P9_TA(2019)0029

Den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

(2021/C 202/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062417-04),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

— med beaktande av omröstningen den 11 juni 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i överklagandekommittén den 12 juli 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 29 november 2018, och som offentliggjordes den 14 januari 2019 (3),

— med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

— med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

A. Genom kommissionens beslut 2008/730/EG (5) godkändes utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (nedan kallad sojaböna A2704–12). Godkännandet gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller, består av eller har framställts av sojaböna A2704–12, för samma användningsområden som all annan slags sojaböna, med undantag av odling.

B. Den 29 augusti 2017 lämnade innehavaren av godkännandet, Bayer CropScience AG, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta tillstånd (nedan kallad ansökan om förlängning).

C. Den 29 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande om ansökan om förlängning, vilket offentliggjordes den 14 januari 2019 (6).

D. Sojaböna A2704–12 har utvecklats för att ge tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider. Tolerans mot dessa herbicider uppnås genom ett genuttryck av PAT-proteinet (fosfinotricinacetyltransferas) (7).

Kompletterande herbicider

E. Ett antal studier visar att odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av dessa herbicider (8). Till följd av detta måste man räkna med att grödor av sojaböna A2704–12 kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, vilket kan leda till högre resthalter i skörden.

F. Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) (9) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta rester av glufosinat eller glyfosat i importerad sojaböna. Det kan inte uteslutas att sojaböna A2704-12 eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder kommer att överskrida unionens gränsvärden för högsta tillåtna resthalter, vilka har införts för att skydda konsumenternas hälsa.

G. Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne (Europeiska kemikaliemyndighetens kategori 1B) och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (10). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (11).

H. I genetiskt modifierade växter kan det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av växten samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet styras av själva den genetiska modifieringen (12).

I. Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer.

Medlemsstaternas synpunkter

J. Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (13). De mest kritiska synpunkterna rör det faktum att det är omöjligt att på ett korrekt sätt bedöma riskerna i samband med användningen av A2704-12 i livsmedel och foder, mot bakgrund av ett otillräckligt antal fältstudier, en allmän brist på uppgifter om glufosinatrester och avsaknaden av undersökningar av kronisk eller subkronisk toxicitet. Flera medlemsstater påpekar att miljöövervakningsplanen inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (14), och därtill hörande riktlinjer, eller med Efsas riktlinjer för miljöövervakning efter utsläppandet på marknaden (2011). Flera medlemsstater uttrycker oro över den inverkan som odling av sojaböna A2704–12 har på den biologiska mångfalden och folkhälsan i produktions- och exportländerna.

K. En oberoende undersökning visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form (15), eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och inte på ett ordentligt sätt bedömer övergripande säkerhet och potentiell toxicitet i fråga om sojaböna A2704-12. I undersökningen konstateras att Efsa har underlåtit att beakta förändringar som ägt rum under 10-årsperioden efter det ursprungliga godkännandet av sojaböna A2704-12, när det gäller de agronomiska förhållanden under vilka herbicidresistenta sojabönor odlas, t.ex. det ökande antalet problem med herbicidresistenta ogräs som kräver allt större mängder herbicider.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

L. I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Dessa legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

M. En nyligen genomförd rapport från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga bekämpningsmedel, särskilt i utvecklingsländerna, har katastrofala hälsoeffekter och kan leda till kränkningar av de mänskliga rättigheterna gentemot jordbrukare och jordbruksarbetare, samhällen som bor nära jordbruksmark, ursprungsbefolkningar samt gravida kvinnor och barn (16). Delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (17).

N. Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och ändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringar efter förbränning av fossila bränslen (18). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, däribland Aichimålen för biologisk mångfald, som antogs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (19).

O. Mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (20). Skogen spelar en mångfunktionell roll som bidrar till uppnåendet av de flesta av målen för hållbar utveckling (21).

P. Sojaproduktion är en av de viktigaste faktorerna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 % respektive 100 % av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (22). Sojaböna A2704-12 är godkänd för odling i bland annat Brasilien och Argentina (23).

Q. EU är världens näst största importör av soja, och den största delen av den soja som importeras till unionen är avsedd som djurfoder. Kommissionens analys visade att soja historiskt sett har varit unionens främsta bidragande orsak till global avskogning och därmed sammanhängande utsläpp, och står för nästan hälften av den konkretiserade avskogningen i all import till unionen (24).

R. Nio genetiskt modifierade sojabönor som godkänts för odling i Brasilien har redan godkänts för import som livsmedel och foder till unionen. Därutöver har det ännu inte beviljats tillstånd för import till unionen av livsmedel och foder för tre genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien, däribland sojaböna A2704-12 (25).

S. En färsk EU-omfattande undersökning visade att nästan 90 % av de svarande anser att det behövs nya lagar för att se till att produkter som säljs i unionen inte bidrar till den globala avskogningen (26).

Odemokratisk process

T. Omröstningarna i både den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilken ägde rum den 11 juni 2019, och i överklagandekommittén, som ägde rum den 12 juli 2019, ledde till att det inte utfärdades något yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöds av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

U. Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av yttrandet från medlemsstatskommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta inte är demokratiskt (27).

V. Under den åttonde valperioden antog parlamentet resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer, fastän den inte har någon rättslig skyldighet att göra det.

1. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

2. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 ( 28 ) , skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut.

4. Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011. Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt fortsätta sitt arbete med kommissionens förslag.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats på ett sådant sätt att bristerna i det nuvarande förfarandet, vilket har visat sig vara olämpligt, åtgärdas.

6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslag om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller för användning som livsmedel eller foder, om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan att det gjorts en fullständig bedömning av resterna från besprutning med kompletterande herbicider, och av metaboliter och kommersiella beredningar såsom de används i odlingsländerna.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna import, varken för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid som inte är godkänd för användning i unionen, i detta fall glufosinat.

10. Europaparlamentet påminner om att målen för hållbar utveckling endast kan uppnås om försörjningskedjorna blir hållbara och synergier skapas mellan olika politikområden ( 29 )

11. Europaparlamentet upprepar sin oro över att unionens stora beroende av import av djurfoder i form av sojabönor orsakar avskogning i tredjeländer ( 30 )

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tillåta import av genetiskt modifierade sojabönor, såvida inte det kan påvisas att odlingen av dessa inte bidrog till avskogningen.

13. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över alla sina nuvarande godkännanden av genetiskt modifierade sojabönor mot bakgrund av unionens internationella åtaganden, inbegripet åtagandena enligt Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och målen för hållbar utveckling.

14. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) ”Scientific opinion on the Assessment of genetically modiﬁed soybean A2704-12 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-009)”, EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5523, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5523.

(4) Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer.

(5) Kommissionens beslut 2008/730/EG av den 8 september 2008 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 247, 16.9.2008, s. 50).

(6) EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5523.

(7) ”Opinion of the Scientific Panel on genetically modified organisms (GMO) on an application (Reference EFSA-GMO-NL-2005-18) for the placing on the market of the glufosinate tolerant soybean A2704-12, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience”, EFSA Journal nr 524(2007), s. 1. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.524

(8) Se t. ex. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016, vol. 57, nr 1, s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, Charles M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, vol. 24, artikelnummer 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, EUT L 88, 29.3.2019, s. 28.

(10) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG, EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12) Efsa uppger till exempel att detta är fallet när den kompletterande herbiciden är glyfosat: Efsas bedömning ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, 2018, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(13) Bilaga G, medlemsstaternas kommentarer, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00992.

(14) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

(15) Testbiotech comment on the EFSA assessment of genetically engineered soybean A2704-12 for renewal https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-soybean-a2704-12-renewal.

(16) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/ToxicWastes/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(17) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18) Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, COM(2019)0352, s. 1.

(19) Idem, s. 2.

(20) Se delmål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(21) COM(2019)0352, s. 2.

(22) International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017): ”Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017”ISAAA Brief nr 53, s. 16 och s. 21. 21. http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(23) https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=161

(24) Europeiska kommissionens tekniska rapport 2013–063 ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation”, s. 23–24, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf: Mellan 1990 och 2008 importerade unionen vegetabiliska och animaliska produkter som stod för en avskogning på 90 000 km2. Vegetabiliska produkter stod för 74 000 km2 (82 %) av detta, varav oljegrödor låg bakom den största andelen (52 000 km2). Sojabönor och sojakraftfoder stod för 82 % av denna andel (42 600 km2), vilket motsvarar 47 % av unionens totala import av konkretiserad avskogning.

(25) Dessa siffror har hämtats från korshänvisningar till databasen för GMO-godkännanden vid International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/approvedeventsin/default.asp?CountryID=BR&Country=Brazil), och EU-registret över genetiskt modifierade livsmedel och foder (https://ec.europa.eu/food/plant/gmo/eu_register_en), båda från september 2019.

(26) https://www.fern.org/news-resources/press-release-87-per-cent-of-europeans-support-new-laws-to-combat-global-deforestation-new-poll-shows-1963/

(27) Se till exempel öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(28) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(29) Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (Antagna texter, P8_TA(2018)0333) punkt 67.

(30) Idem.