[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.5.2007

SEK(2007) 526

ARBETSDOKUMENT AV KOMMISSIONENS PERSONAL

Uppföljning av rekommendationerna från arbetsgruppen för IKT-branschens konkurrenskraft och användningen av IKT

INNEHÅLL

1. Inledning 3

2. Huvudsakliga rekommendationer och uppföljning 3

2.1. Användning av IKT 3

2.2 Små och medelstora företag och entreprenörskap 5

2.3 Enhetligt regelverk 6

2.4 Immaterialrätt 7

2.5 Innovationer, forskning, investeringar och finansiering 7

2.6 Standarder och kompatibilitet 9

2.7 Kompetens och anställbarhet 11

Teknisk bilaga (EN)

1. INLEDNING

Syftet med detta dokument är att beskriva vad kommissionen gör med anledning av de huvudsakliga rekommendationerna från arbetsgruppen för IKT-branschens konkurrenskraft och användningen av IKT (informations- och kommunikationsteknik) samt att sammanfatta övrig relevant EU-verksamhet på området. I den tekniska bilagan ges en utförlig redogörelse för var och en av arbetsgruppens rekommendationer.

Arbetsgruppen för IKT bildades i juni 2006 och utgjorde ett av flera branschspecifika initiativ som hade aviserats i meddelandet om industripolitik från 2005[1], vars syfte var att skapa ett mer gynnsamt klimat för näringslivet i EU. Arbetsgruppen komplementerar i2010[2] (EU:s strategi för informationssamhället för tillväxt och sysselsättning) som lanserades i juni 2005 och som har utformats för att stärka den digitala ekonomin genom ett samspel mellan forskning, lagstiftning och politiska initiativ. Arbetsgruppens uppdrag var att kartlägga större hinder för branschens konkurrenskraft och användningen av IKT, att hjälpa till att mobilisera branschen samt att rekommendera möjliga politiska lösningar. Bland medlemmarna[3] fanns företrädare för IKT-branschen och det civila samhället på hög nivå. Branschföreträdarna kom från hela IKT-sektorn och omfattade både gamla och nya aktörer och stora och medelstora företag. Medlemmarna utanför branschen var företrädare för fackföreningar, små och medelstora företag, handelskamrar, konsumenter, investerare och den akademiska världen.

Arbetsgruppen lämnade en rapport[4] i november förra året, där det tydligt framgår vart insatserna för att stärka IKT-branschens konkurrenskraft bör riktas[5]. På det hela taget bekräftar rekommendationerna i rapporten att kommissionens IKT-strategi är på rätt spår. Enligt rekommendationerna pågår det redan ett positivt arbete för att främja användning av IKT och entreprenörskap, stärka den inre marknaden och skapa en enhetlig lagstiftning, understödja innovationer, förbättra tillgången till finansiering, anpassa standardiseringspolitiken efter branschens aktuella förutsättningar samt för att ta fram en långsiktig strategi för e-kompetens.

Halvtidsöversynen av kommissionens industripolitik senare under året kommer att ge tillfälle till ytterligare en uppföljning av IKT-arbetsgruppens slutsatser.

2. HUVUDSAKLIGA REKOMMENDATIONER OCH UPPFÖLJNING

2.1. Användning av IKT

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Genomför strukturreformer för mer flexibla produkt- och arbetsmarknader; skapa ett investeringsvänligt klimat i nästa generations nät, tjänster och offentliga nättjänster; ta fram en stadga för konsumenträttigheter i den digitala miljön.

Den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning innehåller ett heltäckande program för ekonomiska reformer, och den mikroekonomiska pelaren i detta program är inriktad på att skapa ett företagsvänligt klimat. I februari 2007 lade kommissionen fram ett omfattande paket med åtgärder[6] för att få den inre marknaden för varor att fungera smidigare. Dessa åtgärder kommer att göra det lättare för företag, i synnerhet små och medelstora, att saluföra produkter i EU utan att göra avkall på kvalitet och säkerhet.

