Bakgrund

Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med förordning (EU) nr 472/2013 ( ). Den förstärkta övervakningen av Grekland ( ) vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt.

Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 om att fortsätta och slutföra de reformer som antagits i programmet under Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) samt stå fast vid de mål om viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd. Mot den bakgrunden bevakas inom ramen för den förstärkta övervakningen att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen ( ).

Detta är den nionde rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Rapporten bygger på resultaten av ett övervakningsuppdrag som genomfördes på distans den 26–27 januari 2021 och en regelbunden dialog med myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken( ). Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakning efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen. I denna rapport bedöms Greklands fullgörande av sina åtaganden gentemot Eurogruppen vad gäller genomförda reformer i slutet av 2020. Rapporten är inte kopplad till frigörandet av politiskt villkorade skuldlättnadsåtgärder, utan detta kan i enlighet med överenskommelsen om att så ska ske två gånger om året äga rum på grundval av den tionde rapporten. Den tionde rapporten ska enligt planerna offentliggöras i maj.

SAMLAD BEDÖMNING

Rapporten sammanställdes under den andra pandemivåg som ledde till en allmän skärpning av smittskyddsåtgärderna mot slutet av 2020 och, mer nyligen, till stängning av skolor och detaljistföretag samt restriktioner av människors rörelser i vissa regioner, bland annat Aten. Den grekiska ekonomin förväntas ha krympt med 10 % år 2020 jämfört med 2019 och kommer enligt prognosen bara delvis återhämta sig innevarande år. Pandemins effekter på turistsäsongen 2020 hade en negativ inverkan på Grekland på grund av turistnäringens betydelse i ekonomin. Regeringen fortsatte att anpassa befintliga finanspolitiska åtgärder för att stödja arbetslösa och löntagare vars anställningsavtal tillfälligt hävts. Den förlängde även stödet till företag och antog nya, riktade åtgärder för att skydda hushåll och företag. Åtgärderna för att skydda sysselsättningen, som fått EU-stöd från framför allt det nya Sure-instrumentet (finansieringsinstrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation) och Europeiska socialfonden, verkar ha varit verkningsfulla och arbetslösheten har varit i stort sett stabil trots den betydande ekonomiska nedgången. Antalet personer som står utan arbete ökar dock, eftersom takten i nyanställningar är fortsatt dämpad. Företag och arbetstagare har fått offentligt stöd, men storleken på den utmaning som företagen – och finanssektorn – står inför förväntas precis som i andra medlemsstater bli tydlig först när stödåtgärderna längre fram fasas ut. Detta måste göras försiktigt för att undvika ”stupeffekter”.

Trots de svåra omständigheterna lyckades myndigheterna göra goda framsteg på flera områden, inom exempelvis utbildning, förvaltning av statliga tillgångar, privatiseringsprojekt och energipolitik. Framför allt följande kan lyftas fram:

·Två ambitiösa reformer på utbildningsområdet har antagits under de tre senaste månaderna. En yrkesutbildningsreform antogs i december 2020 som syftar till att göra yrkesutbildningar mer attraktiva och stärka kopplingen mellan yrkesutbildning och livslångt lärande till behoven på arbetsmarknaden. Syftet med lagen om högre utbildning från februari 2021 är i sin tur att modernisera driften av universitet och höja kvaliteten på utbildningsutbudet. Därutöver har interna och externa utvärderingar av skolor inletts.

·Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) avslutade sin granskning av styrelserna i alla statsägda företag, vilket utgjorde ett särskilt åtagande. HCAP fortsatte att genomföra sin strategiska plan som planerat och myndigheterna avslutade arbetet med att uppdatera de ministeriella riktlinjerna för bolaget.

·Privatiseringsprocessen har fortskridit med ett framgångsrikt avslutande av försäljningen av Alimos marina den 31 december 2020, goda utsikter att avsluta Hellinikon-projektet de närmaste månaderna och länge efterlängtade framsteg när det gäller åtgärder som är nödvändiga för koncessionen för Egnatia-motorvägen – vilka samtliga utgör särskilda åtaganden.

·På det energipolitiska området har myndigheterna inlett marknadstestet för att under de närmaste månaderna avsluta det långvariga antitrustmålet mot det statliga energibolaget (Public Power Corporation), vilket utgör ett särskilt åtagande.

Reformarbetet gick även framåt på andra viktiga områden. Takten i reformarbetet när det gäller den offentliga finansiella förvaltningen, däribland den offentliga investeringsbudgeten, har återigen kommit igång tack vare de framsteg som gjorts i de administrativa, ekonomiska och funktionella budgetklassificeringarna. Noggrann uppföljning kommer att krävas eftersom reformerna är avgörande för att effektivisera betalningsrutinerna. Lagstiftningen för skatteförvaltningens personalreform antogs och reformen fortlöper planenligt för att kunna vara helt genomförd vid nästa granskning. Reformerna av den offentliga förvaltningen har också gått framåt planenligt, liksom antagandet av ny lagstiftning för en snabbare och mer effektiv rekrytering av offentliganställda.

Totalt sett verkar takten i genomförandet dock ha avtagit på flera områden, vilket framför allt beror på pandemin, samtidigt som genomförandet av åtgärder för att fullgöra flera åtaganden har försenats. Förutom de fortsatta svårigheter som uppstått på grund av pandemin pekade myndigheterna också på ändringar vad gäller flera nyckelbefattningar inom förvaltningen i början av detta år och ökad arbetsbelastning på grund av upprättandet av återhämtnings- och resiliensplanen som orsaker till vissa förseningar, vilket noteras. Ett antal detaljerade konkreta färdplaner har överenskommits för att säkra verkliga framsteg inför den tionde rapport som ska sammanställas i maj. Det handlar bland annat om fortsatt genomförande av reformerna inom finanssektorn, ett fullständigt genomförande av reformen av den oberoende myndigheten för offentliga intäkter IAPR (Independent Authority for Public Revenue), att projektberedningsfonden och den strategiska projektkatalogen för större investeringar ska bli operativa, att förhindra en ny uppbyggnad av obetalda, förfallna skulder och minska den befintliga stocken efter de förseningar som observerats, bland annat genom att förstärka styrkommittén för reglering av obetalda, förfallna skulder och förenkla regelverket för finansiella rutiner, att avsluta reformen för att ytterligare förenkla beviljandet av investeringstillstånd inom överenskomna områden, samt att anta den moderniserade arbetslagstiftningen. Myndigheterna åtog sig dessutom att vidta flera konkreta åtgärder när det gäller hälso- och sjukvård, korruptionsbekämpning, reform av den offentliga förvaltningen och genomförande av kontoplanen. Med tanke på hur viktig reformen av rättsväsendet är för den övergripande återhämtningsstrategin måste arbetet med den återupptas, eftersom reformer som rör rättsväsendets effektivitet bidrar till att säkerställa att investeringar, däribland privata investeringar, kan genomföras utan dröjsmål.

Genomförandet av vissa viktiga reformer inom finanssektorn har också försenats, men en ambitiös tidsplan har överenskommits inför nästa granskning. Ikraftträdandet av delar av insolvenslagen sköts upp i slutet av förra året. Vissa delar ska enligt planerna träda i kraft den 1 mars och andra den 1 juni 2021. Insolvenslagen är resultatet av en omfattande reform av insolvensreglerna och genomförandet av lagen är mycket arbetskrävande på grund av dess detaljerade specifikationer och den it-plattform som ska inrättas och vara sammankopplad med bankernas it-plattformar. Genomförandet av andra överenskomna reformer fortsätter, men går långsammare än vad som överenskommits och kommer att kräva noggrann övervakning, i synnerhet handläggningen av eftersläpande ärenden som rör insolventa hushåll (målet för slutet av 2021 tycks vara i riskzonen) och handläggningen av statliga garantier som tagits i anspråk, vilken försenades ytterligare sista kvartalet 2020, även detta på grund av svårigheterna att nyanställa i ett läge där smittskyddsåtgärderna skärptes. Myndigheterna förbereder ytterligare åtgärder för att stödja finanssektorn, i synnerhet en utvidgning av Hercules-systemet för skydd av tillgångar, vilket är välkommet. I samband med att smittskyddsåtgärderna skärptes i slutet av 2020 har myndigheterna infört ett moratorium för verkställighet av åtgärder som rör alla typer av gäldenärer, samt för genomförandet e-auktioner och förberedelser inför dessa, vilka kan ta flera månader. En sådan frysning över hela linjen av alla verkställighetsåtgärder kan om den blir utdragen inverka på grekiska bankers och kreditförvaltares effektiva hantering av nödlidande lån. Myndigheterna uppmanas därför att utan dröjsmål anta tillfälliga och mer riktade lösningar, men samtidigt skydda sårbara hushåll.

Myndigheterna står i nära kontakt med Europeiska kommissionen i samband med utarbetandet av återhämtnings- och resiliensplanen. Detta är positivt eftersom det omfattande stöd som Grekland kan få från faciliteten för återhämtning och resiliens om det används på ett effektivt och lämpligt sätt kommer att främja tillväxt, jobbskapande och de dubbla omställningarna framöver. EU:s facilitet för återhämtning och resiliens kommer att ställa 30,5 miljarder euro till Greklands förfogande under perioden 2021–2026, varav 17,8 miljarder euro kommer att utgöra bidrag. De reformer och investeringar som ska ingå i planen förväntas bygga vidare på och komplettera tidigare och pågående reformer inom ramen för den förstärkta övervakningsprocessen. Detta betydande belopp kommer tillsammans med det ytterligare anslaget på 1,7 miljarder euro från React-EU-instrumentet och de 2,7 miljarder euro som redan betalats ut från det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure), samt eventuella ytterligare belopp( ), att dämpa pandemins ekonomiska och sociala effekter och ge det stöd som behövs för en hållbar och inkluderande återhämtning.

Den samlade slutsatsen i denna rapport är att Grekland har gjort goda framsteg med flera reformåtaganden, men att takten i reformarbetet har avtagit. Hänsyn måste samtidigt tas till det svåra läge som är en följd av pandemin. EU-institutionerna välkomnar fortsatta nära och konstruktiva samtal med myndigheterna och den överenskommelse som nåtts om reviderade tidsplaner för kritiska reformer. Myndigheterna uppmanas fortsätta att mobilisera resurser för att kunna vidta alla åtgärder som krävs för att fullgöra de särskilda åtagandena innan den tionde rapporten om den förstärkta övervakningen, vilken ska upprättas i maj och ligga till grund för utbetalningen av nästa omgång politiskt villkorade skuldåtgärder.

MAKROEKONOMISK UTVECKLING

Coronapandemin fortsätter att ha en mycket negativ inverkan på den grekiska ekonomin. Ekonomin expanderade med 2,3 % tredje kvartalet 2020 jämfört med kvartalet innan, efter en negativ takt på 14,1 % perioden innan. Återhämtningen under tredje kvartalet var betydligt mindre stark än den betydande återhämtning som noterades i euroområdet, vilket främst berodde på att turistnäringens förädlingsvärde minskade kraftigt. Tillväxten drevs av privatkonsumtionen, medan varuexporten visade viss motståndskraft. Arbetslösheten fortsatte att minska till 16,2 % tredje kvartalet 2020, vilket visar att stödåtgärderna är framgångsrika när det gäller att skydda sysselsättningen. Samtidigt minskade sysselsättningen jämfört med året innan på grund av främst färre anställningar inom turistnäringen. Ungdomsarbetslösheten minskade också, men var fortfarande mycket hög på 34,2 % tredje kvartalet.

Till följd av de skärpta smittskyddsåtgärderna i slutet av 2020 förväntas den ekonomiska återhämtningen förbli svag även första halvåret 2021. De smittskyddsåtgärder som tillkännagavs i november 2020 är fortfarande i kraft och innebär stränga restriktioner för tjänstesektorn. Industriproduktionen fortsätter samtidigt med begränsade störningar, även om den påverkas av störningar i försörjningskedjor och minskad efterfrågan. Smittskyddsåtgärderna, som varit nödvändiga för att rädda liv, förväntas försena den ekonomiska återhämtningen ytterligare. Kommissionens vinterprognos 2021, som togs fram innan smittskyddsåtgärderna nyligen skärptes på regional nivå, pekar på en real tillväxt i BNP på 3,5 % år 2021 och 5 % år 2022 som framför allt drivs av den inhemska efterfrågan. Prognosen utgår från att vaccinationerna kommer att leda till att riskgrupperna är skyddade kring mitten av 2021 och att det därför blir möjligt att varaktigt lätta på smittskyddsåtgärderna under andra kvartalet, om än stegvis. Utrikeshandeln förväntas också bidra positivt till tillväxten, även om bidraget blir mindre än väntat eftersom det kan ta längre tid för turismen att återhämta sig helt. Prognosen utgår från att finanspolitiken under 2021 kommer att fortsätta att stötta ekonomin genom insatser inriktade på företag och hushåll. Mängden lediga resurser i ekonomin förväntas hålla tillbaka prisökningstakten och den förväntas vara svagt negativ även under 2021 för att därefter stiga under 2022.