SV Europeiska unionens officiella tidning C 75/1

FLERÅRIGA HANDLINGSPLANEN 2009–2013 FÖR EUROPEISK E-JURIDIK

(2009/C 75/01)

I INLEDNING

1. I juni 2007 beslutade RIF-rådet att arbete bör påbörjas för att på europeisk nivå utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) inom juridiken, särskilt genom att det skapas en europeisk portal.

2. Användningen av dessa nya tekniker bidrar till rationalisering och förenkling av de rättsliga förfarandena. Användningen av ett elektroniskt system på detta område gör det möjligt att minska tiden för förfarandena och driftskostnaderna, till nytta för medborgarna, företagen, rättstillämparna och rättsväsendet. Tillgången till rättsväsendet underlättas därigenom.

3. Enligt studier som genomförts av kommissionen (1) berörs ungefär 10 miljoner personer för närvarande av en gränsöverskridande civilprocess. Detta antal är ägnat att öka på grund av ökningen av personers rörlighet inom Europeiska unionen.

4. Sedan 18 månader utför rådets arbetsgrupp för rättsdatabehandling (e-juridik) ett viktigt arbete för att uppfylla de på varandra följande mandat som den anförtrotts av rådet. Inom denna ram har vissa medlemsstater utvecklat pilotprojekt, särskilt ett projekt som syftar till att utarbeta en europeisk e-juridikportal.

5. Kommissionen offentliggjorde den 2 juni 2008 ett meddelande till rådet, Europaparlamentet samt Europeiska ekonomiska och social kommittén med titeln Mot en europeisk strategi för e-juridik (2).

6. Europaparlamentet påbörjade för sin del en reflektion om e-juridik. Ett initiativbetänkande från Europaparlamentet beräknas antas före utgången av 2008.

7. Rådet uppmanade vid sitt möte den 5–6 juni 2008 arbetsgruppen för rättsdatabehandling (e-juridik) att med beaktande av kommissionens meddelande (3) behandla aspekter kopplade till inrättandet av en samordnings- och förvaltningsstruktur, vilken är i stånd att utarbeta mångsidiga projekt i stor skala och inom rimliga tidsfrister på området e-juridik och att sätta igång diskussioner om utarbetandet av ett flerårigt arbetsprogram.

8. Europeiska rådet välkomnade vid sitt möte den 18–19 juni 2008 initiativet för att ”gradvis upprätta en enhetlig e-juridikportal för EU före utgången av 2009”.

II SAMMANHANGET FÖR UTVECKLINGEN AV E-JURIDIK PÅ EUROPEISK NIVÅ

9. Utvecklingen av e-juridiken bör innefattas i ett tredubbelt sammanhang:

1. Redan genomfört arbete med e-juridik

10. Det arbete som utförts av arbetsgruppen för e-juridik föregicks av arbete som redan genomförts inom ramen för Europeiska unionen, bland annat för att säkerställa tillgången till europeisk information (de europeiska institutionernas webbplatser). Särskilt arbete genomfördes eller håller på att genomföras antingen inom ramen för införandet av instrument som antagits av rådet på det privaträttsliga området (det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område) eller det straffrättsliga området (t.ex. det europeiska straffrättsliga nätverket eller sammankopplingen av kriminalregister) eller på grundval av initiativ från rättstillämpare (t.ex. det europeiska nätverket för testamentsregister), eller inom någon annan ram, exempelvis upprättandet av ett nätverk av företagsregister och företagskataloger, sammankopplade genom EBR, och fastighetsregister, sammankopplade genom Eulis.

11. Införandet av dessa initiativ inom ramen för det fleråriga programmet för e-juridik bör således göras i samråd med dem som har ansvar för genomförandet av detta.

2. Sammanhanget för e-förvaltning

12. Systemet för europeisk e-juridik bör alltså utformas i överensstämmelse med principen om rättsväsendets oberoende.

13. Ur teknisk synpunkt bör emellertid e-juridiken vara anpassad till den mer allmänna ramen för e-förvaltning (4). Det finns redan goda kunskaper att utnyttja från arbetet med säker infrastruktur och autentisering av handlingar. I fullt samarbete med kommissionen bör man främja en ram för europeisk interoperabilitet (EIF) som utvecklats inom programmet IDABC (Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare) (5). Utarbetandet i EU av en e-signatur och en e-identitet (6) är särskilt relevant på det rättsliga området där autentisering av handlingar är av avgörande betydelse.

14. Det är därför inom detta allmänna sammanhang som det fleråriga programmet bör fastställas. Det bör inte enbart syfta till att ge ett svar på kort sikt utan också på medellång och lång sikt för att på så sätt göra det möjligt att genom användning av IKT gynna utvecklingen av ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa.

3. En övergripande strategi

15. Frågorna om e-juridik begränsas inte till vissa rättsliga områden. De omfattar många olika civilrättsliga, straffrättsliga och förvaltningsrättsliga områden. E-juridik är därför en övergripande fråga inom ramen för europeiska förfaranden av gränsöverskridande karaktär.

III HANDLINGSPLANEN

1. Tillämpningsområde

16. Den europeiska dimensionen i projektet för e-juridik bör fastslås. E-juridik bör därför ändra namn till europeisk e-juridik.

17. Givetvis står det medlemsstaterna fritt att, i enlighet med de befogenheter som fastställs i fördragen, sinsemellan upprätta projekt som kan falla inom e-juridiken men inte nödvändigtvis inom den europeiska e-juridiken. Dessa projekt kan emellertid erhålla en europeisk ställning, och särskilt gemenskapsfinansiering, endast på vissa villkor.

18. Med tanke på den europeiska e-juridikens sektorsövergripande dimension kommer arbetsgruppen för e-juridik att ha en samordnande roll när det gäller behandlingen av de tekniska frågor som uppkommer under överläggningarna i andra rådsorgan. Lagstiftningsarbetet kommer däremot att utföras av rådets behöriga arbetsgrupper, t.ex. arbetsgruppen för straffrättsligt samarbete eller kommittén för civilrättsliga frågor.

19. Ett system för e-juridik bör vara tillgängligt för medborgarna, de ekonomiska aktörerna, rättstillämparna och de rättsliga myndigheterna, vilka utnyttjar den befintliga moderna tekniken. Följande tre kriterier bör fastställas:

a) En europeisk dimension

20. Den europeiska e-juridikens uppgift är att främja skapandet av ett europeiskt rättsligt område med hjälp av informations- och kommunikationsteknik. De projekt som utvecklas inom ramen för den europeiska e-juridiken bör därför potentiellt omfatta samtliga medlemsstater i Europeiska unionen.

b) Ett stöd till uppbyggnaden av det europeiska rättsliga området

21. Projekten bör främja genomförandet av rättsakter som redan antagits av Europeiska gemenskapen och Europeiska unionen på det rättsliga området, dock utan att utesluta andra projekt som medför ett mervärde för skapandet av ett europeiskt rättsligt område.

22. Den europeiska e-juridiken bör dessutom utgöra ett arbetsredskap för rättstillämpare och rättsliga myndigheter genom att tillhandahålla en plattform och enskilda funktionaliteter för effektivt och säkert informationsutbyte.

c) En uppbyggnad i de europeiska medborgarnas tjänst

23. Det är viktigt att utvecklingen av den europeiska e-juridiken görs direkt i de europeiska medborgarnas tjänst, vilka drar nytta av dess mervärde, särskilt genom portalen. Således bör man, i valet av projekt eller vid deras genomförande, se till att medborgarna snabbt kan dra konkret nytta av den europeiska e-juridikens verktyg. Flera projekt bör därför inledas så snart som möjligt i enlighet med bilagan utan att det påverkar andra projekt som kan tillfogas enligt villkoren i denna handlingsplan.

24. Alla projekt som gör det möjligt för de europeiska medborgarna att få bättre kännedom om sina rättigheter uppfyller detta mål. Detta bör också vara fallet med projekt som gör det möjligt för dem att hävda dessa rättigheter (rättshjälp, medling, översättning osv.).

2. Den europeiska e-juridikens funktioner

25. Det arbete som utförts av arbetsgruppen för e-juridik och kommissionens meddelande gör det möjligt att klart fastställa funktionerna i det framtida systemet för den europeiska e-juridiken. Följande tre väsentliga funktioner bör fastställas:

a) Tillgång till relevant information på det rättsliga området

26. Denna information gäller särskilt EU:s (7) och medlemsstaternas lagstiftning och rättspraxis.

27. Genom sammankopplingar kommer den europeiska e-juridiken också att ge tillgång till information som förvaltas av medlemsstaterna inom ramen för rättsväsendet (t.ex. med förbehåll för reglerna för detta projekts funktion, sammankoppling av medlemsstaternas datoriserade kriminalregister).

b) Elektroniska förfaranden

28. Elektroniska förfaranden i samband med gränsöverskridande rättsliga och utomrättsliga förfaranden (t.ex. e-medling) omfattar bland annat elektronisk kommunikation mellan en domstol och de berörda parterna, särskilt för tillämpningen av europeiska rättsakter som antagits av rådet (8).

c) Kommunikationerna mellan rättsliga myndigheter

29. Förenkling av och uppmuntran till kommunikation mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter, närmare bestämt inom ramen för instrument som antagits på det europeiska rättsliga området, är av särskild vikt (t.ex. genom videokonferenser eller ett säkert elektroniskt nät).

3. Den europeiska e-juridikens portal

30. Den enhetliga europeiska e-juridikportal som Europeiska rådet önskade sig till slutet av 2009 har blivit föremål för betydande arbete inom ramen för arbetsgruppen för e-juridik. Ett pilotprojekt genomfördes av en grupp medlemsstater inom ramen för detta. Det är viktigt att portalens genomförande bygger vidare på det arbete som hittills utförts inom detta pilotprojekt.

31. Portalen kommer att ge tillgång till hela det europeiska e-juridiksystemet, dvs. till europeiska och nationella webbplatser för information och/eller tjänster. Portalen kan dock inte endast utgöra en samling länkar till andra webbplatser.

32. Den kommer att göra det möjligt att genom ett enda autentiseringsförfarande öppna tillgången för jurister till olika funktionaliteter som är reserverade för dem, eller tillgångsrättigheter anpassade för dem. Det kan vara lämpligt att även icke jurister tillhandahålls en sådan möjlighet till autentisering.

33. Dessutom kommer den att ge tillgång till nationella funktionaliteter genom ett användarvänligt flerspråkigt gränssnitt som gör dem begripliga för de europeiska medborgarna.

34. Innehållet i de funktionaliteter som är tillgängliga genom portalen samt förvaltningen beror givetvis på de val som görs av rådet både när det gäller den europeiska e-juridikens funktioner och reglerna för förvaltningen.

4. Tekniska aspekter

35. Inrättandet av ett system för den europeiska e-juridiken kräver att man reglerar ett antal övergripande tekniska frågor som fastställts, särskilt i den rapport som godkändes av rådet den 5 juni 2007 (9).

a) Ett decentraliserat tekniskt system

36. Vid sitt informella möte i Dresden i januari 2007 uttryckte justitieministrarna, i stor majoritet, sin önskan att på europeisk nivå skapa ett decentraliserat system som sinsemellan sammankopplar de system som finns i medlemsstaterna.

b) En normalisering av informationsutbyten

37. Största möjliga kompabilitet, med bibehållande av största möjliga flexibilitet, mellan medlemsstaternas olika tekniska och organisatoriska föreskrifter för de juridiska tillämpningarna bör säkerställas. Emellertid måste man enas om standardiserade format och kommunikationsprotokoll med beaktande av relevanta europeiska eller internationella standarder för att möjliggöra ett interoperabelt, effektivt, säkrat och snabbt utbyte till så låg kostnad som möjligt.

c) Autentiseringsmekanismer

38. En viktig förutsättning för en effektiv användning av e-juridik över landsgränserna är utveckling av enhetliga standarder och gränssnitt för användning av autentiseringstekniken och de olika elektroniska signaturkomponenterna. Detta krav är i varje fall viktigt för dem av den europeiska e-juridikens funktioner som går utöver ett enkelt tillhandahållande av offentlig juridisk information. Man bör således fortsätta att granska de olika bestämmelserna i medlemsstaterna och den där använda tekniken. Genom de därvid vunna insikterna och erfarenheterna kommer ett maximalt rättssäkert elektroniskt uppgiftsutbyte mellan medlemsstaterna att kunna fastställas.