Tjänstedirektivet [7], som antogs i december 2006 och som ska genomföras i medlemsstaterna, kommer att undanröja diskriminerande och oberättigade hinder, minska byråkratin samt modernisera och förenkla den rättsliga och administrativa ramen, framför allt genom kravet att elektroniska förfaranden för formaliteter och procedurer för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet ska vara på plats 2009. Det kommer också att förbättra det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, och ett informationssystem för den inre marknaden (IMI) kommer att byggas upp för detta ändamål. Tjänstedirektivet ska vara genomfört i medlemsstaterna innan utgången av 2009, och kommissionen kommer att stödja dem i denna process. Direktivet utgör ett komplement till regelverket för den inre marknaden om tjänster i informationssamhället, som fastställdes genom direktivet om e-handel[8]. Under 2005 slutfördes lagstiftningsfasen för en handlingsplan[9] inriktad på att utveckla en verkligt EU-täckande marknad för finansiella tjänster . Mot bakgrund av detta genomför kommissionen nu en ny strategi[10] för att fördjupa den ekonomiska integrationen och skapa nya fördelar för såväl branschen som konsumenterna.

Stöd till politikområden för utveckling av nästa generations nät och tjänster sker främst genom den pågående översynen av regelverket för elektronisk kommunikation [11], liksom genom andra åtgärder i den första pelaren i i2010 [12]. Syftet med i2010 är att skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde, genom en kombination av lagstiftning och andra verktyg som kommissionen har till sitt förfogande, för att ta fram ett modernt, marknadsorienterat regelverk för den digitala ekonomin. Att göra offentliga nättjänster mer tillgängliga har varit ett prioriterat område. Detta har särskilt skett genom Handlingsplanen för e-förvaltning [13] och genom utvecklandet av systemet Interoperabilitet för alleuropeiska e-förvaltningstjänster[14].

I december 2006 åtog sig rådet dessutom att inom ramen för Lissabonstrategin granska utmaningarna som nästa generations Internet och nät står inför och själva orsakar vid rådets vårmöte 2008. Kommande tendenser inom nät och Internet liksom förutsebara hinder för utvecklingen kommer också att tas upp under diskussionerna under 2007, vilket kommer att bana väg för en halvtidsöversyn av i2010 år 2008.

I mars 2007 antog kommissionen en konsumentpolitikstrategi för 2007–2013[15]. I denna betonar man att bristande förtroende från konsumenternas sida tillsammans med rättsliga hinder fortfarande hämmar en fullt utvecklad inre marknad. Avsikten med strategin är att bemöta utmaningarna inom den digitala miljön så att konsumenterna ska kunna handla överallt i EU – från den lokala butiken till Internet – med visshet om att de har ett lika effektivt skydd överallt. Ett omfattande samråd om konsumentreglerna i EU inleddes tidigt under 2007, i och med att kommissionen antog en grönbok[16] där man ser över gällande lagstiftning. Ett av syftena med initiativet är att anpassa existerande konsumentregler till den digitala världen. Utifrån återkopplingen från grönboken vill kommissionen stärka konsumenternas förtroende för den gemensamma marknaden genom att ta fram en enkel och enhetlig uppsättning regler, så att konsumenterna lätt ska kunna ta reda på sina rättigheter, göra välavvägda val och få adekvat hjälp om något går snett. Förslag till enskilda initiativ – såväl rättsliga som andra – för att komma till rätta med förekommande problem och brister kommer att läggas fram efter remissrundan. Dessutom kommer de positiva effekter på den inre marknaden som direktivet om e-handel medför att förstärkas när de nuvarande bestämmelserna om minimiharmonisering på området tas bort.

