c) Bidra till innovativa, effektiva och hållbara hälso- och sjukvårdssystem.

Programmet har en budget totalt 449,4 miljoner euro under sju år och svarar mot medlemsstaternas behov inom ramen för följande övergripande prioriteringar:

Denna rapport ger en överblick över de viktigaste slutsatserna från utvärderingen efter halva tiden av det tredje hälsoprogrammet, i enlighet med artikel 13.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014. Rapporten innehåller även förslag till förbättringar av genomförandet av programmet för den återstående programperioden (2018–2020). Rapporten åtföljs av ett utförligt arbetsdokument.

Med de 7,8 miljoner euro som återstår inom ramen för övergripande verksamhet stöder programmet underhåll och licensiering av informationsteknik (dvs. Europeiska kommissionens webbplats för folkhälsa, EU:s folkhälsoplattform), kommunikation avseende EU:s hälsopolitik och spridning av programresultaten till exempel genom nyhetsbrevet om folkhälsa i EU och EU:s årliga hälsopris för icke-statliga organisationer vars arbete utgör ett konkret bidrag till folkhälsan. Priset gick till icke-statliga organisationer vars arbete hade en inverkan under ebolakrisen 2015, bidrog till kampen mot antimikrobiell resistens 2016 och främjade vaccination 2017.

Figur 1: Budgettilldelning efter tematisk prioritering under 2014–2016

2.2 Genomförande av programmet under 2014–2016

3. UTVÄRDERING EFTER HALVA TIDEN

Utvärderingen efter halva tiden genomfördes 2016–2017 och inriktades främst på de tematiska prioriteringarnas relevans, uppnående av målen och programförvaltningens effektivitet. Den berörde dock även andra frågor såsom effektiv användning av resurser, programmets mervärde för EU och dess interna och externa samstämmighet. Utvärderingen baserades på en extern undersökning och omfattade ett öppet offentligt samråd. Svaren från de 133 deltagarna beaktades i de slutliga slutsatserna om utvärderingen.

För att den rättsliga skyldigheten ska uppfyllas genomfördes utvärderingen efter halva tiden ganska tidigt under programmets genomförandeperiod och det var ännu inte möjligt att bedöma huruvida programmålen hade uppnåtts. De första delresultaten för de åtgärder som genomfördes under programmets första år, som inleddes i början av 2015, förväntades först i slutet av 2016. En rad fallstudier av 29 åtgärder (motsvarande åtta tematiska prioriteringar, två per programmål) kunde ändå användas som underlag för utvärderingen. Dessa fallstudier gav omfattande belägg för fördelarna och de potentiella fördelarna med de åtgärder som finansierats.

3. 1. Viktiga resultat

Utvärderingen gjordes efter det att programmet hade genomförts under tre år och visar att de flesta av de finansierade åtgärderna är på god väg att ge lovande resultat, medan andra åtgärder precis har inletts. Några exempel på prioriteringar inom ramen för varje programmål är följande:

3. 1. 1. Främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar

Programmet har uppmuntrat medlemsstaterna att samarbeta genom att ta fram, använda, dela och utbyta kunskap och bästa praxis. Detta är i linje med artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) och bidrar till uppnåendet av mål 3 för hållbar utveckling, dvs. att säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar2.

Tillsammans med OECD och det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård har kommissionen sammanfört experter inom initiativet Hälsotillståndet i EU för att stärka landspecifik och EU-omfattande kunskap om hälsa, vilket stöder medlemsstaterna i deras evidensbaserade beslutsfattande. Det tvååriga initiativet för kunskapsförmedling omfattar rapporten Health at a Glance: Europe, 28 landsspecifika profiler, en åtföljande rapport och frivilliga utbyten som medlemsstaterna kan begära. För att förbättra den hälsoinformation som ligger till grund för initiativet Hälsotillståndet i EU samarbetar experter på övervakning av hälso- och sjukvårdssystem och av befolkningen inom projektet Bridge som syftar till att skapa ett hållbart och integrerat hälsoinformationssystem inom EU.

Utbyte av bästa praxis har också varit en central del av flera samfinansierade åtgärder, inom så skilda områden som förebyggande av hiv/aids och tbc eller minskning av alkoholrelaterade skador . Andra åtgärder är relaterade till följande:

a) Utarbetande och underhåll av en referensvägledning på internet som sköts av kommissionens gemensamma forskningscentrum som ett gemensamt samordningskontor för oberoende, tillförlitlig och aktuell information om en mängd ämnen med anknytning till nutrition, fysisk aktivitet och förebyggande av kroniska tillstånd. b) EU-kompassen för insatser för psykisk hälsa och välbefinnande som är ett webbaserat system för insamling och utbyte av bästa praxis och för analys av information om strategier och insatser för psykisk hälsa. c) Det europeiska kvalitetssäkringssystemet för bröstcancertjänster och offentliggörande av de europeiska riktlinjerna för bröstcancer. d) Det europeiska nätverket för cancerregister som tillhandahåller en dataförmedlingstjänst för att säkerställa integriteten hos en enskild europeisk datauppsättning för olika syften. e) Den nyligen offentliggjorda andra rapporten om genomförandet av rådets rekommendation om cancerscreening i Europeiska unionen.

3. 1. 2. Krisberedskap och krishantering