Ruta 2: Behov av gröna och digitala investeringar

De ytterligare privata och offentliga investeringsbehoven i samband med de två omställningarna och deras politiska mål uppskattas till nästan 650 miljarder euro per år fram till 2030. (1) Den gröna omställningen står för 520 miljarder euro varje år, eller 80 % av dessa behov, och nästan 60 % av det totala beloppet för klimat- och energipolitiken.

Den gröna omställningen

Klimatomställningen kommer oundvikligen leda till en snabbare föråldring av vissa delar av det befintliga kapitalet. Detta innebär inte nödvändigtvis att tillväxten kommer att minska, men den kommer sannolikt att leda till en förändring av tillväxtens sammansättning, eftersom mer resurser måste avsättas för investeringar och mindre för konsumtion. (2)

Investeringsbehoven inom energi- och transportsektorerna beräknas öka med omkring 390 miljarder euro per år. (3) Ökningen med mer än 50 % jämfört med den historiska trenden beror främst på klimat- och energipolitiken för att minska koldioxidutsläppen i vår ekonomi, men den återspeglar också energi- och transportbehoven i en expanderande ekonomi. (4) Detta innebär i genomsnitt en ökning på cirka 2,1 procentenheter av energi- och transportinvesteringarnas andel av BNP jämfört med den historiska trenden. Det omfattar investeringar i kraftnät, kraftverk, industripannor och produktion och distribution av nya bränslen samt investeringar i isolering av byggnader, energirenovering och kostnader för fordonsköp samt andra investeringar inom transportsektorn. (5) Behovet av investeringar i infrastruktur för transporter ingår delvis. (6) Dessa uppskattningar tar inte hänsyn till framtida behov av klimatanpassning, t.ex. investeringar som syftar till att göra befintliga tillgångar mer resilienta mot klimatförändringar eller ökade kostnader till följd av mer frekventa extrema väderhändelser.

För övriga miljöområden beräknas investeringsgapet för att uppnå de politiska målen uppgå till omkring 130 miljarder euro per år. Denna uppskattning återspeglar investeringsbehoven för miljöpolitikområden såsom miljöskydd, inbegripet biologisk mångfald, resurshantering och cirkulär ekonomi. (7)

Medan en betydande del av investeringarna kommer att bäras av den privata sektorn, måste även de offentliga investeringarna öka.

Den digitala omställningen

De totala investeringsgapen för att åstadkomma en digital omställning i EU uppskattas till omkring 125 miljarder euro per år. (8) Denna siffra omfattar investeringsgap i kommunikationsnätverk, utveckling av digitala färdigheter och utveckling av viktig digital kapacitet och teknik, såsom molntjänster, halvledare och artificiell intelligens, men omfattar inte digitaliseringen av offentliga tjänster och vissa andra dimensioner.

_________________________

(1)Investeringsbehoven för de olika politikområdena kommer från olika källor och återspeglar olika tillvägagångssätt (se fotnoterna 3, 7 och 8) och ger en storleksordning.

(2)Pisani-Ferry, J. (2021), ‘Climate Policy is Macroeconomic Policy, and the Implications Will Be Significant’, PIIE Policy Brief 21-20, August 2021.

(3)See the Impact Assessments for the 55% policy proposals, among others the Impact Assessment for the revision of the Renewable Energy Directive ( SWD(2021) 621 final ).

(4)Omkring 1 biljon euro måste investeras årligen i energi- och transportsektorerna för perioden 2021–2030. Dessa uppskattningar återspeglar investeringsbehoven för att tillgodose ekonomins energi- och transportbehov samt ökade investeringsbehov till följd av den högre klimat- och energipolitiska ambitionen. Dessa uppskattningar omfattar lägre beräknade kostnader för energi- och transportteknik såsom förnybar energi och batterikostnader. 650 miljarder euro kommer från transportsektorn, vilket huvudsakligen motsvarar anskaffningskostnaden för fordon. Här ingår fordon som köps av privathushåll, som normalt redovisas som en varaktig vara i nationalräkenskaperna, inte som en investering.

(5)Investeringsbehoven härrör från en partiell jämviktsmodell för energi- och transportsystemet. Siffrorna omfattar investeringar i nya tillgångar eller ny kapacitet, inklusive ersättning av befintliga tillgångar i slutet av deras ekonomiska livslängd. Ersättningen av befintliga tillgångar kan påskyndas på grund av politiska val, till exempel utfasning av kraftproduktionskapacitet baserad på fossila bränslen, eller på grund av ändrade marknadsvillkor som gör att driften av dem är oekonomisk.

(6)De omfattar investeringar i laddnings- eller tankstationer, men omfattar inte till exempel investeringar i järnvägs- eller väginfrastruktur.

(7)European Commission (2020), ‘Staff Working Document accompanying the Next Generation EU package’, SWD (2020) 98 .

(8)Se ovan.