Samhällsomfattande tjänster är ett viktigt inslag i regelverket för elektronisk kommunikation med syfte att förse alla med tjänster av hög kvalitet till rimligt pris, oavsett geografiskt läge, och har gett alla möjlighet att skaffa en telefon- eller Internetuppkoppling till ett skäligt pris. På så sätt gynnas användningen av IKT. Det finns ett behov att se över principerna och räckvidden för de samhällsomfattande tjänsterna för elektronisk kommunikation på 2000-talet, och kommissionen kommer att publicera en grönbok om denna fråga i slutet av 2007 och inleda en bred diskussion.

2.2. Små och medelstora företag och entreprenörskap

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Mer utbildning i företagande; öka företagens medvetenhet om fördelarna med IKT.

Att främja företagande och kompetens är ett av de fem särskilda handlingsområdena i kommissionens strategi för små och medelstora företag[17]. Kommissionen inser att utbildning i företagande spelar en allt viktigare roll, och i synnerhet att skolor och universitet har en nyckelroll för att främja företagarandan. Dessutom bad Europeiska rådet medlemsstaterna under vårmötet 2006 att uppmuntra entreprenörskap, bland annat genom utbildning i företagande. Meddelandet ”Främja entreprenörstänkande genom utbildning och lärande”[18] har bidragit till att utforma mer systematiska strategier för entreprenörskapsutbildning och till att stärka utbildningens roll för att skapa ett mer företagarvänligt klimat i Europa. Det ger exempel på god praxis, är inriktat på politiska stödåtgärder och innehåller förslag till rekommendationer för åtgärder på nationell eller regional nivå.

Många åtgärder för informationssamhället får stöd från strukturfonderna, som innehåller delområden för e-handel och små och medelstora företag.

eBSN (European eBusiness Support Network for SMEs – det europeiska stödnätverket för e-handel) [19] innehåller en plattform för samordning av nationella och regionala politiska initiativ för att befrämja små och medelstora företags bruk av e-handel. Denna plattform underlättar utbyte av information och fallstudier om e-handelsrelaterade frågor. Inom eBSN har man följt nationella informationskampanjer och observerat ett trendbrott i samtliga medlemsstaters politik: från att ta ansvaret för och samfinansiera investeringar i IKT och Internetanslutningar till att stödja företagen att göra innovationer med hjälp av IKT. På senare tid har man lagt märke till ytterligare en förändring mot en mer branschspecifik politik[20], nämligen stödstrategier för att få företagen att börja använda IKT som tar hänsyn till deras särskilda affärsmiljö (affärspartner, leverantörer, kunder osv.). Genom eBSN kommer företrädare från medlemsstaterna att fortsätta att mötas för att lära och inspireras av varandra och försöka hitta mer effektiva metoder för att öka företagens medvetande.

2.3. Enhetligt regelverk

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Skapa ett regelverk som underlättar enhetlighet och ett informationssamhälle för alla; främja skapandet av en inre marknad för kunskapsintensiva tjänster; se över upphovsrättsliga ersättningar.

Enhetlighet är ett av de tre prioriterade områdena i i2010-initiativet ”Skapa ett informationsområde”. I i2010 förordas en anpassning av lagstiftningen genom att regelverket för elektronisk kommunikation ses över och att direktivet om audiovisuella medietjänster antas. Det innehåller också ett antal initiativ för att uppmuntra nya audiovisuella tjänster, till exempel initiativet om film på nätet (”Film Online Charter”) samt kommande meddelanden om material på Internet och mobil sändning. Konvergensen bjuder på andra utmaningar inom området immaterialrätt, säkerhet och konsumentskydd[21]. Dessa frågor kommer att tas upp under diskussionerna som föregår halvtidsöversynen av i2010-strategin 2008.

Halvtidsöversynen av i2010 ska vara slutförd 2008 och kommer att beröra den inre marknaden för IKT-tjänster, inklusive kunskapsintensiva sådana, och sammanfaller med den samlade översynen av strategin för den inre marknaden [22]. Denna översyn kommer att resultera i en rapport om den inre marknaden under 2000-talet, med konkreta förslag på framtida åtgärder, som ska överlämnas av kommissionen till rådet 2007 .

Vad gäller upphovsrättsliga ersättningar beslutade kommissionen i december 2006, efter omfattande samråd[23] med de berörda parterna och medlemsstaterna, att det behövs mer eftertanke kring denna komplicerade fråga.

2.4. Immaterialrätt

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Med tanke på hur många immaterialrättsliga strategier det finns inom IKT-branschen bör ett brett samråd äga rum innan EU-lagstiftningen ändras. Kriminalisering av överträdelser av immaterialrättigheterna bör också begränsas till uppsåtlig varumärkesförfalskning, intrång i upphovsrätten och piratkopiering. Understöd antagandet av Londonprotokollet och minska patentkostnaderna.

Kommissionen har lagt fram ett förslag till ett direktiv[24] om straffrättsliga åtgärder till skydd för immateriella rättigheter. Detta förslag är inte begränsat till varumärken, upphovsrätt och formskydd. Europaparlamentet och rådet diskuterar för närvarande kommissionens förslag.

Efter slutsatserna från rådets möte i december 2006 och det omfattande samrådet med de berörda parterna under 2006 gav kommissionen i april 2007 ut ett meddelande om att förbättra patentsystemet i Europa [25]. Även om minskade patentkostnader är ett av huvudmålen ska man komma ihåg att det är upp till medlemsstaterna att ratificera Londonprotokollet. Dessutom har kommissionen för avsikt att lägga fram en omfattande strategi för immaterialrätt under 2008 för att förse EU med ett lämpligt system för att uppmuntra och skydda innovationer.

2.5. Innovationer, forskning, investeringar och finansiering

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Utbyt bra metoder för innovationer; stimulera forskningen med hjälp av skattelättnader; stöd forskningssamarbeten via de europeiska teknikplattformarna och de gemensamma teknikinitiativen; stöd utvecklingen av pionjärmarknader genom offentlig upphandling; garantera lika villkor för den europeiska halvledarindustrin; skapa ett gynnsamt klimat för riskkapital; fortsätt att reformera politiken för statligt stöd.

Medlemsstaterna har öronmärkt 9,1 miljarder euro för att finansiera forskning om IKT inom det sjunde ramprogrammet. Det blir därmed det största forskningsprojektet inom samarbetsprogrammet, som i sig själv är det största enskilda programmet inom det sjunde ramprogrammet. Inom alla de 31 europeiska teknikplattformarna [26] har man nu gett ut en visionsbeskrivning, och de flesta är färdiga med eller har ett långt framskridet utkast till en strategisk forskningsagenda. Nu förbereder man sig för att gå över till genomförandefasen. Kommissionen har beaktat resultatet av arbetet inom plattformarna när den har utarbetat sin forskningsstrategi, särskilt vid uppbyggnaden av sjunde ramprogrammet. Detta har varit ett värdefullt sätt att förvissa sig om att de är relevanta för branschen. En analys visar att 15 strategiska forskningsagendor kommer att täckas av ett enda forskningsprogram i sjunde ramprogrammet (vilket visar det nära samarbetet när sjunde ramprogrammet utformades) och att de återstående 16 strategiska forskningsagendorna kommer att beröra flera forskningsprogram. Det första gemensamma teknikinitiativet , ARTEMIS[27], som omfattar forskning och utveckling i inbyggda datasystem, förväntas komma igång under första halvan av 2007, följt av ENIAC[28] (europeiska rådgivande kommittén för nanoelektronik).

Kommissionen har nyligen lanserat PRO INNO Europe [29], där över 200 politiskt ansvariga för innovationer och intressenter från 33 länder, inklusive medlemsstaterna, möter varandra. De analyserar och jämför resultat från nationell och regional innovationspolitik, ger stöd till samarbete mellan nationella och regionala innovationsprogram samt stimulerar gemensamma åtgärder från utvecklingsorgan och intressenter på innovationsområdet, till exempel gränsöverskridande samarbete för att utveckla klusterpolitiken[30].

I meddelandet ”I riktning mot en effektivare användning av skattelättnader till förmån för forskning och utveckling”[31] beskriver kommissionen den nuvarande rättsliga ramen (med särskild tyngdpunkt på förenligheten med de grundläggande friheterna och de nyligen ändrade reglerna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation [32]) och uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra användningen och samordningen av skattelättnader för forskning och utveckling. I meddelandet ges också råd om beskattning, bland annat när det gäller stora gränsöverskridande forskningsprojekt; om tillväxt av nystartade innovativa företag, om forskares rörlighet över gränserna, om hantering av moms och skatt på forskning i den enhetliga konsoliderade bolagsskattebasen samt om finansiering från icke vinstdrivande organisationer. Kommissionen kommer att följa läget.

Kommissionen genomför tillsammans med intressenter en utförlig undersökning, som omfattar samråd med experter från de europeiska teknikplattformarna och från innovationspanelerna inom Europe INNOVA[33], för att kartlägga eventuella områden där en kombination av åtgärder på tillgångs- och efterfrågesidan skulle kunna hjälpa fram pionjärmarknader . Detta ligger i linje med den brett upplagda innovationsstrategin som presenterades 2006[34]. Med utgångspunkt från resultatet kommer kommissionen att förbereda ett strategidokument under andra halvåret 2007.

Halvledarindustrin har en uppenbar strategisk betydelse för EU. Liksom för alla grenar i den europeiska industrin är det övergripande målet lika konkurrensvillkor över hela världen. Att förbättra regelverket för att stimulera fler investeringar inom forskning och utveckling samt att stärka den högre kompetensen är också av stor vikt.

I de nyligen antagna Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation [35] anges flera kategorier av stöd till grundforskning, industriforskning och experimentell utveckling. Den högsta tillåtna stödnivån för industriforskning är 50 %.

I kommissionens meddelande från juni 2006 ”Finansiering av tillväxten i små och medelstora företag – Att skapa europeiskt mervärde”[36] presenteras ett antal initiativ för att ge små och medelstora företag bättre tillgång till finansiering för start och tillväxt . Det är bland annat åtgärder för att generera fler riskkapitalinvesteringar, utveckla bankfinansieringen av innovationer samt att göra dagens finansieringssystem bättre lämpade för små och medelstora företag. Som en uppföljning har kommissionen inrättat grupper med experter på såddfinansiering, god praxis i riskkapitalinvestering på en regional nivå samt på att undanröja hinder för gränsöverskridande investering från riskkapitalfonder [37]. Det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation [38] kommer ytterligare att stimulera privata kapitalinvesterare att investera i företag med tillväxtpotential. Europeiska investeringsfonden (EIF) kommer för kommissionens räkning att driva eller bistå vid driften av flera finansieringsverktyg för små och medelstora företag : instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF), garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG) samt systemet för kapacitetsuppbyggnad (CBS). I samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) kommer kommissionen att lansera en finansieringsfacilitet med riskdelning [39] som ska ge stöd åt högriskinvesteringar i FoTU-projekt genom lån och garantier, där EU bidrar med upp till en miljard euro från sjunde ramprogrammet och EIB med lika mycket.

2.6. Standarder och kompatibilitet

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Eftersom branschen själv primärt är ansvarig för den tekniska driftskompatibiliteten: fortsätt att stödja arbetet med den rättsliga och semantiska kompatibiliteten; främja effektiva system för överensstämmelse; utveckla upphandlingssätt som underlättar kompatibiliteten.

De europeiska standardiseringsorganen har tagit fram och vidareutvecklar riktlinjer för att se till att hänsyn tas till kompatibiliteten när standarder förbereds. Vissa standarder uppdateras för närvarande för att stärka dem i kompabilitetshänseende. Vad gäller prioriteringarna står kompatibiliteten redan i centrum för standardiseringsmålen och betraktas som en kritisk fråga som noga bör övervakas under den kommande översynen av standardiseringspolitiken för IKT . Ett antal specifika standardiseringsinsatser är riktade mot kompatibilitetsfrågor på enskilda områden som e-hälsovård[40], det gemensamma europeiska betalningsområdet (GEBO), elektronisk fakturering osv. Dessutom påbörjade kommissionen under 2006 en studie [41] för att förbereda rekommendationer med målet att EU:s standardiseringspolitik för IKT-branschen ska klara de förändringar som liberalisering, globalisering och konvergens innebär.

IKT-temat i sjunde ramprogrammet omfattar standardförberedande forskning och forskning i samband med standardisering i syfte att förbättra kompatibiliteten av och kvaliteten på standarderna samt genomförandet av dem . Branschen står för största delen av den standardförberedande forskningen. Arbetsprogrammet för IKT inom sjunde ramprogrammet omfattar redan åtgärder för att förbättra samarbetet under utvecklandet av standarder och kompatibla lösningar.

De europeiska standardiseringsorganens olika arbetsprogram är inriktade på teknisk driftskompatibilitet , särskilt inom ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder), medan den semantiska kompatibiliteten har inlemmats i arbetsprogrammen för branschvisa standardiseringsgrupper, som e-hälsovård[42] och e-BIF (forumet om e-företag och driftskompatibilitet)[43]. Andra aspekter av kompatibilitet – till exempel rättsliga sådana – tillhör inte deras uppdrag, trots att en del av dessa frågor behandlas av arbetsprogrammet för IKT inom sjunde ramprogrammet. Som en utgångspunkt för att ta reda på grundförutsättningarna för kompatibilitet ingår det i arbetsprogrammen inom de europeiska standardiseringsorganen åtgärder för att få kunskap om problem och behov. Den allmänna ramen för IKT-kompatibilitet kommer att undersökas under rubriken ”inre marknad” i halvtidsöversynen av i2010. Erfarenheten när det gäller att genomföra lagstiftning om den fria rörligheten för varor visar att det finns en viss risk för att konkurrensen snedvrids, eftersom det råder stora skillnader mellan olika nationella myndigheters praxis för att utse och ackreditera organ och system för bedömning av överensstämmelsen . Därför har kommissionen nyligen antagit ett förslag till en förordning[44] om skärpta regler för marknadsövervakning, som en del av kommissionens förslag till ett nytt åtgärdspaket för varor på den inre marknaden[45].

Handlingsplanen för elektronisk offentlig upphandling [46] har kompatibilitet som ett väsentligt krav, och handlingsplanen för e-förvaltning [47] har uttryckliga mål på detta område. Det pågår undersökningar och samråd inför granskningen av Interoperabilitet för alleuropeiska e-förvaltningstjänster [48], och förslag till en revidering kommer att läggas fram i god tid.

2.7. Kompetens och anställbarhet

Arbetsgruppens huvudsakliga rekommendationer: Eftersom växande brister i e-kompetens begränsar innovationer och användningen av IKT: öka investeringarna i fortbildning av lärare och i stödmekanismer; utöka samarbetet mellan branschen, regeringar, arbetsgivare och utbildningsinstitutioner; fortsätt arbetet med att införliva entreprenörskap i kursplanerna.

Utbildnings- och stödåtgärder är huvudsakligen medlemsstaternas ansvar. Kommissionen kommer att stödja sådana initiativ genom att anordna undersökningar, arrangemang, samarbetsprojekt och utbyte av bra metoder genom existerande EU-program, särskilt genom det nya programmet för livslångt lärande [49]. Stödet kommer att omfatta många olika kompetenser för anställbarhet, från e-kompetens och entreprenörskap[50] till kommunikationsförmåga och färdigheter för lagarbete och problemlösning.

Dessutom kommer kommissionen att beakta rekommendationerna från IKT-arbetsgruppen och deklarationen från den nyligen hållna konferensen om e-kompetens i Europa[51] när den förbereder sitt meddelande om en långsiktig strategi för e-kompetens, som planeras antas under 2007 .

[1] KOM(2005) 474, 5.10.2005.

[2] För fullständig information om i2010, se http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] Medlemmarna i arbetsgruppen: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] För arbetsgruppens fullständiga rapport, en lista över medlemmarna samt uppgifter om arbetsfördelningen, se http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] Kommissionens europeiska konkurrenskraftsrapport för 2006, KOM(2006) 697, innehåller ett avsnitt med en analys av IKT-branschens konkurrenskraft.

[6] Se pressmeddelande IP/07/181, 14.2.2007. Paketet innehåller bland annat ”Förslag till en förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat”, KOM(2007) 36, 14.2.2007.

[7] Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 376, 27.12.2006, s. 36–68.

[8] Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden.

[9] Handlingsplanen för finansiella tjänster,http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Politiken på området finansiella tjänster 2005–2010 (vitboken), KOM(2005) 629, 5.12.2005.

[11] Se http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Lagförslag kommer att läggas fram i slutet av 2007.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för i2010: ett snabbare införande av e-förvaltning i Europa till nytta för alla, KOM(2006) 173, 25.4.2006.

[14] Se http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013”, KOM(2007) 99, tillgänglig på:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Grönbok om översynen av konsumentregelverket, KOM(2006) 744, 8.2.2007.

[17] Anges i ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Tillväxt och sysselsättning genom en modern politik för små och medelstora företag”, KOM(2005) 551, 10.11.2005.

[18] KOM(2006) 33, 13.2.2006.

[19] Se eBSN:s webbportal: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] Observationer från eBSN:s senaste workshops samt databasen över nationella projekt.

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] Se webbportalen http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Tillgängliga via http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Ändrat förslag till europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsliga åtgärder till skydd för immateriella rättigheter, KOM(2006) 168, 26.4.2006.

[25] KOM(2007) 165, 3.4.2007.

[26] För en lista över de europeiska teknikplattformarna, sehttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[27] För ytterligare upplysningar om ARTEMIS, se http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] För ytterligare upplysningar om ENIAC, se http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] Se http://www.proinno-europe.eu

[30] För ytterligare upplysningar, se http://www.proinno-europe.eu/eca.html

[31] KOM(2006) 728, 22.11.2006.

[32] EUT C 323, 30.12.2006, s. 1–26.

[33] Paneler med innovationsexperter från branschen, som lämnar förslag till prioriterade områden för sektorsspecifika åtgärder och formulerar frågor och problem som behöver lösas, är en central del av Europe INNOVA-initiativet.

[34] KOM(2006) 502, Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU.

[35] EUT C 323, 30.12.2006, s. 1–26.

[36] KOM(2006) 349, 29.6.2006.

[37] Den främsta uppgiften för denna grupp är att ta reda på vilka regler som påverkar inhemska och utländska riskkapitalfonder i varje deltagande land samt att, i fall där reglerna hindrar riskkapitalfondernas aktivitet över gränserna, finna sätt att övervinna dessa hinder. Se http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] Se http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] Undergruppen för e-hälsovård inom i2010 håller för närvarande på att diskutera en rekommendation från kommissionen som tar upp riktlinjer och god praxis inom området kompatibilitet för elektroniska patientjournaler och sjukförsäkringskort.

[41] "EU study on the specific policy needs for ICT standardisation", http://www.ictstandardisation.eu

[42] CEN/TC 251.

[43] CEN:s forum om e-företag och driftskompatibilitet.

[44] Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter, KOM(2007) 37, 14.2.2007.

[45] För mer upplysningar, sehttp://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[46] Handlingsplan för genomförandet av den rättsliga ramen för elektronisk offentlig upphandling, KOM(2004) 841, 13.12.2004.

[47] KOM(2006) 173, 25.4.2006.

[48] Se http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] Se http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] Kommissionen har nyligen presenterat ”Osloagendan för utbildning i entreprenörskap i Europa” som en del av insatsen för att främja företagarandan i samhället. Se:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] För deklarationen från konferensen, sehttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf