P5_TA(2004)0026
Ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga skattemyndigheter ***I
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direk-
tiv om ändring av direktiv 77/799/EEG beträffande ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behö-riga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (KOM(2003) 446 — C5-0370/2003 —
2003/0170(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 446) (
1),
— med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har
lagt fram sitt förslag (C5-0370/2003),
— med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskot-
tet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0466/2003).
1. Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.
2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen
har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.
3. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
P5_TA(2004)0027
Arbetstillfällen i tjänstesektorn
Europaparlamentets resolution om utvecklandet av tjänstesektorn för skapande av arbetstillfällen
(2003/2132(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000,
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Santa Maria da Feira den 1 9 och 20 juni
2000,
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice den 7—10 december 2000,
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001,1 6.4.2004 SV C 92 E/383 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 20 och 21 mars 2003,
— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003,
— med beaktande av kommissionens meddelande om ”Strategi för tjänster på den inre marknaden”
(KOM(2000) 888),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategi för konsumentpolitik 2002—2006”
(KOM(2002) 208) (1),
— med beaktande av kommissionens meddelande om ”Situationen på den inre marknaden för tjänster”
(KOM(2002) 441),
— med beaktande av kommissionens meddelande om ”Den europeiska sysselsättningsstrategin i framtiden
— En strategi för full sysselsättning och bättre arbetstillfällen åt alla” (KOM(2003) 6),
— med beaktande av kommissionens rapport ”Genomförandet av den europeiska stadgan för småföreta-
gen” (KOM(2003) 21),
— med beaktande av kommissionens grönbok om entreprenörskap i Europa (KOM(2003) 27),
— med beaktande av kommissionens grönbok om ”tjänster i allmänhetens intresse” (KOM(2003) 270),
— med beaktande av kommissionens XXXII:e rapport om konkurrenspolitiken 2002 (SEK(2003) 467),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Innovation i en kunskapsstyrd ekonomi”
(KOM(2000) 567),
— med beaktande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik åren 2000 (2), 2001 (3),
2002 (4) och 2003 (5),
— med beaktande av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för åren 2000, 2001 och 2002,
— med beaktande av yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén om förslaget till riktlinjer för
medlemsstaternas sysselsättningspolitik år 2000 (KOM(1999) 441),
— med beaktande av artikel 1 63 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från
utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och utskottet för kvinnors rättigheter och jäm-
ställdhetsfrågor (A5-0479/2003), och av följande skäl:
A. Vid Europeiska rådets möten i Nice och Stockholm betonades att området för tjänster av allmänt
ekonomiskt intresse inte bör avgränsas strikt, utan att det är viktigt att beakta den snabba utvecklingenav vår ekonomiska, vetenskapliga och tekniska miljö.
B. Vid Europeiska rådets möte i Bryssel (mars 2003) erkändes vikten av innovation när nya produkter,
tjänster och affärsmetoder utvecklas.
(1) EGT C 137 , 8.6.2002, s. 2.
(2) EGT L 72, 21.3.2000, s. 15.
(3) EGT L 22, 24.1.2001, s. 1 8.
(4) EGT L 60, 1.3.2002, s. 60.
(5) EUT L 1 97 , 5.8.2003, s. 13.C 92 E/384 SV 1 6.4.2004 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
C. Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki efterlystes större konkurrenskraft och dynamik genom inve-
steringar i mänskligt och fysiskt kapital, genom bättre tillämpning av teknik och utnyttjande av forsk-ning i hela ekonomin.
D. I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2000 betonades klart och tydligt att medlems-
staterna bör skapa ramar för fullt utnyttjande av sysselsättningspotentialen inom tjänstesektorn ochindustrisektorn.
E. Enligt grönboken om entreprenörskap i Europa spelar stöd och uppmuntran av entreprenörskap en
avgörande roll för utvecklandet och tillhandahållandet av tjänster, i synnerhet på områdena för utbild-
ning, hälsa och social trygghet.
F. I kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2002 betonas att sektorn för fria yrken, av vilka
flertalet tillhandahåller tjänster, är hårt reglerad, antingen av nationella regeringar eller självregleradgenom yrkesförbund.
G. Skapandet av arbetstillfällen inom tjänstesektorn förutsätter en anpassning av den inre marknaden till
de grundläggande principerna för tillgång och efterfrågan av tjänster, en harmonisering med konkur-
renspolitiken och ett fortsatt stärkande av den inre marknaden. Nya konsumtionsmönster måste tas ibeaktande i anslutning till den allt mer betydelsefulla roll som tjänsterna spelar.
H. I grönboken om tjänster i allmänhetens intresse fastställs att ansvaret för de tjänster som hör samman
med välfärden och det sociala skyddet både ligger på nationell, regional och lokal nivå. Samtidigt
konstateras att gemenskapen har en erkänt viktig roll när det gäller att främja samarbete och samord-
ning på detta område.
I. Kommissionen har i samband med genomförandet av den europeiska stadgan för mindre företag för-
bundit sig att idka nära samarbete med medlemsstaterna för att förbättra funktionsramen för demindre företagen genom ett flerårigt program för företag och entreprenörskap, något som direkt
kommer att påverka tjänstesektorn.
J. Tjänstesektorn är idag dubbelt så stor som bearbetningsindustrin vad BNP beträffar, och tre gånger så
stor om man räknar med de sociala och offentliga tjänsterna, vilket gör att man närmar sig 70 procentav BNI, med 65 procent av det totala antalet aktivt sysselsatta.
K. I dagens EU förblir en ansenlig potential för skapande av arbetstillfällen outnyttjad inom de miljö-
effektiva, sociala och statliga tjänstesektorerna, den sociala ekonomin och utvecklingen av den tredje
tjänstesektorn.
L. EU måste finna mer intelligenta lösningar för arbetets organisering och produktivitet inom service-
sektorn. Eftersom målet dels är att förbättra sambandet mellan teknik och arbetsorganisering, dels attförbättra färdigheter, kvalifikationer och lönestrukturer och att utnyttja de mänskliga resurserna för att
ge alla anställda tillgång till ny teknik.
M. I de nya medlemsstaterna är tjänsterna mycket svagt utvecklade, deras genomsnittsbidrag till sysselsätt-
ningen ligger under det lägsta genomsnittstalet i EU:s medlemsstater och anpassningen av denna sektor1 6.4.2004 SV C 92 E/385 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
till de krav som globaliseringen ställer kräver utomordentlig koncentration med anledning av de sär-
skilda strukturella problem som förekommer i dessa länder.
N. Utvecklingen inom tjänstesektorn följer en varierande rytm och kan sägas vara explosionsartad inom
de branscher som stöder sig på ny teknik, kommunikation och informationsteknik, liksom inom
turism, restaurangverksamhet, hälso- och skönhetstjänster etc., med en utomordentlig specialkom-petens hos de anställda.
O. Löneskillnaderna mellan och inom dessa sektorer är avsevärda.
P . Det förekommer även närrelaterade geografiska variationer i samband med utvecklandet och tillhan-
dahållandet av tjänsterna, där regionerna märkbart befinner sig på efterkälken, ett faktum som skapar
problem för den regionala och sociala sammanhållningen i EU.
Q. Kommissionen erkänner att det ännu ett decennium efter att den inre marknaden skulle ha varit fullt
genomförd finns åtskilliga hinder av olika slag, främst rättsliga, för arbetstagares fria rörlighet och ettgränsöverskridande tillhandahållande av tjänster i samtliga medlemsstater.
R. Yrkesrörlighet och visstidsarbete blir allt viktigare inom tjänstesektorn. Tjänstesektorn utgör en bety-
dande arbetskraftsreservoar för ekonomins övriga sektorer, ägnad att täcka tillfälliga behov inom dessa.
S. Tillgången på tjänster av hög kvalitet bör stärkas inom samtliga tillverkningsbranscher, eftersom dessa i
dagens läge även skapar ett mervärde inom förädlingsindustrin och jordbruket och utgör den viktigastefaktorn när det gäller att förbättra livskvaliteten.
T. Bland de tjänster som vänder sig till konsumenterna finner vi i regel mindre företag med högintensiva
arbetsinsatser. Arbetskraften vid dessa företag består av tradition till övervägande del av kvinnor.
U. 80 procent av kvinnorna är sysselsatta inom tjänstesektorn, som präglas av en horisontell segregering.
Kvinnor utgör bland annat 90,4 procent av de anställda inom hushållssektorn, 71,8 procent av deanställda inom vårdsektorn och 65,4 procent inom utbildningssektorn. Branscher med teknikrelaterade
yrken präglas också av könssegregering.
V. De offentliga tjänsterna i allmänhet, och tjänsterna som tillhandahåller omsorg, om barn, åldringar,
personer med särskilda behov, i synnerhet, som idag verkar under hård press på grund av nedskär-ningar i de offentliga kostnaderna, måste stärkas och förnyas genom nya verksamhetsformer och nya
tjänster, detta även inom den tredje sektorn och i synnerhet i anslutning till den sociala ekonomin.
W. Tillväxten inom tjänstesektorn har under de senaste decennierna inte uppvägt de förlorade arbetstill-
fällena inom industrisektorn, eftersom också tjänstesektorn gått igenom en rationaliseringsprocess.
Vidare påpekar parlamentet att framväxten av en låglönesektor inom tjänstesektorn innebär låg kva-
litet, låg kompetens och låg produktivitet, vilket undergräver ekonomins möjlighet att generera inno-vation, hållbart välstånd och social sammanhållning.C 92 E/386 SV 1 6.4.2004 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
1. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt presentera en vitbok om
genomförandet av en effektiv europeisk marknad för tjänster, i syfte att lägga fram konkreta förslag tillen politik inom respektive tjänstesektor som erbjuder lämpliga villkor för skapande av arbetstillfällen påalla områden inom tjänstesektorn (privata företagstjänster, tjänster i allmänhetens intresse, offentliga tjäns-ter, social ekonomi), i synnerhet inom verksamhetssektorer som svarar mot framtida utmaningar. Kommis-sionen bör beakta den utmaning som tjänstesektorn i EU:s nya medlemsstater har framför sig inom ramenför främjandet av hållbar utveckling och social välfärd.
2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och inom ramen
för den existerande samordningsmetoden för sysselsättningen även främja en öppen metod för samordningav nationell politik i anslutning till sysselsättning inom tjänstesektorn, med det specifika målet att utbytainformation och bästa metoder för att avgöra vilka instrument som är att rekommendera för att den arbets-reserv och ekonomiska dynamik som tjänstesektorn rymmer skall kunna utnyttjas fullt ut i hela det utvid-
gade EU, även i regioner som släpar efter.
3. Principen om ömsesidigt erkännande och etableringsfrihet kommer att vara en absolut förutsättning
för en dynamisk tjänstemarknad i Europa. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att accepteradenna princip i sina egna ekonomiska reformprogram.
4. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att i samarbete med arbetsmarknadens
parter utveckla en klar och effektiv politisk ram för tjänsterna och säkra genomförande av lämpliga verk-samhetslinjer (lagstiftning, informationstjänster, villkor för inträde på arbetsmarknaden etc.).
5. Europaparlamentet uppmanar konkurrenskraftsrådet att ge mycket högre prioritet åt skapandet av en
inre marknad för tjänster samt att se till att förslag som exempelvis förordningen om säljfrämjande åtgärder
och direktivet om illojal handelspraxis prioriteras högt.
6. Europaparlamentet påminner om att de nationella och lokala handlingsplanerna inom ramen för den
europeiska sysselsättningsstrategin bör samordnas så att man kan utnyttja de stora möjligheterna som finns
för att skapa arbetstillfällen på lokal nivå, där innovativa arbetsmetoder och yrken kan främjas och kva-
liteten i arbetet förbättras, med tanke på att lokala arbetsmarknader är mer tillgängliga för de grupper somär underrepresenterade på arbetsmarknaden, som till exempel kvinnor.
7 . Europaparlamentet poängterar att offentliga myndigheter på nationell och lokal nivå för att utveckla
tjänstesektorn bör analysera sin offentliga politik ur ett jämställdhetsperspektiv genom att upprätta natio-
nella och lokala partnerskap med ekonomiska och sociala aktörer, kvinnoföreningar inbegripet.
8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå och medlemsstaterna att snarast möjligt
genomföra ett direktiv om ”tjänster på den inre marknaden” i syfte att bekämpa de allvarliga hindren för
arbetstagarnas fria rörlighet och tillhandahållandet av tjänster inom EU. Dessa hinder är den största
bromsklossen för de små och medelstora företagens utveckling och berövar dem möjligheten att öka sys-selsättningen inom tjänstesektorn.
9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla verksamhet och program som upp-
muntrar medlemsstaterna att anta och genomföra politik på området för utbildning, kvalifikationer, spe-cialisering, yrkesvägledning och vidareutbildning samt när det gäller att identifiera och hantera kom-petensbrist. Parlamentet anser att kommissionen i detta sammanhang bör beakta tjänstesektornsrelationer till övriga sektorer inom ekonomin, i synnerhet den sociala ekonomin, för att rusta tjänstesek-torn med en lämpligt specialiserad arbetskraft som i en miljö av snabba tekniska, sociala och ekonomiskaförändringar ständigt förmår utvecklas.1 6.4.2004 SV C 92 E/387 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
10. Europaparlamentet noterar att en mycket konkurrenskraftig kommunikationssektor är en av de verk-
liga hörnstenarna i en tjänstesektor som omfattar hela Europa. Europaparlamentet uppmanar medlems-staterna att utan dröjsmål genomföra EU:s förordningar om elektronisk kommunikation. Det ger anledningtill oro att så många medlemsstater redan överskridit tidsfristen för införlivandet av detta avgörande lags-tiftningspaket.
1 1. Europaparlamentet anser att initiativ bör tas, i synnerhet för att nyinrikta finansieringen ur struk-
turfonderna på att stödja forskning som rör framställning av nya tjänsteprodukter, främja program föryrkesutbildning inom tjänstesektorn och för att minska kostnaderna för överföring och mottagande av
information om nya tjänster som skapats samt påskynda innovationsspridningen inom tjänstesektorn, såatt de nya produkternas marknadsandelar ökar.
12. Europaparlamentet yrkar på att strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden, skall använ-
das för att främja utvecklingen av tjänstesektorn och anser vidare i enlighet med Europeiska rådets möten iLissabon och Feira att Europeiska investeringsbanken, som åtagit sig att fokusera på projekt som främjarinnovation i EU och som godkänt humankapitalbildning, forskning och utveckling, nätverk inom infor-mations- och kommunikationsteknik samt innovationsspridning som operativa principer, bör främja tjäns-tesektorn och dess sysselsättningsskapande potential.
13. Europaparlamentet ser det som ett faktum att sysselsättningen inom tjänstesektorn ofta har en kom-
plex sammansättning (turismen utvecklas till exempel inom en sektor med personal av två slag, fast
anställda och tillfälligt anställda, medan möjligheterna att investera i mänskligt kapital är begränsade).
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta konstruktiva åtgärder för att uppgradera dessa yrkeninom tjänstesektorn och erbjuda högkvalitativa arbetstillfällen med anständig lön och rimliga arbetsvillkor.
14. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reducera de byråkratiska och tidsödande pro-
cedurer (tillståndsgivning, registrering, beskattning m.m.) som krävs för att starta och driva såväl inhemskaföretag som företag från andra medlemsstater och som utgör en hämsko för de små och medelstora före-tagens utveckling och för bildandet av nya tjänsteföretag.
15. Europaparlamentet anser att politiken för egenföretagande och utvecklandet av en entreprenörsanda
bör kopplas till framtagandet av nya tjänsteprodukter, eftersom en utveckling inom tjänstesektorn förutsät-
ter en förmåga att ta initiativ och risker.
1 6. Europaparlamentet anser att politiken för att utvidga tillgången och efterfrågan inom tjänstesektorn
på den inre marknaden bör kopplas samman med en hög nivå på konsumentskyddet, i synnerhet genominitiativ som bidrar till konsumentsäkerhet på europeisk nivå och genom att man vinnlägger sig om attskapa system för effektiva och snabba tvistelösningar till rimligt låga kostnader.
17 . Europaparlamentet påpekar att kvalitetsarbeten bör skapas, särskilt på nya och konkurrenskraftiga
områden inom tjänstesektorn, för att öka andelen sysselsatta kvinnor och minska diskrimineringen på
arbetsmarknaden, särskilt löneklyftan mellan könen och tillgången till anställning och yrkesmässig beford-
ran.
18. Europaparlamentet understryker att det förekommer en ansenlig brist på innovation inom tjäns-
tesektorn och uppmanar kommissionen att tillhandahålla program som uppmuntrar medlemsstaterna attföra en aktiv politik för tillämpning av forskning, utveckling och innovation även inom tjänstesektorn,trots det faktum att forskning och utveckling i regel anses vara ett ”privilegium” för industrin.C 92 E/388 SV 1 6.4.2004 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
19. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja innovation på områden inom tjänstesek-
torn , där staten i regel utgör huvudman för organisering och utveckling, exempelvis inom området förallmän utbildning, hälsa, transporter etc.
20. Europaparlamentet anser att odeklarerat (svart) arbete bör omvandlas till reguljärt arbete inom tjäns-
tesektorn för att förbättra det allmänna företagsklimatet och skattemoralen samt skapa konkurrens på likavillkor. EU måste stärka samarbetet i bekämpningen av svartjobb.
21. Europaparlamentet vill uppmärksamma medlemsstaterna på det faktum att den demografiska
utvecklingen i flertalet medlemsstater är sådan att arbete inom äldreomsorgen måste uppvärderas, inteminst bland ungdomar.
22. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att höja kvaliteten och öka till-
gängligheten på statistiska uppgifter, som behövs för en jämförande analys på gemensamt överenskomna
områden av vital betydelse för politiken på området för tjänster. Antagandet av gemensamma indikatorerpå europeisk nivå kommer att underlätta en noggrann övervakning och planering av politik för sysselsätt-ning, produktivitet och större framsteg inom tjänstesektorn.
23. Europaparlamentet beaktar de nya sysselsättningsformernas bidrag till tjänstesektorn (visstidsarbete,
tillfällig sysselsättning, distansarbete, hemarbete etc.) och uppmanar medlemsstaterna att höja kvaliteten pådessa nya sysselsättningsformer, framför allt på visstidsarbete, genom att garantera alla arbetstagare sammahöga skyddsnivå och arbetssäkerhet och genom att förbättra arbetsvillkoren för kvinnor.
24. Europaparlamentet understryker att kvinnornas situation inom tjänstesektorn ofta präglas av otrygg
anställning, låg lön, brist på utbildnings- och fortbildningsmöjligheter m.m. Parlamentet understryker ävenatt kvinnor både deltar i den traditionella verksamheten inom tjänstesektorn (utbildning, vård och omsorg,hälsa, turism, restaurangbranschen) och verkar inom nya branscher under ständig utveckling (skönhetsvård,underhållning). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en jämställdhetspolitik som skyddar och
främjar arbetande kvinnors rättigheter (vad gäller pension, socialförsäkringar, utbildning, yrkeskarriär, lika
lön, balans mellan arbete och privatliv etc.). Medlemsstaterna uppmanas särskilt att utveckla tjänster för
barn- och äldreomsorg i syfte att aktivt stödja kombinationen av yrkes- och familjeliv.
25. Europaparlamentet anser att företagen snarast måste vidta åtgärder för att se till att kvinnor är
bättre representerade vid beslutsfattande och i ledningen av såväl offentliga som privata företag. Europa-parlamentet anser vidare att det är viktigt att förbättra villkoren för att starta eget för att uppmana flerkvinnor att välja en sådan bana.
26. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka och förbättra kvaliteten på närtjänster och
hushållsrelaterade tjänster och samtidigt vidta åtgärder för att uppmuntra en jämlik fördelning av arbets-bördan i hemmet mellan kvinnor och män, vilket också bidrar till att öka sysselsättningsgraden blandkvinnor. Av denna anledning bör medlemsstaterna erkänna hushållsarbete som utförs av utomstående
som ett fullvärdigt yrke. Medlemsstaterna uppmanas särskilt att bygga ut barn- och äldreomsorgen i syfte
att göra det möjligt att förena familje- och yrkesliv. Europaparlamentet betonar särskilt det offentliga ansva-ret i samband med kontroll, kvalitetsgarantier och dessa tjänsters tillgänglighet.
27 . Europaparlamentet understryker för medlemsstaterna det angelägna i att öka möjligheterna för per-
soner med funktionshinder och legala invandrare att få tillträde till arbetsmarknaden inom tjänstesektorn,särskilt till entreprenörskap och nyföretagaranda. Sådana förbättringar är nödvändiga för de kommandebehoven inom exempelvis vård och omsorg samt för att öka dessa gruppers delaktighet och integrationpå arbetsmarknaden och i samhällsgemenskapen.1 6.4.2004 SV C 92 E/389 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
28. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta vilket värdefullt bidrag en utvecklad och
dynamisk kooperativ tjänste- och företagarsektor kan utgöra inom tjänsteproduktionen.
29. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och sprida exempel på god praxis i med-
lemsstaterna om olika former och möjligheter för företagsutveckling inom tjänstesektorn, såsom kollektiva
branschavtal om tjänstepersonalens sociala rättigheter.
30. Europaparlamentet anser att tjänstesektorn på ett betydelsefullt sätt kan bidra till målet att främja ett
aktivt åldrande och uppmanar medlemsstaterna att beakta detta då de genomför denna aspekt av sysselsätt-ningsriktlinjerna från 2003.
31. Vad gäller tjänster som hänför sig till nättjänster av allmänt intresse uppmanar Europaparlamentet
kommissionen att systematiskt dokumentera konsekvenserna av liberaliseringen av dessa fram till dagsdato, både med avseende på ökningen av antalet arbetstillfällen och med beaktande av i vilken grad beho-
ven i hela samhället tillgodoses, så att man på ett övergripande sätt kan utforma en framtidsstrategi för
tjänster i allmänhetens intresse.
32. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, med beaktande av tjänsternas betydelse och bidrag
för lokal ekonomi och regional sammanhållning och den sociala ekonomins integrerande och sysselsätt-
ningsskapande funktion, att främja politik som stöder vissa branscher inom tjänstesektorn, med beaktande
av de fördelar som finns (avseende geografi, miljö, infrastruktur, kultur) och de behov som de lokalaregionerna har.
33. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen
och medlemsstaternas parlament.
P5_TA(2004)0028
Invandring, integration och sysselsättning
Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om invandring, integration och
sysselsättning (KOM(2003) 336 — 2003/2147(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2003) 336),— med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Tammerfors (15—1 6 oktober 1 999) och
Lissabon (23—24 mars 2000),
— med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (
1), vars föreskrifter
skall gälla för alla personer inom Europeiska unionen, oavsett deras nationalitet, framför allt artiklarna4, 5, 14, 15, 20, 21 och 23,
— med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen
om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (
2) och rådets direktivC 92 E/390 SV 1 6.4.2004 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 15 januari 2004
(1) EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.
(2) EGT L 180, 19.7 .2000, s. 22.