EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.11.1997 
KOM(97) 592 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om miljö och sysselsättning 
(En hållbar utveckling i Europa) 

Meddelande om miljö och sysselsättning 
(En hållbar utveckling i Europa) 
/. Inledning 3 
1.1. Resursproblemet 3 
1.2. Det politiska mandatet 4 
2. Sambandet mellan miljö och sysselsättning 4 
2.1. Ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling 4 
2.2. Mot en sysselsättningsintensiv och hållbar utveckling i Europa 5 
2.3. Att hantera övergången 8 
.?. Stödåtgärder för sysselsättningen och miljön 9 
3.1. Brådskande uppgifter 9 
3.1.1. Tillverkningsindustri 9 
3.1.2. Transport 9 
3.1.3. Energiproduktion 10 
3.1.4. Jordbruksproduktion 10 
3.1.5. Hushållen och konsumtionsmönstren 10 
3.2. Territoriella aspekter 10 
3.2.1. Stadsutveckling 10 
3.2.2. Landsbygdsutveckling 11 
3.3. Stödåtgärder 12 
3.3.1. Genomförandet av gemenskapens regelverk inom miljöområdet 12 
3.3.2. En mer sysselsättningsfrämjande och miljövänlig beskattning 12 
3.3.3. Bedömning och utveckling av teknologi 1 .< 
3.3.4. Spridning av information 14 
3.3.5. Inhemska och utländska marknader 14 
3.4. Omprövning av arbetsmarknadspolitiken 15 
3.5. Ekonomiskt stöd 15 
3.5.1. Gemenskapens utgifter 15 
3.5.2. Europeiska investeringsbanken 1 6 
3.5.3. Användaravgifter 17 
4. Vägen framåt - Nyckelåtgärder / ? 
4.1. Benchmarking inom miljöområdet och det sociala området 17 
4.2. Bedömning och utveckling av teknologi 17 
4.3. Att bygga vidare på Agenda 2000 17 
4.4. Beskattning och prissättning 18 
4.5. Miljöutbildning 18 
Bilagor: 1- Miljöföretag inom EU 1994, 2- Exempel pagod företagsamhet, 
3- Exempel på medlemsstaternas åtgärder 
/JrX. 
Sammanfattning och kommentarer 
Meddelandets syfte. Amsterdamfördraget innehåller en ny målsättning för sysselsättningen 
och ett större åtagande när det gäller miljön. Såväl sysselsättning som miljö är frågor av 
gemensamt intresse och i fördraget krävs att de skall integreras i politiken på alla andra 
områden. I sitt förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik ger 
kommissionen medlemsstaterna rådet att utnyttja ny teknik och innovation för att skapa och 
utveckla företag och för att främja produktions- och konsumtionsmönster som gynnar en 
hållbar miljö. 
Med utgångspunkt i dessa politiska mandat syftar detta meddelande till att ställa upp allmänna 
principer för en strategi genom vilken miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken kan gynna 
varandra. 
Resursproblemet. EU:s ekonomier kännetecknas fortfarande av att arbetskraftsresurserna 
underutnyttjas samtidigt som miljöresurserna överutnyttjas. Sysselsättningsnivån inom EU är 
låg medan arbetslösheten är hög och i genomsnitt ligger på över 10 %. Ett annat viktigt 
faktum är att industriländerna är skyldiga till en betydande del av de globala miljöproblemen. 
De största problemen orsakas av ett antal särskilda sektorer av ekonomin (industri, transport, 
energi, jordbruk) och konsumtionsmönstret. Sammantaget är våra produktions- och 
konsumtionsmönster långtifrån hållbara. 
Sambandet mellan sysselsättningen och miljön. Det sätt på vilket vi i dag producerar varor 
och tjänster är fortfarande en följd av de investeringar som gjordes och prisförhållanden som 
rådde tidigare, när hänsyn till miljön inte ansågs vara lika viktigt. På samma sätt har det sätt 
på vilket vi tillhandahåller och finansierar kollektiva nyttigheter och välfärdsstaten sitt 
ursprung i en tid då en nedgång i sysselsättningsnivån i kombination med en ökning ax-
arbetslösheten inte utgjorde ett lika stort problem. Nu uppmanas medlemsstaterna att 
påskynda övergången från gammal och förorenande teknik och åtgärder som sätts in för att 
minska föroreningarna först i slutet av den tekniska processen (etid-of-lhe-pipe measures) till 
ny och ren teknik. På samma gång står de inför nödvändigheten av att ompröva sättet att 
finansiera kollektiva nyttigheter och välfärdsstaten. 
Det bästa sättet att åstadkomma en teknisk övergång är att ersätta gammalt kapital med nya 
investeringar som redan från början införlivar höga miljökrav och understöds genom en 
kombination av ekonomiska stimulansåtgärder och avskräckande åtgärder Detta ger 
gynnsamma effekter på två plan: investeringarna skapar arbetstillfällen och affärsmöjligheter 
och ny teknologi leder till en bättre miljö. Ju snabbare sådan ny teknologi och nya metoder 
utvecklas och lanseras, desto snabbare kommer Europa att få en hållbar ekonomi och fler 
arbetstillfällen. En miljöpolitik skall, om den är bra utformad, fungera som en stark drivkraft 
för investeringar och uppnåendet av en hållbar utveckling i Europa, och skapa både tillväxt 
och sysselsättning. 
I 4 
Vägen framåt - nyckeiåtgärder. Miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken kan förstärka 
varandra Framstegen kommer bl.a. att bero på hur snabbt ny teknologi införs i aktiekapitalet. 
Kommissionen kommer att stödja och uppmuntra insatser för att utveckla medlemsstaternas 
långsiktiga investeringsstrategi. Kommissionen föreslår följande nyckelåtgärder. 
1. Benchmarking av de resultat avseende sysselsättning och miljö som uppnås av företag och 
ekonomiska sektorer i syfte att uppmuntra offentliga myndigheter och privata och offentliga 
företag i deras nyorientering mot renare och ekologiskt effektiv produktion och konsumtion. 
2. Främjande av bedömning och utveckling av teknologi, även nya framväxande sektorer och 
ny teknologi, och utvidgning av kontrollen av bästa tillgängliga teknik så att den även 
inbegriper effekter på sysselsättningen och en ingående utvärdering av energi- och 
resursanvändningen. 
3. Fortsatta och ökade åtgärder på grundval av Agenda 2000 för att säkerställa att 
gemenskapens fonder och andra styrmedel på ett integrerat sätt främjar sysselsättning och en 
hållbar utveckling. Särskilt lovande är fokuseringen på renovering av tätorter och 
landsbygdsutveckling. 
4. Fortsatt gradvis omläggning av skattesystemen genom att dels sänka lönebikostnaderna, 
dels räkna in miljö- och resurskostnader i marknadspriserna för varor och tjänster. 
5. Främjande av utbildning för att stödja införandet av ny miljövänlig teknologi och nya 
arbetsmetoder. 
1. Inledning 
1.1. Resursp roblemet 
Våra EU-ekonomier utvecklas inte på ett hållbart sätt utan kännetecknas fortfarande av att 
arbetskraftsresurserna underutnyttjas och miljöresurserna överutnyttjas. 
Underutnyttjandet av arbetskraftsresurserna kan beskrivas på följande sätt. EU har under två 
decennier haft en ekonomisk tillväxt i storleksordningen 2,5 % om året, vilket inbegriper en 
produktivitetsökning på 2 %. Antalet arbetstillfällen har ökat, men det har också antalet 
arbetssökande, vilket har lett till att sysselsättningsnivån har minskat till omkring 60,4 % av 
den arbetsföra befolkningen och att arbetslösheten har ökat till i genomsnitt över 10 % av 
arbetskraften inom EU. Omkring hälften av de arbetslösa, eller 5 % av den totala 
arbetskraften, är långtidsarbetslösa. Problemet med underutnyttjandet av 
arbetskraftsresurserna beror främst på bristen på arbetstillfällen (alltför få företagare tar 
alltför få initiativ och anställer alltför få människor), avsaknaden av stödåtgärder och 
kunskapsklyftan (alltför många människor har gamla kunskaper eller inga kunskaper alls) när 
företagen behöver människor med färska och anpassade kunskaper. Problemet med 
arbetslösheten i Europa är i betydande utsträckning egentligen en följd av att de 
sysselsättningsskapande långsiktiga investeringarna har minskat. 
Vad gäller överutnyttjandet av naturtillgångarna har detta problem analyserats av OECD, i 
Femte miljöhandlingsprogrammet och i översynen av programmet, liksom i utvärderingar 
som utförts av Europeiska miljöbyrån. Eftersom de tillhör den industrialiserade världen är 
EU.s medlemsstater skyldiga till en betydande del av de globala miljöproblemen. De största 
problemen orsakas av ett antal särskilda sektorer av ekonomin och konsumtionsmönstret och 
får allvarliga konsekvenser för kvaliteten på vatten, jord och luft, som är 
grundförutsättningarna för mänskligt liv. 
• Även om framsteg har gjorts är tillverkningsindustrin fortfarande skyldig till en betydande 
del av miljöföroreningarna, vilket särskilt beror på dess energi- och råvaruförbrukning och 
alstring av farligt avfall. 
• Inom transportsektorn har den negativa utvecklingen trots tekniska förbättringar ax-
motorer och bränslen totalt sett fortsatt till följd av den ökade trafiken. 
• Inom energisel orn ger användningen av fossila bränslen upphov till betydande negativa 
effekter, främst pä atmosfären. 
• Dagens jordbruksmetoder har generellt en negativ miljöpåverkan på vattennivåer och 
vattenkvalitet och på jorderosionen. Även om den reform av den gemensamma 
jordbrukspolitiken som genomfördes 1992 hade viss positiv inverkan måste ytterligare 
ansträngningar göras. 
• Konsumenter, däribland hushållen, står för 70 % av den slutliga efterfrågan på varor och 
tjänster och spelar en väsentlig roll både genom att de kan påverka industrin och som 
slutanvändare. 
1.2. Det politiska mandatet 
Vid sitt möte i Amsterdam lade Europeiska rådet grunden till viktiga framsteg när det gäller 
den aspekt av Europeiska unionen som rör sysselsättning och miljö. Europeiska rådet fattade 
flera mycket viktiga beslut för politiken på dessa områden: införandet av en hållbar 
utveckling som en målsättning för unionen, införandet av ett nytt avsnitt i fördraget om 
sysselsättning, resolutionen om tillväxt och sysselsättning samt ordförandeskapets slutsatser 
om sysselsättning, konkurrensförmåga och tillväxt. 
I det nyligen undertecknade fördraget fastställs två nya målsättningar för Europeiska unionen: 
"en väl avvägd och hållbar utveckling" och "en hög sysselsättningsnivå". Förutom det 
nuvarande kravet att införliva miljöhänsyn i utformningen av politik inom andra områden 
finns det nu en ny uttrycklig skyldighet att även göra detta med sysselsättningsaspekter. 
Genom Europeiska rådets resolution i juni 1997 om tillväxt och sysselsättning sattes 
sysselsättningsfrågan med omedelbar verkan i fokus för den ekonomiska 
samordningsprocessen, redan innan fördraget formellt har ratificerats. På grundval av detta 
mandat från Amsterdam-toppmötet har kommissionen föreslagit riktlinjer för 
medlemsstaternas sysselsättningspolitik som bygger på fyra handlingslinjer: entreprenörskap, 
anställningsbarhet, anpassningsförmåga och jämställdhet. Kommissionen gav i det här 
sammanhanget medlemsstaterna rådet att utnyttja ny teknik och innovation för att skapa och 
utveckla företag och för att främja produktions- och konsumtionsmönster som gynnar en 
hållbar miljö. 
2. Sambandet mellan miljö och sysselsättning 
En övergripande analys av sambanden mellan miljö och sysselsättning har gjorts av OECD 
Vid den konferens om miljö och sysselsättning som anordnades gemensamt av kommissionen 
och Europaparlamentet i maj 1997 samlades dessutom alla inblandade parter tor att diskutera 
erfarenheterna av politiska strategier. Följande slutsatser kan dras av dessa och andra 
analyser: 
2.1. Ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling 
En grundläggande åtskillnad måste göras mellan ekonomisk tillväxt och utveckling Medan 
man med tillväxt i allmänhet avser en ökning av den ekonomiska verksamhetens nivå och 
omfattning, innefattar begreppet utveckling också en kvalitativ förbättring och uppkomsten av 
nya möjligheter. Miljöhänsyn och sociala hänsyn är naturligtvis en mycket viktig del av alla 
sädana förbättringar. 
Den vanligaste definitionen av en hållbar utveckling är "en utveckling som uppfyller dagens 
behov utan att förstöra möjligheterna för kommande generationer att uppfylla sina egna 
behov." Ett absolut nödvändigt inslag i detta begrepp är tanken om naturkapital: I) den 
naturliga miljön tillhandahåller energi och material som omvandlas till varor och tjänster för 
att uppfylla mänskliga behov, 2) den fungerar som soptipp för det avfall och de utsläpp som 
Denna definition .invänds i Femte miljöhandlingsprogrammct, EGT C I3S, 17.5.1993 och i 
programmets lägesrapport "Mot en hållbar utveckling", 1997. 
producenter och konsumenter ger upphov till, och 3) skapar också ett antal förutsättningar 
som är nödvändiga för mänskligt liv och för ekonomin, t.ex. luft, jord och vatten. 
Empiriska bevis tyder på att det inte finns något självklart samband mellan ekonomisk tillväxt 
och utnyttjandet av det naturliga kapitalet. Även om det stämmer att utsläppen av vissa 
föroreningar på det hela taget växer i takt med den ekonomiska verksamheten finns det 
många typer av påfrestningar på miljön som i själva verket minskar när ekonomin blomstrar2. 
Tack vare den ekonomiska tillväxten och åtföljande åtgärder har gemenskapen lyckats bromsa 
många former av miljöföroreningar när det gäller luft, vatten och avfall. 
En av de stora utmaningarna som kvarstår inför kommande decennier handlar emellertid om 
överskridandet av planetens bärförmåga och den fortsatta intensiva användningen av icke 
förnybara naturtillgångar. Skapandet av en hållbar utveckling förutsätter därför en effektivare 
användning av primärenergi och råvaror, maximal återvinning av produkter och avfall, en 
produktdesign som är inriktad på lång livslängd liksom en ökad användning av förnybara 
energislag och råvaror. Kommissionen kommer snart att offentliggöra en vitbok om en 
gemenskapsstrategi och åtgärdsplan avseende förnybara energikällor. 
2.2. Mot en sysselsättningsintensiv och hållbar utveckling i Europa 
Att det finns tillräckligt många jobb av hög kvalitet, för såväl dagens som framtida 
generationer, är en mycket viktig aspekt som har en utomordentligt stark inverkan pä 
medborgarnas livskvalitet. Utmaningen när det gäller att uppnå en hållbar utveckling i Europa 
är således att uppnå en konkurrenskraftig ekonomi i kombination med mindre miljöförstöring, 
ökad resurseffektivitet vad gäller energi och råvaror och en högre sysselsättningsnivå. 
Innan utmaningen omsätts i politiska åtgärder krävs en analys av det skiftande förhållandet 
mellan politiken i fråga om dessa tre saker. En övergripande analys har gjorts av OECD , som 
kom fram till att även om arbetstillfällen kommer att skapas eller försvinna i olika regioner 
och sektorer så kommer nettoeffekten på det totala antalet arbetstillfällen att vara positiv. I 
OECD-rapporten fastställs också att en samordning av miljö- och sysselsättningspolitiken är 
önskvärd. 
I nedanstående ruta fastställs de faktorer som OECD identifierade som avgörande för ett 
positivt resultat för miljön och sysselsättningen: 
Meddelande om ekonomisk tillväxt och miljö KOM(94)465. 
OECD, "Miljöpolitik och sysselsättning", 1997, s.K). 
Ruta 1- Faktorer som avgör miljöpolitikens nettoeffekter på sysselsättningen 
Faktor 1: Miljöutgifternas nivå och varaktighet—Miljörelaterade arbetstillfällen kan bara upprätthållas om 
miljö utgifterna fortsätter under en längre tid. 
Faktor 2: Det ekonomiska sammanhang inom vilket miljöåtgärden genomförs—Miljöåtgärdernas effekt på sysselsättningen 
påverkas av konjunkturcykeln. När ekonomin går på högvarv kominer effekten mestadels att vara en omställning av 
sysselsättningen, snarare än en ökning i absoluta termer. När ekonomin befinner sig i nedgång kommer det å andra sidan i 
normala fall att ske direkta och ganska omedelbara förändringar av antalet anställda. 
Faktor .?: Nivå och sektoriella, regionala och strukturella mönster avseende arbetslösheten—Om miljöutgifterna inte är 
tillräckligt riktade kanske de inte gör någon nytta när det gäller att minska arbetslösheten inom bestämda 
lågkonjunkturdrabbade regioner, industrier eller yrkesgrupper 
Faktor 4: Tillgång till arbetstagare 1'Tfekten på sysselsättningen beror också på tillgången till tillräckligt förberedda och 
kvalificerade arbetstagare på alla nivåer (ledning, drift etc). 
Faktor 5; Typ av miljöpolitiska strategier som skall eftersträvas—Begränsning av föroreningar och naturligtvis strategier 
för att minska föroreningarna i slutet av den tekniska processen (end-of-the-pipe strategies), har haft och kommer att ha 
andra effekter på sysselsättningens nivå och sammansättning än åtgärder för att förebygga föroreningar. Detsamma fäller 
övergången frän en produktionsekonomi till en ekonomi inriktad på äteranvändning och återvinning. 
Faktor 6: Miljöulgifternas mönster—Investeringskostnader till följd av miljölagstiftningen får sannolikt andra effekter pa 
sysselsättningen än en ökning av driftkostnadenia eller föroreningsavgifterna. 
Faktor 7: Typ av miljöinvesteringar eller miljöteknik—Investeringar i begränsnings- eller påbygguadsteknik har andra 
effekter på sysselsättningen än investeringar i "ren" teknik. 
Faktor H: Finansieringsmetoder och effekter av upplåning och skatter—affekterna pä sysselsättningen kommer sannolikt 
att variera beroende på om hela finansieringen sker med privata medel eller om medlen tillhandahålls genom statlig 
upplåning eller skatter. 
Faktor 9: Betydelsen av importerade effekter—Om en betydande andel av miljöutgifterna används tor alt importera 
utrustning kommer arbetstillfällen att skapas i utlandet och inte inom landet. 
Faktor 10: Miljöåtgärdernas utbredning—-Del spelar också roll tor miljöåtgärdernas effekter pä konkurrensförmågan och 
sysselsättningen huruvida de införs inom landet eller internationellt. 
Faktor 11: Målindustriernas konkurrensställning—Miljöpolitikens nettoeffekter pä sysselsättningen kan också vara starkt 
beroende av mål industriernas konkurrensförmåga. 
Kommissionen vill betona följande aspekter: 
• Politiska styrmedel. 
På grund av den flexibilitet de erbjuder de ekonomiska aktörerna är ekonomiska styrmedel 
inom miljöpolitiken i allmänhet billigare än detaljerad teknisk lagstiftning. Dessutom skapar 
de en varaktig stimulans att minska föroreningarna och uppmuntrar därmed produktion och 
tillämpning av ny och mindre förorenande teknik. 
• Typ av miljöinvesteringar: 
lin stor del av tillverkningsindustrins ansträngningar för att uppfylla miljökraven har fram iill 
i dag varit inriktade på nlsläppsminskande åtgärder som sätts in först i slutet av den tekniska 
processen {cihl-of-fhc-pipe), t.ex avloppsrening, dammfilter, hantering av last avfall etc 
Sådana åtgärder leder emellertid normalt inte till ökad effektivitet eller produktivitet, och 
utgör därför en ren kostnad för företaget. Ren teknologi förbättrar däremot 
processeffektiviteten Även om de inledande investeringskostnaderna normalt är högre än för 
reningsåtgärder i efterhand är återbetalningstiden ofta kort. Ren teknologi minskar också 
normalt föroreningarna överlag i stället för att slussa över dem från ett område till ett annat. 
Investeringar i ren teknologi bidrar till att ge en konkurrensfördel, vilket innebär att de skapar 
och upprätthåller sysselsättning. 
• De berörda företagens konkurrensförmåga: 
De nya kraven på föroreningsbegränsande utrustning, ren teknik och miljövänliga produkter 
kommer inte att leda till nya arbetstillfällen inom gemenskapen om de tillverkas utomlands 
och importeras. Nettoeffekterna på sysselsättningen kommer dessutom även att bero på de 
inblandade företagens konkurrensställning. Som fastställs i rapporten om den europeiska 
industrins konkurrensförmåga finns det totalt sett få empiriska bevis för att den nuvarande 
miljöpolitiken har haft betydande negativa eller positiva effekter på konkurrensförmågan, 
men inom bestämda sektorer kan effekterna vara avsevärda. 
Det finns också en rad väldokumenterade fallstudier av sektorer och företag som har lyckats 
omvandla införandet av stränga krav till något fördelaktigt som har lett till nytänkande, ökad 
effektivitet och ökad produktivitet. Nytänkandet ledde till kostnadsminskningar, ökad 
avkastning, ökade marknadsandelar eller uppkomsten av nya marknader och produkter/' De 
inblandade företagen hävdar alt dessa förändringar i många fall bidrog till deras överlevnad, 
särskilt i ett längre lidsperspektiv. Slutsatsen måste därför bli att företag som systematiskt 
struntar i miljö- och resursfrågor tenderar att försätta sig själva i en mer sårbar 
marknadsposition. 
De miljörelaterade arbetstillfällena i Europa uppgår för närvarande till minst 3,5 miljoner.x 
Omkring 2 miljoner av dessa arbetstillfällen finns inom områden som ren teknologi, 
förnybara energislag, avfallsåtervinning, naturskydd och landskapsvård samt miljövänlig 
renovering i tätorter. Omkring 1,5 miljoner människor arbetar i s.k. miljöföretag. Dessa 
företag producerar teknik, varor och tjänster "för att mäta, förebygga, begränsa eller avhjälpa 
miljöskador på vatten, luft och mark, och problem i samband med avfall, buller och 
ekosystem". 
Det finns stora möjligheter att skapa arbetstillfällen inom landet inom denna sektor. Som ett 
exempel kan nämnas en undersökning, enligt vilken ett intensifierat investeringsprogram på 
upp till 180 miljarder ecu fram till år 2020 skulle kunna skapa en halv miljon arbetstillfällen i 
Europeiska unionen inom området förnybara energislag. Det finns en snabbt växande 
efterfrågan på utländska marknader. Medan den europeiska marknaden ior 
föroreningsbegränsande tjänster och utrustning år 1994 motsvarade omkring 90 miljarder ecu, 
beräknas den internationella marknaden för närvarande vara värd omkring 280 miljoner USD 
och förväntas växa till 640 miljarder USD år 2010, vilket innebär en årlig ökning med 
omkring 8 %. Vid sidan av föroreningsbegränsning uppskattar UNEP att marknaden för 
Den europeiska industrins konkurrenskraft. Europeiska kommissionen, 1997, s. 101. 
Några exempel återfinns i nitonia 1, 2 och 3 i bilaga 2. 
Den europeiska industrins konkurrenskraft. Europeiska kommissionen, 1997, s. 103. 
"Företagens inställning och strategi när det gäller miljöskydd" av Euroslratcgy för GD 111, 1995. 
Eurostat för EU: s syssclsätlningsrapport 1997. 
"En uppskattning av miljöindustricrna inom EU". Ecotcc-Eurostat-GD XI, IV97. Se även bilaga 1. 
Definitionen av miljöföretag har överenskommits inom OECD, se OCDE/GD(96)l 17. 
TERES II - Den europeiska undersökningen av förnybara encrgislag - Utsikterna för förnybara 
energislag i 30 europeiska länder under perioden 1995-2020", ESD, för Aliéner. 
"Globala miljömarknader - en uppdatering", för JEMU (enheten för gemensamma miljöinarknader) och 
DT I (näringslivsdcpartemenlel), av Ecolec. 1997. 
energi effektiv utrustning uppgår till omkring 200 miljarder USD medan försäljningen av nya 
och förnyade "renare" tillverkningsprocesser ännu inte har kvantifierats. 
2.3. Att hantera övergången 
Miljöpolitiska åtgärder är förenliga med ökad sysselsättning så länge de är konsekventa och 
drar nytta av de samordningsmekanismer som ligger till grund för den moderna 
marknadsekonomin. Om man vill angripa de två problemen med underutnyttjandet av 
arbetskraften och överutnyttjandet av naturtillgångarna skulle den mest lovande strategin 
faktiskt vara att anpassa de relativa priserna därefter. 
En sådan strategi skulle behöva utformas och genomföras med stor omsorg. Följande hänsyn 
måste tas i beaktande för en friktionsfri övergång till en hållbar utveckling i Europa: 
• Ett gradvist genomförande underlättar de nödvändiga anpassningarna i den ekonomiska 
strukturen. 
• En betydande grad av internationell samordning gör det lättare att skydda sårbara 
industrisektorers internationella konkurrenskraft. 
• Miljöutgifterna måste riktas in på ett genomtänkt sätt såväl regionalt som sektoriellt. 
Det kan också spela en viss roll vid vilken tidpunkt under konjunkturcykeln de politiska 
åtgärderna genomförs. När ekonomin går på högvarv kommer effekten mestadels att vara en 
omställning av sysselsättningen, snarare än en ökning i absoluta termer. När ekonomin 
befinner sig i nedgång kommer det å andra sidan i normala fall att ske direkta och ganska 
omedelbara förändringar av antalet anställda. Detta gäller särskilt när arbetsmarknaderna 
fungerar friktionsfritt och det finns tillgång till kvalificerad arbetskraft på alla nivåer. 
För att hålla fördelningen av effekterna på vissa ekonomiska sektorer och regioner på en 
hanterbar nivå måste pragmatiska lösningar tillämpas för att underlätta övergången mot 
hållbara produktionsmönster för alla de berörda ekonomiska aktörerna. I vilken utsträckning 
medel som anskaffas genom t.ex. högre energiskatter enbart skall användas för att sänka 
arbetskostnaderna eller för andra former av stimulansåtgärder måste avgöras från fall till fall. 
Politiska strategier som införlivar dessa begränsningar kommer sannolikt att skapa 
förutsättningar för att inhemska, sysselsättningsintensiva och hållbara investeringar skall bli 
mer attraktiva. Dessa bör stödjas genom en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik och 
uenom att subventioner av icke-hållbar teknik och verksamhet avskaffas. 
"Investcringsflödcn inom den privata sektorn och miljön: fastställande av möjligheter och 
frågeställningar", UNEP nindabordsmöte om "Att investera i miljön", oktober 1995. 
3. Stödåtgärder för sysselsättningen och miljön 
Under de senaste 25 åren efter FN-konferensen om människans miljö 1972, som blev en 
politisk vändpunkt, har samtliga medlemsstater utformat en miljöpolitik. Det är emellertid ett 
faktum att den tekniska övergången går för långsamt och att det görs för få investeringar i ren 
teknik och rena system. Det är dags för Europa att verkställa hela politiken på lokal, nationell 
och europeisk nivå i väl samordnade insatser för sysselsättningen och miljön. 
3.1. Brådskande uppgifter 
Skapandet av en hållbar utveckling i Europa kommer att kräva betydande förändringar inom 
följande områden: industri, transport, energi, jordbruk och konsumtion. 
3.1.1. Tillverkningsindustri 
Skapandet av en hållbar utveckling i Europa kommer att leda till nya affärsmöjligheter för 
tillverkningsindustrin och den tjänsteindustri som är knuten till denna och vissa sektorer kan 
förväntas växa kraftigt. En ny organisation av arbetet och av företagen genom 
underleverantörsavtal kommer framförallt att ge effekter på sysselsättningen inom små och 
medelstora företag, särskilt inom tjänstesektorn. Användningen av informationsteknik har 
förändrat och kommer att fortsätta att förändra produktions-, konsumtions- och 
sysselsättningsmönstren med gynnsamma effekter på miljön (t.ex. TV-köp och distansarbete). 
Företagen kommer också att stå inför en marknad med mycket mer miljömedvetna 
konsumenter och det kommer att löna sig att investera i mer hållbara produkter och 
produktionssystem. 
3.1.2. Transport 
Den ofullbordade inre marknaden för järnvägar och de hinder som finns för kombinerad 
transport har lett till ineffektivitet inom transportsektorn. Liberalisering och förnyelse av 
järnvägssystemen i Europa har högsta prioritet när det gäller att angripa detta problem och 
kan få bort den ökande belastningen på vägar samt minska användningen av motorbränslen. 
Även utnyttjandet av intelligenta transportstödsystem kan bidra till detta. Ytterligare kraftiga 
energieffektiviseringar inom vägtrafiken, särskilt persontransporterna, måste uppnås under de 
kommande åren samtidigt som ett nytt koncept för framtidens bil måste utformas. 
Framgången för dessa initiativ kommer att vara avgörande både för sysselsättningen inom 
Europas bilindustri och för järnvägarnas överlevnad. Viktiga inslag i en sådan 
framåtblickande miljöstrategi för " de berörda industrierna kommer sannolikt att vara 
skatteförmåner, vägavgifter, bränsleekonomimärkning och bättre bränslekvalitet. 
Se särskilt ratorna 1 och 2 i bilaga 2. 
Kommissionens grönbok om en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn. 
3.1.3. Energiproduktion 
Möjligheterna att skapa sysselsättning inom energihushållningen kan vara betydande 
samtidigt som avsevärda positiva miljöeffekter i synnerhet kan uppnås i fråga om 
klimatförändringar och försurning.1 Kommissionen har redan visat på konkreta sätt att 
uppmuntra förnybara energislag och vissa medlemsstater, däribland Danmark och Tyskland, 
är särskilt aktiva inom detta område. Program för kombinerad värmekraftproduktion bidrar 
dessutom till ökad konkurrensförmåga för näringslivet samtidigt som de skapar 
arbetstillfällen.18 
3.1.4. Jordbruksmetoder 
Den fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som tillkännagavs i Agenda 
2000, bör leda till en ny balans mellan säkerställandet av ett tillräckligt utbud av 
jordbruksprodukter av hög kvalitet och skyddet av naturen och resurser som vatten och jord 
Fyra områden framstår som särskilt viktiga för skapandet av sysselsättning: i) 
landskapsskydd, skyddet av värdefulla naturliga områden och livsmiljöer som våtmarker, 
floder och skyddade områden; ii) ett hållbart skogsbruk som bevarar den biologiska 
mångfalden och tillgodoser andra funktioner (t.ex. rekreation), iii) utveckling och användning 
av nya grödor inom icke-livsmedelssektorn (t.ex. för industriella syften eller biomassaenergi), 
iv) och, slutligen, ekologisk odling. 
3.1.5. Hushållen och konsumtionsmönstren 
Konsumenternas efterfrågan håller redan nu på att förändras mot mer miljövänliga val. Denna 
utveckling kan förväntas bli allt starkare när mer information blir tillgänglig, genom t ex 
miljömärkning, och när miljö- och resurskostnader i högre grad räknas in i marknadspriserna. 
Återvinningen av hushållsavfall kommer att öka avsevärt under förutsättning att separata 
insamlings- och källsorteringsprogram förmår ta hand om avfallet så att det blir ekonomiskt 
attraktivt som en sekundär råvara för industrin. Avfallsåtervinningen har dessutom visat sig 
kunna skapa ett betydande antal arbetstillfällen. 
3.2. Territoriella aspekter 
Skapandet av en hållbar utveckling i Europa har en starkt territoriell dimension med olika 
innebörd för tätorter och landsbygdsområden. 
3.2.1. Stadsutveckling 
Miljöpåfrestningarna i städer är ett växande bekymmer för de flesta européer. De europeiska 
städerna har redan antagit olika miljöstrategier på grundval av olika geografiska profiler, 
demografiska trender och ekonomiska tillgångar. Behovet av gemensamma europeiska ramar 
har erkänts genom stadgan om en hållbar utveckling i Europas städer ( 1994). 
Meddelande om klimatförändringar - Europeiska unionens hållning inför Kyolokonfcrcnsen, oklober 
1997. För exempel på skapandet av sysselsättning, se nita 4 i bilaga 2. 
Se meddelandet om förnybara energikällor, 1997. 
Meddelandet om en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärmc, K0M(97)5I4 
I meddelandet "Mot en dagordning för städerna inom Europeiska unionen"19 fastställs 
lämpliga ramar för åtgärder. Det Forum om städer som skall anordnas 1998 med företrädare 
från medlemsstater, städer och regioner kommer att vidareutveckla meddelandet. Dessutom 
kommer kampanjen Hållbara städer i Europa (i vilken omkring 320 lokala myndigheter som 
företräder ungefär 100 miljoner invånare deltar), som kommissionen har tagit initiativ till, 
skapa viktiga möjligheter till samråd och ytterligare åtgärder. 
Ur sysselsättningssynpunkt erbjuder förnyelsen av stadsmiljön stora möjligheter, inte bara 
genom de mer traditionella miljöinvesteringarna i avfalls- och avloppshantering utan också i 
en vidare bemärkelse. Byggnadsarbeten som renovering av privata hus och kontorshus, 
skydd av kulturarvet, förnyelse av stadskärnan och stadens infrastruktur (bl.a. anläggning av 
filer för fotgängare och cykelbanor och utvidgning av kollektivtrafiken) har den fördelen att 
de skapar sysselsättning, ökar den ekonomiska aktiviteten på lokal nivå (bl.a. inom 
turistsektorn), bevarar energikällor, förbättrar miljökvaliteten och renoverar hus och 
transportinfrastruktur till modern standard. De flesta arbetstillfällena när det gäller 
byggnadsarbetena kommer att skapas i små och medelstora förelag, som utgör 97 % av de l,X 
miljoner företagen inom byggsektorn. 
3.2.2. Landsbygdsutveckling 
I sina förslag i Agenda 2000 planerar kommissionen inrättandet av en stödordning för 
politiken för landsbygdsutveckling i unionen som helhet. För att maximera de gynnsamma 
ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna i landsbygdsområden måste politiken för 
jord- och skogsbruk, turism, naturskydd och energi behandlas i ett helhetsperspektiv. 
Utvecklingen av nya tjänster (t.ex. ekoturism), underhållet av tillgångarna i delvis orörda 
livsmiljöområden och mångfalden på landsbygden, förvaltningen av naturliga och ärvda 
tillgångar (vatten, skogar) är viktiga uppgifter för landsbygdssamhällena och ger stora 
möjligheter att skapa sysselsättning. Eftersom lokala samhällen kan gynnas ekonomiskt av 
dessa projekt finns det ett incitament för dem att skydda och förvalta naturtillgångarna. 
En annan viktig aspekt av ett sådant integrerat tillvägagångssätt är att utvecklingen av 
landsbygdsområden inom ramen för strukturfonderna också bör skapa bättre förbindelser 
mellan landsbygd och lokala städer. Detta skulle bidra till ekonomisk diversifiering och en 
levande landsbygd, vilket skulle gynna både miljön och sysselsättningen. 
De möjligheter som finns i landsbygdsområdena måste tillvaratas tillsammans med regionala 
och lokala myndigheter, jordbrukare, företag, finanssektorn och enskilda organisationer. Att 
utveckla jordbrukarnas roll när det gäller miljöförvaltning kan bidra till att skapa en 
kompletterande eller alternativ inkomstkälla och arbetstillfällen i landsbygdssamhällen. 
Lokala initiativ och territoriella sysselsättningsavtal bör användas i större utsträckning för att 
främja skapandet av miljömässigt hållbar sysselsättning och bättre levnadsvillkor. 
KOM (97), 197. 
För framgångsrika tätortsprojekt och kommissionens meddelande om en europeisk strategi för alt 
uppmuntra lokal utveckling och sysselsättningsinitiativ (KOM(95)273, 13.6.1995), se nita 5 i bilaga 2. 
11 
3.3. Stödåtgärder 
Det finns olika sätt att inrätta stimulansåtgärder som leder till investeringar i ny och ren 
teknik och till nya produktions- och konsumtionsmönster som inte är lika resursintensiva.21 
3.3.1. Genomförandet av gemenskapens regelverk inom miljöområdet 
Kommissionen har redan visat hur genomförandet och upprätthållandet av miljölagstiftningen 
i medlemsstaterna kan förbättras. Ytterligare åtgärder planeras för att inrätta mekanismer 
som inte bara garanterar att bestämmelserna efterlevs utan att de också faktiskt tillämpas i 
praktiken. Genomförandet uppvisar brister i fråga om investeringar, särskilt inom områdena 
vatten, avfall och naturskydd. Ansträngningarna måste fortsätta inom ramen för Agenda 2000 
för att förbättra integreringen av miljön och sysselsättningen genom att uppnå en optimal 
användning av de gemenskapsmedel som avsätts för regioner och medlemsstater som släpar 
efter i ekonomiskt hänseende. 
De förberedelser som görs av länder som har ansökt om medlemskap för att uppfylla 
gemenskapens miljölagstiftning är mycket betydelsefulla. De första beräkningarna tyder på 
att de nödvändiga investeringarna kan komma att uppgå till 120 miljarder ecu. Huvuddelen av 
investeringarna kommer förmodligen att riktas in på att begränsa luftföroreningar (40 %) och 
på vatten- och avloppsrening (40 %). 
3.3.2. En mer sysselsättningsfrämjande och miljövänlig beskattning 
Inom EU totalt tas mer än 42 % av den implicita skatten ut på arbete, vilket skall jämföras 
med 30 % för tjugo år sedan. Det råder i dag ett brett samförstånd om att det är nödvändigt 
att vända utvecklingen när det gäller beskattningsstrukturen genom att minska skattebördan 
på arbete jämfört med andra faktorer. Det är en viktig fråga för varje medlemsstat att 
definiera hur en sådan förändring kan infogas i den övergripande skattepolitiken. Alternativa 
finansieringsmöjligheterna innefattar indirekta skatter, miljö- eller energiskatter och kapital-
eller fastighetsskatter. Alla eventuella skattereformer måste i största möjliga utsträckning 
samtidigt korrigera den ovannämnda snedvridningen. 
Ï detta sammanhang antog kommissionen ett förslag till ett rådsdirektiv om en 
omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter.* Det 
främsta målet med detta förslag är att undanröja skattemässiga snedvridningar mellan 
bränsletyper och medlemsstater. I direktivet fastställs att: "vid genomförandet av detta 
direktiv skall medlemsstaterna sträva efter att undvika att deras totala skattebörda ökar. För 
att uppnå detta mål skall medlemsstaterna särskilt sträva efter att samtidigt sänka skatter på 
Del bör betonas att sådana stimulansåtgärder måste följa de befintliga EU-rcglcr om statligt stöd som 
fastställs i artikel 92-93 i fördraget. 
Meddelande om genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning, KOM (96) 500, 22.10.1996. 
Implicit skatt: inkomster från skatter och sociala avgifter delat med anställdas lön och ersättningar. 
KOM (97) .10. Förslaget antogs den 12 mars 1997. 
12 
arbete." Enligt beräkningar skulle ett genomförande av direktivet i fråga om skatterna på 
energiprodukter skapa ett betydande antal arbetstillfällen. 
Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag som skulle ge medlemsstaterna möjlighet att i 
försökssyfte tillämpa sänkt mervärdesskatt (i stället för den normala skattesatsen) vid 
omsättning av vissa arbetsintensiva tjänster. 
Flera medlemsstater har också genomfört en rad olika särskilda åtgärder, däribland 
finanspolitiska åtgärder, för att uppmuntra miljöinvesteringar och sysselsättning.26 Snabbare 
avskrivningar för vissa typer av investeringar, skattebefrielse för räntor från gröna 
investeringsfonder och införandet av särskilda miljöskatter och öronmärkta avgifter har visat 
sig vara särskilt framgångsrika. Kommissionen utfärdade ett meddelande för att stödja 
användningen av miljöskatter och miljöavgifter och för att säkerställa att de används på ett 
27 
sätt som är förenligt med gemenskapslagstiftningen. 
3.3.3. Bedömning och utveckling av teknologi 
Forskning och utveckling av ny, renare och energieffektiv teknologi är absolut grundläggande 
för en hållbar utveckling i Europa. Tidigare gemenskapsprogram för forskning, teknik och 
utveckling, särskilt miljöprogrammet, har gett värdefulla bidrag till utvecklingen av 
kunskaper och verktyg för en hållbar utveckling i Europa. I kommissionens förslag till Femte 
ramprogrammet läggs ökad vikt vid miljö- och sysselsättningsfrågorna. 
För beslutsfattare inom både den offentliga och den privata sektorn, som är intresserade av att 
införliva hänsyn till sysselsättning och en hållbar utveckling i sina investeringsbeslut, är det 
ofta alltför dyrbart att utreda och bedöma olika alternativ utöver frågan om deras planer 
överensstämmer med rent rättsliga bestämmelser. På samma sätt behöver offentliga 
myndigheter som vill inrätta en stödordning för att främja användningen av nya och 
miljövänliga lösningar ett bra informationssystem, eftersom de framväxande teknikerna 
kännetecknas av snabb utveckling och vissa är mer attraktiva än andra ur sysselsättnings- och 
miljöperspektiv. 
Det verkar behövas ett flexibelt informationssystem för att sprida resultaten från tillgängliga 
tekniska utvärderingar utifrån miljömässiga och sociala kriterier. Informationen måste 
utformas efter behoven hos företagare, bankansvariga, lokala myndigheter, konsulter, 
ingenjörsbyråer och andra som är inblandade i investeringsbeslut. Tekniska experter, 
producenter och användare av miljöteknik, ingenjörer och forskare inom den privata och den 
offentliga sektorn måste delta i insamlingen och utvärderingen av sådan information På 
grund av de sociala aspekter som skall ingå måste också andra berörda parter vara inblandade, 
t.ex. fackföreningar, enskilda organisationer med verksamhet inom sociala frågor eller 
miljöfrågor, finansiella institutioner och tjänstemän från medlemsstaterna. 
Kommissionens arbetsdokument "Bedömning av effekterna av förslaget". I tillägget av den 10 juli 1997 
till SEK (97)1026 av den 23 maj 1997 ges beräkningar på mellan 155 000 och 457 000 arbetstillfällen 
fram till år 2005. 
Se ruta 1 i bilaga 3. 
Kommissionens meddelande om miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden, KOM(97) 9 nv 
den 26 mars 1997. 
13 
EU har redan insett behovet av mycket specialiserad och teknisk information som ett 
hjälpmedel för dem som skall följa miljöbestämmelserna genom att inrätta Europabyrån för 
samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar vid Institutet för 
framtidsstudier inom teknik (IPTS). Den utvärdering som för närvarande görs av byrån 
skulle kunna utvidgas till att även omfatta sysselsättning och sektorer som inte omfattas av 
direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, särskilt nya 
framväxande sektorer som ofta är mycket teknikintensiva. 
3.3.4. Spridning av information 
Många initiativ har tagits för att ta fram och sprida information i form av arbetsböcker, 
databaser, telefonupplysning, konferenser, miljömärkning etc. eftersom personer som 
investerar i eller använder miljövänligare metoder, produkter och tjänster måste kunna utbyta 
29 " o 
information och goda rutiner när det gäller miljöförvaltning. Okade ansträngningar måste 
göras för en mer systematisk spridning av informationen. En hållbar utveckling i Europa 
förutsätter nya aktiva informationsinitiativ för att nå ut till de miljontals beslutsfattare som 
finns inom den privata och den offentliga sektorn inom hela gemenskapen 
3.3.5. Inhemska och utländska marknader 
En effektiv politik för offentlig upphandling är nödvändig för att målen med den 
gemensamma marknaden skall kunna uppnås: att skapa en hållbar, långsiktig tillväxt och 
arbetstillfällen, att främja utvecklingen av företag som kan utnyttja de möjligheter som ges 
genom den gemensamma marknaden och konkurrera på världsmarknaderna och att ge 
skattebetalare och konsumenter av offentliga tjänster valuta för sina pengar. l 1 EU s riktlinjer 
för offentlig upphandling erbjuds en rad möjligheter att få myndigheter att förbinda sig att 
införliva sociala hänsyn och miljöhänsyn i sina offentliga upphandlingsförfaranden 
Kommissionen kommer att vidareutveckla denna fråga i ett kommande meddelande. 
En stark inhemsk efterfrågan på miljövänliga produkter, tjänster och tekniska lösningar 
skapar förutsättningarna för att man skall kunna utnyttja möjligheterna på världsmarknaderna 
Exportfrämjande initiativ tas av unionens främsta konkurrenter, t.ex. Japan, USA och Canada 
De EU-initiativ som finns i dag, t.ex. gemenskapens regionala institut för miljöteknik (RIET) 
i Singapore, verkar lovande eftersom de främjar det europeiska kunnandet inom ramen tor ett 
internationellt samarbete. I detta avseende bör integreringen också förstärkas inom 
gemenskapens program, t.ex. Europeiska utvecklingsfonden. 
Meddelande om inrättandet av Europabyrån för samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa 
föroreningar vid Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik, KOM ( 
)1997. 
För medlemsstaternas initiativ, se nita 1 i bilaga 3. 
T.ex. FAST. Kommissionens grönbok om offentlig upphandling inom F.uropciska unionen, 1996 
3.4. Omprövning av arbetsmarknadspolitiken 
I sina riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 har kommissionen fastställt 
huvuddragen för en ny sysselsättningsstrategi som bygger på en stabilitets- och 
tillväxtorienterad makroekonomisk politik, aktivering av arbetsmarknaden och andra 
strukturpolitiska åtgärder. Riktlinjerna omfattar fyra prioriteringar: entreprenörskap, 
anställningsbarhet, anpassningsbarhet och jämställdhet. Om medlemsstaternas 
sysselsättningspolitik följer dessa riktlinjer kommer detta att underlätta den pågående 
omstruktureringen av ekonomin, oavsett om orsakerna är ny teknologi, global handel eller 
skapandet av en hållbar utveckling i Europa. 
Ökad uppmärksamhet måste emellertid ägnas i medlemsstaternas politik åt möjligheterna att 
skapa arbetstillfällen och behovet av nya yrkeskvalifikationer i samband med skapandet av 
en hållbar utveckling i Europa. Nya mönster vad gäller utbildning behövs för att bygga och 
använda den nya miljövänliga tekniken och infrastrukturen. Övergången till en hållbar 
utveckling kommer dessutom att kräva motiverade arbetstagare med särskilda 
yrkeskvalifikationer och en stor miljömedvetenhet och därmed också en hög grad av 
utbildning. Den utbildning som i dag ges chefer och arbetstagare uppfyller emellertid 
långtifrån dessa krav. 
Uppgifterna om bristerna vad gäller miljörelaterade yrkeskvalifikationer visar på en rad olika 
behov. När det gäller yrken behövs biologer, kemister, geologer, lantmätare, civilingenjörer, 
maskiningenjörer, elektroingenjörer, produktionsingenjörer, miljötekniker samt drift- och 
utbildningsexperter. 
Det finns bevis för att många olika arbetsmarknadsåtgärder och arbetsmarknadsinitiativ 
beträffande miljötjänster främjas i medlemsstaterna med gott resultat. De viktigaste frågorna 
är skyddet av kulturarvet och miljön samt renhållning. Många lovande strategier och åtgärder 
har antagits på lokal eller regional nivå, t.ex. det ekologiska rehabiliteringsprogrammet i 
Berlin. Utbytet av sådan information skulle kunna förbättras genom nätverk av lokala 
aktörer. Allteftersom antalet projekt ökar kommer de också att vara intressanta inom ramen 
för medlemsstaternas fleråriga program. 
3.5. Ekonomiskt stöd 
3.5.1. Gemenskapens utgifter 
Europaparlamentet har uttryckt en önskan om att EU-budgeten skall ha en större inriktning på 
miljön. Kommissionen delar denna synpunkt och vill också förbättra mekanismerna för att ta 
lämplig hänsyn till miljöeffekterna av gemenskapens utgifter. I Agenda 2000 har 
kommissionen dessutom fastställt de övergripande ramarna inom vilka miljö- och 
sysselsättningsmäl skall anges i förslagen till nya regler för fonderna. 
T.ex FAST. 
För medlemsstaternas arbetsmarknadsåtgärder, se nita 2 i bilaga 3. Se även kommissionens 
observâtionsgrupp för sysselsättning, "Tableau de Hord" 1966 
Se ruta 5 i bilaga 2. 
Europaparlamentets resolution om riktlinjer för 1997 ars budget, 28.3.1996, punkt 2K 
15 
Genom strukturfonderna och flera gemenskapsinitiativ används en stor del av EU-budgeten 
redan för miljörelaterade projekt, t.ex.: avloppshantering, avfallshantering, markförgiftning, 
begränsning av luftföroreningar, stöd till ren teknik, renare produktion, återvinning av 
industriavfall och miljöplanering. Sammanhållningsfonden använder ena hälften av sina 
medel för miljöinfrastruktur och den andra hälften för transportinfrastruktur, ibland med 
anknytning till kollektivtrafiken. Genom kapitalinvesteringarna har arbetstillfällen skapats 
inom byggsektorn, tillverkningen av maskiner och annan utrustning och senare inom drift och 
underhåll. Dessutom krävs miljökonsekvensutredningar i samband med beslut om 
strukturfondernas finansiering av större projekt. 
Den gemensamma jordbrukspolitiken har också bidragit till att bevara arbetstillfällen i 
landsbygdsområden och, i vissa avseenden, till att skydda miljön. Apropå det sistnämnda har 
särskilt de åtföljande åtgärderna varit viktiga (åtgärder för ett miljövänligt jordbruk, 
skogsodling på jordbruksmark), eftersom de bidrar till att skydda miljön och att bevara 
landsbygden. Här ingår även extensivare jordbruk och ekologisk odling, extensivare 
djurhållning, uppfödning av utrotningshotade djur, underhåll av nedlagd jordbruksmark, mark 
som långsiktigt tas ur produktion samt utbildning. 
Vidare har medel som blivit tillgängliga genom gemenskapens ramprogram för forskning, 
teknik och utveckling delvis gått till miljörelaterad FoTU-verksamhet." 
Tillgängen till ekonomiska medel för miljöinvesteringar har haft en tydligt positiv effekt på 
skapandet av sysselsättning. Många EU-program och EU-initiativ har bidragit till detla: 
pilotprojektet "Tillväxt och sysselsättning" (med lånegarantier för små och medelstora 
företag), Europeiska investeringsfonden (EIF), URBAN, LEADER, den föreslagna 
europeiska lånegarantiordningen för sysselsättning (ELISE) och'LIFE." Dessa och andra 
erfarenheter måste beaktas i samband med den praktiska uppföljningen av Agenda 2000 
3.5.2. Europeiska investeringsbanken 
Europeiska investeringsbanken, som redan i dag investerar omkring en tredjedel av sina 
tillgångar i miljöprojekt, planerar att i samband med uppföljningen av toppmötet i 
Amsterdam spela en större roll för att stödja miljöprojekt genom att 
• utvidga sin verksamhet inom områdena utbildning, hälsa, stadsmiljö och miljöskydd, 
• förstärka sin verksamhet rörande transeuropeiska nät och små och medelstora företag 
genom att tillåta en tillfällig höjning av finansieringstaket till 75 % av kostnaden för 
transeuropeiska nät och miljöprojekt, 
• använda en del av överskottet från 1996 till ekonomiska styrmedel (bl.a. riskkapital) för 
nytänkande små och medelstora företag. 
Omkring 6 miljarder ecu i den totala EU-budgeten. 
Meddelande om sammanhällningspolitiken och miljön, KOM (95) 509. 
Meddelande om strukturåtgärder och sysselsättning, 1996 Ett exempel: regionalfondernas program lör 
utveckling av järnvägar i Italien och Grekland skapade eller bevarade 64 000 arbetstillfälle». 
Arbetsanteckningar om den gemensamma jordbrukspolitiken " Jordbruk och miljö", 1997. 
fjärde ramprogrammet med en budget pä \2J miljarder ecu. BIÏCU, hade t.ex. underprogram lör ren 
och effektiv teknik, miljö och klimat och socioeonomisk forskning. 
Se nita 6 i bilaga 2. 
Kommissionen ser fram emot att EIB:s styrelse antar dessa planer i god tid så att ökade 
ansträngningar kan göras till förmån för miljöprojekten. 
3.5.3. Användaravgifter 
Allteftersom de offentliga medel som finansieras genom allmänna skatter blir knappare har 
nya finansieringsmetoder utvecklats, t.ex. avgifter för miljötjänster. Dessa metoder minskar 
inte bara miljöutgifternas beroende av den offentliga budgeten, utan erbjuder också 
möjligheter att öka den totala ekonomiska effektiviteten genom en mer allmän tillämpning av 
principen om att förorenaren betalar. Användaravgifter skapar slutligen inkomster för 
offentliga eller privata företag och underlättar därigenom finansiering genom bankväsendet. 
4. Vägen framåt - nyckelåtgärder 
Skapandet av en hållbar utveckling i Europa förutsätter ny teknik och nya investeringar. Detta 
kommer att kräva att olika politiska styrmedel utnyttjas och ett samarbete mellan samtliga 
parter på unionsnivå, i medlemsstaterna, inom företagen och lokalt och inbegripa den privata 
sektorn, offentliga .myndigheter och enskilda organisationer. Kommissionen kommer att 
stödja och uppmuntra initiativ för att förbättra insamlingen av information och en analys 
inriktad på utvecklingen av långsiktiga strategier för medlemsstaterna Kommissionen 
föreslär följande nyckelåtgärder: 
4.1. Benchmarking inom miljöområdet och det sociala området 
Utvecklingen av benchmarking inom miljöområdet och det sociala området för 
industrisektorer kan bidra till att styra investeringarna mot renare och energieffektiva 
produkter och processer. Europeiska kommissionen kommer att ta initiativ för att främja 
fastställandet av referenskriterier och samla in nödvändig information tillsammans med alla 
relevanta berörda parter och särskilt medlemsstaterna och industrisektorerna. 
4.2. Bedömning och utveckling av teknologi 
Kommissionen kommer att utvidga den befintliga kontrollen av bästa tillgängliga teknik så att 
den även omfattar sysselsättningseffekter och en detaljerad utvärdering av energi- och 
resursanvändning. Lämpliga initiativ kommer att tas för att se till att listan över de sektorer 
som utvärderas i dag utvidgas för att omfatta ny framväxande teknologi. 
4.3. Att bygga vidare på Agenda 2000 
Fortsatta och ökade ansträngningar skall göras för att säkerställa att EU:s ekonomiska 
styrmedel (strukturfonderna, sammanhållningsfonden, gemenskapsinitiativen) på en och 
samma gäng främjar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och en hållbar utveckling. Förslagen i 
Agenda 2000 är ett första steg i denna riktning och måste vidareutvecklas genom ett aktivt 
partnerskap med medlemsstaterna, t.ex. genom fastställandet av lämpliga kriterier. Regionala 
och lokala aktörer bör ta initiativet genom att föreslå program och projekt med en stark 
fokusering pä sysselsättning och miljö och säkerställa att åtgärden blir framgångsrik genom 
att bilda partnerskap som inte bara omfattar de offentliga myndigheterna, utan alla andra 
berörda parter. 
17 
I detta sammanhang är projekt som rör stadsförnyelse och landsbygdsutveckling särskilt 
viktiga. 
Medlemsstaterna bör stärka sambandet mellan stadsutveckling, miljöskydd och skapandet av 
sysselsättning genom att utveckla planer för stadsförnyelse som är inriktade på områden där 
det finns särskilda möjligheter att skapa miljörelaterad sysselsättning. Regionala och lokala 
aktörer bör vidta konkreta åtgärder för att genomföra dessa planer inom en avtalad tidsram 
Europeiska kommissionen kommer att stödja åtgärderna i sin uppföljning av meddelandet om 
stadsfrågor och i samband med förberedelserna inför "Forum om städer" 1998 säkerställa att 
dess agerande stödjer denna inriktning. 
I sitt förslag till Agenda 2000 slog Europeiska kommissionen fast att omprövningen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken måste fortsätta för att uppnå en bättre balans mellan 
jordbruksproduktion, miljöskydd och skapandet av sysselsättning. Genom att anpassa sig till 
miljökraven kan landsbygdssamhällen dra nytta av nya verksamheter. Ett fortsatt främjande 
av kvalitetsproduktion erbjuder nya marknadsperspektiv för de europeiska jordbrukarna. 
Främjandet av jordbrukssystem som kräver ett litet antal produktionsfaktorer och riktade 
åtgärder för ett miljövänligt jordbruk kommer i allt större utsträckning att innebära nya 
arbetstillfällen samtidigt som de förbättrar miljökvaliteten i landsbygdsområden. 
Genom utvecklingen av nya tjänster som turism och natunesursforx altning kommet 
landsbygdssamhällen att upptäcka nya sysselsättningsmöjligheter genom utnyttjandet av 
marken. Dessutom kommer strukturfonderna mer allmänt att främja ekonomisk diversiftei ing 
i lämpliga landsbygdsområden, vilket ytterligare kommer att uppmuntra människor att stanna 
kvar på landsbygden och därmed motverka att man upphör att bruka marken. 
4.4. Beskattning och prissättning 
Utvecklingen mot en ökad skattebörda på arbete måste vändas. Kommissionens förslag om en 
skatt på energiprodukter måste ses som ett första steg mot att införliva de nya fördragsmålen i 
skattepolitiken. 
Kommissionen kommer som en del av sin övergripande strategi att använda en kombination 
av kostnadseffektiva styrmedel i miljöpolitiken att fortsätta att arbeta för att korrigera de 
snedvridningar som finns i det nuvarande skattesystemet och ge hög prioritet ät användningen 
av marknadsbaserade styrmedel, däribland finanspolitiska styrmedel 
4.5. Miljöutbildning 
Det finns ett stort behov av att utveckla särskilda yrkeskvalifikationer som svarar mot nya och 
uppdaterade arbetsbeskrivningar. Kommissionen ämnar lägga fram förslag om särskilda 
inriktningar för miljöutbildningen. 
För att förbereda arbetstagarna för miljövänligare produktionsmetoder krävs en aktiv 
arbetsmarknadspolitik som är inriktad pä hela arbetskraften och dessutom har en fokusering 
pä att äterintegrera arbetslösa Medlemsstaterna skall driva denna arbetsmarknadspolitik i 
enlighet med riktlinjerna för sysselsättning (entreprenörskap, anpassningsbarhet, 
anställningsbarhet och jämställdhet), om vilka de regelbundet skall lämna rapporter. 
Framstegen när det gäller utnyttjandet av åtgärder som beskattning och utbildning för att fä 
miljö- och sysselsättningspolitiken att förstärka varandra kommer att tas upp i Gemensamma 
sysselsättningsrapporten 1998. 
00000 
BILAGA 1- Miljöföretag inom EU, 1994 
Miljöindustrins främsta verksamhetsområden är: vatten- och avloppsrening (42 % av den totala produktionen 
inom EU), avfallshantering och återvinning (29 %), begränsning av luftföroreningar (19 %), begränsning av 
buller och skakningar, åtgärder för att återställa förorenad mark och förorenat vatten, forskning och utveckling 
inom miljöområdet samt niiljötjänster/miljörådgivning. Omkring 20 000-30 000 små och stora företag har en 
miljon anställda, medan ytterligare en halv miljon är anställda inom närliggande verksamhet. Produktionen 
uppgick till 90 miljarder ecu 1994, vilket omfattade såväl offentliga som privata kunder. 
De största marknadenia för dessa nya verksamheter och arbetstillfällen är: Tyskland (35 % av El):s 
produktion), följt av Frankrike (20 %), Förenade kungariket (12 %), Italien (10 %), Nederländerna (8 %) och 
Österrike (4 %). I nationella termer är iniljöföretagen störst i Österrike (industrins omsättning motsvarar 2,3 % 
av UNI»), Nederländerna (2,3 %). Tyskland (2 %), Frankrike (1,5 %) och Sverige (1,5 %). 
Fn bredare definition av miljöarbeten ger en sammanlagd siffra på närmare 3,5 miljoner, dvs. om man 
inbegriper förnybara encrgislag, återvinning, natur- och landskapsskydd samt ekologisk förnyelse av 
tätortsområden. 
Källor: "En beräkning av miljöindustricma i Europeiska unionen 1994", Ecolcc/ BIPE/ IFO för GD XI och 
Eurostal, 1997 och Eurostat för EU:s syssclsätlningsrapport 1997. 
20 
BILAGA 2- Exempel på god företagsamhet 
RUTA 1- Avfallsminskningsprojekt i regionen Aire and Calder - Förenade kungariket 
Syftet med Aire and Calder Project var att visa att kostnadsbesparingar som uppnås genom 
avfallsminskningsinsatser kan ge en rad olika fördelar för de inblandade företagen, bl. a. ökad lönsamhet och 
konkurrensfördelar, bättre efterlevnad av lagstiftningen och minskade risker. 
Aire and Calder fungerade som ett demonstrationsprojekt för andra företag och industrisektorer i Förenade 
kungariket. Avsikten var att åstadkomma en bred spridning av projektets resultat för att främja 
avfallsminskningens gynnsamma effekter. Syftet med programmet var att visa att oavsett hur litet ett företag är, 
kommer en i grunden ändrad inställning till föroreningsbegränsning på sikt att leda till vinster. 
Projektmålen omfattade följande: 
* Uppmuntran av systematisk avfallsminskning som kunde tillämpas av stora och små företag utan hjälp från 
konsulter eller andra myndigheter. 
* Identifiering och kvantifiering av möjligheter och sätt att minska avfallet. Bedömning av kostnader, 
ätcrbetalningsperiodcr och avfallsminskningspotential. 
* En ändring av avfallshanteringen från insamling och bortskaffande till förebyggande och minskning. 
* Skapandet av ett partnerskap mellan industri, lagstiftare och stödmyndigheter för att ta itu med 
avfallsminskningsfrågor. 
Resultat. Programmet pågick under 18 månader. Vid slutet av denna period var resultatet för de 11 förelag som 
deltog: 2,5 miljoner ecu/år i kostnadsbesparingar till följd av 542 olika åtgärder som identifierats loi att 
förbättra effektiviteten. Ett år efter projektets slut, i september 1994, hade besparingania ökat till 4.1 miljoner 
ecu/är till följd av 671 effektiviscringsåtgärdcr. 10 % av de åtgärder som vidtogs medförde inga extra kostnader 
och ytterligare 60 % hade ätcrbetalningsperiodcr på under ett år. De fastställda besparingarna uppgick 
sammanlagt till 0,3 % av de deltagande företagens omsättning. Besparingania har hjälpt de deltagande 
företagen att öka sin konkurrenskraft och effektivitet, vilket har lett till att deras långsiktiga 
anställningsförmåga har förbättrats. 
MHjöbesparingarna var också betydande. I september 1994 var resultatet: 
* En minskning av utsläppen till avloppssystemet med 600 000m3 per år. 
* Årlig minskning med 36.000m3 av utsläppen till floder. 
* Minskning av vattenförbrukningen med 15 %. 
Källa: Ecotec (för Europeiska kommissionen): Uppmuntra en hållbar utveckling genom Mål 2-programinen: 
Vägledning för programansvariga, slutrapport, Bryssel 1997. 
RUTA 2- Införandet av renare teknik i ett nederländskt garvcri 
Fall: Ett garvcri som tillverkar läder för möbler och bilindustrin med 107 anställda och en omsättning pä 40 
miljoner florincr 1993. Garvcrict står inför växande konkurrens, men intar ändå en positiv hållning till 
miljöfrågor. 
Investeringar: Mellan 1985 och 1993 investerade företaget 5 miljoner florincr i utveckling och införande av en 
ny och ren hårborttagningstcknik, kostnader på 1,5 miljoner under 1990-91. vilket motsvarade företagets 
nettoresultat för 1990. Företaget fick en subvention på 300 000 florincr från ett statligt teknikprogram. 
Positiva effekter: * Förbättrad livsmiljö i omgivningen tack vare minskad användning av kemikalier lör 
härborttagning, minskat avfall, bättre kvalitet på spillvatt.net. 
* För företaget: lägre miljökostnader (från 3,5 % (ill 2 % av omsättningen), lägre kostnader för kemikalier, 
vinster från försäljning av hår från djurhudar, bättre anseende, minskad frånvaro, den intenia avkastningen på 
investeringen beräknas uppgå till 40 %. 
* Sysselsättningseffekter: en miljösamordnare utsågs, behov av personal med högre kvalifikationer (ingenjörer, 
kemister), minskat behov av personal med lägre kvalifikationer (upp tilt 30 %!). De sistnämnda har inte 
avskedats eftersom man förväntar sig en produktionsökning. 
* Sociala effekter: bättre luftkvalitet för anställda och grannar. 
Källa: "(V/.ve study Three: (leaner 'Technolo^y\Trcdjc fallstudien: Renare teknik"), Arthur D. Utile för 
Enheten för framtidsstudier. Europeiska kommissionen, 1995. 
21 
RUTA 3- Tillverkning av drivaxlar med hjälp av återvunnet material 
En fransk tillverkare av drivaxlar för bilindustrin började 1976 en parallell produktion av drivaxlar med hjälp 
av återvunnet material. Denna verksamhet sysselsätter i dag 100 människor (varav 80 på heltid). På 10 år växte 
produktionen från 50 000 enheter till mer än 427 000 enheter och antalet modeller växte från 50 till 275. Under 
1996 uppgick försäljningen till totalt 18 miljoner ecu. Som jämförelse kan nämnas att företaget också tillverkar 
3,5 miljoner nya drivaxlar per år. 
Konkurrensförmåga: De drivaxlar som tillverkas med hjälp av återvunnet material håller en hög kvalitet och är 
50 % billigare än nya drivaxlar. Produktionskostnaderna är lägre än för nya drivaxlar (18,5 % respektive 38 %) 
och produktionen är lönsam. Även om tillverkningen med hjälp av återvunnet material är marginell i 
jämförelse med tillverkningen av nya drivaxlar, är den bra för företagets anseende. 
Miljö: Miljöeffekterna av tillverkningen med hjälp av återvunnet material är mindre än av tillverkningen av 
nya drivaxlar: minskad resursanvändning och 24 % lägre energianvändning. Även om avfallsproduktioncn per 
enhet är lägre är avfallshantcringskostnaderna emellertid 6 ggr. högre än för nya drivaxlar och har ökat med 
faktorn 5 sedan 1994. Kostnaderna för hanteringen av fast avfall (metallskrot, fetter och slipavfall) per enliel är 
26 ggr. högre. 
Arbetskraft: Tillverkningen med hjälp av återvunnet material är två gånger så arbetsintensiv som nytillverkning 
och arbetstillfällena ligger på en högre kvalifikationsnivå. 
Resultat: Bra för konkurrensförmågan, sysselsättningen och miljön, vilket i någon män dämpas av de högre 
kostnaderna för avfallshantering. 
Källa: ''Case Study Six: Effect of Extending Product Service Life on Competitiveness. I'm ploy ment and 
Environment" (Sydilc fallstudien: Effekten av en förlängning av produkters livslängd på konkurrenskraft. 
sysselsättning och miljö), Arthur D. Little för Enheten för framtidsstudier. Europeiska kommissionen, 1997. 
RUTA 4- Exempel på skapande av sysselsättning i samband med energihushållning och förnybara 
energislag 
* Tillämpning av 26 bäsla tillgängliga tekniker för energihushållning och cncrgicffcktivitct: nettokostnad 19 
miljarder ecu för de tolv länder som ingick i EU före 1995, skapar 690 000 arbetstillfällen. (Källa: Ecotec för 
Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor, 1994). 
* Modernisering av alla fönster med enkelt glas i EU:s bostadshus till högeffektiva tvåglasfönstcr. Resultat: 
Investeringar på 84 miljarder ecu (under en tioårsperiod) och skapandet av 127 000 arfictstillfalien under en 
tioårsperiod. (Källa: Glasindustri er och GD XVII- Thermie, 1995) 
* Tillämpning av bästa stödåtgärder för förnybara energising från enskilda kinder i alla andni EU-länder leder 
till: extra investeringar på 180 miljarder ecu fram till 2020 och 500 000 extra aihctstillfällen (Källa: Teres 11/ 
Altcner, GD XVII, 1966) 
* Omkring 3,4 miljoner arbetsår skulle kunna skapas direkt genom installcring av encrgisparande utrustning 
och material. I inledningsskedet kommer de allra flesta arbetstillfällena att uppstå inom distribution och 
installation (snarare än tillverkning) av varorna och utrustningen. Källa: EuroACE. 
RUTA 5- Exempel på framgångsrika miljöprojekt i städer 
* Med personer som nyligen blivit arbetslösa: i) Berlin, där ett projekt startades för stadsplanering. 
stadsförnyelse, en grönare stad, införandet av ren teknik på små och medelstora företag och åtgärder tor att 
minska vattenförbrukningen och ii) Tampere, Finland, där unga människor deltar i en rad olika verksamheter 
återvinning, fordonsrenovcringar, avfallshantering). 
* Med liera generationer arbetslösa: Glasgow, Skottland, där tillfälliga'arbeten och tillfällig utbildning, ibland 
med anknytning till miljön, underlättar de arbetslösas sociala problem, dock utan att det finns några verkliga 
utsikter till riktiga arbeten). 
* Med unga arbetslösa: i) Baix Llobregal, Spanien, där unga människor arbetar med att återställa och främja 
det konstnärliga natur- eller kulturarvet, återställa stadsområden och miljön och ii) Strasbourg, Frankrike, där 
företag har skapats för att skapa sysselsättning för unga människor (med sociala problem) inom insamling och 
återvinning av hushållsprodukter). 
* Med högt kvalificerade arbetslösa: Stockholm, Sverige, där människor med miljörelaterade kvalifikationer lär 
hjälp alt hitta arbete inom förelag). 
* Med socialt handikappade arbetslösa: Gra/., Österrike, där älervinningsprojekl har startats tillsammans mal 
lokala industrier och den kommunala avfallshanterings!jänslen, med en hög överföringsgrad till den rikliga 
arbetsmarknaden). 
Källa: "Skapandet av sysselsättning inom miljöscklom". Europeiska akademin för ::!adsiniljö för GD V, 1997. 
22 
RUTA 6- LIFE-Nature-projeklens effekter på sysselsättningen 
De 63 projekt som ingick i LIFE-Naturc 1996 var värda 45 miljoner ecu och skapade omkring 500 
arbetstillfällen motsvarande heltidsarbeten (för 1300 arbetstagare), varav 300 var ett direkt resultat av EU-
mcdel och 200 finansierades av medlemsstaterna. Eftersom projekten i genomsnitt pågår under 3,3 år skapas 
omkring 1500 arbetstillfällen motsvarande heltidsarbeten genom 1996 års LIFE-medel. EU:s årliga kostnad för 
ett heltidsarbete är omkring 30 000 ecu. 
Källa: ••Life-Nature 1996 & L'Emploi" (LIFE-Naturc 1996 och sysselsättningen), Ecosphcre för GD XI, 1997. 
23 
BILAGA 3- Exempel på medlemsstaternas åtgärder 
RUTA 1- Medlemsstaternas direkta »ch indirekta stöd till miljöarbeten 
- Åtgärder för att tillhandahålla information så att marknaderna kan fungera bättre: information om bästa 
tillgängliga teknik via databaser, telefonupplysning, handledningar, faktablad, mässor, konferenser, 
infonnationscentrer, "observatorier". Dessutom information om exportmarknader, produkter (miljömärkning) 
och företag (miljörevisionsprogram, riktlinjer för miljörapportering). 
- Frivilliga avtal med vissa sektorer (t.ex. avtal om produktåtervinning med producenter av farligt avfall), 
samarbetsavtal mellan .olika nivåer av den offentliga förvaltningen som ansvarar för miljöinfraslruktur), 
samarbete mellan regioner för utbyte av information om miljöprojekt, stöd till 
nätverk/partnerskap/företagsklubbar. 
- Ekonomiskt stöd till investeringar, byggande eller utbildning i ren teknik eller energihushållning (ofta genom 
ett tcknikslödsprogram och ibland genom pilotprojekt), stöd till program för skapande av miljöarbeten (för 
naturskyddsprojekt, vägbullcrminskning, tillfällig anställning av miljörcvisorcr/miljörådgivarc, genom 
stadsfömyclscprogram etc.) 
- Åtgärder inom skatteområdet, t.ex. snabbare avskrivning av miljöinvesteringar eller byggande 
skattelättnader avseende ränta på investeringar i "gröna fonder", lägre moms pä förnybara resurser. Avgifter lör 
avfallsproduktion och vattenanvändning och den kol/energiskatt som finns i fiera av EU:s medlemsstater bör 
också ses som en uppmuntran till investeringar i renare produktion och energihushållning. 
- Stöd till FoU och innovation. 
RUTA 2- Exempel på medlemsstaternas arbetsmarknadsåtgärder : 
- Förbättring av boendevillkoren genom subventioner på 50 % av privata hushålls eller lägenhetsinnehavares 
lönekostnader för reparationsarbeten (effekt: omkring 5000 nya arbetstillfällen): antagande 1993 av ett 
reglemente om avfallshantering och avfallsålervinning som inbegriper subventioner för projekt (Danmark); 
- Skolor-verkstäder (Programa de Escuclas-Taller), ett projekt som varvar utbildning och praktik för arbetslösa 
ungdomar: både teoretisk utbildning och arbetspraktik är inriktad på att värna kulturarvet (Spanien). 
- Ekonomiskt stöd till organisationer för arbetslösa: ökad uppmärksamhet ägnas miljöfrågor i samband med all 
verksamhet i samhället och på företag med utveckling av nödvändig know-how och teknik (Finland). 
- Bostadsprogram (renovering): Genom-lag nr 451/94 infördes nya bestämmelser om arbete av allmänt intresse 
inom områden som kulturarv, miljöskydd, stadsförnyelse och stöd till små och medelstora förelag (Italien) 
- System för alt uppmuntra unga företagare, bl.a. förprojekt som syftar till att skydda miljön (Portugal): 
- Subventioner till stadsförnyelse och landsbygdsföniyelse genom den särskilda föniyelscbudgcten {Single 
Regeneration Budget). Partnerskap i företagszoncr bidrar till all främja sysselsättning och investeringar genom 
att röja och använda oanvänd mark och ej utnyttjade tomter (Förenade kungariket). 
- Skapandet av nya, varaktiga arbetstillfällen inom avfallshantering och miljörådgivning (Ösleirike). 
24 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 592 slutlig 
DOKUMENT 
SV 14 04 05 
Katalognummer : CB-CO-97-642-SV-C 
ISBN 92-78-28054-2 
rån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg