1.Inledning

Europas framsteg med att genomföra covid-19-vaccinationskampanjen och minska pandemins socioekonomiska effekter har lagt grunden för en varaktig återhämtning. Nästan tre fjärdedelar av de vuxna i EU är nu fullvaccinerade, vilket innebär att EU är världsledande. Dessutom har EU levererat över 1 miljard doser till resten av världen – fler än vad som levererades på hemmaplan. Att främja vaccinering mot bl.a. bakgrund av de stora skillnaderna i vaccinationsgrad mellan medlemsstaterna och i världen fortsätter att vara högt prioriterat. Samtidigt har de unika samordnade politiska åtgärderna mot pandemin på EU-nivå och nationell nivå framgångsrikt mildrat krisens socioekonomiska konsekvenser.

Våra insatser för att hantera de omedelbara effekterna av covid-19-chocken ger resultat. För 2021 väntas BNP i euroområdet och i EU växa med 5,0 %. I takt med att EU:s ekonomi går över från återhämtning till expansion, med stöd av en förstärkt arbetsmarknad, gynnsamma finansieringsvillkor och kraftfulla insatser från Faciliteten för återhämtning och resiliens, spås BNP i EU öka med 4,3 % under 2022 och 2,5 % under 2023. Arbetslösheten fortsätter att minska, även om den fortfarande ligger något över nivån före krisen. Framöver räknar vi med att nya arbetstillfällen fortsätter att uppstå samtidigt med återhämtningen, och vi utgår från att arbetslösheten minskar till 6,7 % under 2022 och minskar ytterligare till 6,5 % under 2023, dvs. nivån före krisen. Inflationstrycket har ökat på grund av stigande energipriser och störningar av försörjningen. Efter att ha nått en topp på 4 % i slutet av 2021 förväntas inflationen avta till 1,4 % under 2023. Osäkerheter och risker torde dock förbli höga, bl.a. beroende på hur pandemin utvecklas i och utanför EU.

Samordningen av den ekonomiska politiken har gradvis övergått till att lägga grunden för en omdanande återhämtning för alla och starkare resiliens. Den ekonomiska aktiviteten måste i högre grad anpassas till de fyra principerna för konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet. Dessa fyra principer bör inte betraktas var för sig, för de förstärker varandra och har ett gemensamt mål: en omställning till en hållbar och resilient ekonomisk modell för alla som möjliggörs av en bredare spridning och användning av digital och grön teknik, som ska bidra till att göra Europa ledande i omställningen. EU:s näringspolitik, socialpolitik och miljöpolitik bör därför garantera att den politiska ledningen på alla förvaltningsnivåer, näringsliv, arbetsmarknadens parter och hushållen konsekvent bidrar till att uppnå våra mål för den gröna och digitala omställningen samt målen för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samtidigt ekonomin hålls stabil, den inre marknaden fungerar väl och ingen hamnar utanför.

EU har lagt fram en ambitiös politisk agenda för att styra en hållbar och rättvis återhämtning för alla och göra EU:s ekonomi mer resilient mot framtida chocker, samtidigt som vi ställer om våra ekonomier och samhällen i enlighet med målen för den gröna och digitala omställningen. Sedan fjolårets strategi för hållbar tillväxt har EU höjt sina gröna, digitala och sociala ambitioner för att hantera de allt större utmaningar vi står inför. I juni 2021 lade kommissionen fram de första förslagen i 55 %-paketet för att klimat-, energi-, markanvändnings-, transport- och skattepolitiken ska bidra till att minska växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030, ett mål som står i den europeiska klimatlagen. Kommissionen har antagit en handlingsplan för nollföroreningar och tänker fortsätta att driva sin politik i den europeiska gröna given för att skydda, bevara och stärka naturkapitalet och frikoppla BNP-tillväxt från förbrukning av naturresurser. I september 2021 föreslog kommissionen nya styrformer för att EU ska nå sitt mål för digital omställning av det europeiska samhället och den europeiska ekonomin. Enligt förslaget ska nationella strategiska färdplaner utarbetas för att nå utvecklingsbanorna för varje mål i det digitala decenniet, och dessutom finns verktyg för att påskynda och underlätta digitala projekt där flera länder deltar. För att åtgärda pandemins negativa effekter, bidra till social och ekonomisk konvergens uppåt men också stärka EU:s satsning på en digital, grön och rättvis omställning, bekräftade deltagarna vid det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 den gemensamma beslutsamheten att följa den europeiska pelaren för sociala rättigheter och välkomnade EU:s nya överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning. En stabil ekonomi som möjliggör en långsiktig politik och en rättvis omställning för dem som drabbas hårdast av omställningarna är förutsättningar för att uppnå dessa höga ambitioner.

Faciliteten för återhämtning och resiliens, som är en del av EU:s direkta insatser för att vi ska gå stärkta ur pandemin, har en central roll när det gäller att skapa en resilient EU-ekonomi som är anpassad till omställningarna. Faciliteten, som ingår i den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, blir det viktigaste verktyget för att genomföra politiken de närmaste månaderna och åren. Genomförandet av de ambitiösa och ömsesidigt förstärkande åtgärder i planerna för återhämtning och resiliens blir avgörande för att stimulera ekonomisk aktivitet och sysselsättning och skapa en rättvis och grön och digital omställning för alla. En av de viktigaste nyheterna med faciliteten är att den är resultatbaserad. Medlen betalas ut i takt med att medlemsstaterna genomför de sammanhängande investeringar och reformer som man enats om i planerna. Detta säkerställer att båda typerna av åtgärder genomförs parallellt, och åtgärdar befintliga politiska luckor och utmaningar och undanröjer hinder för investeringar och en mer hållbar och inkluderande BNP-tillväxt.

I och med att planerna för återhämtning och resiliens godkänns och de första medlen betalas ut till medlemsstaterna övergår fokus nu till genomförandet. I skrivande stund har kommissionen tillstyrkt och rådet godkänt 22 planer för återhämtning och resiliens. Det har frigjort förhandsutbetalningar på 52,3 miljarder euro till 17 medlemsstater sedan augusti 2021. De planer som rådet hittills har godkänt omfattar totalt 291 miljarder euro i icke-återbetalningspliktig finansiering och 154 miljarder euro i lån. All uppmärksamhet bör nu inriktas på medlemsstaternas genomförande av reformer och investeringar i enlighet med de överenskomna delmålen och målen för att stimulera återhämtningen och sysselsättningsskapandet, stärka EU:s resiliens och se till att insatserna leder till varaktiga effekter på EU:s samhälle, ekonomi och miljö. Kommissionens instrument för tekniskt stöd hjälper till att genomföra planerna för återhämtning och resiliens. Under den här fasen avser kommissionen att föra en nära dialog med medlemsstaterna och se till att Europaparlamentet och rådet, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter involveras på lämpligt sätt.

Det är viktigt att säkerställa komplementaritet och konsekvens mellan de reformer och investeringar som ingår i planerna för återhämtning och resiliens och investeringar som ska finansieras genom sammanhållningspolitiken och andra EU-instrument under de närmaste åren, samt åtgärder som finansieras nationellt. För att frigöra det totala sammanhållningspolitiska anslaget på 500 miljarder euro är det prioriterat att snabbt slutföra diskussionerna om partnerskapsavtalen och programmen i den nya programperioden, inbegripet inom Fonden för en rättvis omställning, under det kommande året. För att nå de ambitiösa målen i EU:s politiska agenda för den gröna och digitala omställningen krävs en samordnad insats från alla medlemsstater som mobiliserar tillgänglig offentlig och privat finansiering för att nå målen.

I årets strategi för hållbar tillväxt beskrivs de politiska prioriteringarna för det kommande året och vägledande principer för genomförandet av dem under den europeiska planeringsterminen 2022. Den europeiska planeringsterminen utgör en väletablerad ram för samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik och ska fortsätta spela den rollen i återhämtningsfasen och i främjandet av den gröna och digitala omställningen. Liksom tidigare år kommer de politiska prioriteringarna att läggas upp kring de fyra principerna för konkurrenskraftig hållbarhet och i enlighet med målen för hållbar utveckling. I meddelandet beskrivs också huvuddragen i 2022 års europeiska planeringstermin och de viktigaste förändringarna jämfört med tidigare omgångar, med beaktande av behovet av anpassning till rutinerna i Faciliteten för återhämtning och resiliens.





2.De fyra principerna för konkurrenskraftig hållbarhet som vägledande för EU:s återhämtning

De fyra principerna för EU:s agenda för konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, som presenterades i början av den sittande kommissionens mandatperiod, är mer relevanta än någonsin. Dessa principer, som hänger nära samman med varandra och bör förstärka varandra, har väglett medlemsstaternas reform- och investeringsagendor de senaste åren och har en framträdande plats i målen för Faciliteten för återhämtning och resiliens.

EU har valt att leda omställningen för att ta vara på möjligheterna med miljöskydd, bekämpning av klimatförändringar och digital teknik. Att se till att den konkurrenskraftiga hållbarhetens fyra principer förstärker varandra är ett viktigt problem för förändringarna av den ekonomiska politiken och socialpolitiken. En hållbar ekonomi som möjliggör en långsiktig politik och en inkluderande och rättvis omställning för alla enskilda och regioner i EU fortsätter att stå i centrum för EU:s återhämtningsagenda. Viktigt att komma ihåg i detta sammanhang är att konkurrenskraftig hållbarhet och resiliens är två sidor av samma mynt. Som sägs i Strategisk framsynsrapport 2020 är resiliens förmågan att inte bara stå emot och hantera utmaningar utan också att ställa om på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt

Figur 1: De fyra principerna för konkurrenskraftig hållbarhet och kopplingarna mellan dem

2.1 Miljömässig hållbarhet

Klimatförändringar och miljöförstöring kräver omedelbara åtgärder. Under 2021 drabbades Europa av allvarliga värmeböljor, skogsbränder och översvämningar som tydligt och smärtsamt visat hur klimatförändringarna kan påverka liv och levebröd. Dessutom ökar de totala ekonomiska konsekvenserna till följd av klimatförändringarna och förtjänar att uppmärksammas. Kostnaderna för att inte agera är betydligt högre än kostnaderna för att uppfylla våra klimatambitioner. Därför är det viktigt att se till att den ekonomiska återhämtningen kombineras med en påskyndad grön omställning och att ekonomin fås att bidra till EU:s utfästelse att 2050 ha blivit den första klimatneutrala världsdelen.

Kommissionen har lagt fram en ambitiös grön reformagenda som nu behöver genomföras snabbt. Vi bör använda den närmaste framtiden för att möjliggöra de reformer och investeringar som krävs för att fasa ut fossila bränslen ur EU:s ekonomi och se till att den gröna omställningen blir socialt rättvis. Den europeiska gröna given, särskilt 55 %-paketet, lägger grunden för morgondagens EU-ekonomi. Viktiga strategier för klimat och energi, vätgas, förnybar energi till havs, minskning av metanutsläpp, biologisk mångfald, cirkulär ekonomi, nollutsläpp, hållbar och smart mobilitet, renoveringsvåg, hållbara livsmedel m.m. är vägledande för reformerna och investeringarna. Dessutom ingår åtgärder för grön beskattning, t.ex. det uppdaterade energiskattedirektivet, för att anpassa EU:s skatte- och klimatpolitik till varandra och skapa incitament för gröna affärsmodeller och samtidigt mildra de sociala konsekvenserna. Dessutom ska förslaget om en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna sätta ett koldioxidpris på viss import och därmed uppmuntra företag och regeringar i resten av världen att vidta liknande åtgärder. På nationell nivå möjliggör genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens gröna reformer som bidrar till att överbrygga en del av klyftan i fråga om växthusgasutsläpp. Flera medlemsstater har i sina planer för återhämtning och resiliens föreslagit energieffektivitetsreformer, enklare tillståndsgivning för förnybar energi, stöd till grön forskning och innovation och skatteincitament för hållbara rörlighetsmodeller.

Det krävs betydande investeringar för att EU:s ambitiösa agenda för den gröna given ska hålla. Under nästa decennium beräknas de ytterligare privata och offentliga investeringarna som krävs för den gröna omställningen uppgå till nästan 520 miljarder euro per år. De 22 planer för återhämtning och resiliens som godkänts hittills förväntas stärka de gröna investeringarna med sammantaget minst 192 miljarder euro över de närmaste sex åren på områden som energiproduktion, renovation av byggnader, hållbara transporter och klimatanpassning. Sammanhållningspolitiken kommer att bidra med omkring 150 miljarder euro i gröna investeringar under det innevarande årtiondet. Det krävs ytterligare stora investeringar för att komplettera de nödvändiga förändringarna på arbetsmarknaden och stödja omskolning och kompetenshöjning, som båda är förutsättningar för en rättvis och effektiv omställning. Men den offentliga finansieringen räcker inte för att tillgodose det massiva investeringsbehovet för en framgångsrik grön omställning, och den bör inte heller tränga ut privata investeringar. Att bidra till att styra privat finansiering till klimatresiliens, bl.a. genom att skapa rätt förutsättningar, främja ytterligare utveckling av kapitalmarknaderna inom hållbar finansiering, förbättra samordningen av offentliga och privata FoU-investeringar och tillhandahålla riktat stöd blir en central uppgift för den offentliga sektorn. Det är därför viktigt att använda de offentliga investeringarna och reformerna i planerna för återhämtning och resiliens för att bidra till att mobilisera privata investeringar.