Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens meddelande: Mer forskning för Europa - Mot 3 % av BNP"

(KOM(2002) 499 slutlig)

(2003/C 95/03)

Den 12 september 2002 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 29 januari 2003. Föredragande var Ulla Sirkeinen.

Vid sin 397:e plenarsession den 26 och 27 februari 2003 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för, ingen röst emot och en nedlagd röst.

1. Sammanfattning

- EESK välkomnar de mål som ställdes upp i Barcelona och kommissionens meddelande vars syfte är att inleda en debatt.

- Kommittén betonar att FoU särskilt under tider av ekonomisk nedgång skall ses som en investering och inte som en utgift.

- EESK understryker att målen om konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, sysselsättning, höga miljö- och hälsonormer och en väl avvägd hållbar utveckling endast kan uppnås genom ökad kunskap, FoU och innovation.

- Vi uppmanar kommissionen att lägga fram starkare argument och att ställa högre krav på medlemsstaterna med tanke på de dramatiska förändringar som krävs.

- EESK föreslår att regionala fonder och stöd till kandidatländerna skall inriktas mot FoU.

- Kommittén förordar att kommissionen utarbetar en strategi för forskning inom små och medelstora företag.

- EESK fäster större vikt vid att riva gränser och hinder för samarbete och bildande av nätverk än vid en övergripande samordning uppifrån och ner.

- För att upprätthålla en tillväxt inom EU när det gäller FoU-investeringar från stora företag samt uppnå en kraftig ökning av antalet företag som investerar i FoU, anser EESK att kommissionens förslag måste genomföras särskilt på följande punkter:

- Inre marknaden.

- Gemenskapspatent och andra immaterialrättsliga frågor.

- Utveckling av mänskliga resurser och rörlighet.

- Rådgivning och kontakttjänster för små och medelstora företag.

- Omarbetning av reglerna för statligt stöd till FoU-finansiering.

2. Inledning

2.1. Vid rådets möte i Barcelona kom man överens om att investeringarna på områdena forskning och teknisk utveckling (FoU) i EU måste öka. Målet är att de skall utgöra 3 % av BNP senast 2010. År 2000 uppgick de till 1,9 %. Vid mötet begärdes också att företagens finansiering av de totala FoU-investeringarna skall öka från den nuvarande andelen på 56 % till två tredjedelar.

2.2. Detta investeringsmål är en följd av att man inser att en förstärkning av systemen för FoU och innovation är av central betydelse för att kunna uppnå det strategiska mål som rådet fastställde i Lissabon, nämligen att unionen senast 2010 skall bli "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". När det gäller FoU-investeringar var skillnaden mellan EU och USA 120 miljarder euro år 2000. Inom EU investerar i synnerhet företagen mindre i FoU.

2.3. I sina tidigare yttranden har EESK rekommenderat att ett mål för FoU-investeringar skall fastställas, något som kommissionen nu också har tagit fasta på. EESK rekommenderade också(1) att gemenskapen bör ha som politiskt mål att på medellång sikt öka sin totala budget för forskning, teknisk utveckling och demonstration ("FoTUD") med 50 % för perioden efter sjätte ramprogrammet (RP6) och uppmanade medlemsstaterna att göra detsamma.

2.4. Målen angavs för unionen som helhet, och beslutet fattades av Europeiska rådet vilket innebär att alla medlemsländernas regeringar har åtagit sig att sträva mot att uppfylla målen och bidra till helheten. Två medlemsstater har redan uppnått nivån 3 % medan andra uppvisar avsevärt lägre siffror. Det måste dock finnas möjlighet att använda olika strategier, eftersom förhållandena i medlemsstaterna och kandidatländerna skiljer sig mycket från varandra.

2.5. Syftet med kommissionens meddelande är att starta en debatt om hur målen för FoU-investeringar kan uppnås. Kommissionen presenterar en analys av situationen, dess bakgrund och konsekvenser, och anger vilka mål man bör sträva mot för att skapa bättre ramvillkor och effektivare användning av den offentliga finansieringen för företagens FoU och för FoU och innovation i näringslivets strategier och förvaltning.

3. Allmänna kommentarer

3.1. EESK noterar med tillfredsställelse att kommitténs rekommendationer har beaktats och välkomnar de viktiga mål som fastställts i Barcelona. Efter det politiska beslutet behöver nu i synnerhet medlemsstaternas regeringar vidta åtgärder. I meddelandet riktar kommissionen uppmärksamheten mot frågan och lägger fram förslag och råd, vilket välkomnas. Debatten kommer förhoppningsvis att bidra till en utveckling inom området.

3.2. Den ekonomiska tillväxten är för närvarande låg och marknadsläget är trögt inom många områden samtidigt som medlemsstaterna brottas med budgetproblem. Mot den bakgrunden för vissa fram argumentet att vare sig staten eller företagen har råd att öka FoU-investeringarna. Det bör dock understrykas att de pengar som läggs på FoU är just en investering, både för samhället som helhet och för de enskilda företagen, inte en utgift. Kommissionen är värd en eloge för sin konsekventa användning av rätt uttryck, nämligen "FoU-investeringar".

3.3. Mer nytänkande behövs för att stärka de europeiska företagens roll på världsmarknaden och därmed öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen i EU. Starkare produktivitetstillväxt är en viktig faktor om man vill uppnå bättre konkurrenskraft och ekonomisk utveckling, särskilt mot bakgrund av den demografiska utvecklingen. Vi måste hålla en hög nivå när det gäller miljö- och hälsoskydd (områden som är viktiga för oss européer) samtidigt som den ekonomiska tillväxten och den sociala välfärden inte får äventyras och målen när det gäller hållbar utveckling måste respekteras. Vare sig de enskilda företagen eller EU-ekonomin som helhet kan uppnå alla dessa mål om man inte satsar mer på kunskaper, FoU, innovation och investeringar i ny och bättre teknik.

3.4. Det måste finnas ett ambitiöst mål om trenden skall kunna vändas åt rätt håll. Alla måste inse att det krävs stora förändringar. Det nuvarande målet är dock troligen alltför optimistiskt, särskilt med tanke på den kommande utvidgningen av EU.

3.5. Kommissionen kopplar ihop behovet av mer FoU och innovation med Lissabonmålet, vilket är både rätt och viktigt, men de centrala aktörerna är medlemsstaternas regeringar och företagen, och de behöver kanske en starkare drivkraft än det övergripande Lissabonmålet för att göra dramatiska förändringar. Man hade förväntat sig starkare argument från kommissionens sida.

3.6. Stora krav bör ställas på medlemsstaterna: skillnaderna är stora mellan olika medlemsstater när det gäller nivån på FoU-investeringarna och förhållandet mellan privata och offentliga investeringar. Att offentliggöra jämförelser kan bidra till att sätta press på regeringarna. Det är förvånande att kommissionen endast kortfattat hänvisar till några få siffror i det statistiska materialet för att visa på ytterligheterna.

3.7. Nivån på FoU-investeringar i kandidatländerna är generellt sett lägre än i medlemsstaterna. Regeringarna i kandidatländerna tillråds att snarast möjligt sträva mot ett nationellt mål på 3 % med tanke på att deras förväntade snabbare ekonomiska tillväxt med tiden kommer att innebära ännu större investeringskrav. Investeringar i FoU-infrastruktur bör prioriteras för att skapa en grund för tillväxt. EU-medel till kandidatländerna bör inriktas särskilt mot detta område.

3.8. Statistiksammanställningar bör alltid tolkas med försiktighet. Jämförelser mellan EU och USA utlöser alltid debatt, så även när det gäller FoU och i synnerhet den militära forskningens andel och roll, som är betydligt större i USA. Militär FoU bidrar inte direkt och bara delvis till den civila marknadens konkurrenskraft. Även om ingen statistik finns tillgänglig kan man dock anta att en stor andel av investeringarna har dubbel användning - både militär och civil. Med tanke på den bristande öppenheten när det gäller militära FoU-anslag till företag innebär detta troligtvis en avsevärd konkurrensfördel för det amerikanska näringslivet.

3.9. Barcelonamålen innebär att i synnerhet företagen förväntas öka sina FoU-investeringar. En undersökning som gjorts av företag som ingår i European Round Table of Industrialists (ERT), som representerar 13 % av alla FoU-investeringar i EU (22,3 miljarder EUR år 2001), visar att ökningen av FoU-investeringarna i EU kommer att vara liten. ERT-företagen planerar att göra större FoU-investeringar utanför EU, huvudsakligen beroende på de ganska dåliga ramvillkoren för investeringar inom EU när det gäller mänskliga resurser och infrastruktur, ekonomiska incitament samt lagstiftning och reglering generellt sett. Resultatet av undersökningen stöder tesen i kommissionens meddelande och understryker hur allvarligt behovet är av en dramatisk förändring.

3.10. Det är av central betydelse att man kan upprätthålla en ökning inom EU när det gäller FoU-investeringar från stora företag, till exempel dem som ingår i ERT. Antalet företag som investerar i FoU måste också ökas. Stor potential finns i de många huvudsakligen små och medelstora företagen inom olika sektorer. För att höja medvetenheten och motivationen i dessa företag krävs omfattande satsningar och lämpliga stödåtgärder.

3.10.1. Med hänvisning till den europeiska stadgan för småföretag rekommenderar EESK att kommissionen utarbetar en öppen samordningsstrategi för forskning inom små och medelstora företag. Kulturella hinder och tyngande administration mellan små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, och forskningskretsar måste övervinnas för att utveckla och dra nytta av dessa företags väldiga innovativa potential.

3.11. De offentliga FoU-investeringarna måste i tillräcklig grad inriktas mot utveckling och tillämpning av ny teknik för att stimulera de industriella FoU-investeringarna. Målet bör vara att främja utvecklingen av nya produkter och tjänster samt att göra förfarandena mer effektiva. Villkoren för forskarnas utbildning och karriärmöjligheter bör utvecklas i samma riktning. Resurserna till motsvarande grundforskning måste naturligtvis säkerställas.

3.12. Arbete i nätverk måste bli en central fråga när det gäller den framtida utvecklingen av FoU inom EU. Ett smidigt och effektivt samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och företag ger optimal utdelning på de investeringar som görs. Det finns fortfarande många hinder som måste avlägsnas. Samarbete mellan flera företag kan fungera mycket väl i mer traditionella sektorer med välutvecklade produktionsprocesser. Även inom nya områden som IT-sektorn har det förekommit välfungerande och framgångsrikt FoU-samarbete trots hård konkurrens och stränga sekretesskrav.

3.13. Regionalt stöd, både från EU och medlemsstaterna, bör i ökad omfattning inriktas mot FoU och innovation samt relevant utbildning.

3.14. Både kommissionen och många av intressenterna på området kräver bättre samordning av FoU-programmen och medlemsstaternas satsningar. Det finns ett uppenbart behov av att inrätta spetsforskningscentra och skapa program med resurser som är så stora att man kan nå resultat av världsklass. Samordningen behöver dock inte vara centraliserad och skötas uppifrån och ner. Den bör under inga omständigheter förhindra sund konkurrens, som är en förutsättning om man vill nå verklig framgång.

3.15. Samordningen bör i stället grundas på ett brett och öppet informationsutbyte när det gäller planer och program, och den bör främja alla typer av partnerskap och samverkan som fungerar efter principen nedifrån och upp. Ännu viktigare än denna EU-omspännande samordning är det att man avlägsnar alla mentala och rättsliga nationella och institutionella gränser och barriärer.

4. Särskilda kommentarer

EESK instämmer i princip i de åsikter som kommissionen för fram i kapitel 3: "Att vända trenden: Områden för samordnade åtgärder". Endast när det gäller följande frågor vill kommittén göra vissa påpekanden och tillägg.

4.1. Mer gynnsamma ramvillkor

4.1.1. Man kan inte tillräckligt betona vikten av en väl fungerande, öppen och konkurrenskraftig marknad. Det är av central betydelse att den inre marknaden blir fullständigt genomförd, eftersom efterfrågepotentialen då skulle kunna motivera ganska stora FoU-investeringar. Många innovationsprojekt är dock idag så kostsamma att till och med en större marknad än så krävs för att de skall bli lönsamma.

4.1.2. Farhågor när det gäller de europeiska forskarnas antal, inriktning och motivation kommer ofta till uttryck. Nya idéer krävs för att skapa bättre karriärmöjligheter för forskare och ingenjörer. Hinder för rörligheten mellan stater och mellan offentliga respektive privata arbetsplatser måste en gång för alla avlägsnas. Utvecklingen har på området varit plågsamt långsam. För forskarutbildningens del kan ett konkret exempel vara ett målinriktat program, med incitament till både universiteten och doktoranderna. Ett sådant har genomförts i Finland med goda resultat.

4.1.3. När det gäller immaterialrätt måste EU-lagstiftningen snarast möjligt stöpas om. Detta gäller till exempel både genmodifierade organismer och programvara för datorer. Dessutom måste ett kostnadseffektivt gemenskapspatent skapas. Företagen behöver rättslig säkerhet och klarhet för att våga investera inom EU.

4.1.4. Onödig eller otydlig lagstiftning och tungrodda administrativa förfaranden försvårar bl.a. företagens FoU-investeringar. En förenkling av lagstiftningen krävs för att minska byråkratin, något som EESK har påpekat med jämna mellanrum. Initiativet för bättre lagstiftning bör tillämpas så att en verklig balans uppnås mellan ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av den hållbara utvecklingen.

4.2. En mer effektiv användning av offentlig finansiering för företagens FoU

4.2.1. En kombination av åtgärder behövs för att motivera olika typer av företag att öka FoU-investeringarna. Offentligt stöd behövs eftersom marknadsincitamenten får företagen att investera mindre i FoU än vad som är optimalt för ekonomin som helhet. Avkastningen kommer också i allmänhet senare på FoU-investeringar än på andra investeringar.

4.2.2. En viktig del i satsningarna på att öka FoU bör vara att få fler företag att utveckla egna strategier och egen verksamhet när det gäller FoU, något som ofta saknas helt. Lämpliga åtgärder i det sammanhanget kan till exempel vara rådgivning och tjänster för att skapa kontakter med forskningsenheter. Som exempel kan nämnas SINTEF i Norge, som har till uppgift att skapa förbindelser mellan små och medelstora företag å ena sidan och forskarna vid Norges teknisk-naturvetenskapliga universitet i Trondheim å andra sidan. När det gäller ekonomiskt stöd skulle man kunna börja med skattelättnader för forskning och utveckling i små och medelstora företag.

4.2.3. Stöd till nystartade företag inom högteknologiska sektorer, präglade av hög risk men potentiellt snabb tillväxt, kräver särskilda instrument. Här är investeringskapital och tillräckligt riskkapital särskilt viktigt. En effektiv åtgärd inom området har varit de FoU-kapitallån som Teknologiska utvecklingscentralen (Tekes) i Finland har gett. Lånet betraktas som eget kapital och belastar därmed inte företagets vanligtvis mycket svaga balansräkning.

4.2.4. Studier visar att statligt stöd till företagens FoU-projekt vanligtvis inte minskar företagens egna investeringar - tvärtom. Det offentliga stödet ger företagen en chans att starta fler FoU-projekt än vad som annars vore möjligt. I andra fall bidrar stödet till att projektet kan genomföras med större resurser och på kortare tid, vilket kan vara mycket betydelsefullt på marknader stadda i snabb förändring.

4.2.5. Det behövs förvisso en översyn av FoU-stödets behandling i de gemenskapsbestämmelser som rör statligt stöd. Reglerna behöver inte nödvändigtvis göras mer generösa, men definitivt mer flexibla. Ett viktigt problem värt att nämna är att samarbetsprojekt som inbegriper både offentlig och privat sektor är belastade med krav på anmälan till kommissionen, vilket innebär ökad byråkrati och ökad osäkerhet. Denna typ av hinder för partnerskap måste avlägsnas. En lämpligt utformad bestämmelse om "stöd av mindre betydelse" bör införas.

4.3. FoU och innovation i företagsstrategier och -ledning

4.3.1. För att företagen skall kunna öka satsningarna på FoU krävs en stabil politisk ram. Regeringarnas budskap måste vara tydligt och konsekvent, inte bara när det gäller åtgärder för mer FoU utan hela inriktningen mot en kunskapsbaserad, innovationsorienterad ekonomi, både när det gäller utformningen och genomförandet av politiken.

4.3.2. Företagens strategier skiljer sig åt när det gäller FoU, och de måste därför behandlas på olika sätt. Bland de råd som kan ges skulle EESK särskilt vilja framhålla vikten av att arbeta i nätverk, både med offentliga forskningsinstitutioner och med andra företag. Vissa av de hinder som företagen upplever när det gäller arbete i nätverk är verkliga och relevanta, medan andra mer är ett resultat av traditioner och misstro.

Bryssel den 26 februari 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) EGT C 260, 17.9.01.