EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.10.1996 
KOM(96)471 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
ATT LARA I INFORMATIONSSAMHÄLLET 
Handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ 
(1996-1998) 

INNEHÅLLSFÖRETCKNING 
INLEDNING 5 
I. SKÄLEN TILL ETT EUROPEISKT INITIATIV 6 
II. HANDLINGSPLAN FÖR ETT EUROPEISKT INITIATIV 7 
II. 1 Handlingslinie 1 : Främja skolnätverkens anslutning till varandra på europeisk nivå 8 
11.2 Handlingslinie 2 : Uppmuntra till utveckling och spridning av program 11 
11.3 Handlingslinie 3 : Främja utbildning och stöd till lärarna 12 
11.4 Handlingslinie 4 : Ge alla berörda information om de pedagogiska möjligheter som 
multimedia erbjuder 14 
III. MOBILISERA RESURSER OCH AKTÖRER KRING PRIVATA OCH 
OFFENTLIGA PARTNERSKAP 15 
III. 1 Att utnyttja gemenskapsresurserna 15 
111.2 Att stimulera till privata och offentliga partnerskap 16 
111.3 Att mobilisera medborgarnas goda krafter och samla alla förmågor 17 
SLUTLEDNING 18 
BILAGA: 
Nya offentliga projekt som startats på nationell och europeisk nivå och som syftar till att 
främja användningen av multimedia i skolorna 19 
Tidsplan 1996-1998 21 
& ,3 - 4 
INLEDNING 
Genom globaliseringen av handeln, den nya teknologin och rörligheten i ekonomierna som 
kännetecknar världen av idag, genomgår varje samhälle stora förändringar. Européerna måste 
förebereda sig för detta och utbildningssystemet spelar en viktig roll när det gäller att hjälpa 
dem med det. 
I det nya informationssamhället gäller det för alla att ständigt, från den tidiga barndomen till 
vuxen ålder, hålla sig à jour med utvecklingen och skaffa sig ny kompetens1. 
Framtidens arbetstillfällen står på spel. Det är därför det är så viktigt att de redskap som 
informationssamhället erbjuder ställs till de förfogande för de nya utbildningarna. 
Kommissionen ger detta prioritet i sin vitbok Lära och lära ut -pä väg mot kunskapssamhället 
och Europeisk förtroendepakt för sysselsättning framlagd vid Europeiska rådets möte i Florens 
i juni 1996. 
Ansvariga politiker såväl på gemenskapsnivå2 som på nationell nivå har insett vidden av de 
pedagogiska och kulturella utmaningarna i informationssamhället. Inom kommissionen har 
arbetsgruppen Forskning-Industri "Undervisningsmjukvara och multimedia" ägnat sig åt att 
analysera undervisningsmultimedia samt marknad och användningsområde för dessa. 
Gruppens arbete har utmynnat i ett antal rekommendationer för hur forskningsinsatserna på 
detta området skall ökas och spridningen av undervisningsmultimedia stödjas genom hänsyn 
till användarnas behov och genom en samordnad mobilisering av de instrument som finns att 
tillgå3. 
De europeiska utbildningsministrarna, samlade till rådets möte, gav politisk klarsignal till 
kommissionen och medlemsstaterna genom att den 6 maj 1996 anta en resolution i vilken de 
uppmuntrar till användningen av ny teknologi inom utbildningen i samarbete med den privata 
sektorn. 
I Europa och i världen, i ett antal länder, som till exempel Förenade kungariket, Tyskland, 
Frankrike, Italien, de nordiska länderna, men också Förenta staterna och Japan, har man 
nyligen tagit initiativ till att ansluta skolorna till kommunikationsnäten, utbilda lärare och 
utveckla mjukvara som är anpassad till de pedagogiska behoven (se bilaga). I vissa länder 
engagerar sig också den privata sektorn, i partnerskap med myndigheterna, för att utrusta 
skolor och ansluta dem till näten . 
Se bland annat dokumentet från de europeiska industriledarnas rundabordskonferens: "Education for 
Europeans: Towards the Learning Society" (1995). 
Se följande dokument: Vitboken "Tillväxt, konkurrens och sysselsättning" (1993), "Mot 
informationssamhället i Europa, en handlingsplan" Kom (94) 347, Grönboken om uppfinningar (1996), 
Grönboken "Människan i centrum, att leva och arbeta i informationssamhället" (1996). 
Slutrapport från juli 1996 SEC (96) 1426/slutlig. Med detta som grund förbereder kommissionen redan 
till den 15 december 1996 en samordnad inbjudan till att lämna förslag till alla de program som berörs 
av undervisningsmultimedia. 
Till exempel Deutsche Telekom eller Bertelsmann inom ramen för det tyska initiativet, Brittiska 
förbundet för kabeloperatörer eller Apple, som startar pilotverksamhet i särskilda klasser i fem 
europeiska länder. 
Den nya teknologin har genom att bli mer användarvänlig utvecklats i rask takt och de 
pedagogiska behoven kan formuleras och bli mer lättförståeliga. Många lärare är öppna för 
att experimentera med nya metoder i undervisningen. Förutsättningarna finns där för att öka 
användningen av ny teknologi i undervisningen. Det handlar nu om att skapa en gynnsam 
miljö så att teknologin snabbt kan spridas och det skall ske genom en rad konkreta åtgärder 
på gemenskapsnivå, vilka kan stödja nationella och lokala initiativ. 
Det är mot bakgrund av detta som Europeiska rådet i Florens gav sitt stöd till det här 
initiativet och bad kommissionen att göra upp en handlingsplan så snart som möjligt. 
I. SKÄLEN TILL ETT EUROPEISKT INITIATIV 
Diverse forskning och pilotverksamhet har visat den pedagogiska nyttan av de nya metoder 
som informationssamhället erbjuder. Under förutsättning att den anpassas till behoven, 
underlättar teknologin inhämtandet av nya kunskaper och stimulerar till utvecklingen av nya 
inlärningssätt, som är flexibla, individuella och interaktiva. Genom teknologin skapas nya sätt 
att få tillgång till undervisning och utbildning och basen för tillträde breddas. 
Den ökar också möjligheterna till mänskligt och pedagogiskt utbyte och främjar flerspråkig 
och interkulturell kommunikation mellan de 72 miljoner elever och studerande och de 4,5 
miljoner lärare som finns i Europa. De nya metoder som informationssamhället erbjuder kan 
genom pedagogiska utbyten stärka gemenskapsintegrationen och den europeiska dimensionen 
i utbildningen. 
Flera hinder för teknologins spridning finns dock fortfarande. Datautrustningen i skolor och 
utbildningsanstalter är alltjämt undermålig, både kvantitativt och kvalitativt. De 
"multimediaprogram" som finns på marknaden visar sig ofta vara dåligt anpassade till de 
pedagogiska behoven. Skolornas ekonomiska resurser är begränsade på grund av 
besparingskrav. Införandet av nya pedagogiska metoder förutsätter också fortbildning av 
lärarna och en, ofta grannlaga, omstrukturering av undervisningsmetoder och organisation. 
Skolor och utbildningsanstalter bör hjälpa de unga att hitta sin plats i informationssamhället 
så att inte bara barn från priviligierade familjer och skolor kan dra nytta av de pedagogiska 
fördelarna med multimedia. Ojämlikheten när det gäller tillgången till de nya metoderna skulle 
öka alltmer och få allvarliga framtida konsekvenser för all utbildning och, på längre sikt, också 
för sysselsättningen och sammanhållningen i det europeiska samhället. 
Ett alltför litet antal användare och tillverkare av program skulle varaktigt drabba den 
europeiska multimediaindustrin. Denna verksamhetssektor med sina nya produkter och tjänster 
är ändå lovande genom sitt snabba uppsving och sin förmåga att skapa arbetstillfällen. Europa 
har ett kulturarv, intellektuella och ekonomiska resurser samt ett avsevärt tekniskt kunnande 
som borde kunna ge multimediaföretagen fördelar på den europeiska marknaden. 
Följaktligen skulle en situation där man är beroende av de pedagogiska och kulturella program 
som produceras av de viktigaste konkurrenterna vara mycket olycklig för gemenskapens 
kulturella identitet och språkliga mångfald. 
Det europeiska initiativet kommer att bidra till denna allmänna mobilisering, som för övrigt 
redan har inletts i några regioner och länder i gemenskapen, och de riktlinjer som ges i rådets 
resolution om mjukvara och multimedia i undervisningen kommer sålunda att följas. 
Initiativet syftar till att ge ökad kraft åt de, ofta sporadiska, åtgärder som vidtagits på nationell 
nivå och sätta dem i samband med varandra. Initiativet kommer att satsa på de åtgärder som 
ger det största mervärdet för gemenskapen genom att uppmuntra alla skolor att delta och, med 
respekt för subsidiaritetsprincipen, genom att ta hänsyn till skillnader i utvecklingsnivå mellan 
regionerna. 
Initiativet skall slutligen göra det möjligt att snabbare öka antalet användare, stärka den 
europeiska dimensionen genom utbytet av nyskapande pedagogiska metoder och påbörja 
uppbyggandet av en verklig europeisk marknad för undervisningsmultimedia. 
På detta område krävs riktade gemenskapsåtgärder för att utbytet skall bli maximalt trots 
begränsade ekonomiska resurser. I nuvarande handlingsplan prioriteras utbildning på 
grundskole- och gymnasienivå (inklusive utbildningen i yrkesinriktade program), de "svaga 
länkarna" i utbildningskedjan när det gäller användningen av ny teknologi. Användningen av 
ny teknologi är mycket mindre vanlig där än i den högre utbildningen och i fort- och 
vidareutbildningen. 
Det är viktigt att understryka vikten av ett livslångt lärande, alltifrån den grundläggande 
skolutbildningen till vidareutbildningen. Användningen av den nya teknologin i 
vidareutbildningen betyder emellertid andra aktörer och en annan typ av ansvar. Denna fråga 
kommer därför att behandlas i ett annat meddelande som kommissionen kommer att lägga 
fram inom kort och där hänsyn skall tas till det gensvar som grönboken "Människan i centrum 
-Att leva och arbeta i informationssamhället" fått. 
II. HANDLINGSPLAN FOR ETT EUROPEISKT INITIATIV 
Initiativet har tre målsättningar: 
- Att påskynda skolornas inträde i informationssamhället så att nya möjligheter till 
kommunikation med hela världen öppnas. 
- Att främja en ökad användning av multimedia i undervisningen och skapandet av en kritisk 
massa av användare, multimediaprodukter och multimediatjänster för utbildningsändamål. 
- Att stärka den europeiska dimensionen inom utbildningen med hjälp av de verktyg som 
informationssamhället erbjuder och samtidigt framhäva de kulturella och språkliga 
olikheterna. 
För att målen skall kunna uppnås, kommer initiativet att inriktas på fyra kompletterande 
handlingslinjer till stöd för lokala och nationella initiativ5: 
Initiativet ingår i de behörighetsområden som föreskrivs i unionsfördraget när det gäller utbildning, 
regional sammanhållning, industri, forskning och teknisk utveckling samt de transeuropeiska 
7 
HANDLINGSLINJERNA 
1. Att främja skolnätverkens anslutning till varandra på europeisk nivå. 
2. Att uppmuntra till utveckling och spridning av program. 
3. Att främja utbildning och stöd till lärarna. 
4. Att ge alla berörda information om de pedagogiska möjligheter som multimedia 
erbjuder. 
Initiativet skulle kunna stödjas av en liten grupp personer, som är välkända för sin 
framsynthet och övertygelse och vars roll skulle vara att agera vapendragare för initiativet och 
på så sätt ge det extra bärkraft. 
II. 1 Handlingslinje 1 : 
Främja skolnätverkens anslutning till varandra på europeisk nivå. 
(i) Problemställning 
Elektroniska nätverk för skolor inrättas på flera olika ställen, som experimentverksamhet och 
på regional och lokal nivå. De skall bland annat göra det möjligt att skicka E-post, träna sig 
i grupparbete (framställning av temainriktade databaser, jämförande praktiskt arbete, 
grupparbeten där man sammanställer texter och bilder) samt organisera forum för både elever 
och lärare som på så sätt kan utbyta information, råd och erfarenheter. 
De försök som pågår visar de pedagogiska fördelarna: vägar till kommunikation med 
omvärlden öppnas, autonomin vid kunskapssökandet blir större, motivationen vid 
sammanställningen av material ökar (man skriver för någon), förmågan till grupparbete kring 
teman av allmänt intresse som till exempel miljö, samhälle och nyheter utvecklas. Genom 
detta ökas kunskaperna om kulturella och språkliga skillnader, antingen de är av regional 
karaktär (till exempel jämförelser mellan levnadsvillkor i stan och på landet) eller nationell 
(språkutbyten, frågor och svar om det politiska och sociala livet etc). 
De regionala och nationella skolnätverkens anslutning till varandra kan betyda mycket för 
undervisningen i ämnen som språk, naturvetenskap, historia och konst, vars europeiska 
dimension är uppenbar. Nätverken borde göra det möjligt för skolorna att i ökande grad 
använda elektronisk information som framställts av museer eller andra pedagogiska eller 
kulturella inrättningar. 
Det är fortfarande ett litet antal skolor och utbildningsanstalter som berörs av de nuvarande 
nätverken: färre än 5 % av de europeiska skolorna hade i mitten av 1996 tillgång till ett 
elektroniskt nätverk för skolor eller till Internet . Dessutom kommunicerar dessa skolor inte 
kommunikationsnäten. 
Bakom denna siffra finns dock stora nationella olikheter: 2/3 av skolorna i Sverige och Finland är 
anslutna till nätverk, medan siffran i Förenade kungariket är 15 % samt i Frankrike och Tyskland lägre 
än 2 %. 
mycket på europeisk nivå, dels på grund av tekniska och språkliga svårigheter, men framförallt 
på grund av okunnighet om de försök som görs i övriga medlemsstater. 
Den anslutning av skolor till Internet som nu sker, och som görs spontant eller tillsammans 
med myndigheter, riskerar faktiskt att snabbt minska på grund av den överbelastning på kort 
sikt som kommer att drabba Internet eller på grund av att lärare och andra berörda inte är 
tillräckligt övertygade om den pedagogiska nyttan av den nya teknologin. 
Kommissionen stöder för övrigt tanken på en "allmän tillgång" till informationssamhället. 
Detta innebär bland annat att skolor, universitet och bibliotek bör anslutas. Förberedande 
arbeten har inletts, både på gemenskapsnivå och nationell nivå, för att öka tillgången till 
informationssamhällets kommunikationer och service inom undervisningens område7. 
Skolnätverkens anslutning till varandra bör göra det möjligt med ett utbyte av nyskapande 
pedagogiska metoder mellan skolklasser i Europa. På så vis kan kulturella och språkliga 
olikheter komma till uttryck och man kan ta intryck av sådan pågående pilotverksamhet, som 
syftar till att skapa en pedagogisk miljö som är öppen för innovationer oavsett om den är på 
lokal, regional, nationell, europeisk eller internationell nivå . 
De konkreta språkliga kommunikationssvårigheterna bör inte överskattas. I skolorna finns en 
priviligierad miljö för språkinlärning och multimedia erbjuder genom bild och ljud ett 
mångsidigt uttryckssätt, som avsevärt underlättar den ömsesidiga förståelsen. 
Dessa åtgärder kommer att vidtas samtidigt som lokala nätverk stegvis byggs ut och målet på 
sikt är att få med alla europeiska skolor, även i de minst gynnade regionerna. 
(ii) Genomförande 
Konkreta projekt för anslutning av skolnätverk till varandra kommer att lanseras som 
en uppföljning av "Europeiska året för ett livslångt lärande". Initiativet kommer att baseras på 
de nätverk som redan är väl etablerade på lokal eller regional nivå och sedan ansluta dem till 
varandra. Detta "nätverksnät" kommer successivt att utvidgas till att omfatta alla skolnätverk, 
befintliga eller under uppbyggnad, och också geografiskt isolerade eller socialt mindre 
gynnade skolor. På så sätt kan ett "vänortssystem" mellan städer och regioner i Europa byggas 
upp. 
Initiativet kommer att utgå från de planer som de lokala, regionala eller nationella 
myndigheterna gjort upp, eftersom endast dessa kan besluta om utrustning för skolorna, även 
om de regioner som uppfyller kraven för detta kan räkna med att få stöd från strukturfonderna. 
Initiativet kommer också att stödja sig på den försöksverksamhet som lanserats inom ramen 
för gemenskapsprogrammen för forskning och utbildning. 
"Allmänna telekommunikationstjänster på en helt avreglerad marknad" KOM (96) 73 slutlig. Jämför 
också det initiativ som det brittiska Telekommunikationsbolaget OFTEL tagit till att skapa en 
arbetsgrupp för utbildning inom ramen för konsultation om de allmänna tjänsterna. 
Som exempel kan nämnas de projekt som kommit till stånd genom gemenskapsprogram och projektet 
"Utbildning över gränserna" som lanserades på G-7-mötet i Bryssel om informationssamhället. 
"Nätverksnätet" kommer att vara öppet för verksamhet som bedrivs i länder utanför 
gemenskapen, särskilt länderna i Central- och Östeuropa. 
Flera typer av insatser är nödvändiga: 
• Kommissionen kommer att arbeta för att pedagogisk försöksverksamhet skall bedrivas i 
ett litet antal skolor. Man kan då forska kring samspelet mellan teknologi och pedagogik 
och bland annat utveckla olika arbetssätt för grupparbete på nätverket. 
• Kommissionen kommer att verka för att särskilda multimediaklasser, av det slag som redan 
finns i flera länder9, inrättas och nätverksansluts. Sådana klasser gör det möjligt för lärare 
och elever att utarbeta pedagogiska projekt där multimedia används och att vänja sig vid 
användningen av den nya teknologin i speciellt utrustade lokaler. Nätverket gör det också 
lättare att med hjälp av specialiserade lärare få till stånd pedagogiska utbyten på flera språk. 
I dessa lokaler skall lärarna också kunna få rådgivning på distans. 
• En konferens skall organiseras före 1996 års utgång och man skall då summera läget för 
de nationella skolnätverken, vilka behoven är, vilken praxis man har och vilka svårigheterna 
är (till exempel teknologiska, juridiska, ekonomiska...). I konferensen kommer att delta 
personer som varit engagerade i lokala, regionala och nationella initiativ (lärare, 
dataföretag, nätverksoperatörer och företag som erbjuder on line-tjänster, skolledare och 
föreningar). 
En arbetsgrupp kommer att behandla frågor om upphovsrätt för att skydda den pedagogiska 
användningen av multimediaprodukterna samt de säkerhetsfrågor som är förbundna med 
att skolnätverken använder sig av Internet (till exempel information som har inslag av våld, 
rasism, pornografi och pedoflli). 
• Med resultaten från konferensen som grund, skall de tekniska arrangemangen för en 
anslutning av de europeiska skolnätverken till varandra (den infrastruktur som skall 
användas kan vara såväl en uppkoppling på telefonnätet, digitala flertjänstnät eller nät med 
hög effekt som ger tillgång till Internet), kostnaderna och lämplig finansiering undersökas 
inom ramen för en genomförbarhetsstudie. 
• Ledningen av projektet för anslutning på europeisk nivå av regionala och nationella 
skolnätverk till varandra kan anförtros åt olika konsortier i nära samarbete med 
utbildningsministrarna, de lokala och regionala behöriga myndigheterna samt de berörda 
företagen. 
• Kommissionen kommer för övrigt att företa en analys av de erfarenheter som gjorts i 
länderna i Europeiska gemenskapen och hos dess viktigaste partner i syfte att utsträcka 
tillämpningsområdet för de allmänna tjänsterna i telekommunikationerna till att gälla även 
anslutningen av skolor och utbildningsanstalter. Resultaten kommer att användas med sikte 
på att förslag skall utarbetas inom ramen för den övervakningsrapport, som kommissionen 
Till exempel projektet "Interaktiva undervisningsmultimedia" som organisationen Ligue Française de 
l'Enseignement et de l'Education Permanente startat i Frankrike. 
Regionerna har varit särskilt aktiva när det gäller informationssamhället. Sex regioner förband sig redan 1994 
att tillsammans utarbeta konkreta tillämpningar (IRIS-initiativet). 
10 
skall lägga fram före 1997 års utgång och som skall behandla nivån, kvaliteten och 
räckvidden på de allmänna tjänsterna i telekommunikationerna. 
II.2 Handlingslinje 2: 
Att uppmuntra till utveckling och spridning av program som är av europeiskt intresse 
och som kan användas i pedagogiskt syfte. 
(i) Problemställning 
Inom de befintliga nätverken utväxlar man pedagogiska idéer inom elevgrupper, mellan elever 
och lärare eller mellan lärare. Nätverken gör det också möjligt att överföra det pedagogiska 
material som förverkligar idéerna. Det är följaktligen viktigt att uppmuntra till utveckling och 
spridning av "program" med sådant material. 
Olika mediaslag har fortfarande olika principer för utveckling, produktion och distribution. I 
och med utvecklingen av digitaltekniken är det emellertid enkelt att överföra audiovisuellt 
material eller material på papper till elektroniska program (CD-ROM, CD-I eller on line­
service). Skapandet av multimediaprogram förutsätter icke desto mindre omformning av 
innehållet och ett nytt framställningssätt. Ett samarbete mellan specialister på AV-hjälpmedel, 
multimediaförlag och pedagoger måste etableras för att denna kapacitet fullt ut skall kunna 
utnyttjas. 
Möjligheterna att förbättra innehållet kommer att bli ännu större när det blir allt fler digitala 
TV-kanaler. Pedagogiska och kulturella utsändningar kommer att bli särskilt populära att döma 
av allmänhetens krav och förväntningar. Eftersom det är så vanligt med TV, bör de 
audiovisuella hjälpmedlen kunna bli en viktig inkörsport till undervisningsmultimedia i 
skolorna och hemmen. 
De audiovisuella produkterna kommer att kunna vara dels pedagogiska utsändningar för vissa 
specifika utbildningsändamål, dels information på hög nivå och dels utsändningar av hög 
kvalitet avsedda för allmänheten, men som lärare kan tänkas ha med som en del av sin 
undervisning. 
Flera TV-bolag erbjuder redan en "kontinuerlig service" där en uppbackning på flera områden 
ingår, till exempel producerar både den svenska utbildningsradion (UR) och BBC regelbundet 
videokassetter som bygger på programmen. Detta förfarande kommer att kunna användas även 
vid en ökad digitalisering. BBC producerar på så sätt CD-ROM-skivor med Shakespeare-teater 
utifrån sina audiovisuella produktioner. I Frankrike har TV-kanalen la Cinq digitaliserat de 
flesta av sina utsändningar och på så sätt kan en programbank byggas upp. Denna kan 
uttnyttjas av användare på olika institutioner utifrån deras speciella behov. De tekniska 
frågorna är idag nästan helt lösta, men det återstår problem av juridisk karaktär att lösa. 
När det gäller radiostationer främjar vissa av dem den europeiska dimensionen i sitt 
kommersiella utbud. Fjorton offentliga kanaler som ingår i Radiostationernas europeiska 
sammanslutning har sålunda beslutat att genom en gemensam "serviceenhet" utväxla 
11 
sändningar som har ett europeiskt kulturellt intresse. I ett annat sammanhang pågår ett projekt, 
"Utbildningkanal Europa", som startats av vissa europeiska radiostationer11. 
(ii) Genomförande 
Följande åtgärder planeras: 
• Det finns många sätt att producera och sprida audiovisuellt material och 
multimediamaterial. För att studera detta skall en arbetsgrupp med företrädare på hög nivå 
för producenter och sändare av utbildningsprogram samt för multimediaförlagen inrättas 
före utgången av 1996. 
Arbetsgruppen skall ha till uppgift att undersöka möjligheterna till samverkan vid 
framställningen av pedagogiskt material av allmänt intresse (till exempel språkinlärning, 
vetenskap, kultur och europeisk civilisation, konst och musik), som skall vara anpassat till 
undervisningen och utbildningen. För att underlätta spridningen av detta material, bör 
gruppen särskilt fastställa allmänna principer för kvalitet och utbyte av material av 
pedagogiskt intresse samt studera de tekniska och juridiska villkoren för användningen av 
materialet i skolor och i andra pedagogiska och kulturella verksamheter. 
• Kommissionen skall å sin sida göra en inventering av pedagogiskt multimediamaterial, 
som finns att tillgå på olika sätt (CD-ROM, CD-I, on line-tjänster och radio- och TV-
program av pedagogisk karaktär). Resultatet av inventeringen skall i stor skala spridas till 
de som berörs. 
• Slutligen skall kommissionen, genom att ge stöd till konkreta projekt, främja att särskilda 
multimediacentrum (till exempel mediatek, fortbildningscentrum för lärare och "digitala 
bibliotek" med on line-tjänster) inrättas och ansluts till elektroniska nätverk. Användarna 
skall där kunna få tillträde till ett stort urval europeiska produkter och tjänster inom AV 
och multimedia. 
II.3 Handlingslinje 3: 
Att främja utbildning och stöd till lärarna så att de skall kunna integrera ny teknologi 
i den pedagogiska verksamheten. 
(i) Problemställning 
Undervisningsmetoderna håller på att utvecklas. En aktiv metodik används redan i stor 
utsträckning i språkundervisningen, där man sedan länge har tillgång till AV-hjälpmedel. 
Många lärare är öppna för innovationer, men möter inte alltid ett tillräckligt gensvar hos 
omgivningen för att våga sig på försöksverksamhet och utvärdering när det gäller nya 
pedagogiska grepp. Till detta kommer osäkerheten inför användningen av den nya tekniken, 
som en nybörjare ofta får lägga ner så mycket tid på bara för att få den att fungera, vilket gör 
att de flesta lärare inte klarar detta på egen hand. 
Erfarenheter av audiovisuella program i utbildningssyfte finns i flera länder. I Israel har alla kanaler, även de 
kommersiella, anslagit programtid för utbildning och en hel utbildningskanal har på så sätt kunnat inrättas. 
I Kanada måste de offentliga TV5kanalerna sända minst ett valfritt program per vecka som kan användas för 
pedagogiska ändamål. 
12 
I de fall den nya teknologin använts med framgång har den varit ett stöd för nya pedagogiska 
grepp, som lämnar större utrymme för elevinitaitiv och arbete i grupp. Lärarnas roll har 
därmed ändrats. De måste lära sig att ge ledning och uppmuntran till grupper av elever, 
samtidigt som de måste svara för uppföljning och utvärdering av varje elevs inlärning. 
Att lärarkåren är ordentligt förberedd och att teknisk assistans finns att tillgå när den nya 
utrustningen skall användas verkar vara två nyckelfaktorer för framgång när det gäller att öka 
användningen av multimedia i undervisningen. Utbildningen av lärarna återfinns bland de 
åtgärder som prioriteras i medlemsstaterna (till exempel "Multimedia in Teacher training" i 
Nederländerna eller verksamheten som bedrivs av National Council for Educational 
Technology i Förenade kungariket). Ett stort antal försöksverksamheter har bedrivits och det 
gäller nu att ytterligare utvärdera metoderna och resultaten på gemenskapsnivå. 
(ii) Genomförande 
När det gäller utbildningen av lärarna verkar den praktiska försöksverksamheten på plats vara 
den mest lovande. Utbildningen bör ske i samband med bildandet av skolnätverket och bör 
på sikt riktas inte bara till ett stort antal lärare i ungdomsskolan utan också till andra lärare 
under förutsättning att liknande metoder kan användas. 
Utbildningen bör inriktas på användandet av utrustningen (apparatur, tjänster och mjukvara), 
informationssökning och redigering av information som erhållits på nätverken samt utformning 
och spridning av pedagogiskt multimediamaterial. Utbildningen kan göras mer effektiv genom 
inrättandet av en teknisk och pedagogisk service som kan ge stöd åt de fardigutbildade lärarna 
när de skall använda multimedia ute i klassrummen. Det kommer att röra sig om att: 
• Stärka utbildningsåtgärderna inom ramen för gemenskapsprogrammen. Kommissionen 
kommer särskilt att uppmuntra till lärarutbyten mellan europeiska skolor, vilket kommer 
att göra det möjligt att utbyta erfarenheter, liksom för de oerfarna lärarna att börja med 
multimedia direkt i klassrummen. För att nå så många lärare som möjligt, kommer man 
inom projekten också att uppmuntra till "distanskurser", som gör det möjligt för lärarna att 
få denna fortbildning utan att behöva förflytta sig. 
• Se till att synpunkter och erfarenheter rörande verksamhet på nationell nivå kan komma 
hela lärarkåren till godo. Skapandet av ett nätverk av utbildningscentrum för lärare, som, 
med stöd av lokala och nationella initiativ och redan befintliga gemenskapsprojekt1 , skall 
göra det möjligt att sprida kunskaper och erfarenheter vidare på europeisk nivå. 
Till exempel projekten Trends (programmet för telematiska tillämpningar), Fetiche (Sokratesprogrammet) och 
Web for schools (programmet för informationsteknologi). 
13 
II.4 Handlingslinje 4 
Att ge alla berörda information om de pedagogiska möjligheter som den nya teknologin 
erbjuder. 
(i) Problemställning 
Att nätansluta skolor och stimulera till framställningen av pedagogiskt material är viktigt, men 
det räcker inte. För ökad kunskap om hur undervisningsmultimedia kan användas krävs också 
bättre information, inte bara till de lärare som skall fatta beslut om ändrade 
undervisningsmetoder utan också till skolledare och ansvariga politiker. De senare bör särskilt 
erinras om nödvändigheten av att skapa en lämplig miljö. 
Informationskällorna om användningen av undervisningsmultimedia och AV-hjälpmedel är 
otillräckliga och mycket utspridda. De är svåråtkomliga på gemenskapsnivå och till och med 
på nationell nivå. Ett antal websidor på Internet har dock skapats där man presenterar 
europeiska pedagogiska projekt där nya metoder används. Databaser om teknologi, mjukvara 
och tjänster inom AV och multimedia finns också eller håller på att utarbetas i flera 
medlemsstater och på kommissionen. 
Om man gör de här databaserna mer tillgängliga och också ökar möjligheterna till dialog 
mellan lärare och de administrativt ansvariga när det gäller det praktiska förfarandet, så har 
man med detta förbättrat informationen till de berörda inom undervisningen. 
(ii) Genomförande 
En sammanlänkning av de olika websidorna på Internet med de databaser som skapats i 
medlemsstaterna skulle underlätta tillgången till information om vilka projekt som pågår i 
Europa och vilka resurser som finns inom pedagogisk AV och multimedia. Detta betyder i 
praktiken: 
• Med medlemsstaternas stöd kommer kommissionen att främja inrättandet av en plattform 
för utbyte av information på Internet. 
• På denna plattform kommer aktörererna inom utbildning, multimedia och AV att kunna 
konsultera en guide där de får information om de olika websidorna på Internet rörande 
pågående projekt i gemenskapen och de databaser som skapats i medlemsstaterna. I guiden 
kan man också få detaljerad information om hur man bildar ett skolnätverk, vilken 
mjukvara som finns, utvärdering av erfarenheter som gjorts i medlemsstaterna13 samt 
villkoren för utprovande och införskaffande av material och mjukvara till förmånspriser. 
• Plattformen skall också vara ett debattforum för lärare, programmakare och skolledare. 
De tekniska arrangemangen för nätanslutning av de befintliga databaserna och servrarna och 
inrättandet av en flerspråkig plattform skall undersökas inom ramen för en 
genomförbarhetsstudie. 
Jämför till exempel med de erfarenheter som Tyskland har av databasen SOD1S, de försök i Förenade 
kungariket som gjorts med hjälp av National Council for Educational Technology eller det projekt i Frankrike 
där det franska utbildningsdepartementet sammanställer en katalog över meny valsprogram. 
14 
De lärare och administrativt ansvariga som ännu inte har tillgång till de telematiska 
nätverken bör också underrättas.Kommissionen kommer att använda sig av traditionella 
medier (broschyrer, radioutsändningar, audiovisuella hjälpmedel och föreläsningar) för att 
informera de lokala aktörerna om pågående verksamhet, uppvisningar och tematräffar och 
om vilka kontaktpersoner som finns och hur dessa kan nås. 
III. MOBILISERA RESURSER OCH AKTÖRER KRING PRIVATA OCH 
OFFENTLIGA PARTNERSKAP 
Om initiativet skall lyckas, behövs en stark uppslutning från aktörer inom multimedia både 
på den privata och den offentliga sidan i form av nationella eller regionala partnerskap som 
inrättats på europeisk nivå eller inom ramen för den informationskampanj som syftar till att 
sprida kunskap till så många som möjligt och att mobilisera medborgarnas goda krafter och 
samla alla förmågor. Med respekt för subsidiaritetsprincipen och med hänsyn till skillnader 
i utvecklingsnivå mellan regionerna, kommer kommissionen att stödja den verksamhet som 
bedrivs i medlemsstaterna. Den kommer också att främja samarbetet mellan staterna enligt de 
fyra handlingslinjer som nämnts. 
HI.l Att utnyttja gemenskapsresurserna 
Initiativet skall utnyttja att gemenskapsinstrumenten kompletterar dels varandra dels de 
nationella instrumenten. Denna samordning kommer att ske genom en inbjudan till att lämna 
gemensamma projektförslag, enligt de rekommendationer som utfärdats av arbetsgruppen 
"Undervisningsmjukvara och multimedia". Varje instrument skall dock användas enligt de 
särskilda regler som gäller för just det. En första inbjudan till att lämna förslag av den här 
typen bör kunna lanseras den 15 december 1996. Följande program berörs: 
• Telematiska tillämpningar, Informationsteknologi, Socio-ekonomisk forskning inom 
forskning och utveckling genom försöksverksamhet och uppföljningsåtgärder. 
• Media II och Info 2000 för utarbetandet av "material" inom multimedia. 
• Sokrates och Leonardo da Vinci till utbildning. 
• De medel som anslagits till de transeuropeiska telekommunikationsnäten för spridningen 
av multimediatillämpningar inom undervisningen. 
Initiativet kommer ocksä att uppmuntra till utnyttjandet av andra linansieringsmöjligheter, som 
till exempel 
• strukturfonderna inom utbildningsområdet (inklusive utrustning av skollokaler i 
stödregioner). Denna möjlighet kommer att utnyttjas i den mån som medlemsstaternas 
programmering prioriterar detta initiativs målsättningar och i enlighet med de förfaranden 
som föreskrivs i strukturfondernas regler, 
14 Spanien och Portugal utarbetar till exempel för närvarande regionala planer för utrustning av skolor. 
15 
lån som är avsedda för utvecklingen av informationssamhället. 
III.2 Att stimulera till privata och offentliga partnerskap 
Att utrusta skolorna med multimediamaterial och audiovisuellt material, att utveckla 
pedagogiska metoder och att utbilda och ge datastöd åt lärarna kommer att kräva en långvarig 
gemensam ansträngning. 
I vissa medlemsstater och i Förenta staterna finns redan partnerskap mellan den privata och 
offentliga sektorn vilka har till syfte att utveckla den nya teknologin inom ungdomsskolan och 
vidareutbildningen . Skolorna får på detta sätt ofta tillfälle till inblickar i företagsvärlden. 
Åtgärderna skall särskilt bidra till att 
främja spridningen av föredömliga metoder för genomförandet av projekt (installationer, 
förvaltning), 
underlätta bildandet av varaktiga partnerskap mellan den privata och offentliga sektorn. De 
skall ha i uppgift att få fram sådana finansieringssätt för anskaffning av utrustning, tjänster och 
mjukvara som kan anpassas till de behov och den budget skolorna har och samtidigt 
tillfredsställa båda parternas intressen. 
Ett seminarium om partnerskapen mellan den privata och offentliga sektorn kommer att 
anordnas i början av 1997. Företrädare för organisationer, myndigheter och företag kommer 
att delta och deltagarna kommer att uppmuntras till att gemensamt utarbeta allmänna 
samarbetsprinciper via "avsiktsförklaringar" ("Memorandum of understanding"). 
Innan dessa avsiktsförklaringar görs, skall seminariet undersöka möjligheten av att, på initiativ 
av privata och offentliga aktörer inom undervisningsmultimedia samt nätverksoperatörer, 
inrätta ett europeiskt organ, av typen privat stiftelse, vars juridiska struktur återstår att 
bestämma. 
Organet skulle fungera som en central för referenser och dialog mellan aktörerna på europeisk 
nivå. Den skulle ha till uppgift att främja inrättandet av nya partnerskap i medlemsstaterna och 
i regionerna och att knyta samman de partsammansatta sammanslutningar som redan bildats. 
Kommissionen skulle i detta sammanhang kunna erbjuda sig att tillsammans med 
medlemsstaterna se till att aktörerna får kontakt med varandra och delar med sig av sina 
erfarenheter. 
Organisationer för vidareutbildning, som till exempel Campo i Italien, Schulen ans Netz i Tyskland, Forum 
i Frankrike och Fimmbo i Nederländerna har sålunda bildats. Initiativ av den här typen har också tagits när 
det gäller skolor i Förenta staterna. 
16 
111.3 Att mobilisera medborgarnas goda krafter och samla alla förmågor 
Kommissionen kommer att stödja åtgärder vars syfte är att, i samarbete med alla aktörer inom 
sektorn, multimediaföretag och nätverksoperatörer, upplysa aktörerna och de ansvariga på 
utbildningsområdet om fördelarna med undervisningsmultimedia. Institutioner i den högre 
utbildningen skulle också kunna delta. 
Två typer av evenemang kommer att anordnas varje år: 
• De anslutna skolorna kommer att anordna "Särskild verksamhet under en weekend eller 
en dag" för att skolorna skall kunna visa upp sitt arbete och sina resultat när det gäller 
nätverksanslutningen. Företag och organisationer kommer i anslutning till detta att 
uppmuntras till att i olika former bli faddrar åt skolorna och till att ge datatekniskt stöd så 
att nya skolor kan nätverksanslutas. 
I samband med Europadagarna kommer en öppet hus-verksamhet att anordnas i de 
deltagande skolorna så att föräldrar, elever, skolledare och lokala myndigheter kan få 
information om skolornas verksamhet inom multimedia. Den första uppvisningen kommer 
att göras under den weekend som följer på Europadagen (9 maj). 
• En europeisk tävling om bästa multimediaprodukter för undervisning (med utdelning 
av ett europeiskt logo) kommer att i samarbete med ungdomar och lärare och med 
kommissionens stöd att ordnas regelbundet enligt förebild från den verksamhet som bedrevs 
inom ramen för "Europeiska året för ett livslångt lärande". Syftet är att försöka få skolor 
att framställa och sprida multimediamaterial genom nätverken och att göra unga talanger 
kända hos förlagen. 
17 
SLUTLEDNING 
Från den tidiga barndomen kommer européerna att behöva lära sig att hantera de nya 
redskapen för information och kommunikation för att kunna hitta sin plats i ett samhälle som 
alltmer grundas på kunskap. Deras möjligheter till sysselsättning och deras hela framtid är 
avhängigt av detta, vilket också påpekas i Europeisk förtroendepakt för sysselsättning. 
Europeiska rådet har insett vikten av ett snabbt agerande för att inte skolorna skall lämnas 
utanför informationssamhället. Detta handlingsprogram, som tillkommit på rådets begäran och 
sträcker sig över två år, koncentrerar de möjligheter som de olika gemenskapsinstrumenten ger 
till ett begränsat antal åtgärder som ger ett europeiskt mervärde åt lokala, regionala och 
nationella initiativ. 
Att knyta skolor till varandra med hjälp av informationssamhällets redskap, att uppmuntra till 
framställande och utbyte av europeiskt "material" och att stimulera till spridningen av 
kunskaper och erfarenheter inom undervisningsmultimedia kommer att stärka 
gemenskapsintegrationen och den europeiska identiteten. 
För att handlingsplanen fullt ut skall lyckas måste det också finnas ett starkt engagemang från 
medlemsstaternas, regionernas och den privata sektorns sida. Gemenskapen bör tillsammans 
med medlemsstaterna se till att alla skolor, universitet och bibliotek blir anslutna till 
kunskapsnätverken redan vid 2000-talets början så att alla unga européer kan få största möjliga 
utbyte av multimediarevolutionen. 
Bilaga: 
Nya offentliga projekt som startats på nationell nivå 
och som syftar till att främja användningen av multimedia i skolorna 
1. Europa 
Tyskland 
Ministeriet för utbildning, vetenskap och teknik har tillsammans med Deutsche Telekom tagit 
initiativet till ett treårigt projekt "Schulen ans Netz", som syfter till att ansluta 10.000 skolor 
till informationstjänster on line. 
Danmark 
Inom ramen för den allmänna handlingsplan, "INFO 2000 IT&T Action plan", som lanserades 
1994, räknar regeringen med att ha anslutit alla grundskolor och gymnasier till det nationella 
och internationella nätverket fram till är 2000. 
Finland 
Undervisningsministeriet lanserade 1995 en femårig plan kallad "Education, training and 
research in the Information society: a national strategy", som syftar till att före år 2000 
ansluta alla skolor och utbildningsanstalter till informationsnätverken. 
Frankrike 
Regeringen satte 1995 beteckningen "av allmänt intresse" på 244 projekt varav vissa inom 
utbildning och kultur. Utbildningsministeriet skall också göra en inventering av vilka digitala 
resurser som finns och man kommer också att, tillsammans med de som erbjuder material och 
tjänster on line, se till att tjänster finns att tillgå. Skolor i 13 akademier skall knytas samman 
genom forskningsnätet RENATER. 
Italien 
I oktober 1995 inrättades genom en förordning från Utbildningsministeriet en arbetsgrupp i 
syfte att öka användningen av ny teknologi i undervisningen och en handlingsplan för att 
utrusta skolorna med multimediamaterial. Före år 2000 skall 20 % av skolorna på låg- och 
mellanstadiet och 30% av högstadieskolorna och gymnasierna ha utrustats. 
Förenade kungariket 
I november 1995 lanserade regeringen ett projekt kallat "Superhighways in Education - The 
Way Forward" för att ansluta skolor och högskolor till informationsnätverken. Initiativet har 
kommit till stånd efter en omfattande enkät som sedan i april gått ut till 400 organisationer. 
Inom ramen för initiativet kommer 23 pilotprojekt att få 12 miljoner ecu i stöd. 
Sverige 
Ett nationellt skolnätverk, S koldatanätet, finns sedan 1994 på Internet. Sedan 1995 skall alla 
kommuner vidta åtgärder för att ny teknologi skall kunna användas i skolorna. I ett lagförslag 
som lagts fram för riksdagen görs användningen av ny teknologi obligatorisk i lärarnas 
grundutbildning. Även fortbildningen skall utökas på detta område. 
19 
Europeiska gemenskapen 
Ett stort antal program som till exempel Telematiska tillämpningar (1994-1998), Media II och 
Info 2000 (1996-1999), Sokrates och Leonardo (1995-1999) ger alla sitt stöd till forskning, 
produktion och spridning av undervisningsmultimedia och till fortbildning av lärarna på detta 
område. 
2. Förenta staterna 
I februari 1996 lanserade Bill Clinton ett nationellt initiativ "The Technology Literacy 
challenge" för anslutning av alla amerikanska skolor till informationsnätverket före år 2000. 
En "Technology Literacy Challenge Fund" på 1.6 miljarder ecu, inrättad på fem år, skall 
främja partnerskap där delstaterna och privata företag vardera skall ha lika stor del. En "Local 
Innovation Fund" med 39 miljoner ecu per år till sitt förfogande skall finansiera lokala 
initiativ på samma villkor som när det gäller de offentlig-privata partnerskapen. 
3. Japan 
Utbildningsministeriet lanserade 1990 en nioårig plan för att träna eleverna i användningen 
av multimedia, utrusta alla skolor med material och multimediamjukvara, utbilda lärarna i hur 
man införlivar multimedia i undervisningsmetoderna och allmänt stödja användandet av 
avancerad teknologi. MITI lanserade i maj 1994 ett Program för infrastruktur inom 
kommunikation, i vilket tonvikten läggs på utvecklingen av multimediatillämpningar i 
undervisningen (se bland annat projektet "100 skolors nätverk"). 
20 
"ATT LARA I INFORMATIONSSAMHÄLLET" 
Vägledande tidsplan 1996-1998 
Handlingsplanen "Att lära i informationssamhället" bygger på en nära samordning 
mellan de finansieringsinstrument som redan finns i gemenskapen (program och 
budgetposter) och som förvaltas av kommissionen. Hänsyn måste emellertid tas till de 
regler och specifikationer som finns för varje program. Ingen tilläggsbudget krävs. Det 
handlar om att kombinera dessa instrument sinsemellan och med andra europeiska och 
nationella instrument, offentliga såväl som privata, så att de kompletterar varandra enligt 
de rekommendationer som utfärdats av arbetsgruppen "Undervisningsmjukvara och 
multimedia". 
Handlingslinie 1 
Främja en anslutning på europeisk nivå av Löptid 
skolnätverk till varandra 
Inventering av lokala, nationella och internationella Oktober 1996 
skolnätverk (arbetsdokument) 
Konferens December 1996 
Teknisk-ekonomisk genomförbarhetsstudie för den Mars 1997 
europeiska anslutningen 
Förberedelse och uppföljning av skolornas anslutning 1997-1998 
till nätverk 
Pilotverksamhet med nätverksanslutning av 1997-1998 
experimentella multimediaklasser 
Handlingslinie 2 
Uppmuntra till framställning och spridning av material Löptid 
Workshops Oktober 1996 
Bild och vetenskaplig utbildning i Europa 
Förberedelse och ledning av arbetsgruppen med företrädare för 1997 
multimedia och AV-material inom undervisningen 
Inventering av material och utvärdering av metoder Juni 1997 
(studieresultat) 
Stimulans och uppföljning vid samproduktion av europeiskt 1997-1998 
undervisningsmaterial 
Inventering av resurscentrum inom multimedia December 1996 
Genomförbarhet och förberedelser för deras nätverksanslutning Mars 1997-1998 
21 
Handlingslinie 3 
Utbildning och stöd till lärare Löptid 
Genomförande av utbildningsprojekt 1997-1998 
Genomförande av pedagogiska och teknologiska 1997-1998 
utvecklingsprojekt utifrån de experimentella multimediaklasser 
som redan inrättats och nätverksanslutits 
Genomförande av projekt med nätverksanslutna 1997-1998 
utbildningscentrum 
Handlingslinje 4 
Information till alla berörda inom undervisningen om de Löptid 
möjligheter som multimedia erbjuder 
Inventering av de websidor och pedagogiska tjänster som December 1996 
distribueras på de elektroniska näten 
Genomförbarhetsstudie för inrättandet av en plattform för Mars 1997 
utbyte av information på Internet 
Inrättande och samordning av plattformsprojektet på Internet September 1997 
Information och kontakter med behöriga myndigheter 1996-1998 
Allmän information om traditionella hjälpmedel 1996-1998 
Allmänna stödåtgärder 
Utnyttja gemenskapsresurserna och uppmuntra till Löptid 
offentlig-privata partnerskap 
Förberedandet av utmärkelsebrev för offentlig-privata December 1996 
partnerskap och förberedande arbete för inrättandet av en 
europeisk sammanslutning 
Workshop om offentlig-privata partnerskap och uppmuntran 1997-1998 tillsammans 
till inrättandet av dessa med Bangemanns 
undergrupp 
Mobilisera medborgarnas goda krafter och samla alla Löptid 
förmågor 
Europeiska dagar i multimediaskolorna Maj 1997 och 1998 
Europeisk tävling om multimediaprodukter December 1997 och 1998 
22 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 471 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 15 04 
Katalognummer : CB-CO-96-492-SV-C 
ISBN 92-78-09756-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg