[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.11.2007

KOM(2007) 676 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Artonde årsrapporten om genomförandet av strukturfonderna (2006) {SEK(2007) 1456}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Analys av genomförandet 5

3. Överensstämmelse och samordning 9

4. Utvärderingar 10

5. Kontroller 11

6. Kommittéer som biträder kommissionen 12

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Artonde årsrapporten om genomförandet av strukturfonderna (2006)

Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 45.2 i förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Den omfattar strukturfondernas verksamhet under 2006.

Närmare uppgifter finns i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar (se bilagan).

1. INLEDNING

Under 2006 togs ett viktigt steg i och med att den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 antogs, omkring två år efter kommissionens ursprungliga förslag från juli 2004. Ramen omfattar den allmänna förordningen[1], fyra förordningar med särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)[2], Europeiska socialfonden (ESF)[3], Sammanhållningsfonden[4] och Europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS)[5] samt kommissionens tillämpningsförordning[6], som antogs den 8 december 2006.

Eftersom framtida program kommer att genomföras inom ramen för EU:s prioriteringar antogs den 6 oktober 2006 strategiska gemenskapsriktlinjer som gör Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning till huvudinriktning för de nya sammanhållningsprogrammen.

En rad reformer av förvaltningen av de operativa programmen har inletts för 2007–2013. Vad gäller genomförandesystemet har lagstiftningen rationaliserats och bestämmelserna förenklats för förvaltning av sammanhållningspolitiken. Detta gäller särskilt följande:

- Det finns nu en uppsättning förvaltningsbestämmelser med en enda tillämpningsförordning från kommissionen för programperioden 2007–2013 som ersätter 10 tidigare förordningar för programperioden 2000–2006.

- Det finns nu en uppsättning bestämmelser för stödberättigande där medlemsstaterna använder sina nationella bestämmelser för stödberättigande i stället för EU:s bestämmelser för stödberättigande jämte de nationella bestämmelserna.

- Den ekonomiska förvaltningen har förenklats, vilket ger de nationella myndigheterna större autonomi vid förvaltningen av de operativa programmen.

- Kontrollsystemens proportionalitet har förbättrats och systemen förenklats, och i fråga om mindre program (där de totala stödberättigande offentliga utgifterna understiger 750 miljoner euro och gemenskapens samfinansiering understiger 40 % av de totala offentliga utgifterna) kan vissa krav på kontrollåtgärder utföras av nationella organ.

- Organisationen av landsbygdsutvecklingspolitiken (som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling[7]) och fiskeripolitiken (som finansieras genom Europeiska fiskerifonden[8]) är hädanefter oberoende av strukturfonderna med utgångspunkt i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (som anpassar förvaltnings- och kontrollbestämmelserna till dem i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare) och Europeiska fiskerifonden. Detta kräver en effektiv komplementaritet mellan de åtgärder som samfinansieras genom de berörda finansieringsorganen (sammanhållnings-, landsbygdsutvecklings- och fiskeripolitik).

- Informationen och kommunikationen har förbättrats och medborgare och potentiella stödmottagare har lika tillgång till information om stödmöjligheter.

- Elektronisk förvaltning används i större utsträckning; utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna och kommissionen sker enbart elektroniskt.

För genomförandefasen och för att engagera nya källor för stöd och expertis har kommissionen och de internationella finansinstituten dessutom förberett tre gemensamma initiativ: Jaspers ( Joint Assistance to Support Projects in European Regions , Gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna) för att bistå de tolv stödmottagande länderna vid förberedelserna av större projekt, Jeremie ( Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises , Gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag) för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering och utveckla mikrokrediter och Jessica ( Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas , Gemensamt europeiskt stöd till hållbara investeringar i stadsområden) för att stödja hållbar och återanvändbar investering och utveckling i städer.

En betydande del av stödet under den nya programperioden kommer att gå till att förstärka offentlig förvaltning och offentliga tjänster. Stödet kommer att främja moderniseringen och utvecklingen av den offentliga förvaltningen och de offentliga tjänsterna så att dessa bättre kan uppfylla medborgarnas och näringslivets förväntningar och så att förvaltningens roll som en viktig faktor för social och ekonomisk utveckling förstärks.

