EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.10.1996 
KOM(96) 507 slutlig 
KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR 1997 
Politiska prioriteringar 

%. 
När kommissionen installerades 1995 drog .den upp de övergripande riktlinjerna för sina 
insatser under mandatperioden. Särskild tyngd lades vid målsättningarna för tillväxt och 
sysselsättning, den europeiska samhällsmodellen grundad på solidaritet, en förstärkning 
av unionens roll i världen samt förberedelser för kommande viktiga avgöranden i 
Europafrågan. 
1997 års arbetsprogram för dessa målsättningar vidare. Då det genomförs kommer 
kommissionen att sträva efter att bevisa att Europeiska unionen står till allas tjänst och 
att den är effektiv. 
Unionen kan och skall tillföra medborgarna ett verkligt mervärde. Det är en dynamisk 
tolkning av kommissionens initiativrätt som den ämnar hävda. Varje enskild fråga måste 
behandlas på den lämpligaste nivån. 
Kommissionen kommer därför inte att tveka att även under 1997 ta initiativ varje gång 
den är övertygad om att en unionsinsats behövs för att en fråga av gemensamt intresse ska 
kunna lösas på ett effektivt sätt. Man får inte med subsidariteten eller proportionaliteten 
som förevändning ifrågasätta det som gemenskapen redan uppnått eller falla tillbaka på 
mellanstatliga lösningar som är ineffektiva och föga demokratiska. 
Unionen måste vara effektiv. Det bästa sättet för kommissionen att visa sin beslutsamhet 
i det avseendet är att strama åt sin egen förvaltning. Under 1997 kommer genomgripande 
reformer att inledas för att modernisera förvaltningen och göra den mer effektiv. 
Reformerna bygger på tre nyckelbegrepp: decentralisering, rationalisering och förenkling. 
Samma disciplin kommer att tillämpas på de uppgifter som åläggs kommissionen genom 
fördraget, och som den utför i sitt dagliga arbete och vid genomförandet av 
gemenskapspolitiken. Det är viktigt att erinra sig att en stor del av kommissionens 
verksamhet hör samman med dess verkställande roll, särskilt i fråga om den 
gemensamma jordbrukspolitiken, inre marknaden och förvaltningen av strukturfonderna. 
Kommissionen måste ständigt ha för ögonen att insatserna ska göras med största möjliga 
öppenhet och att de skall vara begripliga och väl lämpade. Tre informationsinsatser 
kommer att riktas mot medborgarna, "Europa - vårt gemensamma ansvar", "Medborgare 
i Europa" och "Euron - en valuta för Europa". Kommissionen kommer också att inleda 
tredje fasen i programmet SEM 2000 för en sund och effektiv förvaltning. Det skall nu 
inriktas på ett utökat samarbete mellan gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna. 
Enligt kommissionens uppfattning är det nu absolut nödvändigt att medlemsstaterna deltar 
direkt i uppstramningen av hur de europeiska skattebetalarnas pengar förvaltas och att de 
genomför konventionerna om bedrägeribekämpning. Kommissionens åtgärder mot 
bedrägerier kommer också att förstärkas. 
Att bygga Europa innebär att verka för fred, välstånd och välfärd. Att bygga Europa 
innebär att verka för dess medborgare. Inför globaliseringen av ekonomin och de stora 
samhällsförändringar som gör den europeiska integrationen mer oumbärlig än någonsin, 
avser kommissionen att 1997 gå vidare såväl med de övergripande prioriteringarna -
ekonomiska och monetära unionen, förtroendepakten för sysselsättningen, 
regeringskonferensen och utvidgningen, - som med sin dagliga förvaltning. 
På grundval av detta kommer kommissionens arbetsprogram för 1997 att inriktas på fyra 
huvudprioriteringar: tillväxt, sysselsättning och euro, främjande av den europeiska 
samhällsmodellen, unionens roll i världen samt förberedelserna för unionens framtid. 
TILLVÄXT, SYSSELSÄTTNING OCH EURO 
Sedan Europeiska rådets möte i Essen har det bekräftats att endast en strategi på 
mellanlång eller lång sikt kan svara mot EU-medborgarnas förhoppningar om en bättre 
framtid. Initiativet till en europeisk förtroendepakt grundas på den insikten. Den 
fördjupar och klargör tydligt de olika aktörernas ansvar, såväl på gemenskapsnivå som 
nationellt. 1997 avser kommissionen att vidareutveckla och förstärka samtliga åtgärder 
som ingår i pakten och på så sätt dra nytta av den europeiska multiplikatoreffekten till 
förmån för sysselsättning och varaktig tillväxt. Den planerar också att regelbundet 
utvärdera de åtgärder som vidtagits i sammanhanget och på så sätt bättre bedöma vad som 
återstår att göra. Insatserna kommer att koncentreras kring nyckelbegreppen i 
sysselsättningspakten: den makroekonomiska politiken, den inre marknaden, 
sysselsättningssystemen och strukturpolitiken. 
EN SUND MAKROEKONOMI 
Tack vare de positiva resultaten från Europeiska rådets möte i Madrid, har under 1996 
avgörande framsteg kunnat göras på vägen mot den ekonomiska och monetära unionen 
(EMU) och gynnsamma förutsättningar skapats för att införa av euron. Det kommer att 
ske den 1 januari 1999, och ett betydande antal medlemsstater kommer att delta från 
början. 1997 kommer att vara av avgörande betydelse i processen. Förberedelserna för 
övergången till EMU:s tredje etapp skall avslutas, men samtidigt måste konvergensen 
förbättras, liksom samordningen av den ekonomiska politiken. Kommissionen kommer att 
delta aktivt i utarbetandet av det nya växelkurssystemet mellan euron och valutorna i de 
medlemsstater som inte deltar. Vid årets slut kommer den att lägga fram en 
utvärderingsrapport om graden av konvergens som uppnåtts av medlemsstaterna som 
underlag för det beslut om övergång till tredje etappen av EMU som rådet skall fatta så 
snart som möjligt under början av 1998. 
UTNYTTJA DEN INRE MARKNADENS MÖJLIGHETER FULLT UT 
Den inre marknaden har tagit form, men är inte fullbordad. I sysselsättningspakten 
uppmanas det till att den skall genomföras fullt ut. Under 1997 måste rådet och 
Europaparlamentet anta den lagstiftning som ännu saknas, särskilt i fråga om stadgarna 
för Europabolag, rättsliga ramar för biotekniska uppfinningar och den inre marknaden för 
gas. Inom ramen särskilt för samarbete med de nationella myndigheterna och för 
handläggning av överträdelseförfarandena kommer kommissionen samtidigt att sätta större 
press på medlemsstaterna när det gäller att införliva lagstiftningen och tillämpa den 
konkret. Genomförandet av konkurrenspolitiken är ett nödvändigt komplement till detta. 
Kommissionen kommer under 1997 att anta åtgärder på områdena för distribution och 
statligt stöd som särskilt kommer att göra den tillämpliga lagstiftningen klarare. Bland 
annat kommer den att anta initiativ för att decentralisera handläggningen av en del av 
överträdelserna på konkurrensområdet, förenkla förfarandena och förstärka samarbetet 
med de nationella myndigheterna. Kriterier kommer att utarbetas för hur kommissionens 
åtgärder skall inriktas bättre. Liberaliseringen kommer att fortsätta med full hänsyn till 
behovet av tjänster i allmänhetens och konsumenternas intresse. 
Bland alla de riktlinjer som skall antas i Dublin kommer särskild uppmärksamhet att 
ägnas åt förenklingen av lagstiftningen i fråga om den inre marknaden, särskilt i 
samband med pilotprojektet SLIM. 
De lagstiftningsramar som följer av riktlinjerna kommer dock inte att vara komplett om 
det inte samtidigt gynnar skapandet av nya arbetstillfällen på tjänstesidan, som är en 
framtidssektor, särskilt när det gäller informationssamhället och den audiovisuella sektorn. 
De särskilda åtgärder som kommer att beslutas av Europeiska rådet i Dublin kommer att 
genomföras under 1997 så att hindren för en utveckling av tjänstesektorn kan undanröjas. 
Kommissionen har också under 1996 inlett en omfattande diskussion om skattepolitiken 
i unionen, vilket kommer att leda till praktiska slutsatser 1997. Riktlinjerna för en mer 
långtgående samordning av skattepolitiken kommer att påskyndas så att i synnerhet den 
nuvarande tendensen att lägga bördan av obligatoriska skatter och avgifter på arbete kan 
brytas. 
FÖRBÄTTRA KONKURRENSKLIMATET I EU 
Den inre marknaden är en förutsättning för ett sysselsättningsskapande klimat. För att 
företagen i gemenskapen skall kunna dra nytta av alla dess fördelar, måste industrins 
konkurrenskraft främjas, till exempel inom områdena för rymdindustri och elektroniska 
tjänster, gynnsamma förutsättningar skapas för de små och medelstora företagen, en 
kvalificerad vetenskaplig och teknisk grund skapas, innovation och framtidssektorer 
stimuleras, och slutligen måste investeringar i infrastrukturer göras. 
På området för forskning och teknisk utveckling är kommissionens huvudprioritering 
1997 att lägga fram det femte ramprogrammet, som kommer att ge stort utrymme för 
forskning inriktad på medborgarnas behov i fråga om hälsa, livsmedel och livsvillkor. 
Bland annat avser kommissionen att bättre utnyttja det gemensamma forskningscentret för 
utveckling av kunskaper och teknik på viktiga områden som förebyggande av sjukdom, 
teknologiska risker och kvalitetsanalys av produkter. 
I fråga om innovation avser kommissionen att föreslå konkreta åtgärder som uppföljning 
av sin grönbok och handlingsplan. 
Prioriteringarna i fråga om informationssamhället kommer att gälla genomförandet av 
en ny handlingsplan. Dessutom bör ny lagstiftning antas för telekommunikationspolitiken, 
och införlivandet av bestämmelserna i de olika medlemsstaterna säkerställas så att en 
fullständig liberalisering av telekommunikationssektorn kan genomföras vid det fastställda 
slutdatumet 1 januari 1998. 
Modern och effektiv infrastruktur är nödvändigt för Europas välstånd och för en 
harmonisk utveckling av dess regioner. Kommissionen önskar att alla till buds stående 
medel skall användas för att fullborda de transeuropeiska näten och få dem att fungera 
effektivt. Finansieringen av transportnäten är en prioritering - särskilt genom en bredare 
tillämpning av partnerskap mellan privat och offentlig sektor - liksom utbyggnaden av 
höghastighetsjärnväg för varutransporter. Kommissionen uppmanar också till att den inre 
marknaden fullbordas inom sektorerna för transport, energi och telekommunikationer. 
PÅSKYNDA REFORMERNA AV ARBETSMARKNADSSYSTEMEN 
Kommissionen kommer under 1997 att i nära samarbete med medlemsstaterna och 
arbetsmarknadens parter lägga stor vikt vid att omsätta rekommendationerna från 
förtroendepakten i fråga om reformerna av arbetsmarknadssystemen. Den skall medverka 
vid utarbetandet av den gemensamma sysselsättningsrapport som rådet och kommissionen 
skall lämna till Europeiska rådet. 
Följden bör bli en aktiv arbetsmarknadspolitik på nationell nivå. I detta sammanhang är 
det önskvärt att uppföljningsförfarandena för de fleråriga nationella programmen förstärks. 
Kommissionen vill också uppmuntra till beredskap inför framtidens stora 
arbetsmarknadsprojekt. 
Social- och arbetsmarknadspolitikens betydelse för de ekonomiska resultaten kommer 
att lyftas fram av kommissionen. Insatserna kommer särskilt att inriktas på jämställdhet, 
socialt skydd, rollen hos arbetsmarknadens parter, arbetsorganisation samt information till 
och samråd med arbetstagarna. 
ANPASSA STRUKTURPOLITIKEN 
Gemenskapens strukturpolitik skall utgöra grundläggande redskap för bekämpning av 
arbetslösheten och minskning av skillnaderna och därmed bidra till ekonomisk och social 
sammanhållning. Under 1997 avser kommissionen att föreslå en anpassning i samband 
med halvtidsöversynen för mål 1 (regioner med svag utveckling) och programläggningen 
för den nya perioden (regioner under omställning). Nya riktlinjer skall, läggas fram för 
politiken för landsbygdsutveckling. Kommissionen har dessutom föreslagit områdespakter 
för sysselsättningen, vilket bör leda till delaktighet från de regionala och lokala aktörernas 
sida när konkreta åtgärder till förmån för sysselsättningen genomförs. 
DEN EUROPEISKA SAMHÄLLSMODELLEN 
Den gemensamma valutan och den inre marknaden är inga självändamål. De är medel i 
medborgarnas tjänst och skall användas så att sysselsättningen prioriteras. Kommissionen 
vill dock gå längre och skapa ett solidariskt och mänskligt Europa, som lever upp till det 
som utmärker den europeiska samhällsmodellen, och som finns närmare de frågor som 
engagerar var och en. 
I det sammanhanget skall utbildning, inräknat yrkesutbildning, prioriteras. 
Kommissionen kommer att lägga fram initiativ i fråga om tillgång till vidareutbildning, 
liksom om tillägnande och erkännande av kompetens under hela livet. Förslaget om 
europeisk lärlingsstatus, starten av ett "lärlings-Erasmus" och genomförandet av 
handlingsplanen "Inlärning i informationssamhället" är exempel på vad som kan uträttas 
på gemenskapsnivå. 
Under 1997 kommer också pilotåtgärder att föreslås till följd av vitboken "Undervisning 
och inlärning - på väg mot kunskapssamhället" och grönboken om kvarstående hinder för 
rörlighet över gränserna. 1997 är också det år då den europeiska volontärstjänstgöringen 
kommer att sätta igång definitivt på grundval av den pilotverksamhet som genomförts. EU 
går ungdomarna till mötes. 
Den ekonomiska och sociala sammanhållningen, och de gemenskapsinstrument som hör 
samman härmed, tillhör det som är utmärkande för den europeiska samhällsmodellen. 
Under 1997 kommer kommissionen att ta initiativ i syfte att anpassa och förstärka 
sammanhållningspolitiken. En plan för utvecklingen inom unionens territorium skall 
utarbetas i samarbete med medlemsstaterna. Samarbetet över gränserna skall förstärkas. 
Ett solidariskt Europa skall vara lyhört för medborgarnas livskvalitet, för 
konsumenternas intressen och för den roll tjänsterna i allmänhetens intresse spelar. 
Kommissionen avser att ägna uppmärksamhet åt dessa frågor och vara särskilt vaksam på 
livsmedelsområdet. 
Vid översynen av det femte miljöprogrammet fastställdes prioriteringarna på 
miljöområdet för de kommande åren. Miljöhänsyn skall tas med i all gemenskapspolitik, 
instrumenten för miljöskydd skall göras bättre, gemenskapslagstiftningen skall införlivas 
och tillämpas korrekt och det internationella samarbetet skall stärkas. Kommissionen 
kommer att vara drivande vid förberedelserna för den konferens som skall följa upp 
toppmötet i Rio. 
Unionen skall också vara ett verkligt fritt och säkert område. De kvarvarande hindren 
för fri rörlighet för personer måste undanröjas. Kommissionen kommer att föreslå 
konkreta åtgärder med utgångspunkt från analyserna från den högnivågrupp som tillsatts 
för dessa frågor. Men narkotika, terrorism, våld och organiserad brottslighet, smuggling 
och sexuellt utnyttjande av de mest utsatta är gissel i våra samhällen som inte känner 
några gränser. Alla tillgängliga medel måste alltså mobiliseras för att bekämpa dem. 
Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor måste eftersträva konkreta resultat. Kommissionen 
kommer att verka för att beslut fattas i den riktningen. Visserligen är de institutionella 
möjligheterna långt ifrån tillräckliga att bemöta problem av den här storleksordningen. 
Kommissionen är medveten om detta och kommer vid regeringskonferensen att förespråka 
en förstärkning av de befintliga bestämmelserna. Den kommer att använda alla medel som 
står till buds för att svara mot medborgarnas berättigade förväntningar. 
UNIONENS ROLL I VÄRLDEN 
Unionen har knutit band med alla delar av världen och är världens främsta givare av 
utvecklingsbistånd, men unionens politik i utrikesfrågor ger ett ofullbordat intryck. Än 
allvarligare är att EU ännu inte har lyckats att integrera de instrument som faktiskt står 
till buds i en samlad och verkningsfull metod. Det ger intrycket att EU:s tyngd 
ekonomiskt och i handelsfrågor inte finner någon motsvarighet på politisk nivå. 
De yttre förbindelserna kan inte inrättas i ett årligt program. De bygger pä varaktighet. 
Mot den bakgrunden kommer kommissionen att under 1997 verka för fördjupade 
förbindelser med tredje land, särskilt: de associerade stater som berörs av den 
kommande utvidgningen, USA enligt andan i den nya dagordningen för transeuropeiska 
förbindelser, länderna från före detta Jugoslavien i samband med förstärkningen av 
fredsprocessen och återuppbyggnaden, Medelhavsländerna och vidareutvecklingen av det 
partnerskap som inrättades vid Barcelonakonferensen, Ryssland, Kina, Asien, särskilt inom 
ramen för ASEAN-staterna, Latinamerika, AVS-staterna och Sydafrika. 
Kommissionen kommer i sin verksamhet och i sitt bidrag till regeringskonferensen att stå 
fast vid effektiviteten och sammanhållningen i den gemensamma handelspolitiken, som 
måste anpassas för att ta hänsyn till realiteterna i fråga om internationella ekonomiska 
förbindelser. 1997 skall det handlingsprogram som kommer att beslutas av 
Världshandelsorganisationens (WTO:s) ministerkonferens i Singapore i december 1996 
börja gälla. I det sammanhanget kommer kommissionen att sträva efter att gå vidare med 
så viktiga frågor som handel och miljö, socialklausuler och konkurrens. Dessutom måste 
förhandlingarna om liberalisering på områdena för telekommunikationer och finansiella 
tjänster slutföras. 1997 skall också strategin för tredje lands tillträde till marknaden 
genomföras fullt ut. Kommissionen skall starta en interaktiv databas om marknadstillträde 
som ett komplement till dessa bestämmelser. 
När det gäller utvecklingspolitiken, utöver den planering för framtiden som redan inletts 
när det gäller förbindelserna AVS-EU och Lomé IV-konventionen, kommer 
prioriteringarna främst att inriktas på att genomföra den 8:e europeiska utvecklingsfonden 
och göra utvecklingsstödet mera effektivt. Samordningen mellan bidragsgivarna bör 
förbättras och kontrollen av insatsernas kvalitet förstärkas. 
Kommissionen ämnar också fortsätta med sina insatser för en ökad respekt av de 
mänskliga rättigheterna och demokratin, även inom internationella konferenser. 
Kommissionens humanitära insatser kommer att fortsätta under 1997 för att möta 
behoven hos katastrofdrabbade befolkningsgrupper, flyktingar och offer för konflikter 
eller naturkatastrofer. Detta praktiska uttryck för europeisk solidaritet kommer att beröra 
skådeplatserna för omfattande kriser (de stora afrikanska sjöarna, före detta Jugoslavien) 
men också regioner som är mindre uppmärksammade. Under 1997 kommer också 
genomförandet av den nya förordningen för humanitärt stöd att fortsätta. 
FORBEREDA FOR FRAMTIDEN 
1997 kommer Regeringskonferensen att slutföras. Det är av allra största vikt att den 
leder till en genomgripande reform så att unionen är i stånd att klara av den utmaning 
som en ny utvidgning innebär. 
Därför kommer kommissionen att med utgångspunkt i sitt yttrande om 
regeringskonferensen förespråka en hög ambitionsnivå. Enligt kommissionen bör 
konferensen inriktas på tre prioriterade områden. Den måste förse unionen med ett 
institutionellt system som gör det möjligt att fungera effektivt efter en utvidgning. Om 
enhällighetsbesluten och de nuvarande komplicerade beslutsprocesserna behålls, kommer 
unionen att förlamas. Den måste också ge praktiska svar på medborgarnas oro i frågor 
som inre säkerhet, sysselsättning och miljö. Slutligen måste den förse unionen med en i 
verklig mening gemensam utrikespolitik. Det förutsätter både att den gemensamma 
handelspolitiken och yttre ekonomiska förbindelserna anpassas till de nuvarande 
förhållandena i världen, och att GUSP reformeras på ett genomgripande sätt. Unionens 
identitet internationellt måste bli sammanhållen, effektiv och synlig. 
Två frågor som hör nära samman är utvidgningen och unionens finansiella ramar efter 
det att de nuvarande finansiella ramarna löpt ut 1999. Tillsammans utgör de dagordningen 
för år 2000 ("Agenda 2000"). Beredskapen för denna kolossala utmaning går under 1997 
in i ett avgörande skede. 
När regeringskonferensen avslutats kommer kommissionen att i enlighet med slutsatserna 
från Europeiska rådet i Madrid i december 1995 lägga fram ett antal mycket viktiga 
dokument. Först yttrandena om var och en av medlemsansökningarna från de associerade 
länderna. Yttrandena kommer att utarbetas med yttersta noggrannhet och objektivitet, och 
utan vare sig förutfattade meningar eller eftergivenhet. 
Därefter kommer kommissionen att utarbeta ett övergripande dokument med en samlad 
hållning till utvidgningen som helhet. I det sammanhanget kommer kommissionen också 
att göra en djupgående analys av hur utvidgningen kommer att påverka gemenskapens 
politikområden. 
Slutligen kommer ett dokument att läggas fram om de framtida ekonomiska ramarna från 
och med år 2000. Det som även under normala omständigheter skulle ha varit en 
komplicerad uppgift, blir det i ännu högre grad mot bakgrund av utvidgningen. Självfallet 
måste det åtföljas av en långtgående diskussion om framtiden för gemenskapens 
politikområden, i synnerhet den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturpolitiken. 
SLUTSATSER 
1997 kommer i högsta grad att påverkas av de stora frågorna på den politiska 
dagordningen: Regeringskonferensen, ekonomiska och monetära unionen, finanspaketet 
efter år 1999 och utvidgningen. I många avseenden kommer det att vara en milstolpe, när 
arbetet med fördragsöversynen avslutas och följs av Agenda 2000. Unionen träder också 
in i det sista skedet av förberedelserna för det beslut som skall fattas våren 1998 om 
tredje etappen av EMU. 
När arbetet med Agenda 2000 verkligen sätter i gång kommer kommissionen att spela en 
helt avgörande roll. Det blir kommissionens uppgift att göra en djupgående analys av 
läget och utforma en sammanhållen hållning i hela unionens intresse såväl som i 
medlemmarnas, både de nuvarande och de kommande. 
Kommissionen kommer inte att tveka att ta sitt ansvar så att medlemsstaterna och de 
andra institutionerna kan ta sitt. 
De avgörande händelser som vi står inför kommer att forma unionen under det kommande 
seklet. Men även om det är nödvändigt att redan nu tänka på hur Europa skall se ut i 
framtiden, får vi inte glömma dagens värld och inte bortse från de frågor som berör 
medborgarna. Arbetslösheten försvagar samhället och undergräver förtroendet för 
institutionerna, de må vara nationella eller europeiska. Kommissionen kan inte på egen 
hand skapa arbetstillfällen. Men den kan bidra till att utarbeta en gemensam strategi och 
uppmana de berörda aktörerna att ta det ansvar som tillkommer dem. Det är innebörden 
i förtroendepakten för sysselsättningen, som föreslogs 1996. Den process som inleddes 
därigenom måste fortsätta och fördjupas under 1997. Ett Europa som skapar tillväxt och 
arbetstillfällen kommer att stå bättre rustat att klara av utmaningarna i Agenda 2000. 
8 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 507 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-C0-96-518-SV-C 
ISBN 92-78-10318-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg