1. Parlamentet uttrycker sin djupa bestörtning och sitt deltagande med befolkningarna och regeringarna
i de berörda länderna,
2. uppmanar rådet och kommissionen att göra en snabb bedömning av konsekvenserna av torkan och
att vidta de katastrofhjälpsåtgärder som kan bidra till att dämpa hungersnöden,
3. uppmanar rådet och kommissionen att, vid utarbetandet av budgeten för 2002, ta hänsyn till dessa
särskilda omständigheter så att det fastställs att det krävs ekonomiskt stöd för att täcka de grundläggande
behoven hos de drabbade befolkningarna i regionen,
4. rekommenderar rådet och kommissionen att ta hänsyn till torkans cykliska karaktär och växande
omfattning i Centralamerika, och att vidta åtgärder till förmån för en hållbar utvecklingspolitik, i form avett särskilt program med åtgärder för jordbruket, vilket kan bidra till att förebygga torkan och nedbryt-ningen av miljön i de värst drabbade områdena i Centralamerika,
5. ber kommissionen att uppmana de centralamerikanska regeringarna att ta sitt ansvar för denna
kroniska kris och att föra en förvaltningspolitik som har som målsättning att skapa nytt liv i de socialtoch ekologiskt mest utsatta sektorerna på landsbygden,
6. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i de
centralamerikanska länderna och det centralamerikanska parlamentet.
22. Bergsjordbruk
A5-0277/2001
Europaparlamentets resolution om situationen efter 25 års tillämpning av gemenskapsbestämmel-
serna till förmån för jordbruket i bergsområden (2000/2222(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av Förenta nationernas beslut att förklara år 2002 som det internationella året för
bergsområden och även med beaktande av Rio + 10-mötet i Johannesburg vid vilket man kommeratt återuppta diskussionen om kapitel 13 i Agenda 21, dvs. det kapitel som handlar om bergsområden,
 med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 1998 om en ny strategi för bergsområdena, de
mindre gynnade områdena och de ekologiskt känsliga områdena (
1),
 med beaktande av direktiv 75/268/EEG om jordbruk i bergsområden och i vissa mindre gynnade
områden,
 med beaktande av de viktiga nyheter för de europeiska bergsområdena som den andra rapporten om
sammanhållningen innehåller, i synnerhet när det gäller åtgärder för politiken från och med 2006,
 med beaktande av vikten av den Europeiska stadga för bergsområden som föreslagits av Europarådet,
och med beaktande av Alpkonventionen och dess protokoll,
 med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet (A5-0277/2001) från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveck-
ling, och av följande skäl:
A. Bergsområdena utgör cirka 30 procent av ytan och cirka 20 procent av den odlade arealen i Europe-
iska unionen. I några medlemsstater, t.ex. Italien, Spanien, Portugal, Grekland och Österrike täcker demer än 50 procent av landets territorium. Cirka 30 miljoner människor bor i dessa områden.
(1) EGT C 341, 9.11.1998, s. 369.C 72 E/354 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001
B. Den europeiska politiken till förmån för jordbruket i bergsområden bör alltid beaktas i ett större
sammanhang, dvs. inom ramen för en övergripande europeisk politik till förmån för bergsområden,med hänsyn till den omfattande interaktion som råder mellan de olika ekonomiska sektorerna.
C. Problem i bergsområden är ofta sammankopplade med politiska förvaltningsproblem inom unionen,
och man bör därför beakta den viktiga roll som de regionala och lokala förvaltningsnivåerna spelar idetta sammanhang.
D. Det krävs en enhetlig europeisk definition av bergsområdena för att man noggrannare skall kunna
kartlägga och analysera de problem som befolkningen i dessa områden har och för att man skallkunna utforma de särskilda stödåtgärder som krävs.
E. Att skydda och främja en hållbar utveckling och skötsel av bergsområdena är nödvändigt med tanke
på dessa områdens rika och för hela unionen livsviktiga tillgångar, framför allt att skydda vattendrag,skogar, sällsynta djur- och växtarter samt livsmiljöer, rekreations- och fritidsområden.
