EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.04.1996 
KOM(96) 174 slutlig 
96/0122 (CNS) 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
om införande i medlemsstaterna av det integrerade systemet för administration och 
kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG> 
om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och 
kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen 
(framlagt av kommissionen) 

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
om 
införande i medlemsstaterna av det integrerade systemet för administration och 
kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen 
INNEHÅLL 
1. Inledning 
2. Omfattningen av de utgifter som kontrolleras 
3. Grundläggande beståndsdelar i det integrerade systemet 
3.1 Identifikationssystem för arealer 
3.2 Identifikationssystem för djur 
3.3 Ansökan om arealstöd 
3.4 Ansökan om djurbidrag 
3.5 Administrativa strukturer 
3.6 Datoriserade dubbelkontroller 
3.7 Sammanfattning av kontrollstatistiken 
4. Medfinansiering 
5. Tillämpningsområde för det integrerade systemet och framtidsutsikter 
6. Läget per den 31.12.95 
7. Konstateranden i samband med bokslutet 
8. Slutsatser 
Bilaga: 
Sammanfattande tabell över situationen i medlemsstaterna 
1. Inledning 
Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) som antogs i juni 1992 
innebar en avgörande förändring av stödåtgärderna för jordbruket. Denna betydelsefulla 
utveckling kommer till uttryck i en övergång från stödåtgärder för varupriserna till 
kompensationsstöd som utbetalas direkt till producenterna. 
Dessa stöd är relaterade till den uppodlade areal och det antal uppfödda djur som 
jordbrukaren har. De innefattar åtgärder som syftar till att kontrollera produktionen, 
exempelvis uttagen areal eller stöd till ökning av extensiv uppfödning. 
De instrument som används för att administrera och kontrollera stödet bör anpassas på 
lämpligt sätt, varvid följande två huvudmål skall eftersträvas: 
— Arbetsuppgiften för den jordbrukare som vill fa ta del av de införda stöden skall 
förenklas. 
— Den omfattande mängden ansökningar skall behandlas med största möjliga 
skyndsamhet och säkerhet. 
Tidigare erfarenheter vad gäller administration och kontroll av dessa stödformer visar 
att svårigheterna vid tillämpningen skulle bli avsevärda både för jordbrukarna och de 
tjänster som svarar för administration och kontroll, om inte en helt ny metod införs. 
Dessutom skulle det vara omöjligt att tänka sig att varje ordning skulle administreras 
och kontrolleras separat. Detta är anledningen till att ett beslut har fattats om att i ett 
enhetligt behandlingssystem beakta alla ansökningar om stöd från varje enskilt jordbruk. 
Mot bakgrund av det stora antalet sökande har särskilda hjälpmedel valts för att 
optimera kontrollinsatsen. Då det var otänkbart att på ett uttömmande sätt kontrollera 
ansökningshandlingarna på plats, om man ville behandla detta stora antal handlingar och 
genomföra utbetalningarna i rätt tid, har det bestämts att största möjliga mängd 
prövningar skall genomföras på administrativ kontrollnivå. 
De praktiska konsekvenserna för jordbrukarna själva av att nya stödordningar antas bör 
inte förbises. Därför har de administrativa förfarandena förenklats i största möjliga mån 
och en enhetlig ram för tillämpning av flera typer av stöd införts. 
På denna grundval har det integrerade system för administration och kontroll av 
kompensationsstöd som föreskrivs av CAP-reformen ("Integrerat system") antagits. I 
detta system beaktas särskilt användningen av modern teknik, exempelvis datorer och 
kontroll med hjälp av fjärranalys och i en nära framtid möjligen elektronisk identifiering 
av djuren. Det integrerade systemet föreskriver en enda ansökan om arealstöd som 
jordbrukaren skall inlämna varje år. Denna ansökan är den viktigaste beståndsdelen i 
administrationen och kontrollen av de stödordningar som rör arealer. Det integrerade 
systemet har även som syfte att upprätta en databas, som möjliggör en dubbel kontroll 
av jordbruksföretagen och omfattar jordbrukens skiften och djur. I syfte att genomföra 
denna typ av kontroll har införandet av ett system för identifiering och registrering av 
jordbruksskiften och djur planerats. 
I förordning (EEG) nr 3508/92, genom vilken det integrerade systemet etableras, inrättas 
en medfinansiering inom gemenskapen för utgifter som är relaterade till systemets 
införande. Det integrerade systemet skulle tillämpas från och med den 1 februari 1993 
vad avser dels stödansökningarna och den integrerade kontrollen av dessa, dels systemet 
för identifiering och registrering av nötkreatur. Medlemsstaterna har haft tiden fram till 
den 1 januari 1996 på sig för att införa de övriga delarna av systemet. För de nya 
medlemsstater som anslutit sig till gemenskapen år 1995 är sista dag för denna 
övergångsperiod den 1 januari 1997. 
Vid utgången av denna övergångsperiod för de gamla medlemsstaterna har denna 
rapport följande tre syften: 
— Att utvärdera införandet av det integrerade systemet. 
— Att dra de första slutsatserna om systemets funktion. 
— Att framlägga förslag till lösningar av problem som uppstått och presentera de 
användningsmöjligheter som detta instrument har för andra, aktuella eller framtida 
åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 
2. Omfattningen av de utgifter som kontrolleras 
CAP-reformen har medfört att fördelningen av utgifterna i EUGFJ.s garantindel har 
genomgått en avsevärd förändring. De utbetalningar som genomförs inom ramen för de 
ordningar som omfattas av det integrerade systemet, till följd av stödansökningar 
inlämnade av jordbrukare 1993 och följande år, medräknas från och med budgetåret 
1994 (bortsett från utläggen för oljeväxter som togs upp redan under budgetåret 1993). 
Dessa utbetalningar har ökat märkbart. 
De totala utgiftsbeloppen för EUGFJ:s garantidel uppgår till 32,97 miljarder ecu för 
budgetåret 1994, 34,53 miljarder ecu för 19951 och 40,828 miljarder ecu i prognosen 
för 1996 års budget. Utgifterna för direktstöd inom ordningarna för det integrerade 
systemet uppgår till 14,15 miljarder ecu för år 1994, 17,75 miljarder ecu för 1995 och 
20,52 miljarder ecu i prognosen för 1996 års budget. 
Dessa utgifter utgör följaktligen 43% (1), 51% (1) respektive 50% (1) av de totala 
utgifterna i EUGFJ:s garantidel för budgetåren 1994, 1995 och 1996. 
3. Grundläggande delar 
3.1 Identifikationssystem for arealer 
Behovet av ett identifikationssystem för arealer förklaras av att det är nödvändigt att 
skapa ett språk för kommunikation mellan jordbrukaren och administrationen som gör 
det möjligt att lokalisera deklarerade arealer, på ett sådant sätt att de kan följas upp över 
tiden, att datoriserade dubbel kontroll er kan organiseras och kontroller på plats 
genomföras. 
Två huvudkriterier särskiljer de system för identifiering av jordbrukskiften som 
medlemsstaterna har infört: 
(1) utgifter utförat för 1994 och 1995, budget estimationer för 1996 
5 
— Vissa system baseras på redan förefintliga referenser (kartor och numrering), 
exempelvis fastighetsregistret i Spanien, Italien, Frankrike, Tyskland, Luxemburg och 
Österrike, och kartorna från Rikets allmänna kartverk (Ordnance Survey) i större delen 
av Förenade kungariket. 
Andra system är nyinrättade för att uppfylla förordningarnas bestämmelser. Detta gäller 
Irland, Grekland, Portugal, Nederländerna, Belgien, Danmark, Skottland (foderarealer) 
och förmodligen Finland (1) och Sverige (1). 
— Vissa system identifierar jordbruksskiftena, exempelvis i Tyskland (11 delstater), 
Belgien, Italien, Spanien, Frankrike (förenklad ordning), Irland (åkermark), Luxemburg 
och Förenade kungariket. Andra system identifierar odlingsenheter eller block som 
omfattar de deklarerade arealerna: Tyskland (5 delstater), Österrike, Danmark, Frankrike 
(allmän ordning), Finland, Sverige, Portugal, Grekland, Irland (foderarealer), Skottland 
(foderarealer) och Nederländerna. I det sistnämnda fallet samexisterar två huvudsakliga 
varianter: antingen upprättas odlingsenheten av jordbrukaren (AT, DE, FR, IE, Fl) eller 
också definieras blocken av administrationen på grundval av kartor eller flygbilder (DK, 
EL, NL, PT, SE). 
Detta leder till flera olika situationer i följande avseenden: 
— Kostnader och tidsfrister för införande. Där det är möjligt går det snabbast och 
är antagligen billigast att införa fastighetsregistermetoden med eller utan odlingsenheter. 
Underlättad användning för deklaranterna. Metoden med odlingsenheter 
underlättar deklarationen i så måtto att referenserna blir färre och mer beständiga över 
tiden. 
— Behov av att kontrollera de enheter som upprättats av jordbrukaren genom 
jämförelser med officiella källor, besök på plats eller nyare flygövervakningar. 
— Prestandan i de datoriserade dubbel kontroll er beror av referensenheternas storlek, 
beständighet, aktualitet (tidsfrister för uppdatering), feluppgifter (andel icke 
bidragsberättigad areal) och antal jordbrukare som använder samma 
identifikationsbeteckning. 
(1) som först anslöt sig 1995 
3.2 Identifikationssystem för djur 
Kontrollen av stödansökningarna syftar i första hand till att fastställa att de djur som har 
deklarerats och identifierats genom ett enskilt nummer verkligen existerar, och vidare 
till att kontrollera att de olika kriterierna för bidragsberättigande är uppfyllda. För att 
uppnå dessa mål har det varit nödvändigt att inrätta ett enhetligt system för identifiering 
och registrering av djuren. Detta system är det som fastställts och upprättats genom 
direktiv (EEG) nr 92/102 av den 27 november 1992, som framför allt är tillämpligt på 
veterinärkontroller av djur. Man har följaktligen ansträngt sig att inte överlappa två 
ordningar. 
Detta direktiv föreskriver att alla djur skall identifieras med ett enskilt nummer kort tid 
efter födseln eller införandet i gemenskapen. Märkningen skall utföras genom 
öronmärken som inte kan tas bort och som är godkända av medlemsstaten. Producenten 
är skyldig att registrera alla djur han äger i ett register som omfattar de individuella 
identifikationsnumren och införsel/utförsel av djuren med motsvarande datum. I 
direktivet anges inte uttryckligen att djuren skall registreras i en central databas, men 
mot bakgrund av skyldigheten att administrera utfärdandet av nummer och att säkerställa 
sanitär kontroll av större kreatursbesättningar har alla medlemsstater upprättat eller 
håller på att upprätta en databas. Kommissionen anser att behovet av en sådan bas bör 
beaktas i den förnyade granskning av detta direktiv vilken skall genomföras inom en 
snar framtid. 
Märkningen av djuren skall utföras med hjälp av stora och lättavlästa plastringar (1 eller 
2). Metallringar, som är svåra att avläsa, överges alltmer, utom i Förenade kungariket, 
där valmöjligheten mellan plast och metall bibehålls. Märkningen anbringas i Belgien, 
Grekland, Frankrike, Irland och Portugal av en godkänd tjänsteman. 
Vissa medlemsstater har ännu inte tillgång till någon databas för identifiering av djuren, 
men utvecklar för närvarande ett centralt datoriserat system. I avvaktan på att dessa 
arbeten skall slutföras, genomförs de administrativa kontrollerna utifrån underlag av 
pappersdokument: AT, EL, ES, IE, IT, SE. 
I enlighet med det slags information som registreras och uppdateras i databaserna kan 
följande tre effektivitetsnivåer urskiljas: 
— Databas som omfattar de utfärdade numren. DE (under utveckling), UK. 
— Databas som är identisk med föregående men som dessutom omfattar 
tilläggsinformation om de identifierade djuren, exempelvis kön, ras, födelsedatum: DK, 
LU, PT. 
— Databas där djurens alla transporter registreras och som följaktligen gör det 
möjligt att bland annat kontrollera de obligatoriska djurhållningsperioderna: BE, FR, NL, 
Fl (under utarbetande). 
Det tredje slaget av datoriserad bas utgör den idealiska lösningen men är också den 
dyraste. Luxemburg och Irland utarbetar ett projekt i denna riktning. Kommissionen 
råder alla medlemsstater att som ett minimum inrikta sig mot den andra metoden, som 
erbjuder en kontrollkapacitet på god nivå. De komponenter som kontrolleras skall 
givetvis väljas i enlighet med de särdrag som gäller för produktionen i medlemsstaten. 
Som exempel kan nämnas att i allmänhet djuren i Danmark stannar på samma 
jordbruksföretag från födsel till slakt, medan i Irland djuret ofta överförs mellan flera 
jordbruksföretag eller handlare före slakt. De medel som skall utvecklas för kontrollen 
skall givetvis beakta dessa specifika lokala förutsättningar. 
3.3 Ansökan om arealstöd 
Ansökan om arealstöd skall omfatta fyra huvuddelar: administrativa uppgifter (namn, 
bankkonto...), skiftesreferenser (nummer och officiell arealstorlek), storlek på odlade 
arealer (per skifte, per grupp) och eventuella bilagor (diagram, kopior av kartor eller 
planritningar, osv). 
Kommissionen har inte infört någon enhetlig blankett för hela gemenskapen. 
Formulärens och de förklarande anmärkningarnas utformning och detaljnivå är ett 
resultat av medlemsstaternas egna val och är i hög grad beroende av valt 
identifikationssystem för skiften och av en eventuell integrering av gemenskapsstöden 
i andra nationella stödordningar (t.ex. miljöstöd). Formuläret kan rentav variera inom 
en och samma medlemsstat beroende på regioner (DK, UK) eller ordningar (FR). 
Flertalet medlemsstater har i avsikt att underlätta deklarationsarbetet och minska antalet 
felaktigheter i deklarationerna till jordbrukarna distribuerat förtryckta formulär med de 
administrativa uppgifterna och skiftesreferenserna. I Belgien och Italien har flertalet 
formulär till och med distribuerats i form av alfanumeriska registerkort som förmedlats 
av branschorganisationer. 
Varje år inger en mängd medlemsstater en motiverad ansökan om senareläggning av 
tidsgränsen för inlämnande av deklarationer, vilken genom förordning fastställts till den 
31 mars (8 ansökningar år 1994, 12 ansökningar år 1995 och 13 ansökningar år 1996). 
De motiv som anges utgår oftast från lokala odlingstidsplaner, den förväntade 
omfattningen av ändringar i odlingsplanerna samt i de arbetsplaner och förfaranden som 
planeras för det berörda året. Kommissionen anser att det i framtiden är lämpligt att 
överlåta ansvaret för detta beslut på medlemsstaterna, i enlighet med de 
kontrollförfaranden som införts (se punkt 7 och förslag till förordning, bilaga II) och 
naturligtvis med förbehåll för en kontroll inom ramen för genomförandet av bokslutet. 
2 
3.4 Ansökningar om djurbidrag 
Till skillnad från vad som gäller inom arealsektorn har det inte varit möjligt att införa 
en enhetlig ansökan för alla stöd inom animaliesektorn (särskilt bidrag till handjur av 
nötkreatur, bidrag till upprätthållandet av besättningen av mjölkkor, kompensationsbidrag 
för far och getter, kompensationsbidrag för naturliga handikapp). Mot bakgrund av att 
strukturer och stadier varierar från den ena produktionen till den andra har det visat sig 
vara nödvändigt och logiskt att beakta denna verklighet genom att lämna utrymme för 
en viss flexibilitet och föränderlighet vid fastställandet av perioderna för ingivande av 
ansökningar och djurhållning. Kommissionen uppmanar emellertid ändå medlemsstaterna 
att i största möjliga mån försöka sammanföra stöden. Ansökningsformulären för de olika 
stöden har generellt sett en likartad utformning i syfte att underlätta användningen av 
dem. 
Oavsett typ av bidrag omfattar stödansökan alla nödvändiga upplysningar som 
obligatoriskt skall lämnas: administrativ identifiering av jordbrukaren, uppgifter om 
jordbruksföretaget (individuella rättighetsgränser, mjölkkvoter, hänvisning till ansökan 
om areal stöd), uppgifter om de djur för vilka stöd söks (antal, art, uppehållsort, 
identifikationsnummer för nötkreatur) samt producentens förbindelse att iaktta den 
obligatoriska djurhållningsperioden och dennes förklaring om kännedom om villkoren 
för beviljande av bidrag. Alla dessa uppgifter inryms i allmänhet i ett formulär om högst 
fyra sidor, vilket inte leder till några praktiska svårigheter för deklaranterna. 
I vissa medlemsstater är det obligatoriskt att bifoga handlingar, antingen ett vidimerat 
utdrag ur produktionsplatsregistret (DE, EL) eller en stöd- eller identifikationshandling 
för djuren (BE, FR, IE, UK). Mot bakgrund av att den sektorsvisa förordningen under 
vissa villkor tillåter medlemsstaterna att använda en samlad förteckning över djuren i 
stället för ett individuellt dokument, är det inte generellt nödvändigt att samtidigt inge 
stödhandlingen. När stödhandlingen är förefintlig skall den emellertid inlämnas till den 
administrativa avdelningen i samband med att stödansökan inges. Vissa medlemsstater 
behåller dokumentet vid den administrativa avdelningen under djurhållningsperioden 
(BE, FR, IE, UK). Kommissionen tillråder denna praxis, som utgör en av de bästa 
garantierna för att den obligatoriska djurhållningsperioden iakttas, i de fall då djuret, till 
följd av gällande veterinära regler, inte far transporteras utan stödhandling. 
Ansökningarna inges i allmänhet till de lokala kontor (i provins, nomos, departement) 
som förutom själva registreringen genomför den första administrativa prövningen av 
ansökningshandlingarna och som fyller en informations- och rådgivningsfunktion för 
producenten (i alla medlemsstater gäller ett likartat system). Ansökningsperioderna 
skiljer sig alltefter bidragstyp: 
— Särskilt bidrag till handjur av nötkreatur: fortlöpande period (AT, BE, DK, DE, 
ES, FR, SE, UK); 2 eller 3 perioder omfattande en eller två månader (EL, Fl, IE, IT, 
LU, NL, PT). När det gäller DK, DE och SE beviljas det särskilda bidraget till handjur 
av nötkreatur efter slakt, vid uppvisande av slaktintyg, varvid slaktintygen genomgår 
särskilda kontroller. 
— Bidrag till upprätthållande av besättningar med mjölkkor, en eller två perioder 
omfattande en eller två månader. 
— Kompensationsbidrag för far och kompensationsbidrag för naturligt handikapp: 
i allmänhet en enda period. Dessa ansökningar inlämnas ofta tillsammans på samma 
formulär. 
3.5 Administrativa strukturer 
Det integrerade systemets horisontella karaktär har föranlett medlemsstaterna att ändra 
sina administrativa strukturer. Nya enheter har inrättats (t.ex. BE, FR, PT), omfattande 
omstruktureringar har ägt rum (t.ex. NL, IE) och generellt sett har personalstyrkan 
utökats. 
Tre huvudsakliga organisationerstyper har införts. 
— Centralisering av utbetalningar och av kontroll och inlämning av ansökningar 
(DK, IE, IT, LU, PT). 
— Fastställande av nationella regler, vilkas införande på regional nivå övervakas av 
det centrala organet (AT, BE, EL, FR, Fl, NL, SE). 
— Nationell uttolkning av förordningarnas bestämmelser, vilkas genomförande 
åligger de regionala myndigheterna (DE, ES, UK). 
3.6 Datoriserade dubbelkontroller 
Vid sidan av den enkla dubbelkontroll som utförs i samband med de inlämnade 
stödansökningarna och som syftar till att säkerställa att endast ett bidrag utbetalas per 
skifte eller per djur, är en av de grundläggande funktionerna hos den administrativa 
kontrollen att säkerställa en systematisk dubbelkontroll av identifierings-
/registreringskorten för jordbruksskiften och djur. Mot bakgrund av det stora antalet 
ansökningar som skall behandlas inom en relativt kort tidsperiod, blir denna prövning 
fullt ut verksam först när den datoriseras. 
Med utgångspunkt från den förordningsenliga skyldigheten att säkerställa att 
utbetalningarna av arealbidrag är välgrundade, har kommissionen ålagt medlemsstaterna 
att införa effektiva datoriserade dubbel kontroll er i syfte att så tidigt som möjligt och 
systematiskt avslöja alla oegen ti igheter. Vid sidan av avslöjanden av delningar av 
jordbruksföretag med hjälp av jordbrukarregistren har ansträngningarna koncentrerats 
på kontroll av skiftesreferenser i förhållande till officiella källor (fastighetsregister). 
Kontroll av förekomsten av referenser, jämförelse av odlade arealer med den officiella 
ytan och avslöjande av dubbel deklarationer har särskilt utvecklats. 
10 
Inom animaliesektorn gör samkörningen av databaser för djuridentifiering och 
stödansökningar det möjligt att på administrativ nivå, med utgångspunkt från de 
registrerade uppgifterna, kontrollera ett eller flera av kriterierna för bidragsberättigande: 
identifieringsnummer, födelsedatum, kön, ras, djurhållare och djurhållningsperiod. 
3.7 Sammanfattning av kontrollstatistiken 
Kommissionen har utarbetat frågeformulär rörande genomförda kontroller och uppnådda 
resultat. Även om alla medlemsstater inte har lämnat in alla begärda upplysningar är det 
möjligt att med utgångspunkt från de insända svaren dra vissa slutsatser om det konkreta 
införandet av det integrerade systemet och genomförandet av kontroller 
Om en ansökan lämnas in med försening föranleder detta en reduktion med 1% per dag 
av de belopp som ansökan omfattar. Om förseningen uppgår till mer än 20 dagar 
accepteras inte ansökan och stöd kan inte betalas ut. Åren 1993 och 1994 var andelen 
försenade ansökningar i allmänhet liten. Genomsnittet i gemenskapen för antalet 
ansökningar om arealstöd som ingavs med mer än 20 dagars försening var 0,1%. Siffran 
för ansökningar om djurbidrag var något högre, nämligen 0,2%. Även om antalet 
ansökningar som lämnades in för sent, men inom 20 dagar, var större, var genomsnittet 
i gemenskapen dock lägre än 1%. Härav kan man dra slutsatsen att även om 
jordbrukarna väntar till sista stund med att lämna in sina stödansökningar, respekterar 
den överväldigande majoriteten tidsgränsen. 
Det är uppenbart att det under det första året då systemet har varit i kraft har uppstått 
problem i vissa medlemsstater. Exempelvis var ett stort antal ansökningar om arealstöd 
inte korrekt ifyllda och det har varit nödvändigt att korrigera dem under år 1993 (till 
exempel på grund av felaktigheter i identifikationen av skiftena, felaktigheter i 
beräkningen av graden av uttagen areal, osv). Inom animaliesektorn, där villkoren för 
ordningarna inte har genomgått lika stora förändringar, var antalet ansökningar som 
innehöll felaktigheter mindre. 
En tydlig förbättring iakttogs under år 1994, det andra tillämpningsåret. Mot bakgrund 
av att jordbrukarna kommer att få tillgång till förtryckta deklarationer och att vissa 
medlemsstater kommer att ge möjlighet att inge ansökningarna i datoriserad form via 
producentorganisationerna, borde situationen förbättras ytterligare i framtiden. 
Vad beträffar kontrollerna på plats har den minsta andel ansökningar som skall 
kontrolleras fastställts till 5% för arealer och 10% för djur. Genomsnittet i gemenskapen 
för kontroller som faktiskt genomförts ligger på strax över 7% för arealer. Även om 
motsvarande siffra förefaller ligga ganska högt för djur (17% år 1993) har vissa 
medlemsstater (särskilt Frankrike och Portugal) inte gjort mer än minimalt. Det skall 
påpekas att antalet ansökningar om arealstöd som kontrollerats med hjälp av fjärranalys 
11 
har ökat. År 1993 genomfördes 31% av konrollerna av stödansökningar på detta sätt. 
Denna siffra har stigit till 40% år 19941. 
Andelen ansökningar om arealstöd i vilka under 1994 de sökta beloppen minskade till 
följd av kontroller på plats uppgick till 2,2%. 0,7% av ansökningarna reducerades utan 
påföljder, 1% bestraffades och 0,5% avslogs helt. Är 1993 fick 0,8% av ansökningarna 
om arealstöd sanktioner eller avslag mot 1% för ansökningar om djurbidrag. Härav kan 
slutsatsen dras att de sanktioner som föreskrivs i det integrerade systemet har fatt en 
avskräckande effekt och att efterlevnadsnivån i allmänhet har varit godtagbar. 
4. Medfinansiering 
I artikel 10 i förordning (EEG) nr 3508/92 inrättas en medfinansiering från gemenskapen 
av de utgifter vid införandet av det integrerade systemet för administration och kontroll 
som sammanhänger med temporära personalresurser och datorer och tekniska 
hjälpmedel. Medfinansieringens varaktighet, som ursprungligen fastställdes till tre år 
från och med 1992, förlängdes fram till utgången av 1995 med hänsyn till de arbeten 
som ännu måste utföras och den övergångsperiod som planerats för införandet av 
systemet. 
Med anledning av att denna förordning offenliggjordes sent kunde inte medlemsstaterna 
komma i åtnjutande av gemenskapens ekonomiska bidrag förrän från och med 1993. De 
hade emellertid möjlighet att i sina ansökningar om finansiering för detta år inkludera 
de utgifter som härrörde från år 1992, en möjlighet som utnyttjades av fem 
medlemsstater (DK, DE, FR, NL, UK). 
I förhållande till de 50 miljoner ecu som avsatts i 1993 års budget uppgick 
medlemsstaternas utgifter till 44 miljoner ecu, det vill säga en utnyttjandegrad om 88%. 
År 1994 utgjorde medlemsstaternas utgifter omkring 76% av de 50 miljoner ecu som 
gemenskapens disponibla anslag uppgick till. 
Anledningen till att anslagen är underutnyttjade är att vissa medlemsstater inte utnyttjade 
de kvoter som anges i förordning (EEG) nr 3508/92. Andra medlemsstater har fatt 
avslag på beloppen med anledning av att de berörda utgifterna inte var 
bidragsberättigande (utgifter som inte var relaterade till införandet av det integrerade 
systemet). Vissa medlemsstater har behov som tydligt överstiger de anslag som avsatts 
till dem. Med hänsyn till förseningarna i införandet av det integrerade systemet har de 
En särskild rapport om kontroller med hjälp av fjärranalys skall framläggas under 1996 i enlighet med artikel 
6 i förordning (EEG) nr 165/94. 
12 
emellertid inte kunnat utnyttja medfinansieringen under den period för vilken denna varit 
avsedd att gälla. 
Även om den slutgiltiga utgiftssituationen för år 1995 inte kommer att bli känd förrän 
i maj 1996, kan man på grundval av medlemsstaternas utgiftsprognoser för det året 
skissera en tendens som visar att den totala utnyttjandegraden ligger på ca 92% av de 
43,36 miljoner ecu som är avsatta (de tre nya medlemsstaterna inbegripna). 
För skapandet av detta helt nya kontrollsystem motsvarar gemenskapens medfinansiering 
såsom initialinvestering totalt sett klart under 1% av utgifterna för berörda stödordningar 
under loppet av ett enda år. Mot bakgrund av den proportionellt sett mycket låga 
kostnaden för initialinvesteringen och det faktum att systemet är avsett att fungera under 
lång tid, framstår medfinansieringen som klart lönsam med hänsyn till de vinster som 
uppnås i form av kontrollernas effektivitet. 
5. Tillämpningsområde för det integrerade systemet och framtidsutsikter 
Följande sektorer omfattades ursprungligen vid införandet av det integrerade systemet: 
Jordbruksgrödor (spannmål, oljehaltiga grödor, proteingrödor, uttagen areal), nötkött 
(särskilt bidrag, bidrag för mjölkkor), farkött (bidrag för tackor), kompensationsbidrag 
för mindre gynnade områden (uteslutande vad avser utbetalningar för djur). 
Det integrerade systemet har inte varit möjligt att tillämpa på bidragsordningen för 
tackor och på kompensationsbidraget förrän från och med den 1 januari 1994. 
Sedan dess har tillämpningsområdet utvidgats, särskilt genom att annan lin än 
textilfiberlin har införts i ordningen för jordbruksgrödor. Inom ramen för reformen av 
rissektorn finns planer att införa även denna ordning i det integrerade systemet. 
Vid sidan av de ordningar som räknats upp ovan och enligt vilka stöd skall utbetalas per 
hektar direkt till jordbrukarna, förekommer även andra ordningar som är indirekt 
relaterade till de odlade arealerna. Även om det inte skulle vara lämpligt att inkludera 
dessa helt och hållet i det integrerade systemet, är det ändå önskvärt att föreskriva att 
vissa delar av systemet används. I reformen av sektorn för torkat foder anges 
exempelvis att jordbruksskiftena skall identifieras i enlighet med den metod som skapats 
inom ramen för det integrerade systemet, för att dubbelkontrollerna mot andra 
användningar skall kunna genomföras. Samma tillvägagångssätt används för bomull. 
13 
Dessutom har medlemsstaterna tillstånd att utsträcka de system som de inför till andra 
ordningar. Exempelvis har vissa av dem beslutat att inkludera miljöåtgärder inom 
jordbruket. 
Det ökande införandet av jordbruksskiftesindelningen kommer att ge ytterligare 
möjligheter att upprätta areal relaterade stödordningar. Ett system för identifiering och 
registrering av skiften möjliggör en enhetlig kontroll av de åtgärder som tillämpas på 
åkermarksadministrationen. I framtiden skulle det kunna vara tänkbart att i det 
integrerade systemet på gemenskapsnivå inkludera miljöåtgärder inom jordbruket och 
skogsbruksåtgärder (rådets förordning (EEG) nr 2078 och 2080/92), 
kompensationsbidrag för arealer eller andra sektorer, exempelvis hampa. Samma 
arbetsmetoder bör följas när det gäller olivodling och vinodling. 
6. Läget per den 31.12.95 
Arealsektorn 
Vid den 31.12.95 kan sägas att även om alla medlemsstater har vidtagit de nödvändiga 
åtgärderna för att införa det integrerade systemet, så har inte alla gjort lika stora 
framsteg. 
Följande tre grupper kan urskiljas: 
De medlemsstater där de arbeten som återstår att utföra antingen är av begränsad 
omfattning eller är relaterade till optimeringar som, även om de inte står till omedelbart 
förfogande, inte leder till ett ifrågasättande av det införda systemets godtagbarhet (DE, 
DK, ES, IT, NL). 
De medlemsstater där programmen antingen för skiftesidentifiering (BE, IE, UK) eller 
för fastställande av databaser (FR, LU, AT) har påbörjats och ytterligare några månader 
krävs för att arbetet skall kunna avslutas. 
De medlemsstater där arbetena med skiftesidentifikation återstår att utföra (EL, PT, Fl, 
SE), vilket gör att det inte är möjligt att uttala sig om huruvida de eventuellt kommer 
att kunna slutföras under loppet av år 1996. 
Animaliesektorn 
Direktiv nr 92/102 har inlemmats i medlemsstaternas nationella lagstiftning, förutom i 
Irland och Italien, som är föremål för ett överträdelseförfarande. Ett enhetligt 
identifikationssystem används dock effektivt i Irland. I de nya medlemsstaterna sker för 
närvarande ett inlemmande av direktivet (text och tillämpning). 
Inom nötkreaturssektorn har produktionsplatsregister införts. Brister kan emellertid 
alltjämt konstateras i Spanien och Italien, där registret ofta är ofullständigt och inte 
14 
omfattar mer än de uppgifter som återfinns i stödansökan. I Grekland och Portugal har 
inte det officiella produktionsplatsregistret fullständigt införts. Inom farsektorn kommer 
registren inte till faktisk användning förrän under det första halvåret 1996. 
Två medlemsstater har till fullo infört det integrerade systemet: Belgien och 
Nederländerna. Fyra medlemsstater har också ett i stort sett tillfredsställande system 
vilket dock skall förbättras på vissa punkter: Danmark (dubbel kontroll er och register), 
Frankrike, Irland och Luxemburg (datasystem för dubbelkontroller). 
Fyra medlemsstater (samt de tre nya medlemsstaterna) har ett ofullständigt system och 
befinner sig alltjämt i ett utvecklingsskede på viktiga punkter. 
— Tyskland håller på att införa en central databas för att genomföra 
dubbelkontrollerna på nationellt plan. Denna bas kommer att göra det möjligt att 
genomföra en kontroll som omfattar flyttning av djur mellan delstater. 
— Portugal och Grekland inför datoriserade dubbel kontroll er med databasen för 
identifiering av djur. Grekland skall dessutom slutföra märkning och registrering av 
kreatursbeståndet. 
— Förenade kungariket skall förbättra säkerhetsaspekterna hos sitt system för 
utfärdande av identifikationsnummer. 
Två medlemsstater har system som uppvisar brister och/eller förseningar: 
— Spanien har upprättat en detaljerad organisationsplan, men man har inte kommit 
särskilt långt med det konkreta införandet av systemet vad beträffar dels identifiering 
och registrering av djuren, dels dubbel kontroll er. 
— Italien har inte inlemmat direktiv (EEG) nr 92/102, och identifieringen och 
registeringen av djuren är följaktligen bristfällig och kontrollmöjligheterna mycket 
begränsade. 
Som helhet återstår mycket arbete att genomföra och motsvarande program håller på att 
utvecklas i ett stort antal medlemsstater, särskilt för att förbättra dubbelkontrollernas 
effektivitet. 
7. Konstateranden i samband med bokslutet 
Införandet av det integrerade systemet har åtföljts av ett intensivt koordinerings- och 
rådgivningsarbete som utförts av tjänsterna vid generaldirektoratet för jordbruk. Under 
övergångsperioden för införande av det integrerade systemet med slutdatum fastställt till 
den 1.1.96 har kontrollerna inom ramen för bokslutet varit särskilt preventiva. Även om 
ett system som inrättats av en medlemsstat fick en positiv bedömning av kommissionens 
tjänster var det dessutom ändå nödvändigt att kontrollera att dess faktiska funktion inte 
var bristfällig. 
15 
Eftersom kontrollerna genomfördes praktiskt taget parallellt med införandet av systemet 
i medlemsstaten var huvudmålet att avslöja de eventuella brister och risker som fanns 
inbyggda i dess sätt att fungera, så att medlemsstaten skulle få möjlighet att vidta 
lämpliga åtgärder för att komma tillrätta med de konstaterade problemen. 
Vad beträffar det första och andra året för tillämpning har en mängd såväl positiva som 
negativa anmärkningar lämnats till medlemsstaterna, som alla i större eller mindre grad 
varit berörda. I de fall då en medlemsstat inte efterlevt bestämmelserna i förordningarna 
eller de kontrollkrav som varit tillämpliga från och med att systemet trädde i kraft eller 
inte vidtagit de övergångsåtgärder som avtalats med kommissionens tjänster, har de 
sistnämnda dragit de finansiella konsekvenserna av de konstaterade bristerna. 
8. Slutsatser 
Medlemsstaterna har genom antagandet av CAP-reformen i allmänhet och införandet av 
det integrerade systemet i synnerhet tvingats att omorganisera förvaltningar och 
kontrollorgan. Denna nödvändiga anpassning har genomförts till priset av stora 
ansträngningar från medlemsstaternas sida. Upprättandet av jordbruksskiftesindelningen 
och systemet för identifiering av djuren samt införandet av databaser har medfört 
avsevärda arbetsinsatser och omfattande investeringar. 
Dessa arbeten har följts upp på mycket nära håll av kommissionens tjänster. I varje 
medlemsstat har diskussioner om och kontroller av införandet av det integrerade 
systemet ägt rum åtminstone en gång per halvår. Dessutom har det hållits tio en- eller 
tvådagarsmöten i EUGFJ-kommitten vilka fullständigt har ägnats åt diskussioner om 
införandet av det integrerade systemet. Vid två tillfällen under dessa möten har det 
organiserats besiktningar av de system som införts av medlemsstaterna (Italien och 
Belgien). 
Situationen skilde sig i ursprungsläget påtagligt åt medlemsstaterna emellan beroende 
på i vilken utsträckning omedelbart disponibla data fanns att tillgå. Vissa medlemsstater 
kunde upprätta sin skiftesindelning på grundval av uppgifter i förefintliga 
fastighetsregister eller tillförlitliga och aktuella topografiska kartor. Andra medlemsstater 
har varit tvungna att påbörja införandet från praktiskt taget ingenting. I tekniskt 
avseende skapar upprättandet av systemet för identifiering av djur färre svårigheter. 
Koordineringsproblem — något som har uppkommit i flera medlemsstater — mellan 
avdelningarna för kontroll av stödet och veterinärerna, har emellertid försenat införandet 
av denna del av det integrerade systemet. 
16 
Med hänsyn till den mängd tekniska och administrativa problem som måste lösas och 
till omfattningen av dessa problem måste det konstateras att medlemsstaterna har haft 
mycket stora svårigheter att införa av alla delar av det integrerade systemet inom 
tidsgränsen. I nuvarande läge kan man göra den bedömningen att om ytterligare ett år 
ges för att avsluta arbetena, kommer systemet att vara fullt driftsdugligt. Av denna 
anledning föreslås att datum för definitiv tillämpning skjuts upp med ett år. Ett 
förslag till förordning som föreslår en ändring med denna innebörd av förordning 
(EEG) nr 3508/92 bifogas till den här rapporten. 
Mot bakgrund av föreslaget att skjuta upp slutdatumet för införande av det integrerade 
systemet, anser kommissionen att det är lämpligt att föreslå en sista förlängning med ett 
år av den ordning för medfinansiering som anges i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 
3508/92. 
I detta förslag föreslås även en ändring av de bestämmelser som rör datum för 
inlämning av ansökan om arealstöd, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att 
fastställa detta datum utan att begära godkännande från kommissionen. En sådan ändring 
i förordningen skulle förenkla de administrativa förfarandena. Dessutom har 
kommissionen alltid haft svårigheter med att fatta beslut om de datum som skall 
fastställas varje år på grundval av tidigare erfarenheter, eftersom systemen utvecklas från 
det ena året till nästa När medlemsstaterna själva fastställer datum för inlämning 
av stödansökningar, måste de själva ta på sig ansvaret för att säkerställa en god 
administrativ och ekonomisk förvaltning av stöden och genomförandet av 
kontroller inom utsatt tid. 
Förslaget till förordning innehåller för övrigt inget förslag om att utvidga 
tillämpningsområdet för det integrerade systemet. Sådana ändringar skall antas i 
berörda sektorsvisa förordningar. 
* 
I detta skede visar de iakttagelser som gjorts vid besök på plats och av expertgrupper 
att det integrerade systemet framstår som ett utmärkt instrument för att få kunskap om 
jordbruksmarken och kontrollerna. Många delar av systemet är redan i drift och de andra 
kommer att vara det om ett år. Det är möjligt att förutse att systemets funktioner, 
särskilt identifieringen av skiften och djur samt databasen för ansökningarna, inom en 
nära framtid kommer att göra det möjligt att på teknisk och administrativ nivå inbegripa 
även andra typer av stöd. Medlemsstaterna kommer att få fördelar av detta i den mån 
som deras investeringar för införande av systemet utnyttjas och deras uppgifter 
underlättas. Kommissionen förbinder sig att stödja denna inriktning som siktar till ett 
utvidgat utnyttjande av det integrerade systemet, vilket på sikt skall leda till en 
minskning totalt sett av kostnaderna för behandling och kontroll av stöden, en 
förbättring av administrationen i förening med en bättre service till jordbrukaren, vilket 
skall komma till uttryck i större klarhet, snabbhet och säkerhet vid behandlingen av 
ansökningarna. 
-n h? 
BILAGA 
Integrerat system för administration och kontroll 
Rapport till rådet 
Situationen i medlemsstaterna 
Belgien Arealer 
Identiflkationssystem: Programvara för administration av skiften är fortfarande under utveckling 
Databas: Skall centraliseras under Oracle. Utveckling pågår.. 
Dubbelkontroller: Genomförs på skiftesnivå. Kommer att fungear effektivt när systemet är infört. 
Diur 
Identifikation: Direktivet* är införlivat för nötkreatur och arbetet pågår vad gäller får. Dubbel 
märkning (inom trettio dagar av jordbrukaren, inom sex månader av identifierande tjänsteman). 
Register: Register för djurhållarc som består av identifikationsdata och skall kompletteras med en 
översikt. 
Databaser: Centralt identifikationsregistcr, datoriserat och kopplat till databasen för bidrag. 
Dubbelkontroller: Effektiva på grund av sammankopplingen mellan de två databaserna. Identifikationssystemet utgår Iran: D 
skifte som identifieras på grundval a 
den ortofotokarta som framställs för var 
jordbrukare. 
Slutförande av arbetet: Validering efte 
1996 års deklarationer. Första storskalig 
användningen 1996. 
Generellt är systemet tillfredsställand 
och i funktion. 
Slutförande av arbetet: Systemet ä 
färdigt. 
Danmark Arealer 
Identiflkationssystem: Under utveckling. Marken kommer att delas in i block som vart och ett 
omfattar S till 10 skiften. 
Databas: Trots att systemet förbättrades under 1995 finns det fortfarande ett stort antal 
felaktigheter. 
Dubbelkontroller: För närvarande är kontrollerna inte effektiva, men de bör förbättras genom 
det nya systemet för skiftesidentifiering. 
Djur 
Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur), mycket tydlig märkning med plastringar.. 
Register: Olika typer av register för djurhållarc. Det återstår att definiera ett officiellt register. 
Databaser: Register över utfärdade märkningsringar, central bas för datoriserad administration 
av ansökningar. 
Duhbelkontrollcr: Effektiva, men inte systematiska mellan de två databaserna. Identifikationssystemet utgår från 
Markblock som definieras av 
myndigheterna. Dessa märks ut på karto 
som färdigställs för varje enskild 
jordbrukare. 
Slutförande av arbetet: Förväntas ti 
slutet av 1995. 
Generellt sett är systemet 
tillfredsställande, men det skall förbättra 
m.a.p. registren. 
Slutförande av arbetet: Validering 
under 1996. 
Tyskland Arealer 
Identiflkationssystem: Systemet är färdigställt (med undantag för Saxen Anhalt, där systemet är 
under utveckling. 
Databas: På delstatsnivå, data utväxlas inte alltid. Regionala databaser, tom. på Kreis-nivå 
1995 (Hessen). 
Dubbelkontrollcr: Validering med datorbascrat markregister som är delvis infört (t.ex. BW, 
NW, SH, HE...) 
Diur 
Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), ett enhetligt märkningssystem 
infört fr.o.m. oktober 1995 (plastmärkning som fästs av jordbrukaren). 
Register: Ett enhetligt system för veterinärändamål och för bidrag. 
Databaser: Regionala identifieringsregister som inte är sammankopplade. En central databas 
håller på att upprättas i Mûnchen. 
Dubbelkontroller: Kommer att utföras i Bayern för alla delstater, med testkontroller i november 
1995. Identifikationssystemet utgår från 
11/16 delstater: skiften med direkt 
referens till markregistreL 5/16: 
Feldstûck (block). 
Slutförande av arbetet: Färdigt i slute 
av 1995 (med några få undantag). 
Systemet är under utveckling. 
Slutförande av arbetet: Under 1996 
19 
Grekland Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identifikationssystem: Fas 1, anbudsinfordran (utarbetande av digitala ortofoton) inställd (och Markblock som definieras av 
åter utlyst 1 september 1995). Fas 2 utlyst 1 oktober 1995. myndigheterna, utmärkta på 
Databas: Centraliserad, gjorde det möjligt att under 1995 förtrycka 150 000 deklarationer, men ortofotokartor. 
indelad i 52 dBASE-filcr (nomos-nivå). Slutförande av arbetet: Slutförandet ha 
Dubbelkontroller: Genomförs inte för närvarande av skiftcsuppgiflcrna. på grund av den inställda fas 1 fördröj 
med ytterligare ett år - ingen möjlighe 
att slutföra arbetet före slutet av 1996 
Djur 
Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter) märkning som skall utföras av 
veterinär (plastringar) under genomförande för nötkreatur och införs från och med januari 1996 Systemet håller fortfarande på att 
för får. utvecklas och framsteg görs tack var 
Register: Detaljerade register för djurhållare som övervakas av veterinär, kopia hos den lokala stöd från veterinärmyndigheten, 
veterinären. 
Databaser: Utveckling av två databaser (identifikation och ansökningar) med sammankoppling. Slutförande av arbetet: Datasysteme 
Dubbelkontroller: Kontroll på pappersunderlag i avvaktan på genomförande av datoriserat skall färdigställas under 1996. 
system, dubbelkontroller som utgår från ovannämnda register för djurhållare, undertecknade av 
officiell veterinär. 
Spanien Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identifikationssystem: Systemet färdigställt, men markregistrets kvalitet varierar beroende på Skifte med direkt referens till registre 
region. Slutförande av arbetet: Systemet ä 
Databas: Centraliserat, inklusive skiftesuppgifter. färdigställt och kommer att vara i dri 
Dubbelkontroller: Utförs regionalt och centralt, med vissa regionala skillnader. under 1995. 
Diur 
Identifikation: Direktivet är införlivat för nötkreatur, märkningen är otillräcklig i vissa regioner. 
Register: Besättningsregistren är begränsade till djur för vilka en bidragsansökan gjorts. Utveckling av ett sammanhängande 
Databaser: I .okala identifikationsregister som inte är sammankopplade. Central databas för system i samarbete med regionerna. 
ansökningar. 
Dubbelkontroller: Effektiv vad gäller databasen med uppgifterna från ansökningarna. Slutförande av arbetet: Under 1996 
otillräcklig vad gäller identifikationsregistren. 
Frankrike Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identiflkationssystem: Rcferensbaserat system under utveckling (planerat till det första kvartalet Block (îlot) eller skiften, referens till 
1996). Heterogent system (förenklat system: fastighetsskifte, allmänt system: block (ilôt)). markregistret 
Databas: Tilldelning av Pacagc-kontrakt planerat före utgången av 1995, ingen användning Slutförande av arbetet: Under 1996 
planerad för 1996 års deklarationer. 
Dubbelkontroller: För närvarande huvudsakligen manuella. Validering av markregistret pågår. 
Första dubbelkontrollema av skiftesreferenser 1996. 
Djur 
Identifikation: Direktivet införlivat (nötkreatur, får och getter) dubbel märkning av nötkreatur 
(av jordbrukaren vid födseln, av identifierande tjänsteman inom fyra månader). Systemet innebär garantier. Det skal 
Register: Register för djurhållare finns för nötkreatur, men är ännu ej systematiskt för får. kompletteras med dubbelkontroller a 
Databaser: 2 datoriserade databaser (identifikation och ansökningar) vid varje Departement. uppgifter på nationell nivå. 
Dubbelkontroller: Sammankopplingen av de två databaserna per Departement håller på att 
systematiseras. Dubbelkontroller av data på nationell nivå planeras från och med första kvartalet Slutförande av arbetet: 
1996. Första kvartalet 1996. 
20 
Irland Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identifikationssystem: Håller på att utvecklas. Flygfotografering slutförd för hela landet. Foder (90% av deklarationerna) -bloc 
Strukturell omorganisering pågår. definierade avjordbrukaren, spannmål 
Databas: Centraliserat, under Supra, Oracle: "on-linc"-tillgång möjlig för county-kontoren, skiftesgränserna, båda utifrån 1995 år 
utvecklingen pågår fortfarande - men detta år förtrycktes 100 % av deklarationerna. Några ortofotokartor . 
otydligheter beträffande identifikationen av jordbruksföretagen. Slutförande av arbetet: Sista 
Dubbelkontroller: Kan inte utföras innan identifikationssystemet för arealer är etablerat. valideringama efter 1996 års 
deklarationer. 
Diur 
Identifikation: Direktivet är inte införlivat, övcrträdciscförfarandc, märkning med ringar som är 
svåra att läsa. Förbättring av systemet planerad för 
Register: Nya register för djurhållarc som uppfyller kraven. 1996 (datoriserad registrering av djuren 
Databaser: Utvecklingsprojekt för ett nytt centraliserat och datoriserat system för 
identifikation/registrering, central databas för ansökningar. Slutförande av arbetet: 1996 
Dubbelkontroller: Utförs regionalt och centralt. 
Italien Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identiflkationssystem: I funktion, referenssystemet tydligare för varje år. Direkt referens till markregistret. 
Databas: Centraliserat, Oracle, men den decentraliserade inmatningen av uppgifter medför Slutförande av arbetet: Systemet 
kvalitetsproblem. färdigställt 
Dubbelkontroller: Detaljerade, men det finns ännu inget riktigt tillfredsställande sätt att lösa de 
problem som konstaterats. 
Djur 
Identifikation: Direktivet är inte införlivat, överträdelseförfarande, märkning inkonsekvent eller ej 
förekommande. Mycket otillfredsställande, 
Register: Besättningsregistren är ofta ofullständiga. hälsoministeriet har åtagit sig att regler 
Databaser: Centralt identifikationsregister som bara omfattar djur för vilka bidragsansökningar förhållandena före sommaren 1995. 
har gjorts, central databas för ansökningar. Slutförande av arbetet: 1996 
Dubbelkontroller: Centralt, men databasen för identifikation är ofullständig. 
Luxemburg Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identiflkationssystem: Referenssystemet i funktion, databasen för markregistret tillgänglig. Direkt referens till markregistret 
Databas: Undersökningar utförda av SIGC 1995. Slutförande av arbetet: I princip 
Dubbclkontroller: Utförda efter betalningarna 1995. planerat till mitten av 1996. 
Diur 
Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), märkningen år tydlig och 
allmänt genomförd, inom sex månader eller innan djuret flyttas. Förbättring av det datoriserade système 
Register: Besättningsregistren väl konstruerade och hållna. till slutet av 1995. 
Databas: Centralt identifikationsregister som sköts av veterinärer, central databas för ansökningar. Slutförande av arbetet: Validering 
Dubbelkontroller: Utförs centralt. 1996. 
Nederländerna Arealer Identiflkationssystemet utgår från 
Identifikationssystem: Utveckling pågår, topografiska avdelningen leder arbetet med att Topografiska block som definieras a 
genomföra och administrera projektet Projektet har testats med 2 000 deklaranter, vilket myndigheterna, 
underlättade planeringen för 1996. Slutförande av arbetet: Planerat til 
Databas: Centraliserad sedan januari 1995. Systemet är under utveckling. slutet av 1995. 
Dubbelkontroller: Begränsade för närvarande. Förbättringar väntas under 1996 när 
identifikationssystemet för skiften är färdigt. 
Djur 
Identifikation: Direktivet införlivat (nötkreatur och får), mycket tydlig dubbel märkning av Systemet är generellt sett 
producenterna. tillfredsställande. 
Register: Register för djurhållare som utgår från identifikationsregistcr. 
Databaser: Centralt system för identifikation/registrering med automatisk säkerhetsmekanism, Slutförande av arbetet: 
central databas för ansökningar. Systemet är färdigställt. 
Dubbelkontroller: Utförs med hjälp av de centrala databaserna. 
21 
Portugal Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identiflkationssystem: Tilldelning av kontrakt (utarbetande av identiflkationssystem för skiften) Block och jordbruksskiften som 
planeras till november 1995. Tidsplanen för arbetet har förlängts till slutet av 1996. definieras av myndigheterna, markerad 
Databas: Centraliserad, men ytterligare utveckling förväntas under 1997 (SINGA) på ortofotokartor. 
Dubbelkontroller: Detaljerade, men ineffektiva på grund av nuvarande svagheter i Slutförande av arbetet: 1.1.97 enlig 
identifikationssystemet för skiften. förslag från INGA. 
Diur 
Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), metallbrickor ersätts i år av Systemet håller på att förbättras. 
plastbrickor, tatuering för får. 
Register: Register för djurhållare i funktion, definition av ett officiellt register pågår. Slutförande av arbetet: 
Databaser: Lokala eller regionala identifikationsregister, projekt för att utveckla ett centralt Under 1996. 
register, central databas för ansökningar. 
Dubbelkontroller: Skall förbättras med hjälp av ett register för identifikation av djur. 
Förenade Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Kungariket Identifikationssystem: England och Wales har slutligen antagit en strategi, Skottland utförde England och Wales: Topografiska karto 
produktionstest 1995 och i Nordirland är strategi och framsteg generellt tillfredsställande. som kontrolleras av myndigheterna, 
Databas: England och Skottland - centraliserade, utveckling pågår, slutförande av arbetet 1995. Skottland: Block som valideras med 
Wales - fortfarande tre separata databaser med manuellt utbyte av data. Nordirland - generellt i hjälp av digitala uppgifter från Ordnanc 
funktion i slutet av 1995. Survey, Nordirland: individuella karto 
Dubbelkontroller: Behov av validering av dcklarationsdata (särskilt i England) - utom för över jordbruksföretagen, uppdaterade a 
Nordirland, där valideringen bör vara slutförd i slutet av 1995. myndigheterna. 
Slutförande av arbetet: England oc 
Wales - 1996, Skottland och Nordirlan 
Diur - 1.1.1996 
Identifikation: Direktivet är införlivat för nötkreatur, märkning inom trettio dagar av 
jordbrukaren, enhetligt identifikationsnummer, olika typer av godkänd märkning. Kontrollerna av användningen av 
Register: Är infört, men det finns ingen enhetlig förlaga. utfärdade brickor samt förbindelsem 
Databaser: Databas över utfärdade brickor, regionala databaser för ansökningar. mellan databaserna skall förbättras. 
Dubbelkontroller: Dubbelkontroller med identifikationsregister skall förbättras. Slutförande av arbetet: 
Under 1996. 
De nya medlemsstaterna - frist till 1997 
Österrike Arealer 
Identiflkationssystem: Förtryckning av 100 000 deklarationer (50 %). Sammanställning över 
deklarerade skiften (+/- 2 miljoner) på "master cards" på de lokala kontoren före 1995 års 
deklaration. 
Databas: I juli 1995 var arbetsplanen otillräckligt detaljerad, men i huvudsak tillfredsställande för 
första året 
Dubbclkontrollcr: En förteckning över kontrollerna 1995 lämnades in, men begränsades av den 
otillräckliga utvecklingen av de datoriserade hjälpmedlen. Ingen direkt datoriserad förbindelse med 
markregistret före 1996, även om referenser finns tillgängliga vid markregistret. 
Djur 
Identifikation: Direktivet håller på att införlivas, olika märkningssystem som administreras av 
organisationer, projekt för enhetligt numreringssystem och dubbel märkning. 
Register: Register för djurhållare i funktion, men generellt sett ännu inte effektivt skött. 
Databaser: Lokala identifikationsregister som administreras av veterinärer och organisationer. 
Central databas för ansökningar under utveckling. 
Dubbelkontroller: Ännu inte i funktion. Identifikationssystemet utgår från 
FeldstQck (block) som utgår från 
markregistret. 
Slutförande av arbetet: Planerat till de 
1.1.1997. 
Systemet återstår att utveckla, databas fö 
identifikation skall utvecklas. 
Slutförande av arbetet: 
Planerat till den 1.1.1997. 
22 
Finland Arealer Identifikationssystemet utgår från 
Identifikationssystem: Referens baserad på fotokopior, kartor eller fotografiska kartor med Block, möjligen validerade gentemot 
sekventiell numrering 1995. Validering av data inlämnade av deklaranterna i digitalt format ortofoton. 
planeras för 1996. Slutförande av arbetet: Planerat Ull de 
Databas: Centraliserad, utveckling pågår. Inmatning av uppgifter lokalt. 1.1.1997, men ingen arbetsplan finns fö 
Dubbelkontroller: En förteckning över kontroller 1995 har lämnats till kommissionen. närvarande. 
Diur 
Identifikation: Direktivet är införlivat, plastbrickor fästs av jordbrukaren. Systemctåtcrstårattutveckla,kontrolle 
Register: Är i funktion. av utfärdandet av brickor skall skynda 
Databaser: Datoriserad administration av identifikation, databas för ansökningar under på, dubbelkontroller skall införas, 
utveckling. Slutförande av arbetet: 
Dubbelkontroller: Är fortfarande på projektstadiet Planerat till den 1.1.1997. 
Sverige Arealer 
Identiflkationssystem: Skiftena identifieras med hjälp av topografiska kartor (av varierande Identifikationssystemet utgår från 
kvalitet) med ett numreringssystem som är kopplat till fastigheten. Hur systemet kan förbättras Ännu ej beslutat. 
bör diskuteras så fort som möjligt. Slutförande av arbetet: Beräknat ti 
Databas: Korrekt genomförande, men fortfarande under utveckling. början av 1997, en mer detaljerad pla 
Dubbelkontroller: Problem med skiftesavgränsning, men manuella kontroller behövs väntas. 
fortfarande för att lösa dem. 
Djur 
Identifikation: Införlivande av direktivet pågår, ett flertal olika system för identifikation och 
märkning, ett enhetligt system införs 1995. 
Register: Officiellt register för djurhållarc i funktion, dess konstruktion skall ses över. Systemet återstår att utveckla. 
Databaser: På planeringsstadiet 
Dubbelkontroller: Detaljerat projekt under utveckling. Slutförande av arbetet: 
Planerat till den 1.1.1997. 
23 
Förslag 
Rådets förordning (EG) nr ...796 
av den 
om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för 
administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 43 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och 
med beaktande av följande: 
I artikel 6.2 i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 19923 föreskrivs 
att ansökningarna om bidrag för arealer måste lämnas in under årets första kvartal. 
Kommissionen kan emellertid tillåta att en medlemsstat fastställer sista datum för 
inlämnande av ansökan om arealbidrag till mellan den 1 april och de datum som anges 
i artiklarna 10, 11 och 12 i rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om 
upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor4. Erfarenheten 
har visat att det bör vara möjligt för medlemsstaterna att själva fastställa sista datum för 
inlämnande av ansökningar utan att behöva söka kommissionens godkännande, särskilt 
med tanke på den tid som krävs för att alla tillgängliga uppgifter skall bli tillgängliga 
för en riktig administrativ och ekonomisk förvaltning av stödet och för att kontroller 
skall kunna genomföras. 
I artikel 13.1 i förordning (EEG) nr 3508/92 föreskrivs att alla delar i det integrerade 
systemet skall tillämpas senast från och med den 1 januari 1996. Med tanke på tidigare 
erfarenhet, särskilt vad gäller att inrätta alfanumeriska identifikationssystem för 
jordbruksskiften samt databaser, bör detta slutdatum flyttas fram ett år. 
EGT nr C... 
Yttrandet avgivet den ... 
EGT nr L 355, 5.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 3235/94 
(EGT nr L 338, 28.12.1994, s. 16.). 
EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1664/95 
(EGT nr L 158, 8.7.1995, s. 13). 
z 4 
Med tanke på de betydande investeringar som krävs för att säkerställa att det integrerade 
systemet inrättas slutgiltigt, bör det ges möjlighet att med ett år förlänga den period 
under vilken gemenskapsstöd kan beviljas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel l 
Förordning (EEG) nr 3508/92 ändras på följande sätt: 
1. Artikel 6.2 skall ersättas med följande: 
"2. Ansökan om arealstöd skall lämnas in före ett datum som skall 
fastställas av medlemsstaten och som inte får ligga senare än de 
datum som anges i artiklarna 10, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 
1765/92. 
Under alla omständigheter skall tidpunkten fastställas bland annat 
med hänsyn till hur lång tid som krävs för att samtliga uppgifter 
skall bli tillgängliga för en riktig administrativ och ekonomisk 
förvaltning av stödet, samt för att de kontroller som föreskrivs i 
artikel 8 skall kunna genomföras." 
2. Artikel 10.2 skall ändras på följande sätt: 
a) Första stycket skall ersättas med följande: 
"Gemenskapens medfinansiering skall beviljas under en period av 
fem år från och med 1992, inom ramen för de anslag som avsatts 
för detta ändamål." 
b) Tredje stycket skall ersättas med följande: 
"Det totala beloppet skall fördelas mellan medlemsstaterna på 
följande sätt: 
För 1995: 
Belgien 2,2 
Danmark 2,3 
Tyskland 9,2 
Grekland 8,0 
Spanien 16,5 
Frankrike 13,3 
25 
Irland 4,2 
Italien 18,1 
Luxemburg 0,6 
Nederländerna 2,8 
Österrike 3,3 
Portugal 5,3 
Finland 2,7 
Sverige 2,4 
Förenade kungariket 9,1 
För 1996: 
Belgien 1,8 
Danmark 1,9 
Tyskland 7,7 
Grekland 6,7 
Spanien 13,7 
Frankrike 11,1 
Irland 3,5 
Italien 15,1 
Luxemburg 0,5 
Nederländerna 2,3 
Österrike 9,3 
Portugal 4,4 
Finland 7,6 
Sverige 6,8 
Förenade kungariket 7,6 
För 1997: 
Österrike 39,3 
Finland 32,1 
Sverige 28,6 
Artikel 13.1 b skall ersättas med följande. 
"b) vad avser de övriga delar som anges i artikel 2, senast från och 
med 
den 1 januari 1998 för Österrike, Finland och Sverige samt 
den 1 januari 1997 för de andra medlemsstaterna." 
26 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Artikel 1.2 skall tillämpas från och med den 1 januari 1996. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
*-* 
REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 
Punkt Bl - 360 : Åtgärder för bekämpning av bedrägeri inom garantisektionen vid 
EUGFJ 
1. ÅTGÄRDENS RUBRIK 
Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett 
integrerat system för administration och kontroll av vissa av stödsystem inom 
gemenskapen (integrerat system) 
2.BERÖRD BUDGETRUBRIK 
Bl - 360 
3.RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 43 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 
4.BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. Att med ett år förlänga perioden för medfinansiering av de utgifter som medlemsstaterna 
ådragit sig vid införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet. 
Systemet inrättades för att förbättra effektiviteten och användbarheten av de metoder för 
att kontrollera system knutna till arealer (huvudsakligen jordbruksgrödor, nötkreatur, får-
och getkött) som antogs som en del av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Syftet med förordning (EEG) nr 3508/92, som inför det integrerade systemet, är att 
upprätta ett system som kan användas för att identifiera arealer och djur och att det 
upprättas databaser som kan användas för att dubbelkontrollera ansökningarna om stöd. 
Enligt bestämmelserna skall systemet vara helt och hållet infört den 1 januari 1996 (för 
Österrike, Finland och Sverige gäller den 1 januari 1997). 
Enligt förordningen skall gemenskapen medfmansiera de utgifter medlemsstaterna haft 
för att införa systemet. 
På grund av de svårigheter medlemsstaterna har haft föreslås det att tidsfristen för när 
systemet helt och hållet skall vara infört skujts upp ett år (dvs till den 1 januari 1997 och 
den 1 januari 1998 för Österrike, Finland och Sverige). 
Av samma anledning föreslås det också att den period under vilken gemenskapen deltar 
i finansieringen skjuts upp med ett år. Denna åtgärd utgör endast en del av de 
kontrollåtgärder inom garantisektionen vid EUGFJ som omfattas av punkt BI-360. 
2 9 £o^ 
4.2. Period : ett år 
5 UTGIFTER OCH INTÄKTER 
5.1. Obligatoriska utgifter 
5.2. Icke-differentierade anslag 
6. TYP AV UTGIFT 
Bidrag som ett led i medfinansiering tillsammans med andra offentliga elles privata 
medel 
(se punkt 9.1 för närmare beskrivning av utgifterna ) 
.* 
<?$ 
7.1. 7. FINANSIELL INVERKAN 
Beräkning: Det har fastställts maximibelopp för medfinansiering från garantis^ 
EUGFJ 
7.2. Punktvis fördelning av kostnaderna för åtgärderna i milj ecu: 
Atagandebemyndiganden i milj ecu 
(nuvarande priser) 
Medfinansiering av 
utgifter som 
medlemsstaterna haft 
Totalt Budgetår n 
(1996) 
24* 
24 n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 
och 
följande 
år Totalt 
24 
24 
*Fördelningen för 1992 och 1993 per utgiftstyp (se 9.1) var följande: 
Databehandlingsstrukturer: 36%, kontrollstrukturer: 24%, personal: 40% 
7.3. Förfallotid för åtagande-/betalningsbemyndiganden: 
Atagandebemyndiganden i milj ecu 
Atagande­
bemyndiganden 
Betalnings-
bemyndiganden Budget 
år 
n 
(1996) 
24 n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 
och 
följande 
år Totalt 
24 , 
29 
n 
n+ 1 
n + 2 
n + 3 
n + 4 
n + 5 
och följande år 
Totalt 18 
6 
24 24 
8 ÅTGÄRDER FÖR FÖREBYGGANDE AV BEDRÄGERI 
- Särskilda kontrollåtgärder: 
Kontroll av stödberättigande utgifter som de nationella myndigheterna haft och av 
överensstämmelse mellan de anmälda utgifterna och räkenskapshandlingarna. Besök på 
platsen för att undersöka verifikationshandlingarna och fastställa arbetets utveckling eller 
i vilken utsträckning åtgärderna har genomförts. 
9 UPPLYSNINGAR OM LÖNSAMHET 
9.1. Särskilda och kvantifierbara målsättningar, målgrupp: 
- Särskilda målsättningar: Anknytning till allmänna målsättningar. 
Följande typer av utgifter omfattas av åtgärden: 
Databehandlingsstrukturer: Värddator, inklusive installationskostnader, 
arbetsstationer, persondatorer, infrastruktur för nätverk (kablar, anslutningar osv), 
mjukvara, kostnader för att digitalisera topografiska kartor. 
Kontroll strukturer: Tryckning och utarbetande av register och deklarationer, ringar 
för identifikation av djur, apparat för att fästa ringarna, jordbruksfordon (t ex 4x4) 
och utrustning, utrustning för att mäta markarealer, kostnader för att informera 
jordbrukare. 
Personalkostnader: Utgifter för tillfällig personal som anställts för arbete i direkt 
samband med införandet av systemet eller av tjänstemän som är speciellt utvalda 
för detta arbete, systemerare, tekniker, programmerare, omkodare mm. 
Merparten av de tekniska och administrativa svårigheter som medlemsstaterna har 
stött på rör införandet av identifikationssystemet för arealer och djur. 
30 
Utgångsläget varierade starkt mellan medlemsstaterna beroende på i vilken 
utsträckning det omedelbart fanns upplysningar tillgängliga. Vissa medlemsstater 
kunde bygga upp sina identifikationssystem för jordbruksskiften på grundval av 
befintliga uppgifter från markregister eller tillförlitliga uppdaterade topografiska 
kartor medan andra har varit tvungna att upprätta ett system praktiskt taget från 
grunden. Tekniskt sett innebär införandet av ett system för identifikation av djur 
mindre problem. Det har dock varit problem med samordningen mellan de 
avdelningar som kontrollerar stödet och veterinäravdelningarna, vilket har försenat 
införandet av det integrerade systemet i flera medlemsstater. 
- Målgrupp: 
Mottagarna av gemenskapens finansiella bidrag är de nationella myndigheter som 
ansvarar för att kontrollera stödet på jordbruksområdet. 
9.2 Grund för åtgärden: 
- Behov av finansiellt stöd från gemenskapen, särskilt med hänsyn till 
subsidiaritetsprincipen: 
Stödet är motiverat med att det är nödvändigt att säkra gemenskapens finansiella 
intressen och att uppfylla behovet i de medlemsstater där införandet av det 
integrerade systemet betyder stora extrakostnader. 
- Val av stödform: 
* Fördelar i förhållande till möjliga alternativ (jämförbara fördelar): 
Gemenskapens finansiella stöd främjar åtgärder och är ett sätt att uppmuntra till 
nya initiativ. 
* Undersökning av liknande gemenskapsåtgärder eller nationella åtgärder: 
Åtgärden innefattar införandet av ett helt nytt system för administration och 
kontroll. Den kan inte jämföras med någon annan åtgärd på gemenskapsnivå 
eller på nationell nivå. 
* Sidoeffekter och multiplikatoreffekt: 
Gemenskapsstödet kommer att bidra (under en begränsad period) till införandet 
av det moderna administrations- och kontrollsystem som införs genom det 
integrerade systemet. Utgifterna för stödsystemen (jordbruksgrödor och 
31 
djurbidrag) som omfattas av det integrerade systemet utgör runt 50% av de 
utgifter som garanti sektionen vid EUGFJ har. 
Den totala medfinansiering som krävs från gemenskapen som en första 
investering för att upprätta detta helt nya kontrollsystem utgör mycket mindre 
än 1% av utgifterna för stödsystemet i fråga för ett enda år. Om man tar 
hänsyn till att kostnaden för den inledande investeringen proportionellt sett är 
mycket låg och det faktum att systemet måste användas under en lång tid är 
medfinansieringen mycket lönsam med tanke på de fördelar som det innebär 
i form av mer effektiv kontroll. 
- Huvudsakliga osäkerhetsfaktorer som skulle kunna påverka åtgärdens särskilda 
resultat: 
Osäkerhetsfaktorerna är bl a de tekniska problem som medlemsstaterna ställs 
inför och deras politiska vilja tillsammans med de finansiella problem de möter 
för att uppfylla bestämmelserna. 
9.3 Övervakning och utvärdering av åtgärden: 
- Resultatindikatorer. 
Från de uppgifter som medlemsstaterna lämnat in om kontroller som utförts och 
uppnådda resultat samt från inspektionsbesök som gjorts av kommissionens 
personal kan det dras ett antal slutsatser om det praktiska införandet av det 
integrerade systemet och om resultaten från kontrollerna. 
Det står klart att införandet av systemet under dess första år har inneburit problem 
i vissa medlemsstater. Ett stort antal ansökningar om arealstöd har till exempel 
fyllts i felaktigt och har varit tvungna att rättas till under 1993 (t ex på grund av 
fel vid identifikationen av jordbruksskiftcn, beräkning av andelen arealuttag osv) 
Inom djursektorn gjordes mindre förändringar i systemet och antalet uppgifter som 
innehöll felaktigheter var lågt. 
1994, systemets andra användningsår, visade klara förbättringar. Situationen 
förväntas förbättras i framtiden eftersom jordbrukarna då har tillgång till 
förtryckta deklarationer och eftersom det i vissa medlemsstater är möjligt att 
lämna in datoriserade ansökningar via producentorganisationer. 
För inspektionsbesök på platsen har det fastställts att minst 5% av registren skall 
kontrolleras vad gäller arealstöd och 10% vad gäller djurbidrag. Gemenskapen 
utför i genomsnitt något över 7% faktiska kontroller vad gäller arealstöd. Även 
om motsvarande siffra för djurbidrag (17% under 1993) verkar ganska hög utförde 
vissa medlemsstater (särskilt Frankrike och Portugal) endast minimiantalet. Det 
32 
kan noteras att ett stigande antal register vad gäller arealstöd kontrolleras med 
hjälp av fjärrövervakning. Under 1993 kontrollerades 31% av ansökningarna med 
detta hjälpmedel. Under 1994 steg denna siffra till 40%. 
Procentandelen av ansökningar om arealstöd i vilka det ansökta beloppet 
minskades till följd av inspektioner på platsen uppgick till 2,2% under 1994. 0,7% 
av ansökningarna minskades utan straffpåföljd. 1% påfördes påföljder och 0,5% 
tillbakavisades helt. Under 1993 påfördes 0,8% av ansökningarna om arealstöd en 
påföljd eller tillbakavisades jämfört med 1% av ansökningarna om djurbidrag. 
Från detta kan man dra slutsatsen att de påföljder som infördes under det 
integrerade systemet har haft en förebyggande effekt och att kraven har uppfyllts 
i godtagbar utsträckning. 
- Hur och hur ofta utförs den planerade utvärderingen? 
Införandet av det integrerade systemet har noga övervakats av kommissionen. 
Diskussioner och kontrollbesök har genomförts minst en gång i kvartalet i varje 
medlemsstat. EUGFJ-kommittén har hållit tio en- eller tvådagarsmöten där man 
helt och hållet diskuterat införandet av systemet. 
Det har utarbetats en rapport till rådet med detaljerad information om upprättandet 
av systemet och slutsatser rörande systemets införande. 
Värdering av resultaten (i de fall en pågående åtgärd skall fortsätta eller förnyas) 
Eftersom det varit så många och stora tekniska och administrativa problem att 
lösa har alla medlemsstater haft svårigheter med att införa systemet i sin helhet 
inom den föreskrivna tidsfristen. Under rådande omständigheter bör det vara 
rimligt att anta att systemet är användbart om man får ytterligare ett år på sig att 
slutföra arbetet. 
33 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 174 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-96-184-SV-C 
ISBN 92-78-03038-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^