Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Den europeiska informations- och kommunikationsteknik (IKT) -industrins konkurrenskraft"

(98/C 73/01)

Den 21 april 1997 beslutade kommissionen att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande i enlighet med EG-fördragets artikel 198 om ovannämnda meddelande.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster fick i uppgift att bereda ärendet och antog sitt yttrande den 5 november 1997. Föredragande var Umberto Burani.

Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med enhälligt beslut.

1. Introduktion (kapitel 1 i meddelandet)

1.1. Det dokument som ligger till grund för detta yttrande är kommissionens "första bidrag" till en debatt som initierades dels av Nederländernas regering, dels av ett informellt rådsmöte under våren 1997 om IKT-industrins () situation i Europa. Dokumentet syftar till att få fram ytterligare bidrag till denna mycket brännande fråga som kräver snabba och effektiva lösningar. ESK anser att denna fråga bör behandlas snarast möjligt och att man bör komma fram till konkreta lösningar, och med detta i åtanke har man gripit sig att arbeta fram kommentarer och förslag.

1.2. Med tanke på att IKT-industrin utgör en mycket viktig del av den europeiska ekonomin konstaterar kommissionen att det finns oroväckande tecken på svaghet från Europeiska unionens sida gentemot andra länder. Dessa "alarmsignaler" består bland annat av en alltför långsam marknadstillväxt, sjunkande relativa andelar för de europeiska producenterna och ett otillräckligt gensvar på marknadsförändringar och teknisk utveckling. Detta är ett redan känt fenomen som man kan finna inom andra liknande industrier.

1.3. I meddelandet betonas att det är nödvändigt att Europa har en konkurrenskraftig och dynamisk IKT-industri för att kunna undvika ett överdrivet beroende av "nyckelteknik", delta i utvidgningen till världsmarknaderna och bidra till att skapa nya arbetstillfällen. Man föreslår slutligen den ambitiösa målsättningen att skaffa sig en ledande position när det gäller innovationer i framtiden.

1.4. ESK påpekar att de formulerade målen enkelt kan delas upp: vad avser målsättningen att nå en ledande position kan ett sådant resultat uppnås genom att man följer en strategi på medellång sikt. Detta kräver dock direkta åtgärder som är samstämmiga med sådana strategier, vilket kommissionen också själv anser som logiskt.

1.5. I meddelandet understryks behovet av att industrin, medlemsstaterna och kommissionen agerar snarast för att kunna genomföra en effektiv åtgärdsplan. Framgången med detta beror säkerligen, förutom på industrins initiativ, även på en lämplig rättslig ram. I meddelandet berörs knappast lagstiftarens roll (). ESK ser gärna att man lyfter fram de offentliga myndigheternas roll som främsta ansvariga för att skapa förutsättningar för en förbättrad konkurrenskraft, för ökade möjligheter att utnyttja innovationer och för att öka industrins möjligheter att skapa nya arbetstillfällen.

2. IKT-industrin: globala strukturer och europeisk konkurrens

2.1. Marknadsstrukturer (kapitel 2.1 i meddelandet)

2.1.1. I syfte att göra en systematisk granskning, delar kommissionen upp marknaden i tre områden: infrastrukturer, industri- och handelsmarknader och konsumentmarknader. De tre områdena har olika egenskaper och fungerar på olika sätt, vilket kräver olika åtgärder och ingrepp - både vad gäller det rättsliga och det politiska området. Det finns dock enligt ESK en gemensam nämnare: I endast ett fåtal av dessa sektorer har Europa en ledande position. Genom att analysera skälen till detta skulle man kunna komma ett steg närmare till att förstå orsaken till problemen.

2.1.2. Infrastrukturområdet inbegriper storskaliga system med relativt lång varaktighet som går mot småskalighet och avreglering. Kommissionen noterar att de leverantörer som traditionellt sett är "knutna till Europa" å ena sidan har en stark konkurrensställning inom vissa områden, såsom telekommunikation, men å andra sidan står inför en alltmer omfattande avreglering och liberalisering.

2.1.3. Industri- och handelsmarknaderna lockar till sig ett stort antal producenter som ofta har skapat mycket stora marknader eftersom de är inriktade på nischområden. Det handlar ofta om företag som är orienterade mot avancerad teknik men som är starkt beroende av tillgången på riskkapital. Kommissionen noterar att det är den amerikanska industrin som har den främsta ställningen inom detta område.

2.1.4. Konsumentmarknaderna kräver ständiga innovationer och pålitliga produkter och det är dessa marknader som i allt högre grad utgör IKT-industrins "drivkraft". Det huvudsakliga problemet består i en ständig urholkning av priserna, vilket skapar ett behov av koncentration. Marknaden karakteriseras i själva verket av ett fåtal kända producenter, som är avhängiga produktionsstrukturer som är spridda över hela världen. Japanerna och koreanerna är marknadsledande, även om de producenter som är "knutna till Europa" fortfarande står sig ganska bra i konkurrensen, och deras ställning hotas främst av amerikanerna, som vinner allt mer mark - främst inom området persondataprodukter.

2.1.5. Resultatet är den alltmer långtgående globaliseringen av marknaderna, till den grad att man inte längre kan tala om en "europeisk industri" i egentlig bemärkelse. Överallt i världen kan man se en integrering av marknader och kapital - en tendens som kommer att förstärkas i framtiden. Man bör för övrigt överväga resultaten noga: Man får inte glömma bort att IKT-industrin till stor del består av känsliga områden, som till exempel forskning och utveckling (FoU) inom försvarsindustrin. Inom sådana områden måste tendenserna till globalisering anpassa sig till kravet på att upprätthålla den politiska balansen i världen.

2.1.6. I sitt meddelande målar kommissionen upp en konkret och sann bild av läget. ESK skulle å sin sida vilja tillägga att det kommer att bli svårt för Europa att bli konkurrenskraftigt, om man inte lyckas anpassa lämplig politik och välanpassade strukturer till globaliseringen av marknaderna. Följden av detta blir att lösningar och tillvägagångssätt som är av helt "europeisk" karaktär riskerar att låsa fast Europa i en svag position.

2.1.7. Situationen beträffande sysselsättningen är å ena sidan att många jobb har försvunnit till följd av en kraftigt ökad produktivitet och i vissa fall beroende på en utlokalisering till tredje land, medan man å andra sidan sett en ökad sysselsättning inom programvaror och tjänster. Kommissionen anser att det totala resultatet är en situation med måttlig och långsiktig tillväxt.

2.1.8. Kommittén skulle vilja införa ett visst mått av försiktighet vid denna bedömning. Eftersom det saknas exakta siffror för utlokalisering är det svårt att, i fråga om sysselsättning, fastställa om det slutgiltiga saldot mellan de olika tendenserna är positivt eller negativt. Det skulle behövas en mer fördjupad analys för att försäkra sig om att någon ny industri eller en industri under utveckling (som till exempel telekommunikation) kunde ge ett positivt resultat, vilket skulle kunna uppvägas av negativa saldon från andra sektorer. Det är emellertid svårt att uppskatta antalet förlorade arbetstillfällen inom närliggande områden (transporter, hotell, handel, tjänster) när industrierna utlokaliseras. Med detta i åtanke framstår det klart och tydligt att huvudproblemet (och då inte bara vad avser sysselsättning) blir att hitta ett sätt att vända på tendensen att produktionsenheter skapas utanför Europa. Denna ändring skulle kunna åstadkommas genom att man tillämpar en "social klausul".

2.1.9. Denna tendens stöds även av EU:s utrikespolitik, särskilt vad avser de central- och östeuropeiska länderna. Man får inte bortse ifrån att kravet att stödja utvecklingen i dessa länder måste - även med tanke på att vissa av dem kommer att införlivas med EU - berättigas genom politiska, ekonomiska och sociala överväganden. Under nuvarande omständigheter är det dock fortfarande svårt att förena de två kraven: att skapa sysselsättning inom EU och att behålla en fortsatt jämn ström av investeringar i tredje land.

3. Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft (kapitel 2.2 i meddelandet)

3.1. I kommissionens meddelande åberopas ett antal uppgifter som ger en tydlig bild av den imponerande tillväxten inom IKT-industrin. Den utgör idag ett viktigare område än den kemiska industrin och bilindustrin vad gäller försäljningsvärde, produktion och mervärde. Den årliga tillväxtnivån på 7 %, som förväntas ligga kvar på denna nivå, är mer än anmärkningsvärd - men man bör inte vara alltför optimistisk. Dessa siffror är lägre än i USA och än i de länder i Asien som har en stark ekonomisk tillväxt. Dessutom försämras hela tiden den europeiska handelsbalansen för sektorn som helhet.

3.2. Den bild som ges av sektorerna inom IKT-industrin visar att Europa ligger efter på området för programvaror, och inom elektronisk montering är det ännu värre. Europa har dock en relativt god ställning konkurrensmässigt sett när det gäller halvledare tack vare ett internationellt strategiskt samarbete. Endast för telekommunikationsutrustning innehar Europa en ledande ställning, vilket märks genom framgångarna med GSM. Den samlade bilden är som helhet inte endast negativ, och kommissionens försök att dels analysera orsakerna till att Europa ligger efter på vissa områden, dels söka lösningar på problemen - är värt ett helhjärtat stöd.

4. De största utmaningarna för den europeiska IKT-industrin (kapitel 3 i meddelandet) ()

4.1. Öka marknadens användning

4.1.1. I kommissionens dokument analyseras marknaden som otillräcklig på vissa områden:

- Företagen blickar inte framåt i så stor utsträckning. Många ser IKT-investeringar som enbart en kostnadsfråga och undervärderar värdet av IKT för att kunna uppnå en bättre konkurrenskraft.

- De privata användarna, liksom de offentliga myndigheterna, är långsamma när det gäller användning av IKT-tekniken (man nämner bland annat de låga användarsiffrorna för Internet).

- Den mest hämmande faktorn har troligtvis varit den ojämna takten i avregleringen av marknaderna i samtliga medlemsstater.

De åtgärder som enligt kommissionen skulle behöva vidtas är därför:

- En större ansträngning från leverantörernas sida vad gäller marknadsföring och ökad information.

- Försök att främja offentliga förvaltningars och små och medelstora företags utnyttjande av informations- och kommunikationstekniken.

- En snabbare harmonisering av standarder och bestämmelser.

4.1.2. ESK godkänner analysen och, i princip, de åtgärder som kommissionen har föreslagit. Men kommittén vill varna för de lösningar som framstår som alltför uppenbara men som skulle kunna visa sig vara tveeggade: Om företagen inte redan är konkurrenskraftiga skulle investeringar i marknadsförings- och informationskampanjer kunna gynna leverantörer i tredje land ännu mer. En harmonisering av standarder och bestämmelser skulle på liknande sätt kunna erbjuda en större marknad för dem som är bäst rustade att utnyttja den. Dessa iakttagelser har ingenting att göra med protektionism. Det handlar helt enkelt om att noga värdera vilka åtgärder som skulle kunna gynna den europeiska industrin och vilka som istället skulle leda till ökad konkurrens från andra ekonomiskt starka länder. Det främsta problemet är alltså att skapa förutsättningar för en IKT-industri som har större konkurrenskraft i de "svagare" sektorerna, och att kunna hålla kvar sin position i de "starkare" sektorerna.

4.2. Förändra industriella strukturer

4.2.1. Analysen i kommissionens meddelande på denna punkt visar att den europeiska IKT-industrin är långsam när det gäller omstrukturering. Generellt sett har den inte följt trenden att lägga ut tjänster på entreprenad, och den har inte skapat nätverk av komponentleverantörer såsom de amerikanska och japanska leverantörerna har gjort (produktionsnätverk för komponenter) i Asien. Den bästa lösningen för Europeiska unionen skulle vara att vända sig till de central- och östeuropeiska länderna, för att på så sätt kunna skapa ett industriellt samarbete på europeisk nivå.

4.2.2. Detta ser ut att vara en attraktiv lösning och det finns tecken som tyder på att den i viss mån redan håller på att tillämpas. Kommittén stöder åtgärder för ett fördjupat samarbete inom IKT-området mellan företagen inom EU och i Central- och Östeuropa. För detta ändamål kan kommissionen ta initiativ på områden som utbildning av leverantörer, nätverksdrift, kvalitetsstyrning och liknande.

4.2.3. I meddelandet tar man aldrig upp det problem som är en självklar följd av industriell omstrukturering: koncentrationer, fusioner och avtal mellan europeiska företag eller mellan europeiska företag och företag i tredje land. Å ena sidan är det ett faktum () att Europa behöver industrigrupper som är stora nog att kunna konkurrera med jättarna i USA, Japan och i de asiatiska länderna som är på frammarsch. Å andra sidan finns det en berättigad strävan efter att skydda konkurrensreglerna på den inre marknaden enligt artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget. Kommittén uppmanar kommissionen att fördjupa sig i denna frågeställning, särskilt eftersom kommissionen benämner IKT-industrin som en "betydande industri". Med dessa beslut bör man sträva efter att finna balansen mellan två motsatta krav, som ibland kolliderar. Utan att ha förutfattade meningar så är det just på detta område som från "fall-till-fall"-regeln bör tillämpas.

4.3. Utveckla snabbväxande företag

4.3.1. Kommissionen noterar att Europeiska unionen inte har lyckats skapa en dynamisk tillväxt i de nya företagen, särskilt inte inom de små och medelstora företagen, och att den livslånga utbildningen och arbetskraftens rörlighet behöver förbättras.

4.3.2. Inom ESK funderar man över orsakerna till denna ineffektivitet, som kommissionen även tar upp längre fram (se dessutom punkt 4.7). Frågan om de små och medelstora företagens tillväxt är av allmän karaktär, men följande är värt att notera som - även om det berör samtliga företag - har särskild betydelse för IKT-industrin:

- Europa har brist på riskkapital och marknaderna för andrahandsvaror är relativt sett ineffektiva.

- Skatternas och de sociala avgifternas genomsnittsnivå är på grund av den europeiska sociala modellen högre än i andra länder. Om lättnader i skatter eller sociala avgifter övervägs ska de vara förenade med utbildningsinsatser för de anställda eller utbildningssamarbete mellan företagen och utbildningsinstutitioner. Vad gäller IKT-investeringarnas fördelning mellan olika EU-länder blir den kommande uppförandekodexen i skattefrågor av stor betydelse så att investeringarna grundas på reala skillnader och inte på skatteskillnader.

4.4. För att Europa skall kunna uppnå en ledande ställning inom programvaruområdet

4.4.1. I kommissionsdokumentet framhålls följande princip som, om den blev antagen till punkt och pricka, skulle underminera många av de lösningar som framhålls, nämligen "Ingen omstrukturering kan ändra på det faktum att Europa är ett högkostnadsområde när det gäller tillverkning". ESK noterar i anslutning till detta att godkännandet av denna princip skulle vara likvärdigt med att acceptera en ständig europeisk underlägsenhet inom IKT-industrin. Denna bekräftelse måste troligtvis ses mot bakgrund av den betydelse som kommissionen fäster vid programvaruområdet, där Europa skulle kunna ha en framträdande roll när det gäller kvalitet.

4.4.2. Kommissionen anser med rätta att Europa måste uppmärksamma programvaruområdet särskilt, eftersom det är betydelsefullt för konkurrenskraften, mervärdet och när det gäller att skapa arbetstillfällen. Som potentiella marknader nämns finansiella tjänster och liknande tjänster, samt flygtekniska och ett flertal industriella tillämpningar. ESK vill lägga till den marknad som skapas genom övergången till den gemensamma valutan, som innebär att ett oändligt stort antal finansiella och administrativa program samt redovisningsprogram måste anpassas, vilket ger tillfälle till en total översyn av företagens och de offentliga förvaltningarnas förfaranden. En annan utmaning enligt kommissionen är den språkliga mångfalden, som skulle kunna ge den europeiska industrin en gynnsam ställning när det gäller att utarbeta nationella språkversioner. När det gäller den sistnämnda punkten reserverar sig dock kommittén (se dessutom punkt 4.6.3).

4.4.3. Med tanke på att marknaden är uppdelad i olika nationella språk instämmer kommittén i kommissionens analys, även om man vill framhålla att det finns väsentliga problem av annat slag (se dessutom punkt 4.6.3). Man måste vara medveten om att en uppdelning i alltför många språkversioner skulle kunna leda till en kostnadsökning för användarna i de minsta länderna, vilket skulle kunna skada deras ställning i konkurrensen. För övrigt har marknaden redan accepterat denna aspekt och de mindre spridda språkversionerna är sällsynta och följaktligen kostsamma.

4.5. Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning

4.5.1. Kommissionen utgår ifrån att kostnaderna för FoU ökar i förhållande till produkternas jämförelsevis korta livscykel och riktar en uppmaning till de producerande företagen att påskynda produkternas introduktion på marknaden, vilket å andra sidan redan framhållits under punkt 4.1. ESK noterar att det är viktigt att reagera snabbt på marknadens krav, men att innovationerna har ännu större betydelse. Erfarenheterna visar också att framgången inte ligger så mycket i att följa marknadstendenserna, utan snarare i att skapa nya produkter som föregriper kraven och skapar nya marknader.

4.5.2. ESK anser att de otillräckliga FoU-investeringarna är en av de huvudsakliga orsakerna till den europeiska IKT-industrins dåliga konkurrenskraft. Dessa investeringar är i förhållande till BNP mycket lägre än USA:s och Japans investeringar inom samma område. En varaktig framgång på världsmarknaderna beror inte i så stor utsträckning på utbudet av produkter till konkurrenskraftiga priser, med tanke på innovationernas snabba utveckling och prisernas tendens att sjunka, utan denna framgång härrör snarare från utbudet av innovativa originalprodukter, det vill säga nya och alltså unika produkter.

4.5.3. ESK anser att en europeisk FoU-plan, som skall genomföras i samarbete med industrin och de offentliga myndigheterna, borde ha absolut prioritet. Dess framgång kommer dock inte bara att bero på investeringar, utan också på de mänskliga resursernas tillgänglighet. I detta avseende bör man framhålla att det sistnämnda problemet inte i så stor utsträckning beror på sysselsättningsökningen, utan framför allt är en fråga om tillgång på högkvalificerad personal. IKT-industrin får genom bristen på tillräckligt kompetent personal både sämre utvecklingsmöjligheter och ett högre kostnadsläge jämfört med resten av världen, genom att man får bjuda över varandra för att få tillgång till de knappa personalresurserna. IKT-industrins starka beroende av tekniskt välutbildad personal, vilken dessutom ständigt måste förnya och utveckla sin kompetens, gör denna bristsituation extra besvärlig. Detta är troligen det allvarligaste hotet mot denna industri, vilket inte kan åtgärdas genom en passiv sänkning av den allmänna kostnadsnivån utan måste mötas med direkta åtgärder för att öka antalet utbildade personer.

4.5.4. FoU-investeringarna inom försvarsindustrin förtjänar särskild uppmärksamhet, eftersom dessa kan ge spin-off effekter som kan vara nyttiga även för forskningen på det civila området - jämför till exempel elektronikindustrin. I övrigt avviker denna aspekt från det som behandlas i yttrandet eftersom den utgör en del av en annan fråga, som behandlas i ESK:s yttrande CES 326/97 () "Meddelande från kommissionen - Utmaningar för den europeiska försvarsindustrin - Ett bidrag till insatserna på europeisk nivå" (Föredragande: Mario Sepi).

4.6. Utnyttja möjligheterna till att skapa sysselsättning

4.6.1. Kommissionen pekar på IKT-industrins följande tre viktiga effekter på sysselsättningen:

- Direkta effekter på IKT-industrin och övriga närstående branscher.

- Indirekta effekter på andra delar av ekonomin.

- Andra effekter som beror på dessa tjänsters ökande betydelse och de därmed sammanhängande förändringarna i den internationella arbetsfördelningen.

De studier som hittills gjorts när det gäller dessa effekter verkar inte ha gett övertygande resultat - men å andra sidan är det nödvändigt att vara medveten om att det rör sig om mycket svåra uppgifter. Prognoserna sträcker sig från en pessimistisk bedömning med en nettoförlust på tre miljoner arbetstillfällen till en optimistisk bedömning med sex miljoner nya arbetstillfällen netto. Därför är det nödvändigt med ytterligare fördjupade analyser som grundar sig på en preliminär diskussion om de kriterier som ligger till grund för de olika prognoserna.

4.6.2. I kommissionens dokument nämner man längre fram i analysen exemplet USA, där IKT-industrins omstrukturering började långt tidigare med att skapa åtskilliga nya arbetstillfällen. Kommittén upprepar på nytt att förutsättningar bör skapas för en snabb företagstillväxt (se punkt 4.3.1 och ESK:s kommentarer under punkt 4.3.2).

4.6.3. När det gäller sysselsättningsfrågan, särskilt med avseende på IKT-industrin, vill kommittén att man tar hänsyn till ett specifikt europeiskt problem, nämligen den språkliga mångfalden. Medan arbetstagarnas rörlighet av olika anledningar är hög i USA - bland annat talas samma språk överallt - utgör de elva olika språken inom EU ett hinder i sig. Det är sant att den språkliga mångfalden utgör en av Europas kulturella tillgångar och att denna mångfald kan skapa arbetstillfällen inom IKT-industrin genom att man levererar språkversioner som anpassats till varje land. Å andra sidan kan det inte förnekas att denna mångfald rent generellt utgör ett hinder för arbetstagarnas rörlighet inom EU, i synnerhet inom högteknologiindustrin där det är ytterligare en nackdel om man inte kan det dominerande arbetsspråket.

4.6.4. De lediga arbetstillfällena inom EU kan alltså bara besättas med lokala arbetstagare eller andra som kan det aktuella landets språk och det eventuella arbetsspråket inom den aktuella teknologin, vilket begränsar möjligheterna både för arbetstagare och företag. Som stöd för detta hänvisar kommittén till exemplet Luxemburg, där den aktuella språkliga mångfalden underlättar för företagen att anställa personal från grannländerna. Detta exempel kan dock bara utvidgas till ett fåtal andra länder, eftersom språkbarriären i princip utgör ett hinder i de flesta medlemsstaterna, i synnerhet de minsta.

4.6.5. Inom ESK inser man att detta problem är svårt att lösa och undviker därför att repetera den nästan alltför banala rekommendationen att man skall införa språkutbildning i skolornas utbildningsplaner. Språkaspekten måste i vilket fall som helst beaktas vid benchmarking av konkurrenskraften (se dessutom punkt 6.8).

5. Prioriterade områden för politiska initiativ (punkt 4 i meddelandet)

5.1. Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande (punkt 4.1 i meddelandet)

5.1.1. Under denna rubrik räknar kommissionen upp de prioriterade åtgärder som redan pågår eller är planerade inom kort enligt de riktlinjer som drogs upp i november 1996 i den löpande åtgärdsplanen för det globala informationssamhället (). Kommittén har redan uttalat sig om några av åtgärderna och man håller på att utarbeta kommentarer om andra, och därför begränsar man sig här till att ta upp de nämnda punkterna tillsammans med några kommentarer. Nio områden prioriteras, och de utgör i sin helhet ett omfattande åtgärdsprogram vars framgång beror på om det kan utarbetas och genomföras på ett realistiskt och flexibelt sätt.

5.1.2. Avregleringen av telekommunikationsmarknaden är ett mål som skall uppnås före innevarande års slut. Kommittén uppmanar kommissionen att ingripa med beslutsamhet när det gäller eventuella avvikelser och motstånd och för att se till att alla medlemsstater håller den angivna tidsgränsen.

5.1.3. Elektronisk handel är enligt kommissionen den första delen av informationssamhällets genomförande och dess första verkliga tillämpningsområde. ESK håller på att utarbeta ett yttrande om det meddelande () i frågan som publicerades för en tid sedan.

5.1.4. Ett annat åtgärdsprogram innebär att man skall förstärka internationellt överenskomna principer och regler och kontrollera att dessa beaktas när det gäller konkurrens, immateriella rättigheter, privata och enskilda rättigheter, informationssäkerhet samt driftskompatibilitet och standarder. ESK ser positivt på detta program, men uppfattar det som om åtgärderna i huvudsak är inriktade på att säkerställa att bestämmelserna upprätthålls från de europeiska aktörernas sida. Man måste också särskilt kontrollera aktörerna från tredje land, eftersom man inte alltid kan ta för givet att de respekterar europeiska och internationella bestämmelser.

5.1.5. Kommissionen talar också om insatser för att öka medvetenheten om och för att öka användningen av IKT-teknologi. På grund av bristande information kan inte ESK lämna några kommentarer.

5.1.6. En åtgärd på EU-nivå inom sektorn för personkommunikationstjänster har redan presenterats och ESK har yttrat sig i frågan ().

5.1.7. Förberedelser är på gång när det gäller åtgärdsplaner för IKT-tillämpningar inom transportområdet, till exempel när det gäller transeuropeiska nät, flygtrafikkontrollsystem och när det gäller åtskilliga tillämpningsområden för konsumenter. Kommittén väntar på att få ta del av de aktuella dokumenten.

5.1.8. Ett ramprogram för FoU, som är planerat att träda i kraft 1998, föreskriver att stödet till teknikutveckling skall integreras i ett enda program som rör fyra sektorer: service till medborgarna, elektronisk handel, multimediainnehåll och viktig teknik. Programinnehållet är ännu inte känt och därför är det inte heller i detta fall möjligt att uttala sig, utom rent allmänt, vilket görs under punkt 4.5.2.

5.1.9. Teoretisk och praktisk utbildning, fortbildning eller omskolning är av grundläggande betydelse för att arbetstagarna skall kunna förvärva nödvändig kunskap och flexibilitet för att kunna utnyttja tekniken. Inom detta område har kommissionen initierat olika åtgärder som ESK ser mycket positivt på. Kommittén tillägger dock att man i utbildningsprogrammen inte får försumma grundläggande språkundervisning i de språk som används mest i datavärlden, och hänvisar till anmärkningarna under punkt 5.1.10

5.1.10. Språkfrågan är särskilt viktig när det gäller europeiska programvaror och den har behandlats i ett särskilt program (). ESK har redan yttrat sig i frågan, men tillägger att det även, med hänsyn till den språkliga mångfalden, är nödvändigt att utvärdera initiativen med tanke på kostnader och fördelar, för att undvika att de länder där mindre språk används blir lidande vid programmens anpassning eftersom kostnaderna fördelas över ett litet antal användare.

6. Nya områden som behöver åtgärdas (kapitel 4.2 i meddelandet) ()

6.1. Förbättra villkoren för den globala konkurrensen

6.1.1. Kommissionen tar i sitt dokument upp två viktiga steg på vägen till avreglering på världsmarknaden: WTO-konferensen i Singapore i december 1996 om avtalet om informationsteknik (ITA) () och WTO-avtalet om telekommunikation från februari i år. Avskaffandet av tulltaxor på alla IT-produkter före år 2000 tas också upp i meddelandet och det föreslås att man vidtar åtgärder för att få andra länder att delta i ITA. Till sist anser man att dessa processer kommer att bidra till att kostnaderna för produktion av IT-utrustning i Europa sjunker samtidigt som de europeiska tillverkarna ges bättre möjligheter att exportera.

6.1.2. ESK stödjer helt kommissionens handlingsplan och de principer som ligger till grund för denna. ESK vill dock lägga till några varnande ord och skulle vilja rekommendera att en preliminär utvärdering av följderna görs för varje initiativ. En fri handel är utan tvekan den rätta vägen att gå eftersom konkurrensen kommer att öka och priserna sjunka, men man får inte glömma bort att det är de konkurrenskraftigaste aktörerna som vinner marknadsandelar. Avregleringen gör det visserligen lättare för de europeiska producenterna att komma in på tredje lands marknader, men å andra sidan ser man nackdelarna med att samma sak gäller för tredje lands producenter gentemot Europa, en marknad som till stor del redan är öppen. Man skulle behöva fastställa en prognos på medellång till lång sikt över resultaten av en avreglering av marknaden ur europeisk synvinkel, som i siffror kan påvisa eventuella kostnader/vinster, tillväxten för produktion och export/ import och påverkan på sysselsättningen.

6.1.3. Avregleringen av marknaden skall till sist stämma överens med målsättningen att inte skada den europeiska industrins konkurrenskraft. För att uppnå detta bör kommissionen åter granska vissa av de beslut eller initiativ som tagits eller skall tas. I första hand bör man se över de regler för offentlig upphandling som gäller uppköp gjorda av statliga myndigheter. Dessa regler gäller ej för privata aktörer inom telekommunikation som verkar i länder där det numera finns en fri konkurrens mellan aktörerna. Vad gäller WTO-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster bör man utöva påtryckning på USA så att de upphäver ECO-testet (ECO = Effective Competetive Opportunity Test), eftersom det strider mot vad man skrivit under i avtalet.

6.2. Öka kunskaperna om och användningen av IKT

6.2.1. I meddelandet tas dessa två initiativ upp som "nya", men man bör komma ihåg att de även återfinns bland pågående initiativ (se 5.1.5). Kommissionen nämner främst de offentliga myndigheternas roll vad gäller att öka kunskaperna om IKT i den egna verksamheten, i skolorna, hos medborgarna och ute på företagen. Kommissionen tar upp vissa av de södra och mer perifera medlemsstaternas eftersläpning och menar att en IT-anpassning är "ett värdefullt verktyg när det gäller att förbinda regioner med varandra och minska handelshinder". Detta är utan tvivel sant, men det är värt att komma ihåg att några av de större hindren även utgörs av de språkliga skillnader som man strävar efter att behålla.

6.2.2. Kommittén betonar även att det, förutom för de offentliga myndigheternas marknad, krävs att man tydligt ökar användarnas (företag eller privatpersoner) utgifter per capita på IKT. Detta kan göras genom en lämplig policy inom utbildnings-, yrkesutbildnings- och vårdsektorn. Man bör noga granska konsekvenserna av finanspolitiska beslut som har karaktären av straff, som t.ex. den omtalade "bitskatten", vilket är en skatt som tas ut på informationsöverföringens "intensitet". Detta belopp beräknas på grundval av antalet överförda bitar. Bara tanken på att införa denna skatteform skulle ge negativa följder både på marknaden och på investeringsstrategierna för sektorn.

6.3. Skapa nya marknader genom lämpliga standarder

6.3.1. Kommissionen understryker behovet att anta allmänna standarder som ett sätt att skapa nya marknader. För att uppnå detta krävs att producenterna samarbetar på global nivå, utan att för den skull glömma bort de specifika regionala förutsättningarna som måste behållas för att vinna nya marknader eller för att behålla de traditionella. Kommissionens ställning i detta fall är flexibel. Å ena sidan stödjer kommissionen "inrättandet av ett (...) arbetsforum där de europeiska företagen ges möjlighet att delta i det internationella standardiseringsarbetet". Å andra sidan noteras att dessa strukturer "bör lansera internationellt erkända standarder som utgår från Europas specifika karaktär".

6.3.2. För de tekniska specifikationerna betonar ESK att man måste skilja på olika typer av specifikationer och att kommissionens användning av termen är alltför allmän och inte återger industrins behov att vid rätt tidpunkt reagera på de regler som bestäms av marknaden, och som kan skilja sig från de formella reglerna. På denna punkt uppmanar ESK kommissionen att se över de iakttagelser som finns i ett tidigare yttrande ().

6.3.3. Kommittén vidhåller att den svåra balansgången mellan allmänna och europeiska standarder måste fastställas från fall till fall. Allmänna principer är inte tillräckliga för att kunna lösa eventuella fall som strider mot konkurrensreglerna i artikel 86 i fördraget. Sådana fall bör lösas av vederbörande myndigheter med erforderlig flexibilitet och med en klar bild av de intressen som står på spel, och man skall även beakta det som nämns under punkt 4.2.3.

6.3.4. För att kunna säkerställa kontinuiteten och en optimal användning av de europeiska standardiseringsresurserna föreslår kommissionen att man snarast inrättar en enda beslutande instans (s.k. "one-stop-shop") inom ramen för de europeiska standardiseringsorganen. De framlagda målsättningarna är alltför allmänna för att ESK skall kunna ha några åsikter, och det saknas närmare information om utformningen av denna instans, dess uppgifter och roll. ESK kan därför inte kommentera detta förrän närmare detaljer ges.

6.4. Utnyttja utvidgningsmöjligheterna

6.4.1. Utvidgningen av EU ger IKT-industrin tillgång till en utvidgad och växande inre marknad, vilket ger möjlighet till ökade besparingar inom produktionsledet. De europeiska företagen skulle därmed ha möjlighet att ändra sina tillverkningsstrukturer, såsom de amerikanska och japanska industrierna gjort gentemot de asiatiska länderna. Kommissionen noterar att denna process redan är påbörjad, i den omfattningen att vissa producenter lokaliserar "tillbaka" viss verksamhet i Fjärran Östern för att etablera sig i Central- och Östeuropa.

6.4.2. Likheten mellan länderna i Central- och Östeuropa och vissa asiatiska länder är faktiskt mindre än den verkar. Fördelarna med Central- och Östeuropas lägre produktionskostnader kommer med tiden att minska dessa länder har anslutit sig till EU. Om man förkastar principen med specialiserade produktionsformer per land framstår det som uppenbart att dessa länders roll inte kan begränsas till endast produktion av tillbehör. Kommissionens politik är att stödja industrins aktiva närvaro i Central- och Östeuropa, men detta uttrycks dock på ett sätt som snarare påminner om ett kolonialistiskt övertagande. Detta kan naturligtvis inte vara kommissionens avsikt, och ESK uppmanar därför kommissionen att formulera om denna del av meddelandet så att inga misstolkningar kan göras.

6.5. Förbättra industrisamarbetet

6.5.1. Kommissionen nämner de pågående och föreslagna industriella samarbetsinitiativen med de nya självständiga staterna i Medelhavsområdet, Sydamerika och Asien. Kommissionen ser gärna att större ansträngningar görs för att informera företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen, om vilka möjligheter som erbjuds på detta område.

6.5.2. ESK hörsammar detta, men understryker att uppmaningen till samarbete dock i praktiken är detsamma som att gynna en omlokalisering av hela eller delar av verksamheten, med uppenbara följder för sysselsättningen (se 2.1.9). På lång sikt skulle en sådan politik ge positiva resultat: ökad marknadspenetrering, ökade europeiska intressen i övriga världen, och slutligen en ökad sysselsättning. Men det råder ingen tvekan om att omlokaliseringen på kort sikt kommer att leda till minskade möjligheter till arbete för Europas invånare. Detta är en konsekvens som å ena sidan måste bemötas med en politik som motverkar sociala trauman, men som å andra sidan måste ses som det pris man måste betala för den framtida generationens välfärd.

6.6. Främja framväxten av små och medelstora företag

6.6.1. I meddelandet erkänns de små- och medelstora företagens nyckelroll som den allra viktigaste i skapandet av nya arbeten och innovationer. Vidare anges bristen på riskkapital och oförmågan till samarbete med finansinstituten som de huvudsakliga skälen till att Europa ligger långt efter USA när det gäller att skapa förutsättningar för framväxten av nya små och medelstora företag. Ytterligare en viktig faktor, ett av de största hindren, är den tungrodda byråkratin i Europa. I meddelandet föreslås att en benchmarking-analys görs i vilken man skall jämföra situationen i de europeiska små och medelstora företagen med liknande företag i USA, främst då de i Silicon Valley. ESK samtycker till detta, men vill poängtera att det krävs att man också tar hänsyn till den sociala aspekten och beskattningen för att kunna få en effektiv och tydlig jämförelse.

6.7. Understryka sysselsättningens betydelse: kompetens, utbildning och yrkespraktik

6.7.1. Kommissionen föreslår att ett system för "kvalifikationsstandarder" införs som skulle kunna förstärka en fortsatt anpassning av kompetensen till utvecklingen inom teknik och vetenskap. Inrättandet av kompetensprofiler anpassade efter IKT-industrins huvudverksamhet på bred basis skulle göra det lättare att utforma underlätta framtagandet av lämpliga profiler för till exempel utbildningsprogram. Standarderna skulle alltså utgöra utgångspunkten för att förbättra läroplanerna i skolorna.

6.7.2. Förslaget förtjänar att tas under noggrant övervägande. Det verkar dock uppenbart att ingen "profil" som härrör från officiella "kompetensstandarder" kan uppdateras kontinuerligt och i tillräckligt snabb takt för att kunna följa den pågående utvecklingen inom forskning och teknik. Det är därför nödvändigt med ett direkt samarbete mellan industri och skola på samtliga nivåer. Det bör vara medlemsstaternas uppgift att forma den nödvändiga basen för ett sådant samarbete, i enlighet med de lokala kraven men med hänsyn tagen till kravet att utbildningen bör öka andelen IT-utbildade forskare och tekniker och förbättra arbetstagarnas rörlighet på den europeiska marknaden.

6.7.3. Förutom det som nämnts i föregående punkt anser ESK att gemenskapsinitiativen garanterat kommer att generera fördelar till stöd för industriell omställning och omskolning av arbetstagarna inom IKT-industrin, så att dessa kan gå från hårdvarusektorn till programvaru- och servicesektorn. De två sistnämnda sektorerna utvecklas mycket snabbt och kommer att göra så även i fortsättningen. Det är inom dessa två sektorer där skapandet av nya tjänster kan komma att balansera förlusterna av tjänster inom hårdvarusektorn, och i bästa fall även ge positiva effekter på sysselsättningen.

6.7.4. Slutligen bör man uppmärksamma att möjligheten att skapa nya arbetstillfällen inom IKT-sektorn är starkt knuten till utvecklingen i Europa av globala nätverk och informationssamhället, dvs. infrastrukturer såsom Internet, utbyte av information on-line, multimedia, elektronisk handel, distansarbete, distansutbildning osv.

6.8. Främja benchmarking

6.8.1. Kommissionen anser att jämförande analyser av konkurrensförmågan, s.k. benchmarking, är ett effektivt och kraftfullt verktyg för att förbättra konkurrenskraften och man har för avsikt att få företagen, främst då små och medelstora företag, att använda just benchmarking. Denna fråga har redan behandlats i ett annat kommissionsdokument som ESK har yttrat sig om (). En benchmarkinganalys av IKT-industrin, vilket redan utförts av den nederländska regeringen, kan bli till mycket användbar. I meddelandet fastställs att kommissionen skall samarbeta med USA och med företagen för att fastställa nödvändiga ramvillkor. ESK rekommenderar att man när man talar om "företag" även skall inkludera den erfarenhet och de förslag som små och medelstora företag bidrar med.

6.8.2. ESK ser positivt på att kommissionen inte har förlorat någon tid. Det första meddelandet (), följdes av ytterligare ett meddelande (), i vilket ett pilotprojekt för IKT-industrin aviserades.

7. Sammanfattning

7.1. I sammanfattningen till sitt meddelande understryker kommissionen den gemensamma nämnaren som sammanför de olika föreslagna åtgärderna - att det är brådskande. Kommissionen har för avsikt att tillsammans med medlemsstaterna och företagen utarbeta särskilda åtgärder och utforma ett arbetsprogram.

7.2. Kommittén har redan vid olika tillfällen kommenterat de enskilda aspekterna. Kommittén stödjer genomförandet av en sammanhållen handlingsplan som bör vara dels flexibel - för att kunna följa händelseutvecklingen och den mycket instabila situationen, dels fri från byråkrati samt syfta till att nå den slutgiltiga målsättningen - att återvinna konkurrenskraften på den globala marknaden.

7.3. Det är mycket positivt att kommissionen har utarbetat konkreta åtgärdsområden att agera inom. ESK rekommenderar att insatserna främst inriktas på åtgärder som kan skapa sysselsättning. Detta innebär ett incitament för alla små och medelstora företag, och särskilt när det gäller att skapa nya små och medelstora företag inom de mest lovande sektorerna (programvaror, multimediainnehåll m.m.), ett stöd till utbildning av ungdomar och arbetare som ett incitament för skolan att både använda ny teknik och gå med i olika nätverk.

7.4. Slutligen en rekommendation: Förutom meddelandet om benchmarking har kommissionen presenterat ett antal meddelanden och projekt avseende informationssamhället (). Varje enskilt projekt kan vara till nytta, men det krävs ett noggrant samarbete för att undvika dubblering eller att projekten överlappar varandra. Dessutom bör man försöka utvinna synergieffekter mellan de olika projekten.

Bryssel den 11 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() I kommissionens meddelande avses följande med IKT-industrin: konsumentelektronik, datorer och kontorsutrustning, telekommunikationsutrustning, komponenter, programvaror (antingen som komponenter eller produkter, eller tjänster i samband med att programvaror tillhandahålls). Däremot inberäknas inte sektorer såsom radio- och TV-industrin samt programinnehållsindustrin - vilka ofta inbegrips i definitionen av IKT-industrin.

() Kommissionens meddelande, punkt 2.1, första stycket.

() De följande punkterna, från 4.1 till 4.6, följer samma ordning som de (numrerade) underrubrikerna i meddelandet.

() Se Ciampirapporten, juni 1996.

() EGT C 158, 26.5.1997, s. 32.

() KOM(96) 607, 27.11.1996. ESK:s yttrande, EGT C 296, 29.9.1997.

() KOM(97) 157 slutlig, 16.4.1997. ESK:s yttrande i EGT C 19, 21.1.1998.

() KOM(95) 529 slutlig. Se ESK:s yttrande i EGT C 204, 15.7.1996.

() "Flerårigt program för att främja den språkliga mångfalden i informationssamhället" KOM(96) 456, 2.10.1996, som antogs av rådet den 8.10.1996. Se ESK:s yttrande i EGT C 212, 22.7.1996.

() Följande punkter (6.1 till 6.8.2) står i samma ordning som de onumrerade underrubrikerna i kommissionens meddelande.

() ITA = Information Technology Agreement.

() KOM(96) 359 slutlig om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället. Se ESK:s yttrande i EGT C 89, 19.3.1997.

() KOM(97) 153 slutlig. Se ESK:s yttrande i EGT C 296, 29.9.1997.

() KOM(97) 463, 9.10.1996.

() KOM(97) 153, 16.4.1997.

() Här kan bland annat nämnas: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan" (KOM(96) 607 slutlig - ESK:s yttrande i EGT C 296, 29.9.1997).