[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.10.2009

KOM(2009) 602 slutlig

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

MOTIVERING

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006[1] gör det möjligt att via en flexibilitetsmekanism använda medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) upp till ett högsta belopp på 500 miljoner euro per år, utöver beloppen under de berörda rubrikerna i budgetramen. Reglerna för utnyttjande av stöd från fonden fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2]. Förordningen har ändrats genom förordning (EG) nr 546/2009[3], bl.a. på så sätt att tillämpningsområdet för fonden har utvidgats. Den ändrade förordningen gäller för alla ansökningar om stöd från fonden som inkommer till kommissionen från och med den 1 maj 2009.

Kommissionen har på grundval av förordning (EG) nr 1927/2006 (särskilt artiklarna 1, 2, 3, 4, 5 och 6) gjort en noggrann bedömning av tre ansökningar som ingivits av Sverige, Österrike respektive Nederländerna.

Nedan följer en sammanfattning av de viktigaste aspekterna av bedömningen.

Ärende EGF/2009/007 SE/Volvo

1. De svenska myndigheterna ingav sin ansökan till kommissionen den 5 juni 2009. Ansökan bygger på interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och ingavs inom den frist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen.

Eftersom ansökan inkom till kommissionen efter den 30 april 2009, bedömdes den (i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter) på grundval av de genom förordning (EG) nr 546/2009 ändrade reglerna i förordning (EG) nr 1927/2006.

2. Enligt interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 i dess ändrade lydelse måste minst 500 arbetstagare ha sagts upp under en period av fyra månader från ett företag i en medlemsstat (inbegripet från dess underleverantörer eller från producenter i efterföljande produktionsled) för att stöd från fonden ska kunna beviljas. I Sveriges ansökan anges fyramånadersperioden i fråga till 1 december 2008–31 mars 2009. Ansökan hänför sig till sammanlagt 4 687 arbetstagare som sagts upp från 26 produktionsanläggningar, däribland 2 258 arbetstagare som sagts upp från tre produktionsanläggningar tillhörande Volvo Cars. Vid underleverantörsföretag till Volvo Cars sades mellan 7 och 299 arbetstagare per företag upp.

3. Av de sammanlagt 4 687 friställda registrerade sig 3 126 hos arbetsförmedlingen.

4. I syfte att påvisa sambandet mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen gör Sverige gällande att krisen har påverkat bilsektorn i särskilt stor utsträckning och hänvisar därvid till kommissionens meddelande av den 25 februari 2009 med titeln ”Insatser mot krisen i den europeiska bilindustrin”[4]. Eftersom krisen är av global karaktär påverkas alla marknader, och det finns få (om ens några) tillväxtmarknader kvar som kan uppväga den kraftiga nedgången i de flesta länder. Företaget Volvo Cars, som ägs av det världsomspännande företaget Ford Motor Corporation, är utsatt för problemen på den amerikanska bilmarknaden, som har drabbats särskilt hårt av krisen. Ett stort problem såväl för Volvo Cars som för dess underleverantörer är svårigheterna att få tillgång till kreditfinansiering. Detta gäller både produktionen och försäljningen, eftersom potentiella kunder nu har mer begränsad tillgång till krediter än tidigare.

5. Den globala finansiella och ekonomiska krisen ledde till en snabb nedgång i efterfrågan på bilar över hela världen. Det var omöjligt för den svenska regeringen att förutse nedgången i efterfrågan, som inleddes 2008. Nedgången skedde i takt med att den finansiella krisen bredde ut sig och var kraftigare och snabbare än vid tidigare konjunkturnedgångar. Tidigare konjunkturcykler har förlöpt långsammare och varit mer regionala till sin karaktär, vilket gjort det möjligt för bilindustrin att anpassa sig på ett välordnat sätt. Under den nuvarande krisen har marknaderna däremot drabbats i stort sett samtidigt över hela världen, och såväl efterfrågan från konsumenternas sida som tillgången till kreditfinansiering har påverkats.

6. I Sveriges ansökan redovisas konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala och den regionala ekonomin på följande sätt:

73 % av uppsägningarna skedde i Nuts II-regionen Västsverige (Nuts, gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter). Denna region ligger nära det nationella genomsnittet i fråga om BNP per capita, men antalet konkurser ökade med 43 % under första kvartalet 2009 i förhållande till första kvartalet 2008. Antalet uppsägningar under sista kvartalet 2008 och första kvartalet 2009 var nästan nio gånger högre än under sista kvartalet 2007 och första kvartalet 2008.

Fordonsindustrin är det viktigaste enskilda industriklustret i Sverige. År 2007 var mer än 77 000 människor sysselsatta i fordonssektorn, 39 000 av dessa i Västra Götalands län. Av en nyligen framlagd rapport framgår att sammanlagt 60-70 000 arbetstagare kan anses vara sysselsatta i fordonsindustrin i länet om denna betraktas i vid bemärkelse (dvs. inklusive fordonsindustrins underleverantörer i andra sektorer). Detta utgör 8-9 % av det totala antalet sysselsatta i Västra Götalands län.

Regionen Västsverige har drabbats inte bara av uppsägningarna från Volvo Cars och dess underleverantörer utan även av uppsägningarna från Saab och Volvo AB[5] och deras underleverantörer. Antalet arbetslösa i mars 2009 var 60 % högre än i mars 2008. I vissa kommuner utgjorde antalet arbetstagare som sades upp från fordonsindustrin en hög procentandel av det totala antalet sysselsatta, t.ex. i Färgelanda (8,1 %), Olofström (6 %) och Dals-Ed (4,2 %).

Enligt de svenska myndigheternas uppskattning leder en förlust av 1 000 arbetstillfällen i fordonsindustrin till att ytterligare 1 600 arbetstillfällen indirekt går förlorade i handels-, transport- och byggnadssektorerna och sektorn för privata tjänster. Dessutom skulle även den avancerade F&U-sektorn påverkas, eftersom fordonsindustrin svarar för 16 % av Sveriges F&U-utgifter.

Sammanfattningsvis kan uppsägningarna under dessa omständigheter anses ha betydande negativa konsekvenser för den lokala och den regionala ekonomin.

7. Enligt de svenska myndigheternas uppskattning kommer ungefär 1 500 arbetstagare att utnyttja ”EGF-paketet” med individanpassade tjänster.

8. Vad gäller uppfyllandet av villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006

bekräftar Sverige i sin ansökan att de åtgärder som avses finansieras med hjälp av stöd från fonden inte utgör en ersättning för åtgärder som enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal åligger företag,

försäkrar Sverige i ansökan att åtgärderna i fråga syftar till att understödja enskilda arbetstagare och att stöd från fonden inte kommer att användas för omstrukturering av företag eller sektorer,

bekräftar Sverige i ansökan att det inte beviljas stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument för åtgärderna i fråga.

På grundval av det som angivits ovan och med anledning av att Sverige har visat att det finns ett direkt och uppenbart samband mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen föreslår kommissionen att Sveriges ansökan EGF/2009/007 SE/Volvo rörande uppsägningarna från Volvo Cars och 23 av företagets underleverantörer bifalles. Sverige har lagt fram ett samordnat paket med stödberättigande individanpassade tjänster. Det begärda stödet från fonden uppgår till 9 839 674 euro .

Ärende EGF/2009/009 AT/Steiermark

9. De österrikiska myndigheterna ingav sin ansökan till kommissionen den 9 juli 2009 och kompletterade den med ytterligare uppgifter den 23 juli 2009 och den 18 augusti 2009. Ansökan bygger på interventionskriterierna i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006 och ingavs inom den frist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen.

10. Enligt interventionskriterierna i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006 i dess ändrade lydelse måste minst 500 arbetstagare ha sagts upp under en period av nio månader inom en Nace rev. 2-huvudgrupp (Nace rev. 2, statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen) i en region eller två till varandra gränsande regioner på Nuts II-nivå för att stöd från fonden ska kunna beviljas.

11. Ansökan hänför sig till sammanlagt 744 arbetstagare som sagts upp under niomånadersreferensperioden, från nio företag som är verksamma inom Nace rev. 2-huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) i en region på Nuts II-nivå (Steiermark, AT22). I Österrikes ansökan anges niomånadersperioden i fråga till 27 augusti 2008–27 maj 2009. 588 av de 744 uppsägningarna fastställdes enligt artikel 2 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006 och de övriga 156 uppsägningarna enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen i förordningen.

12. I syfte att påvisa sambandet mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen gör Österrike gällande att krisen har lett till en kraftig nedgång i den globala efterfrågan på bilar. Landet tar i sin ansökan upp handelsstatistik från Eurostat rörande exporten av vägfordon i allmänhet och personbilar i synnerhet. Mellan januari 2008 och januari 2009 minskade exporten av vägfordon från EU-27 till tredjeland med 47,7 % och exporten av personbilar med 52,5 %. I Österrike var nedgången i exporten under samma period än mer uttalad: exporten av vägfordon gick ned med 51,3 % och exporten av personbilar med 59,4 %. Eftersom företagen i fordonsindustrin i hög grad är beroende av varandra och många underleverantörer inte är särskilt diversifierade, känner hela fordonsindustriklustret av krisen.

