Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät (95/C 302/07) (Text av betydelse för EES) KOM(95) 224 slutlig - 95/0124(COD)

(Framlagt av kommissionen den 7 juni 1995)

EUROPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129d i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och

med beaktande av följande:

Förverkligandet och utvecklingen av transeuropeiska telenät syftar till att säkerställa spridningen och utbytet av information inom hela unionen. Detta är en förutsättning för att det skall vara möjligt att bygga upp "informationssamhället", som kommer att bli resultatet av att varje medborgare, företag och offentlig myndighet inom hela unionen får tillgång till all slags information i sådana mängder som de behöver.

I sin vitbok om "tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" betonar kommissionen vikten av att etablera informationssamhället, som genom införandet av nya former av ekonomiska, politiska och sociala relationer kommer att hjälpa unionen att anta de nya utmaningarna under det kommande seklet, bl.a. den utmaning som består i att skapa nya arbetstillfällen. Europeiska rådet i Bryssel erkände detta faktum i december 1993.

Den inre marknaden bildar ett område utan gränser inom vilket den fria rörligheten för varor, personer, kapital och tjänster måste säkerställas och där redan antagna gemenskapsåtgärder, och åtgärder som återstår att anta, kräver ett betydande informationsutbyte mellan privatpersoner, organisationer och förvaltningar. Effektiva sätt att utbyta information är avgörande för att förbättra industrins konkurrenskraft. Sådant informationsutbyte kan säkerställas genom transeuropeiska telenät. Tillgången till transeuropeiska nät kommer att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen på unionsnivå.

Förverkligandet och utvecklingen av transeuropeiska telenät bör säkerställa ett fritt informationsutbyte mellan privatpersoner, organisationer och förvaltningar samtidigt som skyddet av enskilda personers privatliv och immaterialrättigheter respekteras.

I juni 1994 rekommenderade medlemmarna i en grupp framstående företrädare för näringslivet i sin rapport om "Europa och det globala informationssamhället" (1) rådet att förverkliga de transeuropeiska telenäten och att säkerställa deras förmåga till samtrafik med samtliga europeiska nät. I juni 1994 godkände Europeiska rådet på Korfu denna rekommendation generellt.

Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet "Mot informationssamhället i Europa: en åtgärdsplan" (2) följer dessa rekommendationer. I slutsatserna från industritelekommunikationsrådets möte den 28 september 1994 om denna åtgärdsplan betonades det faktum att en snabb utveckling av funktionella informationsstrukturer (nät, tjänster och tillämpningar) på grundval av ett globalt, konsekvent och balanserat angreppssätt är avgörande för Europa.

I artikel 129c i fördraget krävs att gemenskapen fastställer en serie riktlinjer som omfattar målen, prioriteringarna och ramarna för åtgärder som skall genomföras på området transeuropeiska nät. I dessa riktlinjer skall projekt av gemensamt intresse preciseras.

Informationssamhället kan inte utvecklas utan tillgång till tillämpningar, särskilt tillämpningar av kollektivt intresse som svarar optimalt mot användarnas behov, i förekommande fall med beaktande av äldre och handikappades behov. Således utgör tillämpningar en viktig del av projekten av gemensamt intresse.

För att få fram transeuropeiska tillämpningar är det i många fall möjligt att med användning av befintliga telenät redan nu genomföra projekt av gemensamt intresse. Riktlinjer för preciseringen av dessa projekt av gemensamt intresse måste utarbetas.

Vid urvalet och genomförandet av sådana projekt bör hänsyn tas till både de infrastrukturer som erbjuds av telebolag och de alternativa infrastrukturer som erbjuds av andra leverantörer.

Kommissionen har tillställt rådet en serie riktlinjer för utvecklingen av ett digitalt flertjänstnät (ISDN) som ett transeuropeiskt nät (3). Rådet har antagit ett gemensamt ställningstagande till detta förslag.

Befintliga nät, inklusive nuvarande ISDN, utvecklas i riktning mot avancerade nät som erbjuder dataöverföringshastigheter som varierar upp till bredbandskapacitet och som kan anpassas till olika behov, särskilt till multimediatjänster och tillämpningar. Förverkligandet av nät för integrerad bredbandskommunikation (IBC) kommer att bli resultatet av denna utveckling. IBC kommer att utgöra den optimala plattformen på vilken tillämpningar för informationssamhället kan byggas.

Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling (4) inom området kommunikationsteknologi (RACE) har berett marken och den tekniska basen för införandet av IBC-nät i Europa.

Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling inom området informationsteknologi (ESPRIT) har berett marken och den tekniska basen för införandet av informationsteknologiska til lämpningar.

Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling inom området telematiksystem av allmänt intresse (91-94) (5) och telematiktil lämpningar av gemensamt intresse (94-98) (6) bereder marken för introduktionen av driftkompatibla tillämpningar av gemensamt intresse i hela Europa.

Det är nödvändigt att säkerställa en effektiv samordning mellan de olika gemenskapsprogrammen, i förekommande fall särskilt med program till förmån för små och medelstora företag (7) och med program som avser informationsinnehåll (som INFO 2000, MEDIA 2) och andra aktiviteter som avser informationssamhället.

I sitt meddelande (8) om "Förberedande åtgärder inom området transeuropeiska nät - integrerad bredbandskommunikation (TEN-IBC)" konstaterar kommissionen att det är nödvändigt att tillsammans med aktörer inom sektorn vidta förberedande åtgärder för att utarbeta lämpliga riktlinjer. Resultatet av dessa åtgärder utgör grunden för riktlinjerna i detta beslut avseende IBC-nät.

Telekommunikationssektorn liberaliseras successivt. Utvecklingen av transeuropeiska tillämpningar, tjänster och nät är huvudsakligen beroende av privata initiativ. Denna transeuropeiska utveckling måste svara mot marknadsbehov. Mot bakgrund av detta kommer intresserade aktörer inom sektorn att uppmanas att genom lämpliga förfaranden som ger dem lika möjligheter föreslå enskilda projekt av gemensamt intresse inom vissa områden. Dessa förfaranden måste definieras och en förteckning över de valda områdena måste antas. En kommitté skall biträda kommissionen i preciseringen av de särskilda projekten av gemensamt intresse.

Gemenskapens ekonomiska stöd till genomförandet av de projekt av gemensamt intresse som preciseras i detta beslut måste tas under övervägande inom ramen för förordningen om allmänna principer för beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät. Enligt denna förordning skall de berörda medlemsstaterna lämna visst stöd till projekt av gemensamt intresse.

Kommissionen skall vidta åtgärder för att säkerställa nätens driftkompatibilitet och för att samordna medlemsstaternas aktiviteter i syfte att förverkliga de transeuropeiska telenäten.

För att informationssamhället skall utvecklas optimalt är det viktigt att säkerställa ett effektivt informationsutbyte mellan gemenskapen och tredje länder, särskilt de stater som omfattas av EES-avtalet. Följaktligen är det nödvändigt att främja samtrafikförmåga och driftkompatibilitet på europeisk nivå.

De aktiviteter som genomförs inom ramen för dessa riktlinjer omfattas emellertid av de konkurrensregler som fastställs i fördraget och i tillämpningsförordningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE,

Artikel 1

I detta beslut fastställs riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och ramar för åtgärder inom området transeuropeiska telenät. I dessa riktlinjer anges projektområden av gemensamt intresse och ett förfarande för preciseringen av enskilda projekt av gemensamt intresse på dessa områden.

Artikel 2

Gemenskapen kommer att stödja telenätens samtrafikförmåga, särskilt nät för integrerad bredbandskommunikation (IBC-nät), upprättandet och spridningen av driftkompatibla tjänster och tillämpningar och erforderlig infrastruktur, liksom tillgången till dessa, med följande allmänna mål:

- Att underlätta övergången till informationssamhället, särskilt med hänsyn till sociala behov och för att förbättra livskvaliteten.

- Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och att stärka den inre marknaden.

- Att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

- Att påskynda utvecklingen av sådan verksamhet inom nya tillväxtområden som leder till att nya arbetstillfällen skapas.

Artikel 3

Prioriteringarna för förverkligandet av de mål som anges i artikel 2 är följande:

- Att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar som stödjer utvecklingen av ett europeiskt informationssamhälle, särskilt tillämpningar av kollektivt intresse.

- Att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar som, på grundval av den europeiska kulturella mångfalden, bidrar till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, genom att inom hela unionen förbättra tillgången till information.

- Åtgärder som syftar till att stimulera mellanregionala initiativ som förenar de mindre gynnade regionerna i arbetet med att införa transeuropeiska teletjänster och tillämpningar.

- Att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar och tjänster som bidrar till att stärka den inre marknaden och till att skapa nya arbetstillfällen, särskilt sådana som ger små och medelstora företag möjligheter att förbättra sin konkurrenskraft på unionsnivå och på global nivå.

- Att definiera, bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida transeuropeiska generiska tjänster som tillhandahåller ett obehindrat tillträde till all slags information, även i landsbygdsområden och randområden, och som är driftkompatibla med motsvarande tjänster på global nivå.

- Att bekräfta genomförbarheten av nya högfrekventa optiska nät, där sådana krävs för den typen av til lämpningar och tjänster, och att främja sådana näts samtrafikförmåga.

- Att identifiera och undanröja klyftor och felande länkar som motverkar en effektiv samtrafikförmåga och driftkompatibilitet hos alla komponenter i telenäten i Europa och över hela världen, med särskild tonvikt på IBC-nät.

Artikel 4

Ramarna för de åtgärder som skall vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 2 omfattar följande:

- Precisering av projekt av gemensamt intresse.

- Åtgärder som syftar till att öka medborgares, ekonomiska aktörers och förvaltningars medvetenhet om de fördelar de kan vinna genom de nya avancerade transeuropeiska teletjänsterna och -tillämpningarna.

- Åtgärder som syftar till att stimulera gemensamma initiativ från användare och leverantörer för att få igång projekt inom området transeuropeiska telenät, särskilt IBC-nät.

- Stöd, inom ramen för de medel som definieras i fördraget, till arbetet med att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar, särskilt til lämpningar av kollektivt intresse, och att stimulera etablerandet av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn.

- Åtgärder som syftar till att stimulera leveransen och utnyttjandet av tjänster och tillämpningar för små och medelstora företag och fria yrkesutövare, vilka utgör en källa till sysselsättning och tillväxt.

- Åtgärder som syftar till att främja nätens samtrafikförmåga, driftkompatibiliteten hos bredbandstjänster och -tillämpningar och de infrastrukturer dessa kräver, särskilt för multimedia, samt driftkompatibiliteten mellan befintliga nät och bredbandstjänster och -tillämpningar.

Artikel 5

Enligt detta beslut skall de transeuropeiska telenäten utvecklas genom att projekt av gemensamt intresse genomförs. I bilaga I anges de områden inom vilka projekt av gemensamt intresse skall preciseras.

Artikel 6

I de följande artiklarna 7-9 beskrivs förfarandet för preciseringen av enskilda projekt av gemensamt intresse inom de områden som anges i bilaga I med användning av de kriterier för preciseringen som anges i bilaga II. De preciserade projekten är berättigade till gemenskapsstöd i enlighet med rådets förordning om allmänna bestämmelser om beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät.

Artikel 7

1. I samråd med aktörer inom sektorn och i överensstämmelse med övriga strategier för transeuropeiska nät skall kommissionen ta fram ett arbetsprogram för att inom de projektområden av gemensamt intresse som anges i bilaga I göra ett urval av de snävare områden inom vilka enskilda projekt av gemensamt intresse kan föreslås. Arbetsprogrammet skall uppdateras vid behov.

2. Arbetsprogrammet skall utgöra grunden för kommissionens fastställande av infordringar av förslag till projekt av gemensamt intresse.

Artikel 8

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det förfarande som definieras i artiklarna 7-9.

2. När det gäller de fall som anges i artikel 9.1 skall kommissionen biträdas av en kommitté bestående av medlemsstaternas företrädare och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

Om rådet inte har fattat något beslut inom en månad från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 9

1. Det förfarande som fastställs i artikel 8 skall tillämpas vid

- utarbetandet och uppdateringen av det arbetsprogram som avses i artikel 7,

- preciseringen av projekt av gemensamt intresse till följd av en förslagsinfordran,

- defineringen av kompletterande stöd och samordningsåtgärder,

- utvärderingen av genomförandet av arbetsprogrammet.

2. När det gäller det särskilda fallet projektområden av gemensamt intresse avseende ISDN (se bilaga I, punkt 3, första stycket) skall de riktlinjer som antagits av rådet tillämpas . . . (9).

3. Kommissionen skall vid varje möte informera kommittén om hur genomförandet av arbetsprogrammet framskrider.

Artikel 10

Medlemsstaterna skall med beaktande av gemenskapsbestämmelser vidta de åtgärder som krävs på nationell, regional eller lokal nivå för att underlätta och påskynda genomförandet av projekten av gemensamt intresse. De tillståndsförfaranden som kan vara nödvändiga skall genomföras med minsta möjliga dröjsmål.

Artikel 11

Detta beslut skall inte påverka medlemsstaternas eller gemenskapens ekonomiska åtaganden.

Artikel 12

Med användning av det förfarande som fastställs i artikel 228 i fördraget kan rådet, beroende på det enskilda fallet, godkänna att tredje länder, särskilt sådana som omfattas av EES-avtalet eller sådana som har ingått ett associeringsavtal med gemenskapen, deltar och ges möjlighet att bidra till genomförandet av projekt av gemensamt intresse och att främja telenätens samtrafikförmåga och driftkompatibilitet.

Artikel 13

Kommissionen skall vartannat år framlägga en rapport om tillämpningen av detta beslut för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Rapporten skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts med gemenskapsstöd inom olika projektområden i relation till de allmänna målen.

Artikel 14

Detta beslut träder i kraft den sjunde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 15

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) Rapport utarbetad för rådets möte pä Korfu den 24-25 juni 1994 om "Europa och det globala informationssamhället - rekommendationer till Europeiska rådet".

(2) KOM(94) 347, 19.7.1994.

(3) KOM(93) 347, 1.9.1993.

(4) Rådets beslut 91/352/EEG (EGT nr L 192, 16.7.1991, s. 8).

(5) Rådets beslut 91/353/EEG (EGT nr L 192, 16.7.1991, s. 18).

(6) Rådets beslut 94/801/EG (EGT nr L 334, 22.12.1994, s. 1).

(7) Kommissionens meddelande "Integrerat program till förmån för små och medelstora företag och hantverkssektorn" KOM(94) 207, 3.6.1994.

(8) KOM(93) 372, 22.7.1993 (EGT nr C 200, 24.7.1993, s. 22).

(9) Rådets gemensamma ställningstagande ifråga om förslaget till beslutet, (EG) nr 47/94 av den 22 december 1994 (EGT nr C 384, 31.12.1994, s. 29).

BILAGA I

PROJEKTOMRÅDEN AV GEMENSAMT INTRESSE

De transeuropeiska telenäten kommer att öppna den europeiska marknaden för de nya tillämpningar och tjänster som utgör den grund på vilken informationssamhället skall byggas. De är nödvändiga för att uppnå målen att trygga och främja Europas framtida blomstring, att skapa nya arbetstillfällen och att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

En treskiktsmodell har allmänt accepterats som den lämpligaste ramen för att beskriva de transeuropeiska näten. Dessa skikt är följande:

- Skiktet tillämpningar, genom vilket användarna interagerar med generiska tjänster och basnät för att fylla sina yrkesmässiga, utbildningsrelaterade och sociala behov. Tillämpningar måste vara inbördes driftkompatibla för att vara till största nytta för användarna Europa över.

- Skiktet generiska tjänster, vilket utgörs av kompatibla generiska tjänster och förvaltningen av dessa. Genom att stödja de gemensamma krav som gäller för tillämpningarna, kompletterar de generiska tjänsterna tillämpningarna samtidigt som de medverkar till deras driftkompatibilitet.

- Skiktet basnät, vilket tillhandahåller den fysiska kontakten, transporten och växelfunktionerna, inklusive näthantering och signalering. Dessa element tillhandahåller de transeuropeiska nätens förbindelsemöjligheter.

Dessa tre skikt bildar en fast struktur där tillämpningarna stöds av de två undre skikten: generiska tjänster och basnät. Tillämpningar kan t.ex. inte fungera om ett av de två undre skikten saknas. Varje skikt bör emellertid vara tillräckligt öppet för att stödja alla element i det ovanförliggande skiktet. I detta sammanhang bör projekt av gemensamt intresse preciseras på grundval av deras praktiska kapacitet att stödja de mål som fastställs i detta beslut.

Detta beslut syftar till att precisera en förteckning över projekt av gemensamt intresse, ur vilken de projekt som kan bli föremål för ekonomiskt stöd från gemenskapen enligt artikel 129c.1 tredje strecksatsen kommer att väljas. Detta urval görs inom ramen för "förordningen om allmänna principer för beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät".

Möjligheten att utnyttja andra av gemenskapens finansieringsinstrument (1), i enlighet med de bestämmelser som gäller för vart och ett av dem, står fortfarande öppen för samtliga preciserade projekt av gemensamt intresse. Gemenskapens ekonomiska stöd beviljas i enlighet med konkurrensreglerna, särskilt bestämmelserna om ekonomiskt stöd till FoU och om statsstöd.

I följande stycken definieras de områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras.

1. Tillämpningar

De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras är följande:

- Ett nät för universitet och forskningscentran: Det bör upprättas ett avancerat transeuropeiskt nät för multimediatillämpningar som kopplar samman universitet och forskningscentran Europa över och ger öppet tillträde till deras bibliotek.

- Distansundervisning: Avancerad distansundervisning och vidareutbildningstjänster bör finnas tillgängliga för alla medborgare, skolor, högskolor och företag. Det bör upprättas centran med fjärråtkomst från hela Europa för att tillhandahålla kursmaterial och utbildningstjönster för små och medelstora företag, stora företag, utbildningsorganisationer och offentliga förvaltningar. Nya yrkesutbildningsmetoder för informationssamhället bör utvecklas och främjas.

- Sjukvårdstelematik: Transeuropeiska nät och tillämpningar baserade på gemensamma standarder bör spridas för att därigenom sammankoppla alla partners i sjukvårdssystemet på europeisk nivå, särskilt allmänpraktiserande läkare, sjukhus och sociala enheter.

- Transporttelematik: Transeuropeiska telenät bör utnyttjas fullt ut för att förbättra förvaltningen av transportnät och det logistiska stödet till transportbranscher samt utvecklingen av mervärdesskapande tjänster. Telematiksystem och telematiktjänster bör i förekommande fall även fungera som ett verktyg för förverkligandet av den gemensamma transportpolitiken. Det nödvendiga komplementet till och driftkompatibiliteten hos det transeuropeiska transportnätet kommer att säkerställas.

- Telematik för miljön: Transeuropeiska nät kan på ett betydelsefullt sätt bidra till övervakningen och vården av miljön, inklusive hanteringen av katastrofsituationer.

- Distansarbete: Utvecklingen av distansarbete (i hemmet och på satellitkontor) som stöds av avancerade kommunikationssystem kommer att medverka till nya former av flexibilitet vad gäller arbetsplats och arbetsorganisation. Genom decentralisering av förvärvsarbetet kan distansarbete även medverka till att minska de miljömässiga konsekvenserna av den dagliga pendeltrafiken till befolkningscentran.

- Telematiktjänster för små och medelstora företag: Projekt av gemensamt intresse kommer att stödja europeiska små och medelstora företags användning av transeuropeiska telekommunikationstillämpningar och -tjänster, med förbindelser till offentliga myndigheter, branschorganisationer, konsumenter, kunder och leverantörer, inklusive informationstjänster och datoriserad affärsverksamhet. Medvetenheten om telematikbaserade lösningar bör generellt ökas hos små och medelstora företag.

- Transeuropeiska nät för offentliga förvaltningar: Sammankopplade nät mellan nätverk inom offentliga förvaltningar i Europa bör upprättas i syftet att underlätta utbytet av data mellan förvaltningar, särskilt i samband med tillämpning av unionens förordningar om ett effektivt och billigare informationsutbyte. De bör utvidgas ytterligare till att omfatta offentliga förvaltningar och europeiska medborgare.

- Datoriserade anbudsförfaranden: Ett transeuropeiskt nät för datoriserade anbudsförfaranden bör upprättas, baserat på datoriserade förfaranden för offentlig upphandling mellan offentliga förvaltningar och leverantörer i Europa.

- Urbana informationsmotorvägar: Nät och tjänster som förbinder hushåll, företag, sociala organisationer och förvaltningar och som ger tillgång till on-line multimediatjänster avseende information, undervisning, kultur, underhållning och turism på lokal, regional, nationell och europeisk nivå bör främjas. Förbindelser mellan urbana och regionala nät bör främjas.

- Bibliotekstjänster: För att stödja verksamhet inom näringsliv, utbildning, kultur och den sociala sfären i EU bör avancerade bibliotekstjänster som omfattar alla typer av bibliotek (nationella bibliotek, universitets-/forskningsbibliotek, folkbibliotek, osv.), spridas via transeuropeiska nät, så att det blir möjligt att effektivt utnyttja både de fonder av organiserad kunskap och den kulturella rikedom som finns i bibliotek Europa över.

- Telematiktjänster för arbetsmarknaden: Nätburna tjänster, t.ex. databaser med platsannonser, bör utvecklas för att stödja den föränderliga arbetsmarknaden i Europa och för att stödja kampen mot arbetslösheten.

- Kulturellt och språkligt arv: Initiativ bör främjas för att gynna bevarandet och tillgången till det europeiska kulturella arvet och för att demonstrera informationsinfrastrukturens potential när det gäller att stödja utvecklingen av lokalt innehåll på lokala språk.

- Medborgarnas tillgång till tjänster: Tillämpningar som demonstrerar medborgarnas tillgång till tjänster av kollektivt intresse bör introduceras. Som exempel kan nämnas upprättandet av kiosker och åtkomstställen på offentliga platser, samt användning av aktiva kort och elektroniska pengar.

2. Generiska tjänster

De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras för nät för generiska tjänster är följande:

- Förverkligandet av funktionella transeuropeiska generiska tjänster, som bör omfatta i synnerhet elektronisk post, filöverföringssystem, on-line-åtkomst till elektroniska databaser, samt videotjänster. Eftersom det finns ett trängande behov av sådana transeuropeiska generiska tjänster, kommer de att utnyttja befintliga väljarbasnät och användaråtkomst. De bör omfatta Europatäckande tjänsteelement, skydd och informationssäkerhet, transeuropeiskt stöd för "kiosker" och nätnavigering osv.

- Successiv utvidgning av de generiska tjänsterna mot en multimediamiljö: Sådana tjänster, som kommer att ge slutanvändarna tillgång till multimediatjänster, kan omfatta, men bör inte vara begränsade till, multimediapost, höghastighetsöverföring av filer och videotjänster, bl.a. video på beställning. Företags och privata användares utnyttjande av dessa multimediatjänster bör stimuleras, liksom integreringen av nya tjänsteelement som automatisk översättning, röstigenkänning, grafiska användargränssnitt.

- Introduktion av icke-exklusiva digitala signaturer som grundval för allmänt tillhandahållna tjänster och rörlig användning: Generiska tjänster kommer att vara beroende av ett stort antal kompletterande och konkurrerande tjänsteleverantörer. Allmänt tillhandahållna tjänster och rörlig användning kommer att vara av avgörande betydelse och kräva elektroniska namn (digitala signaturer) för att vara allmänt tillgängliga och stödda.

3. Basnät

De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras för basnät är följande:

- Digitala flertjänstnät i Europa: Eftersom det är omedelbart kommersiellt och tekniskt tillgängligt i hela Europa är ISDN det basnät som för närvarande är lämpligast och effektivast att använda som stöd för nya tjänster och tillämpningar. Dess nuvarande utveckling innebär en möjlighet för Europa, och dess marknad och geografiska utbredning kommer att anpassas i takt med förverkligandet av dessa nya tjänster och tillämpningar på paneuropeisk nivå. Det bör emellertid noteras att ISDN bara är ett första steg och att utvecklingen kommer att gå i den riktningen att ISDN endast fyller funktionen att ge användare tillträde till bredbandsbastjänster.

- Kommersiell introduktion av övervakad asynkron transmissionsteknik (ATM) och andra bredbrandsnät: Detta område måste betraktas som oerhört viktigt för Europa.

- Driftkompatibilitet mellan befintliga kommunikationsnät och bredbandsnät: Befintliga nät (för markbundna och mobila tjänster samt satellittjänster) bör vara sammankopplade och driftkompatibla sinsemellan och med ATM-baserade höghastighetsnät för att kunna erbjuda de lämpligaste ekonomiska lösningarna för de olika situationer som kommer att uppstå under uppbyggnaden av informationssamhället. Frågan är en kärnpunkt i utvecklingen av integrerade bredbandsnät och är särskilt relevant för små och medelstora företag, samt för marknaderna för fria yrkesutövare och privata användare.

4. Stöd och samordningsåtgärder

Utöver stödet till projekt av gemensamt intresse bör gemenskapen initiera åtgärder som syftar till att skapa en lämplig miljö. Dessa åtgärder kommer att bidra till utvecklingen av samförstånd och enighet om nationella och regionala åtgärder för att stimulera och främja nya tillämpningar och tjänster i överensstämmelse med genomförandet av program på andra områden, liksom till utvecklingen av bredbandsnät. De kommer att omfatta samordning av europeiska standardiseringsorgan och strategiska planeringsenheter (2) och samordning av åtgärder som finansieras av gemenskapens olika finansieringsinstrument. Dessa omfattar följande:

- Utveckling av målspecifikationer och övergång mot dessa mål. Dessa specifikationer kommer att stödja aktörer inom sektorn så att de kan fatta ekonomiskt sunda beslut om investeringar. Detta kommer att ske i samråd med alla aktörer inom sektorn, bl.a. telebolag, kabelbolag, nya bolag, tjänsteleverantörer, branschorganisationer och konsumentorganisationer i syftet att

- identifiera de felande komponenterna och flaskhalsarna i de transeuropeiska telenäten,

- utveckla mål för nätspecifikationer för de tre definierade nätskikten; detta omfattar markbundna och mobila nät samt satellitnät och hantering och drift på europeisk nivå; aktörer inom sektorn kommer att bygga på de gemensamma funktionsspecifikationerna för RACE- och telematikprogrammet, EURESCOMS arbete och andra tekniska organ som upprättats av aktörerna, samt resultaten av bredbandsförsök liksom resultaten av ESPRIT- och IT-programmen,

- utveckla näten i riktning mot målspecifikationerna, och

- stimulera utvecklingen av öppna, driftkompatibla och användarvänliga system.

- Definition av metoder att göra bredbandsnät tillgängliga i de tre specificerade skikten.

- Fastställande av gemensamma specifikationer baserade på europeiska och globala standarder.

- Främjande av samarbete mellan aktörerna inom sektorn, särskilt med nya aktörer och bolag som är inriktade på ett marknadsfragment, t.ex. kabel-TV-bolag, och med användare.

- Samarbete och samordning med program på gemenskapsnivå och på europeisk och nationell nivå.

(1) Dessa instrument är: Fjärde ramprogrammet för FTU, strukturfonderna, sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden. Instrumenten beskrivs närmare i bilaga I till dokumentet "Metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället".

(2) ETSI, CEN/CENELEC, EURESCOM och ETNO.

BILAGA II

PRECISERINGSKRITERIER

Urvalet av projekt av gemensamt intresse bland de projekt som presenterats av intresserade aktörer som svar på en förslagsinfordran enligt artikel 7 skall göras på grundval av projektens överensstämmelse med de mål och prioriteringar som fastställs i artikel 2 respektive artikel 3. Dessa projekt skall vara transnationella och särskild tonvikt skall läggas vid projekt av mellanregional karaktär.

Dessutom skall de ekonomiska och finansiella kriterier som anges i "Förordning om allmänna bestämmelser om beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät" beaktas. Dessa kriterier, som skall tillämpas inom ramen för denna förordning i samband med beslut om beviljande av ekonomiskt stöd till ett visst projekt, är följande:

- Projektets potentiella ekonomiska bärkraft, vilken bör vara garanterad.

- Projektets utvecklingsstadium.

- Gemenskapsinterventionens stimulerande effekt på offentlig och privat finansiering.

- Det finansiella paketets effektivitet.

- De direkta och indirekta socioekonomiska effekterna, särskilt på sysselsättningen.

- Miljömässiga konsekvenser.

- När det gäller projekt över gränser, tidsmässig samordning av projektets olika delar.