SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23/05/2008 
SEK(2008) 1912 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
Följedokument till 
    
MEDDELANDET FRÅN KOMMISSI ONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
  
BÄTTRE KARRIÄRER OCH ÖKAD RÖ RLIGHET: ETT EUROPEISKT 
PARTNERSKAP FÖR FORSKARE 
    
KONSEKVENSBEDÖMNING  
SAMMANFATTNING  
 
 
{KOM(2008) 317slutlig} 
{SEK(2008) 1911} 
SV 2   SV Förslaget som medföljer denna konsekvensbedömning är ett av fem initiativ1 som är 
planerade under 2008 som en uppföljning av grönboken från 2007 om hur man kan få ett 
mera öppet, konkurrenskraftigt och attraktivt europeiskt område för 
forskningsverksamhet som en del av en mer omfattande ansträngning för att förvandla 
EU:s ekonomi mot mer kunskapsintensiv verksamheter .  
Vid Europeiska rådets vårmöte 2008  bekräftades att investering i människor och 
modernisering av arbetsmarknaderna, och investering i kunskap och innovation2 är 
prioriterade områden för den förnyade Lissa bonstrategin för tillväxt och sysselsättning. 
Dessutom betonades behovet av att skapa en ”fem te frihet” i Europa – kunskapens frihet.  
Forskarna spelar en nyckelroll när det gä ller skapande och överföring av kunskap. Att 
säkerställa tillgången på de nödvändiga forskarna är därför oumbärligt för en 
konkurrenskraftig, kunskapsbaserad EU-ekonomi. Resultaten av det offentliga samråd  som 
följde på grönboken talar för att en gemensam arbetsmarknad för forskare har högsta 
prioritet för åtgärder på EU-nivå.  
Det övergripande målet för  ”Det europeiska partnerskapet för forskare” är att göra 
snabba och mätbara framsteg på nationell nivå och på EU-nivå mot att göra Europa till en 
attraktivare plats för a tt påbörja och bedriva en  forskarkarriär i.  
Trots vissa framsteg har erfarenheten av att genomföra de befintliga europeiska 
strategierna vad gäller rörlighet och karriärer och rekommendationen om den 
europeiska stadgan för forskare och ri ktlinjerna för rekrytering av forskare  (stadgan och 
riktlinjerna), visat att avsaknaden av en in tegrerad ram i vilken  både karriär- och 
rörlighetsfrågor tas upp, och ett tillräckligt stort engagemang fr ån medlemsstaterna, har lett 
till långsamma och ojämna framsteg.  
Under årens lopp har gemenskapens lagstiftn ing om samordning av den sociala tryggheten 
särskilt underlättat ar betstagarnas rörlighet. När den antogs  var långsiktig rörl ighet regel. Men 
såsom betonas i EU:s nyligen antagna handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna3, är det 
inte säkert att bestämmelser som antogs för fler a årtionden sedan på ett effektivt sätt kan täcka 
nyare former av rörlighet för arbetstagare, till exempel forskare, som ofta arbetar på 
korttidskontrakt i olika medlemsstater.  
Ett nytt initiativ för forskare som bygger på re former och åtgärder som är på gång skulle 
innebära ett avsevärt europeiskt mervärde  och olika strategisvar och alternativa 
genomförandemetoder har undersökts. 
Baserat på den nuvarande rättsliga grunden skulle gemenskapslagstiftning endast vara möjlig 
inom områdena samordning av den so ciala tryggheten och kompletterande 
pensionsrättigheter. En ny tillämpningsföror dning om samordning av system för social 
trygghet och ett direktiv som omfa ttar överföring av kompletterande  pensionsrättigheter är för 
närvarande under förhandling och EU:s handli ngsplan för rörlighet för arbetstagarna (2007–
                                                 
1 Förvaltning av immateriella rättigheter av offentliga forskningsorganisationer, forskare, alleuropeiska 
forskningsinfrastrukturer, internationellt samarbete inom vetenskap och teknik, gemensam 
programplanering.  
2 Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet, 13–14 mars 2008. 
3 Rörlighet som ett verktyg för fler och bättre jobb – EU:s handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna 
(2007–2010), KOM(2007) 773, 6.12.2007. 
SV 3   SV 2010) syftar till att förbättra den existerande lags tiftningen och de administrativa förfarandena 
avseende arbetstagares rörlighet. Det skulle dä rför i nuläget vara fö rhastat att rekommendera 
ytterligare åtgärder inom dessa områden. I st ället kommer det föreslagna partnerskapet att 
undersöka möjligheten för framtida lagstiftning, eller andra åtgärder som rekommendationer 
från rådet eller kommissionen,  om det kommer fram tydliga bevis på brister under 
genomförandet. Det slutliga valet gäller ett meddelande i vilket det fastställs ett treårigt 
partnerskap med medlemsstaterna som bidr ar till Lissabonmålen och -processen.  
Partnerskapet med medlemsstaterna förväntas ha betydelse eftersom det genom detta införs en 
dynamisk process med samordnade åtgärder och genom att ansträngningar och resurser koncentreras på nyckelområden av ömsesidigt  intresse. I synnerhet föreslås det att 
partnerskapet ska leda till snabba  och mätbara framsteg avseende  
• en systematiskt öppen rekrytering  
• att uppfylla de rörliga forskarnas behov vad gäller social trygghet och tilläggspensioner  
• att tillhandahålla attraktiva anst ällnings- och arbetsvillkor, och 
• att öka forskarnas utbildning, kompetens och erfarenhet. 
Tack vare partnerskapet kan medlemsstaterna fullt ut spela sin roll när det gäller den 
exakta definitionen och genomförandet av processen  samt fastställa må l och prioriteringar 
utifrån deras behov.  Kommissionen strävar efter att optimera de existerande 
gemenskapsinstrumenten , inbegripet de som är tillgäng liga genom sjunde ramprogrammets 
program Människor, för att komplettera de natione lla åtgärderna och stödja partnerskapet. De 
enskilda initiativens inverkan skulle öka avse värt om de planeras och genomförs på ett 
enhetligt, konsekvent sätt som ömsesidigt förstärker varandra och som är baserat på 
gemensamt framtagna mål och som är fokuserat på nyckelområden. Åtgärder bör övervakas 
både på nationell nivå och på EU-ni vå i enlighet med gemensamt överenskomna 
indikatorer . Partnerskapet förväntas leda till betydande förändringar till nytta för forskare 
och den kunskapsbaserade ekonomin och det kuns kapsbaserade samhället. Det kan bidra till 
att strukturella, institutionella, nationella oc h kulturella hinder övervinns för att främja 
forskares karriärer och ökad rörlighet.  
När det gäller de andra fy ra initiativen för det eu ropeiska forskningsområdet kommer den 
övergripande styrningen att övervakas  av rådet (konkurrenskraft) genom att 
Lissabonprocessen och nationella åtgärder  används för att genomföra  initiativet, vilket 
speglas i medlemsstaternas na tionella reformprogram.