och tillämpas även inom ungdomsarbete. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball 2010).

(3) GPS-baserade aktiviteter använder sig av elektronik med GPS-positionering (främst smarta telefoner) för olika aktiviteter där fysisk motion stödjs, användaren orienteras i en ny miljö eller där man löser olika uppgifter eller lär sig mer om intressanta platser.

(4) Virtuella diplom (learning badges) används i det virtuella utrymmet som intyg på vad eleverna har uppnått. Vissa företag stödjer detta koncept, bland annat Mozilla, som har skapat onlineplattformen Open badges. Detta passar väl med initiativ kring erkännandet av icke-formellt lärande inom ungdomsarbete.

(5) Designtänkande är ett människocentrerat, kollaborativt, optimistiskt och experimentellt tillvägagångssätt. Det fungerar väl med ungdomar eftersom dessa görs till en integrerad del av förändringen, samtidigt som de även utformar nya lösningar. Designtänkande kan användas för (ny)utformning av olika program, verktyg eller utrymmen för ungdomar. (Design Thinking for Educators’ Toolkit, 2012).

(6) Information om livsstilar och livstrender bland ungdomar inbegriper specifika uppgifter om unga människor ur sociologisk, psykologisk och pedagogisk synvinkel. Sådan information bör besvara frågor som till exempel följande: Vad är ungdomar intresserade av? Vad är de rädda för? Hur lär de sig saker? Hur tillbringar de sin fritid? Hur interagerar de via sociala nätverk? Hur hanterar de sin ekonomi?

(7) Ett exempel på detta skulle kunna vara ett kreativt seminarium för skapande av en ny applikation för mobila enheter där ungdomsarbetare, ungdomar och IKT-specialister deltar.

(8) Se fotnot 1.