d) Systemets säkerhet och dataskydd

39. I samband med upprättandet av europeiska e-juridiska tjänster som möjliggör kommunikation av uppgifter mellan rättsliga myndigheter eller mellan rättsliga myndigheter och medborgare eller rättstillämpare, bör dessa uppgifter utbytas inom en säker ram. Även i detta sammanhang kan man beakta det förberedande arbete som utförts inom IDABC.

40. Eftersom flertalet sådana uppgifter är av personlig art i den mening som avses i den europeiska lagstiftningen, är det dessutom absolut nödvändigt att se till att de principer som fastställs i denna lagstiftning följs.

5. Språkliga aspekter

41. Eftersom det förekommer tjugotre olika språk inom Europeiska unionens institutioner och det finns ett önskemål om att medborgarna i Europa ska få tillgång till det europeiska e-juridiksystemet på ett användarvänligt sätt måste man planera åtgärder som inriktas på översättning och tolkning inom rättsväsendet.

42. I det sammanhanget skulle det vara illusoriskt att tro att det är tillräckligt att underlätta en medborgares tillgång till en annan medlemsstats webbplats om e-juridik. Den språkliga barriären skulle göra att en sådan tillgång i stor utsträckning är meningslös.

43. Man kan ta itu med denna språkliga utmaning särskilt genom att använda automatiska översättningssystem, särskilt för innehållet i formulär som används i de europeiska rättsakterna, och genom att inrätta nätverk med nationella översättningsresurser.

44. Dessutom bör man inrätta en arbetsmetod som möjliggör en noggrann översättning, på de tjugotre språk som används inom Europeiska gemenskapens institutioner, av rättsliga begrepp som förekommer i medlemsstaterna med fullständigt beaktande av semantiska frågor.

6. Nödvändigheten av en arbetsinfrastruktur

45. Samtliga dessa aspekter gör naturligtvis att det är nödvändigt att fastställa ett förfarande som medger val av tekniska standarder som kan användas för att möjliggöra interoperabilitet mellan medlemsstaternas system och att, såsom är brukligt för projekt i samband med IKT, fastställa fördelningen mellan följande: a) Projektspecifikationen, det vill säga beslutsfattandet avseende det europeiska e-juridiksystemets struktur och funktionssätt och projekt som ska genomföras. Denna funktion kan ibland kräva arbete av juridisk art, vilket framgår av det arbete som utförts för sammankopplingen av kriminalregister. b) Ibruktagandet, det vill säga genomförandet av olika tjänster inom den europeiska e-juridiken, exempelvis utarbetandet av flerspråkiga användargränssnitt, i fullt samarbete med medlemsstaterna, och systemutveckling. Ibruktagandet ska även omfatta fullständigt underhåll av systemet.

46. En sådan struktur bör antagligen dels bestå av IKT-experter, dels ges en översättningskapacitet. Flera alternativ, i förekommande fall kompletterande, kan övervägas: a) En eller flera medlemsstater åtar sig att säkerställa förvaltningen av en sådan struktur i nära samråd med övriga medlemsstater inom ramen för arbetsgruppen för e-juridik. b) Denna funktion säkerställs av Europeiska kommissionen, enligt regler som kommer att fastställas. c) En europeisk byrå inrättas. Det finns flera olika former, beroende på dess funktion och grad av självständighet. Det rör sig emellertid om ett alternativ som är långdraget och komplicerat att genomföra och som endast kan övervägas på medellång sikt, i förekommande fall och när arbetet har gått framåt.

7. Finansieringen

47. Genomförandet av den europeiska e-juridiken innefattar ianspråktagande av betydande finansiella medel, i huvudsak avsedda för a) att på nationell nivå uppmuntra upprättandet av systemet för e-juridik, innan europeiska projekt för e-juridik skapas, vilket kommer att främja inrättandet av den europeiska e-juridiken, och b) att möjliggöra genomförandet av projekt på europeisk nivå, inklusive upprättandet och utvecklingen av den europeiska e-juridikens portal.

48. Finansieringsprogrammen för civilrätt och straffrätt skulle kunna tas i anspråk för upp till 45 miljoner EUR för 2008 och 2009. Detta belopp bör avsevärt ökas under kommande år. Det är också lämpligt att tydligt fastställa övriga tillgängliga belopp i Europeiska gemenskapernas budget som omedelbart kan tilldelas den europeiska e-juridiken.

49. Vidare bör, såsom kommissionen föreslår, ett enda övergripande program som omfattar både civilrätt och straffrätt övervägas så snart som möjligt. Budgetmedlen bör avsevärt ökas för att möta kraven på nationell nivå och gemenskapsnivå för upprättandet av europeisk e-juridik. Det skulle också vara nödvändigt att de för närvarande gällande urvalskriterierna i programmen för civilrätt och straffrätt förtydligas och harmoniseras för att ta hänsyn till den europeiska e-juridikens kriterier såsom de fastställs i punkt III i detta dokument.

50. De europeiska e-juridikprojekt i enlighet med den aktuella handlingsplanen som inte omfattas av punkt 49 kommer eventuellt att finansieras inom ramen för andra tillgängliga gemenskapsprogram om de uppfyller de villkor som fastställs i dessa program.

IV ORDFÖRANDESKAPETS FÖRSLAG

51. Utarbetandet av en flerårig handlingsplan förutsätter följande. a) Att det, för genomförandet av den europeiska e-juridikens funktioner, i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, fastställs vilka uppgifter som ska utföras, att prioriteringarna för dessa definieras och, så långt det är möjligt, de tidsfrister som ska iakttas. En viss flexibilitet är emellertid nödvändig för att säkerställa en god anpassningsbarhet till den utveckling som kommer att ske i denna sektor. b) Att fördela uppgifterna mellan rådet, medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och en struktur för genomförande/samordning av vissa tekniska uppgifter som bör fastställas. Denna fördelning bör också omfatta urvalsreglerna för framtida projekt. c) Att fastställa en metod för att säkerställa en noggrann uppföljning och en utvärdering av genomförandet av handlingsplanen.

52. Detta innefattar att rådet, med beaktande av varje institutions oberoende och i enlighet med artiklarna 5 och 7 i EG-fördraget, fattar ett visst antal beslut om de frågor som tas upp i detta dokument, i synnerhet a) om den arbetsstruktur som måste upprättas på EU-nivå för att genomföra de europeiska e-juridikprojekten och kontrollera tillämpningen och utvecklingen av dessa, b) om fördelningen av uppgifter mellan de olika aktörerna: rådet, Europeiska kommissionen, medlemsstaterna.

53. I det sammanhanget framhåller ordförandeskapet att de fåtaliga erfarenheter av system för e-juridik som finns (inledningen av det europeiska rättsliga nätverket för brottmål, sammankopplingen av kriminalregister) visar att ett initiativ från en eller flera medlemsstater ofta varit avgörande för att inleda projekt.

54. Efter ett visst skede i utvecklingen gör emellertid deltagandet av ett mer betydande antal medlemsstater att arbetet blir mer komplicerat. Det blir således nödvändigt att ge en europeisk dimension åt utvecklingen, förvaltningen och framstegen med projektet.

55. Vidare bevisar de olika tekniska aspekter som studerats ovan att vissa uppgifter av övergripande art skulle vinna på att förvaltas på europeisk nivå. Avsevärda stordriftsfördelar kan väntas så snart antalet tillgängliga e-juridiska tjänster kommer att öka.

1. För en europeisk e-juridik

56. Ordförandeskapet föreslår att programmet för e-juridik byter namn till europeisk e-juridik.

2. Mot upprättandet av en arbetsstruktur

57. Med beaktande av den utveckling som beskrivits i denna handlingsplan, och för att möjliggöra genomförandet av ett flerårigt program för genomförandet av den europeiska e-juridiken, föreslår ordförandeskapet att följande övergripande arbetsstruktur inrättas:

a) Projektspecifikationen

58. I linje med de riktlinjer som fastställs i denna handlingsplan ansvarar rådet för uppföljningen och genomförandet av det fleråriga arbetsprogrammet. Det fattar alla beslut som krävs för förverkligandet av de mål som fastställs i denna handlingsplan. Det har särskilt till uppgift att, i enlighet med de kriterier som fastställs i punkt III och i nära kontakt med kommissionen, upprätta förteckningen över nya projekt, som föreslagits av rådet, medlemsstaterna (punkt c) eller kommissionen.

59. Kommissionen genomför alla undersökningar som den anser lämpliga på eget initiativ eller på rådets begäran.

60. Rådet kan fastställa de funktionella specifikationerna för projekten.

61. När det gäller gemenskapsfinansieringen beaktar kommissionen, med iakttagande av tillämpliga förfaranden, till fullo rådets riktlinjer och beslut.

b) Ibruktagandet

62. Europeiska kommissionen ställer till rådets förfogande en struktur för ibruktagande med ansvar för i) att skapa de tekniska förutsättningarna för systemet för europeisk e-juridik, enligt det förfarande som fastställs i punkt 58. ii) att, på begäran av rådet, i nära kontakt med medlemsstaterna och på grundval av tillgänglig gemenskapsfinansiering genomföra de projekt för europeisk e-juridik som fastställs i det fleråriga handlingsprogrammet, eller kompletterande projekt, iii) att, före utgången av år 2009, genomföra en första version av den europeiska e-juridikportalen, med iakttagande av de principer som fastställs genom det pilotprojekt som inrättats inom ramen för arbetsgruppen för e-juridik och i enlighet med beslut som rådet uppmanas att fatta. Utifrån denna första version kommer portalen stegvis att innefatta ytterligare funktionaliteter som utvecklas inom särskilda pilotprojekt. För att utnyttja medlemsstaternas och kommissionens kompetens på ett kompletterande sätt ska kommissionen inrätta en arbetsgrupp med tekniska experter, inklusive dem som medlemsstaterna utser, som genom regelbundna möten kan följa upp pågående projekt och besluta vilka tekniska alternativ som ska genomföras. Kommissionen ska dessutom informera rådet om framstegen med arbetet och om de frågor som diskuterats i expertgruppen för att därigenom sörja för en adekvat uppföljning från medlemsstaternas sida och för att se till att dessa kan bidra till arbetet med sina framsteg i fråga om metoder och teknik.

c) Medlemsstaterna

63. Medlemsstaterna kan, utan att det påverkar tillämpningen av de regler som anges i punkt a, i förekommande fall genom tillgänglig gemenskapsfinansiering, föreslå och inleda nya projekt för europeisk e-juridik, i enlighet med de tekniska specifikationer som fastställs av rådet i nära samråd med kommissionen, i synnerhet när det avser respekten för tekniska standarder och flerspråkiga gränssnitt.

3. Översynsklausul

64. Arbetsgruppen för e-juridik ska göra en utvärdering av det arbete som utförts av strukturen för ibruktagandet under första halvåret 2010 och ska vid behov förelägga rådet förslag till förbättringar av dess funktionssätt.

4. Ett flerårigt program

65. Det fleråriga programmet i bilagan kommer att uppdateras regelbundet allt eftersom arbetet fortskrider.

V SLUTSATSER

66. Coreper/rådet uppmanas att godkänna denna handlingsplan för europeisk e-juridik.

(1) 10285/08 ADD 1 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(2) 10285/08 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(3) Det är lämpligt att beakta det faktum att Europaparlamentet inlett diskussioner om e-juridik.

(4) E-förvaltning definieras som IKT-tillämpning i samtliga administrativa förfaranden.

(5) http://ec.europa.eu/idabc/ Preliminary Study on mutual recognition of e-Signatures for e-Government applications (2007) och eID Interoperability for PEGS (2007)

(6) Standardiseringsaspekter på e-signaturen (2007).

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/esignatures/e_signatures_standardisation.pdf

(7) En länk kommer att upprättas till EUR-lex och N-lex.

(8) Förordningarna (EG) nr 1896/2006 och (EG) nr 861/2007.

(9) Dokument 10393/07 JURINFO 21 av den 5 juni 2007.