ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

FN:s generalsekreterare har lagt fram en rapport som sammanfattar de bidrag som valts ut av den öppna arbetsgrupp som fått i uppdrag att undersöka de universella målen för hållbar utveckling efter 2015. Målen är en följd av antagandet av regeringarnas deklaration med titeln The future we want efter konferensen Rio+20 och beslutet att omvandla millenniemålen, som specifikt gällde utvecklingsländerna, till universella mål (dock differentierade) för hela mänskligheten, i både industriländer och i tillväxtländer som håller på att utvecklas eller hör till de minst utvecklade. Omfattande samråd har genomförts på olika regionala och subregionala nivåer. De viktigaste grupperna i det organiserade civila samhället som är representerade i FN har kunnat delta i samråden och tillvarata sina intressen. 17 övergripande mål och 169 målsättningar har fastställts för genomförandemetoderna och det globala partnerskapet för hållbar utveckling.
2.10

OECD rapporterar att de totala utgifterna för hälso- och sjukvård i genomsnitt motsvarade 9,3 % av BNP i OECD-länderna under 2012, medan de i USA motsvarade 16,9 % av BNP, vilket är den högsta andelen inom OECD (6). I Europa lägger man i genomsnitt 10,4 % av BNP på hälso- och sjukvård. Av denna andel anslås ca 7,5 % till medicinteknik, med betydande skillnader mellan EU:s medlemsstater. Vidare ligger utgifterna för medicinteknik i Europa på omkring 195 euro per capita (vägt genomsnitt), jämfört med 380 euro per capita i USA (7).
5.10

I Europa finns nätverk av lokala och regionala myndigheter som har åtagit sig att samarbeta på området för yrkesutbildning och livslångt lärande. Dessa är stiftelsen för europeiska regioner för forskning och utbildning (Foundation of European Regions for Research, Education and Training) och de europeiska regionala och lokala myndigheternas organisation för livslångt lärande (European Association of Regional and Local Authorities for Lifelong Learning). Tillgång till vidareutbildning med särskilt fokus på landsbygdsområden bör också behandlas i dessa europeiska nätverk, eftersom det främst är på regional nivå som områden för partnerskap och samarbete mellan de berörda sektorerna kan skapas, dvs. mellan lokala och regionala myndigheter, företag, arbetsmarknadsparterna, det civila samhället och centrum för sysselsättning, utbildning och yrkesvägledning osv.
1.1

Kommittén är medveten om och oroad över förekomsten av elektromagnetisk överkänslighet. Det är uppmuntrande att notera att ytterligare betydande forskning pågår för att förstå problemet och dess orsaker. Vi noterar också att vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR – Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR, 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf) har gjort en omfattande analys av denna fråga under de senaste åren och inom kort kommer att färdigställa sitt senaste yttrande, efter omfattande offentligt samråd.
3.6

Kommittén har tagit del av rapporten ”Global Report on living and being included in the community (6)” som tagits fram av Inclusion International. I rapporten betonas att personer med intellektuella funktionsnedsättningar nekas grundläggande tillgänglighetsrättigheter, t.ex. att ha hand om nycklarna till sitt eget hem, rätten till tillgång till kommersiella tjänster, rätten att besluta var man vill ta en promenad och rätten att gå till lekplatsen med skolkamraterna.
1.16

Den rådande ekonomiska och sociala krisen leder till begränsningar för EU-medlemsstaternas budgetbeslut, särskilt i de länder som är föremål för finanspolitiska anpassningsprogram, och denna situation förvärras av att man även skurit ned EU:s egen budget. Med tanke på den centrala roll som utbildning har för utvecklingen av anställbarhetsvillkoren rekommenderar EESK att medlemsstaterna ökar de resurser som avsätts för kvalitetsutbildning. Dessa resurser bör inte betraktas som en utgift, utan som en nödvändig investering för att komma ur krisen och skapa en bättre framtid för alla. Med tanke på detta har EESK ställt sig bakom medborgarinitiativet ”Education is an investment! Do not count education spending as part of the deficit!” (Utbildning är en investering! Utbildningsutgifterna får inte ses som en del av underskottet!) (3). Kommittén varnar för att de nedskärningar som tillämpas på utbildningsbudgetar riskerar att förvandla viktiga initiativ och förslag till enbart goda avsikter. Med beaktande av hur viktig utbildningen är för att ta itu med ungdomsarbetslösheten så rekommenderar EESK starkt att kommissionen anordnar en ”Europeisk utbildningsdag” under 2015.
5.1

EESK anordnade en offentlig hearing under den internationella båtmässan i Genua (i oktober 2012), under vilken man tack vare det breda och kvalificerade deltagandet kunde samla in synpunkter, problem och önskemål av olika europeiska aktörer i båtbranschen.
8.1

Tabell 5 innehåller Eurostats uppgifter om medlemsstaternas finanser. Den genomsnittliga statsskulden i euroområdet 12 på 68,8 % av BNP överskrider både EMU-konvergensmålet på 60 % och genomsnittet för EU-15 (63,0) och EU-25 (61,9). I allmänhet understiger statsskulden i länderna på observationslistan 50 % av BNP, och ligger i många fall långt under. Undantaget är Österrike* (61,7 %). Alla länderna på observationslistan har också minskat statsskulden under perioden 1999–2006. Minskningen i Irland*, Nederländerna* och Sverige* har varit särskilt stor. I kontrollgruppen är det bara Spanien som har en statsskuld under 50 % av BNP, på grund av en dramatisk minskning under perioden. Italien (106,8 %) och Grekland (95,3 %) innehar bottenplaceringarna.
3.2

Vårt främsta referensdokument har varit Flash Eurobarometer nr 193, ”The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes – Analytical report” från november 2006. Denna undersökning genomfördes av Gallup Organization och organiserades och leddes av Eurobarometerns arbetslag från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, ECFIN. Det har också gjorts intervjuer med utvalda personer i det land som senast anslöt sig till euroområdet, Slovenien (2007) och de länder som anslutit sig under 2008 (Malta och Cypern). Man lät medvetet bli att använda källor från länder utanför euroområdet, eftersom man ansåg att endast de erfarenheter som gjorts av direkt berörda personer var intressanta.
3.2

Trots detta är det viktigt att konstatera följande: — Framstegen med avseende på de delmål som fastställdes i Lissabon och Stockholm sker långsamt och uppnåddes inte under 2005, vare sig i fråga om den allmänna sysselsättningen där målet låg på 67 % (2005: 63,8 %) eller i fråga om kvinnors sysselsättning, med ett mål på 57 % (2005: 56,3 %). Ännu mer uppenbart är det att de mål som fastställdes för 2010 i många medlemsstater och i gemenskapen totalt sett inte kommer att uppnås. — Även om heltidsarbete även fortsättningsvis är den vanligaste anställningsformen i EU kan man konstatera att den sysselsättningsökning som kunnat observeras under de senaste åren (särskilt hos kvinnor) i hög utsträckning är resultatet av ökat deltidsarbete (vilket tydligt framgår om man räknar om den ökade sysselsättningen till heltidsarbete – då kan man i vissa medlemsstater t.o.m. konstatera minskad sysselsättning). — Ökad sysselsättning kan man under de senaste åren tydligast notera bland äldre. Trots detta ligger andelen sysselsatta bland äldre långt under målet (i åldern 55-64 i snitt per år 2005 endast 42,5 %). Endast 9 EU-länder har uppnått målet på 50 % (stora skillnader mellan kvinnor och män: målet uppnått för män i 17 länder, för kvinnor endast i 4 länder; Skandinavien och Estland). — År 2005 uppgick ungdomsarbetslösheten till i genomsnitt 18,5 % i EU-25 och var således fortfarande ungefär dubbelt så stor som arbetslösheten totalt sett. — Trots generella förbättringar i flera medlemsstater, särskilt i länder med hög arbetslöshet, ligger arbetslösheten i EU med strax under 8 % även fortsättningsvis på hög nivå, och den har i vissa länder t.o.m. stigit. — Regionala skillnader i sysselsättningen är fortfarande stora i vissa medlemsstater (i synnerhet om man räknar i heltidsekvivalenter). Antalet personer i EU-27 som idag bor i regioner med en arbetslöshet på mer än 15 % har stigit märkbart efter utvidgningarna. — För socialt utestängda grupper är arbetsmarknadssituationen fortfarande mycket problematisk. Mot bakgrund av den skisserade utvecklingen på arbetsmarknaden är det alltså, trots vissa framsteg, långt kvar till Lissabonstrategins ambitiösa sysselsättningsmål.
—

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and bone meal (MBM). S. Lahiff, M. Glennon, L. O'Brien, J. Lyng, T. Smith, M. Maher, N. Shilton. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27–35.
—

att kommittén vid behov skall dela med sig av sin erfarenhet och know-how på nationell nivå och när så behövs uppmuntra till att det inrättas ekonomiska och sociala råd enligt former som passar den afrikanska kulturen i samtliga länder där sådana inte finns, och att vid behov främja en modernisering av vissa existerande ekonomiska och sociala råd som håller på att förlora i synlighet eller trovärdighet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser uppmuntrande tecken: den positiva utvecklingen av Afrikanska unionens allt större inflytande, europeisk enighet med avseende på utvecklingen mellan Europeiska unionens råd, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, inrättande av nätverk mellan det civila samhällets organisationer i vissa regioner, t. ex. jordbrukare, småföretagare, arbetsmarknadens parter, etc.
2.1

DDA har ett särskilt fokus på utvecklingsländernas behov. De områden som nu omfattas av förhandlingar och där avtal om handelsliberaliseringar bör ske är bl.a.: — Jordbruket med frågan om ökat marknadstillträde, reduceringar av handelsstörande interna stöd och reducering av exportsubventioner. — Marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter (NAMA: Non-Agricultural Market Access), som handlar om ökat marknadstillträde för andra varor än de från jordbruket dvs. industrivaror. — Tjänster, där liberalisering och ökat marknadstillträde inom Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS: General Agreement on Trade in Services) står i fokus för förhandlingarna. — Handelsprocedurer. — Särskild och differentierad behandling (SDT: Special and Differential Treatment) – Utvecklingsagendan, där frågor av särskild betydelse för utvecklingsländerna behandlas. — Antidumpningsregler. — Sociala frågor. — Miljöperspektivet.
1.1

Från den 28 februari till den 11 mars 2005, under sitt 49:e sammanträde, kommer FN:s kvinnokommission (CSW) att utvärdera genomförandet av den handlingsplattform och den deklaration som antogs under den fjärde internationella kvinnokonferensen (Peking, 1995) och de slutliga dokumentet som antogs under generalförsamlingens 23:e specialsession ”Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred för 2000-talet” (New York, 2000), under vilken det gjordes en första utvärdering av framstegen och hindren på vägen mot jämställdhet.
Med särskild hänvisning till videokonferenser, som systematiskt införs i många länder, även när det gäller rättsligt samarbete, bör det noteras att även om den tilltalades deltagande i förfarandet via videokonferens enligt Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna inte strider mot konventionen, måste användningen av videokonferens ha ett legitimt syfte ( 10 ) . Domstolar som använder sig av videokonferenser bör därför fortsätta att förbättra dessas kvalitet och kryptera videosignalen för att undvika avlyssning. I sitt yttrande nr (2011) 14 om rättskipning och informationsteknik (it) betonar det rådgivande rådet med europeiska domare (CCJE) att införandet av it i europeiska domstolar inte får undergräva rättskipningens mänskliga och symboliska värden. Om användarna uppfattar rättskipningen som rent teknisk, utan dess verkliga och grundläggande funktion, riskerar den att avhumaniseras.
Bilindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Biltillverkning (montering och leverantörer) sysselsätter 2,6 miljoner arbetstagare och genererar 900 000 arbetstillfällen hos underleverantörer, vilka tillsammans står för 11,6 % av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin i EU. Totalt sysselsätter bilindustrin 12,6 miljoner människor i Europa, vilket innebär att bilindustrin står för 6,6 % av all sysselsättning i EU. EU:s bilindustri genererar ett handelsöverskott på 76 miljarder euro per år och står för 33 % av de totala FoU-utgifterna i EU. Sist men inte minst är köp och nyttjande av motorfordon en viktig källa till skatteintäkter för medlemsstaterna, där enbart Tyskland driver in nästan 100 miljarder euro per år ( 20 )
1.9

Inom ramen för den nya pakten för FoI måste Europa skapa förutsättningar för en mer företagarvänlig kultur som uppmuntrar risktagande, innovativa företag – såväl mikroföretag och små och medelstora företag som nystartade företag. Den välkända sloganen ”No risk, no fun” (inget nöje utan risker) blir på innovationsområdet ”No risk, no new business, no new quality jobs” (ingen ny affärsverksamhet och inga nya arbetstillfällen av god kvalitet utan risker).
3.1

in vitro -diagnostik ”spelar en viktig roll för att förebygga, diagnostisera och behandla sjukdomar”. De är avgörande för vår hälsa och för livskvaliteten för människor som har och hanterar sjukdomar och funktionsnedsättningar, inte minst under en global pandemi. EESK upprepar sin övertygelse, som redan uttrycktes i yttrandet om nuvarande förordning (EU) 2017/746 ( 7 ) , att ”hälsa har hög prioritet för EU-medborgarna” och att medicintekniska produkter för-diagnostik ”spelar en viktig roll för att förebygga, diagnostisera och behandla sjukdomar”. De är avgörande för vår hälsa och för livskvaliteten för människor som har och hanterar sjukdomar och funktionsnedsättningar, inte minst under en global pandemi.
2.15

Den slutliga aspekten av den digitala omställningen påverkar inte bara företagsägarna utan samhället i stort. Under de senaste tre årtiondena, och mest märkbart under de senaste tio åren, har det skett en dramatisk övergång till att digital teknik används i alla sociala miljöer och i all mänsklig verksamhet. Detta har i princip lett till att det uppstått vad som kallas ”digitala kunder” och att allt fler människor är beroende av digital teknik inom praktiskt taget alla aspekter av sitt dagliga liv. Digital teknik håller långsamt på att bli grunden för det sätt på vilket organisationer av alla former och storlekar håller kontakt med kunderna, men det skulle vara fel att anta att alla personer, oavsett ålder, kan hålla jämna steg med den nya digitala utvecklingen.
1.9

Tyvärr har vi under det senaste årtiondet sett ett betydande antal grupper och organisationer öppet ta till sig idéer, symboler och handlingar som har sitt ursprung i den europeiska fascismen under mellankrigstiden. Under det senaste årtiondet har de rört sig från offentlighetens periferi till dess centrum, bland annat via mobilisering på nätet. De har också uppmuntrats av den politiska utvecklingen utanför Europa – regeringar i stora stater som intar nationalistiska och konservativa ståndpunkter i inrikes- och utrikespolitiken. Denna nya mobilisering bör hanteras på lämpligt sätt, inte bara genom lagstiftnings- och straffåtgärder, som kan komma för sent, utan genom direkta och beslutsamma åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till radikalisering på högerkanten.
Ekonomier, där man i den nationella finanspolitiken erkänner behovet av att under perioder av tillväxt bygga upp vinstreserver, och samtidigt säkerställa de investeringar som krävs för framtida välstånd, kan bättre stå emot de negativa effekterna av en ekonomisk nedgång. En dåligt utformad och genomförd budgetbalans – särskilt vid en tidpunkt då länderna befinner sig i en tidig återhämtningsfas – begränsar på ett farligt sätt det finanspolitiska handlingsutrymmet, och om den genomförs på ett icke samordnat sätt inom euroområdet leder det också till en betydande minskning av efterfrågan i andra medlemsstater. Anpassning via nationell finanspolitik är särskilt viktigt i euroområdet, med tanke på att nationell penning-, ränte- och valutapolitik inte är ett alternativ på medlemsstatsnivå. Vissa finansiella konsolideringsåtgärder som vidtogs samtidigt över hela EU drog ut på den ekonomiska och finansiella krisen fram till 2014, och åtstramningarna under nedgången innebar stora svårigheter för många vanliga människor. Även om de sociala indikatorerna i euroområdet överlag har förbättrats från 2014 fram till 2020 har de legat kvar under de nivåer som rådde före krisen i ett antal länder. De offentliga investeringarna minskade också från 3,7 % av BNP 2009 till 2,7 % av BNP 2017. Detta har dessutom inverkat negativt på tillväxten i BNP och därmed även på den offentliga skuldkvoten. Kommissionen måste ta större hänsyn till de alltmer negativa effekterna av avmattningen i tillväxten. Vi vill fästa uppmärksamheten på våra tidigare rekommendationer ( 6 ) – som ännu inte har anammats av kommissionen – om en översyn av reglerna.
Världsekonomin förväntas krympa med 5,2 % under 2020, vilket är ungefär tre gånger mer än under den globala finanskrisen 2008–2009. Bland de utvecklade ekonomierna förväntas den reala BNP-tillväxttakten för 2020 bli -6,1 % i USA respektive -9,1 % i euroområdet. Såsom uttryckligen anges i Världsbankens rapport från juni 2020 ( 8 ) kommer många miljoner människor sannolikt att falla tillbaka i fattigdom, eftersom mer än 90 % av tillväxtmarknaderna och utvecklingsekonomierna förväntas krympa när det gäller inkomst per capita i år.
Det finns inte längre någon enhetlig anställningsmodell inom den civila luftfarten: vissa bolag erbjuder bra arbetstillfällen och fasta anställningskontrakt, medan det av en undersökning nyligen ( Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market – Ricardo-studien) framgick att 9–19 % av kabinbesättningsmedlemmarna och cirka 8 % av piloterna förklarade att de anställts genom en viss form av förmedlande organisation.
4.3

EESK samtycker till ambitionen att i framtiden införa parametrar avseende körsträcka och nötning – på villkor att tydliga och relevanta uppgifter finns tillgängliga. Man måste dock i detta avseende konstatera att det hittills inte har tagits fram någon ändamålsenlig och anpassad provningsmetod (utöver praktiskt provning) under de senaste hundra åren. Dessa provningsparametrar bör spegla och beskriva en varaktig, föränderlig och långsiktig användning. Modelleringen i laboratorium av alla dessa parametrar, effektivt och till ett rimligt pris, måste oundvikligen bestå i en provning genom påskyndad överbelastning, som säkerligen inte kommer att vara representativ för mångfalden av reella krav och olika naturliga beteenden under dessa förhållanden. Dessa provningar leder, om de genomförs under varierande förhållanden, till en annan klassificering och rankning av produkter i fråga om körsträcka och nötningsvärden.
I artikel 8, där man fastställer en kapacitetsbegränsning per redskapstyp, begränsar man sig inte till att införliva det som anges i punkt 6 i Iccats rekommendation, det vill säga: att man kommer att tillämpa en kapacitetsbegränsning under återhämtningsplanens löptid; att Iccat-parterna ( 1 ) år 2017 skulle begränsa antalet fiskefartyg med tillstånd att bedriva fiske efter svärdfisk i Medelhavet till det årliga genomsnittliga antalet fartyg som fiskade efter, behöll ombord, omlastade, transporterade eller landade svärdfisk fångad i Medelhavet under perioden 2013–2016; att Iccat-parterna kan besluta att använda det antal fartyg som fiskade efter, behöll ombord, omlastade, transporterade eller landade svärdfisk fångad i Medelhavet under 2016 om detta antal är lägre än det genomsnittliga antalet fartyg under perioden 2013–2016; och att denna begränsning ska gälla per redskapstyp för fiskefartyg. I kommissionens förslag begränsas dock valmöjligheterna till det alternativ som innebär lägst antal fartyg. Kommittén rekommenderar därför att man använder den bokstavliga ordalydelsen i punkt 6 i Iccats rekommendation 16-05.
2.4

Med utgångspunkt i de problem som anges i undersökningen ”Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles” föreslår kommissionen att vissa artiklar i förordning (EU) nr 168/2013 ska ändras eller kompletteras för att förtydliga principerna och underlätta genomförandet.
4.15

EESK vill också framhålla att privata pensionsprodukter på lång sikt, såsom betonas i pressmeddelandet från Better Finance (European Federation of Investors and Financial Services Users) (4) av den 9 oktober 2017, inte kan erbjuda en adekvat inkomstersättning eftersom deras avkastning på lång sikt kan vara otillräcklig eller till och med negativ (efter inflationsjustering). Tjänsteleverantörernas ansvar när det handlar om att ge spararna allt det skydd som krävs och bättre avkastning är av central betydelse för ett framgångsrikt införande av PEPP-produkterna. Med tanke på att de flesta europeiska pensionsfonderna för närvarande investeras i obligationer, verkar utsikterna till förbättrad avkastning, åtminstone på kort och medellång sikt, dock inte vara särskilt bra.
1.9

EESK ifrågasätter, i enlighet med Genèvekonventionen från 1951, förslaget om att utesluta alla de personer som under de senaste fem åren före vidarebosättning olagligen vistats, olagligen rest in eller försökt att olagligen resa in på medlemsstaternas territorium samt alla de personer som medlemsstaterna fem år före vidarebosättningen har gett avslag, fastän dessa personer i övrigt uppfyller urvalskriterierna.
4.1.4

Resultaten av det offentliga samrådet (”Synopsis report on the public consultation ’Standards in the Digital Single Market: setting priorities and ensuring delivery’”) visar de åsikter som finns i berörda grupper, till exempel IKT-sektorn. Denna sektor vill ha en standardiseringsprocess nedifrån och upp.
4.4.2

Kommittén är oroad över att kommissionen under programperioden 2007–2013 tillämpade en form av efterhandsvillkor. Genom de nya åtgärderna införs förhandsvillkor under den innevarande programperioden, med en bedömning av huruvida det finns förutsättningar att effektivt utnyttja medlen innan investeringsåtagandena fastställs, samt en mer kontroversiell form av makroekonomisk villkorlighet. I det senare fallet beviljas finansiering enbart under förutsättning att de nationella regeringarna och regionerna redan har en stark ekonomisk tillväxt, välorganiserade förvaltningar och offentliga tjänster av hög kvalitet. Kommissionen förbehåller sig rätten att dra in finansieringen om dessa förutsättningar inte är uppfyllda.
3.18

I sin rapport Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model delade Världsbanken upp EU i sex block för att med utgångspunkt i digitala indikatorer belysa de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller införandet av teknikformer, digitala färdigheter och tillämpningar samt e-handel. EESK uppmanar kommissionen att fullt ut ta hänsyn till dessa skillnader när den fastställer prioriterade åtgärder i sin arbetsplan.
4.2

Kommittén är även positiv till förslagets delvisa nedifrån-och-upp-strategi som innebär att den information som ska samlas in på företagsnivå förväntas uppmuntra till åtgärder för att förbättra energieffektiviteten på företagsnivå, vilket skulle leda till en minskad bränsleförbrukning och minskade utsläpp per transporterad enhet med 2 % per år. Detta skulle även ge nettobesparingar på 1,2 miljarder euro om året fram till 2030, enligt den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget, där man tar hänsyn till kostnaderna för att genomföra MRV-systemet, som sjöfartssektorn huvudsakligen kommer att stå för.
2.3.2

Kommissionens förslag bygger på olika undersökningar, särskilt de som genomförts av Europeiska miljöbyrån: — Towards efficient use of water ressources in Europe, Report n 1/2012, 68 sidor — European waters – assessment of status and pressures, Report n 1/2012, 96 sidor — European waters – current status and future challenges, synthesis, 51 sidor — Water resources in Europe in the context of vulnerability, Report n 11/2012, 92 sidor.