Särskild rapport Unionens civil skydds  - 
mekanism: samordningen 
av insatser vid katastrofer 
utanför EU har i stort sett 
varit effektiv SV 2016  nr 33
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-6626-2 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/555422 QJ-AB-16-034-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6638-5 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/620116 QJ-AB-16-034-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6639-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/71147 QJ-AB-16-034-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av bild 1 och 2 måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Unionens civilskydds -
mekanism: samordningen 
av insatser vid katastrofer 
utanför EU har i stort sett 
varit effektiv
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 33
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III – där ledamoten Karel Pinxten är ordförande – som är 
specialiserad på utgiftsområdena yttre åtgärder, säkerhet och rättvisa. Revisionsarbetet leddes av ledamoten  
Hans Gustaf Wessberg med stöd av Peter Eklund (kanslichef), Emmanuel-Douglas Hellinakis (attaché),  
Sabine Hiernaux-Fritsch (förstechef), Michiel Sweerts (uppgiftsansvarig) och Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen och  
Dirk Neumeister (revisorer).
Från vänster till höger : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen, 
M. Sweerts och P . Eklund.

03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar och akronymer
I–VII  Sammanfattning
1–11 Inledning
1–2 Bakgrund
3–4 Rättslig ram
5–9 Unionens civilskyddsmekanism
10 –11  Finansiering av civilskyddsmekanismen
12–16  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsbevis
17–71  Iakttagelser
17– 48  Kommissionen använde de samordningsstrukturer som fanns men en del verktyg kunde ha 
utnyttjats bättre
17–19  Kommissionen var snabb med att aktivera mekanismen för katastrofinsatser men skulle ha fått mer tid till 
att mobilisera resurser om den hade använt förvarningsfasen bättre
20–27  EU:s civilskyddsteam underlättade samordningen på fältet men urvalet av teamen och deras rapportering 
från fältet hade brister
28–33  Den frivilliga poolen användes fortfarande i begränsad utsträckning när de katastrofer som vi granskade 
inträffade, men kommissionen spelade en aktiv roll när poolens tillämpningsområde utökades
34–37  EU:s civilskyddsteam fick betydande stöd från EU-delegationerna
38–40  Kommissionen utnyttjade Echos befintliga fältnätverk, men skulle kunna uppnå fler synergieffekter inom 
civilskyddet
41–46  Kommissionen respekterade den ledande roll som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) 
har och inrättade flexibla samordningsstrukturer i enlighet med FN:s övergripande upplägg
47–48  Kommissionen vidtog åtgärder för att garantera en smidig övergång till återhämtningsfasen
04 Innehåll 
49–69  Kommissionen inrättade en ram för insamling, spridning och utbyte av information men 
rapporteringen kan förbättras
49–54  Kommissionens kommunikationsplattform Cecis är bra för informationsutbyte men behöver bli ännu 
bättre för att få större effekt
55–57  Informationsprodukter och kartor delades i stor omfattning och det verkar som om de var användbara
58–60  Kommissionen anordnade inkluderande möten som syftade till att främja informationsutbytet med EU-
organ och samstämmighet vid tillhandahållandet av biståndet
61–66  Arbetsgruppen för ebola fungerade som ett forum för informationsutbyte och gav på så sätt insatserna ett 
mervärde, men den borde ha inrättats tidigare
67–69  Kommissionen använder inte den information som den förfogar över fullt ut till att rapportera både om sitt 
eget och civilskyddsmekanismens samlade resultat
70–74  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Aktivering av civilskyddsmekanismen vid katastrofer utanför EU
 Bilaga II  —  Unionens civilskyddsmekanism  – förhållandet mellan aktörerna  
den 31 augusti 2016
 Bilaga III — Översikt över de tre katastrofer som vi granskade
 Bilaga IV — Utplacering av EU-epidemiologer i Guinea
 Bilaga V  — Tidslinje för händelserna vid utbrottet av ebolafeber 2014–2015
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar 
och akronymer
Cecis : gemensamt kommunikations- och informationssystem för olyckor
civilskyddsmekanismen : unionens civilskyddsmekanism
ECDC : Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar
Echo : generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder
ERCC : centrumet för samordning av katastrofberedskap
EU:s civilskyddsteam : EU:s civilskydd för samordning och katastrofbedömning (team)
Eufor : Europeiska unionens insatsstyrka
FPI: tjänsten för utrikespolitiska instrument
GD Grannskapspolitik och utvidgnings-förhandlingar : generaldirektoratet för grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar
GD Hälsa och livsmedelssäkerhet : generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet
GD Internationellt samarbete och utveckling : generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling
GOARN : globalt nätverk för varning och insatser ( Global Outbreak Alert and Response Network )
HSC : hälsosäkerhetskommittén
MSF : Läkare utan gränser ( Médecins sans Frontières )
Ocha : FN:s kontor för samordning av humanitära frågor
OSOCC : bas för samordning av insatserna på plats ( On Site Operations Coordination Centre )
Undac : FN:s styrka för katastrofbedömning och samordningsinsatser
utrikestjänsten : Europeiska utrikestjänsten
WFP : Världslivsmedelsprogrammet
WHO : Världshälsoorganisationen
06
 Sammanfattning
I
Katastrofer kan slå till var och när som helst. En katastrof kan få betydande effekter för människor, miljön och 
ekonomin, om det så är en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människor. När en katastrof inträffar måste 
reaktionen vara snabb. En säker katastrofhantering räddar liv, och en effektiv samordning mellan olika aktörer är 
avgörande om beredskapen och insatserna vid kriser och katastrofer ska ge ett gott resultat.
II
Europeiska unionens civilskyddsmekanism inrättades för att främja ett snabbt och effektivt operativt samarbete 
mellan nationella civilskyddstjänster. Den har två huvudsakliga mål. För det första syftar den till att stärka samar -
betet mellan unionen och civilskyddsmekanismens deltagande stater (medlemsstaterna och sex länder utanför EU), 
för det andra att underlätta samordningen på civilskyddsområdet för att öka effektiviteten i systemen för förebyg -
gande av, beredskap för och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.
III
Mekanismen förvaltas av Europeiska kommissionen. Vi undersökte om kommissionen på ett effektivt sätt hade 
underlättat samordningen av insatser vid katastrofer utanför unionen via civilskyddsmekanismen. Det gjorde vi 
genom att titta på aktiveringarna av civilskyddsmekanismen vid tre internationella katastrofer som inträffat på 
senare tid, nämligen översvämningarna i Bosnien och Hercegovina (2014), utbrottet av ebolafeber i Västafrika 
(2014–2016) och jordbävningen i Nepal (2015).
IV
Vi konstaterar att kommissionen i stort sett har underlättat samordningen av insatserna vid katastrofer utanför uni -
onen på ett effektivt sätt sedan början av 2014.
V
Civilskyddsmekanismen aktiverades snabbt vid de tre katastrofer som vi granskade, och EU:s civilskyddsteam under -
lättade samordningen på fältet med de deltagande staternas team. Kommissionen har underlättat samordningen 
ytterligare genom den omfattande spridningen av informationsprodukter. Samordningen mellan kommissionens 
avdelningar och med andra EU-organ och organ utanför EU var inkluderande. Kommissionen respekterade FN:s 
ledande roll och vidtog åtgärder för att övergången till återhämtningsfasen skulle bli smidig.
07 Sammanfattning 
VI
Trots vår övergripande slutsats hittade vi flera områden som kan förbättras ytterligare, bland annat följande: möjlig 
tidsbesparing under de tidiga stadierna av katastrofinsatser, Cecis (kommissionens kommunikations- och informa -
tionsplattform), samordning och synergieffekter på plats, kommissionens och ECDC:s ekonomiska och administra -
tiva arrangemang för en storskalig utplacering av epidemiologer via civilskyddsmekanismen och civilskyddsmeka -
nismens resultatrapportering.
VII
Vi rekommenderar därför att kommissionen
a) hittar sätt att vinna extra tid under förvarningsstadiet och vid urvalet och utplaceringen av EU:s 
civilskyddsteam,
b) utvecklar Cecis funktioner för att få en bättre överblick över det bistånd som tillhandahålls och begärs och på så 
sätt möjliggöra en bättre uppföljning av prioriteringar och öka användarvänligheten,
c) stärker samordningen på fältet genom att förbättra civilskyddsteamens rapportering, utnyttjar närvaron av 
Echos fältnätverksexperter och involverar EU-delegationerna i större utsträckning,
d) tillsammans med ECDC bedömer vilka eventuella ändringar som behövs för att stärka rutinerna för utplacering 
av ECDC-experter utanför unionen via civilskyddsmekanismen,
e) förbättrar rapporteringen genom att automatisera framställningen av statistik och indikatorer och på så sätt 
stärker ansvarsskyldigheten.
08
 Inledning
Bakgrund
01 
Katastrofer kan slå till var och när som helst. En katastrof kan få betydande effek -
ter för människor, miljön och ekonomin, om det så är en naturkatastrof eller en 
katastrof orsakad av människor. Enligt en uppskattning inträffade 6 873 natur -
katastrofer i världen mellan 1994 och 2013, och de krävde 1,35 miljoner männ -
iskors liv – eller cirka 68 000 i genomsnitt per år1. Enligt en uppskattning från 
FN uppgick den ekonomiska förlusten på grund av katastrofer under perioden 
2005–2015 till 1,3 biljoner US-dollar2.
02 
När en katastrof inträffar måste enskilda personer, samhällen, regeringar och 
internationella organisationer och givare agera mycket snabbt. En säker kata -
strofhantering3 räddar liv och en effektiv samordning mellan olika aktörer är 
avgörande om beredskapen och insatserna vid kriser och katastrofer ska ge ett 
gott resultat.
Rättslig ram
03 
EU:s befogenheter på området civilskydd fastställs i artikel 196 i fördraget om Eu -
ropeiska unionens funktionssätt, där det anges att unionens insatser syftar till att 
främja snabbt och effektivt operativt samarbete inom unionen mellan de natio -
nella civilskyddsorganen och främja samstämmigheten i internationella åtgärder 
i frågor som rör civilskydd.
04 
Civilskyddsmekanismen inrättades för första gången 2001. Den nuvarande 
rättsliga ramen fastställdes genom beslut nr 1313/2013/EU, som gäller sedan den 
1 januari 2014 (nedan kallat beslutet )4. Mekanismen har två huvudsakliga mål. För 
det första ska den stärka samarbetet mellan unionen och de deltagande stater -
na5 och för det andra underlätta samordningen på civilskyddsområdet i syfte att 
förbättra effektiviteten hos systemen för förebyggande av, beredskap för och 
insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.1 Centre for Research on the 
Epidemiology of Disasters: The 
Human Cost of Natural 
Dis asters 2015: A global 
perspective  (den mänskliga 
kostnaden vid 
naturkatastrofer 2015: ett 
globalt perspektiv) (2015).
2 Uppskattning från Sendai-
ramverket för katastrof -
riskreducering 2015–2030.
3 Definieras av Internationella 
rödakors- och rödahalvmåne -
federationen som organi -
seringen och förvaltningen av 
resurser och ansvarsområden 
för att hantera alla aspekter av 
humanitärt bistånd och 
civilskydd i nödsituationer, 
särskilt motståndskraft 
(lindring, förebyggande och 
beredskap), insatser (nödhjälp 
och tidig återhämtning) och 
återhämtning (rehabilitering 
och återuppbyggnad) för att 
minska effekterna av 
katastrofer.
4 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1313/2013/EU 
av den 17 december 2013 om 
en civilskyddsmekanism för 
unionen (EUT L 347, 20.12.2013, 
s.924).
5 Alla EU-medlemsstater plus 
f.d. jugoslaviska republiken 
Makedonien, Island, 
Monte negro, Norge, Serbien 
och Turkiet. Kommissionen 
kallar dem ”de deltagande 
staterna” och den termen 
använder vi genom hela 
rapporten.
09 Inledning 
Unionens civilskyddsmekanism
05 
Europeiska kommissionens generaldirektorat för europeiskt civilskydd och huma -
nitära biståndsåtgärder (Echo) ansvarar för civilskyddsmekanismen. Centrumet 
för samordning av katastrofberedskap (ERCC) spelar en central roll. Det ska vara 
handlingsberett dygnet runt och har en lägescentral som är öppen dygnet runt. 
ERCC:s centrala operativa roller omfattar följande: det ska fungera som en platt -
form för kommissionens och EU:s krisövervakning och krissamordning, fungera 
som en kommunikationshubb mellan de deltagande staterna, den drabbade sta -
ten och de utplacerade fältexperterna, ta fram och sprida informationsprodukter 
och underlätta samarbetet mellan civilskyddsinsatser och humanitära biståndsin -
satser. Dessa funktioner får stöd av ett webbaserat varnings- och anmälningssys -
tem kallat Cecis (ett gemensamt kommunikations- och informationssystem för 
olyckor)6.6 Kommissionens ansvar för 
förvaltningen av Cecis 
fastställs i artikel 8 i beslutet.
7 I konsekvensbedömningen, 
som är ett följedokument till 
lagstiftningsförslaget till 
beslutet om en civilskydds-
mekanism för unionen 
(arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar – 
201 1 review of the Civil 
Protection regulatory 
framework accompanying the 
document Decision of the 
European Parliament and the 
Council on a Union Civil 
Protection Mechanism and on 
establishing a Civil Protection 
Financial Instrument for the 
period 2014–2020  (2011 års  
översyn av civilskyddets 
regelverk som åtföljer 
Europaparlamentets och 
rådets beslut om en 
civil skyddsmekanism för 
unionen och om inrättande av 
ett finansiellt instrument för 
civilskydd för perioden 
2014–2020), SEK(2011) 1632 
slutlig, 20.12.2011), 
konstaterades ett antal brister 
i EU:s katastrofbered -
skapskapacitet som den nya 
lagstiftningen skulle åtgärda.Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC)Bild 1
© EU/Echo/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
ERCC kompletteras av den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer som 
är en frivillig pool av katastrofinsatser som de deltagande staterna på förhand 
ställer till förfogande och som hålls i beredskap och endast får användas när 
kommissionen begär det. Den frivilliga poolen är en av många nyheter i det nya 
beslutet som ska åtgärda bristerna i den tidigare mekanismen7. Framför allt är 
syftet med poolen att bidra till att följande mål uppnås: att övergå från en reaktiv 
och ad hoc -baserad samordning till ett system som präglas av planering och 
iordningställande på förhand samt förutsägbarhet, och att identifiera och åtgär -
da kritiska luckor i katastrofinsatskapaciteten på ett kostnadseffektivt sätt. Den 
frivilliga poolen förklaras i  ruta 1 .

10 Inledning Ruta 1Den frivilliga poolen
Den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer (eller den frivilliga poolen) sammanför en rad olika 
räddningsteam, experter och utrustning från ett antal EU-länder. Dessa resurser hålls i beredskap och görs 
tillgängliga så fort det finns behov av EU:s civilskyddsuppdrag någonstans i världen.
Sedan poolen lanserades i oktober 2014 har tio länder ställt sina insatsresurser eller insatskapaciteter till 
poolens förfogande. 35 insatsenheter (så kallade moduler) har registrerats, till exempel team för sökning och 
räddning i tätort, specialresurser för lufttransport av sjuka och sårade, vattenreningsutrustning, pumpnings -
enheter med hög kapacitet och team för bekämpning av skogsbränder. Ytterligare resurser från medlemssta -
terna håller för närvarande på att registreras.
De länder som deltar i poolen kan få ekonomiskt stöd från EU för att uppgradera de nationella insatsresurser 
som erbjuds, betala för certifierings- och utbildningskostnader och täcka upp till 85 % av kostnaderna för 
transporter av team och resurser till katastrofområden.
Utveckling av den frivilliga poolen
(Endast registrerade moduler – per den 20 juni 2016)
Antal registrerade moduler Storlek på frivilliga 
poolenModuler som håller på 
att registrerasModuler som har 
registrerats och lagts till poolen40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
2014-K4 2015-K1 2015-K2 2015-K3 2015-K4 2016-K1 2016-K2
Källa:  Europeiska kommissionen; revisionsrättens analys.
11 Inledning 
07 
Civilskyddsmekanismen kan aktiveras genom att de drabbade länderna eller FN8 
begär bistånd. Den kan också aktiveras på begäran av en EU-medlemsstat om 
stöd till konsulärt bistånd för EU-medborgare som drabbats av katastrofer utan -
för unionen.
08 
Åtgärder för förebyggande, beredskap och insatser hanterar (eventuella) kata -
strofer inom EU, men mekanismen kan även aktiveras vid katastrofer utanför 
unionen. Under perioden 2002–2015 gällde faktiskt 63 % av de 224 gånger då 
bistånd begärdes katastrofer utanför EU, vilket framgår av figur 1 . I bilaga  I visar 
vi hur civilskyddsmekanismen arbetar.8 FN-organisationer och några 
andra utvalda organisationer – 
Internationella organisationen 
för migration (IOM), Inter  - 
nationella rödakors- och 
rödahalvmånefederationen 
och Organisationen för förbud 
mot kemiska vapen – har 
också kunnat begära bistånd 
sedan 2014.Figur 1Begäran om bistånd via civilskyddsmekanismen (i och utanför EU)
Källa : Europeiska kommissionen.30
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537Utanför EU
I EU
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
09 
De deltagande staterna har huvudansvaret för civilskyddet och avgör hur mycket 
bistånd de ska ställa till förfogande vid en katastrofinsats – och hur mycket av 
det som ska tillhandahållas via civilskyddsmekanismen. Kommissionen för inte 
befäl över eller har någon kontroll över de deltagande staternas team, moduler 
eller andra resurser som sätts in på frivillig basis. EU:s roll är snarare att hjälpa 
de deltagande staterna att stärka förebyggande av, beredskap för och insatser 
vid katastrofer och underlätta samarbetet och samordningen. I  bilaga  II finns en 
överblick över förhållandena inom civilskyddsmekanismen.
12 Inledning 
Finansiering av civilskyddsmekanismen
10 
De årliga budgetanslagen för perioden 2014–2016 för civilskyddsmekanismen 
visas i  figur 2 . Cirka 50 miljoner euro om året fördelas till driften av mekanismen, 
varav cirka en tredjedel avsätts till katastrofinsatser i tredjeländer. Här ingår EU:s 
medfinansiering av insatser för att transportera moduler till drabbade länder. 
De deltagande staterna står för driftskostnaderna för civilskyddsteamen och 
resurserna.
11 
Kommissionen kommer att göra en halvtidsutvärdering av genomförandet av 
b eslutet 2017. Figur 2Genomförandet av budgeten för civilskyddsmekanismen 
2014–2016
mijoner euro
Katastroﬀörebyggande och 
katastrofberedskap inom unionenKatastroﬀörebyggande och 
katastrofberedskap i tredjeländerKatastroﬁnsatser inom 
unionenKatastroﬁnsatser
i tredjeländer60
50
40
30
20
10
011,414,912,01
2014 2015 2016
1 2016: budgeterade belopp.
Källa : Europeiska kommissionen; revisionsrättens analys.
13
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsbevis
12 
Syftet med revisionen var att bedöma om kommissionen på ett effektivt sätt 
hade underlättat samordningen av insatser vid katastrofer utanför unionen 
sedan civilskyddsmekanismen inrättades 2014. Vi tittade särskilt på hur samord -
ningen hade underlättats med de deltagande staterna, övriga EU-institutioner 
och EU-byråer, FN, det drabbade landet och andra berörda aktörer. Vi undersökte 
hur samordningen genomfördes inom de befintliga strukturerna och processerna 
och granskade insamlingen, spridningen och utbytet av information med alla 
parter som nämns ovan.
13 
Revisionskriterierna fastställdes utifrån bestämmelserna i beslutet (se punkt 4). 
Vid revisionen granskade vi inte förebyggande verksamhet eller beredskapsverk -
samhet, ändamålsenligheten i själva insatserna eller mekanismens utformning.
14 
Vi valde ut tre internationella katastrofer där civilskyddsmekanismen hade ak -
tiverats för en detaljerad granskning9. Vi gjorde urvalet utifrån en rad kriterier, 
bland annat typen av katastrof och storleken på den, civilskyddsmekanismens 
roll, omfattningen av EU:s insatser och den geografiska spridningen. Vi valde ut 
följande katastrofer: översvämningarna i Bosnien och Hercegovina (maj 2014), 
utbrottet av ebolafeber i Västafrika (mars 2014–januari 2016) och jordbävningen 
i Nepal (25 april 2015). En detaljerad översikt över de granskade katastroferna 
finns i  bilaga  III.
15 
Vi utförde granskningsarbetet mellan december 2015 och maj 2016. Vi träffade 
företrädare för Europeiska kommissionen10, Europeiska utrikestjänsten – inklusive 
EU-delegationen till FN i Genève – och Europeiska centrumet för förebyggande 
och kontroll av sjukdomar (ECDC). Vi träffade också företrädare för FN:s kontor 
för samordning av humanitära frågor (Ocha), Världshälsoorganisationen (WHO), 
Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och Läkare utan gränser (MSF). Vi gjorde 
ett fältbesök i Bosnien och Hercegovina, där vi träffade EU-delegationens/EU:s 
särskilda representants kansli, Europeiska unionens insatsstyrka (Eufor), FN:s 
utvecklingsprogram, företrädare för de myndigheter på statlig nivå, entitetsnivå, 
kantonal och kommunal nivå som deltog i insatserna vid översvämningarna och 
Röda korset i Bosnien och Hercegovina.9 Under perioden 2014–2015 
kom det 25 förfrågningar om 
bistånd utanför unionen. De 
insatser som sattes in vid 
dessa tre katastrofer var bland 
de största, vilket krävde 
omfattande samordning.
10 Företrädare kom från Echo, 
GD Hälsa och livsmedels -
säkerhet, GD Internationellt 
samarbete och utveckling och 
GD Grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar.
14 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsbevis 
16 
Vårt arbete byggde i huvudsak på en genomgång av dokument från kommis -
sionen och utrikestjänsten. Revisorerna fick tillgång till Cecis. Vi samlade in 
användarnas uppfattningar om mekanismen och insatserna vid de tre kriserna via 
ett frågeformulär som skickades ut till och besvarades av elva deltagande stater. 
I oktober 2015 deltog vi även i kommissionens konferens i Luxemburg om dragna 
lärdomar efter ebolautbrottet och var med på en informationsträff om förbere -
delser inför medicinska evakueringar (eller medevac) som hölls av Luxemburgs 
flygräddningstjänst i februari 2016.
15
 Iakttagelser
Kommissionen använde de samordningsstrukturer 
som fanns men en del verktyg kunde ha utnyttjats 
bättre
Kommissionen var snabb med att aktivera mekanismen för 
katastrofinsatser men skulle ha fått mer tid till att mobilisera 
resurser om den hade använt förvarningsfasen bättre
17 
När kommissionen får en begäran om bistånd måste den underrätta de deltagan -
de staterna så snart som möjligt11. Vid samtliga tre katastrofer vidarebefordrade 
kommissionen begäran snabbt och fullgjorde därmed sin skyldighet att under -
rätta de deltagande staterna utan dröjsmål.
18 
En samordnad katastrofinsats från EU:s sida inleds formellt med att mekanismen 
aktiveras när en begäran om bistånd har tagits emot. Det kan dock finnas tecken 
på att en katastrof är nära förestående innan en sådan begäran lämnas in. Kom -
missionen kan, men är inte skyldig att, öppna en nödsituation i Cecis före akti -
veringen i ett så kallat förvarningsläge. Det gör att de deltagande staterna kan 
mobilisera sina resurser före en eventuell aktivering. Förvarningsläget användes 
vid alla tre katastrofer. I fallet med översvämningarna i Bosnien och Hercegovina 
(som kan betraktas som en katastrof med långsamt inledningsskede) fanns det 
inte något tvivel om hotets omfattning redan när de lokala myndigheterna utro -
pade katastroftillstånd. Men förvarningsläget aktiverades en dag senare, endast 
fyra timmar före den officiella aktiveringen. Om förvarningsläget hade aktiverats 
snabbare skulle man ha fått mer tid på sig att mobilisera resurser.
19 
Kommissionen förde ingen skriftlig loggbok över informella kontakter med delta -
gande stater som har nära band till och goda kunskaper om det drabbade landet. 
Med en sådan loggbok skulle man kunna följa upp tidigare aktiveringar, vilket 
skulle kunna bidra till att man utarbetar en systematisk strategi, sparar värdefull 
tid på aktiveringsstadiet och garanterar en god täckning av de deltagande stater 
som har goda förutsättningar att hjälpa ett drabbat land.11 Artikel 16.3 a i beslutet.
16 Iakttagelser 
EU:s civilskyddsteam underlättade samordningen på fältet 
men urvalet av teamen och deras rapportering från fältet 
hade brister
20 
När det finns ett behov av EU-samordning på fältet efter det att deltagande 
staters erbjudande om bistånd har godtagits av den som begärt det ska kommis -
sionen sätta ihop ett civilskyddsteam för samordning och bedömning som ome -
delbart utplaceras i det drabbade landet12. Teamet ska samordna arbetet i de oli -
ka deltagande staternas team och moduler på fältet13, ge teknisk rådgivning och 
underlätta samordningen med det drabbade landet. Såsom visas i  bilaga  I väljer 
kommissionen ut teamen efter det att de deltagande staterna har utsett exper -
ter, och varje team åtföljs av en kontaktperson som kommissionen skickar.
21 
Utplaceringen av EU:s civilskyddsteam behöver inte godkännas av det land som 
har begärt bistånd/det drabbade landet vid katastrofer utanför EU. Centrumet 
för samordning av katastrofberedskap (ERCC) är därför inte förhindrat att skicka 
deltagande staters förfrågningar om utnämning av civilskyddsteam så fort en 
begäran om bistånd har kommit in. När det gäller Nepal och Bosnien och Her -
cegovina stod det tidigt klart att katastroferna var omfattande och att man därför 
högst troligen skulle behöva EU-samordning. Men vid katastroferna gick det 21,4 
timmar i Bosnien och Hercegovinas fall och 22,8 timmar i Nepals fall från det att 
den officiella begäran om bistånd togs emot till begäran i Cecis om utnämning 
av det första teamet, vilket framgår av figur 3  och figur 4 .Figur 3Tidslinje för urval av EU:s civilskyddsexperter – Bosnien och Hercegovina
Källa:  Europeiska revisionsrätten.12 Artikel 16.3 a ii i beslutet.
13 KOM(2010) 600 slutlig, 
26.10.2010  Förstärkning av den 
europeiska insatskapaciteten 
vid katastrofer: civilskyddets och 
det humanitära biståndets roll . 
Moduler kan antingen bestå 
av civilskyddsresurser eller 
personalresurser eller av en 
kombination av båda.
Tidsfrist
för 
erbjudandeBegäran 
om 
experterBegäran
om
bistånd100 80 60 40 20 01 dag och 19 timmar från begäran om bistånd till 
utnämningen av  EU:s civilskyddsteam
Översvämningar Förvarning GodtagandeTimmar52,6 4,1 21,4 15,9 6,4
17 Iakttagelser Figur 4Tidslinje för urval av EU:s civilskyddsexperter – Nepal
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Tidsfrist
för 
erbjudandeBegäran 
om 
biståndBegäran 
om 
experter70 60 50 40 30 20 10 0
Jordbävning Förvarning GodtagandeTimmar2 dagar och 2 timmar från begäran om bistånd till utnämningen av EU:s civilskyddsteam
8,4 4,8 22,8 21,8 5,0
22 
Begäran om att experter ska utses skickas via Cecis med en tidsfrist som fastställs 
från fall till fall. Tidsfristen varierade: i Bosnien och Hercegovina fastställdes den 
till 15,9 timmar (en katastrof med långsamt inledningsskede) efter det att begä -
ran om att experter skulle utses hade kommit in, medan motsvarande tidsfrist för 
Nepal var 21,8 timmar (plötslig katastrof). Revisorerna hittade ingen dokumenta -
tion om interna normer som gällde detta.
23 
Efter det att tidsfristen för att utse team hade löpt ut tog urvalet av experter och 
personal ytterligare fem till sex timmar. I lagstiftningen fastställs kriterier på hög 
nivå för urvalet av experter, men vi konstaterade att man inte använde någon på 
förhand fastställd metod för att avgöra vilka typer av experter som behövdes och 
hur många av varje typ. Vidare hittade vi inga bevis på förutbestämda urvals -
kriterier för varje typ av expert i form av checklistor som skulle användas under 
urvalsprocessen. I en utvärdering som gjordes i december 201414 medgav man 
att det saknades tydliga urvalskriterier och rekommenderade att expertprofiler 
skulle användas vid urvalet av civilskyddsteam.
24 
Med en förutbestämd och standardiserad sammansättning av teamet som grun -
dar sig på typ av katastrof och region skulle kommissionen kunna spara värdefull 
tid innan den skickar ut en första begäran om att experter ska utses. När kandida -
ter sedan ska väljas ut skulle en tydlig checklista kunna påskynda processen ock -
så under perioder då ERCC har låg kapacitet (t.ex. nattskift och helger). En sådan 
process skulle dessutom göra det möjligt att upprätta slutlistor på potentiella 
teammedlemmar innan den slutliga tidsfristen för att utse experter har löpt ut.14 ICF International: 
Efterhandsutvärdering av det 
finansiella instrumentet för 
civilskydd och gemenskapens 
civilskyddsmekanism 
(omarbetning) 2007–2013 , 
slutlig rapport, 16 
december 2014.
18 Iakttagelser 
25 
Enskilda experters arbete utvärderas inte. Det kan vara känsligt att utvärdera de 
experter som de deltagande staterna har utsett, men om man har en strukture -
rad metod för att utvärdera och dokumentera deras arbete skulle man eventuellt 
kunna spara tid under urvalsförfarandet. Ett exempel på en sådan process finns 
inom det EU-finansierade15 valobservatörsuppdraget (EOM), där man rutinmäs -
sigt gör sakkunnigbedömningar av varje observatör som medlemsstaten skickar 
för att dokumentera den berörda personens yrkeskompetens och uppträdande 
under valobservatörsuppdraget för att ytterligare förenkla och förbättra med -
lemsstaternas och kommissionens urvalsprocess16.
26 
Kommissionen bör ge stöd till gemensamma behovsbedömningar genom att ha 
en grupp civilskyddsexperter på plats och/eller rådgivning om den typ av bistånd 
som krävs med hänsyn till behoven17. När behov uttrycks av den som begär 
bistånd (drabbad stat eller FN-organ) ser ERCC till att alla deltagande stater får in -
formation om det via Cecis. Det finns också tydliga bevis på att medlemmar i EU:s 
civilskyddsteam har deltagit i olika bedömningar på plats. När medlemmar i EU:s 
civilskyddsteam integreras i Ochas Undac-team (FN:s styrka för katastrofbedöm -
ning och samordningsinsatser), vilket var fallet i Nepal, görs de gemensamma 
behovsbedömningarna i regel via FN. En oavsiktlig konsekvens av det är dock att 
det begränsar möjligheten att urskilja EU:s individuella bidrag till dessa bedöm -
ningar (se även punkterna 41–45).15 Europeiskt instrument för 
demokrati och mänskliga 
rättigheter.
16 Riktlinjer för utvärdering av 
EU:s valobservatörsuppdrag 
(FPI 4), s. 1, första stycket.
17 Artikel 16.3 a ii och v och 
artikel 16.3 b.
EU-experter besöker Kathmandu och sjukhuset efter 
jordbävningenBild 2
© EU/Echo/Pierre Prakash, 2015.

19 Iakttagelser 
27 
Även i de fall då EU-samordningen inte var helt integrerad med FN:s samordning, 
vilket var fallet i Bosnien och Hercegovina, hittade vi endast begränsade bevis 
på orsakssambandet mellan de behovsbedömningar som gjordes på plats av 
medlemmarna i EU:s civilskyddsteam och de särskilda listorna över behov som 
vidarebefordrades till de deltagande staterna. Civilskyddsteamens rapportering 
var av varierande kvalitet men var i allmänhet inriktad på informationsutbyte och 
planerade och avslutade aktiviteter. De dagliga rapporterna hade inga särskilda 
avsnitt för kartläggning och konkret uppföljning av behov.
Den frivilliga poolen användes fortfarande i begränsad 
utsträckning när de katastrofer som vi granskade inträffade, 
men kommissionen spelade en aktiv roll när poolens 
tillämpningsområde utökades
Poolen användes i begränsad utsträckning vid tiden för 
katastroferna i vår granskning
28 
I kommissionens skyldigheter gentemot de deltagande staterna ingår det att 
snabbt utfärda rekommendationer, baserade på behoven på plats och uppmana 
de deltagande staterna att sätta in särskild kapacitet18. Om kommissionen ska 
kunna lämna relevanta rekommendationer om insatser måste den veta vilka 
resurser som omedelbart kan sättas in.
29 
Vid tiden för katastroferna hade endast ett mycket begränsat antal resurser 
registrerats i den frivilliga poolen. Det innebar att kommissionen inte kunde ut -
färda rekommendationer om insatser eller uppmana de deltagande staterna att 
sätta in kapacitet från den frivilliga poolen.
30 
I oktober 2015, ett år efter det att den frivilliga poolen infördes, hade fortfarande 
endast en handfull moduler registrerats i poolen. Enligt de deltagande staterna 
var huvudorsaken till att poolen utvecklades så långsamt den tunga administra -
tiva bördan när insatsenheter/moduler skulle registreras och certifieras, vilket 
i vissa fall också kan medföra extra administrativa arrangemang på nationell nivå.18 Artikel 16.3 b i beslutet.
20 Iakttagelser 
Kommissionen spelade en aktiv roll när den frivilliga poolens 
kapaciteter utökades
31 
Behovet av en tjänst för medicinsk evakuering av sjukvårdspersonal och hjälpar -
betare på plats lyftes fram av flera aktörer allteftersom ebolautbrottet utveckla -
des. I den rättsliga ramen19 nämns endast en allmännare tjänst avseende ”luftt -
ransport under samtidig vård av katastrofoffer”20 och inte en tjänst som är särskilt 
anpassad för att (eventuellt) evakuera smittad sjukvårdspersonal eller smittade 
hjälparbetare. Kommissionen tog dock på sig en aktiv roll och krävde ett flexibelt 
arbetssätt och mer kapacitet i den frivilliga poolen. WHO var visserligen den enda 
part som hade rätt att begära medicinsk evakuering (eller medevac ), men ERCC 
spelade en viktig roll då det agerade informationscentral, besvarade frågor från 
de berörda aktörerna vid olika stadier av evakueringsprocessen (WHO, delta -
gande stater, FN-organ, frivilligorganisationer m.fl.) och satte in plan från den 
frivilliga poolen. Den samordning och det samarbete som krävdes för att utveck -
la dessa kapaciteter beskrivs närmare i punkt 66.
32 
Som ett direkt svar på bristen på sjukvårdspersonal under ebolautbrottet inrät -
tade kommissionen en europeisk sjukvårdsstyrka som en ny komponent i den 
frivilliga poolen för att mobilisera medicinska experter och folkhälsoexperter och 
team för katastrofberedskap eller katastrofinsatser i eller utanför EU21.
33 
ECDC gav ett viktigt bidrag till EU:s insatser vid ebolautbrottet genom sina 
snabba riskbedömningar och samordningen av utplaceringen av ECDC:s och 
medlemsstaternas epidemiologiska experter till det drabbade området (även om 
de ofta skedde efter det att antalet sjukdomsfall var som högst, såsom visas i  bi-
laga  IV). ECDC:s inrättandeförordning22 hindrar inte centrumet från att utplacera 
epidemiologer till länder utanför EU. De finansiella och administrativa arrange -
mang som finns inom ECDC och mellan kommissionen och ECDC lämpar sig dock 
inte särskilt väl för storskaliga utplaceringar utanför EU, särskilt inte genom civil -
skyddsmekanismen. ECDC är inte utrustat med nyckelpersonal och processer som 
kan ge stöd till varaktiga utplaceringar, och eftersom dess uppdrag främst gäller 
hot som kan påverka EU, har inga särskilda budgetmedel gjorts tillgängliga för 
sådana insatser utanför unionen. Det fanns ingen särskild EU-mekanism för utpla -
cering av epidemiologer och därför utplacerades experter via WHO:s globala nät -
verk för varning och insatser (GOARN). Men enligt villkoren för utplaceringarna 
gällde dock informationsbegränsningar, som bland annat innebar att experterna 
inte fick rapportera direkt till ECDC och kommissionen.19 Kommissionens genom -
förandebeslut 2014/762/EU av 
den 16 oktober 2014 om 
tillämpningsföreskrifter för 
Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1313/2013/EU 
om en civilskyddsmekanism 
för unionen och om 
upp    hävande av kommis -
sionens beslut 2004/277/EG, 
Euratom och 2007/606/EG, 
Euratom (EUT L 320, 6.11.2014, 
s. 1).
20 Punkt 10 i bilaga II till 
genomförandebeslutet.
21 Denna komponent har varit 
i bruk sedan början av 2016, 
och i maj 2016 mobiliserades 
ett team där epidemiologer 
från ECDC ingick efter 
utbrottet av gula febern 
i Afrika.
22 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 851/2004 av den 21 april 
2004 om inrättande av ett 
europeiskt centrum för 
förebyggande och kontroll av 
sjukdomar (EUT L 142, 
30.4.2004, s. 1).
21 Iakttagelser 
EU:s civilskyddsteam fick betydande stöd från 
EU-delegationerna
34 
EU-delegationen i det drabbade landet har en skyldighet att ge logistiskt stöd 
till EU:s civilskyddsteam som i sin tur ska hålla kontakt med delegationen23. Vid 
alla de kriser som vi granskade tillhandahöll delegationerna – i mån av tillgänglig 
kapacitet – betydande stöd i form av logistik, säkerhetsgenomgångar, hjälp vid 
möten med lokala myndigheter, rådgivning och tolkning med de lokalanställda24.
35 
Revisorerna fann bevis på att samarbetet mellan civilskyddsexperterna och 
delegationerna var effektivt. EU:s civilskyddsteam delade regelbundet med sig 
av information till de delegationsanställda. EU:s civilskyddsteam använde delega -
tionernas lokaler som bas för sina insatser och höll regelbundet samordningsmö -
ten där.
36 
I Bosnien och Hercegovina bad de nationella myndigheterna uppdraget inom 
ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken Eufor Althea att 
tillhandahålla de första stödåtgärderna. Kommissionen tog med Eufor i ERCC:s 
organiserade samordningsmöten redan från början och gjorde det därmed möj -
ligt för Eufor att informera om vilka åtgärder som hade vidtagits. Samordningen 
på fältet mellan EU:s civilskyddsteam och Eufor underlättades främst av EU-dele -
gationens/EU:s särskilda representants kontor, som också samordnade de olika 
EU-aktörernas aktiviteter och medlemsstaternas uppdrag. I det här sammanhang -
et fick civilskyddsteamen direkt bistånd från Eufor i form av en helikopter som de 
sedan använde till att göra en lägesbedömning från luften och ett fältbesök.
37 
Det var skillnad på hur väl de olika EU-delegationerna i de drabbade länderna 
kände till de kapaciteter som civilskyddsmekanismen kan erbjuda och hur drab -
bade länder ska begära bistånd från den. Det finns inga särskilda kontaktpunkter 
för civilskydd på EU-delegationerna. EU-delegationen i Bosnien och Hercegovina 
hade visserligen erfarenhet av att utlösa mekanismen, men EU-delegationerna 
i de länder som drabbades av ebolautbrottet hade begränsad kännedom om vil -
ka möjligheter civilskyddsmekanismen kunde erbjuda i krisens inledningsskede, 
trots den not som Echo skickade 201225. På ett möte i hälsosäkerhetskommittén 
i augusti 2014 informerade Echo medlemsstaterna om att den hade tagit initia -
tivet att kontakta de drabbade länderna, men vi kunde ändå inte få fram direkta 
bevis på att kommissionen hade vidtagit proaktiva åtgärder, vare sig direkt eller 
via utrikestjänsten, för att uppmana de drabbade länderna att begära aktivering 
av civilskyddsmekanismen.23 Artikel 16.5 i beslutet.
24 I Nepal påtalade chefen för 
EU-delegationen två månader 
före jordbävningen att 
delegationen själv inte hade 
tillräcklig beredskap om det 
värsta tänkbara scenariot 
skulle inträffa. Även om 
katastrofen var mycket 
omfattande var den inte lika 
allvarlig som man hade 
föreställt sig i detta värsta 
tänkbara scenario och därför 
kunde delegationen ge det 
stöd som krävdes till EU:s 
civilskyddsteam.
25 Kommissionen skickade noter 
till EU-delegationernas chefer 
2012 och i slutet av 2014 där 
den förklarade hur civilskydds -
mekanismen arbetar och hur 
drabbade länder kan begära 
bistånd.
22 Iakttagelser 
26 Artikel 16.11 i beslutet.
27 Artikel 16.2 i beslutet. 
Skyldigheten att integrera 
samordningen gäller enbart 
för FN:s kontor för samordning 
av humanitära frågor (Ocha), 
inte andra FN-organisationer.
28 Preliminära operativa riktlinjer 
för fältsamarbete mellan EU:s 
civilskyddsteam och FN:s team 
för katastrofbedömning och 
samordningsinsatser (Undac): 
Civilskyddskommittén , 
Information Exchange on 
Ongoing Activities  
(informationsutbyte om 
pågående aktiviteter), 
21–22 oktober 2009.Kommissionen utnyttjade Echos befintliga fältnätverk, men 
skulle kunna uppnå fler synergieffekter inom civilskyddet
38 
När civilskyddsmekanismen har aktiverats ska kommissionen eftersträva syner -
gieffekter med andra unionsinstrument, särskilt EU:s humanitära biståndsåtgär -
der26. I tillämpningsföreskrifterna till kommissionens beslut tas synergieffekter 
inte uttryckligen upp, och kommissionen har inte fastställt vilka praktiska steg 
som måste tas för att man ska uppnå dem. När vi analyserade de tre katastrofer -
na kunde vi se att man hade ansträngt sig för att samordna med och koppla till 
andra instrument, särskilt humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd, även om 
det främst gjordes från fall till fall.
39 
I de tre granskade fallen utplacerades Echos fältnätverksexperter på samma gång 
som EU:s civilskyddsteam och moduler och de gav information till ERCC och var 
med på samordningsmöten. På det sättet fick kommissionen god användning av 
det befintliga nätverket i sina samlade insatser.
40 
Men möjligheten till synergieffekter mellan civilskyddet och det humanitära 
biståndet har inte utnyttjats till fullo. Echos fältnätverkspersonal är experter på 
FN:s system för humanitärt bistånd men är i regel inte utbildade i civilskyddsfrå -
gor. I sin rapport om dragna lärdomar efter Nepal medgav kommissionen att ci -
vilskyddet i större utsträckning/snabbare skulle kunna använda nätverket i fråga 
om humanitärt bistånd till bedömningar.
Kommissionen respekterade den ledande roll som FN:s 
kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) har och 
inrättade flexibla samordningsstrukturer i enlighet med FN:s 
övergripande upplägg
41 
Enligt den rättsliga ramen ska kommissionens samordningsverksamhet vara 
fullt integrerad i den övergripande samordning som tillhandahålls av FN:s 
kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) och respektera dess ledan -
de roll27. ”Fullt integrerad” definieras inte vidare men i de preliminära operativa 
riktlinjerna för fältsamarbete mellan EU:s civilskyddsteam och FN:s team för 
katastrofbedömning och samordningsinsatser (Undac) nämns tre områden där 
full integrering är möjlig och önskvärd, nämligen bedömning, samordning och 
informationshantering28.
23 Iakttagelser 
42 
I praktiken kan integreringen i FN:s system se mycket olika ut. Det kan handla 
om gemensamma bedömningsuppdrag för EU/Undac, civilskyddsteam från EU 
som integreras i Undacs etablerade bas för samordning av insatserna på plats 
(OSOCC), parallella EU- och Undac-team eller inga Undac-team alls; det finns ing -
en strategi som fungerar i alla situationer. Hur väl EU:s civilskyddsteam passar in 
i den övergripande samordningsstrukturen beror i mycket hög grad på samman -
hanget: ju mer EU bidrar till räddningsinsatser, desto större är behovet av en stark 
samordningsroll för EU.
43 
Detta illustreras av de mycket olika samordningsstrukturer med FN som fanns vid 
de tre katastrofer som vi granskade. I Bosnien och Hercegovina fanns det inget 
Undac-team och därför enades FN:s lokala samordnare och EU-delegationens 
chef/ EU:s särskilda representant informellt om att ge EU:s civilskyddsteam ansva -
ret för att samordna det inkommande civilskyddsstödet. Samtidigt respekterade 
EU FN:s ledande roll i samordningen av det humanitära biståndet via det kluster -
system29 som inrättades av FN:s utvecklingsprogram i Bosnien och Hercegovina. 
I Nepal integrerades EU:s civilskyddsteam i FN:s OSOCC-struktur och i klustersys -
temet. Under ebolautbrottet utplacerades EU:s experter i Undac-teamen som 
associerade medlemmar. Även om de tre fallen skilde sig åt fann vi att kommis -
sionen respekterade FN:s ledande roll i samtliga fall.
44 
Integreringen av EU:s civilskyddsexperter i FN:s OSOCC-struktur i Nepal gjorde 
det svårt för oss att tydligt och specifikt urskilja hur EU bidrog till de övergripan -
de samordningsinsatserna och vilket mervärde det gav. I verksamhetsrapporter -
na från EU:s civilskyddsteam lyfte man fram den regelbundna kontakten med de 
moduler som utplacerades via civilskyddsmekanismen och gav förstahandsin -
formation till ERCC och de deltagande staterna, men modulerna samordnades 
i huvudsak via FN-systemet (t.ex. fördelning av insatsområden eller konkreta 
uppgifter).
45 
Kontaktpersoner och EU:s civilskyddsexperter från regionala mekanismer som 
civilskyddsmekanismen kan utplaceras hos FN:s bas för samordning av insatser -
na på plats (OSOCC), men integreringen av dem ger inte en tillräcklig grund för 
regionala organisationer att underlätta den operativa samordningen för sina 
medlemmar30. Därför gav FN kommissionen i uppgift 2016 att mer exakt fastställa 
de regionala samordningsmekanismernas särskilda roll i OSOCC:s insatser. Syftet 
är att förbättra den operativa samordningen bland de egna medlemmarna och 
möjliggöra fler gemensamma lägesanalyser och behovsbedömningar31.29 Kluster är grupper av 
humanitära organisationer, 
både inom och utanför FN, 
i var och en av de huvud -
sakliga sektorerna av 
humanitärt bistånd, t.ex. 
vatten och hälsa. De skapas 
när det finns tydliga 
humanitära behov inom en 
sektor, när det finns åtskilliga 
aktörer inom sektorerna och 
när nationella myndigheter 
behöver samordningsstöd.
30 Echo (2016), A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC  (en ny roll för de 
regionala samordnings -
mekanismerna inom ramen 
för OSOCC), diskussions -
underlag för Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week , Genève 2–5 februari.
31 Ibid.
24 Iakttagelser 
46 
Samarbete bygger till stor del på att det finns ett stort förtroende, och personliga 
förbindelser kan därför spela en viktig roll. Kommissionen är dock medveten om 
att den behöver formalisera sina förbindelser med Ocha och andra FN-byråer för 
att stärka samarbetet vid och samordningen av katastrofberedskap och kata -
strofinsatser. Sedan 2015 har kommissionen ingått formella samarbetsavtal med 
Ocha och Världslivsmedelsprogrammet och planerar ytterligare avtal med WHO 
och Internationella organisationen för migration (IOM).
Kommissionen vidtog åtgärder för att garantera en smidig 
övergång till återhämtningsfasen
47 
I slutet av en katastrof har kommissionen en skyldighet att, i avslutningsfasen 
av en biståndsinsats som genomförs inom ramen för civilskyddsmekanismen, 
underlätta ett smidigt överlämnande bland alla berörda aktörer32. I det syftet 
höll man överlämningsmöten vid alla tre katastrofer för att garantera en smidig 
övergång till humanitärt bistånd/ytterligare investeringar (se ruta  2).
48 
Vid de tre katastroferna gjordes gemensamma behovsbedömningar efter en 
katastrof av FN, Världsbanken och Europeiska kommissionen. Efter översväm -
ningarna i Bosnien och Hercegovina medverkade ERCC aktivt i valet av experter 
till bedömningen av återhämtningsbehoven och genomförde ett motsvarande 
förberedande uppdrag. Echo hade också ett tätt samarbete med GD Grannskaps -
politik och utvidgningsförhandlingar inför den internationella givarkonferensen 
i landet i juli 2014.32 Artikel 16.3 e i beslutet.Ruta 2Samordning av övergången till återhämtningsfasen i Bosnien och Hercegovina
Fallet med den österrikiska vattenreningsmodulen i Posavinakantonen i Bosnien och Hercegovina kan tjäna 
som exempel på ett noggrant överlämnande. Allteftersom biståndet höll på att fasas ut samarbetade EU:s 
civilskyddsteam med den lokala arbetsgruppen – där lokala myndigheter, vattenleverantörer, internationella 
team och flera frivilligorganisationer var företrädda – och kom överens om en strategi för att tillhandahålla 
dricksvatten tills tillräckligt många brunnar hade testats och vid behov renats. Det gjorde att det österrikiska 
teamet måste stanna i ytterligare två månader. Dess stora kapacitet gjorde att de andra teamen långsamt 
kunde dra sig tillbaka och garanterade också att arbetsgruppen var knuten till det nationella Unicef-ledda 
WASH33-klustret.
33 Vattenförsörjningen och de sanitära och hygieniska förhållandena.
25 Iakttagelser 
34 Det europeiska informations-
systemet för nöd- och 
katastrofinsatser. Edris är ett 
webbaserat informations -
system som används för att 
identifiera EU:s humanitära 
biståndsinsatser. Edris ingår 
inte i unionens civil  skydds  - 
mekanism.Kommissionen inrättade en ram för insamling, 
spridning och utbyte av information men 
rapporteringen kan förbättras
Kommissionens kommunikationsplattform Cecis är bra för 
informationsutbyte men behöver bli ännu bättre för att få 
större effekt
49 
Informationsutbytet är centralt i civilskyddsmekanismen och avgörande för en 
effektiv samordning. Det underlättas av ERCC:s centrala kommunikationsverktyg 
Cecis. Verktyget erbjuder en central plattform för uppdateringar om nödsituatio -
ner allteftersom de utvecklas, spridning av informationsprodukter och en över -
sikt över det bistånd som begärs, erbjuds och godtas eller avslås.
50 
Översikten över biståndet är en central funktion i Cecis när insatser sätts in vid en 
katastrof. De deltagande staterna har särskilt uttryckt att de uppskattar den. Men 
vi konstaterade att presentationen av översikterna kan bli bättre och samman -
ställningen av dem effektivare. Trots att applikationen till exempel sammanfattar 
förfrågningar och erbjudanden visar den inte hur många erbjudanden som totalt 
har godtagits eller utestående behov per begäran och inte heller visar den en be -
gärans status. Förfrågningar som redan har besvarats kan särskiljas från dem som 
fortfarande väntar på svar, men denna information kan endast hämtas manuellt. 
Detta visar sig vara svårt när det finns många förfrågningar. Sådana begränsning -
ar gör det krångligt att läsa sammanfattningen och gör det svårt för ERCC att ge 
de deltagande staterna en centraliserad översikt i realtid. De deltagande staterna 
har bekräftat att detta är en stor begränsning.
51 
En annan svårighet är att hålla reda på alla naturabidrag och ekonomiska bidrag 
i en mångfasetterad kris (som ebolautbrottet), där civilskyddsbiståndet och det 
humanitära biståndet ofta överlappar varandra. Kommissionen har påtalat brister 
i Edris34 och kortfattat beskrivit vilka åtgärder som man omedelbart vidtog för att 
komma till rätta med bristerna i sin rapport om dragna lärdomar efter ebolaut -
brottet. I april 2016 upprättade kommissionen en koppling i realtid mellan Edris 
och Cecis för att kunna ge en samlad överblick över både civilskyddsbiståndet 
och det humanitära biståndet. Denna funktion var inte tillgänglig när vi genom -
förde revisionen och därför kunde vi inte bedöma hur användbar den var.
26 Iakttagelser 
52 
En stor begränsning för de utplacerade civilskyddsteamen är att det inte finns 
någon mobil tillgång till Cecis. Om teamen hade en förenklad och skrivskyddad 
tillgång till sammanfattningen av förfrågningar och erbjudanden (se punkt 50) 
skulle de få en bättre överblick över EU:s godtagna och utestående erbjudanden 
och kunna förenkla samordningen på fältet ännu mer.
53 
Meddelanden som utbyts mellan centrumet för samordning av katastrofbered -
skap och de deltagande staterna – som det kan finnas flera hundra av under en 
katastrof – i Cecis loggbok kan endast filtreras med svårighet. Vår analys av logg -
boken visade att man inte skiljer mellan operativa och administrativa meddelan -
den35, vilket kan göra det svårt att snabbt följa upp viktiga operativa frågor. Vid 
kommissionens internrevision av Cecis 2012 betonade man att filtreringssystemet 
underutnyttjades, särskilt av de deltagande staterna, och rekommenderade en 
informationskampanj riktad till ERCC:s jourhavande personal och de deltagande 
staterna. Trots att en sådan kampanj nu håller på att genomföras är situationen 
i stort sett oförändrad.
54 
Det nuvarande förfarandet för att lämna in en begäran om transportstöd är i hög 
grad manuellt och därför tidskrävande både för ERCC och för de deltagande 
staterna. Det medför en onödig administrativ börda, särskilt i inledningsskedet av 
en kris. Användbar information om sändningen av bistånd (avgångs- och an -
komsttid m.m.) är fortfarande låst i pappersblanketter i stället för att registreras 
i Cecis databas, vilket gör att systemet inte kan använda den när rapporter och 
transportöversikter ska tas fram.
Informationsprodukter och kartor delades i stor omfattning 
och det verkar som om de var användbara
55 
Kommissionen ska dela med sig av bedömningar och analyser med alla berörda 
aktörer36. Vid alla de katastrofer som vi granskade hittade vi tillräckliga bevis 
på att kommissionen hade delat med sig av bedömningar och analyser med de 
deltagande staterna och regelbundet offentliggjort civilskyddsmeddelanden, 
lägesrapporter och krismeddelanden i Cecis.35 Det finns till exempel flera 
typer av meddelanden: viktiga 
operativa meddelanden (som 
begäran om bistånd eller 
relevanta logistiska uppgifter), 
administrativa meddelanden 
(som begäran om medf -
inansiering av transporter och 
bidrag), rapporter och mötes  - 
protokoll.
36 Artikel 16.3 a iii i beslutet.
27 Iakttagelser 
56 
Kommissionens katastrofhanteringstjänst Copernicus, som tillhandahåller 
geospatial information från fjärranalyssatelliter, aktiverades vid alla tre katastro -
fer. Framställningen av kartor samordnades med FN:s kartläggningstjänst Uno -
sat37, och revisorerna fann ingenting som tydde på dubbelarbete. De kartor som 
Copernicus framställde fanns tillgängliga på Copernius offentliga webbplats38.
57 
Många kartor framställdes för varje katastrof, men det är av naturliga skäl svårt 
att hitta dokumenterade bevis på hur betydelsefulla de var mitt under katastrof -
insatserna. Revisorerna hittade dock ett exempel på när en Copernicus-karta 
bidrog direkt till beslutsprocessen under översvämningarna i Bosnien och Her -
cegovina (se ruta  3).
Kommissionen anordnade inkluderande möten som syftade 
till att främja informationsutbytet med EU-organ och 
samstämmighet vid tillhandahållandet av biståndet
58 
Det är meningen att kommissionen ska dela med sig av sina bedömningar och 
analyser inte bara med civilskyddspartner utan också med utrikestjänsten och 
på så sätt skapa samstämmighet mellan civilskyddsinsatsen i fråga och unionens 
förbindelser i stort med det drabbade landet39. Kommissionen får också vidta 
ytterligare nödvändiga stödåtgärder och kompletterande åtgärder i syfte att 
skapa samstämmighet vid tillhandahållandet av biståndet40. Vid de tre kriserna 
som vi granskade anordnade Echo samordningsmöten mellan avdelningarna för 
alla berörda generaldirektorat och EU-byråer och utrikestjänsten41 och använde 
ERCC som en central sammankallande plattform. Vi fick tag i bevis som tydde 
på att mötena var inkluderande och att man strävade efter att minska risken för 
överlappningar/dubbelarbete i EU:s insatser.37 Vi har bevis på att Unosat och 
centrumet för katastrof -
beredskap förde en dialog, 
och de har tillgång till 
varandras verktyg.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/
39 Artikel 16.3 a iii och artikel 16.4 
i beslutet.
40 Artikel 16.8 i beslutet.
41 Bosnien och Hercegovina: GD 
Grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar och 
Eufor, Ebola: GD Internationellt 
samarbete och utveckling, 
tjänsten för utrikespolitiska 
instrument, GD Hälsa och 
livsmedelssäkerhet, GD 
Transport och rörlighet, GD 
Forskning och innovation, 
ECDC och Eurocontrol, Nepal: 
GD Internationellt samarbete 
och utveckling och tjänsten 
för utrikespolitiska instrument.Ruta 3Copernicus-karta bidrog till att förbättra beslutsfattandet i Bosnien och 
Hercegovina
I maj 2014 drabbades kommunen Odžak, en stad i Posavinakantonen i norra Bosnien och Hercegovina, hårt av 
översvämningen av floden Sava. Den 26 maj 2014 var det danska teamet, som var baserat i Modriča, redo att 
pumpa vatten i en särskilt översvämmad del av Odžak. I ett senare skede, när den lokala pumpstationen hade 
restaurerats med stöd av lokala ingenjörer och danska tekniska experter, bedömde det danska och tyska team -
et området gemensamt med hjälp av kartor från EU:s kartläggningstjänst Copernicus. De fick kartorna från EU:s 
bas för samordning av insatserna på plats, på fotbollsstadion i Orašje. De använde kartorna till att avgöra hur 
djupt leran gick och i vilket skick marken under befann sig. De bedömde att det var säkert att gräva djupare 
och låta vattnet sjunka ner i marken i stället för att välja det mer tidskrävande alternativet att pumpa. Det inne -
bar även att de slapp leda om vattnet efter pumpningen. Utan kartan hade teamen inte kunnat bedöma läget 
korrekt och skulle med allra största sannolikhet inte ha tagit risken att gräva i stället för att pumpa.
28 Iakttagelser 
42 Efter ett undersöknings -
uppdrag i Nepal som 
genom  fördes gemensamt av 
Echo och utrikestjänsten 2013 
rekommenderade man att en 
gemensam beredskapsplan 
för EU skulle upprättas för att 
stärka samordningen i 
konsulära frågor (och 
rekommendationen 
upp repades i ett uppföljnings -
uppdrag 2014). Ett sådant 
proaktivt och specifikt 
uppdrag är ett exempel på 
god praxis, men man 
upprättade aldrig någon 
sådan beredskapsplan.59 
Kommissionen gjorde utrikestjänsten (både huvudkontoret och EU-delegationer -
na) delaktig redan från början av de kriser som vi har tittat på genom att bjuda 
in den till samordningsmötena och regelbundet utbyta information med den. 
ERCC hade kontakt med utrikestjänsten också före den officiella aktiveringen av 
civilskyddsmekanismen. Medlemsstaterna begärde inte att civilskyddsmekanis -
men skulle aktiveras för att få civilskyddsstöd för konsulärt bistånd vid någon av 
de katastrofer som vi granskade. I Nepals fall aktiverade dock utrikestjänsten sitt 
konsulära onlineverktyg ( Consular Online tool , CoOL) för att utbyta information 
med medlemsstaterna och ERCC. Echo gav främst flyginformation till utrikes -
tjänsten utifrån översikterna i Cecis42.
60 
Samordningen och samarbetet mellan kommissionens avdelningar fungerade 
i allmänhet väl. GD Internationellt samarbete och utveckling visade sig flexibelt 
när det gällde att tidigt ge ytterligare humanitärt bistånd till Echo under ebolaut -
brottet genom att omfördela finansiering från EUF:s B-reserv och även snabbt 
placera ut sina mobila CBRN-laboratorier. Echo samarbetade dessutom tätt med 
GD Internationellt samarbete och utveckling inför högnivåkonferensen i mars 
2015 under ebolautbrottet.
Arbetsgruppen för ebola fungerade som ett forum för 
informationsutbyte och gav på så sätt insatserna ett 
mervärde, men den borde ha inrättats tidigare
61 
Ebolautbrottet i Västafrika var en atypisk katastrof ur civilskyddsmekanismens 
synvinkel. Kommissionen och EU-byråerna reagerade snabbt på de första rap -
porterna om utbrottet: ECDC skickade runt sin första snabba riskbedömning 
i ämnet i mars 2014, Europas mobila laboratorium utplacerades i regionen i april, 
utbrottet diskuterades flera gånger av hälsosäkerhetskommittén mellan april och 
augusti 2014 och finansiering mobiliserades snabbt för en del centrala Echo-part -
ner. De första insatserna följde dock ingen strategisk metod och det fanns inget 
beslut om vem som skulle vara ansvarig. Efter det att krisen eskalerade och WHO 
förklarade att ebolautbrottet var ett internationellt hot mot människors hälsa den 
8 augusti 2014 anordnades samordningsmöten, men de var ofta inte resultatin -
riktade och saknade därför tydliga åtgärds- och uppföljningspunkter.
29 Iakttagelser 
62 
En arbetsgrupp för ebola inrättades i oktober, cirka sex veckor efter det att Euro -
peiska rådet den 30 augusti hade begärt att samordningen skulle öka och att en 
övergripande åtgärdsram skulle antas. Denna ram utvecklades under september 
och reviderades åtskilliga gånger under de påföljande veckorna. Allt detta sked -
de flera månader efter det första utbrottet. I slutet av oktober utsåg Europeiska 
rådet den kommissionsledamot som har ansvar för humanitärt bistånd och kris -
hantering till EU:s ebolasamordnare med ansvar för den politiska samordningen.
63 
Samordnaren spelade en viktig roll när det gällde att uppmärksamma medlems -
staterna på viktiga åtgärder och på det stöd som krävdes för att utöka insatserna 
(t.ex. genom att anordna ett gemensamt besök i Västafrika i oktober 2014 och 
också högnivåmöten och givarkonferensen i Bryssel i mars 2015). Såsom framgår 
av bilaga  V kom denna – visserligen nödvändiga – utveckling efter det att anta -
let fall redan hade nått sin kulmen.
64 
Alla berörda parter välkomnade att en arbetsgrupp för ebola – som hade ERCC 
som värd – hade inrättats och såg det som ett viktigt steg för att stärka samord -
ningen och utveckla EU:s insatser. Gruppens uppdrag var operativt till sin natur 
och i det ingick att se till att insatserna kompletterade varandra och identifiera 
synergieffekter. Den hade en inkluderande strategi: förutom de kommissionsav -
delningar som redan har nämnts deltog utrikestjänsten, EU-byråer, rådets sekre -
tariat och medlemsstaterna (inklusive en del nationella ebolasamordnare) och 
företrädare för WHO, Ocha, WFP , Unicef, IHP43 och flera frivilligorganisationer som 
stod i främsta ledet i insatserna, i arbetsgruppens möten. Enligt många berörda 
parter var lägesuppdateringarna i realtid från EU-delegationerna och företrä -
dare för Echos fältnätverk särskilt värdefulla. Vi konstaterade att arbetsgruppen 
för ebola i första hand fungerade som en plattform för informationsutbyte som 
främjade samordning och inte som ett beslutsfattande organ.
65 
Trots vissa brister i informationshanteringen (informationsöverflöd, distributions -
listor som inte alltid var aktuella) kunde arbetsgruppen för ebola bidra till en mer 
omfattande samordning och ett mer samstämmigt tillhandahållande av bistån -
det. Tre exempel visar det:
a) Under diskussioner i arbetsgruppen för ebola framkom det att utrikestjäns -
ten och kommissionen (Echo, GD Internationellt samarbete och utveckling, 
GD Hälsa och livsmedelsbistånd och tjänsten för utrikespolitiska instrument) 
höll på att anordna två separata fältbesök till slutet av oktober 2014. Då vid -
tog man åtgärder för att minska risken för överlappningar och dubbelarbete 
genom att utarbeta en gemensam uppdragsrapport.43 Internationella humanitära 
partnerskapet (IHP) är ett 
nätverk mellan sju europeiska 
katastrofhanteringsorgan. 
Medlemsländerna i IHP är 
också deltagande stater 
i unionens civilskydds -
mekanism, men de presen -
terade sina aktiviteter för 
arbetsgruppen som 
IHP-medlemmar.
30 Iakttagelser 
b) GD Hälsa och livsmedelsbistånd kunde kanalisera den information som dela -
des i arbetsgruppen till hälsosäkerhetskommittén och hjälpte till att planera 
och utveckla workshoppar som anordnades av GD Hälsa och livsmedelsbi -
stånd och Echo (t.ex. om säkerhets- och kontrollfrågor och den europeiska 
sjukvårdsstyrkan).
c) ECDC-personal och epidemiologer från ECDC:s stipendieprogram utplacera -
des via WHO:s globala nätverk för varning och insatser (GOARN) för att stödja 
epidemiologiska utredningar på distriktsnivå, bland annat upptäckt av fall 
och kontaktspårning. Samarbetet mellan epidemiologerna och WHO ansågs 
i stort sett ha fungerat väl, men ECDC meddelade arbetsgruppen för ebola 
att de utplacerade experterna hade haft stora logistiska problem. Echo inled -
de därefter ett uppdrag för att hitta olika sätt att förbättra stödet till teamen.
66 
Under ebolautbrottet avskräcktes en del personer från att tacka ja till utplacering 
i regionen eftersom det inte fanns några garantier om medicinsk evakuering av 
(potentiellt) smittade internationella hjälparbetare inom hälsovård och humani -
tärt bistånd. Echo, GD Hälsa och livsmedelssäkerhet och WHO samarbetade både 
inom och utanför arbetsgruppen för att införa ett EU-system för medicinsk eva -
kuering och detta samarbete är ett exempel på effektiv samordning även om det 
tog lång tid att utveckla med tanke på hur akut behovet var och vilken central 
betydelse det hade (se ruta  4).Ruta 4Utvecklingen av EU:s system för medicinsk evakuering var en komplex och 
långdragen process
MSF och FN påtalade att det fanns ett akut behov av medicinsk evakuering av humanitära hjälparbetare och 
sjukvårdspersonal i augusti respektive september 201444. Echo hade ett tätt samarbete med GD Hälsa och 
livsmedelssäkerhet och WHO för att ta fram operationella standardförfaranden för ett system för medicinsk 
evakuering i EU, som godkändes av hälsosäkerhetskommittén den 14 oktober. Parallellt letade kommissionen 
efter olika transportmedel (flygplan) både på det civila/kommersiella45 och militära området46. När kommis -
sionen inte kunde få de deltagande staterna att åta sig att ställa civila resurser till förfogande för medicinsk 
evakuering bad Echo formellt den 5 september 2014 utrikestjänsten att aktivera sin cell för planering av 
förflyttningar (EUMPC) för att hitta en lösning som inbegrep användning av militära resurser. Trots det nära 
samarbetet mellan Echo och EUMPC var medlemsstaterna mycket ovilliga att sätta in militära resurser. Bris -
ten på erfarenhet på området och avsaknaden av färdiga tekniska lösningar samt den tid som krävdes för att 
anpassa och registrera resurserna var ytterligare stora hinder för ett snabbt tillhandahållande av biståndet. 
Så småningom slutfördes EU:s system för medicinsk evakuering när Luxemburg utlovade två flygplan till den 
frivilliga poolen, och systemet blev tillgängligt från mitten av februari 2015.
44 Det akuta behovet av medicinsk evakuering påtalades uttryckligen av MSF den 11 augusti 2014 och Ocha skickade en begäran om medicinsk 
evakuering till centrumet för katastrofberedskap och Nato den 1 september 2014.
45 Medlemsstaterna kunde genomföra medicinsk evakuering bilateralt och kommissionen hade ett kommersiellt alternativ men detta ansågs inte 
tillräckligt.
46 Det kan aktiveras genom en formell begäran från Echo när inga civila alternativ kan tillgodose behoven i en bestämd kris (i princip bör militära 
lösningar alltid vara en sista utväg).
31 Iakttagelser 
Kommissionen använder inte den information som den 
förfogar över fullt ut till att rapportera både om sitt eget och 
civilskyddsmekanismens samlade resultat
67 
I Echos årliga förvaltningsplaner och verksamhetsrapporter har kommissionen 
fastställt en indikator som avser insatsfasen vid en katastrof47, närmare bestämt 
hur snabba insatserna är. Men indikatorn täcker delar som ligger utanför kommis -
sionens kontroll48, vilket gör det svårt för kommissionen att redogöra för sitt eget 
resultat.
68 
I civilskyddsmekanismens främsta kommunikationsverktyg Cecis registreras inte 
uppgifter om resultatet på ett automatiserat och strukturerat sätt, vilket innebär 
att resultatuppgifterna måste identifieras manuellt och det är tidskrävande. Ef -
tersom det dataset som automatiskt kan användas av systemet är begränsat kan 
Cecis inte producera detaljerade rapporter eller förvaltningsinformation om hur 
effektivt de olika stegen utförs under en katastrofinsats – oavsett om de stegen 
är under kommissionens direkta kontroll eller inte. Flera deltagande stater upp -
gav att de skulle vilja att Cecis genererade mer aggregerad resultatinformation.
69 
Att det saknas statistik om det kvantitativa resultatet, till exempel när det gäller 
skyndsamhet eller utestående förfrågningar som väntar på erbjudanden innebär 
att kommissionen och de deltagande staterna går miste om väsentlig information 
för att mäta civilskyddsmekanismens resultat och mervärde som skulle kunna 
bidra till en fortsatt och stärkt acceptans hos berörda parter.47 Resultatindikator 1: Genom -
snittlig tid för insatser inom 
unionens civilskydds-
mekanism (från det att 
erbjudandet godtas till 
utplacering).
48 Till exempel resurser som 
gjordes tillgängliga av de 
deltagande staterna eller 
utnämningar av experter från 
de deltagande staterna.
32
 Slutsatser och 
rekommendationer
70 
Vi konstaterar att kommissionen i stort sett har underlättat samordningen av 
insatserna vid katastrofer utanför unionen på ett effektivt sätt sedan början av 
2014. Vår samlade bedömning har bekräftats av alla deltagande stater som sva -
rade på vår enkät. De uttryckte tillfredsställelse över den roll som kommissionen 
spelade när det handlade om att underlätta samordningen.
71 
Civilskyddsmekanismen aktiverades snabbt vid de tre katastrofer som vi granska -
de (se punkterna 17–19), och EU:s civilskyddsteam underlättade samordningen 
på fältet med de deltagande staternas team (se punkterna 26–27). Kommissionen 
har underlättat samordningen ytterligare genom den omfattande spridningen av 
informationsprodukter som ansågs vara värdefull (se punkterna 55–57).
72 
Kommissionen hade en inkluderande metod vid samordningen mellan sina egna 
avdelningar och även med andra EU-organ och organ utanför EU (se punkter -
na 34–37 och 58–66). Det varierade hur integrerad EU:s samordning var i FN:s 
system vid de olika katastroferna, men vi konstaterar att kommissionen respek -
terade FN:s ledande roll (se punkterna 41–46). Kommissionens samordningsroll 
utsträcktes till slutfasen av insatserna och kommissionen vidtog åtgärder för att 
se till att övergången till återhämtningsfasen blev smidig (se punkterna 47–48).
73 
En viktig nyhet i den lagstiftning som inrättade civilskyddsmekanismen har varit 
utvecklingen av den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer (eller den 
frivilliga poolen), som på förhand ställer resurser till förfogande för insatser. Det 
tog lång tid att utveckla den frivilliga poolen, vilket innebar att kommissionen 
inte kunde rekommendera att särskilda resurser skulle sättas in i insatserna vid 
de katastrofer som vi granskade. Men kommissionen spelade ändå en viktig roll 
när det gällde att utöka poolens tillämpningsområde när det blev nödvändigt (se 
punkterna 28–32).
33 Slutsatser och rekommendationer 
74 
Trots vår övergripande slutsats hittade vi flera områden som kan förbättras yt -
terligare. Kommissionen skulle kunna vinna tid under förvarningsstadiet och vid 
urvalet och utplaceringen av EU:s civilskyddsteam (se punkterna 20–25). Ett antal 
funktioner i Cecis, kommissionens kommunikations- och informationsplattform, 
skulle kunna bli bättre (se punkterna 49–55). Samordningen på fältet skulle kunna 
stärkas ännu mer och fler synergieffekter skulle kunna uppnås mellan civilskydd -
såtgärder och humanitära biståndsinsatser (se punkterna 38–40). Kommissio -
nens och ECDC:s ekonomiska och administrativa arrangemang lämpade sig inte 
särskilt väl för storskaliga utplaceringar av epidemiologer via civilskyddsmeka -
nismen under ebolautbrottet (se punkt 33). Slutligen skulle kommissionen kunna 
förbättra civilskyddsmekanismens resultatrapportering (se punkterna 67–69). Vi 
lämnar fem rekommendationer nedan som tar upp dessa punkter.
Rekommendation 1  – Vinna tid vid de kritiska tidiga 
stadierna av en insats
Kommissionen bör
a) använda förvarningsfasen i Cecis tidigare vid katastrofer med ett långsamt 
inledningsskede – så fort de första tecknen på effekter och/eller behov dyker 
upp – så att de deltagande staterna kan mobilisera resurser innan civilskydds -
mekanismen aktiveras,
b) efter det att en begäran om bistånd har kommit in omedelbart skicka ut en 
begäran om att experter utses om det är rimligt att förvänta sig en betydan -
de insats från de deltagande staterna vid en större katastrof,
c) hitta sätta att påskynda urvalet och utplaceringen av EU:s civilskyddsteam 
och uppmana de deltagande staterna att tillsammans med kommissionen 
utveckla experternas sakkunnigbedömningar av arbetsinsatser och anordna 
möten för återkoppling mellan teamet och kommissionens huvudkontor efter 
ett uppdrag,
d) upprätta en skriftlig loggbok över alla kontakter som tagits med de deltagan -
de stater som har nära band till det drabbade landet och som därför kan vara 
till god hjälp.
Datum för genomförande: slutet av första halvåret 2017
34 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 2  – Förbättra funktionerna i Cecis
Kommissionen bör omforma en rad centrala funktioner i Cecis för att få en bättre 
överblick över det bistånd som tillhandahålls och begärs och på så sätt möjlig -
göra en bättre uppföljning av prioriteringar och öka användarvänligheten, bland 
annat följande:
a) Automatisera analyserna av gapet mellan gjorda förfrågningar och uppfyllda 
förfrågningar och införa en sorteringsfunktion.
b) Ge civilskyddsteamen på plats en förenklad version av sammanfattningen av 
förfrågningar och erbjudanden i realtid.
c) Automatisera arbetsflödet för förfrågningar om transportstöd för att möjlig -
göra en genomgående process och framställning av statistik och översikter 
i realtid.
d) Vidta ytterligare åtgärder för att filtrera operativa och administrativa medde -
landen effektivt och hitta sätt att öka användningen av den funktionen.
Datum för genomförande:
Överenskommelse om krav och åtgärdsplan med berörda parter:  
slutet av första halvan av 2017
Upphandling, genomförande och testning: slutet av 2018
Rekommendation 3  – Stärka samordningen och potentiella 
synergieffekter på fältet
Kommissionen bör
a) förbättra civilskyddsteamens rapportering från fältet genom att kräva 
tydligare beskrivningar av de behovsbedömningar som gjorts och konkret 
uppföljning av identifierade behov,
b) ta reda på hur Echos fältnätverk kan utnyttjas bättre som stöd till civilskydds -
teamens arbete i allmänhet och läges- och behovsbedömningar i synnerhet,
c) hitta fler möjligheter att öka den ömsesidiga kunskapen hos dem som tillhan -
dahåller civilskydd och dem som tillhandahåller humanitärt bistånd, också 
dem i FN:s klustersystem,
d) utse kontaktpunkter för civilskydd vid nationella och regionala kontor inom 
Echos fältnätverk; kommissionen bör även – tillsammans med utrikestjäns -
ten – utse kontaktpunkter för civilskydd bland personal vid EU-delegatio -
nerna i riskländer; dessa kontaktpunkter bör få regelbunden utbildning i hur 
civilskyddsmekanismen utvecklas och hur man aktiverar den.
Datum för genomförande: slutet av 2017
35 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 4  – Undersöka möjligheterna att ändra 
rutinerna för att utplacera epidemiologer
Om EU beslutar att utplacera epidemiologer via civilskyddsmekanismen som 
svar på framtida storskaliga kriser med konsekvenser för hälsan utanför unio -
nen – och med full respekt för WHO:s ledande roll i sammanhanget – bör kom -
missionen och ECDC gemensamt undersöka möjliga ändringar av de nuvarande 
administrativa och ekonomiska rutinerna för att underlätta snabba och flexibla 
utplaceringar.
Datum för genomförande: början av 2018
Rekommendation 5  – Stärka ansvarsskyldigheten genom 
förbättrad rapportering
För att kommissionen själv ska få och även kunna ge de deltagande staterna in -
formation som skulle kunna stärka civilskyddsmekanismens resultat och mervär -
de ännu mer och göra den mer accepterad bör den
a) fastställa centrala resultatindikatorer för de delar av insatserna som ligger 
inom dess kontroll och som den kan göras ansvarig för,
b) ta fram automatiskt genererad statistik och automatiskt genererade rappor -
ter som bygger på Cecis-uppgifter så att man kan jämföra insatserna vid olika 
aktiveringar och hitta områden i civilskyddsmekanismen som kan förbättras.
Datum för genomförande:
Fastställa centrala resultatindikatorer: slutet av första halvåret 2017
Ta fram statistik och rapporter: slutet av 2018 (se rekommendation 2)
Denna särskilda rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten 
Karel Pinxten som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
8 november 2016.
 För revisionsrätten
 Klaus-Heiner LEHNE
 ordförande

36
 Bilagor
Aktivering av civilskyddsmekanismen vid katastrofer utanför EUBilaga I
Activation of the Union Civil Protection Mechanism for disasters outside the Union
Begäran om biståndAktiveringar
Transport
Frivilliga poolenCivilskyddsexperter
EU:s civilskyddsteamResurser/Moduler ExperterERCC aktiverar
civilskyddsmekanismenUtanför EU
I EUÖvervakningFörvarningBegäran om stöd
229113
3734 %
66 %
CV
Aktiveringar totalt Geograﬁsk fördelning
De deltagande 
staterna föreslår 
experter i Cecis
Experterna kan bilda ett civil-
skyddsteam eller ingå
i Undac-teamenExperter som de
deltagande staterna föreslår 
väljs ut av ERCCEn inbjudan till
civilskyddsexperter 
skickas ut i Cecis
Moduler och team utplaceras i det 
drabbade landetTransport kan anordnas för 
godtagna erbjudanden/teamErbjudanden godtas eller 
avslås av den som begär 
biståndBegäran om 
bistånd
Detaljerade behov publiceras
i Cecis, i väntan på
erbjudanden Deltagande stater 
erbjuder moduler 
och resurser i CecisKatastrofen 
inträﬀar!
EU:s civilskyddsteam kan bestå av en kontaktper-
son från ERCC och ﬂera civilskyddsexperter från de deltagande staterna. Ett EU-civilskyddsteam kan bland annat ha följande uppgi/fter:–  Samordning på plats av EU:s moduler–  Behovsbedömningar–  Logistiskt stödDe deltagande staterna föreslår civilskyddsexper-ter. De väljs ut, får direktiv och utplaceras av ERCC. Experterna kan bilda ett civilskyddsteam eller införlivas i Undac-teamen som associerade medlemmar.
Deltagande stater kan ställa moduler till 
förfogande för den frivilliga poolen under en tvåårsperiod, och få tillgång till följande:–  Medﬁnansiering av anpassningskostnader–  Finansiering av certiﬁeringskostnader–  Ökad medﬁnansieringssats för transport    (85 %)Civilskyddsmekanismen erbjuder följandelösningar:–  Medﬁnansiering av transportkostnader    (till 55% )–  Sammanföring av transportmedel–  EN EU-transportmäklare.Sedan 2002 har civilskyddsmekanismen aktiverats 229* gånger i läget “begäran om bistånd”, främst för katastrofer utanför EU.  [*Uppgi/fter i november 2015]
En begäran om bistånd kan skickas av– den drabbade staten
– internationella organisationer (FN, OPCV, IFRC, IOM)
En begäran innehåller i regel en första lista över behov.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
37 Bilagor 
Unionens civilskyddsmekanism – förhållandet mellan aktörerna den 31 augusti 2016Bilaga II
UCPM – Relationships among the actors
GD HOME
[…]
[…]OXFAM
MSF
International 
Medical CorpsIFRC
IOM
VärldsbankenInternationella organisationerDeltagande stater
EU-delegationer
GD SANTEOCHA*FN-organisationer
Echo
Erbjuder moduler och experterDet drabbade landet
JRCGD MOVE
Lägescentral
EUM PCGD DEVCOERCC
Utrikestjänsten
* Främsta aktören från FN:s sekretariat
** Internationella organisationen för migration blev en närstående organisation till FN den 16 september 2016WFPWHO
Informations-
utbyteSkickar ut de 
erbjudanden som har 
godtagits
- Begäran om moduler och 
experter
- Uppmaning om utplacering av 
moduler- Begär bistånd- Godtar/avslår erbjudanden
Tillhandahåller rapporter och kartor
Humanitära partner
(frivilligorg/org i civilsamhället)
Stöd till Echos insatser- Begär bistånd- Begär experter och 
Undac-team
- Samordning
- Ömsesidig 
varning
- Utbyte av  rapporterSamordnar EU:s bistånd
vid ankomsten
Informations-utbyte
- Samordning med humanitära åtgärder- InformationsutbyteInformations-utbyte Synergieﬀektermed andra EU-instrumentTillhandahåller speci/f_ikaexpertkunskaper
Europeiska kommissionen
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
38 Bilagor Bilaga IIIÖversikt över de tre katastrofer som vi granskade
Ebola i  Västafrika Jordbävning i  NepalÖversvämningar i  Bosnien och 
Hercegovina
Typ av kris Epidemi Jordbävning Översvämningar/jordskred
Start Mars 2014 25 april 2015 13–15  maj  2014
Stödets varaktighet på 
plats22 månader ~ 3 veckor ~ 2,5 vecka
Drabbad befolkning> 28 000 smittade
> 11 200 dödsfall800 000 drabbade
8 700 dödsfall
2 200 skadade3 000 000 drabbade
76 dödsfall
Krisens effekterFörödande effekter på säkerheten, 
hälsan och ekonomin i hela regionen.Flera byar förstördes.
> 510 000 hus förstördes
> 286 767 hus skadadesHundratusentals människor förlorade 
sina försörjningsmöjligheter och 
central infrastruktur skadades
Begäran om aktivering  
av civil  skydds-  
mekanismenVärldshälsoorganisationen (WHO) 
via OchaNepals myndigheterSäkerhetsministeriet i Bosnien och 
Hercegovina
Datum då civilskydds -
mekanismen 
aktiverades14 augusti 2014 26 april 2015 17 maj 2014 
Antal deltagande stater 
i civilskyddsmekanismen 
som deltar i  insatserna14 17 19
FN:s rollWHO ledde insatserna, med stöd av 
Unmeer EU, USA, Storbritannien och 
Frankrike
Undac-teamet på platsUndac-teamet på plats och FN:s klus -
tersystem aktiveradesInget Undac-team, och klustersystemet 
aktiverades inte officiellt men liknande 
strukturer fanns på plats
Huvudsakliga 
internationella aktörerWHO, Unmeer, EU:s arbetsgrupp för 
ebola (kärna: Echo, DEVCO, SANCO, 
MOVE, ECDC, utrikestjänsten), USA, 
Storbritannien, Frankrike, MSF, andra 
frivilligorganisationer och bilaterala 
givareFN (Ocha, Undac, Unicef, WFP), Relief 
International, bilaterala givare och 
frivilligorganisationerFN, Världsbanken, bilaterala 
givare, Röda korset, Eufor och 
frivilligorganisationer
Utplacerade civil-
skyddsteam från EU4 civilskyddsexperter från EU (som 
medlemmar i Undac-teamet)
1 regional logistisk samordnare från 
Echo3 kontaktpersoner från ERCC
10 civilskyddsexperter från EU2 kontaktpersoner från ERCC
10 civilskyddsexperter från EU
1 teknisk assistent från Echo
Bistånd som erbjöds via 
civilskyddsmekanismen •Livsmedelsbistånd, sjukvårdsut -
rustning osv.
 •Filtar och klorin
 •Mobila laboratorier, 
behandlingscentrum
 •Ambulanser och fältsjukhus
 •Logistiskt stöd, flygtransport, 
örlogsfartyg
 •Medicinsk evakuering •Sök- och räddningsteam; basläger
 •Vattenreningsmoduler
 •Sjukvårdsteam
 •Tält, filtar, sovsäckar och 
väderskydd •Vattenpumpar
 •Vattenreningsenheter
 •Sandsäckar
 •Livsmedelsbistånd
 •Helikoptrar och räddningsbåtar
 •Tält, filtar, värmare och handdukar
39 Bilagor Bilaga IVUtplacering av EU-epidemiologer i Guinea
Källor:  WHO; ECDC och Europeiska revisionsrätten. 02468101214161820
0501001502002503002014-W112014-W122014-W132014-W142014-W152014-W162014-W172014-W182014-W192014-W202014-W212014-W222014-W232014-W242014-W252014-W262014-W272014-W282014-W292014-W302014-W312014-W322014-W332014-W342014-W352014-W362014-W372014-W382014-W392014-W402014-W412014-W422014-W432014-W442014-W452014-W462014-W472014-W482014-W492014-W522015-W022015-W032015-W042015-W052015-W082015-W092015-W102015-W112015-W132015-W142015-W152015-W162015-W172015-W182015-W192015-W202015-W212015-W222015-W232015-W242015-W252015-W262015-W272015-W282015-W292015-W302015-W312015-W322015-W332015-W342015-W362015-W382015-W402015-W412015-W422015-W522015-W53Genomsnittligt antal epidemiologer på fältet
Bekräftade ebolafall (Källa: WHO)
KalenderveckaGuinea – Antal ebolafall i förhållande till epidemiologer på fältet
Ebolafall Epidemiologer på fältet
40 Bilagor Bilaga VTidslinje för händelserna vid utbrottet av ebolafeber 2014–2015
05001 0001 5002 000V11V12V13V14V15V16V17V18V19V20V21V22V23V24V25V26V27V28V29V30V31V32V33V34V35V36V37V38V39V40V41V42V43V44V45V46V47V48V49V50V51V52V01V02V03V04V05V06V07V08V09V10V11V12V13V14V15V16V17V18V19V20V21V22V23V24V25V26V27V28V29V30V31V32V33V34V35V36V37V38V39
Inrättande av Unmeer
Ocha ber EU:s civilskydd om läkarteam och medicinsk evakuering
De första epidemiologiska experterna
utplaceras av ECDC (via GOARN)
WHO förklarar att epidemin är ett
internationellt hot mot människors hälsaAktivering av civilskyddsmekanismen
MSF förklarar att ebolautbrottet
är utom kontroll
Utplacering av EU:s första
mobila laboratorium (EMLab)
Första Echoleddasamordningsmötet 
Fartyget “Karel Doormans” andra uppdrag
Fartyget “Karel Doormans” första uppdrag
2014 2015
Bekräftade ebolafall per vecka
Treveckors glidande medelvärde (bekräftade ebolafall per vecka)
Internationell händelse
EU:s insatserUtnämning av den nya EU-kommissionen
Utnämning av EU:s ebolasamordnare
Gemensamt kommissionsuppdrag till de drabbade länderna
Luxemburg börjar anpassa två plan till EU:s medicinska evakueringDe första kommissionsanställda utplaceras
Första medicinska evakueringen via Phoenix
BE Lab utplaceras från den frivilliga poolen
Luxemburgs plan för medicinsk evakuering är redo att tas i bruk
Första medicinska evakueringen med resurser från den frivilliga poolenInrättande av en arbetsgrupp för ebola
Godkännande av operationella standardförfaranden för EU:s medicinska evakuering
Undertecknande av samförståndsavtal med USA ang. Phoenix
Källor:  WHO; Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. 
41 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
VI
Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstruktiva hållning som ger utrymme för förbättring. Den här rap -
porten innehåller pragmatiska rekommendationer som när de genomförs kan förstärka hjälpen från unionens 
civilskyddsmekanism i de deltagande staternas insatser samt för att tillhandahålla hjälp och stöd för behövande 
personer.
VII
Kommissionen godtar samtliga rekommendationer.
Inledning
Ruta 1 – förklaring av den frivilliga poolen
Den 1 oktober 2016 hade 16 medlemsstater registrerat eller var i färd med att registrera totalt 78 insatsresurser i den 
frivilliga poolen.
Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Polen, 
Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland och Sverige tillhandahåller resurser. Insatskapacitet från den frivilliga 
pool  en har aktiverats vid åtta tillfällen så här långt, vilket sträcker sig från utbrottet av ebolafebern och av gula 
febern under 2016, till skogsbränder i EU:s medlemsstater och till Ecuador efter jordbävningen 2016 samt till Haiti 
efter orkanen Matthew (2016).
Insatserna omfattade resurser för vattenrening, flygplan för bekämpning av skogsbränder, skydd av folkhälsan, till -
handahållande av mobila laboratorier samt team för teknisk hjälp och support. Insatserna visar också den frivilliga 
poolens mervärde och att poolens resurser kommer att användas allt oftare framöver.
Iakttagelser
18
Kommissionen började under 2016 att använda ”förvarningsläget” när tecken på problem identifieras/förutses, 
särskilt vid beslut om att skicka ut en förvarning när en röd varning visas i GDACS (då det även finns risk för huma -
nitär påverkan). Efter detta har ”förvarningsläget” använts över ett dussin gånger. Vid jordbävningen i Ecuador 
(april 2016, ett plötsligt förlopp) aktiverades varningsläget nästan två timmar före FN:s begäran om experthjälp, och 
16 timmar före begäran om bistånd från det drabbade landet. På samma sätt aktiverades förvarningsläget under 
orkanen Matthew i Haiti (oktober 2016, ett långsamt förlopp) 1,5 dagar före begäran om bistånd från det drabbade 
landet.
21
Detta tillvägagångssätt användes vid jordbävningen i Ecuador (april 2016), där de deltagande staterna informerades 
om aktiveringen av EU:s civilskyddsteam två timmar innan räddningsteamet fick tillträde.
Kommissionens svar 42
Gemensamt svar på punkterna 23 och 24
Civilskyddskommittén inrättade en särskild arbetsgrupp för att diskutera expertprofilerna i EU:s civilskyddsteam 
och deras uppgifter inom teamen. Kommissionen och civilskyddskommittén enades om att kommissionen ska lägga 
fram ett nytt förslag som ska göra det möjligt, från första halvåret 2017, att registrera expertkategorier i stället för 
enskilda, namngivna experter i den frivilliga poolen.
25
Kommissionen har i den nya utbildningen som inleddes i maj 2016 tillämpat principen att kandidater till EU:s civil -
skyddsteam utvärderas av handledarna och att de sedan får enskild återkoppling i slutet av utbildningen. Utöver 
detta kan den nationella utbildningssamordnaren begära att få se utvärderingarna för en särskild expert av samma 
nationalitet.
29
Efter den omfattande ökningen av de planerade tillgångarna 2016 förväntas användningen av den frivilliga poolen 
att öka ytterligare i framtiden. Det förekommer dock disproportioner och kommissionen ska under de kommande 
månaderna anta en rapport om kapacitetsklyftorna i den frivilliga poolen.
38
Som ett resultat av de senaste erfarenheterna från ERCC uppmuntrar kommissionen till utökad samordning och 
mer samarbete mellan EU:s civilskyddsteam och instrumenten för humanitärt bistånd. Kommissionens aktörer inom 
civilskydd och humanitärt bistånd, inklusive aktörer i fält har bland annat diskuterat flera formella mekanismer 
genom regionala seminarier och vid seminarier på huvudkontoret.
40
Det utökade samarbetet och samordningen mellan EU:s civilskyddsteam och fältarbetet för humanitärt bistånd 
möjlig görs bland annat genom att man under den senaste aktiveringen av civilskyddsmekanismen vid orkanen 
 Matthew i Haiti (oktober 2016) kunde identifiera behoven genom kommissionens eget nätverk för humanitärt 
bistånd. Kommissionen håller emellertid med om att kommunikationen med kollegorna på Echos lokalkontor och 
EU-delegationerna måste ske på ett mer systematiskt sätt.
50
Eftersom kommissionen redan har angett att funktionen för översikt över biståndet ska få en ny utformning i samar -
bete med användarna beslutade den 12:e civilskyddskommittén (juni 2016) att kalla till ett styrgruppssammanträde 
för Cecis för att diskutera och reglera den här typen av frågor.
51
Kopplingen i realtid mellan Edris och Cecis har nu införts i Cecis. Alla åtgärder som vidtas vid en krissituation, 
baserade på en gemensam nämnare, kan nu visas på samma skärm för civilskydd och humanitärt bistånd. Den här 
funktionen i Edris har presenterats under 2016.
Kommissionens svar 43
52
Säkerheten i Cecis är en viktig och hela tiden aktuell fråga för de deltagande staterna, samtidigt som det i utkas -
tet till arbetsprogrammet för civilskydd 2017 anges att möjligheten att skapa webbtjänster eller en webbplats för 
att exportera information från Cecis till andra informationsverktyg inom ERCC, som ERCC:s portal för området, ska 
undersökas.
53
Kommissionen har redan angett att Cecis loggbok ska göras om i nära samarbete med användarna och därför beslu -
tade den 12:e civilskyddskommittén (juni 2016) att kalla till ett styrgruppssammanträde för Cecis för att diskutera 
och reglera den här typen av frågor.
54
Utkastet till arbetsprogrammet för civilskydd 2017 förväntas leda till ett snabbare förfarande inom Cecis när det 
gäller transporter och minskning av den administrativa bördan vid begäran om stöd.
66
Omfattande åtgärder krävdes för att inrätta en fungerande och säker evakueringsprocess där man ser till patientens 
medicinska och logistiska behov, flygplanets och pilotens säkerhet samt kapaciteten hos den mottagande medicin -
ska enheten.
Gemensamt svar på punkterna 67–69
Kommissionen bekräftar resultaten och kommer att använda rekommendationerna fullt ut för att hantera frågan, 
utöver den utveckling som redan planerats för de kommande åren för att förbättra användbarhet och prestanda 
inom Cecis.
Slutsatser och rekommendationer
73
Registreringen av resurser i den frivilliga poolen har ökat betydligt under den andra halvan av 2016. Den 1 okto -
ber 2016 fanns det 78 insatsresurser som var registrerade eller i färd med att registreras.
74
Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstruktiva hållning som ger utrymme för förbättringar. Den här 
rapporten innehåller pragmatiska rekommendationer som när de genomförs kan förstärka hjälpen från unionens 
civilskyddsmekanism i de deltagande staternas insatser samt för att tillhandahålla hjälp och stöd för behövande 
personer. Kommissionen kommer dessutom att använda innovationerna inom lagstiftningen för civilskyddsmeka -
nismen för att kunna utöka resurserna vid behov.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation .
Kommissionens svar 44
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation. Under de kommande åren planeras en omfattande utveckling för 
att förbättra användbarheten för Cecis inom olika områden. Dessa punkter kommer att diskuteras med styrgrupper 
och användargrupper för att definiera prioriteringarna.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation .
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation .
Rekommendation 5
Kommissionen godtar denna rekommendation .
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 24.11.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 28.9.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 8.11.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk7.12. 2016
Katastrofer kan slå till var och när som helst. När en 
katastrof inträffar – om det så är en naturkatastrof eller en 
katastrof orsakad av människor – måste reaktionen vara 
snabb. En säker katastrofhantering räddar liv, och en 
effektiv samordning mellan olika aktörer är avgörande för 
ett gott resultat. Europeiska unionens civilskydds-
mekanism inrättades för att främja ett snabbt och effektivt 
operativt samarbete mellan nationella civilskyddstjänster 
där Europeiska kommissionen har en viktig roll när det 
gäller att underlätta samordningen. Vi undersökte om 
kommissionen på ett effektivt sätt hade underlättat 
samordningen via civilskyddsmekanismen vid tre 
internationella katastrofer som inträffat på senare tid: 
nämligen översvämningarna i Bosnien och 
Hercegovina (2014), utbrottet av ebolafeber i Västafrika 
(2014–2016) och jordbävningen i Nepal (2015). Vi 
konstaterar att kommissionen i stort sett har varit effektiv 
som samordnare sedan början av 2014. Vi lämnar ett antal 
rekommendationer som ska bidra till att civilskydds-
mekanismen fungerar ännu bättre under insatsstadiet.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN