EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.03.1998 
KOM(1998) 178 slutlig 
Phareprogrammet 
Årsrapport 1996 
(framlagt av kommissionen) 

Innehåll 
Kommissionärens inledning 
Phareprogrammet 
I Phare under 1996 
Utvecklingen av 
förbindelserna mellan EU och Centraleuropa 
Verksamheter inom Phareprogrammet under 1996 
Utvecklingen inom verksamhetsstyrningen 
Finansiell översikt och finansiella resultat 
II Phare i de enskilda partnerländerna 
Albanien 
Bosnien och Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckien 
Estland 
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
III Statistisk översikt 
Phareanslag fördelade på länder 
Phareanslag fördelade på sektorer 
Tabeller 
Europaavtal 
Phares gåvobistånd som nyckel till 
och multiplikator för sam finansiering av infrastruktur 
Ökad tyngdpunkt under 1996 på prioriterade sektorer 
i strategin inför anslutningen 
Åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 
1990-1996 
Kumulerade åtaganden, upphandlingskontrakt och 
utbetalningar 1990-1996 
Ingångna upphandlhgskontrakt per kalenderår 
Utbetalningar per budgetår 
Kumulerade upphandlingskontrakt och utbetalningar 
Kom missionärens inledning 
1996 var för Europeiska kommissionen ett år av konsolidering vad gäller relationerna 
med framför allt Central- och Östeusopa, vilket förverkligades med hjälp av 
instrumenten som används inom ramen för unionens strategi inför anslutningen: 
Europaavtalen, den strukturerade dialogen och PHARE-programmet, som samtliga är 
avsedda att ge stöd åt de central- och östeuropeiska länderna i deras arbete att 
förbereda sig för medlemskap i Europeiska unionen. 
1996 var också ett år av utmaning när PHARE skulle för första gången snabbt 
mobiliseras för att bistå Bosnien och Hercegovina direkt efter undertecknandet av 
Daytonavtalet. 
Slutligen var 1996 ett år då kommissionen övervägde hur strategin inför anslutningen 
och de instrument som hör samman med denna skall anpassas för att på bästa möjliga 
sätt tillgodose kandidatländernas behov när de förbereder sig för medlemskap i 
Europeiska unionen. 
Föreliggande årsrapport beskriver PHARE-programmets verksamhet under 1996.1 år 
har en särskild satsning gjorts för att också ge en beskrivning av resultaten som 
uppnåtts av program som påbörjats under tidigare år samt problemen som uppstått i 
samband med genomförandet av ett program med så utmanande mål och så stor 
öppenhet. Årsrapportens nya infallsvinkel är ämnad att ge läsaren en tydligare översikt 
av PHARE-programmet och att ge svar på inkomna kommentarer angående 
årsrapporten för 1995. 
Jag skulle emellertid också vilja beröra den senaste utvecklingen inom relationerna med 
kanditatländerna och utvecklingens inverkan på framför allt PHARE-programmet. När 
det gäller PHARE-programmet utarbetade kommissionen i mars 1997 nya riktlinjer för 
programmets genomförande i kandidatländerna. Riktlinjernas viktigaste målsättning är 
att få PHARE att bli ett mera "anslutningsinriktat" program genom att tillgodose de 
behov som för kanditatländerna är viktigast inför förberedelserna för anslutningen. 
Riktlinjerna kommer inte att beröra icke-associerade länder som inte har ansökt om 
medlemskap i Europeiska unionen då deras program inte är inriktade på att förbereda 
för medlemskap. 
Mot bakgrund av kommissionens analys av det ekonomiska läget i kandidatländerna 
har två prioriteringsområden fastställts för riktlinjerna, vilka presenteras i 
kommissionens yttrande om varje lands ansökan om EU-medlemskap, som 
offentliggjordes i juli 1997. För det första kommer PHARE i framtiden att ge mer stöd 
åt institutionell uppbyggnad, d.v.s. att stärka kandidatländerna administrativa kapacitet 
att tillämpa och genomföra den s.k. acquis communautaire lika effektivt som i de 
nuvarande medlemsländerna. För det andra kommer programmet att koncentreras till 
att stödja investeringar i kandidatländerna som behövs för att komma till rätta med 
£ft'<////.v-relaterade sektoriella, regionala och strukturella obalanser i deras ekonomier så 
att deras industri och infrastruktur kommer i nivå med EU:s normer. 
PHARE:s nya riktlinjer är en viktig del av den stärkta strategin inför anslutningen som 
kommissionen framlagt som förslag till Europeiska rådet i "Agenda 2000" i syfte att 
3 
kunna erbjuda kandidatländerna praktiskt stöd oavsett hur långt varje land har kommit 
i sina förberedelser inför införandet av reformer som överensstämmer med 
prioriteringarna som fastställts i yttrandet. 
Vid sidan av den pågående politiska processen har kommissionen också granskat sättet 
på vilket PHARE fungerar. I juli 1997 presenterade kommissionen en interimistisk 
utvärdering av PHARE-programmet, som ger både positiv och negativ kritik av 
PHARE-programmets verksamhet sedan dess upprättande i 1989. Samtidigt som 
sammanfattningen av PHARE-programmets övergripande insatser ger positiv kritik 
påpekas vissa brister framför allt i programmets uppbyggnad. I syfte att komma till 
rätta med dessa problem har kommissionen fattat ett antal beslut för att göra 
programmet mera lätthanterligt och för att minska kostnaderna, vilket skall 
komplettera de nya riktlinjerna som nämns ovan. PHARE skall i framtiden inrikta sina 
resurser på noggrant specificerade mål och större projekt. Därigenom bör det bli 
möjligt att undvika att programmet omfattar en mängd mindre projekt och att det blir 
mindre effektivt. Vidare kommer tidsplanen för programmets genomförande att följas 
upp noggrant och respekteras. 
PHARE-programmet, som är det viktigaste finansiella instrumentet för strategin inför 
anslutningen, kommer under de närmaste åren att stå inför nya utmaningar med den 
utvidgning som så radikalt kommer att förändra den europeiska kontinenten. De nya 
riktlinjerna som kommissionen antog 1997 kommer att säkerställa att PHARE-
programmet blir ett rationellt och effektivt instrument för att uppfylla de gemensamma 
målen för Europeiska unionen och kandidatländerna. I min egenskap av ansvarig 
kommissionär överlämnar jag denna årsrapport till Er och hoppas att den ger Er 
användbar information som bidrar till en bättre förståelse av PHARE-programmets 
huvudsakliga innehåll, målsättningar och resultat. 
Hans van den Broek 
Ledamot av kommissionen 
M 
Phareprogrammet 
Phareprogrammet är den viktigaste kanalen för Europeiska gemenskapens 
finansiella och tekniska samarbete med länderna i Central- och Östeuropa. 
Programmet inrättades 1989 för att stödja reformarbetet i Polen och Ungern och 
hade fram till 1996 utvidgats till att omfatta 13 partnerländer i Central- och 
Östeuropa. 
Ursprungligen utformades programmet för att stödja dessa länder i övergången till 
demokrati och marknadsekonomi, men dess roll har gradvis utvecklats. Vid 
Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 beslöts att Phare skulle vara det 
viktigaste finansiella instrumentet för att stödja de 10 associerade länderna i deras 
förberedelser för anslutning till EU. Dessutom ger Phare de icke-associerade 
länderna i regionen, dvs. Albanien, F.d. jugoslaviska republiken Makedonien och 
Bosnien och Hercegovina, stöd i samband med övergången till demokrati och 
marknadsekonomi. 
Phares ursprungliga budget uppgick till 4,2 miljarder ecu för perioden 1990-1994 
och höjdes till 6,693 miljarder ecu för perioden 1995-1999 efter Europeiska rådet i 
Cannes 1995. Stödet från Phare betalas inte ut som lån utan i form av gåvobistånd 
och programmet omfattar en lång rad aktiviteter, t.ex. stöd till partnerländerna för 
antagande av EG: s regelverk, interregionalt samarbete, kärnkraftssäkerhet, 
främjande av civilsamhället och finansiering eller medfinansiering av investeringar i 
infrastruktur, ofta i nära samarbete med internationella finansiella institut 
Under hela perioden 1989-1996 har Phare ständigt visat flexibilitet genom att 
anpassa sig till de växlande prioriteringarna och begränsningarna i den ekonomiska 
och sociala reformprocessen. Den gradvisa övergången till en sektorsvis fördelning 
av anslagen belyser det sätt på vilket Phare har reagerat på nya behov och ändrade 
politiska inriktningar. Under 1994-1996 har Phare ökat sitt stöd till tillnärmning av 
nationell lagstiftning till gemenskapslagstiftningen, till administrativa reformer samt 
till projekt till förmån för demokratisering och civilsamhället och investeringar i 
infrastruktur, inklusive gränsöverskridande samarbete. 
Phare utformades som ett tekniskt biståndsprogram för att ge direkt stöd till 
partnerländerna och organiserades på efterfrågebasis. Detta innebar att de 
finansierade projekten oftast var sådana som föreslogs av mottagarlandet. 
Allteftersom målen utvecklades blev det dock nödvändigt att göra en grundlig 
översyn av programmet för att omorientera Phare mot den viktiga uppgiften under 
de kommande åren, nämligen att förbereda kandidatländerna för EU-medlemskap. 
Under 1996 gjorde kommissionen en översyn av Phare som ledde till utarbetandet 
av nya riktlinjer för programmet i mars 1997. De nya riktlinjerna fastställdes 
visserligen 1997, således utanför den period som omfattas av denna rapport, men 
hänger intimt samman med Phareprogrammet och dess politiska sammanhang och 
därför bedömdes det som nödvändigt att behandla dem i rapporten. Samma 
resonemang gäller för andra händelser som ägde rum 1997 men som trots det har 
tagits med i rapporten för att ge en korrekt bild av Phares mål. 
I juli 1997 lade kommissionen fram Agenda 2000 tillsammans med sina yttranden 
över vart och ett av de 10 associerade länderna i Central- och Östeuropa som har 
ansökt om medlemskap. I ett sammanhang skisserar kommissionen ett brett 
perspektiv för utvecklingen av Europeiska unionen och dess politik in i nästa sekel 
och skildrar de samlade effekterna av EU:s utvidgning och den framtida finansiella 
ramen bortom år 2000 mot bakgrund av unionens framtida utvidgning. 
Sammantagna ger Agenda 2000-dokumenten en tydlig och konsekvent vision av 
EU inför det tjugonde århundradet. 
Phare under 1996 
Utvecklingen av förbindelserna mellan EU och 
Centraleuropa 
1996 fortsatte Phares partnerländer med sina strävanden att reformera sina politiska 
och ekonomiska strukturer som förberedelse för en anslutning till Europeiska unionen. 
Förändringstakten varierade mellan kandidatländerna. För sin del fortsatte EU med 
sina åtgärder för att hjälpa dessa länder i deras strävanden och tog samtidigt itu med 
de reformer som unionen själv måste genomföra för att kunna ta emot de nya 
medlemmarna. 
Phare ger stöd också till Albanien, Bosnien och Hercegovina och F.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien. Då dessa länder inte är associerade omfattas de inte av 
strategin inför anslutningen. Under 1996 stödde Phare dessa länder i deras 
ansträngningar att reformera sina ekonomier och politiska strukturer och övervinna 
krigets härjningar och sociala omvälvningar. 
EU:s strategi inför anslutningen 
Phare står i centrum för de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan 
Europeiska unionen och länderna i Central- och Östeuropa. Bulgarien, Tjeckien, 
Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien har 
ansökt om medlemskap i Europeiska unionen. Strategin inför anslutningen, som 
antogs vid Europeiska rådet i Essen i december 1994, har utformats för att hjälpa dem 
att anpassa sina politiska, ekonomiska och rättsliga system till dem som gäller inom 
Europeiska unionen. Strategin inför anslutningen har tre huvudbeståndsdelar: 
Europaavtalen, den strukturerade dialogen och Phareprogrammet. 
Europaavtalen 
Europaavtalen utgör ramen för bilaterala förbindelser mellan Europeiska 
gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och de enskilda kandidatländerna 
å den andra. Avtalen arbetades fram av Europeiska gemenskapen 1990 och 
undertecknades med enskilda länder under de efterföljande åren. De omfattar 
handelsrelaterade frågor samt politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete. 
Enligt avtalen skall de associerade länderna förbereda sig för en gradvis konvergens 
på en lång rad områden och förbinda sig att tillnärma sin lagstiftning till Europeiska 
unionens, särskilt inom de områden som har betydelse för den inre marknaden. 
I juni 1996 blev Slovenien det tionde landet i Central- och Östeuropa som ansökte om 
medlemskap i EU. Undertecknandet av ett Europaavtal den 10 juni 1996 innebar att 
Slovenien formellt deltog i processen inför anslutningen. I november 1996 
undertecknades ett interimsavtal som gjorde det möjligt att tillämpa kapitlet om 
handel i Europaavtalet redan innan avtalet ratificerades. 
nd 
Bulgarien 
Tjeckien 
Estland 
Ungern 
Lettland 
Litaucn 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien Europaavtal 
undertecknat 
Mars 1993 
Oktober 1993 
Juni 1995 
December 1991 
Juni 1995 
Juni 1995 
December 1991 
Februari 1993 
Oktober 1993 
Juni 1996 Europaavtal 
trädde i kraft 
Februari 1995 
Februari 1995 
Februari 1994 
Februari 1994 
Februari 1995 
Februari 1995 Officiell ansdkan 
omEU-
medlemskap 
December 1995 
Januari 1996 
November 1995 
Mars 1994 
Oktober 1995 
December 1995 
April 1994 
Juni 1995 
Juni 1995 
Juni 1996 
De viktigaste instrumenten för genomförandet av de enskilda Europaavtalen är 
Associeringsrådet och Associeringskommittén samt Gemensamma parlamentariska 
kommittén. Associeringsråden är bilaterala möten på ministernivå mellan Europeiska 
unionen och ett associerat land, där man diskuterar framstegen med tillnärmningen till 
EU på alla områden. Associeringsråden kompletteras av associeringskommittéer på 
hög tjänstemannanivå som utför en närmare granskning av alla områden som omfattas 
av Europaavtalen. Dessa stöds av en rad underkommitteér, vilket ger möjlighet till 
mer regelbundna och detaljerade tekniska diskussioner om alla områden som omfattas 
av avtalen. Dessutom finns det gemensamma parlamentariska kommittéer som är 
sammansatta av parlamentariker i de associerade ländernas parlament och ledamöter 
av Europaparlamentet. 1996 genomfördes en komplett serie möten med 
associeringsråd, associeringskommittéer och underkommitteér med de länder där 
Europaavtal är i kraft, dvs. Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och 
Slovakien. 
Syftet med Europaavtalen är att gradvis införa frihandel med industrivaror under en 
övergångsperiod på asymmetrisk basis: Europeiska gemenskapen skall öppna sin 
marknad snabbare än det associerade landet. Därför har industrivaror från de 
associerade länderna i det närmaste fritt tillträde till Europeiska gemenskapen sedan 
början av 1995, med vissa restriktioner inom några få sektorer som jordbruk och 
textilier. 
Efter Uruguayrundan och EU.s utvidgning med Österrike, Sverige och Finland 
anpassades Europaavtalen med Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien för att ta 
hänsyn till institutionella och kommersiella förändringar. Ett liknande arbete pågår för 
att anpassa avtalen med Rumänien och Bulgarien. De nödvändiga justeringarna har 
också gjorts i frihandelsavtalen med de baltiska staterna. 
Den strukturerade dialogen 
Det andra instrumentet i strategin inför anslutningen är den strukturerade dialogen. 
Den strukturerade dialogen antogs vid Europeiska rådet i Köpenhamn 1993, och den 
fastställer en multilateral ram för regelbundna möten mellan Europeiska unionens 
institutioner och de associerade länderna. I slutsatserna från Europeiska rådet i Essen 
1994 nämndes den strukturerade dialogen bland instrumenten för strategin inför 
anslutningen tillsammans med de bilaterala Europaavtalen, Phareprogrammet och 
Vitboken om den inre marknaden. I Essen enades man om att hålla regelbundna 
möten på ministernivå för att utbyta synpunkter i frågor av intresse för både EU:s 
medlemsstater och de associerade länderna. 
Den strukturerade dialogen gör det möjligt att diskutera frågor av gemensamt intresse 
på områden där lösningar kräver åtgärder på europeisk nivå, alltifrån samarbete på 
områdena energi, miljö, transport, vetenskap och teknik till rättsliga och inrikes frågor 
och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I februari 1996 enades 
medlemsstaternas och de associerade ländernas utrikesministrar om att förbättra den 
strukturerade dialogen genom bättre förberedda möten, genom en årlig arbetsplan för 
det arbete som skall göras över en period omfattande två ordförandeskap och genom 
koncentration till ett begränsat antal diskussionsämnen. För att alla delegationer skall 
ha tillgång till samma information förbereder kommissionen underlagen för dialogen 
vid ministermötena och EU: s ordförandeskap formulerar de avslutande 
anmärkningarna. 
Phare: fördjupning och breddning 
Phareprogrammet, som ursprungligen utvecklades för att hjälpa till att lösa 
övergångsproblemen, har blivit det viktigaste finansiella instrumentet i strategin inför 
anslutningen. 
Under 1996 utvidgades stödet från Phare till att omfatta två nya länder. F.d. 
jugoslaviska republiken Makedonien blev Phares tolfte partnerland i mars. Redan 
1992-1995 genomförde Phare ett katastrofhjälpprogram (85 miljoner ecu) i landet för 
att förse det med basvaror, reservdelar för industrin och bränsle för sociala 
inrättningar som skolor och sjukhus. Sedan mars 1996 har den relativt nyvunna 
ekonomiska och politiska stabiliteten i landet gjort att Phare har kunnat utvecklas i 
samklang med den inhemska utvecklingen. 1996 utarbetades en nationell strategi som 
återspeglade regeringens prioriteringar och preciserade vilka åtgärder som var mest 
lämpade för ett framgångsrikt genomförande av marknadsreformer, t.ex. stärkande av 
företagssektorn, stöd till jordreform och jordbruket, utveckling av mänskliga resurser 
och stöd till allmän omstrukturering. 
I juni blev Bosnien och Hercegovina Phareprogrammets 13:e partnerland efter F.d. 
jugoslaviska republiken Makedonien. I Bosnien och Hercegovina samordnas 
Phareprogrammet med de andra givarnas insatser och. programmen för 1996 
utformades med hänsyn till landets prioriteringar, bl.a. ekonomisk förnyelse, 
institutionell uppbyggnad och demokratisering. Liksom i F.d. jugoslaviska republiken 
Makedonien bidrog Phare redan med 125 miljoner ecu genom ett program för 
grundläggande bistånd innan landet officiellt blev berättigat till Phare-stöd. 
10 
Under 1996 förstärktes Albaniens ställning som ett etablerat Phare-partnerland. Phare-
stödet, som uppgick till 32,5 miljoner ecu för året, inriktades främst på stöd till landets 
marknadsreform och omstrukturering och modernisering på medellång sikt av den 
albanska ekonomin samt på att stärka banden med Europeiska unionen. 
11 
Verksamheter inom Phareprogrammet under 
1996 
Huvudinriktningen för Phareprogrammet under 1996 var att stödja kandidatländerna i 
deras strävanden och strategier för att förbereda sig för medlemskap. Fortsatt stöd 
gavs till reformsträvandena i de icke-associerade länderna. De medel som ställdes till 
förfogande för Phareprogrammets 13 partnerländer uppgick under 1996 till 1 223 
miljoner ecu i gåvobistånd, dvs. 5 % mer än under 1995 trots att vissa andra givare nu 
är i färd med att avveckla sitt bistånd. 
Åtgärder för att underlätta tillnärmningen av lagstiftningen till EG:s regelverk 
Tillnärmning av den nationella lagstiftningen till EG:s regelverk med sikte på att 
senare kunna anta dessa regler är målet för alla de associerade länderna. För att hjälpa 
länderna att anta reglerna om den inre marknaden offentliggjorde kommissionen en 
vitbok om den inre marknaden i mitten av 1995. Därefter har ett stort antal 
partnerländer utarbetat och antagit nationella strategier. 
Program som stöder målet att anta EG:s regelverk får betydande anslag i de fleråriga 
programmen. 1996 ingick denna prioritering också i de nationella och övergripande 
programmen samt i de program som är gemensamma för flera länder 
(flerländersprogram). Dessa program ger stöd inte bara till mekanismerna för 
tillnärmningsprocessen utan också till stärkande av den förvaltning och de organ som 
skall säkerställa att den tillnärmade lagstiftningen tillämpas och genomdrivs effektivt. 
En närmare analys av Phareprogrammet för 1996 på detta område visar att 
verksamheten omfattade följande områden: 
• Förbättring av de strukturer i förvaltningen och ministerierna som har till uppgift 
att styra den europeiska integrationsprocessen. 
• Höjning av det allmänna medvetandet om integrationsprocessen. 
• Bidrag till förbättrade kunskaper bland forskare och akademiker om 
gemenskapslagstiftningen i stort. 
• Skärpning av förfarandena för offentlig upphandling med sikte på att göra dem 
förenliga med EG-modellen. 
• Stöd till anpassning till EG-standarder och normer genom uppgradering av 
laboratorier och ackrediterings- och certifieringsfunktioner. 
• Särskilda program avsedda bl.a. att utveckla och stärka organ för bekämpning av 
monopol och andra konkurrensövervakande organ, organ för uppbörd av 
mervärdesskatt samt organ inom tullområdet och för veterinärtjänster. 
Bland de många övergripande programmen på detta område fick följande nya 
budgetanslag: Sigma (5 miljoner ecu) för att fortsätta med sitt stöd till förbättring av 
den offentliga förvaltningen och TAIEX (6 miljoner ecu) för det kontor som hanterar 
informationsutbytet om tekniskt bistånd avseende den inre marknaden och som 
startades i början av 1996. 
12 
Integration genom sammankoppling av förbättrad infrastruktur med de 
transeuropeiska näten (TEN) 
Ett annat viktigt inslag i Phares bidrag till strategin inför anslutningen gäller de 
associerade ländernas integration i EU genom sammankoppling av den viktigaste 
kommunikationsinfrastrukturen. Programmen till stöd för infrastrukturinvesteringar i 
de transeuropeiska näten på transport-, telekommunikations- och energiområdena har 
detta som mål. Inom transportsektorn identifierades nio huvudkorridorer som kopplar 
de associerade ländernas transportinfrastruktur samman med EU:s (Kretakorridorerna) 
och dessa stöddes genom medfinansiering. 
En stor del av budgeten för 1996 (424,4 miljoner ecu inklusive gränsöverskridande 
infrastrukturprojekt) anslogs till sådana infrastrukturprogram. De aktuella nationella 
programmen beskrivs i översikten över respektive land. Betydande stöd gavs också till 
flcrländersprogram som omfattade bl.a. följande: 
- Åtgärder för att underlätta resor över nationsgränser 
22 miljoner ecu för en integrerad strategi för gränsöverskridande infrastruktur och 
tullbehandling. 
- Transport 
9 miljoner ecu till studier för väg- och järnvägsinfrastruktur inom Kretakorridorerna 
och åtgärder för att förbättra säkerheten vid transport av farligt gods. 
- Telekommunikationer och post 
7 miljoner ecu, bl.a. för att underlätta för länderna i Central- och Östeuropa att följa 
internationella normer och till förvaltning av frekvensspektra som är avgörande för 
radio- och TV- sändningar och mobiltelefoni. 
Även om dessa sektorsprogram till stor del avser fysiska investeringar, innefattade de 
också stöd till projektledning och projektkontroll, policyfrågor, tillnärmning till EG-
normer samt genomförbarhetsstudier inför framtida investeringar. 
När det gäller investeringar utgör Phare ett komplement till huvudaktörerna, dvs. 
regeringarna i partnerländerna, de internationella finansiella instituten och de 
kommersiella långivarna. Phares bidrag är emellertid ofta det som gör det möjligt att 
genomföra projektet genom att det hjälper landet att lämna den medfinansiering som 
krävs av andra långivare för att de skall ställa medel till förfogande. 
Ett konkret exempel på Phares hävstångsfunktion ges i rutan nedan. Där analyseras ett 
urval av sju projekt inom transportinfrastruktur enligt programmet för 1996. Analysen 
visar att Phare bidrog med 183 miljoner ecu i gåvobistånd till investeringsprojekt som 
totalt belöpte sig till 886 miljoner ecu, dvs. 5 gånger mer än Phares bidrag. Lån från 
de internationella finansiella instituten (Europeiska investeringsbanken - EIB, 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling - EBRD och Världsbanken -
IBRD) svarade för 489 miljoner ecu av den totala finansieringen för dessa projekt. 
13 
Phares gåvobistånd som nyckel till och multiplikator för med finansiering av 
infrastrukturprojekt 
Ungern: containerterminal och intermodalt logistikcentrum i Budapest 
Rumänien: upprustning av järnvägar 
Rumänien: upprustning av hamnanläggningarna i Konstanta 
Albanien: vägen Tirana-Dures 
Bulgarien: upprustning av vägar inom projektet Huvudvägar II 
Polen: modernisering av motorvägen A4 
Polen: modernisering av den västra delen av järnväg E20 
Givare Miljoner ecu % av totalbeloppet 
Phare 183 2] 
Internationella finansiella 489 55 
institut (EIB, EBRD, IBRD) 
Partnerregeringar ^ 214 24 
Totalt 886 100 
Phareshavstangseffekt | | x5 
Gränsöverskridande samarbete och interregional samarbete 
Ett viktigt inslag i strategin inför anslutningen består därför i att främja 
samarbetsinitiativ genom olika slags program. Regionalt samarbete, särskilt i regioner 
där hinder för samarbete i form av historiska eller kulturella faktorer måste övervinnas 
är av största vikt. 
Under 1996, liksom tidigare år, stödde programmen för gränsöverskridande samarbete 
mellan Phare-länder och gränsområden i medlemsstaterna projekt till ett värde av 180 
miljoner ecu via en särskild budgetpost; infrastrukturprojekt svarade återigen för en 
stor del av detta program. Några av dessa bestod av miljöprojekt, t.ex. 
vattenreningsprojekt. 
Investeringar på lokal eller kommunal nivå i regionerna kring Östersjön har direkta 
effekter på livskvaliteten i den omgivande regionen som helhet. Östersjöregionen har 
vidareutvecklat en särskild samarbetsram, och detta initiativ stöds av flera program 
som finansieras av Phare. De gränsöverskridande programmen i de baltiska länderna 
har tagits in i ett integrerat gränsöverskridande program för Polen/Baltikum som ger 
större synergi- och hävstångseffekter än en bilateral uppläggning. En liknande 
utveckling har skett i den region som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen, Slovakien 
och Slovenien, där ett program för gränsöverskridande samarbete stöder 
flerländersprogram där minst två av länderna är från Central- eller Östeuropa och ett 
är en EU-medlcmsstat ( 11 miljoner ecu ur budgeten för 1996). 
Utöver de traditionella gränsöverskridande programmen utvidgades under 1996 
principen om gränsöverskridande samarbete till samarbetet mellan länderna i Central-
och Östeuropa och länderna öster därom. Credoprogrammet ställde 12 miljoner ecu 
till förfogande 1996 (ur ett vägledande totalanslag på 100 miljoner ecu) i syfte att 
14 
förbättra grannrelationer, främja samarbetet mellan gränsregioner och samhällen i 
Östeuropa och bidra till ekonomisk och samhällelig utveckling i dessa regioner. 
Programmet kommer att stödja småskaliga aktiviteter av såväl "hård" (infrastruktur) 
som "mjuk" (människa till människa) karaktär. 
Phare har också finansierat projekt i samarbete med Tacis inom ramen för det 
ekonomiska samarbetet inom Svartahavsregionen (BSEC), som omfattar samtliga 
stater med Svartahavskust samt Grekland och Albanien. Eftersom Svartahavsregionen 
är en blivande gränsregion för EU ökar dess betydelse för EU, och EU har för avsikt 
att stärka både den politiska stabiliteten och den ekonomiska återhämtningen i 
regionen. Kommissionen bidrog till upprättandet av Handels- och utvecklingsbanken 
för Svarta Havet och Internationella centret för Svartahavsstudier. Phare lämnade 
också finansiellt bistånd till Energicentret för Svarta havet i Sofia, Bulgarien. 
Ett nytt Ecos-Ouverture-samarbetsprogram (6 miljoner ecu) främjar god förvaltning 
på lokal nivå i länderna i Central- och Östeuropa med sikte på en senare 
decentralisering och delegering av vissa befogenheter från staten. 
Två särskilda program har startats för att stödja målen goda grannrelationer och 
vänskapligt samarbete. Det första av dessa är det särskilda programmet för 
återuppbyggnad av bron över Donau mellan den slovakiska staden Sturovo och den 
Ungerska staden Esztergom, som förstördes 1944 (5 miljoner ecu från Phare). Det 
andra är ett särskilt gränsöverskridande program mellan Rumänien och Ungern (10 
miljoner ecu). 
Rättsliga och inrikes frågor 
En utvidgning av detta samarbete på området rättsliga och inrikes frågor till de 
nuvarande partnerländerna har uttryckligen prioriterats inom ramen för strategin inför 
anslutningen. 
Ett övergripande program på området rättsliga och inrikes frågor med ett anslag på 11 
miljoner ecu startades 1996 efter omfattande förberedelser utförda av experter från 
medlemsstaterna och de associerade länderna. Programmet skall stödja åtgärder för att 
bekämpa organiserad och transnationell brottslighet, samarbete på det rättsliga 
området samt politik och förfaranden i fråga om invandrings- och asylfrågor. Det blir 
ett komplement till Phares stöd inom närbesläktade områden som 
flerländersprogrammet för narkotikabekämpning, för vilket ytterligare ett program (5 
miljoner ecu) inrättades 1996. 
Ett program för förvaltning av de baltiska staternas östra gräns inrättades 1996 med en 
budget på 6 miljoner ecu. Syftet med detta samarbetsprogram är att hjälpa Estland, 
Lettland och Litauen att lösa de problem som är förenade med olika slags illegal 
gränsverksamhet. Detta Phareprogram kompletteras med ett liknande program inom 
ramen för Tacisprogrammet för Ryssland. 
Demokrati och civilsamhället 
Lika viktigt för alla partnerländerna är målet att utveckla stabiliteten hos de 
institutioner som garanterar demokrati, rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter 
och skydd av minoriteter. För kandidatländerna utgör detta ett av de kriterier som 
antogs i Köpenhamn och som används för att bedöma om länderna är redo för 
15 
egentliga anslutningsförhandlingar. Programmen på detta område omfattar stöd till 
civilsamhället, icke-statliga organisationer och lokala organisationer samt till 
samarbete mellan organ inom EU och i partnerlandet som ligger utanför den statliga 
sfären. Demokratiprogrammet (10 miljoner ecu) ger stöd till projekt som genomförs 
av ideella organisationer som verkar för ett pluralistiskt och demokratiskt samhälle. 
Syftet med Lienprogrammet (10,5 miljoner ecu) är att stödja eftersatta 
befolkningsgrupper. Partnerskapsprogrammet (10 miljoner ecu) har sin 
huvudinriktning på stöd till lokal ekonomisk utveckling och samarbete mellan den 
privata sektorn, kommunerna och civilsamhället. Genom nationella program har 
ytterligare stöd mobiliserats inom detta område. Exempel från 1996 är det bulgariska 
programmet för civilsamhället och språkutbildning för minoriteter i Lettland. 
Miljöförbättringar 
Stöd till miljöförbättringar har utgått via Phareprogrammet ända från början. Vid 
ministerkonferenserna i såväl Luzern 1993 som Sofia 1995, med deltagande av EU-
och EFTA-länder samt länder som deltar i Phareprogrammet och det europeiska 
Tacisprogrammet, betonades behovet av miljöinvesteringar. 
En stor del av EG:s miljölagstiftning omfattas inte av vitboken om den inre 
marknaden, och TAIEX-stödet på detta område begränsas för närvarande av TAIEX 
mandat. För att fylla denna lucka har kommissionen därför beslutat att anslå 10 
miljoner ecu till ett stöd för tillnärmning av miljölagstiftning (Utveckling av 
genomförandestrategier för tillnärmning av miljölagstiftning) som är öppen för små 
projekt som gäller genomförande och genomdrivande av lagstiftning. Härutöver har 
15 miljoner ecu anslagits till ett tredje stöd för förberedelse av miljöprojekt. 
Den verkliga omfattningen av miljöstödet kan inte bedömas utifrån de sektorsvisa 
tabellerna i slutet av denna rapport eftersom direkta och indirekta miljöprojekt också 
ingår i energiprogram och gränsöverskridande program samt i program för regional 
utveckling och för lokala myndigheter. Normalt klassificeras projekt under rubriker 
som syftar på huvudinslaget i det aktuella programmet. Det tjeckisk-tyska 
gränsöverskridande programmet 1996 (25 miljoner ecu) till exempel omfattar också 
miljöstöd till ett värde av 9 miljoner ecu, bl.a. till vattenreningsprojekt, men 
klassificeras som infrastrukturprojekt på grund av projektets huvudinriktning. Ett 
mindre typiskt exempel från programmen för 1996 är ett omfattande program för 
omhändertagande av oönskade och farliga bekämpningsmedel (1,7 miljoner ecu) som 
ingår i ett jordbruksprogram i Albanien. En närmare analys av sektorsfördelningen 
visar att drygt 100 miljoner ecu inom budgeten för 1996 avsattes till stöd för projekt 
med tydliga miljömål. 
Konsolidering av ekonomiska reformer 
En fungerande marknadsekonomi som kan hantera det globala konkurrenstrycket 
förblir ett grundläggande mål för varje Phare-partnerland. Därför har program som har 
till syfte att konsolidera ekonomiska reformer och stödja omstrukturering och 
utveckling av företag återigen fött en framträdande plats när det gäller anslagen frän 
Phare för 1996 (ca 190 miljoner ecu). 
Exempel på sådana program i programutbudet för 1996 var program som har till syfte 
att stödja privatiserings- och omstruktureringsprocesser, hjälpa institutioner som har 
till uppgift att främja handel och investeringar, upprätthålla eller återställa väl 
16 
fungerande bank - och finanssektorer och främja utveckling av små och medelstora 
företag. 
Dessa program kompletterades med utvecklingsprogram med regional inriktning som 
kännetecknas dels av att de utgör instrument för att främja ekonomisk utveckling, dels 
utgör viktiga inslag i aktuell EG-politik (sammanhållning och regional utveckling). 
Sådana program kompletterar programmet för de associerade ländernas anslutning. 
