Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och Europeiska centralbanken – Ytterligare steg mot fullbordandet av Ekonomiska och monetära unionen: en färdplan

[COM(2017) 821 final]

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och Europeiska centralbanken – Nya budgetinstrument för ett stabilt euroområde inom unionens ram

[COM(2017) 822 final]

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och Europeiska centralbanken om en europeisk ekonomi- och finansminister

[COM(2017) 823 final]

Förslag till rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att stärka det finanspolitiska ansvarstagandet och den medelfristiga budgetpolitiska inriktningen i medlemsstaterna

[COM(2017) 824 final – 2017/0335 (CNS)]

Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska valutafonden

[COM(2017) 827 final – 2017/0333 (APP)]

(2018/C 262/05)

Föredragande: Mihai IVAŞCU Medföredragande: Stefano PALMIERI

Remiss Europeiska kommissionen, 12.2.2018 och 28.2.2018 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av facksektionen 26.3.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.4.2018 Plenarsession nr 534 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 152/3/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar den föreslagna färdplanen för fullbordandet av Ekonomiska och monetära unionen (EMU), men dess stöd är inte fullständigt eller entusiastiskt, eftersom ett antal sociala, politiska och ekonomiska frågor som lyfts fram i våra tidigare yttranden inte har beaktats. Fullbordandet av EMU kräver framför allt ett starkt politiskt engagemang, effektiv styrning och ett bättre utnyttjande av tillgängliga medel för att verkligen hantera både riskminskning och riskdelning mellan medlemsstaterna. EESK betonar därför att principerna om ansvar och solidaritet på EU-nivå bör gå hand i hand.

1.2 Kommittén är mycket besviken över att de två institutionella rådgivande kommittéerna – EESK och ReK – utelämnas från meddelandet och att Europaparlamentets roll fortfarande är ganska begränsad. Det finns heller inget omnämnande av ett ökat deltagande av arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället i utvärderingen av den europeiska planeringsterminen.

1.3 EESK har upprepade gånger påpekat att det tydligt saknas en strategisk vision för framtiden och förmåga att reagera på ett adekvat sätt på andra ekonomiska och finansiella kriser. EMU-paketet bör utvärderas och genomföras med hänsyn tagen till att EU-medborgarna behöver mer och ett bättre Europa.

1.4 Den sociala unionen, som EESK förespråkat, saknas på listan över unioner som ingår i EMU, och inget åtagande att integrera den europeiska pelaren om sociala rättigheter kan hittas.

1.5 EESK måste därför på nytt varna om att ju längre den nuvarande besparingspolitiken fortsätter utan en verksam investeringsplan, desto mer äventyras Europas välstånd.

1.6 ”Att laga taket medan solen skiner” är avgörande och måste göras snabbt efter en uppdaterad bedömning av orsakerna till varför ”taket är trasigt” och vem som har ansvaret för detta. EESK framhåller behovet av att utveckla nya finansiella instrument för att förebygga kriser och motverka konjunkturförstärkande åtgärder.

1.7 Fullbordandet av bankunionen och kapitalmarknadsunionen bör förbli högsta prioritet på dagordningen. Det nuvarande förslaget innehåller absolut ingenting om det europeiska insättningsgarantisystemet, även om EESK redan har avgett ett yttrande om detta ( 1 ) . Dessutom måste åtgärder vidtas för att omedelbart och på ett effektivt sätt ta itu med problemet med nödlidande lån.

1.8 Europeiska valutafonden

1.8.1 Europeiska valutafondens nya uppgift – att tillhandahålla en gemensam säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden – är mycket viktig och stöds fullt ut. EESK framhåller dock att man måste se till att denna åtgärd inte fungerar som en gyllene fallskärm som uppmuntrar bankerna att ta onödiga och farliga risker.

1.8.2 Det är ytterst viktigt att Europeiska valutafonden spelar en mer aktiv roll i EU-sammanhanget, på samma sätt som Internationella valutafonden på internationellt plan: den bör stödja den ekonomiska utvecklingen och absorbera chocker, inte bara förhindra bankkriser.

1.9 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (SSS-fördraget)

1.9.1 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning bör integreras i EU:s lagstiftning, tillsammans med omvandlingen av ESM till EMF, utan möjligheter för medlemsstaterna att ”plocka russinen ur kakan”.

1.9.2 Samtidigt som kommittén noterar den flexibla tolkning som gjorts av stabilitets- och tillväxtpakten anser vi att detta inte räcker och rekommenderar att man inleder diskussioner på EU-nivå om undantagande av mervärdesskapande strategiska offentliga investeringar från stabilitets- och tillväxtpaktens tillämpningsområde. Detta bör inte ses som en kostnad utan som en källa till framtida intäkter som resulterar i en smidig konjunkturcykel och säkerställer såväl skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen och minskad ojämlikhet, i linje med uppmaningarna i tidigare EESK-yttranden ( 2 ) och med FN:s mål för hållbar utveckling ( 3 )

1.9.3 Offentliga investeringar – inklusive sociala investeringar – skulle faktiskt öka efterfrågan på kort sikt och samtidigt utvidga tillväxtpotentialen på längre sikt, och på så sätt också hantera frågan om den offentliga skuldens hållbarhet.

1.10 Nya budgetinstrument

1.10.1 EESK stöder till fullo förslaget om att införa en särskild konvergensmekanism för medlemsstater som är på väg att ansluta sig till euron. Det tekniska stödet måste vara inriktat på att uppnå verklig konvergens.

1.10.2 För att minska de befintliga skillnaderna mellan EU:s ekonomier är den makroekonomiska stabiliseringsfunktionen särskilt viktig eftersom medlemsstaterna har allt mindre möjlighet att agera självständigt på grund av begränsningarna med koppling till EMU.

1.11 En europeisk ekonomi- och finansminister

1.11.1 EESK stöder inrättandet av en ekonomi- och finansminister för EMU som ett första steg för att öka samstämmigheten mellan de politiska strategierna, som för närvarande är fragmenterade. En sådan person bör företräda euroområdet i internationella organ, med full insyn förvalta den särskilda budget som föreslås för euroområdet och fastställa den önskade samlade finanspolitiska inriktningen för euroområdet och hur den ska uppnås.

1.11.2 Kommissionens förslag medför dock en risk för överdriven konsolidering av den verkställande makten i händerna på en person. EESK efterlyser därför ytterligare diskussioner om och ett stärkande av den föreslagna ministerns demokratiska ansvarsskyldighet.

2. Inledning och allmänna kommentarer

2.1 Efter år av krishantering, där man föredrog den mellanstatliga metoden för att överbrygga de institutionella bristerna i den ofullbordade Ekonomiska och monetära unionen, välkomnar EESK denna förnyade strategi som innebär att man använder gemenskapsmetoden, den enda metod som kan säkerställa den demokratiska legitimiteten i beslutsprocessen på EU-nivå och fördjupa integrationen i EU. Inom denna ram kräver fullbordandet av EMU ett starkt politiskt engagemang, effektiv styrning och bättre användning av tillgängliga ekonomiska resurser.

2.2 EESK uppskattar att den föreslagna färdplanen är ambitiös i fråga om omfattning och tid och går i rätt riktning, såsom kommittén påpekat i sina tidigare yttranden ( 4 ) . Kommitténs stöd är dock inte fullständigt och entusiastiskt, eftersom ett antal sociala, politiska och ekonomiska frågor – som också lyfts fram i tidigare yttranden – inte har beaktats i detta paket.

2.3 För det första är Europaparlamentets roll fortfarande alltför begränsad och EU:s två rådgivande kommittéer – EESK och ReK – har utelämnats. Det finns inget omnämnande av en förbättrad social och civil dialog om den europeiska planeringsterminen genom aktivare engagemang av arbetsmarknadens parter och det civila samhället. EESK har i ett tidigare yttrande föreslagit att ”[m]ed hänsyn till demokratiskt ansvarsutkrävande och egenansvar bör processen med den europeiska planeringsterminen inbegripa Europaparlamentet, nationella parlament, arbetsmarknadens parter och civilsamhället. Den sociala dimensionen bör ingå på lika villkor med den ekonomiska” ( 5 )

2.4 Ett snabbt och effektivt fullbordande av bankunionen är av största betydelse för att säkra ett konkurrenskraftigt europeiskt företagsklimat och skapa en verklig gemensam europeisk valuta.

2.5 Dessutom saknas den sociala unionen, som EESK förespråkar, från listan över unioner som ingår i EMU. Det finns heller inget åtagande att integrera den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som tillkännagavs i november 2017 i Göteborg ( 6 ) , i euroområdets styrning. Sociala rättigheter bör ha lika stor betydelse som ekonomiska friheter, för att se till att begreppet ”social marknadsekonomi”, som ingår i fördraget, efterlevs.

2.6 Dessutom verkar kommissionen vara motvillig eller rädd för att använda termen ”politisk union” och ersätter den i stället med svagare och mindre explicita termer såsom ”demokratisk ansvarsskyldighet” och ”stärkt styrning”. Detta är inte motiverat om det tydligt förklaras att en ”politisk union” inte nödvändigtvis betyder en enda politisk enhet, utan snarare en rad små steg som erkänner behovet av gemensam politisk styrning på EU-nivå inom vissa områden. Detta begrepp har klart och tydligt förklarats av EESK i tidigare yttranden ( 7 )

2.7 Paketet om Ekonomiska och monetära unionen bör utvärderas och genomföras med hänsyn tagen till att EU-medborgarna behöver mer och ett bättre Europa. EESK har upprepade gånger påpekat att det saknas en strategisk vision för framtiden och förmåga att reagera på ett adekvat sätt på den ekonomiska och finansiella krisen. Den grundläggande principen i EU:s ekonomiska styrning bör vara att uppnå ett större mervärde på EU-nivå än genom att medlemsstaterna agerar var för sig ( 8 )

2.8 Trots den pågående återhämtningen är effekterna av den ekonomiska krisen fortfarande märkbara i vårt dagliga liv och i medlemsstaternas aktuella politik. EESK har varnat om att ju längre den nuvarande besparingspolitiken – som framför allt är inriktad på att minska utgifterna – fortsätter utan en verksam investeringsplan för att generera inkomst genom tillväxt och trygga social sammanhållning och solidaritet, desto tydligare blir det att den allt större sociala ojämlikheten äventyrar Europas ekonomiska integration och välstånd ( 9 )

2.9 Dessutom är kapitalmarknaderna långt ifrån integrerade och klarar ännu inte av att absorbera symmetriska och asymmetriska chocker, såsom var fallet med Förenta staterna. Med tanke på utvecklingen av förhandlingarna om brexit och det kommande utträdet ur den europeiska inre marknaden av en av de största kapitalmarknaderna i världen, kan ytterligare fragmentering förväntas. Åtgärder måste vidtas för att motverka detta.

3. Inrättande av Europeiska valutafonden (EMF)

3.1 EESK välkomnar omvandlingen av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) till Europeiska valutafonden, och anser att den institutionella förankring som föreslås ytterligare kommer att öka förtroendet för EU:s förmåga att reagera på framtida finansiella och ekonomiska kriser.

3.2 EESK framhåller behovet av att utveckla nya finansiella instrument för att förebygga kriser och främja anticykliska åtgärder. Metaforen ”att laga taket medan solen skiner” kan tillämpas här på samma sätt som på hela paketet. Eftersom EMF kommer att efterträda ESM med dess nuvarande finansiella och institutionella strukturer är det mycket viktigt att man utvecklar dess förmåga och kapacitet, under direkt övervakning av kommissionen, rådet och Europaparlamentet, och i nära samarbete med Europeiska centralbanken.

3.3 Ett mycket viktigt nytt inslag i kommissionens förslag är EMF:s möjlighet att skapa en gemensam säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden, enligt medlemsstaternas överenskommelse från 2013. EESK erkänner att säkerhetsmekanismen kommer att ge ökad trovärdighet till banksektorn, men framhåller att man måste se till att den föreslagna åtgärden inte kommer att fungera som en gyllene fallskärm som uppmuntrar bankerna att ta onödiga och farliga risker.

3.4 EU behöver inte stärka den finansiella kontrollen över medlemsstaterna utan snarare göra befintliga finansiella instrument mer effektiva och hållbara. Den nya Europeiska valutafonden bör spela en mer aktiv roll i EU-sammanhanget, på samma sätt som Internationella valutafonden på internationellt plan. Den bör stödja den ekonomiska utvecklingen i hela EU och absorbera symmetriska och asymmetriska chocker, inte bara förhindra bankkriser.

3.5 EMF bör inte minst ha möjlighet att snabbt ingripa och bemöta eventuella asymmetriska chocker som inte kan hanteras på medlemsstatsnivå och som potentiellt kan spridas till andra EU-länder, vilket skulle äventyra euroområdets integritet och den inre marknaden. Medlemsstater vars valuta inte är euron men som är en del av bankunionen bör också kunna dra nytta av EMF, med förbehåll för deras teckning av och bidrag till grundkapitalet.

3.6 Stigande nivåer av nödlidande lån tynger fortsatt på bankernas balansräkningar och utgör en stor börda för den fortsatta finansieringen av EU:s ekonomi. De minskar kredittillgången, snedvrider fördelningen av krediter, försämrar förtroendet för marknaden och bromsar den ekonomiska tillväxten. Åtgärder för att minska nivåerna av nödlidande lån behövs omgående och bör förbli en högprioriterad fråga på EU-institutionernas dagordning.

3.7 Behovet av att stärka den nya Europeiska valutafondens trovärdighet bör åtföljas av åtgärder för att förebygga kriser och skydda skattebetalarna mot ansvar för skulder tillhörande insolventa banker.

3.8 EMF bör agera i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), eftersom EMF skulle kunna bidra till att avvärja spekulationsattacker mot medlemsstaterna, medan ECB endast kan aktivera finansiella resurser för att avvärja angrepp på stora ekonomiska system. I detta avseende beklagar EESK att kommissionen inte i paketet har föreslagit att inleda en debatt om en förbättring av ECB:s stadgar för att införa tillväxt och full sysselsättning som ett andra mål för penningpolitiken, utöver prisstabilitet.

3.9 EESK stöder den rådgivande roll som Europaparlamentet fått i förfarandet för utnämning av en verkställande direktör för EMF och den årliga rapporteringsskyldigheten gentemot Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

3.10 Det nuvarande förslaget innehåller absolut ingenting om ett europeiskt insättningsgarantisystem – kommissionen lade i själva verket fram ett förslag i denna fråga i november 2015, men lagstiftarna har inte kunnat enas om det hittills, även om EESK redan har yttrat sig om frågan ( 10 )

4. Införlivning av fördraget om stabilitet, samordning och styrning i EU:s rättsliga ram

4.1 Kommittén är övertygad om att både SSS-fördraget och ESM inrättades när krisen var som värst som mellanstatliga lösningar som i huvudsak införlivar principerna om ansvar och solidaritet på EU-nivå. Kommittén anser att dessa principer går hand i hand, och vi kan inte gå framåt med den ena utan den andra. De måste därför införlivas tillsammans och åtnjuta samma ställning i unionsrätten, utan att medlemsstaterna kan ”plocka russinen ur kakan”. Ansvar och solidaritet bör hanteras tillsammans som ett paket.

4.2 Det föreslagna direktivet att integrera SSS-fördraget i EU:s lagstiftning tar hänsyn till en flexibel tolkning av stabilitets- och tillväxtpaktens regler från kommissionens sida, men EESK har redan hävdat att denna flexibilitet inte är tillräcklig och att diskussioner bör inledas på EU-nivå om en fullvärdig bestämmelse som utesluter mervärdesskapande offentliga investeringar från stabilitets- och tillväxtpaktens tillämpningsområde, den så kallade ”den gyllene regeln”.

4.3 EESK anser därför att förslaget om att SSS-fördraget, och framför allt finanspakten, ska integreras i EU:s rättsliga ram utan ytterligare flexibilitet är problematiskt, särskilt när det gäller offentliga investeringar eller social hänsyn. Vid behov bör denna typ av investeringar inriktas på att förbättra produktiviteten och konkurrenskraften genom finansiering av projekt som avser forskning och utveckling, fysisk och social infrastruktur, digitaliseringen av ekonomin och kontinuerlig kompetensutveckling för att hantera tekniska förändringar och den globala öppenheten.

4.4 Balanserade budgetar som inte tillåter skuldfinansierade offentliga investeringar kommer att inverka negativt på den ekonomiska utvecklingen (genom skattehöjningar och nedskärningar i de offentliga utgifterna). Offentliga investeringar – som ligger på den lägsta nivån i EU under de senaste 20 åren – bör inte betraktas som en kostnad och därför som en del av de offentliga underskotten, utan snarare som en källa till framtida inkomster, för att möjliggöra en smidig konjunkturcykel och säkerställa tillväxt och skapande av arbetstillfällen.

4.5 EESK ställer sig bakom rapporten från den högnivågrupp som leddes av Romano Prodi och Christian Sautter om att öka investeringarna i den sociala infrastrukturen i Europa för att påskynda skapandet av nya arbetstillfällen och förbättra människors välbefinnande, hälsa, bostäder och färdigheter ( 11 )

4.6 Om en överenskommelse nås om att framtidsinriktade produktiva offentliga investeringar kommer att få en mer gynnsam behandling har integreringen av SSS-fördraget tillsammans med EMF i EU:s rättsliga ram potential att stärka våra finanspolitiska åtgärder och främja en mer effektiv, legitim och demokratisk styrning av EMU.

5. Nya budgetinstrument för ett stabilt euroområde

5.1 Den makroekonomiska stabiliseringsfunktionen är särskilt viktig eftersom avsaknaden av den var en av orsakerna till den strategiska krisen i EU. Medlemsstaterna har mindre kapacitet att agera självständigt och påverka arbetsmarknaden och välfärdssystemen, men det har ännu inte införts några sociala skyddsnät på europeisk nivå som gör det möjligt för alla medborgare att dra nytta av tillväxten och den globala konkurrensen ( 12 )

5.2 EESK stöder till fullo förslaget om att införa en särskild konvergensmekanism för medlemsstater som är på väg att ansluta sig till euron. Detta skulle stärka euroområdets roll internationellt och öka användningen av euron som valuta. Tekniskt stöd måste inriktas på att uppnå verklig konvergens, i syfte att motverka och mildra eventuella risker för den allmänna välfärden för medborgarna och ekonomin i euroområdets kandidatländer.

5.3 En sund finanspolitik och investeringsinriktade utgifter måste vara vägen framåt, med tanke på att höga kvoter av offentlig skuld förhållande till BNP ofta är resultatet av en ekonomisk kris och recession. EESK efterlyser därför en smidig mekanism som snabbt kan aktiveras i händelse av en konjunkturnedgång och anser att den föreslagna nivån på 1 % av BNP är tillfredsställande.

5.4 EESK stöder inrättandet av en budget för euroområdet som en del av EU:s budget. Detta skulle innebära att man inte behöver skapa nya institutioner som skulle kunna driva in en politisk kil mellan euroområdet och länder utanför euroområdet. Genomgripande reformer av EU-budgeten behövs under alla omständigheter.

5.5 En självständig och betydande budget för euroområdet, med egna särskilda skatteintäkter, skulle erbjuda en tillfällig men betydande överföring av resurser i händelse av regionala chocker, motverka allvarliga recessioner i hela området och säkra nödvändig finansiell stabilitet, med en makroekonomisk stabiliseringsfunktion för investeringsskydd och mot arbetslöshet och osäkra anställningsförhållanden, vilket EESK redan har konstaterat ( 13 )

6. En europeisk ekonomi- och finansminister

6.1 EESK har upprepade gånger framhållit ( 14 ) behovet av en ekonomi- och finansminister för EMU som ett första steg för att öka samstämmigheten mellan de politiska strategierna, som för närvarande är fragmenterade på grund av antalet olika inblandade institutioner. Denna person bör företräda EMU i internationella organ. Han eller hon bör förvalta sin egen särskilda budget och låta sig vägledas av principerna om enkelhet, öppenhet, rättvisa och demokratisk ansvarsskyldighet. Ministern bör även ha i uppgift att fastställa den önskade samlade finanspolitiska inriktningen för euroområdet och hur den ska uppnås.

6.2 De funktioner och egenskaper som beskrivs i kommissionens meddelande är mer i linje med en finansminister för euroområdet än en för hela EU. Befattningen i kommissionens förslag är dock inte en reell och egentlig finansminister, och den missvisande beteckningen skulle kunna skapa felaktiga förväntningar och förvirring.

6.3 EESK anser att sammanslagningen av en befattning med ansvar för euroområdets representation på EU-nivå med uppgiften som ordförande för Eurogruppen, ordförande i den nya Europeiska valutafondens styrelse och kommissionens vice ordförande skulle vara en överdriven konsolidering av den verkställande makten i händerna på en person. Dessutom anser EESK att det är odemokratiskt att föreslå att Eurogruppens ordförande automatiskt skulle få två mandat för att samordna dennes mandat inom Eurogruppen med kommissionens mandat.

6.4 EESK befarar att den föreslagna strukturen i sin nuvarande form skulle röra ihop kommissionens roll med rådets och undergräva den ömtåliga balansen mellan gemenskapens intressen och nationella intressen som EU bygger på. EESK efterlyser därför ytterligare diskussioner om och ett stärkande av den föreslagna ministerns demokratiska ansvarsskyldighet.

6.5 Det är också oklart i meddelandet om fler ministerbefattningar kommer att skapas eller om detta bara är ett enskilt fall. Denna befattning kommer endast att vara meningsfull när EU har sin egen budget och egna intäkter från beskattning, tillsammans med instrument och politik för att förvalta budgeten, och därmed kan främja ekonomisk tillväxt och social jämlikhet.

Bryssel den 19 april 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Ett europeiskt insättningsgarantisystem (EUT C 177, 18.5.2016, s. 21).

(2) Den ekonomiska politiken för euroområdet (2016) (EUT C 177, 18.5.2016, s. 41), Den ekonomiska politiken i euroområdet (2017) (EUT C 173, 31.5.2017, s. 33) och Den ekonomiska politiken för euroområdet 2017 (tilläggsyttrande) (EUT C 81 2.3.2018, s. 216).

(3) Målen för hållbar utveckling.

(4) Instrument för konvergens och konkurrenskraft/större reformer av den ekonomiska politiken (EUT C 271, 19.9.2013, s. 45), Fullbordande av EMU – nästa lagstiftningsperiod i EU (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10) och Fullbordande av EMU: den politiska pelaren (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8).

(5) Ett fördjupat EMU senast 2025 (EUT C 81, 2.3.2018, s. 124), punkt 1.5.

(6) Den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

(7) Fullbordande av EMU: den politiska pelaren (EUT C 332, 8.10.2015 s. 8) och Ett fördjupat EMU senast 2025 (EUT C 81, 2.3.2018, s. 124).

(8) EU:s finanser fram till 2025 (EUT C 81, 2.3.2018, s. 131), punkterna 1.2 och 1.3.

(9) Ett demokratiskt och socialt EMU genom gemenskapsmetoden (EUT C 13, 15.1.2016, s. 33), punkt 1.2.

(10) Ett europeiskt insättningsgarantisystem (EUT C 177, 18.5.2016, s. 21).

(11) L. Fransen, G. del Bufalo och E. Reviglio, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe. Report of the High-Level Task Force on Investing in Social Infrastructure in Europe, European Economy Discussion Paper, No 74, januari 2018.

(12) Framtiden för EU:s finanser (EUT C 81, 2.3.2018, s. 131), punkt 3.3.1.

(13) Framtiden för EU:s finanser (EUT C 81, 2.3.2018, s. 131), punkt 3.3.

(14) Tillväxt och statsskuld i EU: två innovativa förslag (EUT C 143, 22.5.2012, s. 10), punkt 3.2, Fullbordande av EMU – den politiska pelaren (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8), punkterna 4.3.1 och 4.3.4, Den ekonomiska politiken för euroområdet (2016) (EUT C 177, 18.5.2016, s. 41), punkt 3.5, Den ekonomiska politiken i euroområdet (2017) (EUT C 173, 31.5.2017, s. 33), punkt 1.13, och Ett fördjupat EMU senast 2025 (EUT C 81, 2.3.2018, s. 124), punkt 1.11.