Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén -Tempus (Phare och Tacis) - Verksamhetsberättelse 1999 /* KOM/2001/0365 slutlig */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN -Tempus (Phare och Tacis) - Verksamhetsberättelse 1999 Innehållsförteckning ORDLISTA 1 INLEDNING 1.1 Bakgrund till Tempus 1.2 Tempus I och II 2 HUVUDDRAGEN I TEMPUS 2.1 Strategi: "bottom-up"-metod med "top-down"-orientering 2.2 Projekt 2.2.1 Tempus-Phare 2.2.2 Tempus-Tacis 2.3 Programledning 2.4 Övervakning 2.5 Budget 3 UTVECKLINGSPROGRAM 1999 3.1 Tempus III - den nya fasen 3.2 Utnyttjande av resultat 3.3 Projektledning 3.4. Tempus informationsenheter (TIP) och nationella Tempus-kontor (NTO) 4 URVALSOMGÅNGAR 1999 4.1 Total budget för Tempus 4.2 Budget för Tempus-Phare 4.3 Ansökningstider för Tempus-Phare 4.4 Resultat av urvalen för Tempus-Phare 4.4.1 Gemensamma europeiska projekt 4.4.2 Personliga stipendier för rörlighet (IMG) 4.5 Budget för Tempus-Tacis 4.6 Sista anmälningsdag för Tempus-Tacis 4.7 Tempus-Tacis urvalsförfarande 4.8 Resultat av urvalen för Tempus-Tacis 5 LISTA ÖVER PUBLIKATIONER BILAGA: Bilaga 1 - Övergripande statistik Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder Bilaga 4 - Tempus-programmets effekter, exempel på projekt ORDLISTA CME // Kompakt åtgärd (Tempus-Phare) CP // Kompakt projekt (Tempus-Tacis) kommissionen // Europeiska kommissionen stiftelsen // Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin (Italien) IMG // Personligt stipendium för att främja rörligheten (Tempus-Phare) JEP // Gemensamt europeiskt projekt (Tempus-Phare och Tempus-Tacis) NCP // Nationell kontaktpunkt (i EU) NTO // Nationellt Tempus-kontor (i Tempus-Phares partnerländer) Partnerländer // 1999: de nya oberoende staterna samt Mongoliet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Tjeckien, Estland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien Förberedande JEP // Förberedande åtgärder för gemensamma europeiska projekt (Tempus-Tacis) TIP // Tempus-informationsenhet (i vissa Tacis partnerländer) 1 INLEDNING 1.1 Bakgrund till Tempus De politiska händelserna i Central- och Östeuropa under 1989 och 1990 fick dramatiska följder för Europeiska gemenskapen. Medlemsstaterna fann att de, både var för sig och tillsammans, stod inför en helt ny utrikespolitisk situation som gjorde det nödvändigt att förändra etablerade synsätt och rutiner. Redan från början stod det klart att det var nödvändigt att reagera snabbt och effektivt på denna utmaning. Åtgärder måste vidtas omedelbart för att stärka de nya demokratierna och för att utnyttja detta oförutsedda tillfälle att leda Europas framtid i en ny riktning. I syfte att åstadkomma en integrerad, global respons strävade Europeiska gemenskapen efter att skapa vittomfattande ramar för det praktiska biståndet och experthjälpen till den ekonomiska och politiska återuppbyggnaden i de berörda länderna. Ett övergripande biståndsprogram beslutades av ministerrådet i december 1989. Det var känt under namnet Phare( [1]) och utgjorde ramen för gemenskapens bistånd till det ekonomiska och sociala reformarbetet i Central- och Östeuropa. [1] På den tiden stod Phare för "Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Numera är det långa namnet "Phare-Community programme for assistance for economic restructuring in the countries of Central and Eastern Europe". Partnerländerna själva identifierade högre utbildning och yrkesutbildning som ett prioriterat område för det transeuropeiska samarbetet. Redan i ett tidigt skede omfattade Phare ett antal biståndsprogram på utbildningsområdet. I januari 1990 fick rådet och Europaparlamentet ta del av kommissionens planer på ett nytt Phare-program, som var särskilt utformat för att tillgodose behoven av högre utbildning i Central- och Östeuropa. Detta var startsignalen för Tempus. 1.2 Tempus I och II Rådet antog Tempus den 7 maj 1990 ( [2]). Det var avsett att löpa under en första pilotfas på tre år med början den 1 juli 1990. Ett senare rådsbeslut ( [3]) förlängde pilotfasen med ett år, fram till slutet av juni 1994. Till en början ingick tre länder i programmet, nämligen Polen, Tjeckoslovakien och Ungern. Detta antal ökade med åren, som framgår av figur 1. 1999 kunde 24 partnerländer utnyttja programmet. [2] EGT L 131, 23.5.1990, s. 21. [3] EGT L 122, 7.5.1992, s. 43. Den andra fasen i Tempus-programmet (Tempus II) antogs i ett rådsbeslut av den 29 april 1993 ( [4]). Detta beslut innebar fortsatt stöd för de partnerländer som redan deltog i programmet, och en geografisk utvidgning av programmets verksamheter till de nya republikerna i f.d. Sovjetunionen (de nya oberoende staterna) och Mongoliet. Projekt i dessa länder - med undantag för Baltikum - finansierades ur den övergripande Tacis-budgeten, med EU-initiativ avsedda att främja utvecklingen av harmoniska och blomstrande ekonomiska och politiska förbindelser mellan EU och de nya oberoende staterna och Mongoliet. Förberedande verksamhet i Vitryssland, Ryska federationen och Ukraina påbörjades redan 1993. Där så behövs skiljs i denna rapport mellan 'Tempus-Phare' och 'Tempus-Tacis'. [4] EGT L 112, 6.5.1993, s. 34. Tempus II, vars andra fas var avsedd att löpa fram till slutet av juni 1998, förlängdes fram till den 1 juli 2000 genom ett rådsbeslut som antogs den 21 november 1996 ( [5]). [5] EGT L 306, 28.11.1996, s. 36. Fig. 1: Phare- och Tacis-länders deltagande i Tempus mellan 1999 och 1998 >Plats för tabell> (*) Ansökningar sändes in och valdes ut 1996, men projekten inledde sin verksamhet först 1999 2 HUVUDDRAGEN I TEMPUS 2.1 Strategi: "bottom-up"-metod med "top-down"-orientering Under de första två etapperna tillämpade Tempus i huvudsak den s.k. bottom-up-metoden. Stödet var inriktat på utveckling av universitetspyramidens bas, dvs. institutioner och fakulteter, och berörde inte den centrala planeringsnivån. Detta synsätt grundar sig på antagandet att det är svårare att få människor att acceptera reformer om de kommer som ett påbud uppifrån. Att projekt påbörjades och leddes på institutions- och fakultetsnivå ökade även de berörda personernas ansvarskänsla för projektet. Slutligen hade programmet som helhet större chans att bättre motsvara reformbehoven på "verkstadsgolvet". Under senare år har man vidtagit ett antal särskilda åtgärder för att tillföra en s.k. top-down-aspekt till de områden av programmet där man har ansett det vara nödvändigt med mer riktade åtgärder. Under 1997 omfattade dessa de kompakta åtgärderna inom ramen för Tempus-Phare, och top-down-aspekten förstärktes ytterligare under 1999 med ett växande antal projekt för institutionsuppbyggnad som stöddes i länder som förbereder anslutning till EU. Ett annat top-down-inslag i fas två av Tempus är att man har angett vissa prioriteringsområden i form av s.k. nationella prioriteringar. Dessa reviderade prioritetslistor speglar behoven i den aktuella fasen av den totala socioekonomiska utvecklingen i varje enskilt partnerland. Listorna upprättas av nationella myndigheter i samarbete med kommissionen och publiceras i Tempus Vägledning för sökande. Genom att de nationella prioriteringarna använts som en urvalsparameter har Tempus kunnat fortsätta att öka verksamhetens relevans för de särskilda reformprocesserna i respektive partnerland, samtidigt som sökandena har fått vägledning. Under senare år har de nationella prioriteringarna varit mindre inriktade på akademiska ämnesområden. Nu tenderar de istället att inrikta sig på mer strukturella frågor, såsom reform av universitetsförvaltningen och modernisering av administrativa system. På så sätt har de nationella prioriteringarna i hög grad bidragit till att förstärka top-down-elementet i Tempus. 2.2 Projekt Tempus ger stöd till samarbetsprojekt på området högre utbildning mellan EU-länder och partnerländer i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongoliet. Inom ramen för programmet infordrar man därför regelbundet förslag på många olika typer av projekt. 2.2.1 Tempus-Phare De flesta av Tempus-aktiviteterna genomförs inom ramen för de gemensamma europeiska projekten (JEP). Ett JEP är ett multilateralt samarbetsprojekt mellan minst en högre utbildningsanstalt i ett EU-land och en annan EU-institution i ett annat EU-land, tillsammans med minst en högre utbildningsanstalt i ett partnerland. Universitet från andra G24-länder, Malta och Cypern kan delta som associerade partner. Ett JEP inom ramen för Tempus-Phare kan pågå i ett eller två år och kan ha som inriktning universitetsförvaltning eller akademiskt innehåll och den högre utbildningens kvalitet. En annan grupp projekt var s.k. kompakta åtgärder, eller CME, som syftade till att förhöja den verkan som Tempus hade på den högre utbildningens organisatoriska och administrativa aspekter. CME upphörde 1997. 102 projekt avslutades under 1999. Under 1999 utvecklades verksamheterna inom Tempus II-programmet i linje med de nya riktningarna för Phare-programmet. Här lades tonvikten på institutionsuppbyggnad inom ramen för strategin för förberedande av anslutning. I de associerade länderna ledde detta till att projekt som ofta betecknades som institutionsuppbyggnadsprojekt främst inriktades på att göra den högre utbildningssektorn bättre skickad att bidra till antagandet och genomförandet av gemenskapens regelverk. Tempus har därför utvidgats i omfattning. Tempus-nätverk uppmuntras i allt högre grad att bjuda in andra partner i samhället att delta i deras aktiviteter, såväl nationella, regionala och lokala myndigheter som sociala och industriella partner. För ej anslutna Phare-länder lades tonvikten fortfarande på studieplansutveckling och universitetsförvaltning. Tempus ger även ut personliga stipendier för att främja rörligheten (IMG) i Phare-länderna. Syftet med dessa bidrag är att göra det möjligt för enskilda östeuropeiska tjänstemän inom sektorn för högre utbildning, högre departementstjänstemän och utbildningsplanerare att besöka Västeuropa, och för motsvarande västeuropeiska tjänstemän att besöka Östeuropa. Dessa besök bidrar till utvecklingen av högre utbildningsanstalter i partnerländerna. De olika typerna av IMG-verksamhet är uppdelade i följande tre grupper: | | Utveckling av en institutionell metod som syftar till att förbättra förvaltningen av universiteten genom utbildning av den administrativa personalen. | | Deltagande i de s.k. temanätverken inom Sokrates och Erasmus och andra akademiska sammanslutningar. | | Studiebesök och lärarutveckling. 2.2.2 Tempus-Tacis Tempus-Tacis ger stöd till gemensamma europeiska projekt (JEP), som liknar Tempus-Phare-projekten med undantag för antalet projektpartner. I varje JEP deltar två eller tre högre utbildningsanstalter i minst två olika EU-länder och högst två högre utbildningsanstalter i partnerlandet. Ett Tempus-Tacis JEP kan pågå i tre år. 1999 fanns det JEP-projekt för enbart Ryska federationen, Ukraina och Uzbekistan. De var avsedda för utveckling av studieplaner i samband med nya förvaltningsmetoder vid de högre läroanstalterna i partnerländerna. Kompakta projekt (CP), som kunde sökas av alla länder under 1999, har en löptid på två år och är avsedda att fylla väldefinierade kortsiktiga behov. Verksamheten måste inrikta sig främst på studieplansutveckling, universitetsförvaltning eller informationsspridning. Undantagsvis kunde den andra institutionen i partnerlandet vara ett företag eller en organisation i stället för en högre utbildningsanstalt. Rörlighetsprojekt kunde för första gången sökas i Georgien under 1999 (i Ryska federationen fanns dessa redan 1998). Projekten inriktade sig på att upprätta ett nätverk av institutioner som kunde främja rörligheten för studerande mellan EU-länderna och partnerländerna. Typiska grupper bestod av mer än minimiantalet medlemmar, för att uppmuntra ett omfattande nät av institutioner. Inom Tempus-Tacis finns inga personliga stipendier för främjande av rörligheten. 2.3 Programledning En kommitté, Tempus-kommittén, bistår kommissionen med genomförandet av programmet. Denna kommitté består av två representanter från respektive medlemsstat och har en representant från kommissionen som ordförande. Teknisk assistans för genomförandet av programmet ges av Tempus-avdelningen på Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin, efter riktlinjer från kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur i Bryssel. I Phare-länderna utgör de nationella Tempus-kontoren (NTO) programmets huvudförbindelse med de nationella myndigheterna i Central- och Östeuropa och svarar för delar av programmets dagliga administration. I Tacis-länderna har man upprättat ett nät av Tempus-informationsenheter (TIP) som ansvarar för lämpligt stöd på platsen. De bistår med genomförandet av Tempus-programmet genom att sprida information om programmet och om den högre utbildningen i partnerländerna samt genom att lämna praktiskt stöd till dem som arbetar med projektet. I EU:s medlemsstater hjälper de utsedda nationella kontaktpunkterna (NCP) till med att sprida information om program och tillhandahålla anvisningar och blanketter för projektansökan. De fyller även en allmän stödfunktion genom att bl.a. anordna seminarier och samordningsmöten. 2.4 Övervakning I syfte att underlätta övergången till Tempus III stärkte kommissionen 1999 övervakningsstrategin för Tempus-Phare-projekten, för att ge projekten under kandidatländernas "sista två år" starkast möjliga genomslagskraft. Den nya övervakningsstrategin gäller särskilt institutions uppbyggnadsprojekten inom Tempus (TIB). Den nya övervakningscykeln för TIB-projekten stärktes med införandet av tre regionala avtalsmöten efter tilldelningen av 1999 års JEP-avtal. Vid dessa möten (ett för Polen och Baltikum, ett för Ungern, Slovenien, Tjeckien och Slovakien) diskuterades rekommendationer till goda exempel för de olika projekten. Genom att kräva att projekten rättar sig efter resultaten av mötena och genom skärpt övervakning i partnerländerna genom besök från de nationella Tempus-kontoren kombineras aktivt övervakningsstrategins tre aspekter nämligen förebyggande kontroll, skrivbordskontroll och fältkontroll. De huvudsakliga målsättningarna för det interna övervakningsprogrammet är att säkerställa att projekten genomförs i linje med projektens målsättningar och i enlighet med de avtalsmässiga och ekonomiska reglerna för Tempus. Skrivbordskontrollen inriktas på rapportkraven (delrapporter, reviderade budget- och verksamhetsplaner, lägesrapporter, års- och slutrapporter samt utgiftsredogörelse), genom bedömning av projektets utförande beträffande framsteg och/eller utfall, organisation och ledning och genom noggrann kontroll av den ekonomiska förvaltningen. I syfte att noggrant följa hur projekten framskrider utförs platsbesök för olika projekt som en del av fältkontrollen. När det gäller fältkontrollerna inom ramen för Tempus-Phare kommer man varje år överens med alla nationella Tempus-kontor om ett fullständigt program för kontrollbesöken. Besöken utförs av Tempus-kontorens personal, om möjligt tillsammans med personal från stiftelsen. Vid kontrollbesöken koncentrerar man sig på i vilken omfattning projektets målsättningar genomförs vid de aktuella partnerinstitutionerna, på projektets resultat och på att upptäcka eventuella faktorer som kan äventyra projektets utveckling mot förverkligande av målsättningarna. Efter varje besök får projektparterna feedback och rekommendationer om uppföljning. Kontrollbesöksprogrammet omfattade sammanlagt 210 besök i alla Phare-länderna. Tempus-Tacis besök för kontroll av gemensamma europeiska projekt utförs av Tacis kontroll- och utvärderingsgrupp, på grundval av den information som tillhandahålls av stiftelsens programchefer. Kontrollbesöksprogrammet omfattade sammanlagt 62 besök i alla Tacis-länderna. Kontrollbesök erbjuder värdefulla möjligheter att bedöma effekten av Tempus-åtgärder på institutionsnivå och att, i förekommande fall, ta ställning till om Tempus-strategin passar den berörda institutionen. Åtgärder för förebyggande kontroll såsom möte mellan avtalsparterna i partnerländerna och korrespondens med projektet säkerställer förfarandenas öppenhet och underlättar informationsspridningen. 2.5 Budget Den totala budget som är tillgänglig för Tempus-verksamheten är beroende av följande två faktorer: | | De nationella Phare- och Tacis-budgetarna, som fastställs årligen av kommissionen. | | De Phare- eller Tacis-medel som var och en av de nationella myndigheterna anslår till Tempus-verksamhet. Varje år bestämmer respektive partnerland hur stor andel av dess totala Phare- eller Tacis-budget det vill anslå till Tempus-verksamhet. Utvecklingen av Phare-budgeten (i miljoner euro) Utvecklingen av budgetanslagen till Tempus och procentandel av den totala Phare-budgeten >Plats för tabell> Utvecklingen av Tacis-budgeten (i miljoner euro) Utvecklingen av budgetanslagen till Tempus och procentandel av den totala Tacis-budgeten (nationella program) >Plats för tabell> * Tvååriga anslag för 1999-2000 ** Projekten antogs 1996 men startade 1999. Finansieringen föll inom budgetramen på 8 miljoner euro från 1994-96. 3 UTVECKLINGSPROGRAM 1999 3.1 Tempus III - den nya fasen Den 29 april 1999 antog EU:s ministerråd den senaste fasen i programmet, "Tempus III". Den nya Tempus-fasen omfattar perioden 2000-2006. Den riktar sig till två grupper av länder: de nya oberoende staterna och Mongoliet samt de ej associerade staterna i Central- och Östeuropa, nämligen, Albanien, Bosnien-Hercegovina och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Den 23-24 April 1999 ordnades en stor konferens i Kiev i ämnet "Perspektiv för EU-stött samarbete i den högre undervisningen 2000-2006". Ett stort antal tjänstemän inom den högre undervisningen var inbjudna (företrädare för ministerier, högre undervisning, Tempus-kontor etc.) Konferensen sammanföll med antagandet av Tempus III och utgjorde en perfekt plattform för utbyte av idéer i framtida utvecklingar inom programmet. Efter konferensen gavs konferensinslagen ut i tryck . I den nya fasen av programmet söker Tempus att bidra till en reform av den högre utbildningens strukturer, institutioner och förvaltning genom riktade projekt inom klart specificerade områden, som rör bland annat universitetsförvaltning, läroplansutveckling, institutionsuppbyggnad, nätverk och rörlighet. Dessutom har personliga stipendier för att främja rörligheten beviljats i alla länder som kan komma ifråga inom ramen för Tempus III. De central- och östeuropeiska länder som har tecknat ett associationsavtal med EU, dvs kandidatländerna, kan inte längre komma ifråga för finansiering från Tempus i den nya fasen. De deltar nu i gemenskapsprogram på utbildnings- yrkesutbildnings- och ungdomsområdena inom ramen för förberedelserna för anslutning. 3.2 Utnyttjande av resultat Sedan 1995 har kommissionen, med bistånd från stiftelsen, arbetat på att maximera värdet av Tempus-programmet genom att analysera och sprida de resultat som uppnåtts genom programmet. Under 1999 gavs flera publikationer ut och ett antal evenemang ordnades för att göra Tempus mer känt och sprida uppgifter om programmets genomslagskraft i alla deltagande länder. Tempus publikationer syftar till att fylla behoven för både befintliga projektdeltagare och nytillkomna till Tempus-programmet. Serien Tempus at Work är alltjämt ett värdefullt hjälpmedel för att sprida information om Tempus-programmet. Faktablad för individuella länder togs fram både för EU:s medlemsstater och samtliga partnerländer. Dessa faktablad utgör en värdefull källa till aktuell information om understödda projekt i de olika partnerländerna sedan Tempus påbörjades, och om deltagarnivån för EU:s medlemsstater i olika geografiska zoner. Följande publikationer ingår i serien Tempus at Work 1999: | | Faktablad som är en introduktion till Tempus-Phare och Tempus-Tacis. | | Faktablad som ger en sammanfattning av utmaningar och framgångar inom Tempus | | Separata faktablad för de enskilda EU-länderna | | Separata faktablad för de enskilda Phare-länderna | | Separata faktablad för de enskilda Tacis-länderna Under 1999 förekom diskussioner om att upprätta en resultatdatabas, som ger uppgifter om alla pågående och avslutade Tempus-projekt, och som kan läggas ut på Internet. Tempus har rikliga erfarenheter från projekt och sitter inne med många resultat, som det givetvis är viktigt att samla och sprida till en större publik. En genomförbarhetsstudie är planerad för 2000 som förberedelse för utarbetandet av själva databasen. 3.3 Projektledning 1999 utsträcktes för första gången under Tempus-Tacis möjligheten att agera JEP-samordnare till Ryska federationen och Ukraina. 3.4. Tempus informationsenheter (TIP) och nationella Tempus-kontor (NTO) Nationella Tempus-kontor i Central- och Östeuropa och Tempus informationsenheter i de nya oberoende staterna och Mongoliet har fortsatt att ge information till intresserade institutioner och stöd till pågående projekt. Det finns nationella Tempus-kontor i alla Phares partnerländer. I Tacis-länderna fanns under hela 1999 representanter för Tempus informationsenheter i Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Kirgizistan, Moldavien, Turkmenistan, Ukraina and Uzbekistan. En Tempus informationsenhet fanns under del av året i Kazakstan (fram till maj 1999) och i Mongoliet (fram till September 1999). Nya kandidater har hittas sedan dess, men vid årsslutet hade ännu inga nya avtal tecknats. Nya försök gjordes att inrätta en Tempus informationsenhet i Ryska federationen. Två personer utsågs att bemanna informationsenheten (en direktör och en biträdande direktör) , men i november 1999 hade ännu inga kontrakt tecknats. För att säkerställa att färsk information om Tempus finns tillgänglig över hela Ryska federationen har starka relationer upprättats med EU-delegationen i Moskva och med Tacis tekniska kontor i de olika regionerna. Status för de olika informationsenheterna varierar. De flesta informationsenheterna finns på Tacis samarbetsenheter, där posten normalt innehas av en person som redan arbetar med andra EU-uppgifter och som därför inte kan ägna sig åt Tempus på heltid. Så är fallet i Azerbajdzjan, Georgien, Kirgizistan, Turkmenistan och Uzbekistan. I Vitryssland och Moldavien är representanterna för informationsenheten anställda av universiteten på orten, medan informationsenheten i Ukraina finns på EG-delegationen i Kiev. Informationsenheten i Armenien är självständig. 4 URVALSOMGÅNGAR 1999 4.1 Total budget för Tempus De central- och östeuropeiska nationella regeringarna anslog ett totalt belopp på 25,85 miljoner euro till Tempus-Phare-aktiviteter under 1999. Motsvarande siffra för länder som deltog i Tempus-Tacis var 20 miljoner euro. I tabellen nedan (Figur 2) visas dessa belopp jämfört med beloppen under tidigare år. >Hänvisning till> Fig. 2: Tempus-anslag mellan 1990 och 1999 4.2 Budget för Tempus-Phare Det totala belopp som under 1999 var tillgängligt för Tempus-aktiviteter i Phare-länderna uppgick till 25,85 miljoner euro. I figur 3 visas uppdelningen av detta belopp i respektive lands anslag till Tempus-verksamhet under 1999. För jämförelsens skull visas det genomsnittliga beloppet per år för varje land sedan landet började delta i programmet. >Hänvisning till> Fig. 3: Tempus-medel i miljoner euro per Phare-partnerland under 1999, jämfört med genomsnittet per år sedan landet började delta i programmet. 4.3 Ansökningstider för Tempus-Phare Tiden för JEP-ansökningar gick ut den 29 januari 1999. Som för tidigare år skedde under 1999 uttagningen till IMG-stipendier i två omgångar, med sista ansökningsdag 12 mars respektive 25 juni. 4.4 Resultat av urvalen för Tempus-Phare 4.4.1 Gemensamma europeiska projekt Vid bedömningen av vilka JEP-ansökningar som skall ges stöd tillämpas en beslutsprocess som genomförs i olika faser i samarbete mellan de berörda parterna. Under 1999, liksom under 1997 och 1998, gavs de nationella Tempus-kontoren ett stort mått av ansvar i urvalsprocessen av JEP. Detta beslut grundades på synsättet att ökat ansvar i urvalsprocessen gynnar förberedelsen för de associerade ländernas deltagande i EU:s utbildningsprogram. I denna urvalsprocedur sköttes den tekniska utvärderingen av de nationella Tempus-kontoren och den akademiska utvärderingen i partnerländerna av en blandad grupp experter från såväl EU-medlemsstater som partnerländer. Denna urvalsprocess illustreras av flödesschema nr 1 nedan. Resultat av 1999 års urvalsomgång för Tempus-Phare JEP Resultaten av urvalsomgången visas i tabellen nedan. Siffrorna för 1997 och 1998 har tagits med som jämförelse. >Plats för tabell> Av 462 inkomna ansökningar föreslogs 149 för finansiering. Jämfört med förra året har antalet inkomna ansökningar minskat med 20 %. De 149 ansökningar som föreslagits för godkännande under året utgör 32 % av det totala antalet inkomna ansökningar. Under 1998 och 1999 har antalet antagna hållit sig oförändrat vid 32 %. Statistiska data om länders deltagande, ämnesfördelningen och en detaljredogörelse per land återfinns i bilagorna till denna verksamhetsberättelse. URVAL FÖR TEMPUS-PHARE UNDER 1999 >Plats för tabell> Flödesschema nr 1 4.4.2 Personliga stipendier för rörlighet (IMG) De nationella Tempus-kontoren ansvarade för ansökningarna för IMG från öst till väst. Ansökningarna för IMG från väst till öst och från Bosnien och Hercegovina bedömdes av stiftelsen. Båda bedömningarna gjordes parallellt och i enlighet med de riktlinjer som överenskommits med Europeiska kommissionen. Bulgarien, Estland, Lettland och Litauen kan nu delta Sokrates-Erasmus-programmet och var därför inte längre behöriga för IMG under 1999 (Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien har inte varit behöriga sedan 1998). Samma sak gällde Slovenien, men endast för den andra urvalsomgången 1999. Resultat av 1999 års urvalsomgång för IMG Första urvalsomgången (mars 1999, 4 partnerländer) // Antal ansökningar // 222 Antal stödda ansökningar // 76 Procent antagna // 32 % Total budget // 199 080 euro Medelstorlek på anslagen // 2 619 euro Andra urvalsomgången (juni 1999, 3 partnerländer) // Antal ansökningar // 163 Antal stödda ansökningar // 112 Procent antagna // 69 % Total budget // 264 650 euro Medelstorlek på anslagen // 2 363 euro 4.5 Budget för Tempus-Tacis Urvalsomgången för projekt inom Tempus-Tacis för 1999 (öppen infordran) omfattade följande Tacis-länder: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Mongoliet, Moldavien, Ryska federationen, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan. Endast Ryska federationen och Ukraina fick ett årligt anslag för 1999, medan de övriga länderna fick tvååriga anslag för 1998 och 1999 eller för 1999 och 2000 enligt följande: >Plats för tabell> Partnerländerna kunde ansöka om olika typer av projekt enligt följande: >Plats för tabell> För de elva partnerländer som deltog i urvalsomgången 1999/2000 för Tempus-Tacis-program fördelande sig de 263 ansökningar på följande kategorier: JEP - 104, MJEP - 41, CP - 118. 4.6 Sista anmälningsdag för Tempus-Tacis Sista anmälningsdagen för JEP- och CP-ansökningar var den 15 mars 1999. 4.7 Tempus-Tacis urvalsförfarande Inom ramen för Tempus-Tacis-programmet uppmuntras konsortier av institutioner i partnerländerna i de nya oberoende staterna och Mongoliet, medlemsstaterna i EU och, i tillämpliga fall, andra G24-länder samt Cypern och Malta att samarbeta i verksamheter avsedda att främja omstruktureringen av den högre utbildningen i de nya oberoende staterna och Mongoliet. För att säkerställa att de medel som investeras i programmet får högsta möjliga verkan läggs stor vikt vid de nationella prioriteringar för varje enskilt partnerland (för en fullständig lista hänvisas till Tempus-Tacis Vägledning för sökande 1999/2000) som uppställs varje år av kommissionen i samråd med myndigheterna i respektive partnerland. Tempus-Tacis-projekten väljs ut av kommissionen med tekniskt bistånd från Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen. Alla projekten bedöms på ett tekniskt och akademiskt plan, det senare av en grupp akademiska sakkunniga från partnerländerna och EU:s medlemsstater. En expertpanel ledd av kommissionen med sakkunniga från EU och sakkunniga från de nya oberoende staterna har slutligen tillsatts för att diskutera ansökningar som bedömts olika och för vilka man ville ha ytterligare råd. Panelen rangordnar sedan provisoriskt ansökningarna från länderna i Tempus-Tacis-programmet. Det slutliga expertmötet med kommissionen som ordförande sammanträdde vid två tillfällen enligt följande: Ett möte för sakkunniga från EU och de nya oberoende staterna för projekt med UKR and MOL hölls 29 maj 1999 i Kiev och ett för projekt med ARM, AZB, GEO, KAZ, KYR, MNG, RF, TME, UZB 28-29 juni 1999 i Turin. Den slutliga lista över projekt som förelades kommissionen för finansiering valdes ut på grundval av deras kvalitativa rangordning, samordning med andra program med Tacis-stöd, balansen mellan prioriterade områden och en lämplig geografisk spridning av projekten. Denna urvalsprocess illustreras av flödesschema nr 2 på nästa sida. >Plats för tabell> Flödesschema nr 2 4.8 Resultat av urvalen för Tempus-Tacis // 1999 Öppen infordran Antal inkomna förslag // 263 Antal projekt föreslagna för finansiering // 72 Procent antagna // 27,3 % Medelstorleken på de beviljade projektanslagen // 307 021 euro Sammanlagt 263 ansökningar inkom från elva länder under urvalsomgången 1999. De fördelar sig enligt följande: >Plats för tabell> Jämfört med den föregående öppna urvalsomgången 1998, när sammanlagt 254 projektansökningar kom in, ökade antalet inkomna projektansökningar med 3,5 %. >Plats för tabell> 5 LISTA ÖVER PUBLIKATIONER 1. Tempus-Tacis vägledning för sökande 2000/01 och 2001/02, på alla EU-språken samt ryska 2. Tempus at Work (individuella faktablad för alla Phare-, Tacis- och EU-länder) på engelska, franska och tyska. 2. Tempus konferensrapport 23-24.03.1999/Kiev, Ukraina, flerspråkigt dokument (engelska, franska tyska och ryska) 4. Listor över Tempus-projekt 1999, finns endast på Internet Observera att alla ovanstående publikationer från 1999 återfinns, tillsammans med andra Tempus-dokument, i nedladdningssektionen på stiftelsens webbplats på: http://www.etf.eu.int/. Tempus-Phare >Plats för tabell> >Plats för tabell> empus-Tacis EU-medlemsstaternas deltagande i Tempus-Phare JEP 1999/2000 >Plats för tabell> (*) Siffrorna i denna kolumn anger antalet projekt i procent som landet i fråga deltar i (totalsumman är mer än 100 %, eftersom minst två EU-länder deltar i varje projekt). EU-medlemsstaternas deltagande i Tempus-Phare JEP och CP 1999/2000 >Plats för tabell> (*) Siffrorna i denna kolumn anger antalet projekt i procent som landet i fråga deltar i (totalsumman är mer än 100 %, eftersom minst två EU-länder deltar i varje projekt). Fördelning enligt ämnesområden av Tempus-Phare JEP som började 1999/2000 >Plats för tabell> >Plats för tabell> Fördelning enligt prioriterade områden av Tempus-Phare JEP som började 1999/2000 >Plats för tabell> >Plats för tabell> Fördelning enligt prioriterade områden av Tempus-Tacis CP som började 1999/2000 >Plats för tabell> >Plats för tabell> Albanien >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Europeiska studier och internationella relationer 22,3 % * Tillämpad vetenskap och teknik 33,3 % * Tvärvetenskapliga studier 11,2 % * Universitetsförvaltning 33,3 % Bulgarien >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Översättning och tolkning 7,1 % * Institutionsuppbyggnad 85,8 % * Universitetsförvaltning 7,1 % Bosnien-Hercegovina >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Europeiska studier och internationella relationer 25 % * Annan förvaltning 12,5 % * Tillämpad vetenskap och teknik 37,5 % * Konst och design 12,5 % * Tvärvetenskapliga studier 12,5 % Tjeckoslovakien [6] [6] Omfattar endast perioden 1990-1992 innan Tjeckien och Slovakien blev självständiga. // Tempus I // // 1990-1992 1. Budget: // Total Tempus-budget (i milj. euro) // 34,96 Nationellt vägledande program // 27,70 Regionala fonder // 7,26 Övriga Phare-källor // // 2. Projekt: // Antal stödda JEP // 145 varav nya // // Antal stödda JEN // - // Antal nya CME per år // 53 // Antal beviljade IMG // 1 008 från Tjeckoslovakien // 785 till Tjeckoslovakien // 223 Tjeckien [7] [7] För 1990-1992 se faktablad för Tjeckoslovakien. >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * EU-politik och gemenskapens regelverk 33,33 % * Reform av offentlig administration 66,67 % Estland >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Institutionsuppbyggnad 75 % * Universitetsförvaltning 25 % F.d. jugoslaviska republiken Makedonien >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Europeiska studier och internationella relationer 40 % * Naturvetenskap och matematik 10 % * Tillämpad vetenskap och teknik 10 % * Tvärvetenskapliga studier 10 % * Utbildning och lärarutbildning 10 % * Universitetsförvaltning 10 % Ungern >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Medicin och kirurgi 5,6 % * Institutionsuppbyggnad 83,3 % * Universitetsförvaltning 11,1 % Lettland >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Institutionsuppbyggnad 100 % Litauen >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Institutionsuppbyggnad 100 % Polen >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Institutionsuppbyggnad 76 % * Universitetsförvaltning 24 % Rumänien >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Jordbruk 4,4 % * Institutionsuppbyggnad 86,9 % * Universitetsförvaltning 8,7 % Slovakien [8] [8] För 1990-1992 se faktablad för Tjeckoslovakien. >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Institutionsuppbyggnad 70 % * Universitetsförvaltning 30 % Slovenien [9] [9] Här ingår inte uppgifter om projekt (IMG) som genomfördes när Slovenien fortfarande ingick i Jugoslavien, dvs innan Slovenien blev självständigt 1992. Tjugofyra av de angivna JEP var ursprungligen jugoslaviska projekt men förnyades som slovenska projekt samma år. >Plats för tabell> Ämnesområden för JEP som antogs 1999 * Europeiska studier och internationella relationer 10 % * Tillämpad vetenskap och teknik 20 % * Institutionsuppbyggnad 30 % * Universitetsförvaltning 40 % Armenien >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (1) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997 Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Ekonomi och tillämpad vetenskap 50 % * Tillämpad ekonomi 50 % Azerbajdzjan >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Tvåårsfinansiering totalt tilldelad 1996. Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Universitetsförvaltning 50 % * Miljövetenskap 50 % Vitryssland >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Två projekt antogs men startades först 1998. Georgien >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Tvåårsfinansiering totalt tilldelad 1996. Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Juridik 50 % * Ekonomi och tillämpad vetenskap 50 % Kazakstan >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Projekt som började 1997. 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Sluten ansökningsinfordran med budgeten taken från anslagen för 1996-1997 (5) Projekt inkom 1996 men startades i slutet av 1997. Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Juridik 25 % * Universitetsförvaltning 25 % * Turism och fritid 25 % * Jordbruk och livsmedelsvetenskap 25 % Kirgizistan >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997), (2) Projekt som började 1997, 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Sluten ansökningsinfordran med budgeten taken från anslagen för 1996-1997 (5) Projektet inkom 1996 men startades i slutet av 1997. Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Ekonomi och tillämpad vetenskap 14,3 % * Universitetsförvaltning 14,3 % * Företagsadministration 14,3 % * Turism och fritid 28,55 % * Tillämpad vetenskap och teknik 28,55 % Moldavien >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). 2 Förberedande JEP upphörde 1997 (3) Projekt som började 1997. (4) Tvåårsfinansiering totalt tilldelad 1996. (5) Projekt inkom 1996 men startades i slutet av 1997. Ämnesområden för JEP som pågick 1999 * Juridik 20 % * Universitetsförvaltning 40 % * Tillämpad ekonomi 20 % * Turism och fritid 20 % Mongoliet >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997 Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Universitetsförvaltning 33,33 % * Tillämpad ekonomi 33,33 % * Utbildning och lärarutbildning 33,33 % Ryska federationen >Plats för tabell> (1). Förberedande JEP upphörde 1997 Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Sociologi 3,3 % * Social välfärd 6,7 % * Ekonomi och tillämpad vetenskap 16,7 % * Offentlig förvaltning 3,3 % * Europeiska studier och internationella relationer 13,3 % * Universitetsförvaltning 16,7 % * Företagsadministration 6,7 % * Tillämpad ekonomi 13,3 % * Moderna europeiska språk 13,3 % * Utbildning och lärarutbildning 6,7 % Turkmenistan >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Projekt som började 1997. 3 Förberedande JEP upphörde 1997. (4) Sluten ansökningsinfordran med budgeten taken från anslagen för 1996-1997 Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Universitetsförvaltning 33,33 % * Tillämpad ekonomi 33,33 % * Moderna europeiska språk 33,33 % Ukraina >Plats för tabell> 1 Förberedande JEP upphörde 1997. Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Social välfärd 9,1 % * Ekonomi och tillämpad vetenskap 9,1 % * Europeiska studier och internationella relationer 9,1 % * Biblioteksvetenskap, kommunikation och journalistik 9,1 % * Universitetsförvaltning 36,3 % * Personaladministration och arbetsmarknadsrelationer 9,1 % * Jordbruk och livsmedelsvetenskap 18,2 % Uzbekistan >Plats för tabell> (1) Tvåårig finansiering (1996 och 1997). (2) Tvåårig finansiering (1998 och 1999). 3 Förberedande JEP upphörde 1997 Ämnesområden för nya JEP och CP som antogs 1999 * Europeiska studier och internationella relationer 33,33 % * Universitetsförvaltning 33,33 % * Ingenjörsvetenskap och teknik 33,33 % De Tempus-projekt som anges i bilagan är representativa för Tempus kvantitativa och kvalitativa verkan i partnerländerna. Observera att beskrivningarna skrevs under 1998/99. Tempus-Phare Gemensamt europeiskt projekt 12211-97 (Albanien) Projektuppgifter: Titel: Utveckling av universitetsförvaltning Mål: Projektet syftar till att förbättra förvaltningsmetoderna på Universitetet i Tirana och Tekniska högskolan i Tirana. Förbättringarna uppnås genom att man inför datastödda system inom områdena studentregistrering, personal- och ekonomiadministration samt biblioteksförvaltning. Det nya datasystemet bör också kunna stödja arbetet på kontoret för internationella relationer. Dessutom planerar man införa ett datastött system för beslutsfattande vid strategisk planering och ett datastött informationssystem för studenter och studentrådgivning. Partner: * Universität-Gesamthochschule Siegen (avtalstecknande och samordnande institution), Tyskland * Tekniska högskolan i Tirana, Tirana, Albanien * Universitetet i Tirana, Tirana, Albanien * Staffordshire Universitet, Stoke-on-Trent, Storbritannien Länder som deltar i projektet: * Tyskland * Albanien * Förenade kungariket Längd: 2 år, förlängt med 6 månader (15/12/1997-30/06/2000) Gemensamt europeiskt projekt 12211-97 (forts.) (Albanien) Projektbeskrivning: Resultat: * Studentregistrering: Systemet står nära nog färdigt. Det som återstår är ett säkerhetssystem, en hjälpfunktion, specialisering för framtagning av betyg och hjälp för utexaminerade. Data i det gamla systemet kommer gradvis att överföras till den nya programvaran. Utbildning planeras för administrationspersonal som kommer att använda det nya systemet. * Personal- och ekonomiadministration: Programvaran har köpts in och anpassats. Den är täckt av ett års garanti. De två systemen är kompatibla. Representanter för de olika deltagande institutionerna har fått utbildning i användning av programvaran. Även personal från andra fakulteter kommer att ges utbildning. * Biblioteksförvaltning: Programvaran har köpts in och relevant personal har fått utbildning i användningen av den. Två nätverk har satts upp, ett i vardera partneruniversitet, och kommer att länkas samman med de båda stiftelserna som samarbetar med universiteten. * Datastött informationssystem för studenter och studentrådgivning samt uppgradering av kontoret för internationella relationer: Arbetet på kontoren för internationella relationer och studentinformations systemet är nära förbundna med varandra. En handbok som ger vägledning om intagning och information om universitetets interna bestämmelser är under utarbetning. Universitetshandböcker och fakultetshandböcker kommer att göras tillgängliga för alla studerande. Tekniska högskolan har tagit fram en webbplats, och även Universitetet i Tirana kommer att ha en klar inom kort. Förhandlingar med SOROS-stiftelsen om inrättandet av ett centrum för studentinformation pågår. * Datorstött system för beslutsfattande för strategisk planering: Huvudsyftet är att ge riktlinjer för universitetens administration i relation till tillämpningen av den nya lagen om högre undervisning och direktiv från utbildningsministeriet. En databas, som kan åtkommas av myndigheterna, är under utveckling. Uppnådd spridning: Verksamhet som sker inom projektets ram sprids till andra kolleger både i systematiska rapporter till projektledningen och genom workshops och seminarier som riktar sig till kolleger inom berörda områden på de båda universiteten. Projektet riktade sig endast till naturvetenskapliga fakulteten på Universitetet i Tirana, men de övriga fakulteterna har uppdaterats efter samma modell som används på den naturvetenskapliga fakulteten, och de hoppas kunna köpa in samma programvara. Hållbarhet: Det faktum att projektets resultat är så påtagliga (programvara och handböcker) garanterar hållbarheten av resultaten. Specialister på naturvetenskapliga fakulteten och på Tekniska högskolan i Tirana kan sköta underhållet av de framtagna produkterna och eventuell vidareutveckling av programvaran. Gemensamt europeiskt projekt 13359-98 (Ungern) Projektuppgifter: Titel: Antagning av EU:s standarder för idrottsadministration i Ungern Mål: Att skapa och driva utbildningskurser för idrottsadministratörer/chefer som en förberedelse inför antagningen av EU:s politik/standarder. Partner: * Universitetet i Semmelweis, Budapest (samordnare / avtalstecknare) * Ungerska olympiska kommittén, Budapest- * Ungdoms- och idrottsministeriet, Budapest * Katholieke Universiteit Leuven * Deutsche Sporthochschule Köln Länder som deltar i projektet: * Ungern * Belgien * Tyskland Längd: 2 år (15/12/1998 - 14/03/2001) Projektbeskrivning: Resultat: * Projektets första fas: Kurser för utbildare - utbildning av framtidens utbildare inom idrottsledning. Utbildningsprogrammet består av tolv moduler, däribland allmänbildning, sport och ekonomi, sporthallsförvaltning, personaladministration, hantering av media, anordnande av evenemang och projekt, idrottsorganisationsledning, miljöförvaltning, idrotten och ny teknik, juridisk förvaltning, sponsring och marknadsföring, andra idrottsrelaterade ämnen såsom idrottsmedicin, kvinnor i idrotten, idrottsvetenskap, doping etc. 15 experter från Ungern och projektspartner från EU kommer att bidra till programmet för 15-20 deltagare som utbildas till utbildare. Kursen för blivande utbildare ägde rum mellan september 1999 and januari 2000 under åtta veckoslut. * Projektets andra fas: Utbildningsprogrammet för målgruppen kommer att starta innan detta tvåårsprojekt avslutas. Målgruppen består av upp till 1800 idrottsledare från den statliga och icke-statliga idrottssektorn. Universitetet i Semmelweis tillhandahåller lokaler för utbildnings programmet. Efter projektets slut kommer programmet att fortsätta med nationella medel från Ungerns ungdoms- och idrottsdepartement. Eftersom 80 % av målgruppen återfinns i landsorten kommer man att överväga möjligheten att hålla kontaktmöten i regionala centra. Utbildningsprogrammet kommer att erbjudas två gånger om året till 20-25 idrottsledare per kurs (175-220 personer kommer att gå på utbildningen varje år). Gemensamt europeiskt projekt 13359-98 (forts.) (Ungern) Innovativa aspekter: Från att ha varit präglad av elittänkande har Ungerns idrottspolitik nu övergått till att vara mer demokratisk - "idrott för alla". Den nya riktningen tar sig uttryck i prioriterad utbildning av idrottsledare som befinner sig mitt i sin karriär och som utexaminerades före 1989. Att uppnå en omskolning av idrottsledare i riktning mot "idrott för alla" är en central uppgift för det ungerska samhället, och är relaterat till folkhälsan. Integrering av projektresultaten i studieplanen på grundnivå vid Universitetet i Semmelweis: Projektresultaten kommer att integreras i studieplanen för ämnet idrottsledning, och i en korrespondenskurs i ämnet vid Universitetet i Semmelweis. Deltagande i Tempus III: Universitetet i Semmelweis upprätthåller kontakter i ett antal Tempus III-länder, däribland Kroatien (Zagreb), Ukraina and Moldavien. Universitetet i Semmelweis är den centraleuropeiska kontaktinstitutionen för det europeiska nätverket för idrottsvetenskap i högre utbildning, som fungerar som ett temanätverk inom Erasmus. Nätverket planerar utöka sin verksamhet till partnerländer som deltar i Tempus III. I sammanhanget kan nämnas att Universitetet i Semmelweis är berett att ta emot studiebesök från sakkunniga från Phare-länder som inte förbereder anslutning och från Tacis-länder för att sprida resultaten av Tempus och delta i nätverksverksamhet. Gemensamt europeiskt projekt 12466-97 (Rumänien) Projektuppgifter Titel: Utbildningsprogram genom öppna studier och studier på distans inom undervattensteknologier Mål: Utveckling av ett ministerium för fortbildning, öppna studier och studier på distans vid universitetet 'Dunarea de Jos' i Galati genom utbildning av personal och utveckling av tre nya kurser för fortbildning, öppna studier och studier på distans i ämnet undervattensteknologier. Partner: * GKSS Forschungszentrum, Geesthacht, Tyskland * Universität Hamburg, Hamburg, Tyskland * Instituto de Soldadura e Qualidade - ISQ, Lisboa, Portugal * Ministry of Education, Bucuresti, Rumänien. * Civil Marine Institute, Constanta, Constanta, Rumänien * Institutet för svetsning och materialprovning, Timisoara, Rumänien * Universitetet 'Dunarca de Jos' i Galati, Galati (Avtalstecknare och samordnare), Rumänien Länder som deltar i projektet: * Tyskland och Portugal Längd: 3 år, förlängt med 3 månader (15/12/1997 - 14/03/2001) Resultat: Nytt ministerium för öppna studier och studier på distans: Ministeriet för fortbildning, öppna studier och studier på distans har tillsatts som en ny institutionsstruktur inom Universitetet i Galati och kan drivas utan stöd utifrån. Ministeriets funktion: Intensivkurser (på kvällstid och över veckoslut) ges för specialister (tekniker) från företag eller forskningscentra. Fortbildningskursernas längd är 3-6 månader, beroende på företagets önskemål. Alla avtal med företag, avgifter etc. hanteras centralt av universitetets centrum för fortbildning. Gemensamt europeiskt projekt 12466-97 (forts.) (Rumänien) Studieplansutveckling: Tre nya kurser i ämnet undervattensteknologi har tagits fram: * Undervattensteknologi * Undervattensinspektion, underhåll och reparation * Auktorisering av undervattensföretag Ett antal läroböcker har redigerats och givits ut: två volymer med titeln Underwater Weldings och en med titeln Underwater Technologies. Undervisningsmaterial inom multimedia kommer också att tas fram för öppna studier och studier på distans. De nya studieplanerna har godkänts av yrkesrådet för verkstadsteknik vid Universitetet i Galatis, av fakultetsrådet för sjöfartsteknik (Merchand Marine Institute, Galati) och av de båda institutionernas konsistorier. Studieplanen kommer att föreläggas Rumäniens utbildningsministerium för godkännande. Deltagarna i intensivkurser får ett intyg från mekanikfakulteten vid Universitetet i Galati som erkänns av utbildningsministeriet. De nya kurserna har skapats av ett team rumänska akademiker och specialister i samarbete med EU-partner som har stor erfarenhet i undervattensteknologi. De nya kurserna kommer också att ingå i normala studieplaner på grundnivå och påbyggnadsnivå. Personalrörlighet: Under projektets andra år har 19 rumänska akademiker från de olika partnerinstitutionerna i Rumänien deltagit i personalutbildningsprogram hos sina EU-partner. De viktigaste resultaten var ökat kunnande och förbättrad undervisningsskicklighet, och nya kurser och nytt undervisningsmaterial kunde tas fram. Målgrupp: Målgruppen är blandad: universitetsstuderande och arbetsgivare, men det centrala är att utbilda specialister genom fortbildning. * 250 studerande på grundnivå * 75 deltagare i kortare kurser * 50 specialister i undervattensteknologi: operatörer, tekniker, konstruktörer, lantmätare Spridning och hållbarhet: Projektet är mycket välkänt inom de större rumänska universitet och forskningsinstitut som sysslar med undervattensteknologi. Spridning kommer att ske genom nationella och internationella konferenser, tekniska tidningar och tidskrifter samt workshops. Ministeriet för öppna studier och studier på distans i samarbete med fortbildningscemtrum vid Universitetet i Galatis kan drivas utan stöd utifrån. Det är stor efterfrågan på marknaden. För närvarande har flera sjöfartsinstitut hört sig för om universitetet kan ge kurser. Tempus-Tacis Gemensamt europeiskt projekt 10266-96 (Vitryssland) Projektuppgifter: Titel: Ekonomisk organisation och innovation av handelshögskola Mål: Att strukturera om studieplanen för Vitrysslands statliga ekonomihögskola och utveckla nya studieplaner efter moderna internationella standarder Partner: * Universidad de Cataluna, Spanien (samordnande och avtalstecknande institution) * Université de Montpellier I, Frankrike * Belarus State Economic University, Vitryssland Länder som deltar i projektet: * Spanien * Frankrike * Vitryssland Längd: 3 år (1/01/1997-06/2000) Projektbeskrivning: Detta projekt är inriktat på att anpassa undervisningsmetoderna och läroplansinnehållet så att de uppfyller moderna internationella standarder. Strategiskt passar det in i den större målsättningen att ändra filosofin och miljön för undervisningen för att ge högskolestuderande ett nytt perspektiv som är mer anpassat till en marknadsekonomi. Kvalitativ verkan: Resultat: * De nya studieplanerna och det nya undervisningsmaterialet har utvecklats och införts med framgång. * Ett system med skriftliga prov efter västeuropeiskt mönster har införts och anpassats till de befintliga universitetsbestämmelserna. Systemet har visat sig lyckat. * Programmet för studerandes och personals rörlighet har varit välorganiserat och visat sig produktivt både i form av utarbetande av undervisningsmaterial och i form av förändring till en mer flexibel undervisningsmiljö. * Stödtjänsten för studerande, doktorander och beslutsfattare har inrättats och är nu i funktion. Gemensamt europeiskt projekt 10266-96 (forts.) (Vitryssland) Innovativa aspekter: * Kolleger i Vitryssland har med stöd och hjälp från sina EU-partner utarbetat en imponerande mängd undervisningsmaterial och läroböcker. Allt material bearbetades på ett kreativt sätt, och på så sätt har man fått innovativa dokument för användning i Vitryssland, inte bara översättningar av undervisningsmaterial från universitet inom EU. * Läroböckerna kommer troligen att säljas till andra länder i de nya oberoende staterna, t.ex. Ukraina. * Ett sätt att sprida projektresultatet är att lägga ut läroböckerna och undervisningsmaterialet på universitetets webbplats. Kvantitativa aspekter: * Trettiofem titlar, både läroböcker och annat undervisningsmaterial, har publicerats inom alla större studieområden under projektets löptid. * Konferenshallen har utrustats fullständigt och håller nu en sådan standard att internationella konferenser och symposier kan hållas där. Handelshögskolan använde $10 000 av egna medel för att få färdig konferenshallen. Spridning: För spridning av projektets resultat kommer under 2000 en ansökan att lämnas in för ett nätverksprojekt. Gemensamt europeiskt projekt 10216-96 (Ryska federationen) Projektuppgifter: Titel: Utveckling av Perm-institutets möjligheter till utbildning av lärare för barn med speciella behov Mål: Att utveckla potentialen vid Universitetet i Perm (PSPU) när det gäller att tillhandahålla en fortlöpande utbildning av lärare för barn med speciella behov i området. Partner: * University of Oxford, Storbritannien (samordnande och avtalstecknande institution) * Universiteit van Amsterdam, Nederländerna * Martin-Luther-Universität, Tyskland * Perm-institutet, Ryska federationen Länder som deltar i projektet: * Förenade kungariket * Nederländerna * Tyskland * Ryska federationen Längd: 3 år (01/1997-06/2000) Gemensamt europeiskt projekt 10216-96 (forts.) (Ryska federationen) Projektbeskrivning: Projektet inriktar sig på att omstrukturera studieplanen, utbilda undervisningspersonalen och ändra undervisningens inriktning inom utbildningen för barn med speciella behov. Sett utifrån Perm-områdets perspektiv betyder det en utveckling av ett kundinriktat tänkande hos skolor som tar hand om funktionshindrade barn, och uppfyller därmed ett behov i samhället av en viss typ av undervisning. Kvalitativ verkan: Resultat: * Nya studieplaner har utvecklats och införts med framgång. Det finns två typer av kurser: doktorandkurser och kortare kurser och moduler. * Ett resurscenter är redan fullt utrustat till hög standard. Bland annat finns ett bibliotek. * Utveckling och utbildning av personal gavs i flera större ämnen t.ex. direkta studier och studier på distans, förskole- och skolundervisning för barn med funktionshinder, diagnostik och psykokorrigerande teknik, liksom metodologiskt stöd för föräldrar till barn med särskilda behov. Innovativa aspekter: * Studieplansutveckling och lärarutbildning sker i ett brett tvärvetenskapligt sammanhang. Andra fakulteter inom universitet är också engagerade, t.ex. fakulteten för ekonomi och datavetenskap. * Ett gott samarbete har upprättats med skolor för barn med funktionshinder, och läroplansutvecklingen är därför verkligt kundorienterad. Den lokala förvaltningen i Perm har givit aktivt stöd. Kvantitativa aspekter: * Ett arbetslag på nio lärare har bildats och deltagarna utbildats så att en ettårig kurs för lärare med undervisningserfarenhet ska kunna erbjudas på regelbunden basis. * Tio längre och kortare kurser med mellan 20 och 100 studerande med mellan 20 och 100 studerande startades under projektets löptid. Spridning: * Under projektets hela löptid fortsatte Universitetet i Perm sitt samarbete med andra projekt som sysslade med utveckling av särskilda undervisningsbehov i Volgograd och Pskov. * Projektet var så framgångsrikt att det lämpar sig som pilotprojekt för resten av Ural- och Udmurtia-regionerna. Gemensamt europeiskt projekt 10328-97 (Uzbekistan) Projektuppgifter: Titel: Energiförvaltningsutbildning i Uzbekistan Mål: Att starta en välorganiserad och väl fungerande utbildningskurs i energiförvaltning vid tekniska högskolan i Tasjkent som leder till en godkänd examen på påbyggnadsnivå. Partner: * Tekniska högskolan i Aten (TEI), Grekland (samordnande och avtalstecknande institution) * Tekniska högskolan i Berlin (TUB), Tyskland * Statliga tekniska högskolan i Tasjkent (TSTU), Uzbekistan Länder som deltar i projektet: * Grekland * Tyskland * Uzbekistan Längd: 3 år (15/01/98 - 14/04/2001 inklusive tre månaders kontraktsförlängning) Projektbeskrivning: Projektet är inriktat på att utarbeta en utbildningskurs i energiförvaltning vid Statliga tekniska högskolan i Tasjkent. De största ansträngningarna sätts in på att skapa en praktisk kurs för specialister som redan är verksamma inom energiförvaltning på viktiga företag i Uzbekistan i syfte att öka effektiviteten i energiförvaltningen och därmed höja den uzbekistanska ekonomins konkurrenskraft och minska den belastning på miljön som orsakas av framställning, transporter och förbrukning av energi. Kvalitativ verkan: Resultat: * För närvarande har en ettårig kurs i energiförvaltning utarbetats och anpassats till den nya utbildnings struktur som har införts i Uzbekistan. Två terminer av kursen har redan genomförts med framgång. När kursen startade visade industriföretagen i Uzbekistan stort intresse för den. De flesta företagen inte bara betalade kursavgiften för sina anställda som deltog i kursen utan fortsatte även att betala dem full lön. * Sex nya laboratorier där den teknologin kunde läras ut inrättades och utrustades. * Universitetspersonal utbildades för att kunna undervisa i den nya kursen. Utbildningen visade sig värdefull inte bara genom sitt innehåll utan också för att den gav personalen möjlighet att tillgodogöra sig nya undervisningsmetoder. * Tre studerande praktiserade under en månad på grekiska företag. Gemensamt europeiskt projekt 10328-97 (forts.) (Uzbekistan) Innovativa aspekter: * Den första gruppen studenter för den nya kursen valdes ut bland unga specialister anställda inom energiförvaltning på viktigare företag i Uzbekistan. Därmed uppfylldes projektets övergripande målsättning att höja energiförvaltningens effektivitet i landet. * Undervisningsmaterialet för den nya kursen har lagts på cd-rom, vilket gör spridningen och mångfaldigandet enklare och billigare. Kvantitativa aspekter: I den nya kursen deltog en grupp på tjugo personer. Samtliga deltagare fullgjorde kursen med framgång. En ny grupp av samma storlek har valts ut för projektets sista år. Tolv anställda vid Statliga tekniska högskolan i Tasjkent har genomgått intensiv utbildning för att kunna undervisa i den nya kursen.