[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 11.1.2011

KOM(2010) 813 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)

INLEDNING

Senast den 31 december 2010, och därefter årligen fram till 2013, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en delrapport om genomförandet av Meets-programmet enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet).

I denna rapport dokumenteras den verksamhet som medlemsstaterna har bedrivit inom ramen för Meets-programmet tillsammans med kommissionen (Eurostat), med hänvisning till bestämmelserna i Meets-beslutet och kommissionens beslut om årliga arbetsprogram för 2009 och 2010, som båda antogs 2009. Meets-projektet följer de huvudsakliga riktlinjer som fastställs i kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 10 augusti 2009 om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet[1].

MÅL, ÅRLIGA ÅTGÄRDER OCH PRIORITERINGAR

Genom det första årliga arbetsprogrammet (för 2009) påbörjades alla åtgärder för en grundlig omstrukturering och modernisering av företags- och handelsstatistiken enligt det grundläggande Meets-beslutet. Dessa åtgärder fortsatte i det andra årliga arbetsprogrammet (för 2010) och pågår fortfarande. Därför inriktar sig denna rapport på de framsteg som hittills har gjorts med att genomföra åtgärderna, med särskild tyngdpunkt på samarbetsnätverken i det europeiska statistiksystemet (ESS), så kallade ESSnet, som har inrättats för ett antal olika aktiviteter. Nätverken skapades för att överföra kunskaper och resurser i ESS och omfatta projektverksamhet av vissa medlemsstater, vilkas resultat ställs till förfogande för alla partner i statistiksystemet.

Vid sidan av nätverken tillhandahölls finansiering av enskilda bidragsavtal ingångna med nationella statistikbyråer, och överenskommelser om ett antal externa studier gjordes också. Andra projekt som hittills inte har fått några finansiella konsekvenser har tagits fram av Eurostat och nationella statistikbyråer. För att bidra till genomförandet av programmet användes finansiering för tekniskt och administrativt stöd, till exempel för att organisera seminarier och arbetsgrupper med nationella experter. Sammantaget uppgick EU-finansieringen till omkring 5 respektive 10 miljoner euro för 2009 och 2010 års arbetsprogram, som omfattar över 25 projekt. Det vanligaste instrumentet för finansiering av åtgärderna (cirka 90 procent) var bidrag, antingen via samarbetsnätverken eller som enskilda bidrag.

Mål 1: Se över prioriteringar och ta fram uppsättningar av målindikatorer för nya områden

Kartläggning av områden som förlorat i betydelse

Behovet av att minska svarsbördan och sänka kostnaderna för att ta fram statistik har lett till en översyn av prioriteringarna. Syftet med det här projektet är att urskilja vilka områden och variabler som har blivit mindre viktiga och därmed kan avlägsnas från de lagstadgade statistikkraven. Detta gjordes genom en studie (”Inventering av rättsakter och metoder inom företags- och handelsstatistik”) och den så kallade ”filterövningen” som Eurostat genomförde i nära samarbete med nationella statistikbyråer 2009 i syfte att fastställa vilka rättsakter eller delar av rättsakter på affärsstatistikens område som bör granskas närmare. Dessa prioriteringar (ett antal variabler) godkändes för statistik över företagsstrukturer av Europeiska rådgivande kommittén för statistik (ESAC) i början av 2010, och var också föremål för samråd med de europeiska handelsorganisationerna (FEBI). När det gäller kortfristig statistik genomfördes användarsamrådet i samband med de regelbundna rullande översynerna på området, som består av en användarundersökning, en undersökning hos nationella statistikbyråer och en processöversyn vid Eurostat.

Förslag om båda datainsamlingarna återrapporterades till arbetsgrupperna.

Utveckling av nya områden

De viktigaste områdena att granska är globalisering och företagande. Det första större projekt som ska nämnas i fråga om globaliseringen är ”framtagning av statistik om företagsgrupper”. Detta projekt syftar till att a) ta fram användbara och meningsfulla indikatorer baserade på företagsgrupper som observationsenheter, eftersom de är de främsta drivkrafterna bakom globaliseringen och att b) testa möjligheterna att samla in dessa indikatorer. Två expertmöten genomfördes 2009, och därefter gjordes en preliminär utvärdering av användarnas behov och utbudssituationen när det gäller utrikeshandels- och affärsstatistik. Inom handelsstatistiken är det främst företagsgruppernas bidrag till den internationella handeln och handeln inom grupperna och dess andel av den globala handeln som är intressant. När det gäller statistik över företagsstrukturer pågår det en debatt om huruvida företagsgrupper bör läggas in som observationsenheter i affärsstatistiken och huruvida man bör undersöka vilken inverkan företagsgrupperna har på små och medelstora företag och den företagsdemografiska statistiken.

En studie har genomförts i syfte att undersöka vilka behov användarna har av statistik om företagsgrupper, urskilja möjliga synergieffekter och lägga fram rekommendationer om områden för metodutveckling. En utvärdering av studien med sakkunniga från medlemsstaterna och kommissionens avdelningar pågår för närvarande i syfte att utarbeta en strategi för hur frågan ska tacklas i framtiden. Efter den första studien och samrådet med de viktigaste intressenterna ska metoderna på viktiga områden inom statistiken om företagsgrupper vidareutvecklas.

Ett annat viktigt projekt syftar till att utveckla ekonomiska globaliseringsindikatorer, främst baserade på OECD:s handbok om ekonomiska globaliseringsindikatorer. En första uppsättning globaliseringsindikatorer har sammanställts och finns tillgänglig på Eurostats webbplats. Eurostat har tillsatt en intern grupp som ska vidareutveckla metoden i det sammanhanget. En studie om det praktiska förverkligandet av de indikatorer som anges i OECD:s handbok om ekonomiska globaliseringsindikatorer pågår. Målen är att när så är möjligt beräkna och sprida indikatorer och att undersöka möjligheterna att samla in indikatorer som ännu inte finns att tillgå.

För att underbygga policyerna för företagande har indikatorer som företagsdemografi och arbetsgivarföretagsdemografi tagits fram. Indikatorerna på företagande genomgår en fortsatt granskning i syfte att nå en internationell överenskommelse om en uppsättning indikatorer i linje med OECD:s och Eurostats gemensamma program för indikatorer för företagande. En workshop organiserad av Eurostat och OECD med inriktning på faktorer som styr företagande, till exempel den rättsliga ramen, håller på att förberedas.

Mål 2: Skapa en harmoniserad ram för företagsrelaterad statistik

Företags- och handelsstatistik samlas in i enlighet med EU-lagstiftningen, som har utvecklats under många år. Projektet ”Större konsekvens mellan regelverken på olika områden inom företags- och handelsstatistiken” syftar till en översyn av denna lagstiftning för att skapa en metodisk, hållbar och kostnadseffektiv harmoniserad ram på olika områden inom företags- och handelsstatistiken.

Projektet inleddes med ett flertal möten med arbetsgruppen, där Eurostat och de deltagande medlemsstaterna diskuterade arbetsprogrammet och förverkligandet av ett ESSnet om detta ämne. Detta ESSnet inrättades med Eurostat som samordnare, eftersom ingen samordnare kunde utses i medlemsstaterna. I ett första skede ska statistiska enheter granskas inom ramen för nätverkets arbetsprogram. Andra aspekter som ska ses över är målpopulation, ramar, referensperiod, klassificeringar och deras tillämpningar (nedbrytningar, särskilda aggregat) samt variabler och definitioner. Enskilda bidrag har utgått för att förbättra ”konsekvensen mellan betalningsbalans- och handelsstatistik” och ”konsekvensen mellan betalningsbalans- och turismstatistik”.

Utveckling av statistik om företagsgrupper

Denna åtgärd är mycket nära förknippad med projektet för att ta fram nya indikatorer på globaliseringens område under mål 1, men inriktar sig på verktyg för att producera statistik i en allt mer globaliserad värld. Det första verktyget som ska nämnas är EuroGroups , ett register för statistiska ändamål över multinationella företagsgrupper som är verksamma i Europeiska unionen. Den rättsliga grunden fastställdes i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93[2].

Syftet med EuroGroups är att skapa en grund för att producera jämförbar statistik om globalisering av ekonomier och en unik undersökningsram som består av ett nätverk med centrala och nationella statistiska företagsregister som stöder produktionen av mikrobaserad statistik om globalisering.

De första stora delmålen har uppnåtts: data om 5 000 multinationella företagsgrupper har integrerats och kopplats samman med de nationella statistiska företagsregistren, ett ESSnet har skapats för att vidareutveckla metoden bakom EuroGroups, centrala och nationella registerprocesser har integrerats, gemensamma verktyg för att stödja dessa processer har tagits fram och kvaliteten förbättrats. Detta gjordes i seminarier med nationella statistikbyråer och centralbanker och genom bidrag för utveckling och förverkligande av metoder och verktyg för EuroGroups på nationell nivå.

Ett ESSnet om ”profilering” har inrättats i syfte att utveckla och förverkliga en metod att skapa ”profiler” för stora och komplicerade multinationella företagsgrupper. Inom nätverket gjordes en genomförbarhetsstudie, och rekommendationer togs fram om en statistisk enhetsmodell som tar hänsyn till den operationella strukturen hos stora och komplicerade multinationella företagsgrupper.

Gemenskapsundersökningar för att minska bördan för företagen

Eurostat har lanserat ett projekt om ”EU:s urvalsmetoder” för att identifiera områden inom företags- och handelsstatistiken där alla medlemsstater inte behöver alla uppgifter på alla detaljnivåer.

Mål 3: Stödja genomförandet av effektivare rutiner för framställning av företags- och handelsstatistik

Bättre utnyttjande av data som redan finns i statistiksystemet och möjligheten att använda skattningar

Det första projekt som ska nämnas är ”Datalagring och sammanlänkning av data i samband med produktion av företagsstatistik” . Syftet är att stödja införandet av mer integrerade databaser och system för dataproduktion för företagsstatistiska ändamål i medlemsstaterna. Tre viktiga frågor som har med sammanlänkning av mikrodata och datalagring att göra tas upp inom ramen för projektet:

- Dataintegrering, där användningen av den företagsstatistik som finns tillgänglig hos nationella statistikbyråer ska effektiviseras genom att mikrodata och möjligen också makrodata från olika datasamlingar sammankopplas i syfte att göra analyser av företagsdata som tidigare inte var möjliga, möta användarnas behov på ett flexiblare sätt och minska företagens svarsbörda.

- Processintegrering, som handlar om att effektivisera produktionen av företagsstatistik genom att i så stor utsträckning som möjligt ersätta isolerade system för dataproduktion som är specifika för enskilda datasamlingar med generella system, i syfte att göra en mer kostnadseffektiv dataproduktion möjlig för de nationella statistikbyråerna, förbättra och standardisera resultatens kvalitet och förbättra den statistiska analysen och spridningen av data.

- Organisatoriska förändringar, i synnerhet införande och förverkligande av ett integrerat system för statistikframställning, med både tekniska och organisatoriska förändringar.

Eftersom många medlemsstater redan har infört system för att sammanlänka och lagra data kommer projektet att basera sig på ett ESSnet som ska inrättas med början 2010. En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att diskutera arbetsprogrammet så att nätverket kan börja byggas upp.

Tre specifika projekt som syftar till att sammanlänka mikrodata för individuell statistik har genomförts:

- Det första projektet handlar om ”Att sammanlänka mikrodata om internationella inköp” med statistik över företagsstrukturer och statistik över utrikesvaruhandeln. Bidrag har tillhandahållits för att stödja medlemsstaternas åtgärder på området. Syftet med projektet är att analysera hur internationella varuinköp påverkar företagens ekonomiska resultat, sysselsättningen och den internationella handeln.

- Det andra projektet ”Nya statistiska indikatorer för utrikeshandel efter affärsverksamhetens särdrag” syftar till att vidareutveckla indikatorer som kombinerar variabler från utrikeshandels- och företagsstatistiken och att testa möjligheterna att samla in nya indikatorer. Dessa indikatorer ska ge en översikt över hur företag som bedriver internationell handel är strukturerade och därmed ge användarna möjlighet att analysera hur handeln inverkar på produktionen, sysselsättningen och företagens resultat. Vid sidan av framtagandet av nya indikatorer som ger information av olika slag om företag som bedriver inrikeshandel håller en ram för metoden att sammanställa nya indikatorer på att tas fram. Åtgärden stöds av ett avtal och av bidrag.

- Syftet med det tredje projektet ”Att sammanlänka mikrodata om IKT-användning” är att ta fram en strategi för sammanlänkning av mikrodata, så att de grundläggande mikrodata om IKT-användningens ekonomiska konsekvenser som finns tillgängliga hos de nationella statistikbyråerna kan användas effektivare. Ett ESSnet har inrättats för att utföra detta arbete.

Syftet med projektet ”Moderna företagsstatistiska metoder (optimala urval, modellbaserade beräkningar, dataintegrering)” är att skapa och dokumentera metoder för att sammanställa modern företagsstatistik som bidrar till en effektiv resursanvändning och i hög grad jämförbara resultat mellan länder och domäner. Ett ESSnet har skapats för att fastställa bästa metoder på en del utvecklingsområden (till exempel nya verktyg för datainsamling, modellbyggande, EU-strategier) och sammanställa en handbok om metoder för europeisk företagsstatistik (uppdatering av 1997 års handbok) med hänsyn tagen till resultaten av andra (Meets-)projekt samt till de metodologiska rekommendationer på en del specifika områden som håller på att utvecklas.

Bättre utnyttjande av redan befintliga ekonomiska data

För att minska bördan för uppgiftslämnarna bör data som redan finns tillgängliga i ekonomin användas för att sammanställa företagsstatistik, till exempel data som skattemyndigheterna samlat in och data som har producerats i enlighet med redovisningsreglerna. Genom förordningen om europeisk statistik (artikel 24) [3] fick de nationella statistikbyråerna tillgång till administrativa uppgiftskällor i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. Det finns dock många metodologiska och praktiska problem att lösa.

För att tackla denna fråga lanserades ett ESSnet om bättre användning av administrativa data och redovisningsdata för företagsstatistiska ändamål 2009. Arbetet kommer att fortsätta till 2013. Detta ESSnet har till huvuduppgift att undersöka möjligheterna att i större utsträckning använda administrativa data inom företagsstatistiken, att tillhandahålla bästa metoder för de nationella statistikbyråerna och ta fram rekommendationer på området. Arbetet är inriktat på gemensamma problem som uppstår till följd av att olika datakällor används för att producera företagsstatistik.

Utveckling av verktyg för mer effektiv extrahering, överföring och behandling av data

Ett projekt som är värt att nämna är ”Bättre användning av tulldata inom utrikeshandelsstatistiken (Extrastat)”. Extrastat bygger på information insamlad från tulldeklarationer och kommer att påverkas av de förändringar som införs genom den moderniserade tullkodexen[4]. Extrastatförordningen[5] har ändrats inför dessa förändringar, och medlemsstaterna får bidrag för åtgärder till stöd för genomförandet av den nya förordningen.

Inom ramen för projektet ”Att underlätta användningen av Kombinerade nomenklaturen” fick nationella statistikbyråer enskilda bidrag för framtagandet av hjälpmedel till Kombinerade nomenklaturen för Intrastat-deklaranter.

Projektet ”Underlättande av dataöverföring från företag till nationella statistikbyråer”, som syftar till att undersöka möjligheterna att förenkla dataöverföringen från företag till nationella statistikbyråer, började förberedas.

Mål 4: Modernisera Intrastat

Harmonisering av metoder för att förbättra kvaliteten inom ett förenklat Intrastatsystem

En ändring av Intrastatförordningen[6] antogs 2009. Denna översyn förenklade Intrastatsystemet genom att medlemsstaterna fick möjlighet att undanta fler aktörer från rapporteringsskyldigheten. Eftersom detta kommer att leda till en mindre fullständig datainsamling måste åtgärder vidtas för att säkra datakvaliteten. Två projekt för att förbättra kvaliteten lanserades inom ramen för åtgärden. Dessa projekt är också nödvändiga förutsättningar för eventuella ytterligare förenklingsåtgärder.

Det första projektet ”Förbättrad datakvalitet i ett förenklat Intrastatsystem” syftar till att förbättra datakvaliteten genom att utveckla och genomföra harmoniserade metoder och förfaranden. Metodologiska riktlinjer har tagits fram inom ramen för ett serviceavtal, och bidrag har tillhandahållits för att genomföra åtgärder för förbättrad kvalitet.

Syftet med det andra projektet ”Mindre asymmetrier i Intrastat” är att successivt och bestående minska asymmetrierna i handeln inom EU på detaljerad och aggregerad nivå. En första avstämning omfattande hela EU genomfördes 2009. Denna avstämning bestod av en rad samordnade bilaterala studier som medlemsstaterna genomförde på den mest detaljerade datanivån. Avstämningen ledde till att många betydande asymmetrier löstes och antingen rättades till eller förebyggdes för framtiden. Vidare identifierades en del specifika handelsflöden som kräver fortsatt metodologiskt arbete. Medlemsstaterna erhöll bidrag.

Bättre utnyttjande av administrativa data

Syftet med denna åtgärd är att förbättra medlemsstaternas användning av administrativa data i samband med produktionen av Intrastatstatistik. Intrastat svarar för cirka hälften av den statistiska bördan på företag i EU. Den sammanlagda statistiska bördan som sådan är liten i absoluta termer (mindre än 1 procent av den totala administrativa bördan), men upplevs som stor. Om de behöriga nationella myndigheterna för Intrastat kunde använda befintliga administrativa data bättre skulle både den verkliga och den upplevda bördan minska. Bidrag har utgått för sammanlänkning av följande databaser: Intrastat, mervärdesskatt och systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES).

Förbättrat och förenklat datautbyte inom Intrastat

Åtgärderna för att modernisera datainsamlingen genom användning av elektroniska medel och Internetteknik fortsatte, och de respektive verktygen användes mer intensivt. En stor insats gjordes i fråga om datavalidering och -redigering med hjälp av automatiserade processer samt tillämpning av avancerade statistiska koncept för felsökning och automatisk korrigering.

SLUTSATS

Sedan beslut nr 1297/2008/EG antogs och det första arbetsprogrammet antogs i april 2009 har över 25 projekt lanserats inom ramen för de fyra Meets-målen. Stora framsteg har gjorts med att inrätta samarbetsnätverk som bedriver verksamhet på följande sex huvudområden: konsekvens mellan koncept och metoder, profilering av stora och komplicerade multinationella företagsgrupper, sammanlänkning av mikrodata och datalagring inom statistikproduktionen, sammanlänkning av mikrodata om IKT-användning, moderna företagsstatistiska metoder och användning av administrativa data och redovisningsdata. Dessutom har en mängd projekt lanserats för att stödja framtagningen och genomförandet av EuroGroups i medlemsstaterna. Det ska dock sägas att medlemsstaterna har en begränsad förmåga att absorbera ytterligare samordningsverksamhet inom ramen för nätverken.

Alla studier som har genomförts kommer att utvärderas tillsammans med de viktigaste intressenterna från kommissionens enheter och medlemsstaterna. De framtagna metoderna kommer att bli föremål för pilotstudier. Arbetet med att identifiera mindre viktiga områden kommer att integreras ytterligare med Eurostats allmänna övergripande prioriteringsstrategi. Denna strategi bygger på meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik[7].

Erforderlig EU-finansiering har säkrats genom två årliga arbetsprogram som kommissionen har antagit för att hjälpa medlemsstaterna att nå målen att minska företagens bördor och hjälpa det europeiska statistiksystemet att svara mot nya behov av statistisk information. Trettioen bidrag om totalt cirka 13,5 miljoner euro medfinansierades, och avtal om 13 externa studier om sammanlagt cirka 1,5 miljoner euro ingicks. Dessutom finansierades seminarier och arbetsgrupper för att utveckla åtgärderna.

Eftersom alla åtgärderna är så komplicerade kommer arbetet med dem att fortsätta och mer detaljerad information om framstegen lämnas i årsrapporterna, vilka kommer att fortsätta att produceras fram till 2013.

[1] KOM(2009) 404.

[2] EUT L 61, 5.3.2008, s. 6.

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

[4] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (EUT L 145, 4.6.2008, s. 1).

[5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 222/2009 av den 11 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 638/2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (EUT L 87, 31.3.2009, s. 160).

[6] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 av den 31 mars 2004 (EUT L 102, 7.4.2004, s. 1).

[7] KOM(2006) 693 slutlig av den 14 november 2006 (EUT C 78, 11.4.2007, s. 8).