SV Europeiska unionens officiella tidning C 197/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att anta en övergripande strategi för industripolitiken i EU – förbättra företagsklimatet och stödja den europeiska industrins konkurrenskraft

(förberedande yttrande)

(2018/C 197/02)

Föredragande: Gonçalo LOBO XAVIER Medföredragande: Dirk BERGRATH

Remiss Bulgariska rådsordförandeskapet, 5.9.2017 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 18.12.2017 Antagande vid plenarsessionen 17.1.2018 Plenarsession nr 531 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 134/1/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK erkänner att en förnyad industripolitisk strategi för EU är viktig för att ge riktning åt tillväxten och medlemsstaternas snabba anpassning till de nya tendenserna och till en ny ekonomisk modell. Industrin i vidare bemärkelse är avgörande för skapandet av arbetstillfällen. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att anta en långsiktig och heltäckande strategi med en global vision för att ta itu med utmaningarna i motsats till ett tillvägagångssätt som bygger på kortsiktiga åtgärder som inte möjliggör tillväxt och nya arbetstillfällen på ett mer konkret och hållbart sätt. I detta sammanhang skulle det vara värdefullt om kommissionen kunde göra en jämförande studie av de olika stödplaner för tillverkningsindustrin som nyligen antagits i Förenta staterna, Kina och Sydkorea.

1.2 Snabbväxande företagstjänster är redan mycket viktiga för tillverkningen, särskilt för små och medelstora företag. Rätt kombination av företagstjänster och tillverkning är avgörande för att uppnå effektivitet och konkurrenskraft och måste ingå i en modern industripolitisk strategi. Uppstartsföretag måste uppmuntras att utveckla lösningar som kan stimulera industriverksamhet och öka konkurrenskraften, särskilt om de vill vara hållbara på lång sikt.

1.3 20 % av BNP år 2020 Målet att industrin ska stå för ca ( 1 ) , jämfört med nuvarande 15,1 %, får inte bara vara ett politiskt mål utan måste även vara en prioritering anpassad till ett långsiktigt perspektiv. EU:s politik måste förbli inriktad på detta mål, men alltid med hänsyn tagen till de olika strukturella förhållandena i varje medlemsstat och behovet av att undvika fragmentering av den inre marknaden. Detta bör förbli kommissionens prioritet. Fastställandet av nya, tillförlitliga och mätbara mål skulle också kunna förbättra medlemsstaternas åtagande och medvetenhet om industrins bidrag till EU-medborgarnas välfärd.

1.4 EESK välkomnar ordförande Jean-Claude Junckers huvudsakliga mål att göra den europeiska industrin starkare och mer konkurrenskraftig och att den ska förbli eller bli världsledande inom innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen. För att uppnå detta behöver EU en långsiktig strategi som bygger på verklig smart specialisering och strukturell mångfald och flexibilitet i medlemsstaterna och förväntade genomgripande, snabba och helt nya förändringar i verksamhetsmiljön.

1.5 För att uppnå en bättre balans mellan medlemsstaterna i fråga om konkurrenskraft måste man genomföra strukturreformer som arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer enats om, och särskilda politiska förändringar vad gäller utbildning, forskning och utveckling, offentliga och privata investeringar samt produktivitet måste stå på dagordningen. Bästa praxis på dessa områden måste delas. EU:s för närvarande allmänt positiva ekonomiska utveckling gör detta till rätt tillfälle att göra det.

1.6 Kommittén är övertygad om att EU:s attraktionskraft måste vara en prioritering för all industripolitik som bygger på innovation och konkurrenskraft, och vissa sektorers återflytt måste stå på dagordningen. Denna återflytt måste bygga på EU:s viktigaste tillgångar, såsom en ekonomisk modell baserad på kunskap, innovation, hög kompetens, forskning och utveckling och ett vänligt och hållbart affärsklimat som respekterar EU:s sociala standarder. Detta kan endast uppnås genom ett nära samarbete mellan ”stora” företag och små och medelstora företag i syfte att komplettera den goda innovationscykeln. Detta samarbete måste avspeglas i tilldelningen av EU-medel för forskning, utveckling och innovation och bör stärkas i den fleråriga budgetramen (2014–2020). En positiv finanspolitisk inriktning skulle göra det mycket lättare att tilldela nya resurser som är direkt inriktade på att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft.

1.7 EESK stöder till fullo den årliga ”industridagen” som ett sätt att lyfta fram EU:s prioriteringar och öka medvetenheten om detta mål. EESK vill fästa uppmärksamheten på behovet av att göra arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer delaktiga i industridagen och på deras förmåga att samarbeta för att ta itu med denna utmaning. Det är avgörande för EU att alla medborgare förstår den kraft som märket ”Made in Europe” har och allas roll när det gäller att möta denna utmaning. Den europeiska industrin påverkar samhället, och det måste stå klart för EU-medborgarna.

1.8 EESK uppmärksammar behovet av att utforma och anpassa nya strategier för kompetens. EU måste möta denna utmaning genom att göra det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter delaktiga, för att sörja för respekt för den nuvarande arbetskraften och dess rättigheter och skyldigheter, men även med siktet inställt på framtiden och behovet av att påskynda anpassningen av utbildningssystemen till de nya arbetstillfällen som är att vänta.

1.9 EESK välkomnar kommissionens nya initiativ för att skapa en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, som kan bidra till att åtgärda brister på arbetsmarknaden och förse företagen med arbetskraft som har erforderliga praktiska färdigheter och kunskaper ( 2 ) . Kvaliteten och kvantiteten hos den europeiska arbetskraften är troligen en av de viktigaste utmaningarna för EU:s konkurrenskraft, och varje medlemsstat måste vara engagerad i denna enorma uppgift.

1.10 EESK anser att en förutsättning för lika konkurrensvillkor är att det nås en kompromiss i fråga om respekt för rättvis handel mellan de globala aktörerna ( 3 ) . EU måste föregå med gott exempel och aktivt involvera andra regioner när det gäller hållbarhet, respekt för de europeiska sociala standarderna och sund konkurrens. EU kan dock inte bortse från andra globala aktörers rådande ”dåliga praxis” som äventyrar EU:s värderingar, konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd. Unionen måste vara vaksam och använda rätt verktyg för att stödja sina värderingar och industriföretag. Överkapacitet, olagligt statligt stöd och andra former av illojal konkurrens måste motverkas genom EU:s lagstiftning, med respekt för WTO:s regler. Kommissionens antidumpningsåtgärder är väsentliga för att uppnå ett rättvist företagsklimat, men de måste övervakas bättre och bli snabbare och flexiblare i syfte att uppnå det slutliga målet utan indirekta ”biverkningar” som påverkar olika industrisektorer ( 4 )

2. Nuläget i EU och kommissionens meddelande

2.1 Begäran från det kommande bulgariska ordförandeskapet kom några dagar innan kommissionen offentliggjorde sitt meddelande ”Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik”.

2.2 Den 5 juli 2017 efterlyste Europaparlamentet en ambitiös strategi för EU:s industripolitik, inklusive ”en unionsstrategi för en konsekvent och heltäckande industripolitik inriktad på Europas återindustrialisering, med mål, indikatorer, åtgärder och tidsplaner”.

2.3 Det efterföljande meddelandet visar åtminstone på kommissionens intresse för denna fråga.

2.4 Syftet med detta yttrande är inte att fokusera på meddelandet. Följande punkter kan dock inte förbigås: — Enligt meddelandet har den europeiska industrins utveckling stadigt gått uppåt sedan 2009. Det är förbryllande att kommissionen hänvisar till 2009, den ekonomiska krisens värsta år. Varken tillverkningsindustrins andel av förädlingsvärdet eller sysselsättningen har återgått till de nivåer som de hade före krisen 2007, trots – eller just på grund av – de strukturreformer och den tillgångsinriktade politik som fortfarande hämmar efterfrågan i EU:s periferi. — Det är svårt att exakt fastställa vad som är nytt i kommissionens strategi. Meddelandet består till största delen av kommissionens vanliga industripolitiska (tillgångsinriktade) rekommendationer: minskad byråkrati, en fördjupad inre marknad och utveckling av investeringskapital (förnyelse av värdepapperiseringsmarknaden för riskkapital, Efsi osv.). — Vid sidan av strategin för den inre marknaden understryker kommissionen behovet av ytterligare kompetensutvecklingsåtgärder. Med undantag för avsikten att utvidga stödet för utveckling av ”nationella kompetensstrategier” till andra sektorer (t.ex. stål, papper, miljöteknik och förnybar energi) lägger man dock inte fram några konkreta förslag. — När det gäller finansiering räknar kommissionen upp de befintliga struktur- och investeringsfonderna, stödjande organen och programmen (ESI-fonderna, Efsi, EIB, Horisont 2020 osv.), men bortser fullständigt från den viktiga frågan om hur en minskad EU-budget efter brexit skulle kunna stödja industripolitiska initiativ. — På områdena energi, transport, digitalisering och handelspolitik räknar kommissionen upp de åtgärder som redan har vidtagits. — Med uppkomsten av en ny ekonomi som bygger på tjänsteinriktade uppstartsföretag på teknikområdet skulle det vara önskvärt att göra dem mer delaktiga i industrin, inte bara för att bättre tjäna de olika sektorerna, utan även för att bidra till deras hållbarhet. (50 % av företagarna gör konkurs under de fem första verksamhetsåren! (5))

2.5 Meddelandet är inte helt nytt ( 6 ) . Det är en sammanfattning av politiska åtgärder som redan vidtagits, utan någon ny, sammanhängande strategi såsom Europaparlamentet efterlyst och utlovas i titeln på meddelandet: ”En förnyad strategi för EU:s industripolitik”. Det är nu dags för EU att dra lärdom av det förflutna och blicka mot framtiden, med medborgarnas intressen och den europeiska modellens hållbarhet i åtanke.

2.6 Inom ramen för en europeisk industristrategi behövs det en samstämmig industriell handlingsplan med bindande mål, tidsplaner, instrument och delat ansvar för att möta de kommande tio årens fyra centrala utmaningar: digitalisering, klimatförändringar, globalisering och demografiska förändringar (i synnerhet de utmaningar som rörlighet och åldrande medför).

3. Allmänna kommentarer

3.1 Den europeiska industrin, och industrin i hela världen, genomgår en genomgripande omvandling. Detta medför stora utmaningar. Den europeiska industrin är grundläggande för tillväxten i EU och medlemsstaternas ekonomi. Den står för 80 % av EU:s export och främjar privat och offentlig innovation och högkvalificerade arbetstillfällen för medborgarna. Den är också avgörande för den inre marknaden. EU åtnjuter fortfarande en konkurrensfördel inom produkter och tjänster med högt förädlingsvärde och måste upprätthålla detta. EU måste dock dra nytta av denna tillgång och stödja verksamhet som skapar tillväxt. Industrin skapar 36 miljoner direkta arbetstillfällen och bidrar till en hög levnadsstandard för våra medborgare. Den spelar en viktig roll för att främja EU:s globala ledarskap och internationella betydelse. Den europeiska industrin är avgörande för att främja forskning och innovation och ger ett stort bidrag till skapandet av arbetstillfällen och tillväxt.

3.2 Den pågående industriella revolutionen bygger på en dramatisk och snabb förändring bland de globala aktörerna, en grundläggande omställning i konsumenternas vanor och en omvälvande utveckling inom vetenskap och teknik. Detta kombineras med den välkända fortgången av digitalisering, cirkulär ekonomi, robotisering och nya produktionsprocesser. Detta innebär att den långsiktiga industristrategin måste vara förberedd på de helt nya omständigheter som t.ex. införandet av artificiell intelligens innebär och i ett längre perspektiv framväxten av ”Industri 5.0”.

3.3 Detta paradigmskifte förändrar redan i grunden näringslivet och samhället och därmed industrin i alla dess aspekter. En av de mest relevanta aspekterna av denna revolution kommer att vara omvandlingen av arbete och färdigheter. Denna nya industriella ordning kommer att påverka de flesta ekonomiska sektorer. Industri 4.0 behöver Arbete 4.0, med en rätt till tillgång till utbildning och livslångt lärande. Endast en kvalificerad arbetskraft kommer att kunna reagera på föränderliga marknader och innovativa arbetsplatser.

3.4 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppmanar kommissionen att göra en jämförande studie av de olika stödplaner för tillverkningsindustrin som nyligen antagits i Förenta staterna, Kina och Sydkorea, och att lägga fram resultaten för kommittén. En sådan kvantitativ och kvalitativ analys av de mobiliserade resurserna och de sektoriella och tematiska prioriteringarna kommer att tillhandahålla den information som krävs för att ”vidareutveckla en heltäckande EU-strategi för industrin som siktar mot och bortom år 2030, inbegripet medellångsiktiga till långsiktiga strategiska mål och indikatorer för industrin och som ska åtföljas av en handlingsplan med konkreta åtgärder ( 7 ) ”.

3.5 EESK anser att det finns en direkt koppling mellan utbildningsprogram och lärosäten å ena sidan och social sammanhållning å den andra. Uppdaterade färdigheter och kvalifikationer för användarna av digital teknik och omskolning är nyckelfrågor. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer bör aktivt engageras i utvecklingen av kursplanerna för alla nivåer och typer av utbildning. Andra globala aktörer utöver EU – särskilt Förenta staterna (”America first”), Kina, Japan, Indien och Sydkorea – vidtar redan åtgärder för att möta dessa utmaningar, och en ny syn på kompetens är avgörande.

3.6 På samma sätt syftar strategin ”Make in India” till att förbereda landet för att bli ”nästa tillverkningsdestination”. Denna process avser inte bara teknik utan också, och framför allt, kompetens. Det är intressant att notera att Kina redan håller på att utarbeta ett statsstyrt program kallat ”Made in China 2025”, som bygger på Tysklands Industrie 4.0 och andra europeiska tendenser. Detta betyder att EU åter är ledande i denna förändring. Men det kanske inte är tillräckligt att leda processen. Samtidigt måste vi vara medvetna om de utmaningar som ligger framför oss och hur vi måste anpassa oss för att främja och befästa EU:s ledande ställning, med resultat och tillväxt för alla.

3.7 EU:s industriella konkurrenskraft måste betraktas globalt trots skillnaderna mellan medlemsstaterna. Flera studier visar på en tydlig uppdelning mellan ”medlemsstater som är ledande i fråga om konkurrenskraft” (10), ”medlemsstater som följer i fråga om konkurrenskraft” (7) och ”medlemsstater som kommer i kapp i fråga om konkurrenskraft” (11) ( 8 )

3.8 Detta innebär att EU:s politik som ursprungligen byggde på konvergens inte i tillräcklig utsträckning beaktar de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna: Det finns ingen patentlösning som passar alla, och detta måste behandlas med mod och med principen om tillväxt för alla i ständig åtanke. Sambandet mellan konkurrenskraft, konvergens och sammanhållning måste återupprättas.

3.9 Detta kan också tillämpas på forskning, utveckling och innovation. Det är mycket viktigt att öka eller åtminstone upprätthålla investeringarna i denna verksamhet, men alltid med hänsyn till den särskilda situationen i varje medlemsstat. EU:s politik måste ta hänsyn till de strukturella skillnaderna inom unionen, även när det gäller forskning, utveckling och innovation ( 9 )

3.10 Slutligen framhåller EESK behovet av att förbättra förhållandet mellan arbetsmarknadens parter som en förutsättning för en omfattande återindustrialisering.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Handel och globalisering (inklusive företagens internationalisering)

4.1.1 Det råder inget tvivel om att den inre marknaden är avgörande för tillväxten i EU, och den måste erbjuda rättvisa villkor för att grunda, starta, utveckla och behålla företag. Det är mycket viktigt att skapa de rätta förutsättningarna för att bedriva verksamhet i EU. Vi får naturligtvis inte glömma EU:s ställning i världen och behovet av att samverka med andra ekonomiska regioner. De nyligen ingångna handelsavtalen med andra ekonomier och förhandlingarna med andra tänkbara partner måste vara framsynta och betraktas som en möjlighet till tillväxt och utveckling av industrin. Samtidigt kan dock EU inte bortse från vissa otillbörliga metoder i andra ekonomiska regioner i världen och måste reagera bestämt på sådana åtgärder.

4.1.2 De europeiska sociala standarderna måste stå i centrum för all politik, och även om EU inte kan tvinga på världen dessa standarder måste åtgärder vidtas för att försvara dem och globalt skapa en kultur som gynnar företagens sociala ansvar genom att ”föregå med gott exempel”.

4.2 Energi och hållbar industri som bygger på den cirkulära ekonomin

4.2.1 EU måste kontinuerligt investera i en hållbar industri som kan godtas av medborgarna. Ett samhälle som kan minska sin belastning på naturen genom att se till att resurserna används så länge som möjligt är ett samhälle som är bättre förberett. Begreppet cirkulär ekonomi måste stå i centrum för all industripolitik för att återvinna, återanvända, återtillverka eller materialåtervinna för att skapa nya produkter i en hållbar miljö.

4.2.2 Att använda alternativ och grön energi är mer än någonsin en prioritering ( 10 ) . Medborgarna måste göras medvetna om denna verksamhet som skapar arbetstillfällen och gör att den europeiska tillverkningsindustrin är ledande på många kunskapsöverföringsområden. Denna specifika ”industri” visar på EU:s förmåga att förena den kunskap som samlats av den akademiska världen och andra institutioner och tillverkningssystemet.

4.2.3 I stället för att enbart fokusera på inhemska åtgärder bör EU sträva efter gynnsamma förutsättningar för EU:s industrier att exportera teknik, produkter och lösningar, för att bidra till att ta itu med de globala klimatförändringarna och utmaningar i samband med naturresurser på ett så effektivt sätt som möjligt.

4.3 Forskning, utveckling och innovation

4.3.1 Europeiska forsknings- och utvecklingsprojekt bör stärkas genom offentlig finansiering och samordnas med de inhemska åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. Att öka investeringarna i forskning, utveckling och innovation i alla medlemsstater måste vara en prioritering. Dessutom efterlyser EESK (på nytt) en förenkling av förfarandena för att få tillgång till EU:s medel för innovation ( 11 )

4.3.2 EESK anser också att innovationsekosystemet verkligen drar nytta av EU-investeringar i ”stora företag” för att främja de små och medelstora företagens deltagande. Den goda innovationscirkeln är endast möjlig om stora företags investeringar och sökandet efter lösningar från små och medelstora företag förs samman. På detta område bör EU-projekt såsom Cosme bli synligare i medlemsstaterna för att ändra bilden bland medborgarna.

4.3.3 EESK förespråkar också ytterligare satsningar på ansvarsfull forskning och innovation. Detta är en holistisk strategi som upprättades inom ramen för Horisont 2020 och som involverar deltagande av alla aktörer (från personer inom forskarvärlden till institutioner och regeringar) genom inkluderande och deltagandebaserade metoder.

4.3.4 EESK har inte glömt – och vill särskilt uppmärksamma – den senaste tekniska utvecklingen till följd av framsteg inom forskning och i genomförandet av resultaten på området för artificiell intelligens (AI). I detta sammanhang hänvisar EESK till effekterna och följderna av dess tillämpning när det gäller inte bara industriella produktionsprocesser, utan också vad gäller arbete och det sätt på vilket människor lever.

4.4 Brexit

4.4.1 Brexits konsekvenser för olika sektorer kommer att variera beroende på det avtal som slutligen förhandlas fram mellan Storbritannien och EU-27. Vissa sektorer torde vara mer känsliga för konsekvenserna av brexit, andra mindre. Enskilda sektorers exponering bör dock inte behandlas separat, eftersom det finns betydande kopplingar mellan sektorer som kan förstärka konsekvenserna för varje enskild sektor. Till exempel kommer problem för livsmedels- och dryckestillverkarna att påverka hotell och restauranger, och motgångar för metallindustrin kommer att påverka bilindustrin.

4.4.2 Två aspekter tycks vara särskilt viktiga: tillträde till marknaden och tillgång till arbetskraft på båda sidor. Medan Storbritanniens tillgång till EU-arbetskraft tenderar att vara i stort sett densamma inom många sektorer, varierar den relativa betydelsen av export till EU kraftigt, då vissa större sektorer såsom byggsektorn samt grossist- och detaljhandeln är mer inhemskt inriktade.

4.4.3 EESK anser att den inre marknadens integritet måste skyddas. Dessutom är det viktigt att garantera rättssäkerheten.

5. Investeringsplan

5.1 Investeringar spelar en viktig roll inom ramen för en ny industriepok. EESK anser att ett antal åtgärder skulle kunna vidtas för att förbättra investeringarnas effektivitet och föra industriföretagen till en annan nivå: — Ökade offentliga investeringar: finanspolitiskt spelrum för medlemsstaterna, mindre stränga skuldkriterier för offentliga investeringar (”gyllene regeln”); ökad EU-budget för industriomvandlingsprocesser, investeringar i hållbar (trans)europeisk infrastruktur. — Stärkta privata investeringar: stimulans av Europeiska investeringsbankens investeringsverksamhet, inrättande av nya finansieringsprogram från nationella banker och stärkande av befintliga sådana. Syftet är att ge de små och medelstora företagen en säker och långsiktig finansieringsram, i synnerhet när det gäller komplexa omvandlingsprocesser. — Stöd till kommissionens strategi för hållbar finansiering inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Denna kommer att underlätta långsiktiga investeringar genom att rikta flöden av privat kapital mot hållbara investeringar. Kommittén betonar i detta sammanhang vikten av den slutrapport som högnivågruppen om hållbar finansiering förväntas lägga fram inom kort, och av den handlingsplan som därefter kommer att offentliggöras.

5.2 Tilldelningen av EU-medel måste inriktas på uppnåendet av de industripolitiska utvecklingsmålen, särskilt med mervärde för EU (minskade koldioxidutsläpp, energieffektivitet, förnybar energi, digitalisering osv.), och kopplas till EU:s sociala standarder och riktmärkning.

5.3 Dessa hållbarhetsmål är avgörande för den europeiska industrin och det europeiska ledarskapet. Målen kräver dock en lämplig investeringsram för små och medelstora företag som gör att de kan förbli konkurrenskraftiga.

5.4 EESK anser också att möjligheten för medlemsstaterna att införa sociala och regionala upphandlingskriterier i sin egen upphandlingspraxis (tanken på ”bra innehåll”) bör undersökas.

5.5 Slutligen föreslår kommittén även en omprövning av företagsbeskattningssystemet för att ta itu med frågor som rör skatteundandragande och skattekonkurrens.

Bryssel den 17 januari 2018. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2017) 479 final.

(2) COM(2017) 563 final – en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet.

(3) I linje med mål nr 9 för hållbar utveckling om industri, innovation och infrastruktur, som alla EU-medlemsstater har godkänt.

(4) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 av den 27 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina var ett bra exempel på en antidumpningsåtgärd, men biverkningarna måste övervakas (http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2017/336/oj).

(5) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.41082 (punkt 2.4).

(6) COM(2014) 14 final.

(7) Rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 30 november–1 december 2017.

(8) ”Factors for Growth – Priorities for competitiveness, convergence and cohesion in the EU”, Lighthouse Europe.

(9) EESK:s informationsrapport om ”Horisont 2020 (utvärdering)” (INT/807).

(10) De senaste resultaten om vindkraftens prestanda (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: torsdagen den 23 november täcktes 19,2 % av efterfrågan på el i Europa med vindkraft. De tre ledande länderna: Danmark 93 %, Tyskland 47 % och Portugal 46 %) visar att det är möjligt att förbättra energieffektiviteten.

(11) Enligt vissa preliminära uppskattningar uppgår investeringarna inom ramen för Horisont 2020 till 74,8 miljarder euro, varav 16,4 miljarder euro för industriellt ledarskap. Inom den nuvarande fleråriga budgetramen uppgår medlen från strukturfonderna för forskning och innovation till 43,7 miljarder euro, för de små och medelstora företagens konkurrenskraft uppgår beloppet till 63,7 miljarder euro och för den koldioxidsnåla ekonomin till 44,8 miljarder euro. Nyheter om projektet ”Made in China” visar på totala statliga investeringar på 1,5 miljarder US-dollar.