SV ECB -PUBLIC  
 
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE  
av den 30 november 2020  
om ändring av riksdagsordningen  
(CON/2020/ 30) 
 
Inledning och rättslig grund  
Den 19 oktober 2020 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Sveriges riksdag (nedan 
kallad riksdagen) om ett yttrande över ett författningsförslag som bl.a. innehåller förslag till ändringar av 
regeringsformen1 (som utgör en del av den svenska grundlagen) och riksdagsordningen2, vad gäller 
aspekter som berör riksdagens funktionssätt som har konsekvenser för m yndigheter, bland dem 
Riksbanken (nedan kallat lagförslaget ). Lagförslaget utgör en del av betänkandet3 (nedan kallat 
betänkandet ) från kommittén för 2019 års riksdagsöversyn (nedan kallad kommittén ). 
ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundar sig på artiklarna  127.4 och  282.5 i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt och artikel  2.1 tredje strecksatsen i rådets förordning (EG) nr  98/4154 
eftersom lagförslaget rör Sveriges riksbank.  
 
1.  Syftet med lagförslaget  
1.1 Sammansättningen på Riksbankens fullmäktige  
Enligt lagförslaget ska, när en riksdagsledamot av någon orsak upphör att vara medlem i ett politisk 
parti som är representerat i riksdagen, denna ledamots uppdrag i kommittéer och andra 
parlamentariska organ och delegationer upphöra –  inklusiv e i Riksbankens fullmäktige –  till vilka 
ledamoten har valts på grund av sitt medlemskap i det politiska partiet5. Enlig kommittén är motivet 
till detta element i lagförslaget att säkerställa att sammansättningen på kommittéer och andra 
parlamentariska organ och delegationer speglar riksdagens politiska sammansättning6. Även under 
den aktuellt gällande lagstiftningen krävs medlemskap i ett politiskt parti för att bli riksdags -
ledamot7, dock är ledamotsuppdraget är personligt och en ledamot som har valts kan normalt inte 
tvingas att lämna uppdraget. Att vara medlem i en kommitté eller något annat parlamentariskt 
                                                 
1  Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform . 
2  Riksdagsordningen (2014:801) . 
3  2020/21:URF1 2019 års riksdagsöversyn. Finns på www.riksdagen.se.  
4 Rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 om nationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken 
rörande förslag till rättsregler (EGT  L 189, 3.7.1998, s.  42). 
5  Se 12 kap. § 13 andra stycket och tilläggsbestämmelsen 12.13.1 i lagförslaget.  
6  Se avsnitt  9.7 i betänkandet.  
7  Se 3 kap. 1 § i regeringsformen. Se även sidorna 107 och 108 i betänkandet.  
ECB-PUBLIC  
2 organ eller en delegation är dock inte någon personlig position, utan ledamoten har fått denna 
genom att tillhöra ett politiskt parti som är representerat i riksdagen8. 
1.2 Beredningskrav för framställningar från Riksbankens fullmäktige och Riksbankens direktion till 
riksdagen  
Enligt lagförslaget ska ett parlamentariskt organ eller en delegation – vilket inkluderar Riksbankens 
fullmäktige och Riksbankens direktion – inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan det 
gör en framställning hos riksdagen9. Enlig kommittén är motivet till detta element i lagförslaget att 
förberedelserna innan ett parlamentariskt organ eller en delegation –  som Riksbankens f ullmäktige 
och Riksbankens direktion –  lägger fram ett förslag till riksdagen bör samordnas med de 
beredningskrav som gäller för lagförslag från regeringen till riksdagen 10. Av lagförslaget framgår 
dock också att det är riksdagsstyrelsen, och inte Riksbank ens fullmäktige och Riksbankens 
direktion, som ska inhämta behövliga upplysningar från Lagrådet11. Kommittén skriver också att ett 
ytterligare skäl för att inte kräva att Riksbankens fullmäktige och Riksbankens direktion ska 
inhämta ett yttrande från Lagråd et är att Riksbankens fullmäktige och Riksbankens direktion har en 
mer begränsad förslagsrätt än riksdagsstyrelsen12. Riksbankens fullmäktige och Riksbankens 
direktion lägger normalt inte fram lagförslag, och det är mycket ovanligt att ett lagförslag från 
Riksbankens fullmäktige eller Riksbankens direktion remitteras till Lagrådet. Om ett yttrande från 
Lagrådet ändå skulle behöva inhämtas över ett förslag från Riksbankens fullmäktige eller 
Riksbankens direktion kan ett yttrande begäras under beredningen av ärendet13. 
 
2.  Allmänna kommentarer   
2.1 Sammansättningen på Riksbankens fullmäktige  
2.1.1  Det yttersta ansvaret för Riksbankens verksamhet ligger hos direktionen14, och denna är det 
beslutande organet i frågor som gäller utförandet av Sveriges riksbanks ECBS- relaterade uppgifter. 
Riksbankens fullmäktige får bl.a. utse Riksbankens direktion samt riksbankschefen och vice 
riksbankschef15, fastställa direktionsledamöternas ersättning16, under vissa förutsättningar skilja en 
ledamot av direktionen från hans anst ällning17, granska direktionens arbete18, leda revisionsarbetet 
i samband med direktionens arbete19, göra förslag avseende hur Riksbanken vinst ska 
disponeras20 samt bidra till utformningen av sedlar och mynt som ges ut av Sveriges riksbank21. 
                                                 
8  Se avsnitt  9.7 i betänkandet.  
9  Se 9 kap. 17a § i lagförslaget.  
10  Se avsnitt  19.9.2 i betänkandet.  
11  Se 9 kap. 17b § första stycket i lagförslaget.  
12  Se avsnitt  19.9.2 i betänkandet.  
13  Se avsnitt  19.9.2 i betänkandet.  
14  Se 9 kap. 1a § i lagen (1988:1 385) om Sveriges riksbank.  
15  Se 1 kap. 4 § i lagen om Sveriges riksbank.  
16  Se 4 kap. 5 § i lagen om Sveriges riksbank.  
17  Se 9 kap. 13 § i regeringsformen.  
18  Detta är korrekt även om det inte uttryckligen framgår av lagen om Sveriges riksbank (se t.ex. sidorna 1370– 1371 i 
SOU  2019:46, En ny riksbankslag).  
19  Se 9 kap. 2 och 2a §§ i lagen om Sveriges riksbank.  
20  Se 10 kap. 3 § i lagen om Sveriges riksbank.  
21  Se 5 kap. 1 § i lagen om Sveriges riksbank.  
ECB-PUBLIC  
3 Ansvarsfördelningen mellan Riksbankens direktion och fullmäktige faller visserligen utanför ramen 
för detta yttrande, men ECB vill ändå upprepa att, med beaktande av både fullmäktiges struktur, 
som en grundläggande del av Riksbanken, och dess uppgifter, fullmäktige inte får försöka påverka 
direktionen i dess roll som beslutande organ i frågor som gäller utförandet av Sveriges riksbanks 
ECBS- relaterade uppgifter22. 
2.1.2  Riksbanken har elva fullmäktige som väljs av riksdagen23. Ledamöterna i fullmäktige utses av 
Riksdagens valberedning24 för samma mandatperiod som riksdagsledamöterna; ledamöterna utses 
så snart som möjligt efter allmänna val25. I normalfallet lägger Riksdagens valberedning fram en 
lista över ledamöter som kan väljas till fullmäktige utifrån hur de olika politiska parti erna är 
representerade i riksdagen, och riksdagen röstar sedan om denna26. Enligt den information som 
ECB fått, är sex av de elva fullmäktige just nu riksdagsledamöter, och alla elva är medlemmar i 
politiska partier som är representerade i riksdagen27. Det f inns dock inget krav på att en ledamot i 
fullmäktige måste vara riksdagsledamot eller medlem i ett politisk parti som är representerat i 
riksdagen28. 
2.1.3  ECB förstår det som att den aktuellt gällande lagstiftningen är sådan att, om en person upphör att 
vara rik sdagsledamot, denna person också upphör att vara ledamot i de kommittéer och andra 
parlamentariska organ och delegationer till vilka ledamoten har valts i egenskap av riksdags -
ledamot29. Om en person upphör att vara ledamot i en kommitté eller annat parlamentariskt organ 
eller en delegation – t.ex. Riksbankens fullmäktige – utser det parti som nominerat personen även 
dennes efterföljare och informerar riksdagens talman om detta som sedan bekräftar 
nomineringen30. För närvarande finns det dock inget krav på at t en riksdagsledamot som upphör 
att vara medlem i ett politisk parti som är representerat i riksdagen också ska lämna sina uppdrag i 
kommittéer och andra parlamentariska organ och delegationer (inklusive i Riksbankens fullmäktige) 
till vilka ledamoten har valts på grund av sitt medlemskap i det politiska partiet31. Enligt vad ECB 
förstår förekommer det relativt ofta att en riksdagsledamot upphör att vara medlem i ett politisk 
parti32. Mot denna bakgrund tolkar ECB det som att den föreslagna ändringen avseende samman-
sättningen på Riksbankens fullmäktige utgör en mindre ändring för att säkerställa att samman-
sättningen av kommittéerna och de andra parlamentariska organen och delegation erna i största 
möjliga utsträckning speglar riksdagsmajoriteten.  
                                                 
22  Se punkt  14.2.4 i yttrande CON/2020/13. Se även punkt  6 i yttrande CON/2002/16, punkt  2.3 yttrande CON/2019/12 
och punkt  2.1 yttrande CON/2020/7.  
23  Se 9 kap. 13 § i regeringsformen.  
24  Se 12 kap. 2 § i riksdagsordningen.  
25  Se 13 kap. 21 § och 12 kap. 5 § i riksdagsordningen.  
26  Se 12 kap. 7– 8 §§ i riks dagsordningen och avsnitt 9.3.1 i betänkandet.  
27  Eesti Pank (Estlands centralbank) är ett exempel på en annan nationell centralbank i Europeiska 
centralbankssystemet som har en styrelse med liknande funktioner som fullmäktige i Sveriges riksbank, där 
ledamöterna delvis består av parlamentariker som representerar sina olika politiska fraktioner. Se punkterna 1.6 och 
2.1 i yttrande CON/2020/7.  
28 Se tilläggsbestämmelsen 13.21.1 i riksdagsordningen, som avser 13 kap. 21 § i riksdagsordningen.  
29  Se 12 kap. 13 § i riksdagsordningen.  
30  Se 12 kap. 14 § i riksdagsordningen.  
31  Se avsnitt  9.1 i betänkandet.  
32  Se avsnitt  9.4 i betänkandet.  
ECB-PUBLIC  
4 2.2 Beredningskrav för framställningar från Riksbankens fullmäktige och Riksbankens direktion till 
riksdagen  
Så som ECB förstår det får både Riksbankens fullmäktige och Riksbankens direktion göra  fram-
ställningar till riksdagen i)  avseende frågor som rör Riksbanken kompetens, organisation, personal 
och verksamhetsformer33, och ii)  inom sitt egna behörighetsområde34. ECB har förstått att sådana 
framställningar inte bara kan bestå av lagförslag, utan även av andra former av rättsakter och 
dokument.  ECB välkomnar det föreslagna beredningskravet för framställningar till riksdagen, 
eftersom det kan förbättra lagstiftningsförfarandet och kvaliteten på den lagstiftning som riksdagen 
antar.  
 
Detta yttrande k ommer att offentliggöras i EUR -Lex.  
 
 
Utfärdat i Frankfurt am Main den 30  november 2020.  
 
[Namnteckning]  
 
Christine LAGARDE  
ECB:s ordförande  
                                                 
33  Se 9 kap. 17 § i riksdagsordningen.  
34 Se tilläggsbestämmelsen 9.17.4 i riksdagsordningen, som avser 9 kap. 17 § i riksdagsor dningen.