EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.04.1997 
KOM(97) 152 slutlig 
MEQP5LANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
"Den europeiska informations- och kommunikationsteknik 
(IKT) -industrins konkurrenskraft9' 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning 
2. IKT-industrin: globala strukturer, europeisk konkurrenskraft 
2.1. Marknadsstruktur 
2.2. Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft 
3. De största utmaningarna för den europeiska IKT-industrin 
Öka marknadens användning 
Förändra industriella strukturer 
Utveckla snabbväxande företag 
Höja den europeiska programvarukompelensen 
Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning 
Utnyttja möjligheterna till ökad sysselsättning 
4. Prioriterade områden för politiska initiativ 
4.1. Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande 
4.2. Nya områden som behöver åtgärdas 
Öka den globala konkurrensen 
Öka kunskaperna om och användningen av IKT 
Skapa nya marknader genom lämpliga standarder 
Utnyttja utvidgningsmöjligheterna 
Förbättra industrisamarbetet 
Främja framväxten av små och medelstora företag 
Lägga vikten på sysselsättningen: kvalifikationer och utbildning 
Främja benchmarking 
5. Sammanfattning 
Bilaga 1 - Rådets resolution av den 18 november 1991 och dess uppföljning 
Bilaga 2 - Statistiska tabeller 
1. Inledning 
Informations- och kommunikationsteknikindustrin (IKT) är en mycket viktig del av 
Europas ekonomi. Denna industri utgör 
• en stor och växande del av den industriella verksamheten, 
• en av förutsättningarna för framtida konkurrenskraft inom alla industriella processer, 
produkter och tjänster, 
• grunden för nästa århundrades framväxande informationssamhälle. 
Det är nödvändigt att Europa har en konkurrenskraftig IKT-industri för att man skall 
kunna 
• undvika ett överdrivet beroende av nyckelteknik, 
• delta i utvidgningen till globala marknader, 
• bidra till att nya arbetstillfällen skapas, 
• ha en framskjuten position inom innovation i framtiden. 
Europa har inte råd att försitta detta tillfälle. Det finns oroande tecken på 
• dålig marknadstillväxt, 
• sjunkande relativa andelar för de europeiska producenterna, 
• ojämnt gensvar på marknadsförändringar och teknisk utveckling. 
Det krävs snabba åtgärder av alla berörda parter (industri, medlemsstater, kommissionen) 
för att skynda på processen och säkerställa att den europeiska IKT-industrin far en 
framskjuten position på marknaden och inom den tekniska utvecklingen. Flera åtgärder 
har redan påbörjats och nu krävs ett effektivt och snabbt genomförande. Andra åtgärder 
bör också utvecklas. 
Nederländernas regering och det senaste informella industrirådet har inlett debatten. 
Detta meddelande är kommissionens första bidrag och det innehåller en uppdaterad 
analys samt identifierar de viktigaste utmaningarna och åtgärdsområdena. Ett 
trepartssamarbete bör pågå under de kommande månaderna i syfte att föra arbetet framåt 
och bestämma vad som skall prioriteras och genomföras. 
I detta meddelande avses följande med IKT-industrin: konsumentelektronik, datorer och 
kontorsutrustning, telekommunikationsutrustning, komponenter, programvaror (antingen 
som komponent eller produkt, eller tjänster i samband med att programvaror 
tillhandahålls). Övriga sektorer, såsom radio- och TV-industrin samt 
programinnehållsindustrin vilka ofta inbegrips i definitionen av IKT-industrin, behandlas 
inte här. 
2. IKT-industrin: globala strukturer, europeisk konkurrenskraft 
2.1 Marknadsstruktur 
De senaste 5-10 åren har den tekniska, ekonomiska och sociala utvecklingen omvandlat 
industrin och dess marknader (kallas ofta konvergens). Marknaden består av tre 
-3-
huvuddelar: infrastruktur, handel och konsumenter. Dessa marknaders olika egenskaper 
leder till att de företag som tillhandahåller varor ställs inför olika strukturer och 
tillvägagångssätt (se fig. 1), vilket ställer olika rättsliga och politiska krav på de 
offentliga myndigheterna. 
Infrastruktur, som inbegriper storskaliga system med relativt långsam utveckling och 
produkter med långa livscykler, berörs av neddragningar och avvecklingar. Trots att de 
leverantörer som traditionellt är knutna till Europa har en stark konkurrensställning inom 
vissa områden såsom telekommunikation är de hårt pressade att anpassa sig till den 
successiva avregleringen och avvecklingen av marknaden. 
Industri- och handelsmarknader drar till sig många nya aktörer inriktade på 
nischmarknader som i många fall har växt till mycket stora delmarknader. Producenterna 
är ofta tekniskt orienterade och starkt beroende av riskkapital i början av sin verksamhet. 
USA:s industri har en mycket stark ställning på dessa marknader. 
Konsumentmarknaderna kräver ständig innovation och pålitliga produkter men präglas 
också av en ständig urholkning av priserna. Konsumentprodukter utgör i allt högre grad 
grundstommen i IKT-industrin. Ovanstående faktorer har lett till en industriell 
koncentration som är så utpräglad att de internationella marknaderna domineras av ett 
litet antal kända märken, som upprätthålls av invecklade dynamiska och globala 
produktionsstrukturer. Japanska och på senare tid även koreanska producenter dominerar, 
även om producenter som är knutna till Europa fortfarande har en stark ställning. USA-
producenter vinner mark i takt med att persondatorprodukter sprids på 
konsumentmarknaderna. Den ökande globaliseringen av dessa marknader har tvingat 
industrin att sprida ut tillverkningen och söka efter de mest konstnadseffektiva 
strukturerna. Ett verkligt globalt nätverk har blivit resultatet. De relativt få 
handelshindren och den allmänt förekommande efterfrågan på IKT-produkter är givetvis 
den bakomliggande faktorn när det gäller att tillhandahålla de volymer som krävs för att 
uppnå de storskaliga ekonomier som driver på denna utveckling. I Europa liksom på alla 
andra platser ombesörjs en stor del av tillverkningen av multinationella företag med hjälp 
av kapital från USA, Japan eller Korea. 
Situationen för sysselsättningen inom IKT-industrin påverkas av två motsatta trender (se 
fig. 2): å ena sidan har bättre tillverkningsmetoder och i vissa fall omlokaliseringar som 
förbättrat produktiviteten lett till betydande neddragningar inom sektorer som 
konsumentelektronik, datorer och terminaler. Å andra sidan har den imponerande 
tillväxten inom programvaror och tjänster ökat sysselsättningen. Detta har skapat en 
balanserad situation med en måttlig och långsiktig tillväxt på bred front som emellertid 
ställer krav på betydande strukturförändringar när det gäller kvalifikationer. Under de 
senaste tio åren har arbetstillfällena flyttats från tillverkningsindustrin till FoU och 
försäljning/marknadsföring, och från arbetare och kontorspersonal till tjänstemän.1 
1 Sysselsättning inom IKT-sektorn. Undersökning utförd av BIPE på Europeiska kommissionens 
vägnar, GD III, juli 1996. 
-4-
2.2 Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft 
IKT-industrin svarar för en stor och växande andel av Europas tillverkningsindustri (se 
fig. 3.1): 8,3 % av omsättningen (ökning från 4,3 % 1981), 6,5 % av sysselsättningen, 
7,8 % av produktionen, 9,1 % av bruttoförädlingsvärdet (ökning från 6,1 % 1991). För 
alla dessa, med undantag av sysselsättningen, har IKT-industrin högre värden än både 
den kemiska industrin och bilindustrin (se fig. 3.2). I framtiden kommer dess relativa 
andel kommer att öka i takt med att informationssamhällets olika delar tar form. I 
uppgifterna tas ingen hänsyn till serviceindustrin (inbegripet programvaror) där 
sysselsättningssiffrorna för IKT ökat markant. Marknadens tillväxt ligger på 7 % och 
förväntas ligga på denna nivå de närmaste åren (se fig. 4), vilket är en imponerande siffra 
med tanke på att enhetspriserna i allmänhet sjunker - till och med drastiskt för vissa 
produkter - och att varje ny produktgeneration uppvisar betydligt större prestanda. 
Trots denna makroekonomiskt positiva bild finns det stor anledning till oro. 
Trots att tillväxtsiffrorna tycks höga är de betydligt lägre än siffrorna för USA och för de 
länder i Asien som har en stark ekonomisk tillväxt. Särskilt oroande är det faktum att 
Europas andel av världens IT-marknad sedan 1990 har minskat från 35 % till 28 % (se 
fig. 5). USA:s IT-marknad hade ungefär samma utgångsläge men ökade sin andel till 
cirka 41 % av den världsomfattande marknaden 1996. Europas utgifter för IT motsvarar 
4,5 % av BNP, jämfört med 5,7 % i USA. Europas utgifter för IT per capita ligger på 797 
ecu, jämfört med 1 285 ecu i USA (se fig. 6). Inom unionen föreligger det stora 
skillnader mellan medlemsstaterna, med exempelvis allmänt låga utgifter i de yttre och 
sydligt belägna staterna. Med undantag av telekommunikationsutrustning försämras 
dessutom handelsbalansen inom de flesta sektorer av IKT-industrin (se fig. 7). Importen 
har ökat femfaldigt sedan 1980 till 143 miljarder ecu 1995, och motsvarar nu cirka 50 % 
av konsumtionen inom vissa områden (kontorsutrustning, datorer och 
konsumentelektronik), att jämföra med 11 och 17 % inom den kemiska industrin 
respektive bilindustrin. 
Framgång inom IKT beror oftast på en kombination av tillgång till högkvalitativ 
forskning och riskkapital på ett tidigt stadium, samt en stark koncentration på marknaden 
när man väl har etablerat sig. Detta är typiskt när det gäller programvaror där 
amerikanska leverantörer har intagit en ledande ställning. På detta område är Europa 
framgångsrikt endast inom vissa nischer, särskilt inom sektorer där det har varit möjligt 
att få fram utmärkta applikationer med hjälp av erfarenheten från avancerade användare, 
till exempel när det gäller tekniska eller skräddarsydda program. 
När det gäller halvledare har de europeiska tillverkarna lyckats upprätthålla en 
konkurrenskraftig ställning med hjälp av internationellt strategiskt samarbete och viktiga 
insatser inom FoU, särskilt genom Jessi- och Esprit-programmen. Därigenom har man 
kunnat säkerställa en europeisk produktionsgrund, tillgången till viktiga 
tillverkningstekniker och förmågan att leverera det som användarindustrin behöver. 
Det är inom elektronisk montering, både konsumentelektronik och datorer, som Europa 
som produktionsområde uppvisar det största handikappet vilket främst beror på höga 
arbetskraftskostnader. Denna nackdel har lett till komplicerade kombinationer av 
omlokaliseringar till Asien och på senare tid central- och östeuropeiska länder, och till att 
vissa tillverkningsprocesser förlagts till platser som ligger nära mottagarmarknaderna. 
När det gäller telekommunikationsutrustning har huvudaktörernas globala struktur och 
ständiga teknologiska strävan gett Europa en ledande ställning. Ett exempel är 
framgångarna med GSM. Den stora betydelsen hos den europeiska industrin för 
telekommunikationsutrustning visar hur viktigt det är att hålla jämna steg med den 
pågående tekniska revolutionen. 
3. De största utmaningarna för den europeiska IKT-industrin 
Öka marknadens användning: De europeiska marknaderna har halkat efter andra 
marknader. För det första blickar inte affärsmarknaden framåt i lika stor utsträckning: 
alltför många företag ser IKT-investeringar enbart som en kostnad som skall minskas nät­
verksamheten krymper. IKT:s förmåga att förbättra konkurrenskraften, effektivisera 
verksamheten och främja nyskapande underskattas eller uppmärksammas inte alls. För 
det andra är de enskilda konsumenternas användning av IKT låg. Antalet Internet-
användare i Europa är jämförelsevis lågt, med undantag av främst de nordiska länderna 
(se fig. 8). För det tredje är de offentliga myndigheterna långsamma när det gäller ny 
användning av IKT, något som är särskilt viktigt inom utbildning men som också 
påverkar många andra områden där potentiella vinster i fråga om tjänsters effektivitet och 
kvalitet är av mycket stor betydelse. Slutligen har den ojämna takten i avregleringen av 
telekommunikationerna inom unionen troligtvis varit den främsta bromsande faktorn. 
Denna strukturella eftersläpning är ett stort handikapp för Europas IKT-industri, både när 
det gäller utvecklingen mot informationssamhället och när det gäller en lämplig politik 
för att höja industrins konkurrenskraft. Leverantörerna måste anstränga sig ytterligare för 
att finna medel att övertyga marknaden om fördelarna med IKT och stimulera en ökad 
användning. 
En öppen och fungerande inre marknad är avgörande för spridningen av IKT-produkter 
och utvecklingen av IKT-tjänster. Olika standarder och bestämmelser hänger kvar och 
lägger hinder i vägen för IKT-industrins utbredning. Dessa frågor behandlas i ett annat 
sammanhang2 men de måste få ett svar om Europa skall kunna utnyttja hela sin 
marknadspotential. 
Förändra industriella strukturer: Den europeiska IKT-industrin har varit långsam när 
det gäller en omstrukturering för att möta nya utmaningar. Den har inte anammat trenden 
med entreprenadtjänster och har inte utvecklat nätverk av konkurrenskraftiga 
komponentleverantörer: gränsöverskridande produktionsnätverk, som är så typiska för de 
amerikanska och japanska producenterna med nätverk av leverantörer i Asien3. De 
central- och österopeiska ländernas ekonomier och dessa staters eventuella inträde i 
2 KOM(96)359 av den 24 juli 1996 - Kommissionens meddelande om den europeiska strategin för 
standardisering och det globala informationssamhället. 
3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition", M. Borrus och J. Zysman, University of 
California 1997. 
-6-
unionen utgör möjligheter till en omstrukturering som måste tillvaratas av industrin och 
underlättas av de offentliga myndigheterna. Det är mycket viktigt med industriellt 
samarbete på de globala marknaderna, inte bara för att man skall kunna utforma 
standarder och finnas tillgänglig på marknaderna utan också för att säkerställa tillgången 
till nödvändig teknik och viktiga komponenter samt undvika orimliga 
beroendeförhållanden. 
Utveckla snabbväxande foretag: Europa har också misslyckats med att främja en 
dynamisk tillväxt av nya aktörer vilket är så typiskt inom industrin i USA. Villkoren för 
små och medelstora företag och nystartande av verksamhet måste förbättras, eftersom de 
fyller en mycket viktig funktion när det gäller att introducera ny teknik, stödja 
konkurrensförbättringar i stora företag och, viktigast av allt, skapa sysselsättning. 
Industriell omstrukturering innebär ofrånkomligen förändringar i sysselsättningen, vilka 
kan underlättas av instrument som kan skapa en flexibel och utbildad arbetskraft. Om 
Europas IKT-produktion ska kunna förbli konkurrenskraftig måste industrin också 
säkerställa att kvalifikationsnivån höjs fortlöpande. 
Höja den europeiska programvarukompetensen: Ingen omstrukturering kan ändra på 
det faktum att Europa är ett högkostnadsområde när det gäller tillverkning. Europeiska 
produkter måste konkurrera med design och kualitet på globala marknader, vilket också i 
vissa fall sker mycket framgångsrikt, exempelvis i fråga om GSM mobiltelefoner och 
digital satellit-TV. Programvarorna (särskilt inneslutna programvaror) bör behandlas 
närmare med tanke på deras stora betydelse för konkurrenskraften och mervärdet. När det 
gäller området för omsatta programvaror, däri inbegripet standardprogram, 
kundanpassade program samt tjänster, så känner man till det ganska bra. Men detta utgör 
bara en bråkdel av den totala industriverksamheten: alla större tillverkare har någon form 
av intern programvaruverksamhet, vare sig det gäller utveckling, anpassning, service eller 
underhåll. Huvudkompetensen inom många företag ligger främst i deras programvaror. 
En stor del av de finansiella tjänsterna utförs med hjälp av programvaror. 
Programvarorna har redan en avgörande betydelse för moderna flygplan och svarar för en 
allt större del av de funktioner som gör många industriprodukter konkurrenskraftiga på 
marknaden. Det är hög tid att inse hur mycket denna typ av ekonomisk verksamhet bidrar 
till konkurrenskraften, mervärdet och sysselsättningen. Endast med tillräcklig insikt om 
denna industris strukturer och ekonomi kan företagen eller regeringen utveckla en politik 
för att tillvarata de fördelar som ligger i programvaror. Det är desto viktigare eftersom 
utvecklingen av informationssamhällets många applikationer kommer att ställa enorma 
krav på programvaruutveckling och framtagande av programvaruinnehåll. 
Den språkliga mångfalden på den europeiska programvarumarknaden utgör ännu en 
utmaning men också en möjlighet till specifikt europeiska lösningar: en stor del av 
kostnaderna för utveckling och marknadsföring hänger samman med hur många 
språkversioner produkten har, och storleken på den språkmarknad man i första hand 
vänder sig till utgör en viktig konkurrensfördel. 
Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning: IKT-industrin måste hålla sig 
kvar i täten av den tekniska utvecklingen. Förutom att FoU-kostnaderna stiger på grund 
av kortare livscykler för produkterna kräver den interaktiva nyskapandeprocessen att 
industrin bättre hörsammar kundernas krav. Om IKT-industrin skall kunna dra fördel av 
FoU-investeringarna måste spridningen av tekniken vara så omfattande och tidsmässigt 
-7-
fördelaktig som möjligt. Detta är inte något som sker automatiskt utan betydande insatser 
krävs för att alla typer av användare skall tillgodogöra sig den nya tekniken: industri, 
privata och offentliga inrättningar samt privatpersoner. 
Utnyttja möjligheterna till ökad sysselsättning: Spridningen av och användningen av 
IKT kommer att få en grundlig inverkan på sysselsättningens kvantitativa och kvalitativa 
aspekter. Det finns en ny studie4 som visar på tre olika effekter som IKT har på 
sysselsättningen: direkta effekter på IKT-industrin och Övrig därtill knuten industri, 
indirekta effekter på andra delar av ekonomin såsom produktivitetsökningar och ändrade 
produktionsstrukturer, samt andra effekter som beror på den ökade möjligheten till 
omsättning av tjänster och de därmed sammanhängande förändringarna i den 
internationella arbetsfördelningen. I samma undersökning förutses långsiktiga effekter för 
Europa under de närmaste tio åren, och det kan handla om allt från tre miljoner förlorade 
arbetstillfällen (i ett negativt scenario) till sex miljoner nya arbetstillfällen (i ett positivt 
scenario med en snabb spridning av IKT). Det står emellertid klart att de direkta 
effekterna på sysselsättningen inom IKT-industrin är positiva. Erfarenheten från USA, 
där omstruktureringen av IKT-industrin började tidigare, visar att mer än 150 000 
arbetstillfällen skapades mellan 1988 och 1995 bara inom persondatorsektorn (det finns 
till exempel ett företag i USA som startade sin verksamhet 1985 och som fram till 1995 
ökade sin omsättning till nästan 6 miljarder dollar och sin arbetsstyrka till 15 000 
anställda). Unionen måste främja tillväxten hos sådana företag som finansieras genom 
alleuropeiska sekundära kapitalmarknader. De europeiska IT-företagen kommer att skapa 
framtidens kvalitetsarbeten. 
4. Prioriterade områden för politiska initiativ: 
Resultaten från omfattande samråd med industri och medlemsstater och 
rekommendationer från olika rådgivande organ samt undersökningar är anmärkningsvärt 
samstämmiga. Två kategorier kan urskiljas. Den första omfattar de rekommendationer, 
såsom avregleringen av telekommunikationerna, som redan lett till åtgärder eller planer 
inom kommissionen och nationella myndigheter. Dessa rekommendationer sammanfattas 
här för att poängtera hur viktigt det är att genomföra ett antal politiska åtgärder för att 
främja industrins konkurrenskraft. Den andra kategorin omfattar frågor som mer specifikt 
rör IKT-industrin eller som bör prioriteras i framtiden. Dessa frågor avhandlas i den 
andra delen. 
4.1 Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande 
I november 1996 antogs en omfattande åtgärdsplan för informationssamhället5 i vilken 
kommissionens prioriteringar har finslipats. I åtgärdsplanen betonas behovet av snabba 
4 IFO Institut fUr Wirkschaftsforschung. Mimenen, 1996. 
5 KOM(96)607, 27.11.1996. Meddelande från kommissionen om "Europa i ledningen för det globala 
informationssamhället: löpande åtgärdsplan". 
-8-
framsteg och vikten av att EU:s politik inriktas på ett effektivt genomförande av 
informationssamhällets alla delar. Följande bör prioriteras: 
• Det är nödvändigt att alla medlemsstater genomför en effektiv avreglering av 
telekommunikationsmarknaden före den 1 januari 1998. Kommissionen är fast 
besluten att alla åtaganden skall fullgöras och kommer noggrant att övervaka 
utvecklingen av medlemsstaternas lagstiftning. 
• Elektronisk handel är det första praktiska genomförandet av IS; framtidens första 
"omfattande tillämpning". I meddelandet "Gör arbetsmarknaden en tjänst"!6 
presenterades ett europeiskt initiativ för elektronisk handel. I syfte att främja detta 
initiativ har kommissionen antagit ett rammeddelande till rådet där de viktigaste 
åtgärdsområdena anges. 
• Internationellt överenskomna principer och regler, som styr konkurrens, immateriella 
rättigheter, privata och enskilda rättigheter, informationssäkerhet, driftskompatibilitet 
och standarder bör stärkas och antas. 
Åtgärder för att öka användningen och initiativ för att öka medvetenheten behöver 
vidtas eller utökas i syfte att uppmuntra Europas industri och samhälle att öka 
användningen av IKT. 
Satellitbaserade system för bredbandskommunikation: I kommissionens åtgärdsplan 
beaktas de lagändringar och FoU-åtgärder som behövs för att säkerställa en betydande 
europeisk närvaro på internationell nivå. 
På transportområdet utvecklas nya applikationer inom transeuropeiska nät, nya 
flygtrafikkontrollsystem och många konsumentapplikationer som alla innebär 
möjligheter till växande marknader för den europeiska IKT-industrin. Åtgärdsplaner 
för intelligenta transportsystem (ITS) och globala satellitbaserade navigationssystem 
(GNSS) håller på att utarbetas. 
Ramprogrammet för FoU är särskilt viktigt för att man inom hela EU på bästa sätt 
skall kunna utnyttja de avsevärda FoU-investeringar som krävs för att kunna 
upprätthålla konkurrenskraften. I det femte ramprogrammet som träder i kraft 1998 
ägnas särskild uppmärksamhet åt användarnas deltagande i FoU-verksamheten, vilket 
är viktigt för att säkerställa att åtgärderna tillgodoser verkliga behov som ligger i linje 
med marknadens krav. På samma sätt kommer stödet till utvecklingen av viktig teknik 
att integreras i ett enda program och delas in i fyra områden: service till medborgarna, 
elektronisk handel, multimedieinnehåll och viktig teknik. Lyhördheten och 
flexibiliteten skall också ökas. 
Utbildning krävs för att ge arbetskraften nödvändiga kvalifikationer och flexibilitet när 
det gäller användning av ny teknik. Infrastrukturerna inom utbildningsväsendet måste 
förnyas genom att skolor och kulturella institutioner får IKT-utrustning och tillgång 
till datornät (särskilt Internet). Samtidigt bör lärarna ges bättre utbildning inom IKT. 
6 CSE(96)6, 27.11.1996. "Gör arbetsmarknaden en tjänst!". Meddelande till Europeiska rådet. 
-9 
Kommissionen kommer tillsammans med medlemsstaterna att stimulera nationella 
åtgärder som syftar till att erbjuda Europas medborgare utbildning som lämpar sig för 
informationssamhället. Åtgärdsplanen "Att lära i informationssamhället" som 
godkändes av kommissionen i december 1996 kommer att samla de viktigaste 
aktörerna i syfte att ge bättre tillgång till de kvalifikationer som kommer att behövas i 
framtiden. Genomförandet av åtgärdsplanen sker parallellt med det arbete som utförs 
av arbetsgruppen för programvaru- och multimedieutbildning, vilken inbegriper flera 
av kommissionens avdelningar - något som underlättar tillgången till gemenskapsstöd 
inom detta område. Åtgärderna kommer att ersättas nästa år. 
• Språkfrågan som är särskilt viktig i Europa när det gäller programvaror behandlas i 
programmen för informationssamhället och språkteknik7. 
4.2 Nya områden som behöver åtgärdas 
Åtgärder inom dessa områden bör inriktas antingen på förbättringar inom 
leveranssektorn, såsom benchmarking och utbildning, eller ökande av efterfrågan genom 
exempelvis marknadstillträde eller åtgärder för att öka användningen. 
Öka den globala konkurrensen: Det avtal om informationsteknik som ingicks på 
WTO-konferensen i Singapore i december 1996 och WTO-avtalet om 
telekommunikation från februari i år är mycket viktiga steg i denna riktning. 
Avskaffandet av tulltaxorna på alla IT-produkter före år 2000 påskyndar den process som 
inleddes genom de senaste Gatt-förhandlingarna. Det kommer att bidra till att 
kostnaderna för produktion av IT-utrustning i Europa sjunker medan de europeiska 
tillverkarna ges bättre möjligheter att exportera till utländska marknader. Avtalet om 
informationsteknik måste genomföras omedelbart, samtidigt som 
övervakningsmekanismer införs för att öka produkternas spridning. Åtgärder bör vidtas 
för att utsträcka spridningen till de länder som ej är medlemmar i WTO (särskilt i 
Sydamerika), samtidigt som antagandet av avtalet om informationsteknik bör göras till 
ett villkor för inträde i WTO. Detta berör i synnerhet Kina och Ryssland. Efter det att 
tulltaxorna försvunnit genom avtalet om informationsteknik kommer uppmärksamheten 
att riktas mot att avskaffa andra handelshinder gentemot våra viktigaste handelspartner, 
främst genom avtal om ömsesidigt erkännande och bättre harmonisering av standarder 
och förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Överst på dagordningen står att 
fortsätta det arbete som inletts genom den transatlantiska affärsdialogen i syfte att sluta 
ett avtal om ömsesidigt erkännande med USA, och särskilt undersöka vilka möjligheter 
det finns att bygga ut principen om tillverkarnas deklarationer om överensstämmelse. 
Parallellt med detta kommer operativ verksamhet att utvecklas inom ramen för det 
transatlantiska initiativet för småföretag (TransAtlantic Small Business Initiatives 
[TASBI]). Detta initiativ och andra handelspolitiska instrument bör tillämpas på ett 
enhetligt sätt för att säkerställa att den europeiska industrin verkar på optimala villkor 
både inom unionen och på de globala marknaderna. 
7 KOM(96)456 av den 2 oktober 1996. Flerårigt program för att främja den språkliga mångfalden i 
informationssamhället. Antaget av rådet den 8 oktober 1996. 
10 
Öka kunskaperna om och användningen av IKT: Offentliga myndigheterna kan och 
bör göra mer för att stimulera en ökad användning av IKT, både inom den egna 
myndigheten och i samhället. Först och främst måste utbildningsmyndigheterna ge 
skolorna bättre tillgång till IKT för att bana väg för informationssamhället. De måste 
dessutom uppfylla allmänhetens krav på bättre och kostnadseffekt vare tjänster. I ett 
större sammanhang skulle ett stöd för nationell och gemenskapens politik inom många 
områden tjäna på ett utökat nyskapande utnyttjande av de möjligheter som IKT erbjuder. 
I fig. 6 åskådliggörs till exempel de relativt låga IT-investeringarna i de yttre och sydligt 
belägna staterna, trots att IT är ett värdefullt verktyg när det gäller att förbinda regioner 
med varandra och minska handelshinder. Flera medlemsstater håller för närvarande på att 
inrätta nya skattemässiga och andra stimulansåtgärder i syfte att öka användningen av 
IKT i hemmen, skolorna och affärslivet. Sådana åtgärder är ett steg i rätt riktning och bör 
efterliknas och utökas på bred basis i hela unionen. 
Skapa nya marknader genom lämpliga standarder: Ett av industrins främsta medel 
för att skapa nya marknader är att inrätta och använda nya standarder. I synnerhet 
konsumentmarknader är beroende av att skapa ett kundförtroende för produkter, därav 
vikten av ett samarbete mellan leverantörer för att främja övergripande standarder. Om 
man skall kunna dra nytta av ett sådant samarbete måste producenterna bidra med teknik, 
standarder eller marknader, samt ta aktiv del i utformandet av internationella standarder, 
om de inte skall halka efter både tekniskt och affärsmässigt. Lagstiftningsaspekten på 
standardisering måste också beaktas för att förenkla och skynda på förfarandena (till 
exempel tillverkarnas deklaration om överensstämmelse) för att inte skapa hinder för 
marknadsföring av nya produkter. 
IKT-standarder är i allmänhet globala till sin natur, men ofta konkurrerar åtskilliga 
standarder, som bygger på specifika regionala förutsättningar, om att bli accepterade på 
marknaden. Därför bör de europeiska företagen inte bara delta i standardiseringen av 
tekniska specifikationer via internationella konsortier, utan om möjligt också arbeta med 
Europa som grund. Europeiska kommissionen stödjer inrättandet av ett flexibelt och 
öppet arbetsforum där de europeiska företagen ges möjlighet att delta i det internationella 
standardiseringsarbetet för IKT. De bör lansera internationellt erkända standarder som 
utgår från Europas specifika karaktär. Detta kräver att huvudaktörerna träffar strategiska 
avtal om de huvudsakliga användarkraven8. Om användarkrav skall kunna översättas till 
tekniska specifikationer behöver pragmatiska och flexibla leveransmekanismer utvecklas 
i nära samarbete mellan industri och europeiska standardiseringsorgan. Europeiska 
kommissionen stödjer inrättandet av flexibla industriledda standardiseringsförfaranden 
för att - utöver antagandet av formella europeiska standarder - utveckla tekniska 
specifikationer för operatörer på den europeiska marknaden. För att säkerställa 
kontinuiteten och en optimal användning av europeiska standardiseringsresurser bör man 
som en akut åtgärd överväga att inrätta en "guichet unique" (en enda beslutande instans) 
inom ramen för de europeiska standardiseringsorganen. 
Ett exempel på ett sådant avtal är samförståndsförklaringen (MoU, Memorandum of Understanding) 
om fri tillgång till elektronisk handel för europeiska små och medelstora företag. 
- 11 -
Utnyttja utvidgningsmöjligheterna: Utvidgningen av Europeiska unionen ger länderna 
i Central- och Östeuropa tillgång till en utvidgad och växande inre marknad, förbättrad 
ekonomi genom storskalighet samt möjligheter till omlokalisering av kostsam 
verksamhet. Nu har den europeiska IKT-industrin möjlighet att ändra sina tillverknings-
och leveransstrukturer så att de liknar de i USA och Asien, och därigenom förbättra sin 
globala konkurrenskraft. En stor del av industrin är i färd med att inleda olika former av 
samarbete i dessa länder, vilket ger tillgång till kompetens och konkurrenskraftiga 
tillverkningsvillkor. De europeiska producenterna lokaliserar tillbaka verksamhet från 
Fjärran Östern för att kunna dra fördel av dessa ofta fördelaktigare villkor, vilket ger 
fabrikerna i Fjärran Östern möjlighet att koncentrera sig på växande och allt öppnare 
lokala marknader. Särskild vikt kommer att läggas vid att underlätta samarbetet mellan 
industrin i EU och industrin i Central- och Östeuropa. Detta arbete har redan inletts inom 
konsumentelektronikindustrin. Kommissionen stödjer detta initiativ och dess utbyggnad 
och utvidgning till andra sektorer inom IKT-industrin. De åtgärder som föreslagits av 
industrin omfattar benchmarking-leverantörer, överläggningar med leverantörer, 
internutbildning och arbetsseminarier inriktade på kvalitet. Kommissionen skulle stödja 
industrin om den etablerar eller stärker sin närvaro i Central- och Östeuropa. Denna 
strategi före anslutningen ger solida ramar för att fastställa villkor som gagnar en rättvis 
konkurrens, samt skapa lika konkurrensvillkor för den europeiska industrin. 
Förbättra industrisamarbetet: Det pågår eller har föreslagits flera andra viktiga 
industriella samarbetsinitiativ, särskilt i nya självständiga stater i Medel havsområdet, 
Sydamerika och Asien. Exportfrämjande verksamhet har också föreslagits. Vad IKT-
industrin anbelangar, och i synnerhet de små och medelstora företagen, behövs ytterligare 
insatser för att höja industrins medvetenhet om de möjligheter som står till buds och att 
hjälpa dem att prioritera på ett sätt som passar deras förutsättningar. Dessutom skulle 
gränsöverskridande internationellt samarbete tjäna mycket på en förbättrad samordning 
med befintliga program i medlemsstaterna. 
Främja framväxten av små och medelstora företag:9 De små och medelstora företagen 
är oundgängliga för att skapa nya arbetstillfällen och en viktig del av IKT-industrin 
(särskilt inom programvaror och multimedieinnehåll) eftersom de ofta har en ledande roll 
i utvecklingen av ny teknik och nyskapande av produkter. Den europeiska industrin 
ligger långt efter USA när det gäller nystartande av högteknologiska IT-företag. Detta är 
ett allvarligt handikapp, vilket märks på det faktum att många av dagens ledande IKT-
aktörer var små eller medelstora företag i USA för mindre än 20 år sedan. Politiska 
initiativ som syftar till att skapa gynnsamma förutsättningar för startande och finansiering 
av innovativa företag är ytterst viktigt. De politiska initiativen bör särskilt underlätta 
tillgången till riskkapital, och samarbete bör sökas med finansinstitut i syfte att utveckla 
mekanismer såsom "betygsättning" av teknik. Ansträngningarna att minska de 
administrativa hindren bör också fortsätta då dessa ofta har en avskräckande effekt. Den 
affärsmiljö som råder vid i synnerhet nystartande av företag bör bli föremål för en 
benchmarking-analys, genom att situationen i Europa jämförs med den i andra regioner, 
särskilt i USA (Silicon Valley). Dessa problem har varit uppenbara en längre tid men 
De små och medelstora företagens särdrag analyseras i den handlingsplan för innovation i Europa som 
antogs av kommissionen den 20 november 1996. KOM(96)589. 
- 12 
situationen förblir kritisk. Det är mycket viktigt att kommissionen och medlemsstaterna 
vidtar snabba och effektiva åtgärder. Kommissionen har också för avsikt att med G7-
projektet "En global marknad för små och medelstora företag"10 som grund främja det 
internationella utbytet av erfarenheter samt underlätta andra samarbetsformer. 
Lägga vikten på sysselsättningen: kvalifikationer och utbildning: Såsom tidigare 
nämnts måste den europeiska IKT-industrin fortlöpande omstruktureras för att förbli 
konkurrenskraftig, och uppgradera sina produkter och tillverkningsprocesser för att ge ett 
ökat mervärde samtidigt som mindre lönsam och kostnadskänslig verksamhet 
omlokaliseras. Centralt i detta sammanhang är en höjd kvalifikationsnivå. Ett effektivt 
verktyg skulle kunna vara att införa ett system för kvalifikationsstandarder. Inrättande av 
kvalifikationsprofiler anpassade efter en viss industris huvudverksamhet på bred basis 
skulle ge en utgångspunkt för att bygga upp en kompetent arbetsstyrka, förbättra 
prestationerna och ta fram utbildningsprogram. Sådana standarder kommer också att 
bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad genom att tillhandahålla en tydlig grund för 
att sammanlänka arbetsgivarnas behov med tillgängliga kvalifikationer. Standarder ger 
dessutom en praktisk utgångspunkt för ett förbättrat samarbete mellan industri, skolor 
och universitet, och tillhandahåller ett antal kriterier som kan hjälpa medlemsstaternas 
utbildningsmyndigheter att utforma läroplanerna efter nästa århundrades digitala 
ekonomi. 
Främja benchmarking: Europeiska kommissionen anser att benchmarking är ett 
effektivt och kraftfullt verktyg för att förbättra konkurrenskraften, och har för avsikt att 
främja dess användning i företagen, särskilt de små och medelstora företagen. IKT-
industrins stora ekonomiska betydelse och globala inriktning har gjort att den varit bland 
de första att väljas ut för benchmarking. Nederländernas regering har låtit utföra en 
benchmarking-undersökning av industrin. Kommissionen har för avsikt att främja 
benchmarking på sektors- och ramvillkorsnivå. 
Den europeiska ekonomins konkurrenskraft tjänar på att IKT-industrin förbättras. 
Systematisk översyn av den industriella prestandan, kartläggning av relativa svagheter 
och antagande av förbättrande åtgärder bidrar till en god utveckling. Kommissionen skall 
se över sina nuvarande informationskällor för att fastställa om de är tillräckliga för att 
tillhandahålla lämpliga benchmarking-indikatorer, samt revidera dem vid behov. 
Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstater och industri för fastställa 
nödvändiga ramar och lämpliga förfaranden för industrin. Områden som redan nämnts i 
detta sammanhang inbegriper nystartande av små och medelstora företag och inneslutna 
programvaror. 
10 Beslut om att inleda detta projekt fattades på G7-ländernas ministerkonferens i Bryssel i februari 1995. 
13-
5. Sammanfattning 
I detta meddelande sammanfattas flera viktiga åtgärdsområden. Ju längre det dröjer innan 
åtgärderna vidtas, desto svårare kommer det att bli för den europeiska IKT-industrin att 
upprätthålla en ledande ställning. En avreglering av telekommunikationerna är avgörande 
men det behövs också andra åtgärder, vilka beskrivs ovan. 
Kommissionen föreslår att detta meddelande följs upp genom ett nära samarbete med 
medlemsstaterna och industrin i syfte att utforma särskilda åtgärder för dessa viktiga 
områden, utarbeta ett arbetsprogram för att alla berörda parter (kommissionen, 
medlemsstaterna, industrin) skall kunna genomföra åtgärderna, samt inrätta en mekanism 
för regelbunden översyn av utvecklingen. 
14 
Bilaga 1 
Rådets resolution av den 18 november 1991 och dess uppföljning 
Efter 1991 års resolution11 har det fjärde ramprogrammet för FoU på ett framgångsrikt 
sätt hörsammat industrins krav på FoU inom IKT. Användarnas och marknadens behov 
har varit utgångspunkten för de relevanta FoU-programmen (Esprit-, Acts- och 
Telematik-programmen) och den teknik som utvecklats därigenom inverkar direkt på 
marknaden. 
Två huvudaspekter inom programmen har varit bästa utnyttjande av resultat och ett aktivt 
internationellt samarbete. Särskild uppmärksamhet har ägnats de små och medelstora 
företagen. Samverkan med Eureka-programmet har förbättrats. 
Enligt 1991 års resolution är ett multilateralt tillvägagångssätt nyckeln till 
marknadstillträde. Detta har anammats inom Gått där kraftigt sänkta tulltaxor uppnåddes 
genom förhandlingarna i Uruguayrundan. Dessa följdes av avtalet om informationsteknik 
genom vilket taxorna för de flesta IT-produkter kommer att avskaffas före år 2000. Lika 
viktigt är WTO-avtalet som slöts i februari 1997 genom vilket marknaderna för 
telekommunikationstjänster blev internationellt avreglerade. 
Ett sådant multilateralt tillvägagångssätt utesluter inte bilaterala åtgärder där sådana är 
lämpliga. Regelbundna kontakter har tagits med USA och Japan för att protestera mot 
bilaterala avtal som diskriminerar EU (till exempel USA:s och Japans överenskommelse 
om halvledare). 
Ett "centraliserat informationscentrum" har inrättats för att samla in information och 
undersökningar om tillträde till marknaderna i de viktigaste industriländerna och om 
konkurrensmetoder i dessa länder. En rapport12 sammanställdes om 
konkurrenshämmande åtgärder, snedvridning vid upphandling och om statliga stöd, och 
exempel gavs på diskriminerande åtgärder och strukturella hinder. 
Flera initiativ har tagits till industriellt samarbete. Ett viktigt exempel är den industri som 
tillverkar komponenter och delar avsedda för producenter av konsumentelektronik, och 
vars produktion har jämförts med liknande japanska företags produktion. Detta har skett 
inom ramen för ett samarbetsprojekt för benchmarking som organiserats gemensamt av 
den europeiska och den japanska konsumentelektronikindustrin, med stöd av 
kommissionen och MITI. Detta har resulterat i många användbara förslag och har hjälpt 
leverantörer och användare att förstå varandras behov bättre. Därigenom har prestandan 
och affarsomsättningen kunnat höjas. Programmet håller nu på att anpassas för länderna i 
Central- och Östeuropa. 
1 ' Rådets resolution av den 18 november 1991 om elektronik, information och kommunikationsteknik. 
12 Rapport av den 11 mars 1994 till generaldirektoratet för industri. 
- 15-
Figur 1: Strukturella trender inom IKT-industrin 
IDAG 
Tjänster 
(informationss 
amhället) nöjen 
Marknader Marknader 
(O 
c 
^ 
Figur 2 
Antal anställda inom EU:s IKT-industri 
(i 1000-tal anställda) 
Datorer 
Komponenter 
Konsumentelektronik 
Telekommunikationsutrustning 
Programvaror och tjänster 
Totalt 1980 
242 
258 
230 
493 
270 
1493 1990 
284 
243 
181 
392 
612 
1712 1994 
175 
224 
110 
361 
732 
1602 
Källa: BIPE 
/? 
Figur 3.1 
EU 12 IKT-industri i % av den totala tillverkningsindustrin 
(81-90-94) 
14.0% 
12.0% 
10.0% 
8.0% 
6.0% 
4.0% 
2.0% 
0.0% 12.0% 
Antal anstillda Omsättning Totala Investeringar Produktlon axkl. BruttoförAdllnosvårde 
moms I 1990 års till faktorpris I 1990 
priser års priser Export 
Figur 3.2 
EU 12: Jämförelese av 1995 års huvudindikatorer (i % av den 
totala tillverkningsindustrin) 
I IKT-industri 
I Kemisk industri 
l Bilindustri 
Antal anställda Omsättning Produktion exkl. Bruttoförädlingsvärde 
moms i 1990 års till faktorpris i 1990 
priser års priser 
Sndicatorer 
fs 
IKT marknadstillväxt, C6AR1996-98 Figur 4.1 
9.50 
KontofvulnjnninQ 
Hårdvara - daterar 
10% 
Kttr EtTO »7 
Figur 4.2 
Västeuropas marknad för informations- och kommunikationsteknik 
(IKT) 1996, miljarder ecu" 
1996 
Värde %of 
IKT 
Totalt IT 148 47.1 
Hårdvara - datorer och datakommunikation 58 18.4 
Kontorsutrustning 2.5 
Mjukvara 31 9.9 
Tjänster 
Hårdvara, underhåll och support" 37 11.6 
15 4.7 
Totalt telekommunikationer 167 52.9 
Telekommunikationsutrustning 29 9.1 
Teletjänster 138 43.8 
Totalt IKT 315 100 
OBS: "Västeuropa inbegriper de 15 EU-staterna samt 2 icke-medlemsstater (Schweiz och Norge) 
** Observera att alla siffror avrundats till närmaste miljard ecu enligt 1996 års fasta 
växelkurser. Totalsummor och procenttal kan misstflmma pä grund av avrundningen. 
Figur 4.3 
Västeuropas marknad för informations- och kommunikationsteknik 
(IKT) 1996, uppdelad per produkt. 
Totalt värde = 
315 miljarder 
ECU 
Telekommunikal 
onsutrustning 
9% Kontors 
utrustning 
3% 
äror 
Hårdvara -
underhåll och 
support 
— 5% 
Kila: EITO 87 
fi 
Figur 5.1 
Världens IT-marknad uppdelad per region: 
Procentuell uppdelning enligt marknadsvärden. 
1995-1997. Miljarder ecu 
1996 1995 
Värde % 1996 
% 1997 
% 
Europa* 154 29.4 28.3 27.5 
USA 225 41 41.4 41.8 
Japan 92 16.9 16.8 16.6 
De fyra tig 16 2.7 2.9 
ÖV* 57 10 10.5 11.1 
Totalt 544 100 100 100 
OBS: * Europa inbegriper Väst- och Östeuropa 
" De fyra tigrama = Hong Kong, Sydkorea, Singapore, Taiwan 
•*• ÖV = övriga världen I 
Källa: EITO 97 
Figur 5.2 
Världens IT-marknad uppdelad per region. 1996 
Totalt värde= 
544 miljarder 
ECU 
De fyra 
tigrarna 
3% övriga 
världen 
17% 
Källa: EITO 97 
o?Ö 
Figur 6 
IT/BNP och IT per capita i Västeuropa, USA och Japan. 1995 
Japan 
USA 
Schweiz 
Sverige 
Portugal 
Norge 
Nederländerna 
Irland 
Grekland 
Finland 
Danmark 
Belgien/Luxemb 
Österrike 
Spanien 
Italien 
FK 
Frankrike 
Tyskland 
EU 
Västeuropa 
Kalla: EITO 97 
O w 
O 
o IT/BNP % 
•••• 2.4 
3.67 
2.86 
2.9 
2.5 
• 2.71 
1.63 
0.62 
2.31 
2.76 
2.25 
2.55 
2.05 
2.07 
2.01 
2.04 IT per capita ecu 
WÊamÊÊÊÊÊmm 672 
763 
942 
88 630 
I 648 
521 
217 
50 
426 
698 
453 
396 
200 400 600 800 1000 
Figur 7 
EU 12: Handelsbalansen för IKT-industrin, den kemiska 
industrin och bilindustrin 
Bilindustrin 
IKT-industrin 
Konsumentelektronik 
Telekommunikationsutrustning 
Kontorsmaskiner/datorer 
Kemisk industri 01995 
• 1990 
• 1985 
• 1980 
-30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 
Miljoner ecu 
M 
Källa: EITO 97 / Network Wizards, http://www.nw.com and Analyays Antal Internetuppkopplingar per 1 000 invånare, juli 1996 Figur 8 
JJ 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 152 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 08 
Katalognummer : CB-CO-97-157-SV-C 
ISBN 92-78-18710-0 
Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg