EUROPETSKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Brysselden27 0l 1998 
KOM(1998)31 slutlig 
Kommissionens Arbetsdokument 
FORSKNING OCH STANDARDISERING 
Okad hans yn till den 
standardforberedande dimensionen 
i gemenskapens forskningsprogram, 
for att gynna hallbar tillvaxt, konkurrenskraft 
och kompatibilitet mellan 
produkter och tjanster som utvecklats genom forskning. 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING. 
1. Inledning 
2. Behovet av standarder 
2.1 Ekonomisk och samhällelig nytta 
2.2 Handel och internationellt utbyte 
2.3 Ekonomisk effekt av standarder 
3. Status inom den standardförberedande forskningen i kommissionens delprogram 
3.1 Informations- och kommunikationsteknik 
3.2 Industri- och materialteknik 
3.3 Standardisering, mätning och provning 
3.4 Jordbruk och fiske 
3.5 Bioteknik 
3.6 Miljö och klimat 
3.7 GFC:s standardförberedande aktiviteter 
4. Ökad effektivitet i gemenskapens standardförberedande forskning 
4.1 Samordning mellan de särskilda programmen I Fjärde ramprogrammet 
4.2 Forskning med särskild inriktning på standardisering 
4.3 Standardförberedande forskning och miljö 
4.4 Standardförberedande forskning och immateriell äganderätt 
4.5 Standardförberedande forskning och innovation 
4.6 Överföring av forskningsresultat till standardiseringsorganisationer 
4.7 Den internationella dimensionen inom den standardförberedande forskningen 
4.8 Riktade ansökningsomgångar inom SMT-programmet 
4.9 "Nyckelåtgärder" i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 
5. Slutsatser 
1. INLEDNING 
Standarder är ett kvalitetsfrämjande verktyg ' ' på samma sätt som måttenheter, provningar, 
managementteknik och kvalitetssäkringoch intar således en strategisk plats för att gynna hållbar 
utveckling, konkurrens och kompatibilitet mellan produkter och tjänster4. 
Standarder utgör således en länk mellan det tekniska området och regelsystemen och de ekonomiska 
systemen. 
Utvecklingen av nya standarder och infbrandet av dem är beroende av grundforskning. Det är således 
viktigt att ta hänsyn till deras funktion som länk vid val av och inriktning och innehåll i 
forskn ingsproj ekten. 
Denna länkfunktion har dubbel betydelse: Å ena sidan gynnar en standardförberedande forskning 
utvecklingen av nya standarder, å andra sidan leder standarderna till en bättre spridning av 
forskningsresultat. I båda fallen är det nödvändigt att föreskriva en specifik strategi för att göra resultaten 
användbara för de standardiseringsansvariga. 
2. BEHOVET AV STANDARDER 
2.1 Ekonomisk och samhällclig nytta 
Fördelarna med standardisering har lett till att den införts på otaliga industriella områden. I själva verket 
är standarder oumbärliga redskap för att ge handeln en arbetsram och god praxis. De representerar också 
ett ypperligt verktyg för att skydda konsumenterna och värna om medborgarnas hälsa, säkerhet och 
miljö. De ger stordriftsfördelar och underlättar kompatibilitet mellan produkter och tjänster. 
Allmän produktsäkerhet 
I ramdirektiv 92/59/EEG överlåts det åt de europeiska standarderna att 
fastställa tekniska specifikationer för de berörda produkterna. 
Utvecklingen av sådana specifikationer och genomförandet av 
standarderna kräver föregående undersökningar inom en rad olika 
områden, bl.a. ergonomi, byggande, konstruktion, toxikologi, 
biomekanik etc. 
Kvalitet erkänns i dag som ett strategiskt instrument framför alla andra. Av denna anledning har kvalitet blivit en 
6 
avgörande faktor för företagens konkurrenskraft och följaktligen deras innovationskapacitet . Kvalitet och 
innovation är oskiljaktliga. Dessutom är kvalitet en garant för konkurrens inom de tjänstesektorer som har nära 
samband med de europeiska medborgarnas hälsa, säkerhet och miljö. 
Europeisk kvalitetsfrämjande politik för att öka den europeiska konkurrenskraften. SEK(96) 2000. 
Genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft. KOM(96) 463 slutlig, 9 oktober 
1996. 
Tjänster: I detta dokument täcker denna term alla tekniska tjänster: offentliga och privata tjänster, med undantag av 
bank-, försäkrings-, distributions- och utbildningstjänster. 
Standardförberedande forskning: All den FoU-verksamhet, inbegripet demonstrationsprojekt, som behövs för att 
utveckla och införa standarder. 
Grönbok om innovation, KOM(95) 688, 20/12/95. 
3 
Även om det är svårt att kvantifiera deras ekonomiska effekt, kan betydelsen av standarder för industrin 
och tjänstesektorn inte bcstridas. Excmpelvis: 
• Användning av standardiserad teknik gör det möjligt för industrin att spara den tid och de kostnader 
som skulle vara nödvändiga för att utveckla egen teknik. 
• Standardisering gcr möjljghet att välja mcllan flera likvärdiga lösningar som ofta cxisterar samtidigt 
och underlättar följaktligen utformning och tillverkning av utrustning. 
• Det faktum att de produkter och de komponenter som finns att tillgå på marknaden överensstämmer 
med standarderna gör det möjligt för potentiella kunder att få exakt information om deras tekniska 
egenskaper och således göra ett bra val i fråga om kvalitet och pris. 
• Standardiserade specifikationer för apparater och komponenter underlättar "kompatibilitct", dvs. det 
är möjligt för konsumenterna att använda utrustning av olika ursprung tillsammans. 
På europeisk nivå har standarderna huvudsakligen utvecklats av 1SO, CENELEC och ETSI enligt olika 
metoder: 
• Först och främst standarder som utvecklats enligt industrins krav för att skapa en samstämmig 
marknad och för att definiera regler och en gemensam ram som gynnar handeln. Med hjälp av dessa 
standarder kan tillverkarna utarbeta specifikationer för utformning, funktionskrav, sammansättning, 
toleranser såväl som andra egenskaper som är globalt erkända. 
Rationell användning av energi i bv^nader 
Mellan 1986 och 1993 samlades 12 nationellaforskningscentra om byggnation i ett Joule-projekt (icke-nukleär 
energi) för att utveckla å ena sidan en rad provmodulerför nya byggnadskomponenter (tex. superisolerande eller 
intelligentafönster), å andra sidan en tillförlitlig och snabh metodför mätning av optiska och termiska egenskaper 
i dessa komponenter. 
Konsortiet har under helaperioden aktivt samarbetet med CEN:s 89—kommittés tekniska grupp för attfastställa 
standarder för byggnaders och deras komponenters termiska funktionskrav. Modulerna ärför närvarande i drift 
och leds av en europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). 
JOULE Joint Opportunitiesför Unlimited Long-term Energies 
GEIE Groupement Européen d'Intérét Economique - Europeisk Ekonomisk Intresseammanslutning 
För det andra, de standarder som tagits fram på uppdrag av kommissionen och utvecklats för att 
genomföra europeiska direktiv enligt det nya tillvägagångssättet . Dessa standarder, i princip 
funktionskravsstandarder , gör det möjligt för industrin att bevisa att deras produkter överensstämmer 
med viktiga krav som fastställts i direktiven. Flera av dem har krävt en förberedande forskning eller 
på crfarenhet grundat forskningsarbcte för att lösa prolcmcn med gcnomförandet. Otaliga excmpel i 
hela detta dokument illustrerar dessa aktiviteter. 
CEN Comité Européen de Normalisation 
CENELEC Comité Européen de Normalisation ELECtrotechnique 
ETSI European Télécommunications & Standardisation Institute 
Rådets resolution "Nytt tillvägagångssätt för teknisk harmonisering och standardisering", EGT C 136, 4.6.1985. 
De standarder med vilka man fastställer den allmänna ramen för ett system kallas funktionskravsstandarder 
i motsats till produktstandarder som i detalj beskriver en.produkt eller en process. Flexibiliteten i dessa 
standarder ger industrin möjlighet att tillhandahålla produkter och tjänster som är konkurrenskraftiga på 
global nivå och samtidigt gynna innovationer på områden där det sker en kontinuerlig utveckling samt skapa 
förtroende hos användare och konsumenter. 
4 
Under 1992 användes inom Europeiska gemenskapen 28 miljoner ton plastmaterial somförpackningarför livsmedel 
i enlighet med de krav somfastställs i direktiv 89/109/EG, dvs. 
a) att ejförorenafödoämnen genom överföring av beståndsdelar, 
b) att ej orsaka oacceptablaförändringar av livsmedlens sammansättning, och 
c) att ejförsämra livsmedlens sensoriska egenskaper. 
CEN förbereder för närvarande att standardisera 33 analysmetoder för kvantitativ bestämning av föroreningarna. 
Dessa metoder har utvecklats inom ett forskningsprojekt genomfört inom ramen för programmen standarder, 
mätning ochprovning och underhålls viaframtagning av certiflerat referensmateriaL 
För det tredje, standarderna i serierna ISO/EN 9000 och EN 45000 för dcfinition av 
kvalitetsutveckling och ackrediteringssystem för laboratorier. Dessa standarder har gjorl det möjligl 
att införa förfaranden för bedömning av överensstämmelse hos de produkter och tjänster som är 
ömsesidigt erkända av medlemsstaterna. Ett liknande tillvägagångssätt har tillämpats för 
standarden ISO 14001 som inför ett förfarande för bedömning av miljökonsekvenser för 
industriell verksamhet och tjänster. 
ISO 9000-standarderna offentliggjordes för första gången 1987. De har sedan dess i stor 
utsträckning erkänts av industrin och tjänstesektorn och antagits av nästan alla 
medlemsländer i internationella standardiseringsorganisationen (ISO). 
En undersökning av Mobile Europe Ltd visar att i slutet av 1995 hade mer än 127 000 
intyg utfardats i världen och att denna siffra konstant ökar. 
Certifieringen ISO 9000 krävs ofta för viktiga kontrakt vid offentlig upphandling och många 
stora tillverkningsindustrier har infört kvalitetssystem som kan tillämpas för alla deras 
leverantörer. För närvarande begränsas certifieringen av system inte till stora företag utan 
innefattar även små och medelstora företag och utvidgas mycket snabbt till tjänstesektorn. 
En annan undersökning genomförd 1995 av Manchester Business School i Storbritannien 
visar att företag med ISO 9000-certifiering hade försäljningssiffror över genomsnittet i 
landet och att de hade fyra gånger större chans att överleva den nuvarande ekonomiska 
lågkonjunkturen. 
• Slutligen, de standarder som gäller utvecklingen inom högtekniksektorer [informations-samhället 
(innefattande satelliter ) eller bioteknikj. Dessa standarder spelar en mycket viktig roll för industrins 
och tjänstesektorns konkurrensförmåga, eftersom de gör det möjligt att prioritera det europeiska 
tillvägagångssättet på global nivå. 
Förberedande dokument: EU:s handlingsplan - satcllitkommunikation i informationssamhället, KOM(97) 91 slutlig 
avdcn 5.3.1997. 
Mobiltelekommunikation 
1993 uppgick värdet av produktionen av telekommunikationsutrustning inom EG till 
18 424 mUjoner ecu, 16 % mer ån i USA och 53 % mer än i Japan. Detta återspeglar 
den betydelsefulla utvecktingen av standarder, som ISDN(Integrated Services Digital 
Network), GSM (Global Systemfbr Mobile Communications) och DECT (Digital 
European Cordless Telecommunications), alla av europeiskt ursprung. 
RACE och dess efterföljare ACTS bidrarfbr närvarande till utvecktingen av 
standarderför detglobala systemetför mobil telekommunikation (UMTS). Dessa 
standarder bör integrera professionella tjänster och tjänsterför hemmen, genom vilka 
enskilda utrustningsdetaljer skall kunna tillhandahålla multimediatjänster. 
RACE Research in Advanced Communications in Europe 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
2.2 Handcl och internationellt utbvte 
Inrättandet av den stora inre marknaden i Europa, ratificeringen av avtalen från Uruguayrundan och 
bildandet av Världshandelsorganisationen (WTO) påskyndar avskaffandet av fiskala och tekniska 
handelshinder , i synnerhet med hjälp av standardiseringsreglerna. 
Detta är orsaken till att gemenskapen har fastställt två grundläggande mål: 
• För det första att minska eller förhindra genomförandet av protektionistiska standarder eller tekniska 
handelshinder på marknader utanför unionen; 
• För det andra att främja utvecklingen och antagandet av standarder och reglerande system hos sina 
handelspartner, vilka är kompatibla eller till och med inspirerade av europeisk praxis. 
Dessa gemenskapsproblem far en allt större betydelse inom ramen för den transatlantiska dialogen i den 
rådgivande transatlantiska kommittén om standarder, certifiering och regleringspolitik (TACS). 
UTDRAG UR TACS RAPPORTFRÅN JUNI1996 
"Skapandet av den transatlantiska marknaden kräver antagandet av en mångfacetterad 
strategi, innefattande, förutom erkännandet av ömsesidiga avtal, en större tillämpning av 
internationella standarder, avskaffandet av certificeringsforfaranden och duhhel 
bedömning, utveckling och tillämpning av gemensamma industristandarder, tillämpning av 
funktionella standarder iförordningar och direktiv och en större insyn, deltagande och 
samarbete vid utarbetandet av standarder." 
SammanfattningsviSfden princip som skall antas bör vara "en gång bedömd - godkänd av 
alla". 
i Gemenskapens yttre handelspolitik i fråga om standarder och bedömning av överensstämmelse. KOM(97) 564 
slutlig. 
De internationella standarderna stimulerar till stordrift, intc endast i multinalionella bolag utan iiven i 
små och medelstora företag som exporterar eller tillhandahåller komponenter som skall införlivas i 
sammansatta enheter för export. 
Kort sagt minskar standarder handelshinder och bidrar till utveckling av marknader på de 
ekonomiska områden där de tillämpas. 
2.3 Ekonomisk effekt av standarder 
Det första diagrammet visar den vikt som europeiska organisationer fäster vid internationell 
standardisering . Detta återspeglas genom antalet sekretariat som är verksamma inom ISO. 
De tre övriga diagrammen visar de tre europeiska standardiseringsorganisationernas ärliga produktionen av 
standarder för att fylla industrins behov. 
CIZN - Årlig produktion av standarder Secretariat för internationella grupper pcr 
region (slutet av 1994) 
•Japa örriga ®°° 
_^3% 7<>/0 ™ 
lAiropa ( ' ' ' V .Nordamcrika 200 
64% V \ / 0 
CTiNIUA\C - Årlig produktion av standarder V:TSI- Årlig produktion av standarder 
Den ekonomiska effekten av antagandet av en standard bekräftas genom otaliga exempel, bland annat 
mobiltelefonerna, som har invaderat gatorna (se texten i rutan på förcgående sida). 
På ett område som ligger nära telematiken kan man nämna den succé som vägvisningssystemet lor Ibrdon 
har mött i Japan. Så snart vägvisningstavlorna hade standardiscrats, utrustades 400 000 fordon mcd 
systcmet. 
ISO:s sekretariat har genomfört en undersökning på grundval av databasen PERINORM (gjord av AFNOR, 
DIN och BSI) om betydelsen av standardiseringsarbete inom vissa tekniska områden . I denna 
undersökning bedömdes antalet antagna standarder mellan 1965 och 1994 inom en bestämd ekonomisk 
sektor i förhållande till importen och exporten i amerikanska dollar. Resultatet, som presenteras i följande 
exempel, antyder att standardiseringsaktiviteten är låg inom vissa områden, i synnerhet inom 
byggnadssektorn. Inom tjänstesektorn och inom området hälsa-medicin, där man i princip inte förväntar sig 
en stor verksamhet på standardiseringsområdet, står insatserna däremot i proportion till eller är högre än 
handelsutbytet. 
Rapport gällande status i arbetetet med europeisk standardisering. SEK(95)2104. 
R. Weissinger: ISO standards and international markets; a preliminary analysis of their correlative development. (ISO-
standarder och internationella marknader; en preliminär analys av deras utveckling i förhållande till varandra.) Maj 
1995, ISO Genéve. 
Byggnation Hälsa och medicin 
« w °-n x -* 
UJ L. 
-. «» 
TB .2. 
10 =* 
"5 E 3000 
2500 
2000 
1500 / J--
mS 
0 «-« V. 
3! 8 350 
5- 300 
i O 
^OT 250 
fl w 20° 
t £ 150 
« c 
"S .2. IOO 
io := 
•D £ 50 
S o 
</) 
ISO i 
EXPCRT/ll^fCRr 
Förpackningar, distribution IMekanik 
x -* 
UJ w •> » 
2 E 2500 
2000 
1500 
1000 / :S 
.::::/: 
0 t-tit X -• 
UJ L. 
"2 E 
På europeisk nivå utgör de 25 000 standarderna (antagna eller under utveckling - dvs. 5 nya standarder per 
arbetsdag) från CEN, CENELEC eller ETSI en obestridlig faktor för ekonomisk harmonisering och 
integration. 
Denna insats far även återverkningar på harmoniseringen på global nivå med tanke på de avtal som de 
europeiska standardiseringsorganisationerna slutit med ISO. De två sista diagrammen visar uppdelningen av 
arbetsuppgifter mellan ISO och CEN och mellan ISO och CENELEC. 
CEN CENELEC 
Sammanfattningsvis kan man säga att den europeiska strategin, som innebär att man motarbetar 
protektionistiska standarder och främjar införandet av internationella bcstämmelser och standarder, 
säkerställer en tillgång till världsmarknaden utan handelshinder för den europeiska industrin. Utvecklingcn 
av nya och anpassade standarder kräver punktinsatser och förberedande forskning, vilket gemenskapen 
måste stödja. 
3. LAGETINOM DEN STANDARDFORBEREDANDE FORSKNINGENIKOMMISSIONENS 
DELPROGRAM 
Ett av de viktigaste malen fbr dessa sarskilda program ar att forstarka den europeiska industrins 
vetenskapliga och tekniska bas och darmed folja villkoren i Fordraget om Europeiska unionen. 
Det forsta atgardsomradet i Fjarde ramprogrammet fbr forskning och utvcckling (1994-1998) inncfattar 15 
delprogram. Alla programmen galler standardforberedande forskning. Det satt pa vilket denna forskning 
bedrivs och den betydelse som den verkligen har varierar dock i stor grad mellan de olika programmen. 
3.1 Informations- och kommunikationstcknik 
I detta sarskilda program har dcn standardforberedande forskningen helt integrerats i programmets stratcgi. 
Detta gor att en fullstandig kompatibilitet kan sakerstiillas hos produktcr och Ijanster. En scrie mekanismer 
for samrad och erfarenhetsutbyte med de europeiska standardiseringsorganisalionerna (CEN, CENELEC 
och ETSI) har inrattats. 
INFORMATIONS- OCHKOMMUNIKATIONSTEKNIK 
Avanceradinformationsvetenskap inom medicin (AIM) 
Genom inrtittandet av tekniska kommitteer och arbetsgrupper tillsammans med CEN och EWOS har AIM 
utarbetat ett arbetsprogram och inlett arbetet med att utveckla specifikationer fdr ett stort verksamhetsomrade 
som galler infdrande, skydd och utbyte avpatent. 
Tekniska initiativ fdrfunktionshindrade och tildre (TIDE) 
Prelimintira undersdkningar hargjortsfdr att utveckla TIDE-programmet som har resulterat i inrtittandet av 
uppdrag inom ETSI, CEN och CENELEC liksom planerade insatser inom ramenfdr organisationen Cost. 
A vancerad transporttelematik (A TT/DRIVEII) 
Tio arbetsgrupper har inrattats fdr att identifiera amnesomraden som har samband med programmet och de 
nddvtindiga dokumenten till CEN:s och CENELEC:s tekniska kommitte'er har utarbetats. 
ESPRIT 
De ansvariga vetenskapsmtinnen i detta program har att identifiera mdjliga samband mellan nuvarande projekt 
och standarder fdr att fdrbtittra spridningen av resultat eller utvecklingen av ny tekniLMan har gjort 
undersdkningar under projekttiteln "Atfdljande dtgtirder" som skall gdra det mbjligt att definiera ny 
prioritetsomrdden fdr forskningen, tindrade aktiviteter fdr standardiseringsorganisationerna eller erhallande av 
nya mandat fdr standardisering via grupperna fdr teknisk samordning bestaende av representanter fran 
medlemsstaterna. Inom ramenfdr STEP (Standardfor the Exchange and Representation ofProduct Model Data) 
och CNMA (Communications Networkfor Manufacturing Applications), avser dessa aktiviteter sdvtil forsknings-
som demonstrationsprojekt. 
3.2 Industri- och materialteknik 
Det särskilda programmet Brite-Euram III omfattar stora sektorer inom teknik och industri. Programmet 
finansierar inte specifikt standardförberedande projekt, men bedömningskriterierna för projekten innefattar 
standardförberedande aspekter redan vid urvalet (värdering och spridning). Under forskningsfasen består 
kommissionens vetenskapliga uppföljning i att verifiera den eventuella effekten av det pågående arbetet, 
antingen det gäller utveckling av nya standarder eller användning och utveckling av existerande standarder. 
Sammanlagt har 26 % av de finansierade projekten var till stor eller mycket stor fördel för standarder som 
industrin behöver, bland vilka en fjärdedel kan klassificeras som "success stories" i det särskilda 
programmet. 
Kostnaden under 1992 för underhdll av flygplanschassier i den europeiska fjygplansjlottan överskred 15 000 
miljoner ecu. Denna siffra kommer troligtvis att uppgä till dver 24 000 miljoner ecu år 2000. 
De standardiserade inspektionsförfaranden (för säväl stora som smtiflygplan) som nyligen utvecklats inom ramen 
för programmet Brite kommer att reducera de mänskliga misstagen och optimera tillförlitligheten. Samtidigt ger 
de mdjlighet till en mer effektiv resursanvändning ochföljaktligen en mer Idnande flygflotta. Eftersom kontroll är 
en viktig del av underhållskostnaden för flygplan och d&rför en viktig aspekt redan vid ett inkdp, bdr ett befintligt 
standardiserat och mer konkurrenskraftigt systemför de europeiska flygplanen gynna inkdp av helt europeiska 
flygplansflottorfrån bolagen. 
Brite-Euram III: Tillverkning av bilsäten. 
Projektets mål var i början att minska tiden för konstruktion och utveckling av säten gcnom att 
använda en konkurrerandc teknik. Specifikationcrna för sälcna, utarbetadc vid tidpunklcn för detta 
arbete, utgör idag grunden för dc standarder som används för passagcrarcs komlbrl och sakeihel. 
Succén mcd denna nya process har mcdlört att den redan lillämnpas inom Lear Corporation till 
fördel för flera biltillverkare. 
3.3 Standardisering. mätning och provning 
Det särskilda programmet "Standardisering, mätning och provning" (SMP) är det enda programmet med 
målsättningen att utveckla verktyg som skall stödja kommissionens kvalitetspolitik. Programmet är 
övergripande och omfattar alla fysiska, kemiska eller biologiska områden där mätnings- och 
provningsmetoder behöver utvecklas. Programmet främjar verksamhet som har samband med 
standardförberedande forskning och har dessutom medverkat till att förbättra standarder på olika viktiga 
områden fbr att den inre marknaden skall fungcra på bästa sätt: till exempel kontroll av ravaror (metallers 
brotthållfasthet), deflnition av tillvcrkade produkters egenskaper (Ijudisolering av lonster) eller Ibr ökad 
kvalitet i tjänster (kontroll av den mikrobiologiska kvalitelen pä badvatten). Detta program ansvarar 
dessutom Ibr forskning och utveckling av certillerat referensmaterial (CRM). Syltet med utveckling av 
många CRM är att säkerställa genomförandet av standarder och direkliv (se nästa ruta). 
10 
SMP: Certifierat referensmaterial (CRM) 
Programmet standardisering, mätning och provning har i samarbete med Gemensamma forskningscentret 
(GFC) utvecklat nästan 400 CRM inotn områdena miljä, hygien pä arbetsplatsen, livsmedelsindustri, 
mikrobiologi, biomedicin, materialegenskaper ntnt Mer tin 90 andra CRM är för närvarande under 
utveckling. 
Dessa CRM, liksom dem som utvecklats av GFCpä kärnkraftsområdet, säljs eller distribueras genom GFC-
IRMMsom nyckelelementför 
• att säkerställajämfdrbarhet mellan laboratoriernas mätresultat, 
• användning av ett stort antal standarder, 
• genomförandet av en gentenskapslagstiftningför hälso- och miljdskydd, 
• dmsesidigt erkännande av forskningsresultat och inrättandet av system för kvalitetssäkring och 
ackreditering av laboratorier. 
SMP: kvaliteten pä badvatten 
Vattnets mikobiologiska kvalitet är den viktigaste 
parametern som man tar hänsyn till i EG:s direktiv om 
badvatten för att fastställa kvaliteten på badplatser i 
Itela Europa. Ettprojekt som startades inom ramenför 
SMP-progranunet 1992 har förbättrat mäimetoderna 
avseende vattnets mikrobiologiska kvalitetet och har 
fastställt rekommendationer i samarbete med GDXI 
för attförbältra jämförbarheten mellan tnätningarna. 
Resultaten från projektet skall användas för att 
utveckla en europeisk standard för mätmetoder av 
vattnets mikrobiologiska kvalitet. SMP: säkerhet vid brand i stoppade möbler 
Bränder i hemmen i samband med stoppade möbler, 
t.ex. soffor, är färskilt farliga och är varje år orsak 
till många dödsfalL Pä begäran av GDIII (ittdustri) 
startades inom ramen för programmet SMP 1993 ett 
projekt i syfte att utveckla provningsmetoder för att 
nitita flamsäkerheten i stoppade möbler. Projektet 
avslutades med stor framgång i slutet av 1995 och 
GD III beräknar att resultaten skall bidra till 
utveckling av europeiska standarder för stoppade 
möbler och sålunda förbättra säkerheten för 
konsumenterna i Europa. 
Det särskilda programmet SMP godkänner forskningsprojekt av standardförberedande karaktär inom ramen 
för programmets årliga ansökningsomgångar. Det har likaså inom Fjärde ramprogrammet för forskning och 
utveckling utvecklats ett system för riktade ansökningsomgångar. Detta system gör det möjligt att svara mot 
FoU-behoven för att genomföra europeiska bestämmelser och direktiv liksom för att utveckla standarder. 
Val av projektområden som stöd till standardiseringen sker i samarbete med 
standardiseringsorganisationerna (CEN, CENELEC och ETSI). I detta syfte har CEN inrättat en struktur för 
samråd med sina tekniska kommittéer (CEN-STAR) för att kunna kartlägga och upprätta en fbrteckning 
över prioriterade FoTU-områden. 
11 
CEN-STAR 
Arbetsgruppen CEN/BT WG 70 "Standardisation andResearch (STAR)" inrättades 1992för att 
• utarbeta instruktioner (riktlinjer) i syfte att utveckla en effektivare länk mellan FoU-grupperna och det 
europeiska standardiseringsarbetet; slutmålet är att öka snabbheten och kvaliteten i 
standardiseringsprocessen, 
• befordra dessa instruktioner genom att delta i preliminära samråd om Fo U-programmen. 
1 kommittén CEN-STAR ingår ordfbrandena för CEN:s sektorskommittéer och programkommittéer, 
biträdda av sekretariaten för EFTA, EUREKA, EUROLAB samt företrädareför kommissionen (GDIII och 
XII och GFC) liksom andraparter som berörs av standardiseringsfrågor. 
Riktad ansökningsomgång: Några områden föreslagna CENoch kommissionens generaldirektorat 
till den riktade ansökningsomgången av den 27.11.1997: 
Desinfekteringsmedels verkan på organiskt material i kontakt med l dricksvatten 
Bitprovning på produkter avseddafbr barn, i synnerhet leksaker 
Kvalifikationskriterier avseende spridning av materialutmattningssprickor i järnvägsräls: 
optimering av provningsvillkoren 
Bedömning av risker för Europeiska unionens växter från karantänbelagda exotiska organismer: 
analysmetoder. 
3.4 Jordbruk och fiske 
Ett visst antal standardförberedande aktiviteter förekommer inom delprogrammet "jordbruk och fiske". 
Dessa gäller särskilt områdena livsmedel, utnyttjandc av jordbruksprodukter för annat än livsmcdel samt 
fastställande av acceptabla nivåer för föroreningar i livsmedel. 
Det ökande antalet standarder för analysmetoder visar klart att det finns ett behov och kan anses som ett 
tecken på framsteg. Det verkar likväl som om alternaliva lösningar är nödvändiga, säsom fastställande av 
funktionskravskriterier i stället för referensmetoder. 
AIR: Biodiesel - fdrnybart bränslealternativ utan risker 
Biodiesel bestär av vegetabiliska oljor och deras derivat och extrakt av jordbruksprodukter ej avsedda som 
människoföda. Det kan användas som det är eller blandat med vanlig dieselför att ge en renareförnybar energi. 
Trots att det under 1994 endast framställdes 65 000 ton är syftet med demonstrationsprojektet AIR att skapa en 
basför enframtida kartläggning av marknaden. Det är i detta sammanhang som programmet syftar till att bland 
annat definiera fysikaliskt-kemiska parametrarför blandningar av bränslen som bidrag tillframtida europeiska 
standarder; attgenomföra terrängprovningar av en serie bilar, att undersdka effektenpd miljdn och att definiera 
en europeisk strategi vad avser storskaliga produktionsanläggningar. 
12 
3.5 Bioteknik 
Delprogrammet "bioteknik" innefattar bland annat ett område för standardförberedande forskning om 
biologisk säkerhet som syftar till att stödja regleringsverksamhet inom det biotekniska området på 
curopcisk nivå (under ledning av generaldirektoraten för industri, jordbruk och miljö). En reglering på det 
biotekniska området, utgående från principen om förebyggande, anses allmänt som en av de viktigaste 
faktorerna för den biotekniska industrins konkurrensförmåga i Europa. 
Bioteknik: 
Den standardförberedande forskningen innefattar tiven 
utveckling av nya in vitro metoder inom 
farmakotoxikologi där man undviker djurförsdk. 
Denna forskning har utvecklats i samarbete med GFC:s 
europeiska centra för utvtirdering av alternativa 
metoder (ECVAM: European Centresfor Validation of 
Alternative Methods) i Ispra och industriplattformen 
Toxikologi in vitro (IVTIP) i vilken omkring 20 foretag 
inom toxikologisektorn ingär. 
3.6 Miljö och klimat 
Det särskilda programmet "Miljö och klimat" syftar till att främja miljövänliga produkter, miljövänlig 
teknik och miljövänliga tjänster, samt att bidra till fastställandet av miljökvalitetskriterier. Programmets 
forskningsverksamhet berör målsättningarna för kommissionens femte miljöhandlingsprogram "För en 
hållbar utveckling", och har dessutom på ett allmännare plan att göra med OECD:s verksamhet på detta 
område (provning av kemikalier). En rad olika verksamhetsområden berörs, i synnerhet skydd och 
förbättring av vatten- och . luftkvaliteten, samt riskhantering inom industriell verksamhet. Den 
standardförberedande verksamheten inom programmet för miljö och klimat samordnas med annan 
verksamhet inom GFC samt med det särskilda programmet för standardisering, mätning och provning. 
Förbränning av farligt avfall 
I direktivet om förbränning av farligt avfall (94/67/EG) fastställs gränsvärden för 
maximala utsläppsmängder för en rad giftiga ämnen. Dessutom innehåller direktivet bl.a. 
föreskrifter om att medlemsstaterna skal! begränsa dioxinutsläppen från sina 
förbränningsanläggningar. I tre standarder som utvecklats av CEN fastställs provtagnings-
och mätförfaranden för dioxiner, och en serie på nio certifierade referensämnen håller på 
att framställas i samarbete med det särskilda programmet för standardisering, mätning och 
provning. 
Miljö och klimat: Luftkvalitet 
Resultaten av projekten Aphea och Peace som berör gränsvärden för svaveldioxid, 
kväveoxider och partiklar i luften visar på samband mellan föroreningsnivåerna i 
atmosfären i tätorterna, och sjukdomar i luftvägarna och hjärtkärlsjukdomar. De 
gränsvärden som fastställs där kan tjäna som grund för en översyn av de värden som 
kommissionen och Världshälsoorganisationen (WHO) antagit (direktiv 80/779/EEG, 
85/203/EEG). 
13 
3.7 GFC;s standardforberedande aktiviteter 
Kommissionen vidtar FoU-åtgärder direkt genom sitt gemensamma forskningscenter. Detta medverkar i 
normativ forskningsaktivitet inom flera områden, exempelvis avancerade material (i samband med det 
särskilda programmet industri- och materialteknik), byggnadsstabilitct samt miljöskydd. GFC har inlett 
dialog med CEN-STAR för att öka utnyttjandet av forskningsrcsullat med hjälp av standardisering. 
GFC: häHfusthet vid jordbtivningar 
Sammanstdrtningar av byggnuder, brour och andra 
infrastrukturer tillföljd av seismisk aktivitet 
resulterar i ekonomiska förluster ochförlust av 
människoliv. GFC:sförsökslaboratorium ELSA 
deltar tillsammans med 18 europeiska laboratorier, 
inom ramenför de nät som inrättats genom 
programmet rörlighet och utbildning förforskare i 
provningar av byggnader (med modeller i 
förminskad eller verklig skala) eller andra 
konstruktioner. Syfiet är att utveckla och utvärdera 
förbättringar vadavser "Eurokoderna" (direktiv om 
byggnadsmaterial). Denna anläggning är unik i 
Europa. 
4. OKAD EFFEKTIVITET I GEMENSKAPENS STANDARDFORBEREDANDE FORSKNING 
4.1 Samordning mellan Fjärdc ramprogranimets särskilda program 
De särskilda programmen I Fjärde ramprogrammet styrs inte av en samordnad politik i förhållande till 
standardiseringsorganisationerna. Om man önskar ta hänsyn till de standardiseringsbehov som är 
nödvändiga för utveckling av en europeisk kvalitetsfrämjande politik för produkter och tjänster, bör alla 
särskilda program och GFC inleda en dialog med standardiseringsansvariga och användare av standarder. 
Detta skulle säkerställaatt standardiseringsdimensionen samstämmigt införlivas i forskningsprojekten. 
KEKOMMENPATIQN 
Inrätta en mekanismför att fbrbättra dialogen och samordningen mellan de särskilda programmen 
för forskning och innovation, GFC och de ekonomiska aktörer som är inblandade i 
standardiseringarbetet. 
4.2 Forskning med särskild inriktning på standardisering 
Många standardforberedande forskningsprojekt på europeisk nivä omfattas inte av de olika särskilda 
programmen inom ramprogrammet för forskning och utveckling. Detta bcror på att de inblandade inte 
känner till att dessa projekt kan vara stödberättigade, till följd av att informalionen om de olika programmen 
är otillräcklig. Endast under SMP-programmet pågår många aktiviteter på det standardfbrberedande 
området. Däremot täcker detta inte alla behov, emedan detta program endast gäller mätning och provning. 
Denna situation kan bara förvärras, om gemenskapens forskning inte engagerar sig starkt för att stödja en 
kvalitetspolitik där standarder bör vara ett väsentligt verktyg. Man bör således ange vilka 
standardforberedande forskningsområden som kan omfattas av de olika särskilda programmen. 
14 
REKOMMENDATIONER 
Göra deltagare och aktörer i de särskilda programmen som är föga eller inte alls aktiva inom 
standardiseringsområdet medvetna om de möj/igheter som standarder ger för utnyttjande av 
forskningsresultat. 
Informera förslagsgivare, redan vid den preliminära bedömningen av förslag, om vikten av 
standardiseringsdimensionen (i synnerhet i projekt som rör kvalitetsmål) för utnyttjande av 
forskningsresultat. 
4.3 Standardforberedande forskning och miljö 
I enlighet med målen för Femte miljöhandlingsprogrammct "För en hållbar utveckling" är det 
nödvändigt att främja standardforberedande forskning inom miljöskyddsområdet. Detta omfattar i 
synnerhet forskningsprojekt rörande industriell teknik och material. Miljöaspektema omfattar samtidigt 
projektens vetenskapliga och tekniska dimension, och dess socioekonomiska effekter. 
REKOMMENDATION 
Göra deltagare och aktörer i de särskilda programmen medvetna om vikten av att i samhand med 
forskningsprojekt ta hänsyn till forskningsresultatens miljöaspekter. 
4.4 Standardforberedande forskning och immateriell äganderätt 
Integreringen av standardiseringsdimensionen inom de särskilda FoU-programmen kräver framförallt en 
förståelse för och godkännande av det faktum att den standardforberedande forskningen inte 
definitionsmässigt är ett hinder för skydd av immateriell äganderätt. En dialog och ett utvecklat samarbete 
mellan forskare och standardiseringsansvariga gör det möjligt att lyfta fram problemen med immateriell 
äganderätt. Redan vid förhandlingar om forskningskontrakt och avtal mellan parter måste konsekvensen av 
denna forskning definieras i detalj vad avser äganderätt till resultat och spridning av dessa. Konflikter 
uppstår sällan i fråga om funktionskravsstandarder cllcr vid dcfinieringen av ramen lor kompatibilitet 
mellan olika typer av ny teknik. 
Denna aspekt om förhållandet mellan forskning och standardisering har varit loremäl för ett memorandum 
som offentliggjorts av CEN och CENELEC 1992 (memorandum nr 8 CEN/CENELEC, 1992/03). En viktig 
slutsats av detta arbete är att potentiella konflikter är ovanliga, med hänsyn till område och syfte med 
standardiseringen. Ett förfarande som garanterar upphovsmannens rätt har utarbetats. 
REKOMMENDATIONER 
Förbättra dialogen mellan forskare och standardiseringsansvariga för att lättare kunna ta hänsyn till 
skyddet av den immateriella äganderätten vid överföringen av forskningsresultaten till 
standardiseringsorganisationerna . 
4.5 Standardforberedande forskning och innovation1 
För att skapa en miljö som gynnar innovation snararc än bromsar den krävs att man främjar 
funktionskravsstandarder och frivilliga avtal, ett bättre samband mellan fastställande av standarder och 
vetenskaplig och teknisk utveckling liksom en ökad medvetcnhet hos idégivare och användarc av 
standarder, framförallt små och medelstora företag. 
i Första handlingsplanen för innovation i Europa. KOM(96) 589 slutlig, 20.11.96. 
15 
REKOMMENDATIONER 
Medlemsstaterna uppmanas att främja införandet av frivilliga standarder mellan tillverkare och 
leverantörer och, när så är möjligt, välja att användafunktionskravsstandarder. 
4.6 Overföring av forskningsresultat till standardiseringsorganisationer 
Resultaten av gemenskapens forskningsprojekt (direkta eller indirekta insatser av GFC) kan tillvaratas 
genom standardisering. Detta tillvaratagande beror å ena sidan på en overföring av resultat till aktörer på 
standardiseringsområdet (standardiseringsansvariga och användare) och å andra sidan på en synkronisering 
mellan forskningsarbetet och förberedande etapper för standardisering. 
Presentationen av forskningsresultat och överföringsmetoden bör vara fastställda redan i projektcts 
planeringsfas. Erfarenheten från det särskilda programmet SMP visar att forskarna sällan genom för dcnna 
presentation vare sig beträffande innehåll, informationens form, identifiering av kommittécrna hos CEN, 
CENELEC och ETSI eller deras delaktighet i identifiering och utnyttjande av forskningsresultat osv... 
För att rätta till dessa brister har man krävt att förslagsgivarna, redan i förslaget (bedömningskriterium), 
skall lämna all den information som behövs och ange hur förslaget skall genomforas. Dessutom har en 
klausul lagts till i kontrakten för att säkerställa en kommunikation mellan forskarna och 
standardiseringsansvariga. 
REKOMMENDATIONER 
Säkerställa att man redan vid bedömningen av projekten fäster vikt vid förhållandet till de 
standardiseringsansvariga och deras behov. 
Säkerställa att det vid kontrakt om FoTU-projekt lämnas information om villkoren för overföring av 
resultat till standardiseringsansvariga. 
Säkerställa att det under projektarbetet genomförs rena standardiseringsaktiviteter parallellt med 
forskningsarbetet. 
GFC bör se till att det sker en overföring av resultat till standardiseringsansvariga. 
4.7 Den intcrnationella dimcnsionen inom dcn standardförhercdandc forskningcn 
Standardiseringen är ctt verktyg lor att öka kvaliteten på varor och tjänster och har, säsom tidigare näinnts, 
sin plats inom världshandeln snarare än inom gemenskapens struktur. Detta är i synncrhet sant vad gäller 
nya teknologier som utvecklas och sprids. I detta fall är det av yttersta vikt att de standardlorberedande 
forskningsinsatserna förs in på ett övergripande plan. Det gäller att samarbeta med deltagare från tredje land 
för att försäkra sig om att de standarder som grundar sig på denna forskning är godtagbara. På detta sätt 
skall standardiseringen, med hänsyn tagen till de ekonomiska och sociokulturella behoven hos deltagande 
partner, kunna främja det europeiska tillvägagångssättet på global nivå. 
REKOMMENDATION 
Tillsammans med de ekonomiska aktörerna (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSI osv.) undersöka 
möjligheten att låta icke-europeiska partner delta i standardförberedande projekt för att säkerställa att 
standarderna kan anpassas och godkännas, och resultaten överföras, på internationell nivå. 
16 
4.8 Riktade ansökningsomgångar inom SMT-programmet 
Den normativa forskningen förefaller ofta stå lågt i kurs hos upphovsmän och projektansvariga. Dessutom 
har detta arbete med hjälp av kommissionens klassiska mekanism för ansökningsomgångar inte gett stora 
framgångar, något som inte motiverar forskarna att utforma projekt i den riktningen. Det särskilda SMP-
programmets pilotprojekt för riktade ansökningsomgångar svarar däremot mot de specifika behoven i den 
normativa forskningen. Utvecklingen av detta ansökningssystem har krävt att 
standardiseringsorganisationerna fastställer en urvalsprocess för sina projekt och prioriterade frågor vilket 
uppfyller alla krav på objektivitet och öppenhet. Kriterierna och mekanismen för val av ämnesområden är 
speciella för varje organisation enligt dess struktur och bestämmelser för den egna verksamheten. 
Kommissionen för sin del organiserar en oberoende bedömning av inlämnade projektförslag och av den 
medföljande tekniska dokumentationen. Detta system skulle, förutom när det gäller ämnesområdenas 
specifika karaktär, kunna tillmötesgå ett kriterium för problemens "angelägenhet" med en kortare 
tidsintervall mellan val av ämnesområde och inledning av forskningsarbetet. 
Det särskilda SMT-programmet, som har en helt övergripande funktion, skulle kunna vara till hjälp för de 
andra forskningsprogrammen och samordna de standardförberedande aktiviteterna. 
REKOMMENDATIONER 
Redovisa behov inom den standardförberedande forskningen som identifierats inom de särskilda 
programmen i Fjärde ramprogrammet och hos GFC och bedöma problemens angelägenhet. 
Anpassa förfarandena för val av ämnesområden och projekt för riktade ansökningsomgångar, i 
synnerhet vid brådskande behov. 
4.9 "Nyckelåtgärder"1 i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 
Då standardisering är av strategiskt intresse på europeisk nivå, skapar den standardförberedande 
forskningen ett klart mervärde. Följaktligen kan resultaten från ett standardförberedande 
forskningsprojekt, utvecklat under ett temainriktat program inom det femte ramprogrammet för 
forskning och utveckling, vara av intresse för de aktörer som deltar i andra projekt eller andra program 
eller strukturer. 
Likaså bör andra verktyg för kvalitetsbedömning, utvecklade inom temaprogrammen eller vid det 
gemensamma forskningscentret (t.ex.: nya mätinstrument, nya mätmetoder och metoder för kontroll av 
produktionen, resultat av undersökningar av processers eller produkters effekt, osv...), tillsammans med 
standardförberedande forskningsprojekt utgöra en helhet. För att optimera tillvägagångssätt och 
investeringar bör en global samordning av forskningsmedel och -projekt säkerställas, som komplettering 
till standardiseringsarbetet. Med tanke på det stora område som standardiseringen omfattar krävs en 
övergripande samordning som omfattar de olika FoTU-programmens strukturer och integrerar dem i 
lagstiftningsprojekt (direktiv osv.). 
En sådan strategi bör exempelvis införas inom varje dclprogram i Fcmtc ramprogrammet och, om 
nödvändigt, stödjas på nyckelområdesnivån, så att den standardförberedande forskningens behov 
tillgodoses även där. 
i Kommissionens arbetsdokument: Mot Femte ramprogrammet: de vetenskapliga och tekniska målen, KOM(97) 47 
slutlig, 12.02.97. 
17 
RKKQMMENPATION 
Delprogrammen i Femte ramprogrammet skall ha en struktur, även på nyckelområdesnivån, som gör 
det möj/igt attfölja upp de standardförberedande projekten och andra projekt som utvecklar verktyg 
för att stödja kvalitén såsom mätingar, provningar, kva/itétspolicy och kvalitétssäkring. 
Det är viktigt att uppmuntra medlemsstaterna till att optimera sina informationsåtgärder till de 
ekonomiska aktörer som berörs av standardisering, inbegripet små och medelstoraföretag, i synnerhet 
vadgäller standardernas roll vid utnyttjande och spridning av projektresultat. 
5. SLUTSATSER 
Det är nödvändigt att optimera och samordna förberedelserna och investeringama för gemenskapens FoTU-
verksamhet för att öka standardiseringseffekten. De åtgärder som föreslagits ovan bör ses som prioriterade 
åtgärder för att utvcckla den standardförberedande forskningen och höja kvalitcten i slrukturcr och 
standarder. Bland dcssa rekommendationer kräver vissa ganska viktiga Ibrändringar, andra kan genomloras 
ganska snabbt. 
Dessa åtgärder är i prioritetsordning följande: 
• Inrätta en mekanism för att förbättra kommunikationen och samordningen mellan forsknings- och 
innovationsprogrammen, GFC och de ekonomiska aktörer som är inblandade i standardiseringsarbetet; 
• Delprogrammen i Femte ramprogrammet skall ha en struktur, även på nyckelområdesnivån, som gör 
det möjligt att följa upp de standardförberedande projekten och andra projekt som utvecklar verktyg 
för att stödja kvalitén såsom mätingar, provningar, kvalitétspolicy och kvalitétssäkring; 
• Uppmuntra medlemsstaterna att öka sina informationsinsatser och öka medvetenheten hos de 
ekonomiska aktörerna inom standardiseringsområdet, innefattande små och medelstora företag, om 
vilken betydelse standarder har för bedömning och spridning av resultat. 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 31 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 01 10 
Katalognummer : CB-CO-98-024-SV-C 
ISBN 92-78-30241-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg