ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (kodifierad version)"

(KOM(2003) 252 slutlig - 2003/0094 (COD))

(2004/C 10/02)

Den 26 maj 2003 beslutade rådet i enlighet med artikel 308 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 september 2003. Föredragande var Bo Green.

Vid sin 402:a plenarsession den 24 och 25 september 2003 (sammanträdet den 24 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 119 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1. Bakgrund

1.1. Genom sitt beslut av den 1 april 1987 gav kommissionen sina avdelningar i uppdrag att kodifiera rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde gången eller med ännu kortare mellanrum i syfte att uppnå en klar och begriplig gemenskapslagstiftning.

1.2. Eftersom rättsakterna inte får ändras i sak vid en kodifiering har Europaparlamentet, rådet och kommissionen i ett interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 enats om en påskyndad arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter.

2. Kommissionens förslag

2.1. Detta förslag avser en kodifiering av rådets direktiv 73/23/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser. Det nya direktivet ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen(1). Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär.

2.2. Direktivet avser elektrisk utrustning konstruerad för användning vid en märkspänning mellan 50 och 1000 V för växelström och mellan 75 och 1500 V för likström. Det gäller således för en stor del av de elektriska produkter som är avsedda för professionellt och privat bruk. Det är i detta direktiv som det ställs krav på CE-märkning samt försäkran om överensstämmelse.

3. Allmänna kommentarer

3.1. EESK kan principiellt ansluta sig till kommissionens förslag, som har till syfte att göra gemenskapslagstiftningen klar och överskådlig.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Förslag till ändrad formulering av artikel 5, andra stycket:""

Den nuvarande formuleringen omfattar inte organ som omnämns i direktivförslagets artikel 11. Det handlar om standarder som utarbetats av CENELEC(2).

Bryssel den 24 september 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Bilaga V, del A, i detta förslag

(2) European Committee for Electrotechnical Standardization
Denna rekommendation gäller på konsoliderad nivå för en betydande grupp som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.22 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) ( 4 ) , och på individuell nivå för en betydande enhet som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.16 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), om en sådan betydande enhet som står under tillsyn inte ingår i en betydande grupp som står under tillsyn.
Europeiska centralbankens rekommendation

av den 5 oktober 2000

avseende de nationella centralbankernas externa revisorer

(ECB/2000/10)

(2000/612/EG)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE REKOMMENDATION

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1 i denna, och

av följande skäl:

(1) Europeiska centralbankens (ECB:s) och de nationella centralbankernas räkenskaper skall granskas av oavhängiga externa revisorer som har rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av Europeiska unionens råd.

(2) Enligt rådets beslut 2000/427/EG av den 19 juni 2000 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om införandet av den gemensamma valutan i Grekland den 1 januari 2001(1) uppfyller Grekland nu de nödvändiga villkoren för att införa den gemensamma valutan, och Greklands undantag enligt fjärde beaktandesatsen i rådets beslut 98/317/EG(2) i enlighet med artikel 109-J.4 i fördraget skall upphävas med verkan från och med den 1 januari 2001.

(3) De externa revisorer som rekommenderats i rekommendation ECB/1998/5 av den 12 november 1998 avseende de nationella centralbankernas externa revisorer(3) är de revisorer som nu har utnämnts av respektive deltagande nationell centralbank.

(4) En extern revisor skall rekommenderas för Bank of Greece för den årsredovisning som börjar med räkenskapsåret 2001.

(5) En rekommendation behövs om ändring av rådets beslut 1999/70/EG av den 25 januari 1999 om de nationella centralbankernas externa revisorer(4), ändrat genom beslut 2000/223/EG(5), till att omfatta medlemsstater vars undantag har upphävts,

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS.

- Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA och auktoriserade revisorn Charalambos Stathakis som externa revisorer för Bank of Greece för den årsredovisning som börjar med räkenskapsåret 2001,

- samt att Europeiska unionens råd ändrar sitt beslut 1999/70/EG i enlighet härmed.

Denna rekommendation skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna rekommendation riktar sig till Europeiska unionens råd.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 5 oktober 2000.

ECB:s ordförande

Willem F. Duisenberg

(1) EGT L 167, 7.7.2000, s. 19.

(2) EGT L 139, 11.5.1998, s. 30.

(3) EGT C 411, 31.12.1998, s. 11.

(4) EGT L 22, 29.1.1999, s. 69.

(5) EGT L 71, 18.3.2000, s. 24.
21.

Jämför man nyligen sammanstäld statistik över direktförsäljningen med de kvantiteter som deklarerades för de två första regleringsåren (tabell 4) ser man att en stor del av den direktförsäljning som gjorts inte är känd av de organ som förvaltar kvoterna och att många försäljningar inte har räknats in i den nationella referenskvantiteten. Direktförsäljning som inte deklarerats skulle kunna utgöra mer än 80 % av direktförsäljningen i Estland och Ungern, mellan 60 och 70 % i Slovenien, mellan 60 och 65 % i Polen och knappt 40 % i Litauen. Vid revisionsrättens revision medgav de estniska, litauiska, ungerska och slovenska myndigheterna att direktförsäljningen inte hade deklarerats i sin helhet. Tabell 4 Statistik över direkförsäljning och deklarerad direktförsäljning (1000 ton) Direkförsäljning CZ EE LV LT HU PL SI SK Statistiska uppgifter för kalenderåret 1997 e/t 74 467 e/t 146 1 663 e/t 59 1998 e/t 75 345 e/t 150 1 953 e/t 62 1999 e/t 85 294 e/t 148 2 141 e/t 65 2000 22 97 309 e/t 147 1 700 91 e/t 2001 21 120 330 192 85 1 239 84 e/t 2002 13 63 e/t 142 77 1 141 119 31 2003 4 53 e/t 124 168 1 318 78 32 2004 2 67 e/t 76 116 869 65 13 2005 4 66 e/t 91 159 484 58 7 Deklarerade kvantiteter för regleringsåret 2004/2005 3 10 11 76 26 309 20 7 2005/2006 3 9 11 56 19 195 21 4 e/t = ej tillämpligt CZ: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven. EE: Jordbruksministeriet (1997) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (1998–2005). Extrapolering på 12 månader utifrån 9 månader för 2005. LV: Kompletterande information till Lettlands ståndpunktsdokument (CONF-LV 26/02). LT: Jordbruksministeriet (2001–2004) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2005). HU: Ungerns centrala statistikkontor (KSH). PL: Polens centrala statistikkontor (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2000–2005). SI: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven. SK: Utbetalande organ APA (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2002–2005). Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 och uppgifter från de utbetalande organen (PL och SI). För regleringsåret 2004–2005 (11 månader), extrapolering för 12 månader (CZ, LV, LT, HU och SK).
UAFSE (utbildningsministeriet) Andalusien: Consejería de Hacienda Consejería de Educación Delegación Provincial de Sevilla Katalonien: Departament de Treball Departament d'Ensenyament

ESF-avdelning (arbetsmarknadsministeriet) DAF, DEP, DESCO, DRIC (utbildningsministeriet) Direction régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France och Lorraine) Högskoleregionerna Créteil och Metz-Nancy

Förvaltningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment) Betalningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment) Genomförandeorgan (Dept. of Education and Science) Förmedlande organ (City of Dublin Vocational Educational Committee)

Förvaltningsmyndighet (Agentschap SZW) Ministeriet för utbildning, kultur och vetenskaplig forskning

PRODEP III centrala och regionala avdelningar (Lissabon och Porto)
Rättelse till revisionsrättens särskilda rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutande av räkenskaperna samt kommissionens svar



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 084 , 14/03/2001 s. 0019 - 0019



Rättelser Rättelse till revisionsrättens särskilda rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutande av räkenskaperna samt kommissionens svar (Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 69 av den 2 mars 2001) (2001/C 84/02) På sidan 5, i tabell 1, sista kolumnen "EGT" skall det i stället för: "C 338, 11.11.1996" vara: "C 10, 15.1.1996".
10.

En mer detaljerad analys per kapitel finns i tabellerna 6–9 tillsammans med förklarande anmärkningar om några specifika kapitel och/eller punkter. Tabell 3 Tillgängliga slutliga anslag och åtaganden per avdelning (euro) Avdelning Slutliga anslag Ingångna åtaganden % Avdelning 1 – Personer som är knutna till institutionen – totalt 115 758 000 114 646 036 99,04 % Avdelning 2 – Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 17 148 000 16 500 156 96,22 % Avdelningarna 1 och 2 – totalt 132 906 000 131 146 192 98,68 % Tabell 4 Åtaganden och betalningar per avdelning (euro) Åtaganden Betalningar % Överfört % Avdelning 1 – Personer som är knutna till institutionen – totalt 114 646 036 113 075 644 98,63 % 1 570 392 1,37 % Avdelning 2 – Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 16 500 156 8 835 487 53,55 % 7 664 669 46,45 % Avdelningarna 1 och 2 – totalt 131 146 192 121 911 131 92,96 % 9 235 061 7,04 %
11.

Vi är medvetna om såväl den höga nivån likvida medel som de återkommande budgetöverskotten och har vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka detta. Under 2014 sänkte vi priset på våra tjänster och ytterligare en prissänkning har förts in i 2015 års budget. Under 2015 har centrumet dessutom betalat ut delar av sin reserv för prisstabilitet till sina kunder, närmare bestämt 2,3 miljoner euro. För att eliminera risken för ett växande överskott har centrumet infört en automatisk mekanism för återbetalning av budgetöverskott till kunderna. När den andra ändringsbudgeten för 2015 godkänts kommer således budgetöverskottet för 2014, som uppgår till 2,6 miljoner euro, att betalas tillbaka till kunderna med hjälp av denna nya mekanism.
6.54.

Under 2014 uppgav GD Regional- och stadspolitik i sin årliga verksamhetsrapport att i omkring två tredjedelar av fallen då betalningar avbröts eller varningar om att ställa in dem utfärdades gjordes detta på grund av revisionsresultat som rapporterats till kommissionen av revisionsmyndigheter under året eller vid årets slut (se s. 54 i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2014). Under 2014 berördes 121 projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden av avbrutna betalningar eller varningar om att ställa in dem. Betalningsansökningar motsvarande närmare 7,9 miljoner euro lämnades in av medlemsstaterna, men dessa betalades inte ut innan kommissionen mottagit ytterligare bevis på att alla nödvändiga korrigeringar gjorts av den berörda medlemsstaten. När det gäller ESF, såsom uppges på s. 60 i GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapport för 2014, skickade kommissionen 11 underrättelser innehållande varningar och 18 förhandsunderrättelser om att ställa in dem. Den beslutade att avbryta betalningarna i 31 fall och ställde in 11 operativa program. Utbetalningar till ett värde av sammanlagt 1,3 miljarder euro ställdes in.
2012

Uttalandet om lagligheten och korrektheten i centrumets transaktioner under 2011 gjordes med reservation eftersom centrumet inte hade respekterat maximibeloppet för ett ramkontrakt från 2009. Enligt detta ramkontrakt kunde centrumet ingå specifika kontrakt med utvalda leverantörer upp till ett maximibelopp på 9 miljoner euro. Vid utgången av 2011 hade dock betalningar på 12,2 miljoner euro gjorts. För att kunna köpa tjänster som var nödvändiga för att de aktuella projekten skulle kunna fortgå ingick centrumet under 2012 flera specifika kontrakt på 2,5 miljoner euro. Tillsammans med 2,7 miljoner euro i betalningar under 2012 för kontrakt som hade undertecknats redan 2011 uppgick betalningarna till totalt 17,4 miljoner euro vid utgången av 2012. Betalningar över ramkontraktets tak på 9 miljoner euro är visserligen oriktiga men centrumet vidtog under 2012 korrigerande åtgärder och undertecknade i juni 2012 ett nytt ramkontrakt som ersätter det gamla (inga ytterligare betalningar kommer att göras under det gamla kontraktet) och har generellt förbättrat övervakningen av utnyttjandet av ramkontrakt.
Organisation

Kommittén för humanläkemedel (CHMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt fem adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av humanläkemedel. Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (CVMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av veterinärmedicinska läkemedel. Kommittén för särläkemedel (COMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av särläkemedel. Kommittén för växtbaserade läkemedel (HMPC), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt fem adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av växtbaserade läkemedel. Pediatriska kommittén (PDCO), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, sex ledamöter och suppleanter som företräder sjukvårdpersonal och patientgrupper, och ansvarar för den vetenskapliga bedömningen och överenskommelsen av pediatriska prövningsprogram och för systemet med undantag och uppskov i samband med sådana. Kommittén för avancerad terapi (CAT), består av fem ledamöter ur kommittén för humanläkemedel och deras (fem) suppleanter, en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, två ledamöter och två suppleanter som företräder kliniker samt två ledamöter och två suppleanter som företräder patientgrupper. Kommittén ansvarar för alla frågor som rör bedömning av läkemedel för avancerad terapi och för certifiering och klassificering av dessa läkemedel. Kommittén för säkerhetsövervakning och riskbedömning av läkemedel (PRAC), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, sex oberoende vetenskapliga experter som utses av Europeiska kommissionen, en ledamot och en suppleant som utses av Europeiska kommissionen efter samråd med Europaparlamentet som företräder sjukvårdspersonal och en ledamot och en suppleant som utses av Europeiska kommissionen efter samråd med Europaparlamentet som företräder patientorganisationer. Styrelsen består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, två företrädare för kommissionen, två företrädare som utses av Europaparlamentet, två företrädare för patientorganisationer, en företrädare för läkarorganisationer och en företrädare för veterinärorganisationer. Styrelsen antar arbetsprogrammet och den årliga rapporten. Den verkställande direktören utses av styrelsen på förslag av kommissionen. Intern revision Kommissionens tjänst för internrevision. Myndighetens internrevisionsfunktion. Extern revision Europeiska revisionsrätten. Myndighet som beviljar ansvarsfrihet Europaparlamentet på rådets rekommendation.
12.

Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013.
Produkter och tjänster 2012

— Registrering av nitton kreditvärderingsinstitut och certifiering av ett kreditvärderingsinstitut. — Kontinuerlig tillsyn, däribland tematiska genomgångar såsom kreditbetyg på banker. — Bedömning av överensstämmelse i nya förslag till MiFID-dispenser från krav på transparens före handel. — Slutlig ståndpunkt i frågan om automatiserad högfrekvenshandel offentliggjordes. — Fortsatt arbete med att förbereda översynen av MiFID/MAD/PD. — Utarbetande av tekniska standarder (både för tillsyn och genomförande) till förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer, centrala motparter (CCP-clearing) och transaktionsregister (förordning om Europas marknadsinfrastruktur). — Förberedelser inför att förordningen om Europas marknadsinfrastruktur träder i kraft då myndigheten tar över tillsynen av transaktionsregister. — Utarbetande av tekniska standarder till den nya förordningen om blankning. — Första yttrandena om kontrollen av blankning i Grekland och Spanien. — Utarbetande av tillämpningsföreskrifter för ersättningen till förvaltare av alternativa investeringsfonder. — Bidrag till utarbetandet av de internationella redovisningsstandarderna International Financial Reporting Standards (IFRS). — Förtydliganden till företag om hur de korrekt ska tillämpa IFRS-reglerna (hanteringen av anstånd och goodwill). — Utbyte av erfarenheter och diskussioner om konsekvenser med nationella tillsynsmyndigheter om frågor som gäller tillsyn av marknaden och direktiven om prospekt och öppenhet, uppköpserbjudanden etc. — Gemensamt arbete med de andra europeiska värdepappersmyndigheterna. — Bidrag till Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om finansiell stabilitet, bland annat genom regelbundna riskrapporter och interna informationstillfällen varje vecka. — Förstärkt finansiellt konsumentskydd genom fler regler och krav för mellanhänder och fondförvaltare, finansiell rådgivning och lämplighet (MiFID) och regler för offentliggörande till den europeiska finansieringsordningen för teknik (ETF). — Alleuropeisk produktvarning till investerare om fällor vid investeringar via internet. — En investerardag anordnades i myndighetens lokaler. — Ansvar för en EU-omfattande databas för transaktionsrapporter. — Utveckling av en framgångsrik it-lösning för offentliggörandet av kreditvärderingsinstitutens tidigare kreditbetyg. — Samordnande av de nationella tillsynsmyndigheternas svar på finanskrisen och förstärkning av den egna riskanalysen. — Genomförande av två inbördes utvärderingar om reglerna om marknadsmissbruk och direktivet om prospekt.
20.

Det gemensamma företaget fick mycket sent ersättningsanspråken från bidragsöverenskommelser med medlemmar för 2011. På grund av förseningen kunde godkännandet av ett stort antal ersättningsanspråk inte slutföras i tid för de slutliga räkenskaperna för 2011. De tillhörande bidragen in natura (52 miljoner euro) godkändes inte av styrelsen i tid och kunde därför inte bokföras som nettotillgångar utan måste bokföras under skulder (”bidrag som ska godkännas”). Det gemensamma företaget redovisade därför negativa nettotillgångar på 18,5 miljoner euro. De slutliga räkenskaperna återspeglar på ett korrekt sätt denna övergående situation som inte innebär någon risk för det gemensamma företagets solvens.
Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska det fastställas gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium. Det ska även fastställas under vilka villkor utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen samt främja samordning och synergier mellan programmen.

Förvalta alla etapper under specifika projekts löptid.

Inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning har EU vidtagit åtgärder för att främja och utveckla konkurrenskraft och innovation. En av dessa åtgärder är inrättandet av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (beslut nr 1639/2006/EG), med framför allt programmet Intelligent energi – Europa (IEE) och programmet för entreprenörskap och innovation (EIP). En annan åtgärd är Marco Polo-programmet (förordning (EG) nr 1692/2006). De viktigaste målen är att stärka företagens konkurrenskraft, särskilt hos små och medelstora företag, att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation, att främja energieffektivitet samt nya och förnybara energikällor inom alla sektorer, även transportsektorn. För dessa EU-program ska genomförandeorganet utföra de uppgifter som rör EU-stöd, med undantag för utvärdering av programmen, övervakning av lagstiftningen, strategiska studier och andra åtgärder som uteslutande faller inom ramen för kommissionens kompetensområde.

229,6 (249,8) miljoner euro (100 % från EU:s allmänna budget). Genomförandeorganet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar:

Produkter och tjänster 2011
Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Stiftelsen bidrar inom ramen för EU:s politik för yttre förbindelser till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i de 29 partnerländer som anges i förordningen och av styrelsen. Stiftelsens viktigaste uppgifter är att stödja EU:s politik och projekt, genom att göra politiska analyser, sprida och utbyta information och erfarenhet och stödja kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna. Stiftelsens mervärde bygger på den neutrala, icke-kommersiella och unika etablerade kunskapsbas som består av expertis om utveckling av humankapitalet och dess koppling till sysselsättning. Det innefattar även expertis om hur man anpassar de metoder för utveckling av humankapitalet som används i EU och dess medlemsstater till förhållandena i partnerländerna. Stiftelsen slutförde under 2010 framgångsrikt det första året av Turinprocessen (bedömning av 24 partnerländers yrkesutbildningspolitik) och bidrog till att utarbeta strategier och främja bästa praxis för utveckling och underlättade samordning och harmonisering. Stiftelsen bidrog även till den externa dimensionen av Europeiska unionens inre politik. Stiftelsen arbetade också med sina huvuduppgifter enligt följande: — Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna: 30 (30) output — Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna: 30 (67) output — Politisk analys: 29 (23) output — Spridning och nätverksarbete: 30 (22) output. Output är ett mått på vilka resultat som uppnåtts i ett projekt och kopplar budgeten till stiftelsens uppgifter. Utöver dessa uppgifter som utfördes inom ramen för stiftelsens arbetsprogram arbetade stiftelsen under året även med direkta förfrågningar från Europeiska kommissionen. Under 2010 rapporterades 105 (101) pågående förfrågningar från kommissionen, där 62 % (56 %) gällde IPA-länder, 30 % (40 %) ENPI och 7 % (4 %) DCI. En teknisk begäran var inte kopplad till något av de tre instrumenten. IPA : instrument för stöd inför anslutningen ENPI : europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument DCI : finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete