6. Användning av IMI under pilotprojektet

Statistik som hämtats från systemet visar att användningen av IMI under pilotprojektet var relativt begränsad, vilket betyder att endast ett fåtal utbyten registrerades.

6.Användning av IMI under pilotprojektet

Denna rapport grundas på i) statistik som hämtats från IMI, ii) synpunkter från medlemmarna i expertgruppen med ansvar för e-handelsområdet, och iii) svar på två enkäter om användningen av systemet som kommissionen skickade till medlemsstaterna under 2017 och 2019.

IMI kan användas på alla EU-språk, eftersom standardinnehåll, frågor, svar, meddelanden och formulärfält är färdigöversatta. Det finns dessutom automatisk översättning för information i fälten för fri text (där användarna kan skriva in egen text snarare än att välja från ett fast antal alternativ). Systemet är flexibelt och kan anpassas till alla typer av nationella administrativa strukturer – centraliserade, helt decentraliserade och allt däremellan. Informationsutbytet via IMI är helt säkert och överensstämmer med alla bestämmelser om dataskydd. Alla användare kan dessutom dra nytta av det befintliga nätverket av nationella IMI-samordnare för utbildning och stöd. Användningen av systemet medför inga it-kostnader för varken medlemsstaterna eller ESS-länderna. Alla pilotprojekt inom IMI, däribland pilotprojektet om e-handel, ska utvärderas.

Under pilotprojektet skickades 72 % av begärandena av Förenade kungariket, medan Spanien skickade 19 % av dem. Även tre andra medlemsstater – Belgien, Tyskland och Irland – var relativt aktiva sändare. Var och ett av dessa tre länder skickade 3 % av begärandena (dvs. sammanlagt 9 % av alla begäranden). De tre medlemsstater som tog emot flest begäranden var Cypern (33 % av alla begäranden), Tyskland (17 %) och Nederländerna (17 %).

I fråga om anmälningsmodulen var det Italien som skickade flest anmälningar (58 % av alla skickade anmälningar), följt av Förenade kungariket med 35 % av alla skickade anmälningar. Belgien anmälde åtgärder i 4 % av de registrerade fallen i systemet, och Irland skickade 2 % av anmälningarna.

Statistiken visar att vissa medlemsstater ännu inte har gjort några utbyten genom IMI. Det finns även länder som inte har deltagit i de e-handelsanmälningar som skickats via IMI.

Vad gäller statusen på begärandena i modulen för begäranden har 74 % av de begäranden som skickades till och med den 31 december 2019 (110 stycken) besvarats och formellt avslutats. Utöver detta har 9 % av begärandena avslagits och 8 % har återkallats.

I anmälningsmodulen har alla utbyten formellt avslutats. Vad gäller de anmälda åtgärderna var varaktigheten i 94 % av fallen permanent och i 4 % av fallen tillfällig.

Siffror från 2020 visar inte på någon betydande ökning av användningen av systemet. Under 2020 skickades 16 begäranden om åtgärd och 18 nya anmälningar gjordes genom IMI. Tyskland skickade sex begäranden om åtgärd, Förenade kungariket inledde fem begäranden om åtgärd, Italien gjorde detsamma tre gånger och Nederländerna begärde åtgärder två gånger. Det var olika länder som tog emot dessa begäranden: Irland, Italien, Cypern och Luxemburg fick två begäranden vardera, medan Frankrike, Österrike, Portugal, Tyskland, Nederländerna, Förenade kungariket, Luxemburg och Belgien fick var sin begäran. Italien förblev det mest aktiva landet i fråga om sändning av anmälningar, genom att skicka 15 av de 18 anmälningarna, medan Nederländerna skickade två anmälningar och Förenade kungariket en anmälan. I början av 2021 hade fem begäranden avslutats, fem begäranden godkänts, fem begäranden dragits tillbaka och en begäran inväntade godkännande. När det gäller statusen för anmälningarna hade tolv anmälningar avslutats, två anmälningar var fortsatt öppna för synpunkter och fyra hade statusen ”inaktiva personuppgifter dolda”.

7.Medlemsstaternas synpunkter

Sedan pilotprojektet inleddes 2013 har kommissionen genomfört två användarundersökningar om användningen av IMI, en under 2017 och en under 2019. Syftet med dessa undersökningar var att se till att medlemsstaternas synpunkter kunde tas i beaktande vid utvärderingen av pilotprojektet. Medlemsstaterna ombads vid båda tillfällena att lämna ett enda svar med en sammanfattning av synpunkterna från de egna myndigheter som var registrerade i IMI:s e-handelsmoduler.

Under 2017 deltog 18 medlemsstater i undersökningen, och 12 av dessa 18 svarade att de hade använt IMI för informationsutbyten på e-handelsområdet. I 55 % av de mottagna svaren bedömdes att den sammantagna erfarenheten av informationsutbyten via systemet var helt eller något positiv. I 38 % av svaren angavs däremot att myndigheterna sedan 2014 även hade använt sig av andra kommunikationsformer än IMI, däribland i) att be etableringsmedlemsstaten att vidta åtgärder beträffande verksamheten hos en leverantör av informationssamhällets tjänster, eller ii) när de anmälde en åtgärd avseende verksamheten hos en leverantör av informationssamhällets tjänster.

Enligt undersökningen hade 11 % av respondenterna svårt att avgöra om en anmälan borde skickas i) genom IMI på grundval av artikel 3 i e-handelsdirektivet, ii) med hjälp av underrättelsearrangemangen i förordningen om konsumentskyddssamarbete, eller iii) med hjälp av anmälningsarrangemangen i direktivet om öppenhet på den inre marknaden.

Enligt undersökningen höll 77 % av medlemsstaterna helt eller delvis med om att pilotprojektet hade visat att IMI är ett lämpligt verktyg för att stödja det administrativa samarbetet i enlighet med artikel 3.4, 3.5 och 3.6 i e-handelsdirektivet. Vidare ansåg 83 % att pilotprojektet om IMI på e-handelsområdet bör fortsätta, men med vissa förbättringar, som exempelvis ökat användarstöd.

Kommissionen inledde sin andra webbundersökning 2019, i vilken 25 medlemsstater och Norge deltog.

Enligt svaren på den andra undersökningen använde 16 länder (61 %) IMI för informationsutbyten i enlighet med e-handelsdirektivet. De som inte hade använt sig av systemet i detta syfte angav att den möjliga anledningen till det var att myndigheterna helt enkelt inte hade något behov av att använda IMI inom detta område.

Av de som deltog i den andra undersökningen angav 57 % (15 länder) att de hade tagit emot IMI-begäranden om att vidta åtgärder mot leverantörer av informationssamhällets tjänster, och 11 av dessa 15 länder bedömde att den sammantagna erfarenheten av informationsutbytena var helt eller något positiv. Åtta av de länder som deltog i den andra undersökningen tog emot IMI-anmälningar av åtgärder som vidtagits i deras land avseende verksamhet hos en leverantör av informationssamhällets tjänster, och 50 % av dessa åtta länder (dvs. fyra länder) ansåg att den sammantagna erfarenheten av IMI var helt eller något positiv. Av de länder som deltog i den andra undersökningen höll 53 % (14 länder) med om att IMI-systemet var en säker lösning för utbyten av information med andra länder.

I den andra undersökningen uppgav sex länder (23 % av respondenterna) att de hade svårt att avgöra om en anmälan borde skickas i) via IMI, ii) med hjälp av underrättelsearrangemangen i förordningen om konsumentskyddssamarbete, eller iii) med hjälp av anmälningsarrangemangen i direktivet om öppenhet på den inre marknaden.

Det var 18 länder (66 % av deltagarna i den andra undersökningen) som menade att de helt eller delvis höll med om att pilotprojektet hade visat att IMI är ett lämpligt verktyg för att stödja det administrativa samarbetet i enlighet med artikel 3.4, 3.5 och 3.6 i e-handelsdirektivet. Av de länder som deltog i den andra undersökningen ansåg 14 att pilotprojektet om IMI på e-handelsområdet bör fortsätta, med ökat användarstöd och förbättringar.

Som en del av mötet med expertgruppen för e-handel den 8 oktober 2019 frågade kommissionen medlemsstaterna om deras praktiska erfarenheter av IMI. Kommissionen frågade medlemsstaterna i) om de uppfattade några begränsningar i samarbetet utifrån artiklarna i e-handelsdirektivet, ii) om de hade några förbättringsförslag för samarbetsmekanismen i direktivet, och iii) om de hade några förslag på möjliga samarbetsbestämmelser som en del av ett eventuellt nytt lagstiftningsinitiativ.

Under diskussionerna vid mötet framhöll medlemsstaterna följande punkter:

-Användningen av IMI inom politikområdet e-handel har hittills varit begränsad.

-Anledningen till att vissa medlemsstater aldrig har använt systemet skulle kunna bero på att de inte har tillräcklig kunskap om det. Vissa medlemsstater påpekade dock att de inte hade några åtgärder att få kännedom om och att de inte heller hade något behov av att begära vidtagande av åtgärder.