SV   SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN   
Bryssel den 26.10.2022  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the SV language version.  
The legend in Figures 1 and 46 has been corrected.  
The text shall read as follows:  
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN  
Resultattavlan för rä ttskipningen i EU 2022   
 
1 
  1. INLEDNING  
Effektiva rättssystem är avgörande för tillämpningen och verkställandet av EU -lagstiftningen och 
för upprätthållandet av rättsstatsprincipen och andra för medlemsstaterna gemensamma värden 
som ligger till grund för EU. När nationella domstolar tillämpar EU -lagstiftningen fungerar de som 
EU-domstolar. Det är de nationella domstolarna som i första hand ser till att rättigheter na och 
skyldigheterna enligt EU -rätten tillämpas på ett effektivt sätt (artikel 19 i fördraget om Europeiska 
unionen ( EU-fördraget )). 
Effektiva rättssystem är dessutom av avgörande betydelse för ömsesidigt förtroende och för att 
förbättra investeringsklimatet och en långsiktig hållbar tillväxt. Därför är en förbättring av de 
nationella rättssystemens effektivitet, kvalitet och oberoende fortsatt ett prioriterat område för den 
europeiska planeringsterminen – EU:s årliga cykel för samordninge n av den ekonomiska politiken. 
I den årliga översikten över hållbar tillväxt 20221, som fastställer EU:s prioriteringar för 
ekonomisk politik och sysselsättningspolitik, bekräftas kopplingen mellan effektiva rättssystem 
och medlemsstaternas företagsklimat.  Välfungerande och fullt oberoende rättssystem kan ha en 
positiv inverkan på investeringar och är avgörande för investeringsskyddet, och bidrar därmed till 
produktivitet och konkurrenskraft. Rättssystemen är också viktiga för att säkerställa en effektiv 
gränsöverskridande verkställighet av avtal, administrativa beslut och tvistlösning, vilket är av 
avgörande betydelse för den inre marknadens funktionssätt2. 
I detta sammanhang ger resultattavlan för rättskipningen i EU en årlig översikt över indikatorer 
som är inriktade på de centrala parametrarna i effektiva rättssystem, nämligen  
 effektivitet,  
 kvalitet,  
 oberoende.  
I resultattavlan för 2022 vidareutvecklas indikatorerna för samtliga tre aspekter, bland annat när 
det gäller tillgång till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning och återigen 
digitaliseringen av rättsskipningen, som har spelat en viktig roll för att hålla domstolarna igång 
under covid -19-pandemin, och mer generellt för att främja effektiva och tillgängliga rättssystem3. 
I denna  utgåva behandlas den affärsrelaterade dimensionen mer detaljerat genom att nya uppgifter 
tas med om samtliga tre aspekter, dvs. administrativ effektivitet, rättsliga garantier i samband med 
förvaltningsbeslut samt förtroende för investeringsskydd.  I 2022 års utgåva av resultattavlan 
redovisas slutligen covid -19-pandemins effekter på rättssystemens effektivitet.  
 En europeisk rättsstatsmekanism – 
Som meddelades i kommissionsordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer har 
kommissionen inrättat en övergripande europeisk rättsstatsmekanism för att fördjupa 
                                                           
1 COM(2021) 740 final.  
2 Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
samt Regionkommittén – Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden  (COM(2020) 93 final) och det 
åtföljande arbetsdokumentet SWD(2020) 54 final.  
3 Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
och Regionkommittén Digitalisering av rättskipningen i Europeiska u nionen: En verktygslåda med möjligheter  
(COM(2020) 710 final) och det åtföljande arbetsdokumentet SWD(2020) 540 final.  
 
2 
 övervakningen av situationen i medlemsstaterna. Rättsstatsmekanismen fungerar som ett 
förebyggande verktyg och fördjupar dialogen och den ömsesidiga medvetenheten om frågor som 
rör rättsstatsprincipen. I centrum för den nya mekanismen står den årliga rapporten om 
rättsstatsprincipen, som ger en sammanfattning av viktig utveckling – både pos itiv och negativ – i 
samtliga medlemsstater och EU i stort. Rapporten om rättsstatsprincipen 2021 offentliggjordes den 
20 juli 2021 och bygger på ett antal olika källor, bland annat resultattavlan för rättskipningen4. 
Såsom ordförande Ursula von der Leyen meddelade i sitt tal om tillståndet i unionen 2021 kommer 
rapporterna om rättsstatsprincipen från och med 2022 att innehålla rekommendationer till 
medlemsstaterna. Resultattavlan för 2022 har också vidareutvecklats för att avspegla behovet av 
ytterligare j ämförande information, vilket konstaterades under utarbetandet av resultattavlan för 
rättskipningen i EU 2021. Syftet är att ge underlag för de kommande rapporterna om 
rättsstatsprincipen.  
 
Vad är resultattavlan för rättskipningen i EU?  
Resultattavlan fö r rättskipningen i EU är ett årligt jämförande informationsverktyg. Syftet är att vara ett 
jämförande informationsverktyg som ska hjälpa EU och medlemsstaterna att effektivisera sina nationella 
rättssystem genom att tillhandahålla objektiva, tillförlitliga  och jämförbara uppgifter om ett antal 
indikatorer som är relevanta för att bedöma rättssystemens i) effektivitet, ii) kvalitet och iii) oberoende i 
alla medlemsstater. Resultattavlan rangordnar inte rättssystemen utan ger en översikt över hur alla 
medlems staters rättssystem fungerar, baserat på indikatorer som är relevanta och av gemensamt intresse för 
alla medlemsstater.  
Resultattavlan förespråkar inte någon särskild typ av rättssystem och behandlar alla medlemsstater på lika 
villkor.  
Oavsett nationellt rättssystem eller vilken rättstradition systemet bygger på är effektivitet, kvalitet och 
oberoende de viktigaste parametrarna för ett ändamålsenligt rättssystem. Siffrorna för dessa tre parametrar 
bör betraktas som delar av en helhet, ef tersom alla de tre komponenterna ofta är inbördes sammanlänkade 
(initiativ som syftar till att förbättra en egenskap kan även påverka de övriga).  
Resultattavlan inriktas främst på att redogöra för indikatorer för civilrättsliga och handelsrättsliga mål sa mt 
förvaltningsmål och, i mån av tillgång till uppgifter, vissa straffrättsliga mål (t.ex. penningtvättmål i 
förstainstansdomstolar). Syftet är att hjälpa medlemsstaterna att skapa ett klimat som är bättre inriktat på 
effektiva investeringar, företag och m änniskor. Resultattavlan är ett jämförande verktyg som utvecklas 
genom en dialog med medlemsstaterna och Europaparlamentet5. Målet är att fastställa nödvändiga 
parametrar för ett väl fungerande rättssystem och att tillhandahålla relevanta årliga uppgifter.  
Vilka metoder används i arbetet med resultattavlan för rättskipningen i EU?  
I arbetet med resultattavlan används en rad olika informationskällor. En stor del av de kvantitativa 
uppgifterna tillhandahålls av Europarådets kommission för effektivisering av r ättsväsendet (Cepej) som 
kommissionen har ingått ett avtal med för att genomföra en särskild årlig undersökning. Dessa uppgifter 
täcker perioden 2012 –2020 och har tillhandahållits av medlemsstaterna i enlighet med Cepejs metod. 
Undersökningen omfattar även  detaljerade kommentarer och faktablad om de olika länderna som ger mer 
kontext. Faktabladen bör läsas tillsammans med diagrammen6. 
                                                           
4 https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_sv . 
5 T.ex. Europaparlamentets resolution av den 29 maj 2018 om resultattavlan för rättskipningen i EU 2017 
(P8_TA(2018)0216).  
6 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
 
3 
 De uppgifter om handläggningstider som Cepej har samlat in visar målgenomströmningen, som är en 
beräknad tidsåtgång för domstolsförfaranden (på grundval av förhållandet mellan pågående och avgjorda 
mål). Uppgifterna om domstolarnas och de administrativa myndigheternas effektivitet när det gäller att 
tillämpa EU -rätten på olika områden visar den genomsnittliga handläggningst iden härledd från den faktiska 
tidsåtgången för domstolsärenden. Observera att domstolarnas handläggningstid kan variera betydligt 
mellan olika områden i medlemsstaterna. I synnerhet i tätorterna kan kommersiell verksamhet medföra en 
större ärendebelastnin g. 
Andra datakällor, som täcker perioden från 2012 till 2021, är gruppen med kontaktpersoner för de nationella 
rättssystemen7, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ)8, nätverket för ordförande 
vid de högsta domstolarna i Europeiska un ionen (EUSJC)9, sammanslutningen av de högsta 
förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen10, Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen 
(CCBE)11, Europeiska konkurrensnätverket (ECN)12, kommunikationskommittén (Cocom)13, Europeiska 
observatoriet avseende  intrång i immateriella rättigheter14, nätverket för konsumentskyddssamarbete 
(CPC)15, expertgruppen för frågor som rör penningtvätt och finansiering av terrorism (EGMLTF)16, 
Eurostat17 och Europeiska nätverket för rättslig utbildning (EJTN)18. 
                                                           
7 För att hjälpa till med att utarbeta resultattavlan och främja utbytet av bästa praxis avseende rättssystemens 
effektivitet uppmanade komm issionen medlemsstaterna att utse två kontaktpersoner, en från rättsväsendet och en 
från justitieministeriet. Denna informella grupp träffas regelbundet.  
8 ENCJ sammanför de nationella institutioner i medlemsstaterna som är oberoende av de verkställande oc h 
lagstiftande organen och som ansvarar för att stödja rättssystemet i den oberoende rättskipningen: 
https://www.encj.eu/  
9 Nätverket tillhandahåller ett forum som ger de europeiska institutionerna möjlighet att begära yttranden av de 
högsta domstolarna och komma dem närmare genom att uppmuntra till diskussioner och utbyte av idéer: 
http://network -presidents.eu/  
10  ACA -Europe består av EU -domstolen och de högsta förvaltningsd omstolarna i varje EU -medlemsstat: 
http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
11 CCBE företräder europeiska advokatsamfunds gemensamma intressen gentemot EU -institutioner och andra 
internationella institutioner . CCBE agerar ofta som en kontaktpunkt mellan sina medlemmar och EU -institutioner, 
internationella organisationer och andra rättsliga organisationer i världen: https://www.ccbe.eu/ .  
12 Europeiska konkurrensnätverket inr ättades som ett forum för diskussioner och samarbete mellan europeiska 
konkurrensmyndigheter i ärenden där artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt 
(EUF -fördraget ) tillämpas. Europeiska konkurrensnätverket är ramen för de mek anismer för nära samarbete som 
nämns i rådets förordning (EG) nr  1/2003. Kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna i alla EU:s 
medlemsstater samarbetar med varandra genom Europeiska konkurrensnätverket: 
http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html . 
13 Kommunikationskommittén består av företrädare för EU:s medlemsstater. Dess huvudsakliga uppgift är att yttra 
sig om utkast till åtgärder som kommissionen planerar att fatta besl ut om i frågor som rör den digitala inre 
marknaden: https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/communications -committee . 
14 Europeiska observatoriet avseende intrång i  immateriella rättigheter är ett nätverk av experter och särskilda berörda 
parter på området. Det består av företrädare för den offentliga och den privata sektorn som samarbetar i aktiva 
arbetsgrupper. https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home .  
15  CPC är ett nätverk av nationella myndigheter som ansvarar för att förstärka EU -lagstiftningen om konsumentskydd 
i EU - och EES -länderna: 
http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_protection_cooperat
ion_n etwork/index_en.htm   
16 EGMLTF träffas regelbundet för att föra diskussioner och hjälpa kommissionen att utarbeta sin politik och ta fram 
förslag till ny lagstiftning mot penningtvätt och finansiering av terrorism:   
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
17  Eurostat är EU:s statistikkontor: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview  
18 EJTN är den viktigaste plattformen och pådrivande kraften för utbildning och kunskapsutbyte inom det europeiska 
rättsväsendet: https://www.ejtn.eu/en/    
 
4 
 Under årens lopp  har metoden för att utarbeta resultattavlan vidareutvecklats och finjusterats i nära 
samarbete med gruppen med medlemsstaternas kontaktpersoner för de nationella rättssystemen, i synnerhet 
genom att en enkät togs fram (aktualiseras årligen) och data samla des in om vissa aspekter av rättssystemens 
funktionssätt.  
Tillgången till data fortsätter att förbättras, framför allt när det gäller indikatorer för rättssystemens 
effektivitet, eftersom många medlemsstater har ökat sin kapacitet för att ta fram bättre rä ttsstatistik. De 
kvarstående svårigheterna med att samla in eller tillhandahålla data beror antingen på otillräckliga 
statistikresurser eller på att de nationella kategorier för vilka data samlas in inte exakt stämmer överens med 
de som används för resulta ttavlan. Endast i mycket få fall beror bristen på data på att det saknas bidrag från 
de nationella myndigheterna. Kommissionen fortsätter att uppmuntra medlemsstaterna till att ytterligare 
minska denna brist på data.  
På vilket sätt bidrar resultattavlan ti ll den europeiska planeringsterminen och hur är den kopplad till 
faciliteten för återhämtning och resiliens?  
Resultattavlan ger underlag för bedömning av de nationella rättssystemens effektivitet, kvalitet och 
oberoende och syftar därmed till att hjälpa me dlemsstaterna att göra sina nationella rättssystem mer 
ändamålsenliga. Genom att jämföra information om medlemsstaternas rättssystem gör resultattavlan det 
lättare att identifiera bästa praxis och brister, liksom att hålla reda på utmaningar och framsteg. Inom ramen 
för arbetet med den europeiska planeringsterminen görs landsspecifika bedömningar genom bilaterala 
dialoger med berörda nationella myndigheter och aktörer. Om de fastställda bristerna har makroekonomisk 
betydelse kan analysen under planeringster minen leda till att kommissionen föreslår att rådet antar 
landsspecifika rekommendationer om hur de nationella rättssystemen kan förbättras i enskilda 
medlemsstater19. Faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att tillhandahålla över 670 miljarder 
euro i lån och icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd, varav varje medlemsstat ska anslå minst 20  % 
för den digitala omställningen. Faciliteten för återhämtning och resiliens gör det möjligt att behandla 
landsspecifika rekommendationer som rör nationel la rättssystem och påskynda de nationella insatserna för 
att slutföra den digitala omställningen av rättssystemen. Faciliteten är prestationsbaserad och 
utbetalningarna till medlemsstaterna är därför beroende av att de uppfyller olika delmål och mål. I det ta 
sammanhang ska kommissionen därför kontinuerligt bedöma huruvida medlemsstaternas återhämtnings - 
och resiliensplaner genomförs på ett tillfredsställande sätt så att de bidrar till att effektivt ta itu med alla 
eller en betydande del av de utmaningar som  fastställs i de relevanta landsspecifika rekommendationerna 
eller i andra relevanta kommissionsdokument som antas inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen20. 
Varför är effektiva rättssystem viktiga för ett investeringsvänligt företagsklimat?  
Effektiva rättssystem som upprätthåller rättsstatsprincipen har positiva ekonomiska följder, vilket är särskilt 
relevant i samband med den europeiska planeringsterminen och faciliteten för återhämtning och resiliens. 
Om rättssystemen garanterar att rättigh eter säkerställs är borgenärer mer benägna att låna ut pengar och 
företag har större förtroende och avskräcks från ett opportunistiskt beteende, samtidigt som transaktions -
kostnaderna minskar och innovativa företag är mer benägna att investera. Ändamålsenl iga rättssystem är i 
                                                           
19 Inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2019 riktade rådet, på f örslag av kommissionen, landsspecifika 
rekommendationer till sju medlemsstater avseende deras rättssystem (Kroatien, Italien, Cypern, Ungern, Malta, 
Portugal och Slovakien) och till åtta medlemsstater 2020 (Kroatien, Italien, Cypern, Ungern, Malta, Polen, 
Portugal och Slovakien). Kommissionen övervakar även reformer av rättsväsendena i Bulgarien och Rumänien 
inom ramen för samarbets - och kontrollmekanismen. På grund av de pågående förfarandena inom faciliteten för 
återhämtning och resiliens utfärdades inga landsspecifika rekommendationer under 2021.  
20 Artiklarna 19.3  b, 24.3 och 24.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 
2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L  57, 18.2.2021, s.  17). 
 
5 
 själva verket avgörande för hållbar ekonomisk utveckling. De kan bidra till att förbättra företagsklimatet, 
främja innovation, locka utländska direktinvesteringar, säkra skatteintäkter och stödja den ekonomiska 
tillväxten. Att välfunge rande nationella rättssystem har positiva effekter på ekonomin bekräftas av en 
mängd rapporter och akademisk litteratur, bland annat från Internationella valutafonden (IMF)21, 
Europeiska centralbanken (ECB)22, det europeiska nätverket för domstolsadministrat ioner (ENCJ)23, 
Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD)24, Världsekonomiskt forum25 och 
Världsbanken26. 
En undersökning visar att en minskning av domstolarnas handläggningstid med 1  % (mätt som mål -
genomströmning27) kan öka antalet företag28 och att en ökning med 1  % av andelen företag som uppfattar 
rättssystemet som oberoende tycks kunna kopplas till högre omsättnings - och produktivitetsökningar hos 
företagen29. En annan rapport visar att det finns ett positivt samband mellan rättssystemets uppfattade 
oberoende och flödet av utländska direktinvesteringar30.  
Flera undersökningar har även lyft fram den betydelse rättssystemens effektivitet har för företag. I en 
undersökning uppgav t.ex. 93  % av de större företagen att de systematiskt och kontin uerligt granskar de 
rättsstatliga villkoren (inklusive domstolarnas oberoende) i de länder de investerar i31. I en annan 
undersökning uppgav mer än hälften av små och medelstora företag att kostnaderna och långa 
handläggningstider för rättsliga förfaranden var de främsta skälen till att man inte inledde rättsliga 
förfaranden om intrång i immateriella rättigheter32. Kommissionens meddelanden Kartlägga och åtgärda 
                                                           
21  IMF, Regional Economic Outlook , november 2017, Europe: Europe Hitting its Stride, s. xviii, s. 40, 70: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publicati ons/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22  ECB,  Structural  policies  in the euro area, juni 2018,  ECB  Occasional  Paper  Series  No 210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651   
23 Det europeiska nätverket för domstolsadministrationer samt Montaigne Centre for the Rule of Law and 
Administration of Justice  vid Utrechts universitet, ”Economic v alue of the judiciary – A pilot study for five 
countries on volume, value and duration of large commercial cases”, juni 2021: https://pgwrk -websitemedia.s3.eu -
west-1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -
p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -%20pilot%20study.pdf   
24 Se t.ex. ”What makes civil justice effective?” OECD:s Economics Department Policy Note , nr 18, juni 2013 och 
”The Economics of Civil Justice: New Cross -Country Data and Empirics”, OECD Economics Department 
Working Papers , nr 1060.  
25  Världsekonomiskt forum, The Global Competitiveness 2019 , oktober 2019: 
https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019   
26 Världsbanken, World Development Report 2017:  Governance and the Law , kapitel 3: The role of law, s.  83, 140:  
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 .  
27 Indikatorn för ”målgenomströmning” är antalet ännu ej avgjorda mål dividerat med antalet avgjorda mål vid årets 
utgång multiplicerat med 36 5 (dagar). Det är en standardindikator som har tagits fram av Europarådets kommission 
för effektivisering av rättsväsendet (Cepej): 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/ cepej/evaluation/default_en.asp  
28  Vincenzo Bove och Leandro Elia, The judicial system and economic development across EU Member States, JRC 
Technical Report, EUR 28440 EN, Publikationsbyrån, Luxemburg, 2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_a cross_eu_member_states.pdf  
29 Eurostat, Cofog, 2019.  
30 ”Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia”, Bülent Dogru, 
2012, MPRA Munich Personal RePEc Archive : https://mpra.ub.uni -
muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . De EU -medlemsstater som ingick i undersökningen var 
Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Rumänien, Slovakien och Slovenien.  
31 The Economist Intelligence Unit, Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law , 2015, 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , s. 22. 
32  EU immate rialrättsmyndighet (EUIPO), Intellectual Property (IP) SME Scoreboard 2016: 
https://euipo.europ a.eu/tunnel -
 
6 
 hinder på den inre marknaden33 och Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad  av 
inremarknadsreglerna34 ger även insikt hur viktigt det är med effektiva rättssystem för att den inre 
marknaden ska fungera korrekt, särskilt för företag.  
Hur stöttar kommissionen genomförandet av bra rättsliga reformer via sitt tekniska stöd?  
Medlemsstaterna kan få tekniskt stöd från kommissionen genom generaldirektoratet för stöd för 
strukturreformer (GD Reform) inom ramen för instrumentet för tekniskt stöd35. Instrumentets budget 
uppgår till totalt 864,4 miljoner euro för perioden 2021 –2027.  Instrumentet för tekniskt stöd har sedan 2021 
gett stöd till projekt som är direkt kopplade till rättsskipningens effektivitet, t.ex. digitalisering av 
rättsskipningen, reformer av rättsliga kartor eller förbättrad tillgång till rättslig prövning. Instrumen tet för 
tekniskt stöd kompletterar även kommissionens förslag till åtgärder för att hantera de ekonomiska 
konsekvenserna av covid -19-pandemin. Detta sker via faciliteten för återhämtning och resiliens, eftersom 
instrumentet kan hjälpa medlemsstaterna när d e utformar och genomför sina återhämtnings - och 
resiliensplaner. Återhämtnings - och resiliensplanerna omfattar bland annat åtgärder för en mer 
ändamålsenlig rättsskipning: digitalisering av rättsskipningen, minskad eftersläpning och förbättrad 
förvaltning av domstolar och bättre handläggning av ärenden.  
Hur stöder programmet för rättsliga frågor rättssystemens ändamålsenlighet?  
Programmet för rättsliga frågor har en total budget på 305 miljoner euro för perioden 2021 –2027 och stöder 
vidareutvecklingen av et t europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, inbegripet 
rättsväsendets oberoende, kvalitet och effektivitet, baserat på ömsesidigt erkännande och ömsesidigt 
förtroende samt rättsligt samarbete. Under 2021 tillhandahölls omkring 45,3 miljoner euro för att finansiera 
projekt och andra verksamheter enligt programmets tre särskilda mål:  
 12,2 miljoner euro tillhandahölls för att främja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga 
frågor, bidra till en effektiv och enhetlig tillämpning av EU -instrument och stödja medlemsstaterna i 
deras anslutning till Ecris -TCN -systemet.  
 17,7 miljoner euro tillhandahölls som stöd till utbildning av rättstillämpare i civil - och straffrätt, 
grundläggande rättigheter, medlemsstaternas rättssyst em och rättsstatsprincipen.  
 15,4 miljoner euro tillhandahölls för att stödja utveckling och användning av digitala verktyg som ett 
komplement till programmet för ett digitalt Europa och till utökningen av den europeiska e -
juridikportalen.  
 
 
                                                           
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
33 COM(2020) 93 final och SWD(2020) 54 final.  
34 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
samt Regionkommittén – Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande  och efterlevnad av 
inremarknadsreglerna , COM(2020) 94 final, särskilt åtgärderna 4, 6 och 18.  
35 https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_sv Förordningen om instrumentet för tekniskt stöd antogs 
i mars 2021. Enligt artikel 5 i förordningen syftar den till att stödja ”institutionella reformer samt en effektiv och 
serviceinriktad offentlig förvaltning och e -förvaltning, förenkling av regler o ch förfaranden, revision, förbättring 
av kapaciteten att tillgodogöra sig unionsmedel, främjande av administrativt samarbete, upprätthållande av 
rättsstatsprincipen, reformer av rättssystem , kapacitetsuppbyggnad hos konkurrens - och antitrustmyndigheter, 
förstärkt finansiell tillsyn samt kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt” (kursiv tillagd).  
 
7 
 Varför övervaka r kommissionen digitaliseringen av de nationella rättssystemen?  
Digitalisering av rättsskipningen är avgörande för att öka rättssystemens effektivitet och är ett ytterst 
effektivt verktyg för att förbättra och underlätta tillgången till rättslig prövning. Covid -19-pandemin har 
visat hur viktigt det är att medlemsstaterna påskyndar sina moderniseringsreformer på detta område.  
Resultattavlan för rättskipningen i EU har sedan 2013 omfattat viss jämförande information om 
digitaliseringen av rättsskipningen i me dlemsstaterna, exempelvis när det gäller elektronisk tillgång till 
domar och elektroniskt ingivande och uppföljning av fordringar.  
Kommissionens meddelande Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen – En verktygslåda med 
möjligheter36, som antogs  i december 2020, utgör en strategi för att förbättra tillgången till rättslig prövning 
och rättssystemens effektivitet med hjälp av teknik. Såsom anges i meddelandet har ett antal ytterligare 
indikatorer tagits med i resultattavlan för rättskipningen i EU  från och med 2021. Syftet är att säkerställa 
en omfattande och lämplig djupgående övervakning av framstegsområden och utmaningar som 
medlemsstaterna har mött i arbetet med att digitalisera rättssystemen.  
2. BAKGRUND : UTVECKLINGEN I FRÅGA OM RÄTTSLIGA REFORMER 2021  
Under 2021 vidtog ett stort antal medlemsstater fortsatta åtgärder för att ytterligare effektivisera 
sina rättssystem. I diagram 1 visas en aktualiserad översikt över antagna och planerade åtgärder 
inom flera funktionella områden i rättssyste men i de medlemsstater som håller på att reformera 
sina rättssystem.  
  
                                                           
36 COM(2020) 710 final.  
 
8 
 Diagram 1: Lagstiftnings - och regleringsarbete avseende rättssystemen under 2021  (antagna 
åtgärder/initiativ som är föremål för förhandling i varje medlemsstat)  (källa: Europeiska 
kommissionen37) 
Även under 2021 var processrätten ett område som fortsatt stod i centrum för uppmärksamheten i 
många av medlemsstaterna, och en stor mängd lagstiftningsåtgärder pågick eller planerades. Det 
förekom också betydande aktivi tet när det gäller domarnas situation och reglerna för 
rättstillämpare. Ett antal medlemsstater höll på att införa lagstiftning för användning av 
informations - och kommunikationsteknik (IKT) i sina rättssystem. Takten i arbetet med åtgärder 
inom domstolsfö rvaltning från tidigare år höll i sig även under 2021. Några medlemsstater 
använder redan eller planerar att använda artificiell intelligens i sina rättssystem. Översikten 
bekräftar återigen iakttagelsen att rättsliga reformer kräver tid − ibland flera år – från det att de 
först presenteras till att lagstiftnings - och regleringsåtgärder har antagits och kan börja tillämpas i 
praktiken.  
Covid -19-pandemin har även gett upphov till nya utmaningar, vilket visar hur viktigt det är att 
påskynda reformerna för att  digitalisera rättssystemen. I detta sammanhang införde flera 
medlemsstater nya åtgärder för att säkerställa att domstolarna fungerar som vanligt och garantera 
fortsatt enkel tillgång till rättslig prövning för alla, särskilt genom anpassningar av 
förfaran deregler. Sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen 
tog fram ett frågeformulär för att undersöka hur covid -19-pandemin har påverkat de högsta 
                                                           
37 Informationen har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen i 26 
medlems stater. Tyskland förklarade att ett antal reformer av rättsväsendet höll på att genomföras, men att 
reformprocessens inriktning och omfattning kan variera mellan de 16 delstaterna.  
0510152025
Processrätt
Alternativa
tvistlösningsmetoder
Domstolsförvaltning
Domstolsråd
Ny utformning av den
rättsliga kartan (t.ex.
geografiska platser)
Domstolsspecialisering
(nya
specialdomstolar/befog
enheter)
Allmänna
åklagarmyndigheter
(t.ex. nya specialiserade
åklagarmyndigheter)
IKT i rättssystemet
Användning av artificiell
intelligens i
rättssystemet
Rättshjälp
Domstolsavgifter
Domare (t.ex. status,
utnämning)
Åklagare (t.ex. status,
utnämning, förflyttning)
Domstolspersonal,
advokater, notarier,
exekutionstjänstemän,
andra rättstillämpare
(beskriv närmare)
Annat (precisera)Antagen Under förhandlingBE  BG  CZ  DK  EL  FR  HR  LV  LT  LU  HU  MT  NL  AT  PL  PT  RO  SI  SK  SE  
BG  CZ  IE  ES  HR  IT  CY  LV  LT  LU  NL  PL  PT  RO  SK  FI  SE
FR  LT  PT
ES  FR  HR  IT  CY  LU  NL
BE  EE  IE  FR  HU  NL  AT  PT  RO  SK  
IE  ES  HR  CY  PL  PT  RO  SK  
ES  LT  HU  SI  
LV  LU  PT  RO
FR  HU  MT  RO  
ES  HR  LT  MT  PL  SI  SK  
CZ  EL  FR  LV  HU  PT  RO  SK  
IE  ES  FR  HR  IT  CY  LU  PL  SI  SK  
EL  FR  LV  LT  MT  NL  PT  RO  SK  
BE  ES  HR  IT  NL  PT  RO  SK
BE  BG  ES  IT  CY  LV  LT  LU  NL  AT  PL  SK  FI  CZ IT CY LV LT LU AT PL PT FI SE
BE  BG  FR  NL  AT  PL  PT  RO  
CZ  ES  FR  MT  NL  PL  PT  RO  FR  MT  PT  
IE  ES  MT  
BG  EL  ES  FR  HR  LV  LT  PL  SK  FI
IE  IT  LV  LT  LU  HU  NL  AT  SK  FI  
DK  FR  NL  PT  RO  SK  
BG  EE  IE  AT  PL  SI  
BE  CZ  DK  IE  EL  ES  LV  HU  PT  RO  SK  
BG  IE  CY  LT  LU  HU  NL  PL  PT  RO  SI  
BE  BG  LV  HU  MT  AT  PT  RO  SK  
BG  HR  LU  HU  RO
BE  CZ  EE  EL  ES  FR  LV  LT  HU  MT  PT  RO  SI  SK  
BG  CZ  IE  FR  HR  IT  LU  HU  NL  PL  RO  SK  BE CZ CY LT LU PL 
LT  PL  RO  SK  FI  
 
9 
 domstolarnas yrkesverksamhet. Bland de svarande fanns högsta förvaltningsdomstola r och högsta 
domstolar (medlemmar i nätverket för ordförande vid de högsta domstolarna i Europeiska 
unionen). I diagram 2 visas en aktualiserad översikt av ändringar av processrätten som 
medlemsstaterna har genomfört för att underlätta domstolarnas rättsfu nktioner, genom antingen 
ny lagstiftning, beslut från högsta domstolar, domstolsregler eller praxis. De konkreta åtgärder 
som har vidtagits för att hantera covid -19-krisen undersöks inte i diagrammet.  
Diagram 2: Ändringar av förfaranderegler vid högsta domstolar till följd av covid -19-
pandemin  (källa: sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen 
och nätverket för ordförande vid de högsta domstolarna i Europeiska unionen38)  
 
 (*) Uppgifterna omfat tar perioden december 2020 –december 2021. För varje medlemsstat visas i den vänstra 
kolumnen de metoder som tillämpas i de högsta domstolarna och i den högra kolumnen de metoder som tillämpas i 
de högsta förvaltningsdomstolarna (kolumnen märkt med bokstave n ”F”). Medlemsstaterna anges i alfabetisk 
ordning enligt deras geografiska namn på originalspråket. Belgien: Raad van State/Conseil d’Etat (statsrådet) och 
Hof van Cassatie/Cour de Cassation (högsta domstolen). Bulgarien: Върховен административен съд (hög sta 
                                                           
38 Underlaget för detta diagram är två frågeformulär, ett för sammanslutning en av de högsta förvaltningsdomstolarna 
i Europeiska unionen och ett för nätverket för ordförande vid de högsta domstolarna i Europeiska unionen. För 
några medlemsstater finns det bara en kolumn i diagrammet. I dessa fall finns det ingen högsta 
förvaltning sdomstol, eller så inkom inga svar på den enkät som skickades till medlemmarna i nätverket för 
ordförande vid de högsta domstolarna i Europeiska unionen.  
A A AA
AA
A A A
DKEEIEESHRLVLTHUMTROSIFISEBEBGCZDEELFRITCYLUNLATPLPTSK
Tidsfrist för överklagande
Förfarandefrister
Särskilda delar av förfarandet (t.ex. brådskande åtgärder)
Annat
Tidsgränser för verkställande av domstolsbeslut
Antal domare som avgör mål
Obligatoriska tidsfrister för att avgöra mål
Domslutens form (t.ex. kortfattade domar, muntliga domar)
Särskilda frågor (t.ex. offentlig upphandling, välfärd, regionala eller lokala förordningar, säkerhet, hälsa)INGA 
UPPBEFINTLIGA FÖRFARANDEREGLER 
BIBEHÅLLS
 
10 
 förvaltningsdomstolen). Tjeckien: Nejvyšší správní soud (högsta förvaltningsdomstolen) och Nejvyšší soud (högsta 
domstolen). Tyskland: Bundesverwaltungsgericht (förbudsförvaltningsdomstolen). Estland: Riikohus (högsta 
domstolen). Irland: Chúirt Uachtar ach (högsta domstolen). Grekland: Συμβούλιο της Επικρατείας (statsrådet). 
Spanien: Tribunal Supremo (högsta domstolen). Frankrike: Conseil d’Etat (statsrådet), Cour de Cassation (högsta 
domstolen). Kroatien: Visoki upravni (högsta förvaltningsdomstolen). I talien: Consiglio de Stato (högsta 
förvaltningsdomstolen). Cypern: Supreme Court (högsta domstolen). Lettland: Augstākā tiesa (högsta domstolen). 
Litauen: Vyriausiasis Administracinis Teismas (högsta förvaltningsdomstolen). Luxemburg: Cour administrative 
(förvaltningsdomstol) Cour de Cassation (kassationsdomstolen). Ungern: Kúria (högsta domstolen). Malta: Court of 
Appeal (appellationsdomstolen). Nederländerna: Hoge Raad (högsta domstolen), Centrale Raad van Beroep 
(appellationsdomstolen för förvaltningsrät tsliga mål), Raad van State (högsta förvaltningsdomstolen). Österrike: 
Verwaltungsgerichtshof (högsta förvaltningsdomstolen), Personalsenat (särskild instans för vissa personalfrågor) vid 
överdomstolen, Oberster Gerichtshof (högsta domstolen). Polen: Nacze lny Sąd Administracyjny (högsta 
förvaltningsdomstolen) Portugal: Supremo Tribunal Administrativo (högsta förvaltningsdomstolen). Rumänien: 
Înalta Curte de Casație și Justiție (högsta domstolen). Slovenien: Vrhovno sodišče (högsta domstolen). Slovakien: 
Nejvyšší soud (högsta domstolen). Finland: Högsta förvaltningsdomstolen. Sverige: Högsta förvaltningsdomstolen. 
Inga uppgifter finns för Bulgarien: Върховен касационен съд (högsta domstolen). Kroatien: Vrhovni sud (högsta 
domstolen). Italien: Corte Suprema di  Cassazione (kassationsdomstolen). Sverige: Högsta domstolen.  
 
 
3. VIKTIGA SLUTSATSER I RESULTATTAVLAN FÖR R ÄTTSSKIPNINGEN I EU 2022  
Effektivitet, kvalitet och oberoende är de viktigaste parametrarna för ett effektivt rättssystem, och 
resultattavlan innehåller indikatorer för alla tre.  
3.1 Rättssystemens effektivitet  
Resultattavlan ger indikatorer för förfarandenas effektivitet i fråga om civilrättsliga och 
handelsrättsliga mål samt förvaltningsmål liksom på de snävare områden där de administrativa 
myndigheterna och domstolarna tillämpar EU -rätten39.  
Effektivitetsindikatorerna för 2020, särskilt antalet inkommande mål, avslutandegrad och 
målgenomströmning, påverkades av de särskilda omständigheterna i samband med covid -19-
pandemin i EU, som hade olika effekter i medlemsstaterna (t.ex. tidpunkt och allvarlighetsgrad)40. 
3.1.1. Ärendebelastningens utveckling  
Ärendebelastningen i de nationella rättssystemen minskade i ett antal medlemsstater jämfört med 
föregående år, medan den ökade eller förhöll sig  stabil i andra. Överlag varierar 
ärendebelastningen avsevärt mellan medlemsstaterna (diagram 3). Detta visar hur viktigt det är att 
fortsätta vara uppmärksam på hur ärendebelastningen utvecklas för att säkerställa rättssystemens 
effektivitet.  
                                                           
39 Verkställigheten av domstolsbeslut är också viktigt för ett effektivt rättssystem. Jämförbara uppgi fter finns dock 
inte för de flesta medlemsstater.  
40 I Italien påverkades målgenomströmningen av den tillfälligt minskade rättsliga verksamheten till följd av de 
mycket restriktiva åtgärderna för att hantera covid -19-pandemin.  Närmare uppgifter om situationen i respektive 
medlemsstat redovisas i 2020 års undersökning om rättssystemens funktion i EU:s medlemsstater – landsprofiler, 
utarbetad av Cepejs sekretariat på uppdrag av Europeiska kommissionen:   
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en .  
 
11 
 Diagram 3: Antal inkommande civilrättsliga mål, handelsmål, förvaltningsmål och andra 
mål, 2012, 2018 –2020  (*) (första instans/per 100 invånare) källa: Cepej -undersökningen41) 
 
(*) I enlighet med Cepejs metod omfattar denna kategori alla civilrättsliga mål och handelsmål (mål som är föremål 
för tvist och de som inte är det), ärenden som rör fastighets - och företagsregister (ärenden där det inte föreligger 
någon tvist), övriga reg isterärenden, övriga mål där det inte föreligger någon tvist, förvaltningsmål och andra mål 
än brottmål.  
Diagram 4: Antal inkommande civilrättsliga mål och handelsmål som är föremål för tvist, 
2012, 2018 –2020  (*) (första instans/per 100 invånare) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod rör civilrättsliga mål och handelsmål tvister mellan parter, exempelvis avtalstvister. 
Civilrättsliga mål och handelsmål där det inte föreligger någon tvist rör obestridda förfaranden, till exempel 
                                                           
41  2020 års undersökning om rättssystemens funktion i EU:s medlemsst ater, utarbetad av Cepejs sekretariat på 
uppdrag av Europeiska kommissionen: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundame ntal-
rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en  
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020I
N
G
A
U
P
P
G
I
F
T
E
R
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
12 
 betalningsförelägganden so m inte bestrids. Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Uppgifterna för 
Nederländerna  inkluderar mål där det inte föreligger någon tvist.  
Diagram 5: Antal inkommande förvaltningsmål 2012, 2018 –2020  (*) (första instans/per 100 
invånare) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod rör förvaltningsmål tvister mellan enskilda och lokala, regionala eller nationella 
myndigheter. Danmark  och Irland  registrerar inte förvaltningsmål separat.  En del förvaltningsförfaranden 
undantogs från det rättsliga förfarandet i Rumänien  under 2018. Metodförändringar i Grekland , Slovakien  och 
Sverige . I Sverige  har migrationsmål inkluderats under förvaltningsmål (tillämpas retroaktivt för 2017).  
   
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
13 
 3.1.2. Allmänna uppgifter om effektivitet  
Indikatorer för förfarandenas effektivitet i fråga om civilrättsliga och handelsrättsliga mål samt 
förvaltningsmål är Indikatorer för förfarandenas effektivitet i fråga om civilrättsliga och 
handelsrättsliga mål samt förv altningsmål är i) uppskattad handläggningstid 
(målgenomströmning), ii) avslutandegrad och iii) antalet pågående mål.  
 Uppskattad handläggningstid – 
Handläggningstiden är den uppskattade tid (antal dagar) som behövs för att pröva ett mål i domstol, 
eller n ärmare bestämt den tid som domstolen behöver för att nå ett avgörande i första instans. 
Indikatorn för ”målgenomströmning” är antalet ännu ej avgjorda mål dividerat med antalet 
avgjorda mål vid årets utgång multiplicerat med 365 (dagar)42. Det är en beräkni ng av den 
uppskattade tid som behövs för att pröva ett mål i domstol under de rådande arbetsförhållandena. 
Ju högre värde, desto mer sannolikt är det att det tar domstolen längre tid att nå ett avgörande. 
Diagrammen rör mestadels förfaranden vid domstolar i första instans, och i förekommande fall 
jämförs uppgifter för 2012, 2018, 2019 och 202043. Diagrammen 8 och 10 visar 
målgenomströmningen under 2020 i civilrättsliga och handelsrättsliga mål som är föremål för tvist 
samt förvaltningsmål i samtliga instanse r. Diagram 24 visar den genomsnittliga längden 
handläggningstiden för ärenden rörande penningtvätt i första instans.  
Diagram 6: Uppskattad tidsåtgång för att avgöra civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål 
samt andra mål 2012,  2018–2020  (*) (första instans/antal dagar) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod omfattar denna kategori alla civilrättsliga mål och handelsmål (mål som är föremål 
för tvist och de som inte är det), ärenden som rör fastighets - och företagsregister (ärenden där det inte föreligger 
någon tvist), övriga registerärenden, övriga mål där det inte föreligger någon tvist, förvaltningsmål och andra mål 
än brottmål. Metodförändringar i Slovakien . Uppgifterna om pågående mål i Tjeckien  och, fram till 2016, i Slovakien  
                                                           
42  Handläggningstid, avslutandegrad och antal pågående mål är standardindikatorer som fastställs av Cepej: 
http://w ww.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
43 Dessa år har valts för att behålla åttaårsperspektivet med 2012 som referensår utan att överbelasta diagrammen. 
Uppgifter för 2010, 2013, 2014, 2015, 2016 och 2017 finns i Cepejs rapport.  
02004006008001.0001.200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
14 
 omfattar alla instanser. Lettland : Den kraftiga nedgången beror på en reform av rättssystemet, felkontroller och 
datarensning i it -systemet.  
Diagram 7: Uppskattad tidsåtgång för att avgöra civilrättsli ga och handelsrättsliga tvistemål 
2012, 2018 –2020  (*) (första instans/antal dagar) ( källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod rör civilrättsliga mål och handelsmål tvister mellan parter, exempelvis avtalstvister. 
Civilrättsliga mål och handelsmål där det inte föreligger någon tvist rör obestridda förfaranden, till exempel 
betalningsförelägganden so m inte bestrids. Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Uppgifterna om pågående 
mål i Tjeckien  och, fram till 2016, i Slovakien  omfattar alla instanser. Italien : Målgenomströmningen påverkades av 
den tillfälligt minskade rättsliga verksamheten till föl jd av de mycket restriktiva åtgärderna för att hantera covid -19-
pandemin. Uppgifterna för Nederländerna  inkluderar mål där det inte föreligger någon tvist.  
Diagram 8: Uppskattad tidsåtgång för att avgöra civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål 
i samtliga domstolsinstanser 2020  (*) (första och, i förekommande fall, andra och tredje 
instans/antal dagar) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPPGIFTER
02004006008001.0001.2001.4001.6001.800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Domstolar i första instans (2020) Domstolar i andra instans (2020)
Domstolar i tredje instans (2020)INGA
UPPGIFTER
 
15 
 (*) Ordningen fastställs utifrån domstolsinstansen med de längsta förfarandena i respek tive medlemsstat. Uppgifter 
saknas för domstolar i första och andra instans i Belgien  och Bulgarien , för domstolar i andra instans i 
Nederländerna , för andra och tredje instans i Österrike  samt för domstolar i tredje instans i Tyskland  och Kroatien . 
Några domstolar i tredje instans finns inte i Tyskland  och Malta . Italien : målgenomströmningen påverkades av den 
tillfälligt minskade rättsliga verksamheten till följd av de mycket restriktiva åtgärderna för att hantera covid -19-
pandemin.  Tillgången till  domstol i tredje instans kan vara begränsad i vissa medlemsstater.  
Diagram 9: Uppskattad tidsåtgång för att avgöra förvaltningsmål, 2012, 2018 –2020  (*) (första 
instans/antal dagar) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) Förvaltningsmål rör tvister mellan medborgare och lokala, regionala eller nationella myndigheter, i enlighet med 
Cepejs metod. Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Uppgifterna om pågående mål i Tjeckien  och, fram till 
2016, i Slovakien  omfattar alla domstolsinstanser. Danmark  och Irland  registrerar inte förvaltningsmål separat. 
Cypern : antalet avgjorda mål ökade 2018 till följd av att mål prövades tillsammans, 2  724 förenade mål drogs tillbaka 
och en förvaltningsdomstol inrättades 2015.  
  
02004006008001.0001.2001.4001.600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
16 
 Diagram 10: Uppskattad tidsåtgång för att avgöra förvaltningsmål i samtliga domstolsinstanser 
under  2020  (*) (första och, i förekommande fall, andra och tredje instans/antal dagar) (källa: 
Cepej -undersökningen)  
 
(*) Ordningen fastställs utifrån domstolsinstansen med de längsta förfarandena i respektive medlemsstat.  Inga 
uppgifter finns tillgängliga för domstolar i andra instans i Belgien , Tjeckien , Ungern , Malta , Österrike , Rumänien , 
Slovenien , Slovakien  och Finland , eller för domstolar i tredje instans i Cypern , Litauen , Luxemburg , Malta  och 
Polen . Högsta domstolen eller annan domstol i högsta instans är enda besvärsinstans i Tjeckien , Italien , Cypern , 
Österrike , Slovenien  och Finland . Det finns ingen domstol i tredje instans för sådana måltyper i Kroatien, Litauen, 
Luxemburg  och Malta . Högsta förvaltningsdomstolen är den första och enda instansen för vissa mål i Belgien . 
Tillgången till domstol i tredje instans kan vara begränsad i viss a medlemsstater. Danmark  och Irland  registrerar 
inte förvaltningsmål separat.  
05001.0001.5002.0002.5003.000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Första instans (2020) Andra instans (2020) Tredje instans (2020)INGA 
UPP-
GIFTER
 
17 
  Avslutandegrad – 
Avslutandegraden är förhållandet mellan antalet avgjorda mål och nyinkomna mål. Den mäter om 
en domstol klarar av att handlägga mål i den takt som nya mål kom mer in. När avslutandegraden 
är omkring 100  % eller högre innebär detta att domstolssystemet har kapacitet att avgöra minst 
lika många mål som antalet inkommande mål. När avslutandegraden ligger under 100  % avgör 
domstolarna färre mål än antalet inkommande  mål. 
Diagram 11: Avslutandegrad för civilrättsliga mål, handelsmål, förvaltningsmål och andra 
mål, 2012, 2018 – 2020 (*) (första instans/i procent – värden högre än 100  % visar att domstolarna 
har kunnat avgöra fler mål än antalet inkommande mål, medan värden under 100  % visar 
motsatsen) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod omfattar denna kategori alla civilrättsliga mål och handelsmål (mål som är föremål 
för tvist och de som inte är det), ärenden som rör fastighets - och företagsregister (ärenden där det inte föreligger 
någon tvist), övriga registerärenden, övriga mål där det inte föreligger någon tvist, förvaltningsmål och andra mål 
än brottmål.  (*) Metodförändringar i Slovakien . Irland : till följd av den använda metoden är antalet avslutade mål 
troligen för lågt rapporterat. Italien : en annorlunda klassificering av civilrättsliga mål infördes 2013.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020I
N
G
A
U
P
P
G
I
F
T
E
R
 
18 
 Diagram 12: Avslutandegrad för civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål 2012, 2 018–
2020  (*) (första instans/i %) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Irland : till följd av den använda metoden är antalet avslutade mål 
troligen för lågt rapporterat. Italien : en annorlunda klassificering av civilrättsliga mål infördes 2013. Uppgifterna 
för Nederländerna  inkluderar mål där det inte föreligger någon tvist.  
Diagram 13: Avslutandegrad för förvaltningsmål  2012, 2018 –2020  (första instans/i %) (källa: 
Cepej -undersökningen).  
 
(*) Tidigare värden för vissa medlemsstater har sänkts för presentationsändamål ( Cypern  2018 = 219  %, Italien  
2012=279,8 %). Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Danmark  och Irland  registrerar inte förvaltningsmål 
separat. I Cypern har antalet avgjorda mål ökat till följd av att mål prövades tillsammans, 2  724 förenade mål drogs 
tillbaka och en förvaltningsdomstol inrättades 2015.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
19 
  Pågående mål – 
Antal pågående mål är antalet mål  som är oavslutade i slutet av året i fråga. Antalet pågående mål 
påverkar också målgenomströmningen.  
Diagram 14: Antal pågående civilrättsliga mål, handelsmål, förvaltningsmål och andra mål 
2012, 2018 –2020  (*) (första instans/per 100 invånare) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) I enlighet med Cepejs metod omfattar denna kategori alla civilrättsliga mål och handelsmål (mål som är föremål 
för tvist och de som inte har samband med någon tvist), ärenden som rör fa stighets - och företagsregister där det inte 
föreligger någon tvist, övriga registerärenden, övriga mål där det inte föreligger någon tvist, förvaltningsmål och 
andra mål än straffrättsliga mål.  Metodförändringar i Slovakien . Uppgifterna om pågående mål i Tjeckien  och, fram 
till 2016, i Slovakien  omfattar alla instanser.  Italien : en annorlunda klassificering av civilrättsliga mål infördes 2013.  
Diagram 15: Antal pågående civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål 2012, 2018 –2020  (*) 
(första instans/per 100 invånare) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Uppgifterna om pågående mål i Tjeckien  och, fram till 2016, i 
Slovakien  omfattar alla instanser.  Italien:  en annorlunda klassificering av civilrättsliga mål infördes 2013. 
Uppgifterna för Nederländerna  inkluderar mål där det inte föreligger någon tvist.  
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020INGA 
UPPGIFTER
 
20 
 Diagram 16: Antal pågående förvaltningsmål 2012, 2018 –2020  (*) (första instans/per 100 
invånare) (källa: Cepej -undersökningen)  
 
(*) Tidigare värden för vissa medlemsstater har sänkts för presentationsändamål ( Grekland  2012 = 3,5).  
Metodförändringar i Grekland  och Slovakien . Uppgifterna om pågående mål i Tjeckien  och, fram till 2016, i 
Slovakien  omfattar alla domstolsinstanser. Danmark  och Irland  registrerar inte förvaltningsmål separat.  
3.1.3. Effektivitet inom särskilda områden av EU -rätten  
Uppgifterna i det här avsnittet kompletterar de allmänna uppgifterna om rättssystemens effektivitet 
och rör de genomsnittliga handläggningstiderna44 inom särskilda områden av EU -rätten. 
Resultattavlan för 2022 bygger på tidigare uppgifter om konkurrens, elektronisk kommunikation, 
EU-varumärket, konsumentlagstiftningen och bekämpning av penningtvätt. De fyra o mrådena har 
valts ut på grundval av sin relevans för den inre marknaden och företagsklimatet. Denna utgåva 
ger dessutom en bredare översikt av de administrativa myndigheternas effektivitet: uppgifterna om 
konsumentskydd kompletteras med två nya diagram om konkurrens och elektronisk 
kommunikation. Generellt sett kan långa förseningar i rättsliga och administrativa förfaranden få 
negativa effekter på rättigheter som följer av EU -lagstiftningen, till exempel om lämpliga 
rättsmedel inte längre är tillgängliga e ller om ett betydande ekonomiskt skadestånd inte kan 
utverkas. Administrativa förseningar och osäkerhet kan i vissa fall orsaka stora kostnader för 
företag och komplicera planerade eller befintliga investeringar45.  
 
                                                           
44 Handläggningstiden inom specifika områden beräknas i kalenderdagar från den dag då en talan eller ett 
överklagande lämnades in till domstolen (eller ett åtal blev slutgiltigt) fram till den dag då domstolen fattade sitt 
beslut (diagrammen 16 –21). Värdena ran kas på grundval av ett vägt genomsnitt av uppgifterna för 2013 och 2018 –
2020 i diagram 16 –18, uppgifterna för 2013, 2018, 2019 och 2020 för diagram 19 och uppgifterna för 2014 och 
2018 –2020 för diagram 20 och 21. Där det inte fanns tillgängliga uppgifter f ör alla åren återspeglar genomsnittet 
tillgängliga uppgifter beräknade utifrån samtliga ärenden, ett urval ärenden eller uppskattningar.  
45 Diagram 18 i Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses , 
Världsbanksgr uppen, 2019.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
21 
 – Konkurrens – 
En effektiv tillämpning av konkurrensrätten är avgörande för ett attraktivt företagsklimat eftersom 
det garanterar att företagen kan konkurrera på lika villkor På så sätt främjar man företagande och 
effektivitet, ger konsumenterna ett större utbud och bidrar till lägre priser och  bättre kvalitet. 
Diagram 17 visar den genomsnittliga handläggningstiden för mål avseende rättslig prövning av 
nationella konkurrensmyndigheters beslut med tillämpning av artiklarna 101 och 102 i fördraget 
om Europeiska unionens funktionssätt ( EUF -fördrage t)46. Diagram 18 nedan visar den 
genomsnittliga handläggningstiden för förfaranden vid nationella konkurrensmyndigheters beslut 
med tillämpning av artiklarna 101 och 102 i EUF -fördraget.  
Diagram 17: Konkurrens : genomsnittlig handläggningstid för rättslig prövning 2013, 2018 –
2020  (*) (första instans/antal dagar) (källa: Europeiska kommissionen med Europeiska 
konkurrensnätverket)  
 
(*) Irland  och Österrike : scenariot är inte tillämpligt eftersom myndigheterna inte  har befogenheter att fatta besluten 
i fråga. Österrike : Uppgifterna omfattar även mål som har prövats av kartelldomstolen (”Kartellgericht”) om en 
överträdelse av artiklarna 101 och 102 i EUF -fördraget men inte utifrån överklaganden mot den nationella 
konkurrensmyndigheten. I Italien  gjordes en uppskattning av handläggningstiden.  En tom kolumn kan indikera att 
medlemsstaten inte har rapporterat några mål för året i fråga. Eftersom antalet ärenden är lågt (färre än fem per år) 
i många medlemsstater kan enst aka exceptionellt långa eller korta mål påverka uppgifterna för olika år (så är t.ex. 
fallet med Malta som bara hade ett enda ärende).  
                                                           
46 Se http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN  och rådets 
förordning (EG) nr  1/2003 av den 16 december 2002 o m tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 
i fördraget (Text av betydelse för EES) (EGT L  1, 4.1.2003, s.  1), särskilt artiklarna 3 och 5.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 Genomsnitt 2013, 2018 –2020INGA ÄRENDEN.
 
22 
 Diagram 18: Konkurrens : genomsnittlig handläggningstid för förfaranden vid nationella 
konkurrensmyndigheter 2020 (*)  (antal dagar) (källa: Europeiska kommissionen med 
Europeiska konkurrensnätverket)  
 
(*) Vissa medlemsstater har endast ett begränsat antal ärenden. Belgien:  Uppgifterna omfattar ett kartellbeslut  – 
1 045 dagar och fem interimistiska åtgärder. Total genomsnittlig längd för samtliga sex förfaranden – 2 015 dagar.  
Italien : Förfarande I833 – Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunic azioni – som 
inleddes av den italienska konkurrensmyndigheten enligt artikel 101 i EUF -fördraget – beaktas inte eftersom inga 
överträdelser av artikel 101 i EUF -fördraget konstaterades. Hänsyn ska tas till att en del medlemsstater räknar 
handläggningstiden  i antal dagar från olika utgångspunkter. De flesta medlemsstater betraktar ett mål som inlett när 
utredningen pågår. I Nederländerna  anses ett mål ha inletts när invändningen inges. I Tjeckien  och Slovakien  anses 
ett mål ha inletts när förvaltningsförfara ndet pågår. I det senare fallet är detta en mellanfas, dvs. tiden mellan 
inledandet av utredningen och den dag då invändningen inges. Det finns även ett antal faktorer att ta hänsyn till när 
det gäller handläggningstiden vid nationella konkurrensmyndighete r, bland annat målets natur och komplexitet, den 
tid det tar att inhämta ekonomiska uppgifter och slutföra den ekonomiska analysen, förlängda tidsfrister på parternas 
begäran och upprepade förhandlingar.  
– Elektronisk kommunikation – 
Syftet med EU:s lagst iftning om elektronisk kommunikation är att öka konkurrensen, bidra till 
utvecklingen av den inre marknaden samt generera investeringar, innovationer och tillväxt. De 
positiva effekterna för konsumenterna kan åstadkommas genom en ändamålsenlig tillämpning av 
denna lagstiftning, vilket kan leda till lägre priser för slutanvändarna och tjänster av bättre kvalitet. 
Diagram 19 visar den genomsnittliga handläggningstiden för rättslig prövning av nationella 
tillsynsmyndigheters beslut vid tillämpning av EU -lagsti ftningen om elektronisk 
kommunikation47. Detta omfattar ett stort antal olika ärenden, från mer komplicerade granskningar 
av marknadsanalyser till ärenden som har en mer direkt konsumentinriktning. Diagram 20 nedan 
visar den genomsnittliga handläggningstide n för förfaranden vid nationella tillsynsmyndigheters 
beslut vid tillämpning av EU -rätten.  
                                                           
47 Beräkningen har gjorts på grundval av handläggningstiden för överklaganden av beslut från nationella 
regleringsmyndigheter vid tillämpning av nationella lagar varigenom regleringsramen för elektronisk 
kommunikation införlivats (direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/20/EG 
(auktorisationsdirektivet), direktiv 2002/21/EG (ramdi rektivet) och direktiv 2002/22/EG (direktivet om 
samhällsomfattande tjänster)), samt övrig relevant EU -lagstiftning, exempelvis programmet för 
radiospektrumpolitik och kommissionens beslut om spektrum, med undantag av direktiv 2002/58/EG om integritet 
och elektronisk kommunikation.  
0200400600800100012001400160018002000
EEIEHRLTMT FINLDK ITPLLVESATSESKDEFRCZPTLURO SIBEELBGCYHU
2020INGA 
UPP-
GIFTER INGA ÄRENDEN.
 
23 
  
Diagram 19: Elektronisk kommunikation : genomsnittlig handläggningstid för rättslig 
prövning 2013, 2018 –2020  (*) (första instans/antal dagar) (källa: Europeiska kommissionen 
tillsammans med kommunikationskommittén)  
 
(*) Antalet mål varierar mellan medlemsstaterna . En tom kolumn visar att medlemsstaten inte har rapporterat några 
mål för detta år (utom för Portugal  2019 –2020 och Rumänien  som inte har lämnat uppgifter). I en del fall kan det begränsade 
antalet relevanta mål ( Bulgarien , Cypern , Malta , Nederländerna , Slovakien , Finland  och Sverige ) göra att enstaka exceptionellt 
långa eller korta mål påverkar uppgifter na för olika år och orsakar stora variationer mellan åren.  Danmark : ett domstolsliknande 
organ ansvarar i första instans för överklaganden. Estland: Den genomsnittliga handläggningstiden för rättslig prövning av beslut 
var 18 dagar 2013.  Spanien , Österrike  och Polen : olika domstolar för olika ärenden.  
Diagram 20: Elektronisk kommunikation : genomsnittlig handläggningstid för förfaranden 
vid nationella tillsynsmyndigheter 2015, 2018 –2020  (antal dagar) (källa: Europeiska 
kommissionen tillsammans med kommunikationskommittén)  
 
 
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 Genomsnitt 2013, 2018 –2020INGA 
ÄREN -
DEN.
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 Genomsnitt 2015, 2018 –2020INGA UPPGIFTER INGA 
ÄRENDEN.
 
24 
 – EU-varumärken – 
En effektiv tillämpning av lagstiftningen om immateriella rättigheter är central när det gäller att 
stimulera investeringar i innovationer. EU:s lagstiftning om EU -varumärken48 ger de nationella 
domstolarna en betydande roll där de agerar som EU -domstolar och fattar beslut som påverkar den 
inre marknaden. Diagram 21 visar de genomsnittliga handläggningstiderna för tvistemål mellan 
privata parter om EU -varumärkesintrång.  
Diagram 21: EU-varumärket : genomsnittlig handläggningstid för rättslig prövning av 
ärenden om EU -varumärkesintrång 2013, 2018 –2020  (*) (första instans/antal dagar) (källa: 
Europeiska kommissionen tillsammans med Europeiska observatoriet avseende intrång i 
immateriella rättigheter)  
 
(*) Frankrike , Italien , Litauen  och Luxemburg : Ett urval av ärenden har använts för att få fram uppgifter för vissa 
år. Danmark : Uppgifterna omfattar både ärenden som rör EU -varumärken och nationella varumärken inför Sjö - och 
handelsdomstolen. Inga uppgifter om genomsnittlig längd för 2018 och 2019 på grund av ändringar i 
datainsamlingssystemet.  Grekland : Uppgifter baserade på den viktade genomsnittliga längden från två domstolar. 
Spanien : Ärenden avseende andra immateriella rättigheter har tagits med i beräkningen av genomsnittlig längd.  
– Konsumentskydd – 
En effektiv tillämpning av konsumentlagstiftning en garanterar att konsumenterna kan åtnjuta sina 
rättigheter och att företag som begår överträdelser av konsumentskyddslagstiftningen inte gynnas 
otillbörligt. Konsumentskyddsmyndigheter och domstolar har en viktig roll när det gäller att 
tillämpa EU:s kon sumentlagstiftning49 i de olika nationella tillsynssystemen. I diagram 22 anges 
den genomsnittliga handläggningstiden för rättslig prövning av konsumentskyddsmyndigheters 
beslut vid tillämpning av EU -lagstiftningen.  
                                                           
48 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU -varumärken (EUT L  154, 
16.6.2017, s.  1). 
49 Diagrammen 22 och 23 avser tillämpningen av direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal (93/13/EEG ), 
direktivet om försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier (1999/44/EG), direktivet om 
otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG), direktivet om konsumenträttigheter (2011/83/EU) samt de nationella 
genomförandebestämmelserna.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 Genomsnitt 2013, 2018 –2020INGA 
UPP-
GIFTER
 
25 
 En effektiv tillämpning av lagstiftninge n för konsumenter eller företag kan betyda att en kedja av 
aktörer blir involverade, såväl domstolar som administrativa myndigheter. För att ytterligare 
klargöra denna kedja presenteras uppgifter om konsumentskyddsmyndigheternas 
handläggningstid. Av diagra m 23 framgår de nationella konsumentskyddsmyndigheternas 
genomsnittliga handläggningstider för förvaltningsbeslut 2014 och 2018 –2020. Relevanta beslut 
avser bland annat beslut om överträdelser av konsumentlagstiftningen, interimistiska åtgärder, 
föreläggan den om att upphöra med överträdelsen och att avhålla sig från framtida överträdelser, 
inledande av rättsliga förfaranden och avslutande av ärenden.  
Diagram 22: Konsumentskydd : genomsnittlig handläggningstid för rättslig prövning  2013, 
2018 – 2020 (*) (första instans/i dagar) (källa: Europeiska kommissionen tillsammans med 
nätverket för konsumentskyddssamarbete)  
 
(*) Tyskland , Luxemburg , Österrike : scenariot är inte tillämpligt eftersom konsumentskyddsmyndigheterna inte har 
befogenheter att fatta beslut om överträdelser av relevanta konsumentskyddsbestämmelser. Antalet relevanta ärenden 
för 2020 var begränsat (mindre än fem) i Irland  och Finland . Grekland  och Rumänien  lämnade en uppskattning av 
den genomsnittliga handläggningstiden för vissa år.   
 
  
0200400600800100012001400160018002000
SEHULTEEHRPTBGESRODKNLSKSILVFIITFRCZPLCYELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 Genomsnitt 2013, 2018, 2019, 2020INGA
UPP-
GIFTER
 
26 
 Diagram 23: Konsumentskydd : genomsnittlig handläggningstid för 
konsumentskyddsmyndigheternas administrativa beslut  2014 2018 –2020 (*) (första 
instans/antal dagar) (källa: Europeiska kommissionen tillsammans med nätverket för 
konsumentskyddssamarbete)  
 
(*) Tyskland , Luxemburg , Österrike : scenariot är inte tillämpligt eftersom konsumentskyddsmyndigheterna inte har 
befogenheter att fatta beslut om överträdelser av relevanta konsumentskyddsbestämmelser. Danmark , Grekland , 
Frankrike , Rumänien  och Finland lämnade en uppskattning av den genomsnittliga handläggningstiden för vissa år.  
– Penningtvätt – 
Effektiva åtgärder mot penningtvätt bidrar givetvis till brottsbekämpningen, men är också 
avgörande för de finansiella institutens sundhet, integritet och stabilitet, tilltron till det finansiella 
systemet och rättvis konkurrens på den inre marknaden50. Penningtvätt kan motverka utländska 
investeringar, snedvrida de internationella kapitalflödena och ha negativ inverkan på ett lands 
makroekonomiska situation. Detta kan resultera i lägre välfärd och därmed dränera mer produktiv 
verksamhet på resurser51. Enligt direktivet om bekämpni ng av penningtvätt ska medlemsstaterna 
föra statistik om effektiviteten hos sina system för bekämpning av penningtvätt eller finansiering 
av terrorism52. I samarbete med medlemsstaterna har uppgifter om de rättsliga skedena i de 
nationella systemen mot penn ingtvätt samlats in via ett aktualiserat frågeformulär. Diagram 24 
visar den genomsnittliga handläggningstiden för förstainstansärenden som rör penningtvättbrott.  
                                                           
50 Skäl 2 i E uropaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra 
att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism.  
51  IMF:s faktablad av den 8 mars 2018: https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism   
52 Artikel 44.1 i direkti v (EU) 2015/849. Se även den ändrade artikel 44 i direktiv (EU) 2018/843 som trädde i kraft 
i juni 2018 och skulle ha införlivats av medlemsstaterna senast i januari 2020.  
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZIEPTSEITCYDKELLVHUNLFIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 Genomsnitt 2014, 2018, 2019, 2020INGA
UPP-
GIFTER
 
27 
 Diagram 24: Penningtvätt : genomsnittlig handläggningstid för domstolsärenden 2014 , 2018–
2020  (*) (första instans/antal dagar) (källa: Europeiska kommissionen och expertgruppen för 
frågor som rör penningtvätt och finansiering av terrorism)  
 
(*) Uppgifter saknas för 2020: Belgien, Tyskland, Estland, Irland, Kroatien,  Polen  och Portugal .Bulgarien : Den genomsnittliga 
handläggningstiden beräknas i månader, från den dag domstolsärende inleds till beslutsdagen.  Spanien, Nederländerna : 
Uppskattad handläggningstid. Tjeckien : Handläggningstiden anges i månader. Ungern : Det genomsnittliga antalet dagar 
beräknades endast baserat på antalet ärenden med fällande dom. Portugal : Det genomsnittliga antalet dagar beräknades  baserat 
på ett urval . Italien:  Uppgifterna omfattar både rättegångsärenden och förberedande domstolsförh andlingar. Cypern : Ärenden 
som rör grova brott inför domstolen för grövre brott prövas i genomsnitt inom ett år. För mindre grova brott inför 
distriktsdomstolarna tar det längre tid innan de prövas. Slovakien* : Uppgifterna motsvarar den genomsnittliga 
hand läggningstiden totalt, inbegripet vid appellationsdomstol.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 Genomsnitt 2014, 2018 –2020INGA 
UPP-
GIFTER
3.1.4  Sammanfattning av rättssystemens effektivitet  
Ett effektivt rättssystem kan hantera ärendebelastningen och eftersläpande mål och utfärdar 
beslut utan onödigt dröjsmål. De viktigaste indikator er som använts i resultattavlan för att 
övervaka rättssystemens effektivitet är handläggningstiden  (uppskattad eller genomsnittlig tid 
i antal dagar som behövs för att avgöra ett mål), avslutandegraden  (förhållandet mellan antalet 
mål som avgjorts i förhål lande till inkommande mål) och antalet pågående mål  (som ännu inte 
färdigbehandlats i slutet av året).  
Allmänna uppgifter om effektivitet  
Resultattavlan för 2022 innehåller uppgifter om effektiviteten under åtta års tid (2012 –2020). 
Tidsspannet gör det möjligt att se vissa tendenser och att ta hänsyn till att det ofta tar tid innan 
effekterna av rättsliga reformer visar sig.  
Baserat på de tillgängliga uppgifterna om civilrättsliga mål, handelsmål och förvaltningsmål 
från 2012 till 2020 var tendenserna me stadels positiva. Vissa medlemsstaters allmänna uppgifter 
 
28 
                                                            
53 Kroatien, Italien, Cypern, Ungern, Malta, Polen, Portugal och Slovakien, som mott og landsspecifika 
rekommendationer under den europeiska planeringsterminen 2020, och Belgien, Bulgarien, Irland, Grekland, 
Spanien, Rumänien och Slovenien, vars utmaningar återspeglas i skälen i de landsspecifika rekommendationerna 
för 2020 och i respektiv e landsrapport.  
Variationerna mellan resultaten för de åtta analyserade åren kan förklaras med sammanhangsberoende faktorer 
(det är inte ovanligt att antalet inkommande mål varierar med över 10  %) eller systembrister (bristande flexibilitet 
och reaktionsf örmåga eller inkonsekvenser i reformarbetet).  visar dock en negativ effekt på effektiviteten för 2020. Detta kan ha orsakats av covid -19-
pandemin och är därför en tillfällig tendens.  
En viss positiv utveckling kan observeras i några av de medle msstater som har ansetts stå inför 
särskilda utmaningar enligt den europeiska planeringsterminen (53): 
 I några av dessa medlemsstaten har handläggningstiden i domstolsförfaranden i första 
instans  baserat på befintliga uppgifter och trots covid -19-pandemin, fortsatt att minska eller 
legat på en stabil nivå sedan 2012 i den breda kategorin ”alla mål” (diagram 6) och i 
”civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål” (diagram 7). För ungefär hälften av de berörda 
medlemsstaterna visar diagrammen 6 och 7 ökade ha ndläggningstider, ibland över 2012 års 
nivåer. I förvaltningsmål (diagram 9) har handläggningstiden minskat eller legat på en stabil 
nivå sedan 2012 i ungefär hälften av dessa medlemsstater. Överlag ökade 
handläggningstiden för förvaltningsmål i ungefär hä lften av medlemsstaterna under 2020.  
 I resultattavlan presenteras uppgifter om handläggningstiden i samtliga 
domstolsinstanser  för civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagram 8) och 
förvaltningsmål (diagram 10). Uppgifterna visar att i några av de medlemsstater som 
konstaterats stå inför utmaningar när det gäller handläggningstidens längd vid domstolar i 
första instans har effektiviteten förbättrats i högre instanser. I vissa andra medlemsstater 
som har problem är handläggningstiden dock längre i  högre instanser än i domstolarna i 
första instans.  
 I den breda kategorin ”alla mål” och kategorin civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål 
(diagrammen 11 och 12) har det totala antalet medlemsstater med en avslutandegrad  på 
mer än 100  % minskat sedan  förra året och ligger närmare 2012 års nivåer. Under 2020 
rapporterade majoriteten av medlemsstaterna, inklusive de flesta av dem som brottas med 
problem, en hög avslutandegrad (över 97  %). Detta innebär att domstolarna generellt sett är 
kapabla att hante ra inkommande mål inom dessa kategorier. I förvaltningsmål (diagram 13) 
kan större variationer i avslutandegraden konstateras mellan olika år. Även om den på det 
hela taget är fortsatt lägre än inom andra kategorier av mål fortsätter vissa medlemsstater at t 
göra goda framsteg. Över hälften av de medlemsstater som står inför utmaningar rapporterar 
en ökning av avslutandegraden för förvaltningsmål sedan 2012.  
 Sedan 2012 har situationen varit stabil eller fortsätter att förbättras i nästan alla de 
medlemsstat er som står inför de största utmaningarna när det gäller eftersläpningen , 
oavsett kategori av mål. Antalet pågående mål ökade i en del av medlemsstaterna under 
2020. Andra medlemsstater dock lyckats minska antalet pågående mål betydligt, både vad 
gäller ci vilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagram 15) och förvaltningsmål 
(diagram 16). Betydande skillnader kvarstår dock mellan de medlemsstater som har 
förhållandevis få pågående mål och de som har ett stort antal pågående mål.  
 
29 
 Effektivitet inom särs kilda områden av EU -rätten  
Uppgifterna om den genomsnittliga handläggningstiden inom särskilda områden av EU -rätten 
(diagrammen 17 –24) ger en uppfattning om hur rättssystemen fungerar vid konkreta typer av 
företagsrelaterade tvister.  
Uppgifter om effektiviteten inom särskilda rättsområden samlas in utifrån väldefinierade 
scenarier, så antalet relevanta ärenden kan uppfattas som lågt. Dessa uppgifter avser dock den 
faktiska genomsnittliga handläggningstiden för alla relevanta mål inom särskilda områ den under 
ett visst år, jämfört med den beräknade handläggningstid som anges i de allmänna uppgifterna 
om effektivitet. Det bör därför noteras att flera medlemsstater som inte förefaller stå inför 
utmaningar baserat på de allmänna uppgifterna om effektivit et uppger att de har en betydligt 
längre genomsnittlig handläggningstid på särskilda områden inom EU -rätten. Samtidigt kan 
handläggningstiden inom olika specifika områden variera kraftigt i en och samma medlemsstat.  
Slutligen har två nya diagram införts för att ge insikt i den administrativa effektiviteten inom 
fler områden av EU -rätten. Diagrammen visar handläggningstiden för administrativa 
förfaranden rörande elektronisk kommunikation vid nationella konkurrensmyndigheter och 
tillsynsmyndigheter. Effekti vitet i hela tillämpningskedjan, inklusive förvaltnings - och 
domstolsförfaranden, bidrar till ett positivt företags - och investeringsklimat genom att 
säkerställa snabba avgöranden i ärenden och att parterna kan utöva sina rättigheter.  
Siffrorna för särskil da EU -rättsliga områden visar följande tendenser:  
 Vad gäller rättslig prövning av konkurrensärenden  (diagram 17) ökade den totala 
ärendebelastningen för domstolarna i medlemsstaterna. Handläggningstiden minskade eller 
låg kvar på en stabil nivå i sex medle msstater, medan den ökade i fem andra medlemsstater. 
Trots denna svagt positiva trend rapporterade tre medlemsstater en genomsnittlig 
handläggningstid på mer än 1  000 dagar 2020. Vad gäller förfaranden vid de nationella 
konkurrensmyndigheterna  rapporterade  tio medlemsstater att förfarandena tog mindre än 
1 000 dagar. En del medlemsstater som har problem med effektiviteten i rättslig prövning 
av konkurrensärenden hör till de mest effektiva när det gäller förfaranden vid de nationella 
konkurrensmyndigheterna.   
 Vad gäller elektronisk kommunikation  (diagram 19) minskade domstolarnas 
ärendebelastning jämfört med tidigare år, vilket innebar att den positiva trenden fortsatte 
avseende de längre handläggningstider som observerats under 2019. Under 2020 
rapporterade de flesta av medlemsstaterna en minskning av de genomsnittliga 
handläggningstiderna eller stabila siffror jämfört med 2019. Endast ett fåtal medlemsstater 
rapporterade ökningar. Det nya diagrammet om effektiviteten i fråga om nationella 
tillsynsmyndigheter  som handlägger ärenden om elektronisk kommunikation  (diagram 
20) visar att den genomsnittliga handläggningstiden är förhållandevis stabil i några av 
medlemsstaterna. Överlag finns det dock ingen tydlig trend för de år som det finns uppgifter 
för. 
 När det gäller EU-varumärkesintrång  (diagram 21) minskade ärendebelastningen överlag 
under 2020. De flesta medlemsstaterna lyckades bättre med att hantera ärendebelastningen 
och rapporterade minskade eller stabila handläggningstider, medan den genomsnittliga 
handl äggningstiden ökade markant i sex medlemsstater.  
 
30 
   
                                                           
54  Genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1673 av den 23 oktober 2018 om bekämpande av 
penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser undanröjs rättsliga hinder som kan fördröja lagföring, såsom att 
lagföring av penningtvättbrott kan inledas först när förfarandet gällande förbrottet har avslutats. Medlemsstaterna 
skulle införliva direktivet före den 8 december 2020.   Den eventuella sammantagna effekten av tillämpningskedjan som utgörs av såväl 
förvaltnings - som domstolsförfaranden redovisas inom området för EU:s 
konsumentlagstiftning  (diagrammen 22 och 23). Under 2020 r apporterade sex 
medlemsstater att deras konsumentskyddsmyndigheter i genomsnitt fattade beslut i ärenden 
som omfattas EU:s konsumentlagstiftning på mindre än tre månader, medan det tog längre 
än sex månader i sex medlemsstater I de fall konsumentskyddsmynd igheternas beslut 
överklagades i domstol varierade trenderna för handläggningstid för rättslig prövning av 
förvaltningsbeslut under 2020, med ökningar i åtta medlemsstater och minskningar i fyra 
andra medlemsstater jämfört med 2019. I två medlemsstater är den genomsnittliga 
handläggningstiden för rättslig omprövning fortfarande längre än 1  000 dagar.  
 Effektiva åtgärder mot penningtvätt  är avgörande för att skydda det finansiella systemet, 
säkerställa rättvis konkurrens och förhindra negativa ekonomiska kon sekvenser. 
Utmaningar i form av handläggningstid för penningtvättbrott kan påverka effektiviteten i 
kampen mot penningtvätt. I diagram 24 anges aktualiserade uppgifter om 
handläggningstiden för ärenden som rör penningtvättbrott. Det visar att den genomsnit tliga 
handläggningstiden för förstainstansärenden är ett år i över hälften av medlemsstaterna, 
medan den är ungefär två år i genomsnitt i flera medlemsstater54. 
 
 
31 
 3.2 Rättssystemens kvalitet  
Det finns ingen universalmetod för att mäta kvaliteten i rättssystemen. Resultattavlan för 2022 
fortsätter att undersöka faktorer som allmänt anses vara relevanta för att förbättra rättssystemens 
kvalitet. Faktorerna delas in i fyra kategorier:  
1) Tillgång till rättslig prövning för enskilda och företag.  
2) Lämp liga finansiella resurser och personalresurser.  
3) Tillgång till verktyg för bedömning.  
4) Digitalisering.  
3.2.1 Tillgänglighet  
Det krävs tillgänglighet i hela rättskipningskedjan för att göra det möjligt för människor att få 
relevant information – om rätt sväsendet, om hur man väcker talan och de relaterade ekonomiska 
aspekterna och om hur handläggningen fortskrider fram till förfarandets slutskede – och få tillgång 
till domen på internet.  
– Rättshjälp, domstolsavgifter och juridiska kostnader – 
Rättegångskostnader är en viktig faktor som avgör tillgången till rättslig prövning. Höga 
rättegångskostnader, inbegripet domstolsavgifter55 och juridiska kostnader56, kan hindra tillgången 
till rättslig prövning. Rättegångskostnader i civilrättsliga och han delsrättsliga mål är inte 
harmoniserade på EU -nivå.  De regleras i den nationella lagstiftningen och varierar därför mellan 
medlemsstaterna.  
Tillgång till rättshjälp är en grundläggande rättighet som är inskriven i Europeiska unionens stadga 
om de grundläg gande rättigheterna57. Rättshjälp ger tillgång till rättslig prövning för dem som inte 
kan betala rättegångskostnaderna. De flesta medlemsstater beviljar rättshjälp baserat på de 
sökandes inkomster58. 
Av diagram 25 framgår tillgängligheten till fullständig e ller partiell rättshjälp för ett scenario med 
en fordran på 6  000 euro. I diagrammet jämförs inkomstgränserna för beviljande av rättshjälp 
uttryckt som en procentandel av Eurostats tröskelvärde för fattigdomsrisk i varje medlemsstat59. 
                                                           
55  Domstolsavgifter avser det belopp som ska betalas för att inleda andra fö rfaranden än straffrättsliga förfaranden 
vid en domstolsinstans. 
56  Juridiska kostnader är det arvode som advokater tar ut av sina klienter.  
57 Artikel 47.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.  
58 Medlemsstaterna använder olika met oder för att fastställa gränsen för att vara berättigad till rättshjälp, t.ex. olika 
referensperioder (månatliga/årliga inkomster). Omkring hälften av medlemsstaterna har också gränser för de 
sökandes förmögenhet. Detta beaktas inte i denna siffra. I Belgi en, Bulgarien, Irland, Spanien, Frankrike, Kroatien, 
Ungern, Litauen, Luxemburg, Nederländerna och Portugal är vissa grupper av personer (t.ex. personer som får 
vissa förmåner) automatiskt berättigade till rättshjälp i civilrättsliga och handelsrättsliga t vister. Ytterligare 
kriterier som medlemsstaterna kan använda, såsom sakförhållandena i målet, återspeglas inte i diagrammet. Även 
om det inte direkt rör denna (diagram bör det noteras att rättshjälpen i flera medlemsstater (Österrike, Tjeckien, 
Tyskland, Danmark, Italien, Nederländerna, Polen och Slovenien) inte är begränsad till fysiska personer.  
59 För att samla in jämförbara data har Eurostats tröskelvärde för fattigdomsrisk för varje medlemsstat räknats om 
till månadsinkomst. Gränsen för fattigdomsrisk har fastställts till 60  % av den nationella jämförliga disponibla 
medianinkomsten. Europeisk undersökning om inkomst - och levnadsvillkor, Eurostats tabell ilc_li01, 
https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en . 
 
32 
 Om gränsen för rättsh jälp visas som 20  % betyder det till exempel att en sökande vars inkomst är 
20 % högre än Eurostats tröskelvärde för fattigdomsrisk i sökandens medlemsstat ändå kan erhålla 
rättshjälp. Om gränsen för rättshjälp visas som ett värde under 0 betyder det därem ot att en person 
med en inkomst under tröskelvärdet för fattigdomsrisk eventuellt inte är berättigad till rättshjälp.  
Vissa medlemsstater använder två rättshjälpssystem – ett som täcker 100  % av kostnaderna i 
samband med tvister (fullständig rättshjälp) oc h ett som täcker delar av kostnaderna (partiell 
rättshjälp) – med olika kriterier för vem som är berättigad till rättshjälp enligt respektive system. I 
andra medlemsstater finns endast ett system för fullständig rättshjälp eller ett system för partiell 
rättshjälp.  
Diagram 25: Inkomstgräns för rättshjälp i ett specifikt konsumentmål 2021 (*) (skillnader i 
% jämfört med Eurostats fattigdomströskel) (källa: Europeiska kommissionen med Rådet för 
advokatsamfunden i Europeiska unionen (CCBE)60)  
 
(*) Estland:  Beslut om att bevilja rättshjälp baseras inte på sökandens ekonomiska resurser. Irland:  För rättshjälp 
tas hänsyn även till sökandens disponibla tillgångar. Cypern : Uppgifter för 2020. Malta : Uppgifter för 2020. 
Lettland : tröskelvärdena varierar beroende på kommun. Diagrammet visar den övre gränsen. Portugal : Beslut om 
beviljande av rättshjälp fattas av den offentliga förvaltningen. Socialförsäkringsministern bedömer de sökandes 
ekonomiska förhållanden enligt lagen. Rumän ien: Uppgifter för 2020.  
De flesta medlemsstater kräver att parterna ska betala en domstolsavgift i samband med att ett 
rättsligt förfarande inleds. Mottagarna av rättshjälp är ofta befriade från att betala domstolsavgifter. 
Endast Bulgarien, Estland, Irla nd, Nederländerna, Polen och Slovenien kräver att mottagare av 
rättshjälp ska betala en domstolsavgift. I Tjeckien beslutar en domstol från fall till fall om huruvida 
mottagare av rättshjälp ska befrias från att betala domstolsavgifter. I Luxemburg behöver  
målsägande som är berättigade till rättshjälp inte betala en avgift till exekutionstjänstemannen. I 
diagram 26 jämförs domstolsavgifterna som andel av fordringsbeloppet i två scenarier. Om 
domstolsavgiften till exempel visas som 10  % av en fordran på 6  000 euro i diagrammet måste 
                                                           
60 Uppgifterna för 2021 har samlats in med hjälp av ett frågeformulär som har besvarats av CCBE:s medlemmar och 
som grundade sig på följande specifika scenario: en tvist mella n en konsument och ett företag (med två olika 
fordringsbelopp: 6  000 euro respektive Eurostats gräns för risk för fattigdom i varje medlemsstat). Eftersom 
villkoren för rättshjälp är beroende av den sökandes situation användes följande scenario: den sökand e är en 
ensamstående 35 -åring utan underhållsberättigade personer eller rättsskyddsförsäkring som har en fast inkomst 
och hyr en lägenhet. 
-70%-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES EL ITDE BE LV LTNL SE IE SIMT BG LU FISK FRHR RO HU CZ AT PL EECY PT
Fullständig rättshjälp Partiell rättshjälp0%DOMSTOLENS 
GOTTFINNANDE
INGEN RÄTTSHJÄLP I 
SCENARIOT
PARTIELLT 
 
33 
 konsumenten betala 600 euro för att det rättsliga förfarandet ska inledas. Det låga 
fordringsbeloppet bygger på Eurostats gräns för risk för fattigdom för varje medlemsstat.  
Diagram 26: Domstolsavgift för att inleda ett rättsligt förfarande i ett specifikt 
konsumentärende 2021 (*) (domstolsavgiftens nivå som andel av fordringsbeloppet) (källa: 
Europeiska kommissionen med Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen (CCBE)61) 
 
(*) Med ”ett lågt fordringsbelopp” avses en fordran som motsvarar Eurostats fattigdomströskel för en enskild person 
i varje medlemsstat omräknad till månadsinkomst (t.ex. varierade detta belopp 2019 från 193 euro i Rumänien  till 
1 824 euro i Luxemburg ). Spanien , Portugal : Inga uppgifter lämnades. Bulgarien , Rumänien : Uppgifter från 2020 
för domstolsavgifter avseende ett fordringsbelopp på 6  000 euro. Ingen uppgift om domstolsavgifter för ett lågt 
fordringsbelopp har lämnats. Cypern : Uppgifter för 2020. Luxemburg : Parten i målet måste betala en avgift till 
exekutionstjänstemannen för att väcka talan som kärande om han eller hon inte är berättigad till rättshjälp. Malta : 
Uppgifter för 2020. Nederländerna:  Domstolsavgifter för en inkomst på mer än 2  383 euro/månad.  Österrike : Den 
högsta domstolsavgiften beror på domstolsinstans. Sverige : Domstolsavgifterna varierar i tvistemål beroende på typ 
av ärende. För tvister där fordringsbeloppet är lägre än 2  339 euro uppgår domstolsavgiften till 88 euro. För mål där  
fordringsbeloppet är högre än 2  339 euro uppgår domstolsavgiften till 275 euro. För andra typer av fordringar gäller 
andra domstolsavgifter.  
Effektivt genomförande av avtal är av grundläggande betydelse för ekonomin. Sannolikheten att 
få de faktiska rätte gångskostnaderna återbetalda stärker borgenärens ställning när han eller hon 
vill genomdriva ett avtal. Som kärande ska borgenären vanligen betala en rättegångsavgift för att 
väcka talan vid domstolen. Domstolarna ålägger vanligen svarande som förlorar sit t mål att 
återbetala hela den domstolsavgift som den vinnande käranden har betalat. Av diagram 27 framgår 
domstolsavgiften för att inleda ett rättsligt förfarande i ett specifikt handelsrättsligt mål mellan två 
företag rörande en gränsöverskridande kommers iell tvist om genomdrivande av ett avtal, med ett 
fordringsbelopp på 20  000 euro.  
                                                           
61 Uppgifterna avser gällande inkomsttrösklar 2020 och har samlats in med hjälp av ett frågeformulär som har 
besvarats  av CCBE:s medlemmar och som grundade sig på följande specifika scenario: en konsumenttvist mellan 
en privatperson och ett företag (med två olika fordringsbelopp: 6  000 euro respektive Eurostats gräns för risk för 
fattigdom i varje medlemsstat). 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FRBE ITMTSKLT IEDKLUNLSECZATPL SIHU ELLVDEEEHR FICYBGROESPT
Domstolsavgift för en fordran på 6 000 euro (i %)
Domstolsavgift för ett lågt fordringsbelopp (*) (i %)I
N
G
AINGA 
UPP-
GIFTER
 
34 
 Diagram 27: Domstolsavgift för att inleda rättsliga förfaranden i ett handelsrättsligt mål 
2021 (*) (i euro) (källa: Europeiska kommissionen med CCBE62) 
 
(*) Cypern, Luxemburg, Malta, Polen, Rumänien . Uppgifter för 2020. Grekland, Spanien : (*) Återbetalning av 
domstolsavgifter beslutas från fall till fall. Ungern:  Den vinnande parten får inte tillbaka hela beloppet för 
domstolsavgifterna.  
Det är vanligt att svaranden betalar kostnaderna för sin advokat, inte bara avseende 
rättegångsförfarandet, utan även under den förberedande fasen inför rättegången. När det gäller 
återbetalning tillämpar de flesta medlemsstater regeln att den förlorande p arten förväntas bära 
såväl sina egna som den vinnande partens juridiska kostnader. Denna regel leder till att talan väcks 
i färre fall när det gäller mål där sannolikheten att vinna är lägre, men främjar mål där 
sannolikheten att vinna är stor. Av diagram 28 framgår det belopp som domstolen beviljar en 
vinnande kärande i ett handelsrättsligt mål (se fotnot 62).  
Tre huvudsakliga avgiftssystem kan urskiljas:  
1) I medlemsstater med ett lagstadgat avgiftssystem beror återbetalningen av juridiska kostnader 
på nivån för den lagstadgade avgift som har fastställts för advokatens arbete, som varierar betydligt 
mellan medlemsstaterna.  
2) I medlemsstater som inte har ett lagstadgat avgiftssystem återbetalas den juridiska kostnaden 
antingen helt (Portugal och Finland ) eller delvis (Lettland och Luxemburg).  
3) I ett antal medlemsstater är det domstolen som beslutar om återbetalning från fall till fall.  
                                                           
62 Uppgifte rna för har samlats in med hjälp av ett frågeformulär som har besvarats av CCBE:s medlemmar och som 
grundade sig på det scenario som beskrivs ovan. CCBE -medlemmarna ombads inkomma med uppgifter om den 
rättegångsavgift som ska betalas för att väcka talan i målet i detta scenario.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTI
N
G
AI
N
G
A
U
P
P
G
I
F
T
E
R
 
35 
 Diagram 28: Möjligheter att få juridiska kostnader återbetalda i ett handelsrättsligt mål 
2021 (*) (i euro) (källa: Europeiska kommissionen med Rådet för advokatsamfunden i Europeiska 
unionen (CCBE)63)  
 
(*) I denna siffra omfattar juridiska kostnader inte administr ationskostnader och moms om moms ska betalas. De 
hypotetiska juridiska kostnaderna för scenariots rättegångsförfarande uppgår till 1  650 euro. Fullständig 
återbetalning i system utan lagstadgade avgifter innebär att detta belopp (1  650 euro) kan återbetala s. Medlemsstater 
som tillämpar partiell återbetalning (Lettland och Luxemburg) anges efter storleken på de juridiska kostnader som 
kan återbetalas (från högsta till lägsta, beloppen sträcker sig från 2  200 till 660 euro). Diagrammet innehåller inte 
uppgift er om huruvida juridiska kostnader för förfarandet före rättegången är återbetalningsbara, eftersom detta inte 
föreskrivs i alla medlemsstater. Italien : Lagstadgad avgift (3  235 euro i scenariot), men domstolen kan besluta om 
återbetalning inom ett fastställt intervall. Litauen : Beslutet fattas av domstolen enligt vägledning från 
justitieministeriet. Det högsta beloppet i scenariot skulle vara 3  350 euro . Ungern : Det finns två scenarier: 1) 
Domstolen kan besluta att den vinnande parten ska få tillbaka hela beloppet för sina juridiska kostnader utifrån 
överenskommelsen om juridiska kostnader mellan advokat och klient. 2) Domstolen kan ta hänsyn till det la gstadgade 
avgiftssystemet och besluta att den vinnande parten endast ska få tillbaka en del av sina juridiska kostnader trots 
överenskommelsen mellan advokat och klient. Malta : Timarvode tillämpas inte i Malta, återbetalning beslutas på 
grundval av värdet på fordran.  Österrike : Scenariot går inte att tillämpa fullständigt på Österrikes 
återbetalningssystem. Polen : Det lägsta avgiftsbeloppet fastställs i lag och beror på värdet av föremålet för talan. 
Domstolen kan besluta att göra undantag från avgiftskrave t eller att den lägsta avgiften ska betalas (om avgiften höjs 
på grund av särskilda omständigheter i relevant lagstiftning).  
  
                                                           
63 Uppgifterna har samlats in med hjälp av ett frågeformulär som har besvarats av CCBE:s medlemmar som baserades 
på samma scenario som i diagram 27 (se fotnot 62). Följande scenario används som grund för att beräkna de 
juridiska kos tnaderna: det företag som ville genomdriva avtalet anlitade en specialiserad och erfaren advokat som 
utförde följande uppgifter: Under förfarandet före rättegången: tre timmars arbete, ett dokument utarbetat för ett 
timarvode på 200 euro (totalt 600 euro).  Under rättegångsförfarandet: elva timmars arbete, tre dokument 
utarbetade, två domstolsförhandlingar, för ett timarvode på 200 euro netto (totalt 2  200 euro). CCBE -
medlemmarna ombads att inkomma med uppgifter om a) den lagstadgade avgiften för arbetet und er förfarandet 
före rättegången, i förekommande fall, och b) de juridiska kostnader som domstolen rimligen kunde ålägga den 
förlorande parten att betala tillbaka. (De hypotetiska juridiska kostnaderna per timme har ändrats jämfört med 
resultattavlan 2020. Svaren är därför inte jämförbara.)  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHREL SIDEMT PT FILVLUBEDKEE IEESFR ITLTHU PLROSEBG
Belopp av domstolsavgift som den vinnande parten får tillbaka för rättstjänster under rättstvistenDOMSTOLENS GOTTFINNANDEI
N
G
A
U
P
P
G
I
F
T
E
RPARTIELL 
ÅTERBE -
TALNING 
AV DOM -
STOLS -
AVGIFTEN 
TILL DEN 
VINNAN -
DE 
PARTEN FULL -
STÄNDIG 
ÅTERBETA
LNING AV 
DOM-
STOLS -
AVGIFTEN 
TILL DEN 
VINNAN -
DE PARTEN Lagstadgat avgiftssystem Inget lagstadgat avgiftssystem
 
36 
 – Tillgång till alternativa tvistlösningsmetoder  – 
Diagram 29 visar medlemsstaternas insatser för att främja frivillig användning av alternativa 
tvistlösningsmetoder genom särskilda incitament. Incitamenten kan variera beroende på 
rättsområde64.  
Diagram 29: Främjande av och incitament för att använda alternativa tvistlösningsmetoder  
2021 (*) (källa: (Europeiska kommissionen65) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 68 poäng. Aggregerade indikatorer som grundas på följande uppgifter: 1) Webbplats med 
information om alternativ tvistlösning. 2) Mediekampanjer. 3) Broschyrer till allmänheten. 4) Domstolens anordnar 
på begäran särskilda informati onsmöten om alternativ tvistlösning. 5) Samordnare för alternativ tvistlösning/medling 
vid domstol. 6) Offentliggörande av utvärderingar om användningen av alternativ tvistlösning. 7) Offentliggörande 
av statistik om användningen av alternativ tvistlösning . 8) Ersättning för kostnader för alternativ tvistlösning som helt 
eller delvis täcks av rättshjälp. 9) Fullständig eller partiell återbetalning av domstolsavgifter, även stämpelavgifter, 
om alternativ tvistlösning lyckas. 10) Inget krav på advokat för alt ernativa tvistlösningsförfaranden. 11) Domare kan 
agera medlare. 12) Avtalet mellan parterna blir verkställbart genom domstolens försorg. 13) Möjlighet att inleda 
förfaranden/inge en fordran och lämna in skriftliga bevis på nätet. 14) Parterna kan underrät tas om inledandet och 
om olika steg i förfarandet på elektronisk väg. 15) Möjlighet att betala tillämpliga avgifter via nätet. 16) Användning 
av teknik (tillämpningar med artificiell intelligens, chattbottar) för att underlätta inlämning och lösning av tvi ster och 
17) andra medel. För var och en av dessa 17 indikatorer gavs en poäng för varje rättsområde. Irland : 
Förvaltningsrättsliga mål ingår i kategorin civilrättsliga/handelsrättsliga mål. Grekland : Alternativ tvistlösning 
förekommer i förfarandet för of fentlig upphandling vid appellationsdomstolar för förvaltningsrättsliga ärenden.  
Spanien : Alternativ tvistlösning är obligatoriskt i arbetsrättsliga ärenden . Portugal : För domstolsavgifterna i 
civilrättsliga och handelsrättsliga tvister ersätts endast för förfaranden inför fredsdomare. Slovakien : Den slovakiska 
rättsordningen stöder inte användning av alternativ tvistlösning för förvaltningsrättsliga ändamål. Finland : 
Konsument - och arbetsrättsliga tvister anses också utgöra civilrättsliga mål. Sverige : Dom arna har utrymme för eget 
skön i fråga om alternativ tvistlösning; att försöka få till uppgörelser i godo är en obligatorisk uppgift för domaren, 
när så inte är olämpligt.  
                                                           
64 Sätten att främja och skapa incitament för att använda alternativa tvistlösningsmetoder omfattar inte obligatoriska 
krav på alternativ tvistlösning innan ett ärende kan behandlas i domstol, eftersom det är tveksamt om s ådana krav 
är förenliga med rätten till ett effektivt rättsmedel som fastställs i EU -stadgan om de grundläggande rättigheterna.  
65 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Civil- och handelsrättsliga tvister Arbetsrättsliga tvister
Konsumenttvister Förvaltningsrättsliga tvister
 
37 
 – Särskilda arrangemang för tillgång till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning – 
Som parter i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning66 är EU och 
alla dess medlemsstater skyldiga att se till att personer med funktionsnedsättning har effektiv 
tillgång till rättslig prövning genom att säkerställa lämpliga lokaler i fråga om  jämlikhet och icke -
diskriminering. De stater som anslutit sig till konventionen  ska även säkerställa tillgänglighet, 
bland annat kommunikation och information, och bekräfta deras rätt till likhet inför lagen. Diagram 
30 visar utvalda särskilda arrangemang i detta sammanhang, t.ex. tillhandahållande av information 
i tillgä ngliga format, tillgång till information i särskilda format på begäran och tillgång för personer 
med funktionsnedsättning till digitala lösningar för civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål, 
förvaltningsmål och straffrättsliga mål vid domstolar i för sta instans.  
Diagram 30: Särskilda arrangemang för tillgång till rättslig prövning för personer med 
funktionsnedsättning, 2021  (källa: (Europeiska kommissionen67) 
 
                                                           
66 https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention -on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html .  
67 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
BGDELVATBEIELTPLSKESNLSISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFRITRO
Anpassade förfaranden för alternativ tvistlösning
Undersökning av domstolar 2020 om behov och önskemål hos personer med funktionsnedsättning
Personer med funktionsnedsättning kan höras personligen och kan uttrycka sin viljaoch uttrycka sin vilja
Anpassningar av förfarandena
Tillgängliga digitala lösningar vid domstolar i första instans
Brailleskrift, teckenspråk, lättläst information och andra särskild format finns tillgängliga på begäranoch lättläst information
Information i tillgängliga format (t.ex. digitalt format och pappersformat)
 
38 
 – Domstolskontroll över offentliga förvaltningar i  affärsrelaterade scenarier – 
Resultattavlan för 2022 ger för första gången en översikt av utvalda rättsliga garantier när det 
gäller administrativa myndigheters handlingar eller underlåtenhet i affärsrelaterade scenarier68. 
Relevanta garantier är t.ex. dom stolars prövning av administrativa beslut och interimistiska 
åtgärder eller ekonomisk ersättning i händelse av uteblivet beslut eller ogrundade beslut. Alla 
dessa rättsliga garantier bidrar till rättssystemets kvalitet och är särskilt viktiga för företags - och 
investeringsklimatet och den inre marknadens funktion.   
Diagram 31: Rättsliga garantier avseende administrativa myndigheters beslut eller 
underlåtenhet att handla, 2021 (*) (källa:  (Europeiska kommissionen69) 
 
  
                                                           
68 I det första scenariot ålägger myndigheterna under expropriationsförfarandet i domstolen att ett gruvbolag 
omedelbart ska upphöra med sin gruvdrift. Myndigheterna stö der sig på tidigare klagomål från husägare i det 
angränsande samhället, som gruvbolaget redan har löst. Gruvbolaget skulle dra på sig dagliga förluster på 8  000 
euro i utebliven vinst om det hörsammade det administrativa beslutet. Bolaget överklagar det ad ministrativa 
beslutet i domstol, som upphäver beslutet som ogrundat. I det andra scenariot ansöker ett företag som är etablerat 
i medlemsstat ”B” om tillstånd från den behöriga myndigheten i medlemsstat ”A” för att bygga en butik på 800 
kvadratmeter i medl emsstat A:s huvudstad. Företaget får inget svar från myndigheten inom den lagstadgade 
tidsfristen eller en rimlig svarstid (uteblivet svar). I diagrammet undersöks även om företaget kan begära 
ekonomisk ersättning för sina förluster på grund av försenat (u teblivet svar från den behöriga myndigheten) 
bygglov (med antagande av att bygglovet slutligen beviljas)  
69 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
 
 
Avsaknad av beslut innebär underförstått avslag   
 Avsaknad av beslut 
innebär underförstått 
godkännande  
Möjlighet till ekonomisk ersättning i 
händelse av skada som orsakats av 
avsaknad av beslut  
 Domstolen kan förklara 
verkställigheten av administrativa 
beslut vilande  
 Möjlighet till ekonomisk ersättning i 
händelse av skada som orsakats av ett 
administrativt beslut som domstolen 
upphävde som ogrundat  
 
Domstolen kan beordra en myndighet att handlägga ett 
ärende i händelse av avsaknad av beslut  

 
39 
 – Ett barnvänligt rättsväsende –  
Jämfört med tidigare utgåvor innehåller resultattavlan för rättskipningen i EU 2022 en fördjupad 
analys av ett barnvänligt rättsväsende. Diagram 32 visar de olika arrangemang som 
medlemsstaterna har infört för att anpassa rättssystemen till barns behov. I diagram 33 undersöks 
de särskilda arrangemang som finns tillgängliga när ett barn är involverat som offer eller är 
misstänkt eller anklagas för brott.  
Diagram 32: Särskilda arrangemang för barnvänliga förfaranden, 2021 (*) (civil - och 
straffrättsliga förfaranden, ungdomsrättvisa och förvaltningsförfaranden),  (källa:  (Europeiska 
kommissionen70) 
 
(*) Barn: personer under 18 år. Maltas uppgifter om domarutbildningar avser 2020.  
  
                                                           
70 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen 
och det europeiska nätverket för rättslig utbildning.  
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHRITATFIBEIENLSISECZLUPTROSKCYMT
Det finns åtgärder för särskild behandling av frihetsberövade barn
Barn som är misstänkta eller anklagade i straffrättsliga förfaranden har rätt till rättshjälp
Utbildningskurser för domare om barnvänlig rättvisa och kommunikation med barn som baseras på
barnens rättigheter
Utvecklingen på detta område omfattas av domstolarnas undersökningar som riktas till
användarna
Barn behandlas på lämpligt sätt som tar hänsyn till deras särskilda behov och rättigheter
Webbplats som är särskilt utformad för barn för att ge information online om rättssystemet
 
40 
 Diagram 33: Särskilda arrangemang för barnvänliga förfaranden för barn som är 
involverade som offer, misstänkta eller anklagade personer, 2021 (*) (källa:  (Europeiska 
kommissionen71) 
 
(*) Barn: personer under 18 år.  
3.2.2 Resurser  
För att ett rättssystem ska fungera  väl krävs tillräckliga resurser, även för investeringar i nödvändig 
fysisk och teknisk infrastruktur, och att all personal har hög kompetens, utbildning och tillräcklig 
lön. Om det saknas tillräckliga resurser i form hjälpmedel, verktyg och personal som h ar 
nödvändiga kvalifikationer, kunskaper och tillgång till fortbildning, äventyras kvaliteten på 
förfaranden och beslut.  
– Ekonomiska resurser – 
Diagrammen nedan visar den offentliga sektorns faktiska utgifter för rättssystemets verksamhet 
(förutom fängels eförvaltningar), både per invånare (diagram 34) och som andel av 
bruttonationalprodukten (BNP) (diagram 35).  
  
                                                           
71 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Audiovisuell inspelning av förhör med barn
Barn hörs i barnvänliga specialiserade miljöer och kan delta i förhandlingarna på ett effektivt sätt
Barn får barnvänlig information om sina rättigheter och om förfarandet
Barn bistås av advokat (alltid eller vid behov)För varje medlemsstat visar de två kolumnerna 
barn som är involverade som (från vänster till höger):
1. offer
2. misstänkta eller anklagade
 
41 
 Diagram 34: Den offentliga sektorns totala utgifter för domstolar i euro per invånare, 2012, 2018–
2020  (*) (källa:  Eurostat)  
 
(*) Medlemsstaterna anges i ordningsföljd efter utgifter 2020 (från högsta till lägsta). Följande värden är 
preliminära: Tyskland (2018 –2020), Spanien (2020), Frankrike (2019 –2020), Italien (2020) och Portugal (2020).  
Diagram 35: Den offentliga sektorns totala utgifter för domstolar som procentandel av BNP, 2012, 
2018–2020  (*) (källa:  Eurostat)  
 
 (*) Medlemsstaterna anges i ordningsföljd efter utgifter 2020 (från högsta till lägsta). Följande värden är 
preliminära: Tyskland (2018 –2020), Spanien (2020), Frankrike (2019 –2020), Italien (2020) och Portugal (2020).  
– Personalresurser – 
Att det finns l ämpliga personalresurser är avgörande för rättssystemens kvalitet. En mångfald 
bland domarna, däribland en jämn könsfördelning, ger kompletterande kunskaper, färdigheter och 
erfarenhet och återspeglar verkligheten i samhället.  

 
42 
 Diagram 36: Antal domare 2012, 2018 –2020 (*) (per 100  000 invånare) (källa: undersökning 
av Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej))  
 
(*) Denna kategori består av domare som arbetar heltid, i enlighet med Cepejs metod. Den omfattar inte 
”Rechtspfleger”/domstolstjänstemän som finns i vissa medlemsstater. Österrike : Uppgifter om förvaltningsdomstolar 
infördes först från och med 2016. Grekl and: Från och med 2016 omfattar uppgifterna om antalet yrkesdomare alla 
befattningsnivåer inom den straff - och civilrättsliga rättskipningen samt även förvaltningsdomare. Italien : Regionala 
revisionsmyndigheter, lokala skattemyndigheter och militärdomstolar omfattas inte. Förvaltningsdomstolar har 
beaktats sedan 2018.  
Diagram 37: Antal kvinnliga yrkesdomar i högsta domstolen  2019–2021 (*) (källa: 
(Europeiska kommissionen72) 
 
(*) Uppgifterna är sorterade per siffrorna för 2020, från högsta till lägsta. Malta : Inga kvinnor i de högsta instanserna 
2019 och 2020.  
 
 
                                                           
72  Euro peiska jämställdhetsinstitutet, databasen för jämställdhetsstatistik: https://eige.europa.eu/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_nat crt__wmid_natcrt_supcrt/datatable   

 
43 
 Diagram 38: Antal advokater 2012, 2018 –2020 (*) (per 100  000 invånare) (källa: undersökning 
av Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej))  
 
(*) Enligt Cepejs metod är en advokat en person som är kvalificerad och auktoriserad enligt nationell lagstiftning att 
föra talan och agera på sin klients vägnar, praktisera som advokat, uppträda inför domstol och råda och företräda 
sin klient i rättsliga angelägenheter (rekommendation Rec(2000)21 från Europarådets ministerkommitté om friheten 
att utöva advokatyrket). Tyskland : Ingen åtskillnad mellan olika grupper av advokater, såsom exempelvis mellan 
”solicitors” och ”barristers” i Irland. Finland : Från o ch med 2015 innefattar antalet advokater både antalet jurister 
anställda i den privata sektorn och antalet jurister anställda i den offentliga sektorn.   
  

 
44 
 – Utbildning – 
Rättslig utbildning ger ett viktigt bidrag till kvaliteten hos de rättsliga beslut och  de rättsliga 
tjänster som kommer medborgarna till del. Uppgifterna nedan innefattar rättslig utbildning inom 
ett stort antal områden, däribland kommunikation med parterna och pressen samt rättsliga 
färdigheter.  
Diagram 39: Tillgång till utbildning i kommunikation för domare 2021 (*) (källa: (Europeiska 
kommissionen73) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 16 poäng. Medlemsstaterna fick 1 poäng om de erbjuder grundläggande utbildning och 1 
poäng om de erbjuder fortsatt utbildning (högst 2 poäng för varje typ av utbildning). Malta : Uppgifter för 2020.  
  
                                                           
73 2021 års uppgifter som inhämtats i samarbete med det europeiska nätverket för rättslig utbildning.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
Om användning av sociala medier och/eller kommunikationen med medier
Om åtgärder för att öka medvetenheten om och hanteringen av desinformationskampanjer i nya medier (sociala medier)
 Om kommunikation med offer för våld i hemmet
Om kommunikation med offer för könsrelaterat våld
Om kommunikation med asylsökande
Om kommunikation med personer med syn-/hörselnedsättning
Om kommunikation med hbtqi-personer
Kommunikation med personer från annan kulturell, religiös, etnisk eller språklig bakgrundI
N
G
E
N
 
45 
 3.2.3 Utvärderingsverktyg  
Regelbundna utvärderingar skulle kunna förbättra rättssystemets reaktionsförmåga på befintliga 
och framtida utmaningar och därmed förbättra dess kvalitet. Undersökningar (diagram 40) är 
nödvändiga för att bedöma hur rättssystemen fungerar ur rättstillämpar nas och allmänhetens 
perspektiv.  
Diagram 40: Ämnen för undersökningar som genomförts bland användare av domstolars 
tjänster eller rättstillämpare 2019 (*)  (källa: (Europeiska kommissionen74) 
 
(*) Medlemsstaterna fick en poäng per undersökningsämne oavsett om undersökningen gjordes på nationell eller 
regional nivå eller på domstolsnivå.  Bland dessa ämnen ingår undersökningar bland målsägande om deras åsikter 
                                                           
74 Uppgifterna för 2019 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
BGLTLVPTDKHUSISEFRROESPLBECZDEEEIEELHRITCYLUMTNLATSKFI
Annat
Medvetenhet om rättigheter
Allmänt förtroende för rättssystemet
Behov och önskemål hos personer med syn- eller hörselnedsättning
Behov och önskemål hos personer som inte har språket som modersmål
Domstolens dom/beslut
Genomförande av den muntliga förhandlingen
Domstolens kundbemötande
Tillgång till domstolstjänsterINGA UNDERSÖKNINGAR 2020
 
46 
 kring de nya lösningarna för att förbättra domstolarnas kundservice och til lgången till domstolarnas tjänster 
(Frankrike ), en undersökning bland domare om den allmänna situationen för rättsväsendet, domarnas funktion och 
rättsväsendets oberoende ( Spanien ), stöd till brottsoffer ( Polen ), allmänna aspekter av domstolarna och deras 
funktion, tillgång till information om domstolar, domstolslokaler, ansvarig domare för förfaranden, resurser, lojalitet 
(Portugal ). 
3.2.4 Digitalisering  
Användning av informations - och kommunikationsteknik (IKT) kan bidra till att stärka 
medlemsstaternas rättssystem och göra dem mer tillgängliga, effektiva, motståndskraftiga och redo 
att möta rådande och framtida utmaningar. Covid -19-pandemin har även haft  en negativ inverkan 
på de nationella rättssystemen och har belyst ett antal utmaningar som påverkar rättsväsendets 
fungerande. Pandemin visade dessutom att det krävs ytterligare förbättringar av digitaliseringen 
av de nationella rättssystemen.  
I tidigare  utgåvor av resultattavlan för rättskipningen i EU gavs jämförande uppgifter om vissa 
aspekter av IKT i rättssystem. Såsom kommissionen förklarar i meddelandet Digitalisering av 
rättskipningen i Europeiska unionen  av den 2 december 202075 har resultattavlan  utökats betydligt 
med ytterligare uppgifter om digitaliseringen i medlemsstaterna. Detta bör möjliggöra en mer 
djupgående övervakning av framstegsområden och kvarstående utmaningar.  
Medborgarvänlig rättvisa kräver att information om nationella rättssystem  inte bara är 
lättillgänglig, utan även skräddarsys för specifika samhällsgrupper som annars skulle ha svårt att 
få tillgång till informationen. Figur 41 visar tillgången till information på internet och de offentliga 
tjänster som finns för att hjälpa männ iskor att få tillgång till rättslig prövning.  
  
                                                           
75 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen  En verktygslåda med möjligheter  
(COM(2020) 710 final) och det åtföljande arbetsd okumentet SWD(2020) 540 final.  
 
47 
 Diagram 41: Allmänhetens tillgång till information om rättssystemet på internet 2021 (*) 
(källa: (Europeiska kommissionen76) 
 
(*) Tyskland : Varje delstat och den federala nivån beslutar individuellt vilken information som finns på internet.   
                                                           
76 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
BGDEESLVNL IEFRLTPL FISEDKEE ITSIMTATSKBEHUPTCZLUROHRELCY
Personer som talar främmande språk: webbplatser som ger information online om rättssystemet
Ersättning till brottsoffer: webbplatser med synlig och förståelig information om hur man får tillgång till befintliga system
Rättshjälp: interaktiv simulering på internet för att avgöra om man är berättigad
Rättshjälp: information om tillgång till webbplatser med synlig och förståelig information
Domstolsavgifter: webbplatser med synlig och förståelig information om domstolsavgifter och villkor som måste uppfyllas
för nedsatta domstolsavgifter
Rättsliga behov: webbplatser med kontaktuppgifter till andra organisationer utanför det befintliga rättshjälpssystemet
Medborgarnas processuella rättigheter: webbplatser med synlig och förståelig information
Webbplatser med kontaktformulär eller e-postadresser för frågor om hur man inleder ett rättsligt förfarande eller vad det
innebär att vara part i ett rättsligt förfarande
Webbplatser med länkar till alla online-formulär som behövs för att inleda ett rättsligt förfarande eller vara part i ett
rättsligt förfarande
Webbplatser om tillgång till rättvisa som kan läsas i smarttelefoner
Utbildning om lagstadgade rättigheter för allmänheten via onlineverktygINGA
 
48 
 – Regler för digitalisering – 
Användningen av digitala lösningar i civilrättsliga/handelsrättsliga mål, förvaltningsmål och 
straffrättsliga mål kräver ofta lämplig reglering i de nationella f örfarandereglerna. Diagram 42 
visar möjligheter för olika aktörer att använda teknik för distanskommunikation (t.ex. 
videokonferenser) för förfaranden i samband med domstolsärenden och den rådande situationen 
vad gäller tillåtligheten av digital bevisning.   
Diagram 42: Förfaranderegler för att tillåta digital teknik i domstolarna för 
civilrättsliga/handelsrättsliga mål, förvaltningsmål och straffrättsliga mål, 2021 (*) (källa: 
(Europeiska kommissionen77) 
 
 
(*) För varje medlemsstat anges förfaranderegler för civilrättsliga/handelsrättsliga mål i den första kolumnen, för 
förvaltningsmål i den andra kolumnen och för straffrättsliga mål i den tredje kolumnen. Högsta möjliga poäng: 12 
poäng. Två poäng tilldelade s för varje kriterium om möjligheten finns i alla civilrättsliga/handelsrättsliga mål, 
förvaltningsmål och straffrättsliga mål (för straffrättsliga mål delades möjligheten att höra parterna upp så att både 
svarande och brottsoffer täcktes). Poängen divider as med två när möjligheten inte finns i alla mål. För de 
medlemsstater som inte skiljer mellan civilrättsliga mål och förvaltningsmål har samma poäng getts för båda 
områdena. Grekland : Inga möjligheter i förvaltningsmål och straffrättsliga mål. Luxemburg : Inga möjligheter i 
förvaltningsmål.  
  
                                                           
77 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssyst emen.  
024681012
CZEEESSKSEDELTATNLLVSIPTHUMTPLFIHR ITDKBEIEROBGFRLUCYEL
Bevisning endast tillåten i digitalt format
Den muntliga delen av förfarandet kan genomföras helt via distanskommunikationsteknik
Språktolkning möjlig vid användning av distanskommunikationsteknik
Sakkunniga kan höras via distanskommunikationsteknik
Vittnen kan höras via distanskommunikationsteknik
Parter/svarande/offer kan höras via distanskommunikationsteknikFör varje medlemsstat visar de tre kolumnerna procedurregler 
för att tillåta digital teknik i domstolarna i följande typer av mål (från vänster till höger):
1. Civilrättsliga/handelsrättsliga mål
2. Förvaltningsmål
3. Brottmål
 
49 
 – Användning av digitala verktyg – 
Förutom förfaranderegler för digitalisering måste domstolar och åklagarmyndigheter förfoga över 
lämpliga verktyg och infrastruktur som möjliggör distanskommunikation och säker tillgång till 
arbetsplatsen på distans (diagram 43). Lämplig infrastruktur och utrustning krävs även för säker 
elektronisk kommunikation mellan domstolar/åklagarmyndigheter och rättstillämpare och 
institutioner (diagrammen 44 och 45).  
IKT, inklusive innova tiv teknik, spelar en viktig roll genom att stödja de rättsliga myndigheternas 
arbete. IKT bidrar därför betydligt till rättssystemens kvalitet. Om domare, åklagare och 
domstolspersonal har tillgång till olika digitala verktyg kan arbetsprocesserna rationa liseras, en 
rättvis arbetsfördelning garanteras och tidsfristerna minskas betydligt.  
 
  
 
50 
 Diagram 43: Domstolars och åklagarmyndigheters användning av digital teknik, 2021 (*) 
(källa: (Europeiska kommissionen78) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 7 poäng. För varje kriterium gavs en poäng om domstolar respektive åklagarmyndigheter 
använder en viss teknik, och 0,5 poäng om de inte alltid använder tekniken.   
                                                           
78 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Användning av teknik för distribuerade liggare (blockkedjeteknik)
Användning av AI-tillämpningar i centrala aktiviteter
Elektronisk ärendefördelning, med automatisk fördelning baserat på objektiva
kriterier
Användning av distanskommunikationsteknik, särskilt videokonferenser
Personal kan distansarbeta på ett säkert sätt
Domare/åklagare kan distansarbeta på ett säkert sätt
Användning av ett elektroniskt ärendehanteringssystem
IngetFör varje medlemsstat visar de två kolumnerna 
användning av digital teknik vid följande myndigheter (från vänster till höger):
1. Domstolar
2. Åklagarmyndigheter
 
51 
 Säker elektronisk kommunikation kan bidra till att förbättra rättssystemens kvalitet. Om domstolar 
har möjlighet att kommunicera elektroniskt sinsemellan och med rättstillämpare och andra 
institutioner kan förfarandena rationaliseras och behovet av pappersbaserad kommunikation och 
fysisk närvaro begränsas, vilket i sin tur minskar tidsåtgån gen för förundersökningar och 
domstolsförhandlingar.  
Diagram 44: Domstolar: elektroniska kommunikationsverktyg, 2021 (*) (källa:  (Europeiska 
kommissionen79) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 5 poäng. För varje kriterium gavs en poäng om domstolarna har tillgång till säker 
elektronisk kommunikation. Om möjligheten inte alltid finns gavs 0,5 poäng. Finland : Notariers uppgifter har inte 
samband med domstolsförfaranden. D et finns därför ingen anledning att ge dem tillgång till säkra anslutningar.  
Åklagarmyndigheter är avgörande för att det straffrättsliga systemet ska fungera smidigt. De kan 
också vinna på att ha tillgång till säkra elektroniska kommunikationskanaler, efte rsom detta kan 
underlätta deras arbete och förbättra domstolsförfarandenas kvalitet. Möjligheten till säker 
elektronisk kommunikation mellan åklagarmyndigheter och utredande myndigheter, 
försvarsadvokater och domstolar skulle göra det möjligt att förbereda  domstolsförfaranden både 
snabbare och mer effektivt.  
  
                                                           
79 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan domstolar och
exekutionstjänstemän/exekutionsbiträden
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan domstolar och notarier
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan domstolar och häkten
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan domstolar och advokater för förhandlingar
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan domstolar för förhandlingar
 
52 
 Diagram 45: Åklagarmyndigheter: elektroniska kommunikationsverktyg, 2021 (*) (källa:  
(Europeiska kommissionen80) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 5 poäng. För varje kriterium gavs en poäng om åklagarmyndigheterna har tillgång till 
säker elektronisk kommunikation. Om möjligheten inte alltid finns gavs 0,5 poäng. Åklagarmyndigheters tillgång till 
elektroniska kommunikationsverktyg inbegriper kommunikation med advokater som är anställd a hos 
åklagarmyndigheten.  
  
                                                           
80 Uppgifterna för 20 21 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan åklagarmyndigheter och försvarsadvokater
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan åklagarmyndigheter och häkten
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan åklagarmyndigheter och utredande myndigheter
Tillgång till säker elektronisk kommunikation mellan åklagarmyndigheter och domstolar
Tillgång till säker elektronisk kommunikation inom åklagarmyndighetenINGA
 
53 
 – Möjlighet att kommunicera med domstolar via internet – 
Möjligheten att genomföra särskilda steg i ett rättsligt förfarande på elektronisk väg är en viktig 
aspekt av rättssystemens kvalitet. Elektroniskt ingivande av fordringar, möjligheten att övervaka 
och driva ett förfarande på nätet och möjligheten till elektronisk delgivning av dokument kan 
påtagligt förenkla tillgången till rättvisa såväl privatpersoner som företag (eller deras rättsliga 
ombud) och minska förseni ngar och kostnader. Tillgång till sådana digitala offentliga tjänster 
skulle bidra till att föra domstolarna närmare människorna och företagen, vilket i förlängningen 
ökar allmänhetens förtroende för rättssystemet.  
Diagram 46: Digitala lösningar för att inleda och följa förfaranden i 
civilrättsliga/handelsrättsliga mål och förvaltningsmål, 2021 (*) (källa: (Europeiska 
kommissionen81) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 9 poäng. För varje kriterium gavs en poäng om möjligheten finns i al la 
civilrättsliga/handelsrättsliga mål och förvaltningsmål. Om möjligheten inte alltid finns gavs 0,5 poäng. För de 
medlemsstater som inte skiljer mellan civilrättsliga mål och förvaltningsmål har samma poäng getts för båda 
områdena.  
  
                                                           
81 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Möjlighet att betala domstolsavgifter via internet
Tillgång till information på internet om domstolsavgifter
Officiella domstolshandlingar kan delges elektroniskt till företag (om förfarandet inte har inletts av företaget i fråga)
Officiella domstolshandlingar kan delges elektroniskt till allmänheten (om förfarandet inte har inletts av personen i fråga)
Möjlighet för klienter att få tillgång till en elektronisk fil för sina avslutade ärenden
Möjlighet för klienter att få tillgång till en elektronisk fil för sina pågående ärenden
Tillgång till elektroniskt mottagningsbevis som visar att handlingar har lämnats in till domstolen
Möjlighet att ansöka om rättshjälp på internet
Möjlighet att inleda ett förfarande/inge en fordran via internetFör varje medlemsstat visar de två kolumnerna digitala lösningar för att
inleda och följa förfaranden i följande typer av mål (från vänster till höger):
1. Civilrättsliga/handelsrättsliga mål
2. Förvaltningsmål
 
54 
 Användning av digitala verktyg för att genomföra och följa domstolsförhandlingar i straffrättsliga 
mål kan även bidra till att garantera brottsoffrens och de svarandes rättigheter. Digitala lösningar 
kan till exempel möjliggöra konfidentiell distanskommuni kation mellan svarande och deras 
advokater, ge häktade svarande möjlighet att förbereda sig inför domstolsförhandlingen och bidra 
till att undvika sekundär viktimisering av brottsoffer.  
Diagram 47: Digitala lösningar för att genom föra och följa domstolsförfaranden i 
straffrättsliga mål, 2021 (*) (källa: (Europeiska kommissionen82) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 6 poäng. För varje kriterium gavs en poäng om möjligheten finns i alla straffrättsliga mål. 
Om möjligheten inte alltid finns gavs 0,5 poäng.  
– Tillgång till domar – 
Genom en garanterad tillgång till domar på internet kan man öka rättssystemens öppenhet, hjälpa 
medborgare och företag att få bättre kännedom om sina rättigheter och bidra till samstämmighet i 
rättspraxis. Formerna f ör offentliggörandet av domar på internet är nödvändiga för att skapa 
                                                           
82 Uppgifterna för 2021 har samlats in i samarb ete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
Svarande kan få åtkomst till sitt ärende på elektronisk väg
Brottsoffer kan få åtkomst till sitt ärende på elektronisk väg
Brottsoffer kan lämna in skriftliga utsagor via internet (inklusive den första ansökan)
Svarande kan kommunicera konfidentiellt med sina advokater under förhör på distans
Svarande kan lämna in skriftliga utsagor via internet, inklusive ansökningar om rättshjälp
Häktade svarande kan använda IKT-anordningar för att förbereda sig för förhandlingarINGA
 
55 
 användarvänliga sökmöjligheter83, som gör rättspraxis mer tillgänglig för rättstillämpare och för 
allmänheten. Smidig tillgång till rättspraxis som är lätt att använda gör rättssystemet 
algoritmvänligt och möjliggör innovativa tekniska rättsliga tillämpningar som hjälper 
rättstillämparna .  
Offentliggörande av domstolsbeslut på internet kräver en avvägning mellan olika intressen inom 
de gränser som fastställs genom rättsliga och politiska ramar. Den allmänna 
dataskyddsförordningen84 är fullständigt tillämplig på domstolarnas behandling av u ppgifter. I 
bedömningen av vilka uppgifter som ska offentliggöras är det viktigt att hitta en rättvis jämvikt 
mellan rätten till dataskydd och rätten till offentliggörande av domstolsbeslut och rättssystemets 
transparens. Så är i synnerhet fallet om det fi nns ett rådande allmänintresse som motiverar att 
uppgifterna lämnas ut. I många länder kräver lagen eller praxis att domstolsbeslut ska 
avidentifieras85 eller pseudonymiseras innan de offentliggörs, antingen systematiskt eller på 
begäran. Uppgifter som prod uceras av rättsväsendet regleras även av EU:s lagstiftning om öppna 
data och återanvändning av information från den offentliga sektorn86. 
Tillgången till domstolsbeslut i ett maskinläsbart format87 underlättar användningen av algoritmer 
i inom rättssystemen88. 
 
  
                                                           
83 Se Best practice guide for managing Supreme Courts  (vägledning om bästa praxis för förvaltning av högsta 
domstolar), som är en del av projektet Supreme Courts as guarantee for effective ness of judicial systems , s. 29. 
84 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med 
avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av 
direk tiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen), (EUT L  119, 4.5.2016, s.  1). 
85 Avidentifiering/pseudonymisering blir effektivare med hjälp av en algoritm. Processen måste dock övervakas av 
människan, eftersom algoritmer inte förstår sammanhang.  
86 Europ aparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av 
information från den offentliga sektorn (EUT L  345, 31.12.2003, s.  90) och Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga 
sektorn (EUT L  172, 26.6.2019, s.  56). 
87 Domar som modelleras enligt standarder (t.ex. Akoma Ntoso) och tillhörande metadata kan laddas ned utan 
kostnad i form av en databas eller genom andra automatiserade hjälpmedel (t.ex. 
applikationsprogrammeringsgränssnitt (API)).  
88 Se även kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
samt Regionkommittén En EU -strategi för data  (COM(2020) 66 final), kommissionens vitbok om artificiell 
intelligens En EU -strategi för spetskompetens och förtroenden  (COM(2020) 65 final) och Slutsatser från rådet 
och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bästa praxis fö r offentliggörande online 
av domstolsbeslut  (EUT C  362, 8.10.2018, s.  2). 
 
56 
 Diagram 48: Allmänhetens tillgång till offentliggjorda domar på internet 2021 (*) 
(civilrättsliga/handelsrättsliga mål och förvaltningsmål, alla instanser) (källa: (Europeiska 
kommissionen89) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 9 poäng. För varje domstolsinstans gavs 1 poäng om alla domar i civil - och handelsrättsliga samt 
förvaltningsrättsliga mål och straffrättsliga mål var tillgängliga för allmänheten, 0,75 poäng om de flesta domar (mer än 50  %) 
var tillgängliga och 0,5 poäng om  endast vissa domar (mindre än 50  %) var tillgängliga. För medlemsstater som endast har två 
instanser har poäng getts för tre instanser genom att avspegla respektive högre instans av den icke -existerande instansen. För de 
medlems stater som inte skiljer mellan de båda rättsområdena (civilrätt/handelsrätt resp. förvaltningsrätt) har samma poäng getts 
för båda områdena. Belgien : I civilrättsliga och handelsrättsliga mål avgör varje domstol om domarna ska offentliggöras. 
Tyskland : Var je delstat beslutar huruvida domar i första instans ska finnas på internet. Österrike : I första och andra instans avgör 
domaren vilka domar som ska offentliggöras.  Beslut från högsta domstolen om att avvisa ett överklagande utan närmare motivering 
offentli ggörs inte. Beslut från högsta förvaltningsdomstolen som fattas av en enda domare offentliggörs om den berörda domaren 
beslutar att göra det. Beslut som endast rör rättsliga frågor som omfattas av etablerad rättspraxis från högsta förvaltnings -
domstolen oc h enklare beslut om avbrytande av förhandlingar offentliggörs inte. Nederländerna:  Domstolen beslutar om offentlig -
görande enligt offentliggjorda kriterier. Portugal : En nämnd vid domstolen beslutar om offentliggörande. Slovenien : Processuella 
beslut som h ar liten eller ingen betydelse för rättspraxis offentliggörs inte. Från beslut i mål som är identiska i sak (t.ex. bulkmål) 
offentliggörs endast det ledande beslutet (jämte en förteckning över ärendeakter med samma innehåll). Överrätterna beslutar 
individu ellt om vilka domar som kan offentliggöras. Slovakien : Beslut om flera typer av civilrättsliga mål, t.ex. arvsfrågor eller 
fastställande av faderskap offentliggörs inte. Finland : Domstolarna beslutar vilka domar som ska offentliggöras.  
 
 
                                                           
89 Uppgifterna för 2020 har samlats in i samarbete med gruppen med kontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Högsta instanser för brottmålsdomstolar
Högsta domstolsinstanser
Brottmålsdomstolar i andra instans
Domstolar i andra instans (civilrättsliga och handelsrättsliga mål samt förvaltningsmål)
Brottmålsdomstolar i första instans
Domstolar i första instans (civilrättsliga och handelsrättsliga mål samt förvaltningsmål)
 
57 
 Diagram 49: Arrangemang för att producera maskinläsbara domstolsbeslut, 2021 ( *) 
(civilrättsliga mål, handelsrättsliga mål, förvaltningsmål samt straffrättsliga mål, alla instanser) 
(källa: (Europeiska kommissionen90) 
 
(*) Högsta möjliga poäng: 24 poäng per typ av mål. För var och en av de tre instanserna (första, andra och tredje 
instans) ges en poäng om alla domstolsbeslut omfattas. Om endast vissa domstolsbeslut omfattas i en given instans 
ges endast en halv poäng. Om en medlemsstat har endast tv å instanser har poäng getts för tre instanser genom att 
avspegla respektive högre instans av den icke -existerande instansen.  För de medlemsstater som inte gör åtskillnad 
mellan förvaltningsmål respektive civilrättsliga/handelsrättsliga mål har samma poäng tilldelats för båda 
rättsområdena. Spanien:  Användning av den databas som domstolarnas allmänna råd driver för kommersiella 
ändamål eller massiv nedladdning av information är inte tillåten. Vidareutnyttjande av denna information för att 
upprätta databaser eller för kommersiella ändamål måste följa det förfarande och de villkor som domstolarnas 
allmänna råd har fastställt via sitt rättsliga dokumentationscentrum. Irland: Domar anonymiseras i familjerätt, 
barnomsorgsärenden och andra områden när lagen kräver detta eller en domare beordrar att parterna s eller 
personernas identitet inte ska röjas.  
                                                           
90 Uppgifterna för 2020 har samlats in i samarbete med gruppen med k ontaktpersoner för de nationella rättssystemen.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHUFICZITLUIEMTROSIFRHRPTBESEDKEL
Domar och tillhörande metadata kan laddas ned kostnadsfritt i form av en databas eller på annat automatiserat sätt
Anonymisering/pseudonymisering assisteras av en algoritm
Det finns regler för att avgöra huruvida personuppgifter avslöjas i domar som offentliggörs online
Domar har tillhörande upplysningar (”metadata”) om kallelser och hänvisningar till nationell lagstiftning och/eller EU -
lagstiftning eller rättspraxis
Domar har tillhörande upplysningar (”metadata”) om nyckelord, beslutets datum etc.
Domar anvisas en europeisk identifikationskod för rättspraxis (ECLI)
Domar utformas enligt en standard som medför att de skulle kunna läsas maskinellt
Webbplatsen finns tillgänglig för allmänheten utan kostnadFör varje medlemsstat visar de tre kolumnerna vilka arrangemang som finns
för följande typer av mål (från vänster till höger):
1. Civilrättsliga/handelsrättsliga mål
2. Förvaltningsmål
3. Brottmål
 
58 
 3.2.5 Sammanfattning om rättssystemens kvalitet  
Enkel tillgång till rättssystemet samt tillräckliga resurser, effektiva analysverktyg och 
digitalisering bidrar till rättssystem av hög kvalitet. Medborgare och företag förväntar sig beslut 
som håller hög kvalitet från effektiva rättssystem. I resultattavlan för 2022 görs en jämförande 
analys av dessa faktorer.  
Tillgänglighet  
I 2022 års utgåva undersöks återigen ett antal aspekter som bidrar till ett medborgarvänl igt 
rättssystem.  
 Tillgången till rättshjälp och domstolsavgifternas storlek  har stor påverkan på tillgången 
till rättslig prövning, i synnerhet för människor som lever i fattigdom. Diagram 25 visar att 
konsumenter med inkomster som understiger Eurostats fattigdomströskel inte får rättshjälp i 
en del medlemsstater. Jämfört med 202 0 har tillgången till rättshjälp förbättrats i omkring en 
tredjedel av medlemsstaterna, särskilt vad gäller partiell rättshjälp, och har blivit mer 
begränsad i två medlemsstater. Detta står i konstrast till den tidigare trenden, dvs. att det har 
blivit svå rare att få rättshjälp i en del medlemsstater. Domstolsavgifternas storlek (diagram 
26) har i stort sett varit densamma sedan 2016, även om flera medlemsstater har höjt 
avgifterna för små fordringar. Avgifterna för små fordringar är fortsatt högre proporti onellt 
sett. Svårigheten att få tillgång till rättshjälp i kombination med höga domstolsavgifter i vissa 
medlemsstater kan avskräcka personer som lever i fattigdom från att försöka vända sig till 
domstol.  
 
 Storleken på domstolsavgifter för handelsrättsliga tvister  (diagram 27) varierar kraftigt 
mellan medlemsstaterna (från 0,1  % till 6  % av värdet på fordran), medan endast två 
medlemsstater inte har några domstolsavgifter alls. Jämfört med 2020 har domstolsavgifterna 
i stort sett legat på en  stabil nivå. Endast två medlemsstater har sänkt sina avgifter och en 
medlemsstat har höjt dem. Av diagram 28 framgår den vinnande partens möjligheter att få de 
juridiska kostnaderna återbetalda i ett handelsrättsligt mål. Det finns stora skillnader när de t 
gäller möjligheten att få juridiska kostnader för rättegångsförfarandet återbetalda mellan 
medlemsstater med och utan lagstadgat avgiftssystem och även inom dessa grupper (särskilt 
mellan mer eller mindre generösa lagstadgade avgiftssystem). I många medl emsstater är det 
domstolarna som beslutar om återbetalning av juridiska kostnader. Hur generöst systemet för 
återbetalning av juridiska kostnader är kan antingen ha en uppmuntrande eller avskräckande 
effekt på dem som vill väcka talan, och påverkar därför tillgången till rättvisa i stort  
 I resultattavlan för 2022 fortsätter undersökningen av hur medlemsstaterna främjar frivillig 
användning av alternativa tvistlösningsmetoder  (diagram 29), bland annat möjligheten att 
använda digital teknik. Jämfört med 2020 ökade en tredjedel av medlemsstaterna sina insatser 
för att främja alternativa tvistlösningsmetoder, medan ungefär lika många medlemsstater 
minskade sina insatser. Generellt sett finns det färre sätt att främja metoder för alternativ 
tvistlösning i förvalt ningsrättsliga tvister jämfört med civil - och handelsrättsliga tvister eller 
arbetskonflikter. Jämfört med 2020 kan dock en något ökad ansträngning observeras på detta 
område.  
 I resultattavlan för 2022 granskas för första gången särskilda arrangemang för att hjälpa 
personer med funktionsnedsättning  att få tillgång till rättslig prövning på samma villkor 
 
59 
 som andra människor.  Diagram 30 visar att samtliga medlemsstater åtminstone har infört 
vissa arrangemang, främst anpassningar av förfarandena eller informa tion i tillgängliga 
format. Särskilda format som brailleskrift, teckenspråk eller lättläst information finns 
tillgängliga på begäran i över hälften av medlemsstaterna. I över hälften av medlemsstaterna 
finns digitala lösningar för civil - och handelsrättsli ga ärenden, förvaltningsrättsliga ärenden 
och straffrättsliga ärenden i domstolar i första instans även tillgängliga för personer med 
funktionsnedsättning.  
 I resultattavlan för 2022 kartläggs även för första gången vissa aspekter av den juridiska 
kontroll en över offentliga förvaltningars handlingar och underlåtelser , baserat på 
särskilda affärsscenarier. Diagram 31 visar att företagen i nästan alla medlemsstater kan få 
ekonomisk ersättning för skador som orsakats av administrativa beslut eller uteblivet be slut, 
och att domstolarna kan förklara verkställigheten av administrativa beslut vilande. Dessa 
faktorer kan påverka investerarnas förtroende, företagsklimatet och den inre marknadens 
funktion, och kräver därför närmare övervakning och analys.  
 Resultattav lan för 2022 innehåller en djupare analys av de åtgärder som medlemsstaterna har 
infört för ett barnvänligt rättsväsende . Urvalet av arrangemang i de olika typer av 
förfaranden som redovisas i diagram 32 har förfinats och det görs åtskillnad (i diagram 33)  
mellan barn som är involverade i förfaranden som offer och barn som är misstänkta eller 
anklagade. Diagram 32 visar att alla medlemsstater åtminstone har infört vissa anpassningar 
för barn, oftast genom att se till att barn behandlas på lämpligt sätt utif rån sina behov och 
rättig heter. Nästan alla medlemsstater har utbildningskurser för domare om barnvänlig 
rättvisa. Diagram 33 visar skillnaderna mellan medlemsstaterna på detta område. Av 
diagram met framgår att ungefär en tredjedel av medlemsstaterna har  färre särskilda arrange -
mang för barn som är parter i förfaranden i egenskap av misstänkta eller anklagade.  
Resurser  
Högkvalitativa rättssystem kräver tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser. Detta 
kräver i sin tur tillräckliga investeringar i fysisk och teknisk infrastruktur, grundutbildning och 
fortutbildning och mångfald bland domare, däribland en jämn könsfördelning. Resultattavlan för 
2022 visar följande:  
 När det gäller de ekonomiska resurserna  visar uppgifterna att den allm änna offentliga 
förvaltningens totala utgifter för domstolarna generellt sett fortfarande låg kvar på en 
oförändrad nivå 2020. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är fortfarande betydande, både 
räknat i euro per invånare och som andel av BNP (diagrammen 34  och 35). Nästan alla 
medlemsstater ökade sina utgifter mätt som andel av BNP under 2020 (en ökning jämfört 
med 2019) och flertalet medlemsstater ökade även sina utgifter per capita.  
 Kvinnor  utgör fortfarande mindre än 50  % av domarna i de högsta domstola rna i flertalet 
medlemsstater (diagram 37). Siffrorna för treårsperioden 2019 –2021 visar att antalet och 
tendenserna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, men andelen kvinnliga domare i de högsta 
domstolarna har ökat sedan 2010 i flertalet medlemsstater.   
 För att förbättra kommunikationen med utsatta grupper  (diagram 39) tillhandahåller de 
flesta medlemsstater utbildning i hur man bäst kommunicerar med offer för könsrelaterat våld 
och/eller våld i hemmet. Mer än två tredjedelar av medlemsstaterna tillhanda håller utbildning 
 
60 
 i kommunikation med asylsökande och med personer med olika kulturell, religiös, etisk eller 
språklig bakgrund.  Omkring hälften av medlemsstaterna tillhandahåller utbildning i 
kommunikation med personer med syn - eller hörselnedsättning. Me r än två tredjedelar av 
medlemsstaterna tillhandahåller även utbildning i användning av sociala medier och/eller 
kommunikation med medier, och omkring hälften arbetar med att öka medvetenheten om och 
tillhandahålla utbildning i hur man hanterar desinformat ion.  
Utvärderingsverktyg  
 Antalet undersökningar  bland användare av domstolarnas tjänster och rättstillämpare 
(diagram 40) var lägre 2020 jämfört med tidigare år, med ett stabilt antal medlemsstater som 
väljer att inte genomföra några undersökningar. De me dlemsstater som inte genomförde 
undersökningar är inte alltid desamma som föregående år, vilket tyder på att vissa 
medlemsstater genomför undersökningar vartannat år eller med några års mellanrum. 
Tillgänglighet, kundbemötande, rättegång och domar, liksom det övergripande förtroendet 
för rättssystemet, är fortfarande återkommande områden i undersökningarna, men bara ett 
fåtal medlemsstater undersökte önskemålen hos grupper med särskilda behov och individens 
medvetenhet om sina rättigheter.  
Digitalisering  
Sedan utgåvan 2021 innehåller resultattavlan ett långt avsnitt med en detaljerad granskning av 
aspekter i samband med digitaliseringen av rättssystemen. De flesta medlemsstater använder 
redan digitala lösningar i olika sammanhang och i varierande grad, men  det finns ett betydligt 
utrymme för förbättringar.  
 Nästan alla medlemsstater har någon information på internet om sina rättssystem , bland 
annat via webbplatser med synlig och lättförståelig information om hur man får tillgång till 
rättslig prövning, om domstolsavgifter och om vilka villkor som måste uppfyllas för nedsatta 
domstolsavgifter (diagram 41). Det finns dock skillnader mella n medlemsstaterna när det 
gäller mängden information och i hur stor grad den tillgodoser människors behov. Till 
exempel tillhandahåller endast ett fåtal medlemsstater (bara 13) ett interaktivt nätverktyg där 
man kan ta reda på om man har rätt till rättshjä lp. Däremot finns i de flesta av 
medlemsstaterna en webbplats med elektroniska formulär för allmänheten och företag och 
information till personer som talar främmande språk.  
 Mindre än hälften av medlemsstaterna har förfaranderegler som kan digitaliseras  (diagram 
42), som möjliggör fullständig användning av distanskommunikation och endast tillåter 
bevisning i digitalt format. I de återstående medlemsstaterna är detta endast möjligt i ett 
begränsat antal situationer. Nästan hälften av medlemsstaterna har dock  gjort framsteg sedan 
2020.  
 När det gäller domstolars och åklagarmyndigheters användning av digital teknik  
(diagram 43) har de flesta av medlemsstaterna redan ställt olika digitala verktyg till 
förfogande för domstolar, åklagarmyndigheter och personal. De flesta av medlemsstaterna 
har system för ärendehantering och videokonferenser samt möjlighet till distansarbete, men 
ytterligare framsteg behövs för att göra automatiska ärendefördelningssystem, artificiell 
intelligens och blockedjebaserade verktyg mer all mänt tillgängliga.  
 
61 
  De flesta medlemsstaterna har också infört säkra elektroniska kommunikationsverktyg  för 
domstolarna. I ett antal medlemsstater kan domstolarna dock endast kommunicera via säkra 
elektroniska medel med vissa rättstillämpare och/eller natio nella myndigheter (diagram 44). 
Mer än en tredjedel av medlemsstaterna ger åklagarmyndigheterna (diagram 45) allmän 
tillgång till säker elektronisk kommunikation med rättstillämpare och nationella institutioner. 
Detta är en förbättring jämfört med 2020.  
 I civilrättsliga/handelsrättsliga mål och förvaltningsmål ger de flesta av medlemsstaterna 
privatpersoner och företag (eller deras juridiska ombud) tillgång till pågående eller 
avslutade mål på internet  (diagram 46), om än i varierande grad. Jämfört med 2020  
förbättrades privatpersoners och företags tillgång via internet i mer än en tredjedel av 
medlemsstaterna. I straffrättsliga mål (diagram 47) har dock svarande och brottsoffer i de 
flesta medlemsstater mycket begränsade möjligheter att följa eller genomför a en del av sitt 
ärende på elektronisk väg, trots förbättringar i ungefär hälften av medlemsstaterna.  
 Resultattavlan för 2022 innehåller en mer detaljerad bedömning av uppgifterna om tillgång 
till offentliggjorda domar på internet  (diagram 48) för att ge e n mer exakt bild av 
situationen i medlemsstaterna. Resultaten skiljer sig därför jämfört med föregående år. Detta 
gäller i synnerhet offentliggörande av domar från högsta instans: 22 medlemsstater 
offentliggör alla domar i civilrättsliga/handelsrättsliga m ål och förvaltningsmål, och 22 
medlemsstater offentliggör även domar i straffrättsliga mål. Domar i andra instans 
offentliggörs dock mer sällan. Endast 10 medlemsstater offentliggör alla domar i andra 
instans.  
 I 2022 års resultattavla fortsätter undersökn ingen av medlemsstaternas arrangemang för 
att bidra till maskinläsbara domstolsbeslut  (diagram 49). Alla medlemsstater har 
åtminstone infört några arrangemang för civilrättsliga/handelsrättsliga mål, förvaltningsmål 
och straffrättsliga mål, men det finns s tora variationer mellan medlemsstaterna. 
Förvaltningsdomstolar verkar ha kommit längre när det gäller att ge legal  tech-företag smidig 
tillgång till och underlätta vidareutnyttjande av rättspraxis. Generellt sett finns det en tendens 
att införa fler arrangemang, särskilt för tillgång till metadata i domar via nyckelord, 
beslutsdatum och reglering av personuppgifter i offen tliggjorda domar. Tio medlemsstater 
rapporterade förbättringar 2021 jämfört med föregående år. Rättssystem som har infört 
modellering av domar enligt standarder för maskinläsbara domar förefaller ha möjligheter att 
förbättra sina resultat i framtiden.