F. Bergsområdena kännetecknas av stora socioekonomiska obalanser. Inom vissa områden är utveck-
lingen negativ, det finns fattiga områden drabbade av avfolkning. Denna avfolkning är en följd av attdet är svårt att ta sig fram i bergsområdena och att tillgången till kollektiva transportmedel är dålig. Idessa områden utgör jordbrukarbefolkningen ett viktigt inslag.
G. De kompensationsbidrag som EU införde genom direktiv 75/268/EEG har bidragit till att minska
utflyttningen av befolkningen i bergsområdena och till att jordbrukarna upphör med sin verksamhet.
H. Jordbruksproduktionen i bergsområdena missgynnas i förhållande till jordbruket på slättlandet på
grund av den ogynnsamma topografin, den ofta dåliga och föga bördiga jordmånen och det bistraklimatet. Bidrag som kompenserar dessa nackdelar är nödvändiga på lång sikt om man vill behållajordbruket i bergsområdena på grund av dess betydelse för den sociala strukturen, ekonomin ochmiljön.
I. Hur och i vilken utsträckning jorden brukas har härvid en avgörande inverkan på naturen och land-
skapet. Det kulturlandskap som inte utnyttjas intensivt fyller en viktig funktion som livsmiljö förbergsområdenas växt- och djurliv.
J. Jordbruket i bergsområdena är av extensiv karaktär och utgör en garanti för vattenhushållningen och
för skyddet av vattnet mot föroreningar. På detta sätt bidrar jordbruket i bergsområdena till att upp-rätthålla en balans mellan själva bergen  som utgör dricksvattenreservoarer , bevattning av betes-marker och elproduktion.
K. Jordbrukarna i bergsområdena bidrar genom sin hållbara odling i hög grad till det samhällsnyttiga,
framför allt genom att:
 fortlöpande bevara kultur- och naturlandskapet och bruket av alpbetena, producera högklassiga livsmedel,
 utföra räddningsaktioner vid naturkatastrofer som laviner, lerfloder, ras och översvämningar,
 skydda den biologiska mångfalden, skogen och vattendragen, utgöra en bofast befolkning och ett underlag för turismen, som just i bergsområdena bidrar till att
skapa mervärden utan att jordbrukarna får skälig ersättning för det.
L. Stödet till jordbruksföretagen i bergsområdena har en betydelse för stabiliteten och jämvikten på hela
gemenskapens territorium, särskilt ur hydrogeologisk synpunkt. Bevarandet av landskapet och lands-bygdsområdena bör i själva verket bedömas som helhet. Dimensionerna på gemenskapens bergsområ-den gör att deras jämvikt automatiskt får en strategisk betydelse ur ekologisk, ekonomisk och socialsynpunkt, då det uttryckliga syftet är att ge garantier för en kontinuerlig utveckling i låglänta områden.21.3.2002 SV C 72 E/355 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001
M. Många bergsområden är ekonomiskt beroende av turism och denna näringsgren är en viktig förvärv-
skälla för befolkningen. En bärkraftig drift är möjlig, också på grund av samspelet mellan jordbruket ibergsområden och turismen.
N. Strukturstödet till bergsområdena måste, även med tanke på EU:s utvidgning, successivt öka i omfatt-
ning för att man skall kunna undvika att framför allt småskaliga jordbruks- och hantverksföretag, isynnerhet familjejordbruk, läggs ner och miljön försämras.
O. Det är viktigt att många olika verksamheter utövas i bergsområdena. Detta gör det möjligt att förena
olika verksamheter som kan bidra till en minimiinkomst och att utveckla en systematisk strategi förnäringslivet i bergsområdena.
P. Gemenskapens jordbrukspolitik när det gäller bergsområdena måste vara förankrad i en övergripande
strategi för hållbar utveckling av bergsområdena, dvs en utveckling som framhäver jordbrukets miljös-kyddande funktion och dess betydelse för landsbygdens utveckling.
Q. Denna strategi innebär härvid att det krävs interregionala och gränsöverskridande insatser och sam-
ordning mellan de berörda medlemsstaterna samt ekonomiska och sociala anpassnings- och stödåtgär-der på både nationell och europeisk nivå, så att inte jordbrukarnas och deras företags existens i bergs-områdena äventyras genom att enbart ekonomiska måttstockar tillämpas.
R. Ekonomiska faktorer är avgörande för att bibehålla jordbruksnäringen i bergsområdena. Bergsbön-
derna uppfattar sig mer och mer som företagare och entreprenörer som klart skiljer mellan odlings-ytor med högt brukningsvärde och svårbearbetade, mindre bördiga ytor som är lönsamma bara av
ekologiska skäl och med ekonomiskt stöd från samhället.
S. Aspekten kvalitetsproduktion och ekologiskt jordbruk måste väga tungt vid utformningen av jord-
bruket och stödet från EU i bergsområdena, eftersom skyddade ursprungsbeteckningar ger bergsområ-dena jämförelsevis stora fördelar.
T. Jordbruket i unionens bergsområden bör, med tanke på dess betydelse för miljöskyddet, landskaps-
vården och bevarandet av åkerjorden, främjas med större kraft, framför allt genom att man på kortsikt höjer kompensationsbidragen inom ramen för EUGFJ.
U. Små och medelstora jordbruksföretag kan utföra verksamhet som fyller flera funktioner och på så sätt
motverka den tendens till intensivare jordbruk som blivit en följd av världsmarknadens globalisering.
V. Leader- och Interreg-programmen bidrar sedan 1991 till finansieringen av en rad projekt särskilt i
bergsområdena och har därmed tydliggjort gemenskapsdimensionen i stödet till bergsområdena.
W. Den biologiska och den kulturella mångfalden hänger nära samman i bergsområdena och de är ofta
hemvist för traditionella och historiska minoriteter som har utvecklat specifika kulturer, språk ochsedvänjor.
X. Energibehoven är utbredda över ett stort område och varierar kraftigt med höjdförhållanden och års-
tider delvis beroende på turismen och den lokala tillgången till förnybar energi i bergsområdena.
Y. Eftersom jordbruksföretagen i bergsområdena existerar under marginaliserade förhållanden har de inte
möjlighet att känna till och dra nytta av de stöd- och stimulansmöjligheter som EG erbjuder jord-bruksföretagen generellt. Detta sätter igång en spiral som medför att jordbruksföretagen i de mestproblematiska områdena konfronteras med de största olägenheterna när det gäller att utnyttja offent-liga bidrag och subventioner som står till deras förfogande.
Z. Det är nödvändigt att utvecklingsprogrammen för de mindre gynnade jordbruksområdena, som
Leader+, kompletteras med övergripande politiska åtgärder som gör det mycket enklare för jordbruks-företag i bergsområdena att få tillgång till gemenskapsåtgärder och  bidrag, i synnerhet genom attsystemet med schablonbetalningar utvidgas.C 72 E/356 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001
AA. Det är även oeftergivligt att minska de sociala svårigheterna för jordbruksföretag i bergsområdena.
Detta gäller i synnerhet företag som drivs av unga företagare och kvinnor, som endast i starktbegränsad utsträckning har tillgång till sociala tjänster (såsom undervisning för barn, möjligheter tillutbildning, tillgång till Internet osv.), vilka däremot är allmänt tillgängliga för jordbruksföretag ilåglänta områden.
1. Parlamentet uppmanar kommissionen att redan under år 2001 förelägga rådet och Europaparlamen-
tet ett meddelande i vilket EU:s ståndpunkt och åtgärder när det gäller det av FN proklamerade internatio-
nella året för bergsområden (2002) beskrivs,
2. uppmanar kommissionen att med tanke på utvidgningen utarbeta en för hela EU gemensam strategi
för hållbar utveckling av bergsområdena inom EU och i kandidatländerna, däribland ett säkerställande avjordbruket; konstaterar att denna strategi i synnerhet bör omfatta gränsöverskridande samarbete mellanbergsområden (Alperna, PyrenØerna, Karpaterna, Balkan, etc.) och slå fast särskilda åtgärder inom ramenför Interreg, Phare, Tacis och Sapard för att göra kandidatländerna och angränsande regioner delaktiga iåtgärderna för bergsområden,
3. anser det vara av avgörande betydelse att kommissionen genomför en undersökning av de europeiska
bergen för att främja en gemensam klassificering av bergen i Europa och en diskussion om följderna avklimatförändringarna samt för att bidra till att en beteckning för de produkter som härrör från bergsområ-den fastställs i överensstämmelse med europeiska bestämmelser på detta område,
4. uppmanar kommissionen att utarbeta en klar definition enligt kriterierna meter över havet, lutning,
förkortad odlingssäsong liksom också motsvarande kombinationer av dessa kriterier så att bergsområdenoch andra mindre gynnade områden utgående från de olika problem man ställs inför vid utformningen avutvecklingsstrategier och stödåtgärder klart kan åtskiljas,
5. anser att det är absolut nödvändigt att man genom arealersättning kompenserar för de ständiga nack-
delar som är betingade av naturen; framhåller att arealersättningarna således måste bibehållas som denviktigaste delen i politiken för bergsområdena och att mångfalden måste säkras genom olika slags area-lersättningar; särskilda stödformer bör erbjudas för artriktig djurhållning och ekologisk odling; i övrigt bören integrerad plan för stödet till jord- och skogsbruket, liksom turismen (bondgårdssemestrar) i bergsområ-dena utarbetas som utgår från deras kompletterande och delvis av varandra beroende funktioner,
6. förordar en successiv omläggning av EU:s finansiella stöd till jordbruket till förmån för den andra
pelaren i jordbrukspolitiken (landsbygdens utveckling) för att därigenom särskilt stärka jordbrukets miljö-och landskapsvårdande funktion och ta fasta på jordbrukets multifunktionella karaktär i sådana ekologisktkänsliga områden som bergsområdena,
7. framhåller att ekonomin i mindre gynnade områden, vid sidan av den andra pelaren, behöver till-
läggsstöd från strukturfonderna, med särskild betoning på transport, telekommunikationer och utvecklings-stöd till företag som inte direkt är verksamma inom lantbruk och turism; framhåller för övrigt bland deprioriterade utvecklingsområdena behovet av att progressivt förse dessa områden med infrastruktur och enminiminivå av väsentliga tjänster, såväl tjänster på området för utbildning, hälsovård och transporter somtjänster förknippade med den nya informations- och kommunikationstekniken,
8. avvisar ett allmänt slopande av systemet med mjölkkvoter för bergsområdena, eftersom mjölkproduk-
tionen i bergsområdena och de mindre gynnade områdena inte endast utgör ett rent ekonomiskt element,utan snarare är en förutsättning för den landskapsvård som krävs i områden med främst småskaliga nöt-kreatursuppfödare, medan mjölkproduktionen samtidigt är den viktigaste utkomstkällan; konstaterar attbearbetningen av mjölken är inriktad på framställning av högklassiga lokala produkter,
9. uppmanar kommissionen att främja extensiva former av boskapsdrift såsom dikohållning och håll-
ning av får och getter i bergsområden och att i enlighet med detta tilldela producenter i bergsområdendikokvoter samt får- och getkvoter,21.3.2002 SV C 72 E/357 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001
10. begär att man fastställer skyddsåtgärder för nötkreatursraser som är typiska för bergsområden, som
ett exempel på biologisk mångfald, samt skyddsåtgärder till förmån för särskilt viktiga jordbrukssektorer,såsom vinodling, med hänsyn till dessa sektorers viktiga bidrag till skyddet av bergsområdena,
11. uppmanar till att vinproducenter i bergsområdena i samband med omfattande omstrukturerings-
kostnader som försvårar utnyttjandet av de nuvarande stödåtgärderna inte bör göra någon åtskillnad mel-lan anläggningskostnader för vingårdar i låglänta områden och i bergsområden, eftersom jordbruket ibergsområden absolut inte kan mekaniseras,
12. uppmanar kommissionen att inom ramen för politiken för landsbygdens utveckling i bergsområ-
dena främja regionala gemenskapsstödda strukturer för bearbetning och saluföring samt bearbetning avkvalitetsprodukter genom tillskott av medel; konstaterar att kommissionen därför bör överväga möjlighetenatt tilldela högklassig produktion från bergsområden ett märke som anger en ursprungs- och kvalitets-garanti för produkter som framställts och bearbetats i klart avgränsade, som bergsområden klassificeradeområden, i syfte att garantera en övergripande uppvärdering av produkter med skyddad ursprungsbeteck-ning (SUB) och skyddad geografisk beteckning (SGB) genom komplettering och integrering,
13. påpekar att den strategi för ökad konkurrenskraft som i och med Agenda 2000 i princip fortfarande
tillämpas, den eftersträvade fortsatta liberaliseringen av jordbruksproduktionen och den ökade oriente-ringen mot världsmarknaden kommer att påskynda jordbrukets strukturomvandling med negativa regio-nala, ekologiska och sociala effekter och aspekter, och uppmanar därför kommissionen att vid WTO-för-handlingarna genomdriva ett erkännande av det europeiska jordbrukets multifunktionella karaktär liksomockså exempelvis att utverka ett medgivande att få vidta långsiktiga och även regionala stödåtgärder för
bevarande av miljön och de regionala utvecklingsmöjligheterna i mindre gynnade områden,
14. rekommenderar att regionala överenskommelser träffas, även inom ramen för det gränsöverskri-
dande samarbetet, med Alpkonventionen som förebild för att institutionalisera och intensifiera samarbetet
när det gäller att lösa regionala och gränsöverskridande problem och på så sätt ge ett konkret exempel på
hur idØn om ett regionernas Europa skall kunna förverkligas,
15. rekommenderar också att man utvecklar en politik som gör det möjligt att göra områden med höga
och mindre höga berg stödberättigade och integrera dem i unionens strukturpolitik på ett sådant sätt attområden med ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärken och dylikt samt alla jordbruksföretag vars produk-tion ligger på en hög nivå prioriteras och behandlas som administrativa enheter,
16. uppmanar kommissionen att, med tanke på att år 2002 förklarats som året för bergsområden och
som en förberedelse för den övergripande strategin, uppdatera uppgifterna om bergsområdena,
17. uppmanar kommissionen att i samband med denna övergripande strategi se över definitionen av
mindre gynnade områden, inte bara med avseende på höjd över havet, klimat och jordmån, utan även medavseende på befolkningstäthet och befolkningsutveckling, åldersstruktur och möjligheter att utveckla affärs-verksamheter,
18. anser att den för bergsområdena specifika forskningen på jordbruksområdet bör stödjas även inom
ramen för Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling genom att man, verklighetsnära ochmed regional anknytning, bygger vidare på arbetena inom ramen för EU:s femte ramprogram, varvid äveninriktningen och kontrollen av de jordbrukspolitiska målen och åtgärderna bör ingå; anser att resultatensystematiskt bör spridas och tillämpas vid utbildning och rådgivning inom jordbruket,
19. framhåller att det är nödvändigt att främja lika möjligheter för kvinnor och män och anordna
utbildnings- och vidareutbildningsprogram för unga jordbrukare för att säkerställa att jordbruksarealenutnyttjas på ett hållbart sätt och för att öka företagens lönsamhet,
20. påpekar att jordbruket i anslutningsländernas bergsområden på grund av de ogynnsamma förhål-
landen som naturen där erbjuder uppenbart är ännu mindre konkurrenskraftigt än jordbruket i anslut-ningsländerna som helhet, och uppmanar därför kommissionen att med tanke på jordbruket i anslutnings-ländernas bergsområden, ompröva målsättningen och medlen för programmet för tillnärmning avanslutningsländerna (Sapard), och att dessutom med tanke på dessa bergsområden utarbeta en konsekventplan för strukturstöd för den översyn vid halva tiden som skall genomföras i slutet av 2003 och för tidenefter 2006 i vilken hänsyn tas till utvidgningen,C 72 E/358 SV 21.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001
21. anser att nationella och regionala kompensationsåtgärder måste vidtas och att i förekommande fall
regler för undantag från EU:s bestämmelser om statligt stöd till företag måste införas när det gäller debergsområden som på grund av den intensivare konkurrens om strukturfondsbidragen som utvidgningenmedför kommer att få mindre strukturstöd från EU än hittills,
22. framhåller vikten av att man, inför de avfolknings- och utvandringsproblem som bergsområdena
drabbats av, tar i bruk en socioekonomiskt genomförbar politik för återintegrering av invandrare,
23. anser att konkurrenspolitiken, i synnerhet när det gäller taken för statligt stöd, tar hänsyn till
särdragen hos ekonomin, inbegripet turismen, i bergsområdena,
24. betonar att de lokala kommunikationerna och i synnerhet gator och vägar som leder till gårdar,
betesmarker och skogar i bergsområdena påtagligt måste förbättras enligt principen om hållbarhet för attnaturskyddet, näringslivet och möjligheterna att leva där skall vara tryggade; uppmanar därför kommissio-nen att i samråd med medlemsstaterna se till att man garanterar ett strukturstöd för att bygga liftar, vilketär en strukturinvestering som kan säkra en generell utveckling överallt i bergsområdena och uppfyllaprincipen om att samtliga alpina områden skall ha flera funktioner,
25. uppmanar kommissionen att i de bergsområden som genom trafiken är drabbade av svåra och
miljöfarliga påfrestningar stödja åtgärder för regional planering och strukturplanering som syftar till attöverföra transporttjänster för person- och godstrafik till miljövänligare transportmedel och intermodalatransportsystem,
26. betonar att en hållbar utveckling av turistnäringen som bygger på kvalitet i utbud och tjänster i hög
grad kan bidra till att bevara och uppvärdera naturarvet och den ekonomiska potentialen i bergsområdena;uppmanar därför kommissionen att främja jordbrukarnas deltagande i uppvärderingen av turistnäringen ibergsområdena genom att utöka stödet till bondgårdsturismen,
27. konstaterar att lokal marknadsföring av typiska produkter från näringslivet i bergsområdena och
turismen på ort och ställe medför fördelar: i samband med de hygienstandarder som krävs i EU garanterar
de korta avstånden en högre kvalitet; framhåller att produktion, förädling och marknadsföring av jord-
bruksprodukter i idealfallet är förlagda till en och samma ort; konstaterar att det måste inrättas enklaramvillkor under regional kontroll för sådana effektiva och hållbara ekonomiska strukturer i bergsområden t.ex. jordbruksmarknader, bondgårdssemestrar, försäljning direkt på gården  för att möjliggöra en såobyråkratisk och praktisk gestaltning som möjligt,
28. betonar att bergsområdena i Europa endast kan finna egna marknadsnischer på den globala turist-
marknaden genom sina oskiljaktliga karaktärsdrag som bärs upp av lokal kultur och typiskt, lokalt jord-bruk,
29. rekommenderar att stöd till hantverk, handel, industri och tjänster i bergsområdena prioriteras inom
ramen för EU-program för främjande av dessa grupper och inom ramen för EU-program för landsbygds-utveckling, i syfte att förbättra befolkningens levnadsförhållanden,
30. uppmanar kommissionen att i den övergripande strategin för bergsområdena ta med planer för
särskilda stödformer för prioriterad användning av miljö- och landskapsvänliga former av förnybar energii bergsområdena, i synnerhet ett rationellt utnyttjande av vattenresurser och trä från ett hållbart skogsbruk,
31. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de länder med
vilka anslutningsförhandlingar förs.21.3.2002 SV C 72 E/359 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 6 september 2001