13. De österrikiska myndigheterna menar att uppsägningarna i fordonsindustrin måste ses mot bakgrund av den rådande krisen. Att krisen inte gick att förutse illustreras av att internationella organ såsom Europeiska kommissionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) sedan i början av 2008 vid ett flertal tillfällen har reviderat prognoserna för den reala tillväxten i bruttonationalprodukten kraftigt nedåt. I Österrikes ansökan jämförs till exempel kommissionens BNP-prognos från november 2007 (2,1 % tillväxt) med dess prognos från januari 2009 (1,9 % negativ tillväxt). Den finansiella krisen, den globala nedgången i den ekonomiska konjunkturen, de allt större svårigheterna att få tillgång till kreditfinansiering samt den allt större osäkerheten (bl.a. på grund av volatiliteten i priserna på råolja och motorbränslen) ledde i fordonsindustrin till en kraftig, oförutspådd minskning av försäljningsvolymerna.

14. I Österrikes ansökan redovisas konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala och den regionala ekonomin på följande sätt:

Förbundsstaten Steiermark, där de berörda uppsägningarna skedde, lider av strukturella problem, särskilt en förhållandevis liten tjänstesektor, en exportinriktad ekonomi och ett stort beroende av efterfrågan i fordonssektorn. År 2008 svarade fordonsindustrin i Steiermark för 2,8 % av den totala sysselsättningen där (den motsvarande siffran för Österrike i dess helhet var 1,4 %). Om man även tar hänsyn till fordonsindustrins underleverantörer och till producenter i efterföljande produktionsled, uppgick denna andel till ca 7,5 %. Detta innebär att regionen är särskilt utsatt för konsekvenserna av den globala krisen. Området kring Graz, där de flesta av de företag som friställt arbetstagare är belägna, kommer att drabbas särskilt hårt. Under 2008 var det genomsnittliga antalet arbetslösa inom den regionala ”arbetsmarknadstjänstens” (Arbeitsmarktservice Graz) behörighetsområde 11 318. De 744 uppsägningar som Österrikes ansökan hänför sig till motsvarar en ökning av antalet arbetslösa med ungefär 7 %.

Sammanfattningsvis kan uppsägningarna under dessa omständigheter anses ha betydande negativa konsekvenser för den lokala och den regionala ekonomin.

15. Ansökan rör sammanlagt 744 uppsägningar från nio företag. Enligt de österrikiska myndigheterna kommer 400 av de uppsagda arbetstagarna att utnyttja EGF-paketet med individanpassade tjänster.

16. Vad gäller uppfyllandet av villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006

bekräftar Österrike i sin ansökan att de åtgärder som avses finansieras med hjälp av stöd från fonden inte utgör en ersättning för åtgärder som enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal åligger företag,

visar Österrike i ansökan att åtgärderna i fråga syftar till att understödja enskilda arbetstagare och att stöd från fonden inte kommer att användas för omstrukturering av företag eller sektorer,

bekräftar Österrike i ansökan att det inte beviljas stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument för åtgärderna i fråga.

På grundval av det som angivits ovan och med anledning av att Österrike har visat att det finns ett direkt och uppenbart samband mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen föreslår kommissionen att Österrikes ansökan EGF/2009/009 AT/Steiermark rörande uppsägningarna från nio företag i Steiermark som är verksamma inom Nace rev. 2-huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) bifalles. Österrike har lagt fram ett samordnat paket med stödberättigande individanpassade tjänster. Det begärda stödet från fonden uppgår till 5 705 635 euro .

Ärende EGF/2009/011 NL/Heijmans N.V.

17. De nederländska myndigheterna ingav sin ansökan till kommissionen den 4 augusti 2009. Ansökan bygger på interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och ingavs inom den frist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen.

Eftersom ansökan inkom till kommissionen efter den 30 april 2009, bedömdes den (i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter) på grundval av de genom förordning (EG) nr 546/2009 ändrade reglerna i förordning (EG) nr 1927/2006.

18. Enligt interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 i dess ändrade lydelse måste minst 500 arbetstagare ha sagts upp under en period av fyra månader från ett företag i en medlemsstat (inbegripet från dess underleverantörer eller från producenter i efterföljande produktionsled) för att stöd från fonden ska kunna beviljas.

19. Ansökan hänför sig till sammanlagt 570 arbetstagare som sagts upp från företaget Heijmans N.V. under fyramånadersreferensperioden 29 januari 2009–29 maj 2009. 474 av de 570 uppsägningarna fastställdes enligt artikel 2 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006 och de övriga 96 uppsägningarna enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen i förordningen.

20. I syfte att påvisa sambandet mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen gör Nederländerna gällande att byggnadssektorn var en av de första sektorer i ekonomin som drabbades av krisen. Från och med inledningen av 2008 ökade priserna på råvaror såsom stål, bränsle och olika material för vägbyggnad exponentiellt. Detta inverkade på byggnadsföretagens vinstmarginaler och ledde till större efterfrågan på projektfinansiering genom lån, vilka blev föremål för mycket strikta villkor. Samtidigt gick efterfrågan på nya bostäder och kontor ned, på grund av minskande förtröstan på ekonomin från konsumenternas sida, lägre priser på bostäder och högre kostnader för hypotekslån. Investerarna har på grund av den ekonomiska krisen varit ovilliga att ge sig in i nya byggprojekt. Byggandet av nya bostäder väntas gå ned med 10,5 % under 2009 och 11 % under 2010[6] och den allmännyttiga byggnationen med 6 % under 2009 och 10 % under 2010[7]. Nedgången i efterfrågan har en starkt negativ inverkan på sysselsättningen i byggnadssektorn.

21. Den finansiella och ekonomiska krisen ledde till ett plötsligt sammanbrott i världsekonomin, med mycket kraftiga verkningar för många sektorer. Sedan 2008 har ekonomin inte följt trenderna från de föregående åren. Det rör sig inte om en successiv ekonomisk nedgång som företagen skulle ha kunnat förbereda sig på. Före krisen gjorde Heijmans betydande investeringar för att utvidga sin verksamhet i andra medlemsstater i gemenskapen och bli certifierat som företag som kan komma i fråga för järnvägsbyggen i Nederländerna. Om företaget hade kunnat förutse krisen, skulle det ha skjutit upp genomförandet av sin strategi och de därmed förbundna investeringarna.

22. I Nederländernas ansökan redovisas konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala och den regionala ekonomin på följande sätt:

Nederländerna gör gällande att uppsägningarna kommer att få konsekvenser inte bara på lokal och regional nivå utan även på nationell nivå. På nationell nivå, eftersom Heijmans har dotterföretag i hela Nederländerna. Arbetstagare sades upp på följande platser: Groningen, Leeuwarden, Assen, Hengelo, Eindhoven, Best, Rosmalen, Tilburg, Breda och Rotterdam. På regional nivå, eftersom ungefär 40 % av uppsägningarna skedde i provinsen Noord-Brabant. På lokal nivå, eftersom 15 % av uppsägningarna skedde i staden Rotterdam. Redan under 2008 var nedgången i den ekonomiska verksamheten i provinsen Noord-Brabant och staden Rotterdam kraftigare än den genomsnittliga nedgången. Uppsägningarna kan under dessa omständigheter anses ha betydande negativa konsekvenser för den lokala och den regionala ekonomin.

De nederländska myndigheterna anför också att mer än 400 personer – huvudsakligen arbetstagare med anställningsavtal för en bestämd tid – förlorade sina arbeten vid Heijmans utöver de 570 personer som sades upp från företaget under fyramånadersreferensperioden. Dessutom förlorade flera hundra egenföretagare som arbetade på olika Heijmansprojekt runt om i Nederländerna sina arbeten. Den betydande nedgången i Heijmans verksamhet kommer också att få konsekvenser för underleverantörer i transport-, utrustnings-, konsult- och installationsbranscherna.

Sammanfattningsvis kan uppsägningarna under dessa omständigheter anses ha betydande negativa konsekvenser för den lokala, den regionala och den nationella ekonomin.

23. Ansökan rör sammanlagt 570 uppsägningar från företaget Heijmans. Enligt de nederländska myndigheterna kommer 435 av de uppsagda arbetstagarna att utnyttja EGF-paketet med individanpassade tjänster.

24. Vad gäller uppfyllandet av villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006

bekräftar Nederländerna i sin ansökan att de åtgärder som avses finansieras med hjälp av stöd från fonden inte utgör en ersättning för åtgärder som enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal åligger företag,

visar Nederländerna i ansökan att åtgärderna i fråga syftar till att understödja enskilda arbetstagare och att stöd från fonden inte kommer att användas för omstrukturering av företag eller sektorer,

bekräftar Nederländerna i ansökan att det inte beviljas stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument för åtgärderna i fråga.

På grundval av det som angivits ovan och med anledning av att Nederländerna har visat att det finns ett direkt och uppenbart samband mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen föreslår kommissionen att Nederländernas ansökan EGF/2009/011 NL/Heijmans N.V. rörande uppsägningarna från Heijmans bifalles. Nederländerna har lagt fram ett samordnat paket med stödberättigande individanpassade tjänster. Det begärda stödet från fonden uppgår till 386 114 euro .

Finansiering

Sammanlagt kan ett belopp på 500 miljoner euro per år göras tillgängligt i form av stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Ett belopp på 37 107 624 euro har redan avsatts för tidigare ansökningar under 2009, vilket innebär att ett belopp på 462 892 376 euro finns tillgängligt. Det föreliggande förslaget från kommissionen om stöd från fonden grundar sig på de uppgifter som de ansökande medlemsstaterna har lämnat.

På basis av de ansökningar som Sverige och Österrike ingivit på grund av uppsägningar i bilsektorn och Nederländerna på grund av uppsägningar i byggsektorn beräknas kostnaderna för stödet från fonden till de samordnade paketen med individanpassade tjänster till följande:

EGF/2009/007 SE/Volvo | 9 839 674 euro |

EGF/2009/009 AT/Steiermark | 5 705 635 euro |

EGF/2009/011 NL/Heijmans N.V. | 386 114 euro |

Totalt | 15 931 423 euro |

Mot bakgrund av bedömningen av ansökningarna[8] och med hänsyn till det högsta möjliga stödbeloppet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 och till möjligheterna att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att ett sammanlagt belopp på 15 931 423 euro tas i anspråk från fonden och anslås under rubrik 1A i budgetramen.

Även om det begärda stödbeloppet tas i anspråk, kommer i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006 minst en fjärdedel av fondens samlade årliga medel att stå till förfogande för att täcka sådana behov som uppstår under de sista fyra månaderna av året.

Genom att lägga fram detta förslag om utnyttjande av medel från fonden inleder kommissionen i syfte att nå en överenskommelse med budgetmyndighetens två parter om behovet av att använda medel från fonden och om det begärda beloppet ett förenklat trepartsförfarande enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Kommissionen uppmanar den av budgetmyndighetens två parter som (på den relevanta politiska nivån) först når en överenskommelse om förslaget om utnyttjande av medel från fonden att underrätta den andra parten och kommissionen om sina avsikter.

Om någon av budgetmyndighetens två parter inte kan nå en överenskommelse om förslaget, kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas.

Kommissionen kommer i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 att lägga fram ett förslag om anslagsöverföring, så att specifika åtagande- och betalningsbemyndiganden kan införas i 2009 års budget.

2009/0167 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[9], särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[10], särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag[11], och

av följande skäl:

(1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter upprättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren, för att hjälpa dem att återintegrera sig på arbetsmarknaden.

(2) Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

(3) Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner euro per år.

(4) Sverige ingav den 5 juni 2009 en ansökan om stöd från fonden på grund av uppsägningar i bilsektorn. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 9 839 674 euro tas i anspråk från fonden.

(5) Österrike ingav den 9 juli 2009 en ansökan om stöd från fonden på grund av uppsägningar i bilsektorn. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 5 705 635 euro tas i anspråk från fonden.

(6) Nederländerna ingav den 4 augusti 2009 en ansökan om stöd från fonden på grund av uppsägningar i byggsektorn. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 386 114 euro tas i anspråk från fonden.

(7) Fonden bör alltså tas i anspråk för att tillhandahålla ekonomiskt stöd med anledning av de ansökningar som ingivits av Sverige, Österrike och Nederländerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska tas i anspråk för att tillhandahålla beloppet 15 931 423 euro i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

[3] EUT L 167, 29.6.2009, s. 26.

[4] KOM(2009) 104 slutlig.

[5] Volvo AB är det svenska moderbolaget i en global koncern som tillverkar tunga lastfordon m.m. Volvo AB sålde Volvo Cars till Ford år 1999.

[6] Economisch Instituut voor de Bouwnijverheid (EIB, ekonomiska institutet för byggnadsindustrin), januari 2009.

[7] Dito.

[8] Bedömningen redovisas i meddelandena till kommissionen SEK(2009) 1379, SEK(2009) 1385 och SEK(2009) 1321 om Sveriges, Österrikes respektive Nederländernas ansökan om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

[9] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[10] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

[11] EUT C [...], [...], s. [...].