2. ANALYS AV GENOMFÖRANDET

2.1. Budgetgenomförande

2.1.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

Budgetgenomförandet 2006 var mycket tillfredsställande och för mål 1 och 2 och gemenskapsinitiativen anslogs 100 % av de tillgängliga medlen.

I fråga om betalningsbemyndiganden användes 99,92 % av de tillgängliga medlen (99,65 % år 2005). Den prognostiserade nivån av betalningsbemyndiganden för Europeiska regionala utvecklingsfonden under 2006 minskades med 2,8 miljarder euro under året för att ta hänsyn till det tillfälliga stoppet i ansökningar om betalningar från Spanien och Förenade kungariket (som uppgick till 2,3 miljarder euro) i avvaktan på genomförandet av handlingsplaner för förbättring av delar av förvaltningen och kontrollsystemen och till följd av prognosfel gjorda av EU-10.

Åtaganden från tidigare år som ännu inte betalats ut[9] uppgick till sammanlagt 45,8 miljarder euro i slutet av 2006 (jämfört med 39,1 miljarder euro 2005).

Angående tillämpningen av n+2-regeln hade i slutet av 2006 i förhållande till åtagandena för 2000, 2001, 2002, 2003 och 2004 1 miljard euro inte betalats ut i början av 2007. Med hänsyn tagen till de undantag från n+2-regeln som kan medges (till exempel för fall som inbegriper beslut om statligt stöd eller större projekt) uppskattas emellertid de medel som riskerar att återtas eftersom de inte har betalats ut till den mycket lägre summan 162 miljoner euro (endast 0,0018 % av de totala åtagandena).

2.1.2. Europeiska socialfonden

Budgetgenomförandet 2006 var också här mycket tillfredsställande: 99,97 % av alla åtagandebemyndiganden genomfördes 2006 (mot 99,93 % år 2005). På betalningssidan verkställdes 99,87 % av bemyndigandena (99,86 % år 2005). De utestående betalningarna av åtaganden uppgick i slutet av 2006 till sammanlagt 22,96 miljarder euro (utestående betalningar jämfört med 20,74 miljarder euro 2005), varav 22,76 miljarder euro gällde Europeiska socialfondens nuvarande programperiod (20,44 miljarder euro 2005). De utestående betalningarna från Europeiska socialfondens tidigare programperioder minskade betydligt, från 304,7 miljoner euro i slutet av 2005 till 204,6 miljoner euro i slutet av 2006 (-32,8 %).

N+2-regeln för åtagandena för 2000, 2001, 2002, 2003 och 2004 var i slutet av 2006 tillämplig på 19 program, uppgående till totala anslag från Europeiska socialfonden på 129,31 miljoner euro (0,19 % av de totala anslagen från Europeiska socialfonden). För dessa program har kommissionen inlett förhandlingar (”kontradiktoriskt förfarande”) med medlemsstaterna. Endast när detta förfarande avslutats kommer det belopp som faktiskt återtas att vara känt.

2.1.3. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Budgeten för 2006 användes i sin helhet i fråga om såväl åtagande- som betalningsbemyndiganden (99,3 % respektive 108,5 % av den ursprungligt godkända budgeten). Siffran för betalningar uppnåddes tack vare att budgeten för betalningsbemyndiganden ökades med 360 miljoner euro i december 2006.

Jämfört med 2005 anslogs 207 miljoner euro mer och betalades 2 miljoner euro mer.

Betalningarna uppgick till sammanlagt 3 589 miljoner euro, varav 3 562,1 miljoner euro avsåg programmen 2000–2006 (mål 1: 3 193,0 miljoner euro, Leader+: 361,1 miljoner euro, Peace: 8,1 miljoner euro) och 26,9 miljoner euro avslutandet av 45 program för programperioden 1994–1999.

Utestående åtaganden från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket uppgick i slutet av 2006 till sammanlagt 7 636 miljoner euro (jämfört med 7 085 miljoner euro 2005), varav 7 288 miljoner euro avsåg programmen 2000–2006.

Tillämpning av n+2-regeln på åtaganden för 2003 ledde till att 9,3 miljoner euro återtogs.

2.1.4. Fonden för fiskets utveckling

Sammanlagt genomfördes 99,58 % av åtagandebemyndigandena och 84,16 % av betalningsbemyndigandena. Betalningsgraden var 86,23 % i mål 1-regionerna och 79,06 % i de övriga regionerna. De utestående betalningarna av åtaganden för Fonden för fiskets utveckling för programperioden 2000–2006 uppgick 2006 till sammanlagt 1 336 miljoner euro (jämfört med 1 111 miljoner euro 2005).

N+2-regeln var i slutet av 2006 i förhållande till åtagandena för 2000, 2001, 2002, 2003 och 2004 tillämplig på 9 program och sammanlagt 22 miljoner euro låg i riskzonen. För dessa program har kommissionen inlett det kontradiktoriska förfarandet med medlemsstaterna. Endast när detta förfarande avslutats kommer det belopp som faktiskt återtas att vara känt.

2.2. Programgenomförande

2.2.1. Mål 1

Utgifterna för mål 1-programmen följde samma linje som 2005. Mål 1-programmen koncentrerade sina investeringar på grundläggande infrastrukturprojekt (41,6 %), varav drygt hälften (54,4 %) av alla investeringar i denna kategori gjordes i transportinfrastruktur. Mer än en tredjedel (33,5 %) av mål 1-medlen investerades i produktiv miljö, med fortsatt tonvikt på stöd till små och medelstora företag samt hantverk (30 %). Projekt för mänskliga resurser upptog 23,2 % av medlen i mål 1-regionerna. De viktigaste insatsområdena var, i nästan lika hög utsträckning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder (31,6 %) och utbildning (31 %).

2.2.2. Mål 2

I mål 2-regionerna låg programmens fokus fortsatt på produktiv miljö, med drygt hälften av medlen anslagna till denna kategori (56,3 %). Inom kategorin dominerade stöd till små och medelstora företag samt hantverk (56,5 %). Det näst mest omfattande insatsområdet var grundläggande infrastruktur, med 29,1 % av alla mål 2-medel. Till skillnad från mål 1-programmen var det ekonomiskt sett viktigaste området planering och rehabilitering av industriområden (44,6 %). I fråga om mänskliga resurser (10,2 % av investeringarna i mål 2-regionerna) var de viktigaste områdena arbetskraftens flexibilitet, företagsamhet, innovation och informations- och kommunikationsteknik (31,6 %).

2.2.3. Mål 3

Tyngdpunkten i Europeiska socialfondens program 2006 var fortsatt stöd till den europeiska sysselsättningsstrategin, i synnerhet åtgärder för att förbättra anställbarheten på arbetsmarknaden (31 % av utgifterna), livslångt lärande (27 %) och lika möjligheter (6 %), medan åtgärder för att främja företagande låg på en stabil nivå (19 %), men under den nivå som fastställts i programplaneringsdokumenten (21 %). Vidare kvarstod en markant skillnad i det ekonomiska genomförandet av program mellan EU-15, där genomförandet av sedan länge etablerade program fortsatte, och EU-10, där vissa medlemsstater har betydande problem att komma igång med vissa projekt och åtgärder.

2.2.4. Fiske utanför mål 1

Utnyttjandegraden för strukturella förbättringar inom fiskerisektorn ökade under 2006. Detta återspeglades i det ekonomiska genomförandet av Fonden för fiskets utvecklings operativa program, som bidrog till att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

2.2.5. Gemenskapsinitiativ

2.2.5.1. Interreg

Genomförandet av de 81 Interreg III-/grannskapsprogrammen gjorde under 2006 goda framsteg mot målet att minska gränsers negativa ekonomiska inverkan och främja samarbete.

Under perioden 2000–2006 valde de 81 Interreg III-/grannskapsprogrammen ut cirka 13 000 projekt och nätverk. För vissa program krävdes ändringar till följd av utvidgningen och/eller införlivandet av EU:s nya grannskapsprogramskoncept. Återtaganden av medel enligt n+2-regeln och uppdateringar av halvtidsutvärderingar bidrog till ytterligare ändringar av programmen under de två följande åren.

2.2.5.2. Equal

Under 2006 gjordes fortsatta framsteg i fråga om genomförandet av de 27 programmen och mer än 3 300 projekten under Equal. Enligt n+2-regeln kunde sex medlemsstater inte utnyttja en del av budgetåtagandet för 2004. För att utnyttja resultaten från Equal-programmen på bästa sätt och för att förbereda integreringen av Equal i nästa generation operativa program samarbetade kommissionen och medlemsstaterna under 2006 om frågor som behandling av asylsökande, mångfald, ungas sysselsättning, före detta brottslingar, social ekonomi, grundande av integrationsfrämjande företag, media och diskriminering samt förvaltningsprinciper (partnerskap, gränsöverskridande samarbete, innovation och integrering av ett jämställdhetsperspektiv).

2.2.5.3. Urban

Under 2006 fortsatte de tjugo temanätverk och sex arbetsgrupper som skapats inom ramen för Urban sina insatser för att främja bästa metoder och utbyta information. Tretton nätverk slutförde detta arbete och en avslutande konferens hölls för att presentera resultaten och rekommendationerna. En rapport om städernas roll i utvecklingen av missgynnade områden baserad på städernas erfarenheter togs fram med stöd av det tyska ordförandeskapet.

2.2.5.4. Leader

För perioden 2000–2006 godkändes 73 Leader+-program. Av de 938 lokala aktionsgrupper som föreslogs valdes slutligen 892.

2.2.6. Innovativa åtgärder

2.2.6.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

Totalt 181 regionala program för innovativa åtgärder godkändes för perioden 2000–2006. I slutet av 2006 hade 59 program slutförts. Detta ledde till att 40 projekt fastställdes som exempel på bästa metoder som skulle spridas till andra regioner (till exempel genom webbplatsen Inforegio). Programmen är organiserade runt följande teman: kunskap och teknisk innovation, informationssamhälle och hållbar utveckling.

2.2.6.2. Europeiska socialfonden

Under året slutfördes 37 projekt med anknytning till lokala sysselsättningsstrategier. 19 projekt valdes ut 2006 under den tredje omgången av inbjudan att lämna förslag om ”Innovativa strategier för att hantera förändringar”. Tillsammans med de 61 pågående projekt som valts ut under tidigare omgångar behandlar de två prioriterade frågor: hantering av omstrukturering och hantering av demografiska förändringar. För att främja spridningen av resultaten valdes sex projekt ut under den andra omgången av inbjudan att lämna förslag om ”Överföring och spridning av innovation från projekt som finansierats enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden”.

2.2.6.3. Fonden för fiskets utveckling

Nio projekt slutfördes under 2006. Efter efterhandsutvärderingen 2005 av gränsöverskridande projekt för innovativa åtgärder inom fiskerisektorn beslutades att inga nya inbjudningar att lämna förslag skulle göras 2006. Utvärderingen visade att det totala mervärdet för EU av dessa projekt var tämligen begränsat. De viktigaste aspekterna av de innovativa åtgärderna – innovation, inrättande av nätverk och gränsöverskridande samarbete – har emellertid införlivats i förordningen om Europeiska fiskerifonden.

3. ÖVERENSSTÄMMELSE OCH SAMORDNING

3.1. Överensstämmelse med gemenskapens politik på andra områden

3.1.1. Konkurrens

Enligt förordning (EG) nr 1260/1999 ska medlemsstaterna kontrollera att all verksamhet följer EG-lagstiftningen, inklusive reglerna för statligt stöd. Om kommissionen underrättas om åsidosättanden av EG-lagstiftningen eller om revisioner visar att så är fallet vidtas erforderliga åtgärder. För insynens skull ska medlemsstaterna ange de system för statligt stöd som medel från strukturfonderna används för i deras program. De flesta regionala stödprogrammen löpte ut den 31 december 2006. Nya riktlinjer gäller från den 1 januari 2007, vilka ska förbättra det statliga stödets effektivitet samt öka insynen och göra verksamheten enklare.

3.1.2. Inre marknaden

Enligt förordning (EG) nr 1260/1999 ska medlemsstaterna även kontrollera att verksamhet som finansieras av strukturfonderna följer EU:s direktiv om offentlig upphandling. Om kommissionen underrättas om åsidosättanden av EG-lagstiftningen eller om revisioner visar att så är fallet vidtas erforderliga åtgärder. Vid programplaneringen begär kommissionen in upplysningar från medlemsstaterna i de årliga rapporterna om programmen. Generaldirektoraten för regionalpolitik och för den inre marknaden har bidragit till att klargöra den rättsliga behandlingen av beviljanden som gavs före de nya medlemsstaternas anslutning, den 1 maj 2004, och som inte överensstämmer med gemenskapens regelverk. Ett nytt regelverk för lagstiftningen om offentlig upphandling har införts för att skapa större rättssäkerhet för såväl den privata som den offentliga sektorn.

3.1.3. Miljö

Tyngdpunkten har legat på användningen av lämpliga åtgärder enligt sammanhållningsprogrammen för att främja överensstämmelse med gemenskapens regelverk för tätortsavlopp, vattenförsörjning och avfallshantering. Andra viktiga insatsområden har varit miljöinnovation och återställande av förorenad mark. Främjandet av hållbar utveckling har uppnåtts genom investeringar i miljövänlig transport och energi, införande av miljökriterier vid projektval och aktivt säkerställande av att projekten uppfyller kraven i miljölagstiftningen.

3.1.4. Transporter

Sammanhållningsprogrammen är fortfarande den största källan av gemenskapsstöd för verkställandet av gemenskapens prioriteringar på transportområdet. I enlighet med detta har tyngdpunkten legat på stöd till investeringar inom ramen för europeisk transportpolitik. För en lista över större projekt som får stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden på detta område, se del 3 i bilagan.

3.1.5. Jämställdhet

I mars 2006 antog kommissionen ”En färdplan för jämställdhet” för perioden 2006–2010 som visar kommissionens engagemang i denna fråga och täcker alla EU:s yttre och inre politikområden. Färdplanen innehåller sex prioriterade områden för EU:s jämställdhetsåtgärder. Den är utformad för att förbättra samhällsstyrningen genom att utforska möjligheterna att beakta jämställdhetsaspekten i EU:s budget, särskilt i strukturfonderna inom ramen för den delade förvaltningen under den nya perioden.

3.2. Samordning av instrumenten

3.2.1. Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden

Under 2006, före den senaste utvidgningen med Rumänien och Bulgarien den 1 januari 2007, fick alla 25 medlemsstater stöd från strukturfonderna, medan 13 medlemsstater även fick stöd från Sammanhållningsfonden, som ger stöd till de mindre välbärgade länderna.

Strukturfonderna har samordnats noggrant inbördes och gentemot Sammanhållningsfonden (särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden) för att förhindra att projekt får stöd från flera håll.

3.2.2. Strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken/Europeiska investeringsfonden

Under 2006 trädde Jaspers ( Joint Assistance to Support Projects in European Regions , Gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna) i kraft, ett nytt tekniskt stöd för att bistå de nya medlemsstaterna vid förberedelserna av större projekt. Man kom överens om handlingsplaner (arbetsprogram) för 2006 med elva av de tolv stödmottagande länderna.

Kommissionen och EIB-gruppen har också kommit överens om att starta ett gemensamt initiativ – Jeremie ( Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises , Gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag) – för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering och utveckla mikrokrediter till nästa programperiod.

Ett annat initiativ, Jessica ( Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas , Gemensamt europeiskt stöd till hållbara investeringar i stadsområden), har skapats med Europeiska investeringsbanken och Europarådets utvecklingsbank för att stödja hållbar investering och utveckling i städer i EU från strukturfonderna. Under Jessica har förvaltningsmyndigheterna i medlemsstaterna möjlighet att använda delar av anslagen från strukturfonderna för investering i stadsutvecklingsfonder och återanvända dessa resurser för ytterligare investeringar i stadsområden.

Jeremie och Jessica står för ett nytt synsätt inom sammanhållningspolitiken genom att man försöker komma bort från ett rent bidragsberoende och i större utsträckning använda stöd som ska återbetalas.

4. UTVÄRDERINGAR

Kommissionen gjorde under 2006 strategiska och tematiska utvärderingar till stöd för beslutsfattandet under sammanhållningspolitiken. Dessutom analyserades i kommissionens sammanfattande rapporter kvaliteten på och resultaten av de utvärderingar som medlemsstaterna gjorde. En annan viktig uppgift för kommissionen var att ge medlemsstaterna metodriktlinjer och organisera utbyte av erfarenheter.

5. KONTROLLER

5.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

För programperioden 1994–1999 utfördes avslutande revisioner på 56 slumpvis utvalda program i hela EU-15. Arbetet 2006 omfattade att slutföra uppföljningen av alla revisioner, ta slutlig ställning till de korrigeringar som ska göras och, i förekommande fall, starta förfaranden för finansiell korrigering.

För perioden 2000–2006 bestod revisionsarbetet under 2006 av 85 kontroller på platsen, omfattande såväl systemrevisioner som substansgranskning av 332 verksamheter. De genomförda revisionerna ökade säkerheten betydligt i fråga om funktionen hos systemen i medlemsstaterna och åstadkom viktiga förbättringar genom genomförandet av handlingsplaner i vissa fall.

I slutet av 2006 hade sammanlagt 126 revisionsbesök gjorts i EU-15, omfattande 61 program eller 22,1 % av antalet konventionella program och Urban-program och 52,6 % av de tillgängliga medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden. I EU-10 hade 28 revisionsbesök gjorts i slutet av 2006, med revision av 9 program eller 45 % av antalet konventionella program och 65,5 % av det stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden som fastställts.

År 2006 reviderades under Interreg 5 program som utgjorde 28 % av Europeiska regionala utvecklingsfondens åtaganden.

5.2. Europeiska socialfonden

Under 2006 organiserade kommissionen 69 revisionsbesök: 53 systemrevisioner för 2000–2006 och 16 avslutande revisioner för 1994–1999.

Av de 237 programmen inom ramen för Europeiska socialfonden har kommissionen reviderat 123, med tyngdpunkt på dem som bedömts vara högriskprogram. Sammanlagt reviderades 34 program som bedömts vara högriskprogram under 2006, inklusive 10 nya program. Alla medlemsstater utom Luxemburg fick besök. I fem medlemsstater utfördes uppföljningsrevisioner.

Under 2006 kom man överens om 12 förfaranden för finansiell korrigering och 14 handlingsplaner.

5.3. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

I början av 2006 hade det planerade programmet för efterhandsrevisioner för 1994–1999 slutförts. Program som utgjorde 32 % av de sammanlagda utgifterna reviderades i denna åtgärd. Ett antal förfaranden för finansiell korrigering pågår: bilaterala möten med medlemsstaterna hölls 2006 om 18 program. Kommissionen tog under året fyra beslut om förfaranden för finansiell korrigering som omfattade fem program.

Sammanlagt 21 program, omfattande 38 % av de planerade utgifterna, reviderades under året för perioden 2000–2006 (EU-25). I slutet av 2006 hade revisioner utförts av 73 av de 152 program som godkänts för utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

5.4. Fonden för fiskets utveckling

Sex kontroller på platsen gjordes för Fonden för fiskets utveckling under 2006. Tre av dessa besök var för att kontrollera och följa upp att förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 fungerar effektivt, kombinerat med stickprovskontroller i Italien, Polen och Sverige.

Två besök gjordes i Frankrike och Portugal och omfattade systemrevisioner kombinerade med stickprovskontroller för att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemen för operativa program enligt mål 1 fungerar effektivt.

5.5. OLAF

Under 2006 gjorde OLAF 44 besök i medlemsstaterna angående åtgärder som samfinansieras av strukturfonderna. 30 av dessa besök var kontroller på platsen[10], medan 14 gjordes av andra skäl, till exempel för att samla information eller bistå nationella förvaltningar eller rättsliga myndigheter. Bland de problem som identifierades fanns fall av felaktiga uppgifter och felaktig fakturering samt underlåtenhet att följa bestämmelserna om offentlig upphandling.

Under 2006 anmälde medlemsstaterna i enlighet med förordning (EG) nr 1681/1994 2 988 fall av oriktigheter till kommissionen som omfattade totalt 516 697 561 euro och berörde samfinansierade åtgärder under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006. Antalet anmälningar minskade något jämfört med 2005, vilket troligen beror på ändringarna som genomfördes med förordning (EG) nr 2035/2005[11] och i synnerhet höjningen av tröskeln för rapportering av oriktigheter från 4 000 euro till 10 000 euro. Det ekonomiska belopp som det handlade om ökade dock. Siffrorna visar en ökad medvetenhet och bättre rapportering från medlemsstaternas sida i enlighet med deras skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen.

6. KOMMITTÉER SOM BITRÄDER KOMMISSIONEN

6.1. Kommittén för utveckling och omställning av regioner

Under 2006 rådfrågades kommittén om tekniskt stöd på kommissionens initiativ eller på kommissionens vägnar och om ändringen av kommissionens förordning (EG) nr 448/2001.

En ny samordningskommitté för fonderna inrättades enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1083/2006, som trädde i kraft den 1 augusti 2006. Den rådfrågades som en förvaltningskommitté om tillämpningsföreskrifterna för rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och om metoden för beräkning av strukturella offentliga och motsvarande utgifter för additionalitetssyften.

Kommittén rådfrågades som en rådgivande kommitté om listan över stödberättigade områden enligt målet europeiskt regionalt samarbete, metoder för kostnadsnyttoanalys, riktlinjer för utvärderingsmetoder och tilldelning av tekniskt stöd på kommissionens initiativ eller på kommissionens vägnar.

6.2. Kommittén för Europeiska socialfonden

Kommittén diskuterade en rad olika frågor om såväl genomförandet av Europeiska socialfondens programperiod 2000–2006 som förberedelserna inför programperioden 2007–2013.

Kommittén undersökte frågor som rörde de nya förordningarna för 2007–2013, inklusive stöd från Europeiska socialfonden till utbildning, hälsa, föregripande, hantering av förändringar och omstrukturering, arbetsmarknadens parter och migranter samt integrering av principerna från Equal.

6.3. Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling

Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling sammanträdde 12 gånger 2006 och lämnade positiva yttranden om 31 ändringar av program för landsbygdsutveckling enligt artikel 44.2 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 och sex ändringar av program för landsbygdsutveckling enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1268/1999.

6.4. Kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur

Under 2006 rådfrågades kommittén i en rad frågor: utkastet till arbetsdokument om förhandsutvärdering för Europeiska fiskerifondens operativa program; utkastet till arbetsdokument om indikatorer för övervakning och utvärdering för Europeiska fiskerifondens operativa program; utkastet till kommissionens förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden; utkastet till kodifiering av kommissionens förordning (EG) nr 908/2000 av den 2 maj 2000 om föreskrifter för beräkning av stöd som medlemsstaterna beviljat till producentorganisationer inom sektorn för fiskeri och vattenbruk.

[1] Förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

[2] Förordning (EG) nr 1080/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 1).

[3] Förordning (EG) nr 1081/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 12).

[4] Förordning (EG) nr 1084/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 79).

[5] Förordning (EG) nr 1082/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 19).

[6] Kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 (EUT L 45, 15.2.2007, s. 3).

[7] Förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

[8] Förordning (EG) nr 1198/2006 (EUT L 223, 15.8.2006, s. 1).

[9] ”RAL” (restes à liquider). Utestående åtaganden från tidigare år.

[10] Förordning (EG) nr 2185/1996 (EGT L 292, 15.10.1996, s. 2).

[11] EUT L 328, 15.12.2005, s. 8.