Utbildning, forskning och socialpolitik 
Fysiska infrastrukturnät underlättar integreringen av de central- och östeuropeiska 
strukturerna i EU.s strukturer, och detsamma gäller för nätverk inom forskning och 
utbildning. Tempusprogrammet stöder stärkandet av banden mellan universitet och 
högskolor i Central- och Östeuropa och inom EU genom utbyte av lärare och 
studenter och genom gemensamma projekt. Detta program har alltid haft en 
framträdande plats inom Phare. 1996 anslogs 83 miljoner ecu till projekt inom detta 
område. Det nätverk för ekonomisk forskning som stöds genom ACE-programmet 
fick också en nytt anslag på 10 miljoner ecu. 1996 förvaltade Europeiska 
utbildningsfonden 16 projekt med en budget på drygt 50 miljoner ecu inom utbildning 
och yrkesutbildning. 
Det successiva öppnandet av gemenskapsprogrammen är en viktig del av strategin 
inför anslutningen och väntas leda till att Phare-länderna deltar i mer än 10 
gemenskapsprogram inom områdena mänskliga resurser, audiovisuella medier och 
kultur, miljö och energisparande. Det har dock visat sig vara administrativt 
komplicerat att göra det möjligt för tredje länder, även associerade länder, att delta i 
gemenskapsprogram med uppfyllande av de juridiska och finansiella villkoren. 
Ett antal nya program till stöd för social utveckling och sysselsättning startades under 
året. Eftersom sådana program definitionsmässigt har ett stort innehåll av så kallade 
"mjuka" åtgärder blir budgetkostnaderna måttliga i dessa fall. 
17 
De viktigaste programområdena 1996 - översikt 
Som framgår av tabellen nedan är de mest framträdande sektorerna i det samlade 
programmet för 1996 sådana som främst rör EU-integration och strategin inför 
anslutningen. 
Ökad tyngdpunkt under 1996 på prioriterade sektorer i strategin inför 
anslutningen 
(Anslag sektorsvis i procent av de totala anslagen via 
SEKTORER Phares budget) 
1990-94 1995 1996 
PROGRAM MED HUVUDSAKLIG INRIKTNING PÅ EU-INTEGRATION OCH STRATEGIN 
INFÖR ANSLUTNINGEN 
Offentlig verksamhet, EU-integration, 
lagsti fining (inklusive konsumentskydd) 
Civilsamhallet och demokratisering 
Infrastruktur: energi, transport och 
telekommunikation 
(varav inom program for 
gransoverskridande samarbete) 
Integrerade regionala atgarder 
Miljo och karnkraftssakerhet 
S:a 5.1 
0.8 
13.7 
(3.5) 
0.8 
9.4 
29.8 2.6 
0.9 
39.6 
(13.4) 
4.0 
7.1 
54.2 12.9 
1.9 
34.7 
(13.1) 
6.4 
4.5 
60.4 
PROGRAM MED HUVUDSAKLIG INRIKTNING PÅ ÖVERGÅNG OCH REFORM 
Jordbruk 
Privata och finansiella sektorn 
Social utveckling och folkhalsa 
Utbildning 
S:a 9.1 
21.8 
5.3 
14 
50.2 3.5 
15 
4.2 
12.7 
35.4 2.2 
8.7 
1.4 
10.3 
22.6 
ANDRA PROGRAM 
Humanitart bistand och katastrofhjalp 
Allmant tekniskt bistand och ovrigt bistand 
S:a 8.6 
10.6 
19.2 2.2 
7.4 
9.6 10.2 
6.3 
16.5 
Det har varit en stark ökning i anslagen till administrativa reformer (lagstiftning och 
institutioner). 
Infrastrukturprojekt, såväl inom ramen för direkta program som inom 
gränsöverskridande program, intog fortfarande en framträdande plats när det gäller 
budgetanslagen.Det har varit en allmän tendens till att medlen för infrastruktur har 
disponerats i början av perioden, dvs. större delen av anslagen till infrastruktur inom 
ramen för den fleråriga ramen fram till 1999 tilldelades redan 1995-1996. 
Förklaringen till detta är att Phares gåvobistånd till offentliga arbeten ofta är den 
utlösande faktorn för att de internationella finansiella instituten skall bevilja sina lån. 
Det betydande inslaget av humanitärt bistånd förklaras till största delen av 
programmet för Bosnien och Hcrcegovina. 
18 
Budgetanslag utgör indikatorer, låt vara ofullkomliga sådana, på den relativa 
betydelse som tillmäts olika områden som får stöd: ofta finns det inget direkt samband 
mellan en åtgärds faktiska effekt och budgetkostnaden. Sektorsanslagen, såsom de 
redovisas i denna rapport, ger också en ofullständig bild av programmens betydelse 
inom sektorn, även om de är de bästa indikatorer som finns att tillgå. De flesta 
programmen består av integrerade strategier och är inriktade på flera olika mål. 
Under andra hälften av 1996 och inledningen av 1997 förvärvade kommissionen, bl.a. 
genom arbetet med att förbereda yttranden om de länder som hade ansökt om 
medlemskap, djupare kunskaper om förhållandena i partnerländerna vad gäller de 
olika områden som var aktuella i det sammanhanget. Detta arbete visade att det trots 
den omorientering som inletts återstod flera problem när det gäller Phares förmåga att 
fungera som ett effektivt verktyg för att hjälpa länderna att uppnå de ambitiösa målen 
för strategin inför anslutningen. Programmet är fortfarande "efterfrågestyrt" och 
insatserna sprids fortfarande över alltför många ämnesområden och mottagare. 
Behovet av att koncentrera insatserna på de omedelbara och brådskande 
reformbehoven medförde också att en lång rad olika stödmekanismer och 
genomförare av stödet mobiliserades. Denna spridning av mål och medel var 
ofrånkomlig och nödvändig under det inledande övergångsskedet, men är nu olämplig 
med hänsyn till det nya målet. Därför fattades beslut om att stärka programmets 
inriktning på anslutningen, och kommissionen har därför utarbetat nya riktlinjer under 
1997. 
Flerländersprogram 
En stor del av det arbete som utfördes under 1996 av Phares personal och av experter 
och konsulter rörde genomförande av program som inletts före 1996. I översikterna 
över de enskilda länderna i nästa avsnitt uppmärksammas särskilt de framsteg som 
gjorts under 1996 inom dessa tidigare nationella Phareprogram. I detta avsnitt ges en 
översikt över de viktigaste framstegen inom de tre huvudsektorer som stöds via 
flerländersprogrammen. 
Inom ramen för Phare-stödet via flerländersprogram på transportområdet, som uppgått 
till 86,5 miljoner ecu under de senaste åren, har ett omfattande utbildningsprogram 
utarbetats för flygtrafikledarna i samtliga Phare-länder, som har genomförts av 
Eurocontrol. Ett stort antal strategiska studier och förstudier har utförts och utgör 
grunden för många av de konkreta investeringsprojekt som utförs inom ramen för 
nationella program. Merparten av budgetarna har använts för investeringar som skall 
undanröja flaskhalsar vid gränsövergångar. På grund av flera problem som har sin 
grund i att myndigheterna i olika länder och även olika regeringsnivåer måste 
samordnas och enas innan ett projekt kan påbörjas, har dessa projekt drabbats av stora 
förseningar, som numera har avhjälpts. 
Inom energisektorn har Phare genom sina flerländersprogram (40 miljoner ecu) 
utvecklat en integrerad strategi som berör tre åtgärdsområden av avgörande betydelse, 
nämligen energipolitik, energiförsörjning och energihushållning. Kapaciteten har höjts 
genom utbildning och utbytesprogram, strategier har utarbetats för gas- och 
elsektorerna, vilket har utmynnat i konkreta projekt som nu genomförs 
(sammankopplingen av elnäten UCPTE och CENTREL och andra arbeten som har 
inletts i sydöstra Europa). En studie över en integrerad strategi för att främja 
miljövänlig kolteknik har slutförts. 
19 
Phare-stödet till flerländersprogram på miljöområdet (56 miljoner ecu) har 
koncentrerats på ett antal nyckelprogram, däribland det integrerade miljöprogrammet 
för Donaus avrinningsområde, Östersjöprogrammet och miljöprogrammet för 
Svartahavsområdet. Donauprogrammet omfattar utvecklingen av en förbättrad 
övervakningsstrategi och ett varningssystem om det inträffar händelser som kan hota 
miljön, stöd till icke-statliga organisationer och utveckling av teknik för hantering av 
avrinningsområden. Inom ramen för Svartahavsprogrammet, som finansierats 
gemensamt av Phare och Tacis, har stöd getts till Rumänien och Bulgarien för att 
genomföra Bukarestkonventionen och åtgärdsplanen för Svarta havet, som syftar till 
att det skall antas en enhetlig strategi för att bekämpa föroreningarna i regionen. Inom 
ramen för Östersjöprogrammet slutligen pågår aktiviteter till stöd för genomförandet 
av Helsingforskonventionen och gäller de riskområden som identifierats av 
Helsingforskommissionen. Åtgärderna har lett till förbättringar av vattenreningen och 
följaktligen till en förbättring av förhållandena i Östersjön som helhet. 
Dessutom gjordes viktiga framsteg under 1996 inom statistisk analys i samtliga Phare-
länder med undantag av Bosnien och Hercegovina. De grundläggande verktygen för 
statistiksystemen i Central- och Östeuropa, t.ex. antagande av internationella 
klassificeringar, uppbyggnad av grundläggande register (befolknings- och 
företagsregister mm.), har vidareutvecklats. Den allmänna ADB-kapaciteten i Central-
och Östeuropa har höjts tack vare den utbildning som har anordnats inom ramen för 
flerländersprogrammen och de investeringar i hårdvara och programvara som gjorts 
via de nationella programmen. Kvaliteten hos den grundläggande makroekonomiska 
statistiken, som till exempel nationalräkenskaper, priser och arbetsmarknadsuppgifter, 
bl.a. om kostnader och sysselsättning, har förbättrats avsevärt. Några mycket 
specialiserade undersökningar som inletts inom områden som är av särskilt intresse 
för EU-politiken, t.ex. landtransport, nyetablerade företag och detaljhandeln, kan 
uppvisa statistik av en kvalitet som är jämförbar med den som gäller för 
medlemsstaternas statistiska byråer. 
20 
Utvecklingen inom verksamhetsstyrningen 
Flerårig programplanering 
I december 1994 begärde Europeiska rådet i Essen att Phare skulle utvecklas "till ett 
vägledande finansiellt instrument på medellång sikt". Under 1996 slutfördes den 
fleråriga vägledande programplaneringen för flertalet Phare-länder och fleråriga 
vägledande program förhandlades fram och undertecknades. Bland dessa länder ingick 
Albanien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Bulgarien, som undertecknade 
fleråriga vägledande program för perioden 1996-1999. 
I de fleråriga vägledande programmen presenteras de grundläggande målen och 
reformstrategin i varje land, fastställs prioriterade områden för Phares finansiella 
bistånd och åtgärder och anges anslagen, grovt fördelade på sektorer, för den aktuella 
perioden. 
Ett flerårigt vägledande program utgör inte något officiellt budgetåtagande från EG.s 
sida. De fleråriga vägledande programmen genomförs genom fortlöpande årliga 
operativa länderprogram som, genom individuella finansieringsavtal, utgör EU:s 
formella finansieringsåtagande för ett visst budgetår. De fleråriga vägledande 
programmens vägledande karaktär ger Phare möjlighet till flexibilitet, så att årliga 
anslag kan varieras alltefter ländernas förmåga att utnyttja stödet och de behov som 
uppstår inom varje sektor. 
Trots detta har de fleråriga vägledande programmen ökat förutsägbarheten vad gäller 
stödet från Phare, förbättrat programutformningen och höjt beredskapen för att starta 
programmen när åtagandena väl har ingåtts. 
Finansförvaltning 
Under 1996 infördes förbättringar av den finansiella förvaltningen och genomförandet 
av Phareprogrammen i enlighet med de övergripande målen i kommissionens SEM 2 
000-initiativ (Sound & Efficient Management 2 000, dvs. Sund och effektiv 
förvaltning 2 000). 
Nytt finansdirektorat 
Dessa förbättringar kännetecknades på det organisatoriska planet av inrättandet av ett 
oberoende finansdirektorat inom GD IA som ansvarar för de finansiella och mänskliga 
resurserna för alla program som styrs av GD IA, inklusive Phare. Detta innebar att en 
"motvikt" skapades till de operativa direktoraten i frågor rörande tilldelning av 
mänskliga resurser, finansförvaltning och tilldelning av kontrakt. 
De viktigaste ansvarsområdena för finansdirektoratet, som inledde sin verksamhet i 
oktober 1996, är 
• mänskliga resurser, 
• övergripande samordning av budgethanteringen, inklusive budgetresultat och 
21 
budgetrevisioner, 
• finansförvaltning, 
• utveckling av förfaranden och kontroll av deras tillämpning, 
• utvärdering, särskilt efter det att projekten/programmen avslutats, 
• information. 
Ökad insyn 
Under 1996 tog kommissionen ett betydelsefullt initiativ för att ytterligare öka 
insynen i och effektiviteten i anbuds- och upphandlingsförfarandena inom Phare. 
Detta initiativ var ett svar på en ändring som gjordes i oktober 1995 av 
bestämmelserna om tilldelning av tjänstekontrakt i EG:s budgetförordning. 
I en strävan att ålägga Phare större redovisningsansvar gentemot skattebetalarna och 
öka partnerländernas insyn beslöt Europeiska kommissionen att alla kommande 
anbudsförfaranden inom Phareprogrammet i fortsättningen skall tillkännages. Detta 
påverkade inte anbudsförfarandena för kontrakt avseende varor och bygg- och 
anläggningsarbeten, som alltid har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas 
officiella tidning, men det hade stor betydelse för förfarandet för tilldelning av 
tjänstekontrakt. Tjänstekontrakt kommer även i fortsättningen att tilldelas enligt ett 
selektivt anbudsförfarande, men förfarandet för upprättande av listor över kandidater i 
slutomgången har ändrats. 
Information om alla kommande anbudsförfaranden avseende tjänster, tillsammans 
med ett standardiserat formulär för intresseanmälan, publiceras sedan oktober 1996 på 
Internet. Detta har gjort det möjligt för företag och organisationer att anmäla sitt 
intresse och således komma med i det standardiserade och officiella förfarandet för en 
föregående kvalificeringsomgång. 
Förutom att enskilda anbudsförfaranden tillkännages på Internet har det nya 
förfarande som infördes 1996 också inneburit att allmänna upplysningar om projekt 
och kontrakt (programsammanfattningar, budgetmedel som fortfarande är tillgängliga 
för upphandling mm,) avseende tjänster och tekniskt bistånd offentliggörs i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Slutligen säkerställs genom det nya 
förfarandet att listor över tilldelade kontrakt offentliggörs i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning med jämna mellanrum. 
Det nya systemet innebär att företag som önskar bli slutkandidater i ett visst 
anbudsförfarande måste anmäla sitt intresse för förfarandet på ett standardiserat 
formulär för intresseanmälan, som också finns att hämta på Phares Internetsida. 
Slutlistan fastställs på grundval av de inkomna intresseanmälningarna genom ett 
standardiserat föregående kvalificeringsförfarande. Detta har inte bara ökat insynen i 
förfarandet utan också medfört att endast företag som har anmält intresse inbjuds att 
delta i förfarandet. 
Nya standardiserade förfaranden 
Under 1996 gjorde kommissionen en grundlig genomgång av de anbuds- och 
22 
upphandlingsförfaranden som tillämpas inom Phare. Denna översyn ledde till 
införandet av nya standardiserade anbuds- och upphandlingsdokument, nya 
förfaranden för anbudsvärderingskommittéer, en tydligare definition av reglerna för 
bildande av konsortier och en skärpning av de regler som föreskriver att företag som 
deltar i förberedelsen och utformningen av ett projekt inte får delta i det följande 
anbudsförfarandet. Dessa förbättringar, som förbereddes 1996, antogs av 
kommissionen tidigt under 1997. 
Målen för dessa initiativ går långt utöver frågan om anbudsförfarandena i sig. 
Kommissionen hjälper nu de tio associerade länderna i deras strävanden att förbereda 
sig för medlemskap i EU. Denna väldiga uppgift kan endast fullgöras om 
kommissionen och dess program, inbegripet Phare, stöder sig på de två vägledande 
principerna om största möjliga insyn och deltagande och om strävan till ökad 
effektivitet. 
Mänskliga resurser 
Åtaganden har ingåtts för hela 1996 års budget och det innebär att summan av de 
medel som skall förvaltas av samma personalstyrka som tidigare har ökat med ca 40 % 
och att förhållandet mellan mänskliga resurser och åtaganden som skall förvaltas har 
minskat i motsvarande mån. 
Mot denna bakgrund har budgetmyndigheten för första gången tillåtit att en mindre del 
av Phares budget (2 %) får, till ömsesidig nytta för kommissionen och partnerlandet, 
användas av kommissionen för att tillhandahålla tekniskt bistånd och täcka de 
tillhörande administrativa kostnaderna. Efter överenskommelse med partnerländerna 
anslogs för 1996 dessa 2 % bl.a. till rekrytering av extern personal för att stödja EG-
delegationerna vid kontroll av programmens genomförande så länge programmen för 
1996 pågår. Därmed infördes ett direkt samband mellan den totala storleken på en 
programbudget och de resurser som finns för dess genomförande. 
Denna utveckling, tillsammans med en intern omplacering av personal från 
kommissionens centrala avdelningar till EG-delegationerna i Phares partnerländer, 
kommer att göra det möjligt att gradvis öka delegationernas ansvar för kontroll av 
genomförandet av Phare och därmed förenkla förfarandena. 
Den nya ordningen kommer också att medföra en betydande ökning av det 
genomsnittliga belopp som Phare-kontrakten gäller och följaktligen en minskning av 
antalet kontrakt som skall förvaltas och kontrolleras. 
Några andra organisatoriska förändringar när det gäller befogenheterna hos de olika 
direktoraten inom GD IA skedde också. Direktorat B ansvarar nu för förbindelserna 
med de associerade länderna i Centraleuropa, medan Direktorat D ansvarar lor 
samarbctct med Albanien, Bosnien och Hcrccgovina och F.d. jugoslaviska republiken 
Makedonicn samt ett antal andra europeiska länder. Samtidigt har 
demokratiprogrammen överförts till ansvarsområdet för enheten för mänskliga 
rättigheter och demokrati inom Direktorat A. 
Uppföljning och utvärdering 
23 
Under 1996 omorganiserades kedjan av strukturer och verksamhet för uppföljning, 
bedömning och utvärdering i syfte att stärka Phares möjligheter att säkerställa 
verksamhetens kvalitet samt konkreta resultat och effekter. 
Som en del av den nybildade finansavdelningen har en utvärderingsenhet inrättats som 
är fristående från det operativa direktoratet. Enhetens ansvarsområde omfattar alla 
program inom ramen för GD I A, av vilka Phare, räknat i budgetens storlek, är det 
viktigaste. Utvärderingensenheten skall i början av varje år fastställa en 
utvärderingsplan som är en del av kommissionens övergripande utvärderingsplan 
omfattande alla interna och externa politikområden som påverkar budgeten. De första 
utvärderingarna enligt denna plan kommer att göras 1997. 
Under 1996 infördes ett system som innebär att samtliga program utvärderas 
regelbundet av externa utvärderare. Syftet med detta system är att göra det möjligt att 
på ett tidigt stadium vidta rättelser och ändra inriktningen på verksamheten i pågående 
program. Grupper av externa utvärderare har rekryterats och tillträdde sina 
befattningar under perioden maj-september. Vid årets slut hade ordningen med 
systematiskt framlagda operativa utvärderingsrapporter kommit igång. Dittills hade de 
programansvariga inriktat sig på att utföra utvärderingar i enskilda fall när det 
behövdes med hänsyn till programförloppet och för att effektivt kunna avgränsa nya 
program. 
Drygt 40 sådana studier och rapporter utarbetades under 1996. Deras direkta och 
huvudsakliga värde bestod i operativa slutsatser som återrapporterades till de olika 
nivåerna i programförvaltningen, inklusive partnerlandet. De påverkade också 
uppdateringen av sektorsstrategier, t.ex. strategier för användning av finansiella 
instrument till stöd för små och medelstora företag eller miljöstrategin. 
Phareprogrammet har utvecklats till den största enskilda källan till givarfinansierad 
överföring av kunnande till Phares partnerländer. Programmets mål och verksamhet 
har varit betydelsefulla när det gällt att angripa viktiga frågor i övergångsprocessen. 
Dess bidrag, särskilt på områden där andra givare har visat ett klent intresse och 
beviljat begränsade resurser, t.ex. demokrati och civilsamhället, har varit övervägande 
positivt. Programmet har uppvisat en anmärkningsvärd flexibilitet när det gällt 
förmågan till anpassning till de snabba förändringar i Phare-ländernas politiska och 
ekonomiska förhållanden. 
Programmets efterfrågestyrda karaktär har varit både en styrka och en svaghet. Den 
kan ha förstärkt partnerländernas egna ansvarstagande, men den har samtidigt medfört 
en splittring av arbetet och spridning av resurserna som har haft negativa följder för 
program resultaten. Programmet har förverkligat mindre än sin fulla potential: dess 
effektivitet och genomslagskraft har i viss mån försvagats på grund av bristande 
inflytande när det gäller att säkerställa goda programresultat, brister i hanteringen av 
projektcykeln och ett överdrivet intresse för ekonomistyrning och procedurfrågor till 
nackdel för programmens konkreta utformning och effektivitet. 
24 
Informations- och kommunikationsverksamhet 
Phares informationsprogram omfattande flera länder, som har ett anslag på totalt 8,7 
miljoner ecu, godkändes i juli 1995. Det omfattade ett grundprogram med en 
presentation i ord och bild och strategisk vägledning och rådgivning, 
opinionsforskning och databashantering. Det innehöll också ett publikationsprogram 
för praktisk information, finansiell information och förvaltnings- och 
affärsinformation, reklamskrifter, en årsrapport, tidskriften The European Dialogue, 
nyhetsbrevet Together in Europe och enstaka publikationer ägnade åt olika teman eller 
händelser. Programmet omfattade också interna meddelanden och utbildning i Bryssel 
för delegationer och programförvaltningsenheter, ett mediaprogram som bl.a. stöder 
journalister i Centraleuropa, besök, audiovisuell sponsring och produktion av 
dokumentation för TV, ett EU-program för parlamentariker, inklusive besök, och ett 
kommunikationsprogram i de enskilda partnerländerna för bevakning av deras egna 
och delegationernas insatser. 
Det viktigaste resultatet under 1996 var att publicera Phare-information on-line, vilket 
skedde i början av april. All information om program och kontrakt, tillsammans med 
bakgrundsinformation, nyheter och allmän information, samt information om 
programmen för 1995 och 1994, ges numera on-line. Dessutom publiceras fortlöpande 
uppdaterad information om program och kontrakt på Internet. Denna information ges 
senast en vecka efter kommissionens beslut. 
En annan ny tjänst är förhandspublicering av information om anbudsförfaranden. 
Sedan mitten av juli 1996 har meddelanden om kommande anbudsförfaranden inom 
tjänstesektorn publicerats på Internet senast ett dygn efter uppdragsgivarens 
tillkännagivande. Denna service, som gör det möjligt för företag att anmäla intresse 
för att delta i ett anbudsförfarande, är ett resultat av kommissionens strategi för att 
skapa större insyn i Phare och göra det möjligt att uppfylla kraven på insyn (enligt 
artikel 118) i budgetförordningen. Av de första erfarenheterna att döma är tjänsten 
livligt efterfrågad och efterfrågan kan väntas öka i takt med att Internet får fast fot i de 
centraleuropeiska länderna. 
Informationsenheten har också tagit fram broschyrer för att förklara bredare 
politikområden, t.ex. "Europeiska unionens strategi inför anslutningen", en 
sammanfattning av de olika initiativ inom ramen för denna strategi som tagits 
tillsammans med de associerade länderna i Centraleuropa, som offentliggjordes i juni 
1996. Enheten studerade pressreaktionerna på den andra givarkonferensen om 
Bosnien och Hercegovina och lade fram förslag som skall leda till en mer balanserad 
och positiv pressbevakning i framtiden. Den svarade på över 60 000 telefonsamtal, tog 
emot 5 000 besökare och svarade för över 100 föredrag och framföranden vid 
konferenser, seminarier och besöksprogram. 
Enligt finansieringsförslaget för 1995 skulle 2 miljoner ecu avsättas till förstärkning 
av EU-delegationemas informationskapacitet. Studier har inletts för att fastställa de 
närmare informationsbehoven, särskilt vad gäller inrättande av europeiska 
informationscentra i centrala lägen. Dessa centra skulle i så fall stå under kontroll av 
delegationerna. 
25 
I juli godkände Europaparlamentet emellertid ändrings- och tilläggsbudgeten strax före 
presentationen av finansieringsförslaget för 1996, och denna budget innebar att medel 
för information tills vidare innehölls. Detta betyder att inga medel fanns tillgängliga 
efter det att budgeten för 1995 hade förbrukats. Från slutet av september 1996 
förekom ingen produktion av nyhetsbrev, broschyrer eller material för särskilda 
evenemang vare sig i Bryssel eller i kandidatländerna. Dock fortsatte de grundläggande 
funktionerna som hållande av föredrag och mottagande av besökare fram till dess att 
ramavtalet löpte ut i november. Sedan dess har en minimal service fortsatt på Internet 
fram till dess att budgeten för 1997 godkändes i slutet av november 1996. 
Kommissionen lade fram flera förslag, bl.a. i oktober 1995 och maj 1996, för att höja 
medvetandet hos ledamöterna i Europaparlamentet om de informationsresurser som 
fanns och för att studera och följa upp potentiella konfliktområden. Ett första utbyte på 
hög nivå ägde rum i slutet av oktober med deltagande av ett 50-tal 
Europaparlamentariker, anställda och andra. 
26 
Finansiell översikt och finansiella resultat 
Phareprogrammets finansiella resultat uttrycks genom åtaganden, 
upphandlingskontrakt och utbetalningar avseende de anslagna medlen och genom 
förhållandet mellan dessa tre över tiden. I rutan på sidan 27 förklaras den tekniska 
betydelsen av uttrycken "åtagande", "upphandlingskontrakt" och "utbetalning". 
Figur 1: Åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990-1996 (i 
miljoner ecu) 
• commitments 
• contracts 
D payments 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
/text till figurerna 1 och 2: åtaganden upphandlingskontrakt utbetalningar / 
Figur 2: Kumulerade åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990-
1996 (i miljoner ecu) 
7000 
• commitments 
• contracts 
D payments 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
27 
Finansieringsförfarandet 
Inom ramen för Phareprogrammet pågår en trestegsprocess från det att den årliga 
budgeten godkänts av budgetmyndigheten fram till dess att projekten genomförs och 
medlen betalas ut. 
Phares finansförvaltningsförfarande är anpassat till denna process. 
Åtagande 
Varje år antas en budget för Phare som visar vilka medel som kommissionen är 
beredd att anslå genom Phareprogrammet i varje land. Därefter utarbetas operativa 
länderprogram och finansieringsförslag. När Phares förvaltningskommitté har 
lämnat ett positivt yttrande om dessa finansieringsförslag och de beslutats av 
kommissionen säger man att "ett åtagande har ingåtts" för de medel som förslagen 
avser. Phare måste ingå åtaganden för hela sin årliga budget under det år som 
budgeten avser. 
Upphandling 
När åtaganden har ingåtts för medlen inleds anbudsförfaranden för att de åtgärder 
som beskrivs i de operativa programmen skall kunna genomföras. Så snart ett 
anbudsförfarande har slutförts och ett kontrakt har undertecknats, säger man att 
medlen har "upphandlats". Upphandling är en nyckelåtgärd vid genomförandet av 
programmet eftersom Phares medel frigörs genom kontrakten och projekten kan 
börja genomföras på plats. 
Utbetalning 
Utbetalning är det sista steget i finansieringsprocessen. Den äger rum under 
giltighetstiden för varje kontrakt i takt med slutförandet av de olika delarna av ett 
projekt. Eftersom projektet kan löpa under flera år sprids utbetalningarna ofta ut 
över samma tidsperiod. Det är därför som utbetalningarna alltid släpar efter de 
belopp för vilka åtaganden gjorts och upphandling skett. 
Åtaganden 
Under 1996 anslogs via Phareprogrammet totalt 1 222,9 miljoner ecu (inklusive 
budgetpost B7-7 000) till olika nationella program, flerländersprogram och 
övergripande program samt program för gränsöverskridande samarbete i 
partnerländerna. Detta var det högsta beloppet hittills och motsvarade en ökning på 
5,9 % jämfört med 1995. Âtagandekvoten var 100 %. De kumulerade åtagandena för 
hela den period som programmet har funnits uppgår nu till 6 636,1 miljoner ecu. 
28 
Upphandling 
Summan av de kontrakt som ingicks 1996 genom programförvaltningsenheterna i 
partnerländerna och kommissionens avdelningar uppgick till 927,5 miljoner ecu. 
Detta är i ett historiskt perspektiv ett mycket högt belopp. Siffran för 1996 var dock 
lägre än rekordsiffran från 1995 (1 142,9 miljoner ecu), och antalet nya kontrakt låg 
fortfarande under den nivå som krävs för att hålla takt med ökningen av anslagen till 
de nya programbudgetarna för 1996 (dvs. summan av nya åtaganden). Följaktligen har 
den stabilisering av eftersläpningen vad gäller upphandlingen som uppnåddes för 
första gången 1995 inte kunnat upprepas under 1996. 
Eftersläpningen i upphandlingen, definierad som skillnaden mellan de åtaganden som 
ingåtts för program och de åtgärder för vilka upphandlingskontrakt har undertecknats 
uppgår för perioden 1990-1996 till 2 335 miljoner ecu. Endast 65 % av åtgärderna i de 
program som godkänts under perioden har faktiskt upphandlats. Denna eftersläpning 
uppstod framför allt under de första åren. Den beror på den komplicerade 
programcykeln, de tidsödande förfarandena och det stora antalet småprojekt. Andra 
faktorer som har bidragit till att eftersläpningen fortfarande består har att göra med 
partnerländernas förmåga att utnyttja stödet och de relativt små personalresurserna i 
förhållande till programportföljen. 
Efter stabiliseringen 1995 växte eftersläpningen beträffande upphandlingen återigen 
1996, vilket visade att den samlade effekten av en rad programåtgärder inte har räckt 
till för att förbättringen skulle bli bestående. Denna slutsats gjorde att kommissionen 
1997 föreslog en rad åtgärder som ett led i Phares nyorientering för att eftersläpningen 
skulle undanröjas och för att förhindra att nya eftersläpningar uppstår i framtiden. 
I figur 3 visas upphandlings verksamheten för varje kalenderår i förhållande till det år 
när medlen anslogs. Det framgår att 351 miljoner ecu, eller 38 % av de sammanlagda 
upphandlade medlen, kan hänföras till programmen för åren 1990-1993. Den relativt 
långsamma genomförandetakt som detta innebär kan till stor del förklaras av 
förseningar som har uppstått i reformprocessen (vilket framgår av 
sektorssammansättningen av dessa program, som i huvudsak har till syfte att stödja 
reformarbetet) och av partnerländernas begränsade förmåga att uttnyttja stödet. Med 
hänsyn till följderna för programresultatet har kommissionen i de nya riktlinjer som 
den utarbetat för Phare beslutat att inte fortsätta med att rutinmässigt förlänga de 
långsammare programmen och att avsluta programmen för 1990-1993. 
Utbetalningar 
Utbetalningarna uppgick till 829,9 miljoner ecu, vilket är det högsta beloppet hittills 
och en ökning med 8,9% jämfört med 1995. Det preliminära budgetanslaget på 1 
139,1 miljoner ecu sänktes senare under budgetåret till 1 002,4 miljoner ecu. De 
faktiska utbetalningarna utgjorde 82,8 % av detta budgetanslag. I figur 4 hänförs 
utbetalningarna för varje kalenderår till det år när programmet antogs. För 1996 
hänför sig 297 miljoner ecu, eller 36 % av de totala utbetalningarna, till åtgärder inom 
ramen för programmen för åren 1990-1993. 
Figur 3: Ingångna upphandlingskontrakt per kalenderår (i miljoner ecu) 
29 
1.300,001 
1.200,00 
1.100.00 -
1.000.00 
900,00 
800,00 
700,00 
600,00 
500.00 
400,00 
300,00 
200,00 
100,00 
0,00 JS 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget 
D contracted in 1990 D contracted in 1991 D contracted in 1992 • contracted in 1993 
•contracted in 1994 •contracted in 1995 • contracted in 1996 Q not yet contracted 
/text till figur 3: 
(sist i rutan): Budget 1990 Budget 1991 etc. 
upphandlat 1990 upphandlat 1991 etc. 
ännu inte upphandlat 
/text till figur 4: 
(sist i rutan): Budget 1990 Budget 1991 etc. 
utbetalat under 1990 utbetalat under 1991 etc. 
ännu inte utbetalat 
30 
Figur 4: Utbetalningar per budgetär (i miljoner ecu) 
1300 
1200 
1100 
1000 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget 
Dpaid in 1990 
•paid in 1994 Dpaid in 1991 
•paid in 1995 Dpaid in 1992 
•paid in 1996 •paid in 1993 
Dnot yet paid 
31 
Figur 5: Kumulerade upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990 - 1996 (%) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Kumulerade kontrakt 
i procent av kumulerade 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 
åtaganden 
Kumulerade utbetalningar 
i procent av kumulerade 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 
åtaganden 
32 
II Phare i de enskilda partnerländerna 
33 
Albanien 
Summering av det gångna året 
Albanien har generellt gjort betydande framsteg sedan 1992 i övergången till 
marknadsekonomi. Landet har genomfört en rad reformer under vägledning av 
Internationella valutafonden och har för perioden 1993-1995 uppvisat en 
genomsnittlig årlig tillväxttakt på ca 9 %. 1996 kom dock ett bakslag. Inflationen steg 
från 8 % (1995) till 18 % (1996) till följd av lättnader i budget- och penningpolitiken 
under perioden före de allmänna valen. Krisen under senare delen av 1996 kan 
tillskrivas två olika händelser. 
Det första var bakslaget för demokratiseringsprocessen. Allvarliga oegentligheter 
förekom under parlamentsvalen i maj 1996, och även om de lokalval som ägde rum i 
oktober 1996 av det internationella samfundet i allmänhet ansågs ha varit rättvisande, 
ledde de inte till en normalisering av den politiska processen (de största 
oppositionspartierna fortsatte att bojkotta det nya parlamentet och striden om 
utformningen av en ny författning fortsatte). 
Den andra utlösande faktorn var sammanbrottet för en rad sparplaner baserade på 
pyramidprincipen som var grundade på spekulation med medel som skickades hem av 
utvandrade arbetstagare och som kunde fortgå därför att det inte fanns något 
fungerande banksystem. När flera av dessa sparplaner bröt samman i november 1996 
utbröt allvarliga oroligheter i Albanien, och sammanbrottet för andra sparplaner något 
senare ledde till en allvarlig kris i landet under det nya årets första månader. 
1996 års Phareprogram i Albanien 
Stödet från Phare för perioden 1996-1999 ges inom ramen för det fleråriga vägledande 
programmet, från vilket 145 miljoner ecu anslagits till nationella Phareprogram. 
Huvudmålen för dessa program är 
• utveckling av närmare band med Europeiska unionen (bl.a. modernisering av 
stats- och samhällsstrukturerna och tillnärmning av standarder, normer, 
lagstiftning och regler), 
• utveckling av den inhemska produktionsbasen (inklusive utveckling av 
infrastrukturen), 
• utveckling av mänskliga resurser och naturresurser. 
Inom dessa breda strategiområden kan en rad prioriterade områden för stödet urskiljas. 
EU-dimensionen 
Utvecklingen av en EU-dimension för reformprocessen i Albanien skedde tidigare 
från fall till fall inom ramen för individuella program eller verksamheter. Det förelåg 
34 
därför ett behov av en mer strukturerad och strategisk metod. Vid utvecklingen och 
genomförandet av en sektorsstrategi i detta sammanhang måste hänsyn tas till behovet 
av att etablera en institutionell ram, definiera vilka uppgifter som skall utföras och 
utarbeta en vägledande tidtabell. Huvudinriktningen blir på tillnärmning av 
lagstiftning och tekniska standarder, men med betoning också på en reform av den 
offentliga förvaltningen på central och lokal nivå, som skall göra det möjligt att 
effektivt tillämpa och genomdriva lagstiftningen. 
Utveckling av den inhemska produktionsbasen 
De framsteg som har gjorts hittills när det gäller makroekonomisk stabilisering kan 
inte hävdas på medellång sikt om inte Albanien kan utveckla en bärkraftig 
produktionsbas. Phare-projekt pågår för närvarande inom en rad viktiga ekonomiska 
sektorer. 
Jordbruk 
Eftersom drygt hälften av Albaniens BNP kommer från jordbrukssektorn kommer 
landets ekonomiska tillväxt på kort och medellång sikt i avgörande grad att 
bestämmas av resultaten inom denna sektor. Sedan 1991 har regeringen fört en politik 
med sikte på privatisering och reform av prissystemet. Det är nödvändigt att utforma 
en sektorspolitik som skapar förutsättningar för utveckling av en konkurrenskraftig 
och bärkraftig jordbrukssektor baserad på ett stort antal mycket små familjeföretag. 
Stöd till små och medelstora företag, utveckling av handeln, främjande av 
investeringar och turism 
Vid sidan om de åtgärder som regeringen vidtar för att skapa förutsättningar för en 
framgångsrik utveckling av den privata sektorn söker Phare utveckla nödvändiga 
stödformer och tjänster i syfte att undanröja de hinder som kan finnas för en 
utveckling av den privata sektorn. 
Bank- och finansväsendet 
När det gäller att stödja utvecklingen av produktionssektorn är finanssystemet av 
avgörande betydelse eftersom det måste kunna tillgodose de små och medelstora 
företagens kreditbehov. Stödet från Phare till denna sektor bidrar till skapandet av en 
modern och effektiv marknadsorienterad banksektor som kan införa finansiell 
disciplin och mobilisera långfristiga finansiella resurser. 
Transport 
Transportinfrastrukturens dåliga kvalitet har utgjort ett hinder för utveckling av den 
privata sektorn. Modernisering och förbättring av landets transportinfrastruktur ges 
hög prioritet av den albanska regeringen och detta återspeglas i Phare-anslaget till 
denna sektor. Hittills har stödet från Phare i huvudsak varit inriktat på upprustning av 
de öst-västliga och nord-sydliga korridorerna, som är av största vikt för Albaniens 
nationella transportinfrastruktur. 
Mänskliga resurser och naturresurser 
Detta viktiga område omfattar åtgärder inom arbetsmarknads- och 
utbildningsscktorerna, hälso- och sjukvård, vatteninfrastruktur och miljön samt lokal 
och regional utveckling. När det gäller de vägledande anslagen för perioden 1996-
1999 ges de största bidragen till vatten- och miljösektorerna med hänsyn till de stora 
behoven på detta område, bl.a. upprustning av dricksvatten- och avloppsnäten, 
35 
byggande av vattenreningsverk och utveckling av de rättsliga och institutionella 
ramarna för miljövård. 
Inom ramen för det fleråriga vägledande programmet godkände Phare det operativa 
länderprogrammet för 1996 som innebar ett stödanslag på 30,5 miljoner ecu. 
Ytterligare 2,5 miljoner ecu anslogs genom ett separat finansieringsförslag för 
Tempusprogrammet. 
Av det totala anslaget till det operativa länderprogrammet för 1996 gick drygt hälften 
till transportsektorn (upprustning av vägavsnittet Durres-Vore) med hänsyn till de 
stora brister i infrastruktur som finns i Albanien och som begränsar landets 
möjligheter till ekonomisk utveckling. 
Bidrag godkändes också för åtgärder i samband med tillnärmning av lagstiftning, 
omstrukturering av statliga institutioner (på tull- och statistikområdena), praktiskt stöd 
till de olika myndigheterna inom rättsväsendet samt stärkande av kapaciteten hos tre 
administrativa enheter inom ministeriet för ekonomisk utveckling och 
stödsamordning, nämligen ACU, som ansvarar för stödsamordning, EDU, som 
ansvarar för planering av de offentliga investeringarna, och den projektledningsenhet 
som skall inrättas för den europeiska dimensionen. 
Som ett bidrag till utveckling av den inhemska produktionsbasen godkändes också 
stöd till jordbrukssektorn. Mindre anslag godkändes vidare till utbildning och 
yrkesutbildning samt vatten- och miljöprojekt (utveckling av mänskliga resurser och 
naturresurser). 
Utöver det nationella programmet godkändes 20 miljoner ecu i stöd inom ramen för 
programmen för gränsöverskridande samarbete för 1996 vars syfte är att stärka 
Albaniens band med de två EU-grannländerna Grekland och Italien. Dessa anslag för 
gränsöverskridande samarbete gick till största delen till transportsektorn och till 
upprustning av landets viktigaste vägaxlar. 
Resultat av Phare 
Albanien har blivit en etablerad samarbetspartner inom Phareprogrammet, och de 
albanska myndigheterna är väl förtrogna med programplanerings- och 
genomförandeförfarandena. Dessutom förvaltas stödprogrammen inom ramen för 
Phare i ökande omfattning genom det decentraliserade förvaltningssystemet. Detta 
kräver medverkan från lokala programförvaltningsenheter, vilket bidrar till att 
utveckla Albaniens kapacitet att lägga fram förslag och förvalta och genomföra 
Phareprogrammet samt stärka sina institutioner. Det underlättar också genomförandet 
av nya program i varje programcykel. 
I enlighet med de mer övergripande målen i det fleråriga vägledande programmet för 
1996-1999 stöddes genom Phare under 1996 landets marknadsreformer, 
omstruktureringen och moderniseringen på medellång sikt av den albanska ekonomin 
samt stärkandet av banden med Europeiska unionen. Stor vikt lades vid att avhjälpa 
bristerna i landets transportsystem och infrastruktur och att stärka institutioner inom 
viktiga områden. Phares investeringar i transportinfrastruktur utgör den överlägset 
största delen av alla Phares investeringar hittills och har betydande effekter för 
36 
arbetslöshet och inkomster och även sekundära investeringseffekter. 
Genomförandet av Phare-stödet är som förut tillfredsställande totalt sett: 69 % av de 
sammanlagda anslagen för perioden 1991-1996 har upphandlats. Om enbart nationella 
program räknas överstiger denna siffra 80 %. 
37 
Bosnien och Hercegovina 
Summering av det gångna året 
Under 1996 uppvisade Bosnien och Hercegovina vissa tecken på social och 
ekonomisk återhämtning. Löner och kostnader var fortsatt relativt låga, vilket ger en 
möjlighet på kort sikt till konkurrenskraftiga priser, och flera företag har anmält 
intresse för att upprätta eller återupprätta handels- och investeringsförbindelser. 
Efter de allmänna valen i september 1996 omorganiserades de statliga institutionerna 
och nya befattningshavare utnämndes. Stora insatser krävs emellertid av dessa för att 
en stabil och väl fungerande social och ekonomisk miljö skall kunna återskapas. 
Den nya regeringen i Bosnien och Hercegovina kommer att inrikta sig inte endast på 
ekonomisk och social återuppbyggnad och på återanpassning av flyktingar och 
tvångsförflyttade utan också på en allmän förnyelse som skall skapa ett bärkraftigt 
ekonomiskt system i en öppen och integrerad ekonomi, som skiljer sig från den som 
fanns före kriget. Det blir nödvändigt att stärka institutionerna för att stödja de 
ekonomiska reformerna och främja genomförandet av Dayton-Parisfredsavtalen. Den 
ekonomiska politiken blir av avgörande betydelse för att landet i framtiden åter skall 
kunna inlemmas i det ekonomiska systemet och för stabiliteten i den inhemska 
politiska och sociala miljön under de närmaste åren. 
I juli 1996 öppnade kommissionen en delegation i Sarajevo. 
1996 års Phareprogram i Bosnien och Hercegovina 
Totalanslaget till det operativa länderprogrammet för 1996 var 14,2 miljoner ecu. Ett 
finansieringsförslag på 12 miljoner ecu i form av ett operativt länderprogram för 
ekonomisk förnyelse och institutionell uppbyggnad godkändes av den nya 
demokratiskt valda regeringen. Resterande på 2,2 miljoner ecu omfattades av 
finansieringsförslag som redan godkänts inom ramen för programmen Phare-
demokrati (700 000 ecu), Lien (500 000 ecu) och Pre-Tempus (1 miljon ecu). 
De projekt som valdes ut för det operativa länderprogrammet för 1996 
överensstämmer liksom tidigare med de prioriteringar som presenterats av 
givarsamfundet under samordning av den Höga representanten, dvs. 
• stöd till små och medelstora företag och ekonomisk återhämtning, 
• stöd till banksystemet och upprättandet av en centralbank, 
• stärkande av institutioner och den offentliga förvaltningen. 
Ett av målen i Pre-Tempusprogrammet är att förbereda omstruktureringen av den 
högre utbildningen för att erbjuda eleverna möjlighet till olika specialiseringar, som 
lärarutbildning för undervisning i europeiska språk, juridik och teknik, så att de skall 
få en utbildning som är anpassad till de lokala och internationella arbetsmarknaderna. 
38 
Medel anslogs till demokrati- och Lienprogrammen i syfte att bidra till utvecklingen 
av ett demokratiskt civilsamhälle och tillhandahålla hälso- och sjukvård samt social 
hjälp till krigsoffren och de mest eftersatta grupperna, såsom gamla, hemlösa och 
gatubarn. 
Resultat av Phare 
Innan Bosnien och Hercegovina blev ett i alla avseenden fullvärdigt partncrland i juni 
1996 verkade Phare i landet genom ett program för grundläggande bistånd med ett 
anslag på 125 miljoner ecu som delades upp i två lika stora delanslag. Programmets 
mål var att snabbt förse landet med nödvändighetsvaror såsom läkemedel och 
medicinsk utrustning, djurfoder, traktorer, vattenrör, elektriska kablar, gruvutrustning, 
bussar, reservdelar, byggnadsmaterial till bostäder, datorer mm. Phares program för 
grundläggande bistånd har utgjort det första steget i ett omfattande 
återuppbyggnadsprogram och har fungerat som en stabiliserande faktor i 
genomförandet av fredsavtalet. 
Den relativa politiska stabiliteten i landet har gjort att Phareprogrammet har kunnat 
utvecklas i samklang med givarnas åtgärder. 1996 utarbetades olika program som 
återspeglade landets prioriteringar. 
Stöd till återuppbyggnadsprocessen 
Huvudsyftet med de program från Europeiska kommissionen som finansierades via 
budgeten för 1996 har varit att främja återuppbyggnadsprocessen, uppmuntra till 
försoning och regionalt ekonomiskt samarbete och skapa institutionella, ekonomiska 
och sociala förutsättningar som kan gynna Bosniens och Hercegovinas utveckling och 
underlätta för flyktingar och tvångsförflyttade personer att återvända hem. 
Syftet med dessa åtgärder har varit 
• att blåsa nytt liv i den lokala ekonomin och ge ett stort antal familjer en 
ekonomisk bas under den pågående övergångsperioden, 
• att ge människor som har blivit arbetslösa på grund av kriget (demobiliserade 
soldater, flyktingar och tvångsförflyttade) en minimiinkomst genom 
arbetsintensiva projekt, 
• att återställa den grundläggande fysiska och sociala infrastrukturen för att förbättra 
levnadsförhållandena och kommunikationer som skadats under konflikten, 
• att förstärka de inbördes relationerna mellan landets olika delar. 
Tio upprustnings- och reparationsprojekt inom åtta viktiga verksamhetsområden 
(telekommunikationer, jordbruk, vatten, bostäder/flyktingåtervändande, energi, 
transport, hälso- och sjukvård samt institutioner) har tagits fram inom ramen för 
programmet för grundläggande bistånd. 
Stöd till ekonomisk förnyelse 
Syftet med detta program är att främja en hållbar förnyelse av näringsverksamheten i 
39 
Bosnien och Hercegovina genom utveckling av marknadsinriktade system för 
ekonomistyrning, åtgärder för att främja företagandet och sysselsättningsskapande 
åtgärder. 
Institutionell uppbyggnad 
Målet för detta program är att ge stöd till ett omfattande statligt reformprogram som 
syftar till en omdaning till ett demokratiskt samhälle baserat på marknadsekonomi och 
till genomförandet av principerna i Dayton-Parisfredsavtalen. 
Stöd till utbildning, mänskliga rättigheter och demokratisering 
Programmen på dessa områden stöder icke-statliga initiativ för uppbyggnad av 
civilsamhället samt för försoning mellan de olika nationella och etniska grupperna i 
landet. Samtidigt främjar programmen den sociala sammanhållningen genom att 
hjälpa de sämst lottade befolkningsgrupperna och höja ungdomens utbildningsnivå 
genom att anpassa läroplanerna till de nya marknadsbehoven. Reformen av den högre 
utbildningen kommer att stödjas av Pre-Tempusprogrammet, mänskliga rättigheter 
och demokratisering av demokratiprogrammet och stöd till eftersatta grupper av 
Lienprogrammet. 
I augusti 1996 bidrog kommissionen med 2 miljoner ecu till projektet Open Broadcast 
Network (OBN). Det viktigaste målet för detta projekt var att främja utvecklingen av 
pluralistiska, professionella och mångkulturella medier i landet genom upprättandet av 
en oberoende TV-kanal för en etniskt blandad publik (TV-IN). TV-IN har haft 
regelbundna sändningar sedan den 7 september 1996. 
Programmet för grundläggande bistånd har stött på stora svårigheter av politisk, 
teknisk och organisatorisk natur samt problem till följd av motparternas begränsade 
kapacitet att utnyttja stödet. Villkorligheten och den tillfälliga inställelsen av detta 
program i Republika Srpska, avsaknaden av verkliga motparter, förseningar i de 
planlagda leveranserna och svårigheten att kontrollera distributionen av och 
slutdestinationen för leveranser är faktorer som har väckt tvivel om 
importprogrammens lämplighet som ett medel för att tillgodose de aktuella behoven. 
Den konsoliderade statistiken för upphandling och genomförande återspeglar dessa 
problem: kontrakt har endast ingåtts för 83 miljoner ecu (66 % av värdet av 
programmet för grundläggande bistånd). 
Därför godkändes en konsoliderad omfördelning av 42 miljoner ecu till integrerade 
projekt med förbättrade genomförandemekanismer och skräddarsydda åtgärder för att 
tillgodose behoven när det gäller genomförandet för att därmed förbättra 
effektivitetskontrollen, göra resultaten mer synliga och öka insynen i stödgivningen. 
40 
Demokratiprogrammet 
Med tanke på att landet nyligen har blivit berättigat till stöd från Phareprogrammet har 
genomförandet inte kommit tillräckligt långt för att någon tillförlitlig utvärdering av 
programmet för 1996 skall kunna göras. Det bör dock noteras att upphandlingskvoten 
för Phares demokratiprogram hittills har varit 100% och att programmet har 
möjliggjort ett 100-tal mikroprojekt som syftar till att främja social och demokratisk 
verksamhet i Bosnien och Hercegovina inom följande områden: 
Insyn i den offentliga förvaltningen. 
Utveckling av ideella organisationer. 
Oberoende och pluralistiska medier. 
Förtroendeskapande åtgärder. 
Mänskliga rättigheter och rättigheter för minoriteter. 
Jämställdhet och icke-diskriminering. 
Social återanpassning. 
Fungerande hälso- och sjukvård och sociala stödåtgärder. 
41 
Bulgarien 
Summering av det gångna året 
Under 1996 skedde en kraftig nedgång i den bulgariska ekonomin, vilket utlöste en 
allvarlig ekonomisk, finansiell och social kris. Detta i sin tur ledde till att regeringen 
avgick i december 1996 och till att allmänna val hölls i april 1997. Krisen, som 
berodde på de tidigare regeringarnas oförmåga att genomföra konsekventa och 
grundläggande strukturreformer, kännetecknades av en nedgång i BNP med närmare 
11 %, en inflation på drygt 310% på årsbasis, en niofaldig devalvering av valutan 
(lev), ett praktiskt taget totalt sammanbrott inom banksektorn samt tidvis brist på 
spannmål och bränsle. En kraftig sänkning av levnadsstandarden ledde till social nöd 
för en stor del av befolkningen. 
Bulgariens ekonomiska omdaning har varit långsam och svår. Medan den privata 
sektorn svarade för 17 % av förädlingsvärdet 1991, vilket ökade till 47 % 1996, var 
den privata sektorns andel av förädlingsvärdet inom industrin 9 % 1996. 
Trots en relativt liberal lagstiftning har Bulgarien släpat efter sina grannar när det 
gäller utländska direktinvesteringar. Förutom den politiska instabiliteten och den 
långsamma reformtakten har institutionella svagheter och godtyckligt beslutsfattande 
också spelat en roll. 
Jordbruket har traditionellt varit ekonomins ryggrad, men trots det har 
förädlingsvärdet inom denna sektor minskat från 18 % av BNP 1990 till 12 % 1996. 
Detta beror på en rad faktorer, bl.a. sammanbrottet för handelsblocket Comecon och 
ogynnsamma väderförhållanden under senare tid, men även snedvridningar till följd 
av den förda politiken, bland annat den långsamma processen för återlämnande av 
mark och en icke- marknadsbaserad prissättning. Andra bidragande faktorer var 
exportrestriktioner, andra restriktioner som hindrade utvecklingen av en marknad för 
privat mark och dominansen av statsägda företag i livsmedelsindustrin. 
Som ett led i stärkandet av Bulgariens strategi inför anslutningen antog regeringen i 
mars 1996 en strategi för reform av den offentliga förvaltningen. Ett 
reformministerium inrättades under ministerrådet liksom en tvärministeriell grupp 
under ordförandeskap av en vice premiärminister. 
I maj 1996 presenterade den bulgariska regeringen en strategi för genomförande av 
EU:s vitbok om antagande av regelverket för den inre marknaden. 
1996 års Phareprogram i Bulgarien 
1996 års operativa länderprogram för Bulgarien innefattade målen i det fleråriga 
vägledande programmet för 1996-1999, som utgår från en budget på totalt 240 
miljoner ecu. Det övergripande målet för detta program är att stödja Bulgariens 
förberedelse för anslutning till EU. Det tidiga undertecknandet av programmet för 
42 
1996 innebar att programplaneringscykeln kunde flyttas fram 6 månader. 
I 1996 års operativa länderprogram anslogs 62,5 miljoner ecu till följande områden: 
30 miljoner ecu anslogs till utveckling av transportinfrastrukturen. Tillsammans med 
ytterligare medfinansiering från Europeiska investeringsbanken kommer detta belopp 
att användas för upprustning av större transitvägar. Allt som allt skall 900 km 
internationella transitvägar förbättras så att de uppfyller europeiska normer. Detta blir 
ett viktigt bidrag till slutförandet av TEN-korridorerna IV, VIII och IX som passerar 
genom Bulgarien. 
Inom energiprogrammet ges stöd till den kolimport som behövs för att garantera att 
det finns ersättningskapacitet under den tid som reaktor 1 vid kärnkraftverket i 
Kozloduy är avstängt för kontroll och testning. 
När det gäller kärnkraftssäkerhet fortsätter Phare med sitt stöd till viktiga program 
för säkerhetsundersökningar, system för drift och olycksinformation, hjälp på plats 
och utbytesprogram samt stöd till det bulgariska kärnkraftssäkerhetsorganet genom ett 
konsortium av kärnkraftssäkerhetsmyndigheter från EU-länder till stöd för 1993 års 
avtal om kärnkraftssäkerhet. 
På utbildningsområdet ges stöd till Tempusprogrammet för reform av den högre 
utbildningen. Ett program inleddes för att slutföra inrättandet av det statliga organet 
för utvärdering och ackreditering av universitet och högskolor och att skapa ett projekt 
för återanpassning av elever som hoppat av från sekundärundervisning. 
I nära anslutning till den europeiska integrationprocessen startades ett program till ett 
värde av 2 miljoner ecu för att främja en anpassning av det bulgariska 
standardiserings- och certifieringssystemet till EU:s system. Detta innefattar 
tillnärmning av lagstiftning, effektivisering av institutioner och institutionell 
uppbyggnad. 
I syfte att förbättra exportresultaten gavs stöd till inrättandet av ett fristående centrum 
för exportfrämjande som ett samordningsorgan för exportfrämjande åtgärder pä 
sektors- och företagsnivå. 
Stödet till civilsamhället hade till syfte att skapa förutsättningar för icke-statliga 
organisationers verksamhet genom policyutvcckling, projektbidrag och ledningsstöd. 
Kultursamarbete uppmuntrades genom ett institutionellt stärkande av 
Kulturministcricl och stöd till lokala kulturella institutioner och initiativ. 
Resultat av Phare 
För att bidra till det praktiska genomförandet av regeringens strategi för förberedelse 
för den inre marknaden startades ett program med en budget på 2 miljoner ecu i juli 
1996 som omfattade översättning av juridiska texter, utarbetande av bulgariska 
lagförslag, införlivandet i tekniskt avseende av EG:s regelverk med den nationella 
lagstiftningen, utbildning av tjänstemän, förbättring av datorutrustning och inrättandet 
av ett dokumentationscentrum för alla berörda ministerier. Inom ramen för 1995 års 
Phareprogram för transport ställdes juridisk expertis till förfogande för att utarbeta sju 
43 
lagförslag som nu väntar på att antas av nationalförsamlingen och som omfattar en 
stor del av EG:s transportlagstiftning. 
När det gäller kärnkraftssäkerhet förhandlade kommissionen fram ett avtal med de 
bulgariska myndigheterna enligt vilket reaktor 1 vid kärnkraftverket i Kozloduy 
avstängdes för kontroll och testning i maj 1996. I programmet ingick provtagning 
inuti reaktorns tryckkärl. Den följande analysen finansierades genom Phares 
kärnkraftssäkerhetsprogram, medan Phares program för konventionell energi täckte 
kostnaderna för kolimport för att ersätta den elkraft som annars skulle ha producerats 
av reaktor 1 under vintern 1996-1997. Därutöver installerades inom ramen för Phares 
kärnkraftsprogram utrustning för övervakning av reaktorhärden, och denna utrustning 
sattes i drift för reaktor 4. En nationell strategi för hantering av kärnavfall utarbetades 
också. 
Huvudmålet för Phare-stödet inom jordbruket, en sektor som numera domineras av 
privata företag (85 % av den totala jordbruksarealen), har varit att stärka det privata 
ägandet, även om den rättsliga grunden för en stor del av det faktiska innehavet av 
privat mark fortfarande är osäker. Det förädlingsvärdet som skapades inom jordbruket 
(inklusive skogsbruket) inom den privata sektorn var 9 % av BNP år 1996. Stöd har 
getts för återlämnandet av mark och privatisering av livsmedelsindustrin. Mot 
bakgrund av de privata jordbrukarnas svårigheter att få krediter inom det finansiella 
systemet har Phare dessutom framgångsrikt stött inrättandet av privata ömsesidiga 
landsbygdskreditföreningar; 32 sådana föreningar hade godkänts fram till november 
1996. De är den viktigaste kanalen för den decentraliserade förvaltningen av en Phare-
kreditram på 7 miljoner ecu. Mer än 730 låneansökningar har kommit in och 475 av 
dessa bifölls inom tre månader från det att programmet startade. 
Programmet för gränsöverskridande samarbete med Grekland har fortfarande inte 
gjort nämnvärda framsteg. Mer än 46 miljoner ecu från budgetarna för 1994 och 1995 
på totalt 48 miljoner ecu har fortfarande inte upphandlats. Därför anslogs inga nya 
budgetmedel under 1996. De stora förseningarna i genomförandet av programmet har 
orsakats av en rad faktorer, bl.a. Bulgariens bristande förmåga att uppfylla de 
ursprungliga medfinansieringskraven, bristen på ledningskapacitet och 
ledningskunnande, bristande samarbete mellan den statliga genomförandeenheten och 
de slutliga mottagarna samt en alltför komplicerad programutformning med ett stort 
antal sektorer och projekt inblandande. Mot slutet av 1996 samtyckte kommissionen 
till en betydande minskning av de ursprungliga kraven på Bulgarien beträffande 
med finansiering och har vidtagit åtgärder för att förenkla programmet och 
effektivisera genomförandet. 
Som helhet påverkades inte genomförandet av Phareprogrammet i någon större 
utsträckning av den försämrade sociala och ekonomiska situationen, inte minst därför 
att krisen förvärrades främst under årets senare hälft. Goda framsteg har fortsatt 
kunnat göras i de flesta sektorsprogrammen. Följaktligen minskade eftersläpningen 
beträffande medel för vilka åtaganden inte ingåtts under tidigare år väsentligt: 
upphandlingskvoten ökade från 56 % 1995 till 67 % 1996. 1996 var därmed det andra 
året i följd då Bulgariens förmåga att utnyttja stödet översteg de nya anslagen. 
44 
Massprivatiseringsprogrammet 
Det bulgariska massprivatiseringsprogrammet tillkännagavs 1993, fick en formell 
rättslig grund 1994 och inleddes i januari 1996. Sedan dess har programmet blivit det 
största och mest omfattande privatiseringsinitiativet i Bulgarien hittills. Programmet 
har tagit fart i en svår operativ miljö och lyckats få en bred politisk och folklig 
förankring. Dess uthållighet har varit anmärkningsvärd, det har hållit en pressad 
tilltabell och stått emot den ekonomiska kris som uppstod under året. 
Programmet omfattar 1 050 statsägda företag som svarar för ca 13 % av alla statens 
tillgångar. 75 % av dessa företag skall privatiseras helt, vilket innebär att staten inte 
längre kommer att ha vetorätt. 
Kupongutdelningskampanjen inleddes i januari 1996 och varade i fem månader. Ca 
50 % av de 6 miljoner berättigade medborgarna köpte kuponger till ett symboliskt 
pris. 
När den första auktionen för enskilda och investeringsfonder avslutades i december 
1996 hade 41 % av det erbjudna kapitalet köpts. Detta innebar att 341 företag 
privatiserades helt. I ytterligare 190 företag såldes mer än 50 % av aktiekapitalet. 
Programmets framgångar hittills har berott på omfattande och punktligt stöd från 
Phare som utgått sedan 1994 inom ramen för en budget på totalt 4,5 miljoner ecu. 
Stödet har bland annat gått till 
• fortlöpande expertstöd för massprivatiseringscentret, den institution som inrättats 
för att genomföra programmet, 
• juridisk rådgivning, 
• informationsteknologi på central och regional nivå, inklusive 230 postkontor som 
fungerar som registreringskontor. 
Massprivatiseringsprogrammet utgör ett första viktigt steg mot överföring från staten 
av ägandet av och ansvaret för företag. En viktig uppgift som återstår är att säkerställa 
att de ägandeformer som nu växer fram verkligen leder till bättre ledning och en 
välbehövlig omstrukturering av företagen. Stabilisering och utveckling av 
finanssektorn och Bulgariens ännu outvecklade kapitalmarknader blir viktiga faktorer 
i denna process. 
45 
Tjeckien 
Summering av det gångna året 
De makroekonomiska resultaten i Tjeckien 1996 betraktades allmänt som positiva. 
Tillväxten var gedigen, de utländska investeringarna låg kvar på en relativt hög nivå, 
arbetslösheten, som 1996 var 3,1 %, var fortfarande den lägsta i regionen och 
penning- och finanspolitiken präglades av återhållsamhet. Den relativa nedgång som på 
senare tid har haft en negativ inverkan på dessa trender tyder dock på att de 
mikroekonomiska problem som är förknippade med omstrukturering, produktivitet och 
teknisk utveckling nu kräver större uppmärksamhet. Tillväxten under 1996 var 
långsammare än året innan (en minskning från 4,8 % till 4,1 %), statsbudgeten 
uppvisade ett mycket litet underskott, handelsunderskottet steg kraftigt till 10,9% av 
BNP och inflationen höll i sig, pä i genomsnitt nivån 8,8 % på årsbasis jämfört med 
9,1% 1995. 
Under 1996 gav utvecklingen inom banksektorn anledning till oro. Sammanbrottet för 
Kreditni Bänka, en av de största regionala privatbankerna, och det faktum att 
Agrobanka, den största tjeckiska privatbanken, underställdes den tjeckiska 
centralbankens tillsyn visade hur bräckliga banksystemets strukturer är. 
När det gäller den politiska utvecklingen hölls parlamentsval den 31 maj-1 juni 1996. 
Valen ledde till bildandet av en regering baserad på en minoritetskoalition med 
premiärminister Vaclav Klaus i spetsen. 
Vad beträffar förbindelserna med EU, ansökte Tjeckien officiellt om medlemskap den 
23 januari 1996. 
1996 års Phareprogram i Tjeckien 
Inom ramen för EU:s strategi inför anslutningen enades Europeiska kommissionen och 
Tjeckien om ett flerårigt vägledande program redan 1995. Stödet från Phare enligt 
programmet, som omfattar perioden 1995-1999, är inriktat på Tjeckiens särskilda 
behov när landet nu förbereder sig för EU-medlemskap. Mot denna bakgrund, och 
inom ramen för EU.s strategi inför anslutningen, är huvudmålet för stödet att 
underlätta Tjeckiens integration genom att bidra med medel till 
• institutionell integration (tillnärmning av lagstiftning, institutionell uppbyggnad), 
• medfinansiering av infrastruktur, 
• fortsatt stöd till en social och ekonomisk omdaning av samhället. 
Hänsyn togs till Tjeckiens prioriteringar när det gäller strategin inför anslutningen i det 
operativa länderprogrammet för 1996, vars huvudinriktning gäller stöd till en social 
och ekonomisk omdaning av samhället. EU ingick åtaganden för totalt 54 miljoner ecu, 
vilket inkluderar 7,5 miljoner ecu för Tempusprogrammet samt gränsöverskridande 
samarbete med Tyskland (25 miljoner ecu) och Österrike (9 miljoner ecu). 
På den nationella nivån inkluderade det operativa länderprogrammet för 1996 ett 
åtagande till ett värde av 5 miljoner ecu för upprättandet av ett program för 
företagsfrämjande, som innefattar en lånemöjlighet för små och medelstora företags 
miljöinvesteringar samt tekniskt bistånd. 7,5 miljoner ecu anslogs till regional 
utveckling, inklusive inrättandet av en fond för regional utveckling, till ett värde av 5 
miljoner ecu, för att stödja kommunernas investeringar i lokal infrastruktur och därmed 
främja privata investeringar i industrin. Medel anslogs också till fortsatt stöd för 
utvecklingen av norra Mähren och Schlesien (2 miljoner ecu) och till Czechlnvests 
främjande av regionala investeringar (500 000 ecu) för en upprustning av det regionala 
informationsnätet i syfte att locka utländska investerare. 
Resultat av Phare 
1996 uppnådde Phare särskilt goda resultat inom följande områden: 
• Privatisering och omstrukturering samt stöd till utveckling av små och medelstora 
företag. 
• Regional utveckling. 
• Utländska direktinvesteringar. 
• Tillnärmning av lagstiftning. 
• Utveckling av mänskliga resurser. 
När det gäller privatisering och omstrukturering har stödet till jordregisterkontoren 
gett ett mycket viktigt bidrag till privatiseringsprocessen. JOP-programmet har genom 
drygt 100 projekt bidragit till bildandet av joint ventures mellan företag i EU och 
tjeckiska företag. Till stöd för utveckling av små och medelstora företag har ett 
omfattande regionalt nät bestående av 23 rådgivnings- och informationscentra 
upprättats, och ca 400 tjeckiska små och medelstora företag kunde delta i mässor och fa 
direkt kontakt med sina motparter inom EU. 800 lån har beviljats inom ramen för 
smålåneprogrammet, vilket har underlättat skapandet av drygt 1.500 arbetstillfällen. 
Programmet för regional utveckling, som startades av Phare i norra Mähren 
(Ostravaregionen), har förbättrat förutsättningarna för regional förnyelse, och den 
investeringsfond som inrättats inom ramen för programmet har ställt välbehövligt 
riskkapital till förfogande. Framgången för detta program har gett den nya regeringen en 
torebild i arbetet med att fastställa principerna för en modern, effektiv regionalpolitik 
som kan jämföras med den som förs inom EU. 
Att kunna locka utländska direktinvesteringar är av avgörande betydelse för 
övergångsprocessen. Det organ som främjar utländska investeringar i Tjeckien, 
Czechlnvest, bildades mot slutet av 1992. 1996 svarade Phares stöd för 60% av 
organets budget. Czechlnvest har utvecklats till en i högsta grad professionell institution 
som har haft stor framgång. Sedan 1993 har Czechlnvest bidragit till startandet av 262 
projekt, förmedlat 815 kontakter med tjeckiska foretag, genomfört mer än 400 
aktiviteter i Tjeckien och utomlands och framgångsrikt slutfört 23 egna projekt. Drygt 6 
000 arbetstillfällen har skapats eller bibehållits som en följd av dessa aktiviteter. 
Organisationen har expanderat såväl lokalt, med 10 officiella regionala representanter, 
som utomlands genom sina utländska representationskontor (i London, Paris och 
v. i> 
Dusseldorf). Phares stöd under 1996 var inriktat på att integrera Czechlnvests 
verksamhet i den regionala utvecklingen och har hjälpt organisationen att stärka det 
regionala informationsnätet för att kunna locka utländska investerare. 
Juridiskt bistånd, inklusive tillgång till information om EG-lagstifining, anordnande 
av seminarier och studiebesök samt översättning av juridiska texter tillhandahålls av 
ett konsortium av advokatbyråer inom EU som har fortsatt med detta arbete under 
1996. Under projektets första skede gavs mer än 50 juridiska konsultationer, mer än 
40 experter inom konsortiet anlitades för att ge experthjälp och mer än ett dussintal 
tjeckiska juridiska experter var sysselsatta med tillnärmning av lagstiftningen. Drygt 
11 000 sidor EG-rätt och tjeckisk lagstiftning har översatts och goda arbetsrelationer 
har etablerats mellan konsortieexperterna och deras tjeckiska motsvarigheter. 
Utveckling av mänskliga resurser har blivit en långsiktig prioritering för 
Phareprogrammet. 1996 gavs betydande stöd till utveckling av företagsledarutbildning 
för den privata sektorn genom den nationella utbildningsfonden. Ett pilotprojekt för 
reform av utbildnings- och yrkesutbildningssektorn genomfördes med framgång i 19 
försöksskolor. Projektet väntas nu leda till politiska reformer och lagändringar. 
Arbetsmarknadsreformer stöddes genom stöd till arbetsförmedlingarna, och 
Tempusprogrammet har med gott resultat stött ett samarbete mellan tjeckiska 
universitet och universitet inom EU. 
För att stödja det tjeckiska banksystemet under dess kris enades Europeiska 
kommissionen och den tjeckiska centralbanken snabbt under hösten 1996 om en strategi 
för att göra det möjligt för Phare att stödja utvecklingen av denna viktiga sektor. 
Tekniskt bistånd har ställts till förfogande när det gäller banktillsyn, privatisering av de 
större bankerna, förebyggande av penningtvätt och hantering av osäkra fordringar. 
Förvaltning av Phareprogrammet 
Phareprogrammets resultat i Tjeckien, mätt på grundval av upphandlingskvoten, 
förbättrades 1996. Fram till slutet av december 1996 låg upphandlingskvoten för 
programmen för åren 1990-1994 över 90 %. 
Vissa genomförandeproblem uppstod i början av 1996. Genomförandetakten var 
långsam för en rad program från år 1993 som löpte ut i slutet av 1996. Detta problem 
löstes genom granskningsmöten som hölls i Prag med Centret för utländskt bistånd 
och de berörda programförvaltningsenheterna. Fram till den 31 december 1996 
ingicks ändock upphandlingskontrakt för alla medel som hänförde sig till program 
som löpte ut i slutet av 1996. 
48 
Stiftelsen för utveckling av civilsamhället 
Stiftelsen för utveckling av civilsamhället bildades i maj 1993 för att förvalta medel 
från Phareprogrammet för stärkande av icke-statliga organisationer i Tjeckien. 
Stiftelsens verksamhet består i att tillhandahålla informationstjänster, anordna 
specialiserad utbildning för anställda och frivilliga i icke-statliga organisationer och 
ge bidrag till projekt som genomförs av enskilda medborgarorganisationer. 
Phare-medlen till stiftelsen uppgick till en början till 2,6 miljoner ecu, men beloppet 
höjdes senare för tiden fram till 1997 med ytterligare ett anslag på 2 miljoner ecu. 
Fram till slutet av 1996 hade kontrakt undertecknats för 82 % av budgeten och 74,6 % 
hade betalats ut. 
Vid slutet av 1995 hade 397 bidrag till ett sammanlagt värde av 2,33 miljoner ecu 
lämnats till icke-statliga organisationer (750 ansökningar hade inkommit). Bidragen 
varierade mellan 300 ecu och 25 000 ecu. 
Under 1996 lämnades 248 bidrag till icke-statliga organisationer till ett värde av 1,13 
miljoner ecu (546 ansökningar inlämnades). 75 % av medlen beviljades för projekt 
som genomförs av enskilda organisationer inom den sociala sektorn, hälso- och 
sjukvård, kampen för mänskliga rättigheter, skydd av etniska minoriteter samt 
ekologiska projekt. Återstoden anslogs till stöd för informationsverksamhet och 
utbildning. Sammantaget har Phares stöd inom denna sektor börjat leda till 
förbättringar i lagstiftningen om icke-statliga organisationers verksamhet och gett 
allmänheten en större roll när det gäller lösning av en lång rad sociala och ekologiska 
frågor. 
49 
Estland 
Summering av det gångna året 
Efter den allmänna nedgången i ekonomin mellan åren 1989 och 1994 började den 
inhemska produktionen öka igen 1994 och fortsatte att öka under 1996 med en 
beräknad tillväxttakt på 4 %. Vissa sektorer noterade särskilt goda resultat, speciellt 
byggnads- och transportsektorerna, finansiella tjänster, fiskenäringen samt parti- och 
detaljhandeln. Inflationen har fortsatt att sjunka, och årstakten för 1996 var 15%, 
betydligt lägre än siffran för 1995, som var 29 %. 
Strukturomvandlingen har nått långt, och privatiseringen har gjort snabba framsteg. 
Merparten av de statsägda företagen har sålts genom anbudsförfaranden i fri 
konkurrens och direktförsäljning, vilket har gynnat strategiska investerare mer än 
företagsledning och anställda. Fram till 1996 hade mer än 1 100 små och 400 större 
företag sålts för sammanlagt drygt 220 miljoner ecu. 1996 koncentrerades 
privatiseringsprogrammet på allmännyttiga företag och företag inom 
infrastrukturområdet. I många fall har omstruktureringen överlåtits åt investerarna, 
mestadels genom planer som presenterats i samband med budgivningen. 
Privatiseringen av bostäder fortsatte också, men markprivatiseringen har varit mindre 
framgångsrik beroende främst på den utdragna återlämnandeprocessen. 
Det övergripande målet för Estlands budgetpolitik är att uppnå en balanserad 
statsbudget. 1996 blev det dock ett underskott i statsbudgeten som uppgick till 1,5 % 
av BNP. Den estniska kronan har varit låst till den tyska marken sedan 1992 och 
regeringen avser att fortsätta med den fasta växelkurspolitiken. Detta har lett till en 
appreciering av den reala växelkursen. Den ökande klyftan mellan sparande och 
investeringar avspeglas i ett stort underskott i betalningsbalansen, vilket 1996 
närmade sig 10 % av BNP. Efter självständigheten har handelsunderskottet vuxit varje 
år och nådde 1996 24 % av BNP. Den stabila penning- och skattepolitiken i Estland 
har, i kombination med ett liberalt utrikeshandels- och betalningssystem, emellertid 
visat sig vara mycket attraktiv för utländska investerare, varför det stora 
handelsunderskottet för närvarande finansieras av betydande kapitalinflöden. De 
utländska direktinvesteringarna har snabbt ökat till ca 360 miljoner ecu totalt under 
perioden 1992-1996. 
Europaavtalet med Estland undertecknades redan 1995 och ratificerades av det 
estniska parlamentet senare samma år. En europeisk integrationsbyrå inrättades 1996 
och har ansvaret för uppföljning och tillämpning av vitboken om antagande av 
regelverket för den inre marknaden och Europaavtalet. I juni 1996 offentliggjorde 
Estland en nationell åtgärdsplan som svar på kommissionens vitbok. Regeringen 
räknar med att alla lagbestämmelser som är av betydelse för antagandet av EG:s 
regelverk kommer att ha trätt i kraft till år 2001. En ministerkommitté under 
premiärministerns ordförandeskap skall också formulera den övergripande politiken 
och inkomma med förslag till regeringen i detta avseende. 
50 
1996 års Phareprogram i Estland 
84 miljoner ecu anslogs till Estlands fleråriga vägledande program för perioden 1996-
1999. Huvudsyftet med Phare-stödet i detta sammanhang är att stödja en social och 
ekonomisk omdaning av landet för att underlätta den framtida integrationen av 
Estland i EU. 
Gemenskapen har under 1996 genom Phareprogrammet lämnat gåvobistånd till 
Estland till ett värde av 61,8 miljoner ecu, varav 5 miljoner ecu har avsatts till 
gränsöverskridande samarbete. Programmet för 1996 innebar i själva verket en ganska 
hög åtagandenivå och en förhållandevis stark koncentration av stödet till början av 
perioden mot bakgrund av den relativt höga förmågan att utnyttja stödet under tidigare 
o 
ar. 
1996 anslogs sammanlagt 6,5 miljoner ecu ur Phare-medel till europeisk integration, 
dvs. en tillnärmning av den estniska lagstiftningen till EU:s regler, inklusive stöd till 
parlamentet för att stärka förfarandena för tillnärmningsprocessen. Ytterligare medel 
kommer att beviljas för rådgivning i policy frågor och genomförande av en nationell 
utbildningsstrategi. Medel kommer också att stå till förfogande för att understödja 
centret för översättning av juridiska texter och för att stärka de organ som svarar för 
det praktiska genomförandet av lagstiftningen. 
Under 1996 bidrog Phare också till institutionell uppbyggnad och till stärkande av 
de offentliga organ som har till uppgift att bevaka marknadsekonomin, vilket tog sig 
uttryck i det särskilda program för offentlig förvaltning som infördes 1996. I detta 
ingår vidareutbildning av statstjänstemän, utveckling av finans- och 
budgetförvaltningen och hjälp till ministerierna inom den sociala sektorn. 
Export- och investeringsfrämjande åtgärder fortsätter att spela en dominerande roll 
när det gäller stödet från Phare. Tekniskt bistånd ges för institutionell uppbyggnad, 
reklamkampanjer och vidareutveckling av Estniska investeringsbyrån, som bildades 
1994. Även regional utveckling har haft en framträdande plats i programmet under 
1996, med tonvikt på upprättandet av en regional utvecklingsstrategi och en regional 
utvecklingsfond. Phare-medel ges också till vidareutveckling och förstärkning av nätet 
av företagsrådgivningscentra och till stöd för Utvecklingsfonden för små och 
medelstora företag. 
På jordbruksområdet har huvudinriktningen varit att stärka Statens veterinäranstalt 
och Livsmedelsnämnden för att garantera livsmedelssäkerhet och kvalitetsstyrning 
och möjliggöra export av animalieproduktcr till EU. Vad beträffar jordreformen har 
Phare-insatserna koncentrerats pä institutionell uppbyggnad inom offentliga organ 
med ansvar för återlämnande och privatisering av mark. 
Phare har fortsatt att stödja utveckling av infrastrukturen. Medel beviljades bl.a. för 
att förbättra vägförvaltningen och luftfartssektorn och stödja omstruktureringen av 
transportministeriet. Inom energisektorn har huvudinriktningen varit rådgivning i 
policy- och strategi frågor, utveckling av lagstiftning och normer, 
genomförbarhetsstudier inför investeringar samt utbildning. När det gäller miljön har 
medel beviljats för tillnärmning av lagstiftning och medfinansiering av stora 
51 
miljöprojekt. 
Det gränsöverskridande samarbetet under 1996 har gällt transport, miljön (skyddet av 
vattnet i Pandivere-området) och regional och ekonomisk utveckling (t.ex. utveckling 
av turism). Genomförandet håller nu på att förstärkas genom inrättandet 1996 av ett 
programgenom förandekontor, och detta bör avhjälpa de förseningar som uppstod 
1994 och 1995. 
Resultat av Phare 
Inom banksektorn fullföljde Phare 1996 det allmänna bistånd som har getts sedan 
1993. Detta inkluderade medfinansiering av en central rådgivargrupp parallellt med 
bilateralt bistånd från Danmark och Sverige, vars huvudsyfte var att ge rådgivning och 
utbildning rörande kreditstyrning och intern kontroll inom banksektorn. Detta har lett 
till en markant kompetenshöjning inom banksektorn, och andelen osäkra fordringar 
har minskats från 9 % av den totala låneportföljen 1994 till 3 % 1996. 
Phare har varit en av de största bidragsgivarna till privatiseringsproccsscn. 
Programmet har främst finansierat teknisk expertis för det estniska 
privatiseringsorganct och omstrukturering av större statsägda företag. Tack vare 
aktieemissioner sker nu aktiehandel med många av dessa företag på fondbörsen. Phare 
svarar också för betydande bidrag till det förberedande arbetet i den aktuella vågen av 
privatiseringar av de allmännyttiga företagen. 
När det gäller utveckling av små och medelstora företag har fyra 
företagsrådgivningscentra inrättats med hjälp av Phare-medel och en särskild politik 
har utvecklats för små och medelstora företag. Dessa företagsrådgivningscentra har 
sedan kunnat ge service åt över 500 kunder och är till 70 % självbärande. När det 
gäller investeringsfrämjande åtgärder har den estniska investeringsbyrån inrättats med 
medel från Phare, och byrån har nu blivit känd som ett nationellt samordningsorgan 
för utländska direktinvesteringar i landet. 
Phare har medverkat vid inrättandet av Turistnämnden, införande av normer för hotell 
och restauranger, införande av informationssystem och privatisering av stora hotell. 
52 
Upprustning av Tallinns vattenförsörjnings- och avloppssystem 
Vattenförsörjningen och avloppsreningen i Tallin har krävt stora kapitalinvesteringar. 
Tallinns vattenverk hade inte tillgång till den nödvändiga expertisen för att göra 
nödvändiga förstudier om sökning och förebyggande av läckor eller för att genomföra 
det nödvändiga inspektions- och reparationsarbetet. 
Phareprogrammet bidrog med 2 miljoner ecu till förbättringar av huvudstadens 
sanitära anläggningar i form av 
• utrustning för och utbildning i läcksökning, 
• reparationer av ledningar och anskaffning av modern utrustning för inspektion och 
rengöring av avlopp. 
53 
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
Summering av det gångna året 
På senare år har den ekonomiska politiken och reformsträvandena i F.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien tagit sikte på att etablera en fullfjädrad marknadsekonomi. 
Tack vare myndigheternas engagemang har nu många hinder undanröjts. Flera 
problem återstår dock att lösa. Ett förstärkande av relationerna mellan Makedonien 
och EU kommer, nu liksom tidigare, att hjälpa landet att uppnå långsiktigt hållbar 
tillväxt och utveckling. / 
Under de senaste åren har trenden i Makedonien varit positiv. Landet har lyckats sluta 
ett beredskapskreditavtal med Internationella valutafonden (IMF), sänkt inflationen 
från 2 000 % per år 1993 till under 3 % 1996 och inlett en privatiseringskampanj för 
att locka till sig utländska investerare. Under våren 1997 startade landet ett 
treårsprogram med stöd från IMF:s utvidgade strukturanpassningsfacilitet och från 
andra multilaterala och bilaterala givare, inklusive gemenskapen (upp till 40 miljoner 
ecu) som bidrar med makrofinansiellt bistånd. De sociala spänningarna har minskat 
och en relativ politisk stabilitet har upprätthållits i landet och i dess internationella 
relationer. 
Den 15 mars 1996 blev F.d. jugoslaviska republiken Makedonien Phares tolfte 
partnerland. 
Redan åren 1992-1995 verkade Phare i F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
inom ramen för ett krishjälpsprogram (85 miljoner ecu). Syftet med programmet var 
att förse landet med nödvändiga råvaror, reservdelar för industrin och bränsle till 
sociala inrättningar som skolor och sjukhus. Krisprogrammet lindrade verkningarna 
av upplösningen av Jugoslaviska federationen och de påföljande ekonomiska 
sanktioner som drabbade landet trots att det uppnådde självständighet på fredlig väg. 
1996 års Phareprogram i F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
Den senare tidens relativa ekonomiska och politiska stabilitet i landet har gjort att 
Phareprogrammet har kunnat utvecklas i samklang med den inhemska utvecklingen. 
En strategi för landet utarbetades 1996 som avspeglade statens prioriteringar och 
fastställde vilket stöd som var bäst ägnat att bidra till en verklig reformering av 
marknaderna nu när det kritiska skedet har passerats. 
Stärkande och utveckling av företagssektorn 
Detta skall uppnås genom att ett integrerat utvecklingsprojekt startas för små och 
medelstora företag för att främja en långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling för de 
små och medelstora företagen. Parallellt härmed skall ett riktat stöd ges till 
omstrukturering av banker i syfte att utveckla kapaciteten inom affarsbankssektorn 
som helhet att hantera utbetalningarna av de särskilda krediter som beviljas av 
54 
internationella givare. 
Jordreform och utveckling av jordbrukssektorn 
En jordreform är en förutsättning för etablering av en bärkraftig privat 
jordbrukssektor. Reformen kommer att kombineras med ett program för stöd till 
jordbruket med sikte på utförandet av en jordbrukspolitik som allt mer baseras på 
instrument som inte snedvrider marknaden och som förbättrar tillträdet till europeiska 
marknader. 
Utveckling av mänskliga resurser och omstrukturering av socialpolitiken 
Här kommer tonvikten att läggas på reformer i den offentliga förvaltningen och på en 
omstrukturering av socialförsäkringssektorn. Samtidigt bör kapaciteten hos ministeriet 
för arbete och social trygghet att utveckla en aktiv strategi för arbetsmarknadsåtgärder 
stärkas. Reformer inom den högre utbildningen kommer att stödjas genom 
Tempusprogrammet. 
Stöd för den övergripande tillväxt- och omstruktureringsstrategin 
Syftet med detta allmänna tekniska bistånd är att konsolidera reformprocessen genom 
att stärka de ekonomiska och sociala institutionerna. 
Detta var utgångspunkten för det operativa länderprogrammet för 1996 (13 miljoner 
ecu), som godkändes i september 1996. De utvalda projekten ligger i linje med de 
prioriteringar på medellång och lång sikt som har presenterats av regeringen, och de är 
inriktade på stöd till små och medelstora företag, stöd till den ekonomiska sektorn, 
jordreform, stöd till jordbruket, stöd till statistikbyrån, tillnärmning av lagstiftning och 
en enhet för stödsamordning som skall hjälpa till att hantera inflödet av stöd till 
landet. 
Ett delprogram i Tempusprogrammet (2 miljoner ecu) har till syfte att omstrukturera 
systemet för högre utbildning för att ge eleverna möjlighet att välja en rad olika 
specialiseringar, t.ex. lärarutbildning för undervisning i europeiska språk, juridik och 
teknik, så att de får en utbildning som är anpassad till lokala och internationella 
arbetsmarknader. 
Utöver det nationella programmet finns 1996 års program för gränsöverskridande 
samarbete med Grekland (10 miljoner ecu), som är avsett att främja närmare regionalt 
samarbete, särskilt genom utveckling av infrastrukturen. 
55 
Phares krishjälpsprogram 
Eftersom Makedonien först nyligen har blivit berättigat till stöd från 
Phareprogrammet har genomförandet inte kommit tillräckligt långt för att en 
utvärdering av programmet för 1996 skall kunna göras. Phares krishjälpsprogram har 
dock upphandlats till 99 % och utbetalats till 90 %, vilket har gjort att ett femtiotal 
industriföretag har kunnat överleva det värsta skedet av landets ekonomiskt mycket 
svåra period och att de mest utsatta befolkningsgrupperna har kunnat förses med 
värme och livsmedel. 
56 
Ungern 
Summering av det gångna året 
Ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till Europaavtalet den 1 februari 1996 var en 
milstolpe i relationerna mellan EU och Ungern. Härigenom får Ungern möjlighet att 
delta i gemenskapsprogrammen, särskilt utbildningsprogrammen, t.ex. programmen 
Ungdom för Europa II, Socrates och Leonardo. Anslutningen till 
gemenskapsprogrammen bör underlätta Ungerns integration i EU:s sociala struktur. 
Ett grundfördrag ingicks mellan Ungern och Rumänien 1996. Genom fördraget 
erkänns minoriteternas grundläggande rättigheter och gränsernas okränkbarhet och 
fördraget utgör den rättsliga grunden och den faktiska ramen för ett utökat samarbete 
mellan de två länderna på statlig, regional och subregional nivå. Ett påtagligt resultat 
av den växande vänskapen var avtalet i september 1996 om ett ungerskt-rumänskt 
program för gränsöverskridande samarbete. Dessutom trädde ett grundfördrag mellan 
Ungern och Slovakien i kraft i maj 1996. 
1996 års Phareprogram i Ungern 
Ungerns vägledande fleråriga program (1995-1999) omfattar stöd till ett värde av ca 
425 miljoner ecu och är avsett att hjälpa landet med förberedelserna för anslutning till 
EU. Stödet avser främst finansiering av investeringar som är kopplade till antagandet 
av EG:s regelverk och åtgärder för att bringa industrin och infrastrukturen i nivå med 
vad som gäller inom gemenskapen. 
Det operativa länderprogrammet för 1996 omfattar stöd till ett värde av 90 miljoner 
ecu. Insatserna skall koncentreras på tre stora områden: de särskilda behoven i 
samband med anslutningsprocessen, ekonomisk omstrukturering och utveckling av 
infrastrukturen. Anslutningsfrågorna har sålunda betonats starkare än under tidigare 
år, och 18,5 miljoner ecu har anslagits till ett program för integration i EU. Detta 
program skall utgöra en fortsättning på och en vidareutveckling av arbetet inom det 
s.k. Euro-GTAF-programmet (General Technical Assistance Facility), ett allmänt 
tekniskt bistånd till ett värde av 5 miljoner ecu som har utgått för genomförande av 
Europaavtalet och som löpte ut i slutet av 1996. Programmet för EU-integration 
kommer huvudsakligen att hjälpa till att finansiera projekt som har till syfte att 
förbereda den offentliga sektorn för själva anslutningsförhandlingarna (inklusive 
språkutbildning), stödja tillnärmning av lagstiftning, förbättra spridningen av 
information om allmänna EU-frågor och skapa ett europeiskt informationsnät. 
46,5 miljoner ecu har anslagils till ett program för ekonomisk omstrukturering, som 
ger ytterligare stöd för privatiscringsproccsscn och gynnar handel och investeringar 
och regional utveckling. 15 miljoner ecu har anslagits till infrastrukturstöd och medlen 
skall fördelas mellan transportsektorn (för moderniseringen av det ungerska 
järnvägsnätet) och energisektorn. Härutöver har 10 miljoner ecu anslagits till ett 
57 
ungerskt deltagande i Tempusprogrammet. 
Som ett konkret bevis på de förbättrade relationerna mellan Ungern och Rumänien 
enades de två länderna i september 1996 om ett program för gränsöverskridande 
samarbete till vilket Phare har bidragit med sammanlagt 10 miljoner ecu (5 miljoner 
ecu var från länderprogrammen för Ungern respektive Rumänien). Det direkta syftet 
med detta projekt är att förbättra regional planering och utveckling, förbättra 
infrastrukturen och skydda miljön i de gränsregioner som omfattas av programmen. 
Efter det att ett liknande avtal undertecknats med Slovakien har EU också beslutat att 
ställa 5 miljoner ecu till förfogande för ett projekt för återuppbyggnad av Esztergom-
bron mellan Ungern och Slovakien. Projektet kommer att samfinansieras av de två 
staterna. 
För perioden 1995-1999 har 35 miljoner ecu anslagits för projekt för 
gränsöverskridande samarbete som syftar till att öka lokala och regionala strukturella 
band över nationsgränserna. För detta ändamål finansierar Phare för närvarande två 
program för att stärka banden mellan Ungern och Österrike. Ungerns första projekt för 
gränsöverskridande samarbete godkändes 1995 och projektet kom igång 1996 i och 
med upprättandet av en särskild programförvaltningsenhet den 2 maj 1996. Som en 
uppföljning av detta program anslogs 1996 ytterligare 11 miljoner ecu till det 
österrikisk-ungerska programmet för gränsöverskridande samarbete, som är inriktat på 
lokal utvecklingsplancring i Sopron med omgivningar. 1996 års program syftar till att 
öka trafikflödet i gränsregionen samtidigt som det skall minska föroreningarna i 
städerna Sopron, Szombathely och Zälaegerszeg. 
Resultat av Phare 
Ett betydande stöd till anslutningsprocessen i Ungern har redan utgått från Phare. 
Enligt en nyligen genomförd oberoende utvärdering av ett regionalt 
utvecklingsprogram som avslutades i och med utgången av 1996, är 
programgenomförandet i stort mycket tillfredsställande. Bland de många resultat som 
uppnåtts inom detta program på 10 miljoner ecu märks en ny lag om regional 
utveckling och fysisk planering som trädde i kraft i juni 1996 och grundar sig på 
principerna för EG:s regionalpolitik. En betydande decentralisering har också skett av 
planering och genomförande av regionalpolitiken. 
Utvecklingen av nödvändiga transeuropeiska nät har konstaterats vara en förutsättning 
för Ungerns integration i EU. Ett program från 1995 (16 miljoner ecu) har nu inletts 
för att bistå transportsektorn och bidra till dess integrering med de transeuropeiska 
näten, med tonvikten på ett omfattande program för upprustning av vägar. Detta 
program täcker det nät på 30 000 km riksvägar på vilka över 70 % av fordonstrafiken 
sker. Mer än hälften av detta nät bedöms vara i dåligt eller otillfredsställande skick. 
Den beräknade totalkostnaden för programmet är 65 miljoner ecu, varav 50% 
kommer att täckas av Europeiska investeringsbanken, 25 % av den Ungerska 
vägfonden och 25 % av Phare. 
Inom den högre utbildningen har Phare avsatt 8 miljoner ecu till ett program för att 
stärka banden mellan utbildning och ekonomin genom att finansiera samprojekt 
mellan näringslivet och den högre utbildningen, utveckla nya postgymnasiala 
utbildningsprogram och distansundervisningssystem och främja bildandet av särskilda 
58 
skolor som tillhandahåller specialiserad yrkesutbildning för elever som har avslutat 
grundskolan och väljer att inte följa den reguljära gymnasieutbildningen. Arbetet 
inom detta område är långtifrån färdigt, men Phare har ändå kunnat starta 
utbildningsprogram av denna typ. 
Effekterna av Phare-stödet vad gäller Ungerns framtida anslutning till EU är svårare 
att bedöma i kvantitativa termer. Harmoniseringen med EG:s regler för den inre 
marknaden har kommit långt delvis tack vare stödet från Euro-GTAF-programmet. 
Dessutom utvecklas nu en strategi för en reform av den offentliga förvaltningen med 
hjälp av det huvudsakligen Phare-finansierade Sigmaprogrammet. Phare-finansierad 
expertis och utbildning bidrar till processen. 
I stort sett har Phare-stödet till Ungern varit fritt från allvarligare problem i 
förvaltningshänseende. Vissa problem har dock förekommit. I slutet av 1996 uppgick 
förseningarna för upphandlingen inom Phareprogrammet för Ungerns del till nästan 
219 miljoner ecu (ca 32 % av totalsumman), och eftersläpningen vad gäller 
betalningarna uppgick till nästan 224 miljoner ecu (knappt 33 % av totalsumman). 
Det österrikisk-ungerska programmet för gränsöverskridande samarbete för 1995 är 
ytterst ambitiöst och omfattar 41 olika åtgärder till kostnader som varierar mellan 
3 500 ecu och 700 000 ecu som täcker allt från förbättringar av 
undervisningslokalerna i lokala högskolor till förbättringar av gränsöverskridande 
flygförbindelser genom en upprustning av flygplatsen i Györ-Per och anläggandet av 
cykelvägar mellan de två länderna längs Donau. Eftersom detta var Ungerns första 
program för gränsöverskridande samarbete, fanns det helt enkelt inga erfarenheter att 
falla tillbaka på. Inte heller fanns det någon administrativ organisation för att hantera 
ett så komplicerat program. Tidsplanen för programmet har förskjutits med ungefar 
sex månader, men programförvaltningsenheten och delegationen har samarbetat för att 
ta itu med problemen på ett konstruktivt sätt, och inga ytterligare förseningar bör 
uppstå. 
Mer allmänt orsakas problemen av bristande erfarenhet (överoptimistiska 
programutformningar eller bristande fokusering kan vara faktorer som leder till 
förseningar i upphandlingen) och begränsade personalresurser inom 
programförvaltningsenheterna. Ofta har tekniskt bistånd använts för att övervinna 
dessa svagheter, men detta har ibland medfört oönskade sidoeffekter så tillvida att 
experter nästan slentrianmässigt anlitas i stället för statstjänstemän, vilket inte främjar 
utbildning av ny personal på platsen och gör att förvaltningen blir beroende av hjälp 
utifrån. 
Reformerna av den offentliga förvaltningen har inte varit så effektiva som man hade 
kunnat hoppats. Anledningen till detta synes vara bristen på ledarkompetens och 
kvalificerad personal på vissa områden, och detta i sin tur inverkar på genomförandet 
av regeringens politik, inbegripet genomförandet av Phare. Visserligen görs försök 
inom Phare att avhjälpa detta genom riktade utbildningar som det ovan redovisade 
programmet för EU-integration, men detta räcker inte. Det är ofrånkomligt att projekt 
som syftar till att förbättra den offentliga förvaltningen hämmas av den befintliga 
administrativa strukturen. 
59 
Kreditgarantifonden för landsbygden 
Jord- och skogsbruk svarar för 6,3 % av landets BNP och för ca 8,6 % av den totala 
sysselsättningen. Det mest framträdande draget i den ungerska jordbruksstrukturen är 
det dominerande inslaget av stora jordbruksföretag (med nästan 80 % av 
jordbruksarealen) trots att 90 % av jordbruksmarken är privatägd. 
Den ungerska Kreditgaranti fonden för landsbygden har tillkommit med stöd frän 
Phare på 20 miljoner ecu. Fondens uppgift är att ge garantier på medellång och läng 
sikt till små och medelstora företag som annars saknar säkerheter för lån till 
utveckling av grundläggande verksamhet inom jordbruks-, handels-, industri- eller 
tjänstesektorn. De garantier som fonden ger täcker 50 % av förlusterna på varje lån 
som garanteras, medan de resterande 50 %en täcks av sex medverkande banker. 
Projektet utvärderades i januari 1996: över 1 200 små och medelstora företag, som 
annars skulle ha fått svårt att överleva, har fått garantier av Kreditgarantistiftelsen för 
landsbygden, som förvaltar fonden. Ett sådant projekt har stor betydelse för 
sysselsättning, infrastruktur och lokal utveckling. 
60 
Lettland 
Summering av det gångna året 
Under 1996 återhämtade sig den lettiska ekonomin från bankkrisen 1995 och noterade 
en blygsam ekonomisk tillväxt på 2,8 %. Detta har emellertid inte varit tillräckligt för 
att förhindra en ökning av den officiella arbetslösheten, som var strax över 7,2 % i 
december 1996. Enligt ILO:s definitioner är arbetslösheten i Lettland dock mycket 
högre. En mer positiv utveckling har varit att inflationen har minskat från 
genomsnittligt 25 % 1995 till under 18 % 1996 till följd av en mycket stramare finans-
och penningpolitik i efterdyningarna av bankkrisen. Underskottet i de offentliga 
finanserna har också minskat avsevärt, från 3,4 % av BNP 1995 till 1,9 % 1996. Detta 
har åstadkommits tack vare återhållsamhet med statsutgifterna och inkomsterna från 
ett intensifierat privatiseringsprogram. 
De direkta utlandsinvesteringarna är fortfarande blygsamma. Och även om 
handelsutbytet uppvisar en imponerande tillväxt, ökar importen allt snabbare i 
förhållande till exporten, vilket har lett till ett stort och växande handelsunderskott, 
delvis beroende på den starka valutan. 
1996, mitt under den oro som rådde i landet främst till följd av bankkrisen men även 
pä grund av de politiska svårigheterna efter valet i slutet av 1995, lyckades regeringen 
minska budgetunderskottet kraftigt och fortsätta att genomföra strukturreformer. Bl.a. 
ökade insynen i privatiseringsprocessen för potentiella utländska och inhemska 
investerare, och den leds nu helt av det lettiska privatiseringsorganet. Privatiseringen 
av små och medelstora statsägda företag förväntas nu fullbordas i slutet av 1997, och 
regeringen avser att slutföra hela privatiseringsprocessen, inklusive privatiseringen av 
de statliga tillgångarna inom bank-, energi- och transportsektorerna, under 1998. Det 
finns dock fortfarande viktiga begränsande faktorer i det här sammanhanget, bl.a. de 
statsägda företagens dåliga finanser, bristen på investerare och den långsamma takten i 
återlämnandet av egendom. Varaktiga framsteg vad gäller privatiseringen och 
skapandet av ett gynnsamt affärsklimat är dock en förutsättning för att 
näringsverksamheten skall kunna diversifieras och stärkas, för att landet skall kunna 
dra till sig utländska direktinvesteringar och för att de rådande obalanserna i 
utrikeshandeln skall kunna avhjälpas. 
Europeisk integration fortsätter att vara regeringens viktigaste politiska mål. 
Europaavtalet ratificerades av det lettiska parlamentet redan 1995. I början av 1996 
utsågs en minister för EU-frågor som skall leda den interna övergångsprocessen och ta 
det politiska ansvaret för Europeiska integrationsbyrån. I det sammanhanget utvecklar 
och samordnar ministerrådet för europeisk integration, där premiärministern är 
ordförande, politiken gentemot EU på ministernivå. Dessutom övervakar 23 
expertgrupper överensstämmelsen mellan nya lettiska lagar och 
gemenskapslagstiftningen på olika områden. 
61 
I december 1996 lade den lettiska regeringen i enlighet med rekommendationerna i 
kommissionens vitbok fram ett nationellt program för integration i gemenskapen, där 
principerna, åtgärderna och tidsplanen för tillnärmningen till EG:s regelverk 
redovisas. 
1996 års Phareprogram i Lettland 
1996 är det första året i Lettlands fleråriga vägledande program, som uppgår till 108 
miljoner ecu för perioden 1996-1999. 1996 anslog EU 37 miljoner ecu i stöd till 
Lettland, varav 5 miljoner ecu avser gränsöverskridande samarbete. Programmet för 
1996 innebar i själva verket en ganska hög åtagandenivå och en koncentration av 
stödet till början av perioden mot bakgrund av den relativt höga förmågan att utnyttja 
stödet under tidigare år. Huvudsyftet med Phare-stödet inom denna fleråriga ram är att 
främja en social och ekonomisk omdaning av landet för att underlätta den framtida 
integrationen av Lettland i Europeiska unionen, som en del av strategin inför 
anslutning. 
Drygt 6 miljoner ecu anslogs till europeisk integration, i huvudsak för tillnärmning 
av den rationella lagstiftningen till EG:s regelverk och för harmonisering inom 
jordbruket. Tekniskt bistånd ges till de berörda ministerierna för att underlätta 
lagstiftningsprocessen och till utbildning för att stärka genomdrivandet av 
lagstiftningen i landet. Detta innefattar bland annat ett betydande stöd till ett centrum 
för översättning av juridiska texter. 
1 1996 års program avsätts också närmare 10 miljoner ecu för institutionell 
uppbyggnad, utveckling av mänskliga resurser och för den sociala sektorn, inklusive 
reformering av den offentliga förvaltningen, den högre yrkesutbildningen, det sociala 
trygghetssystemet och hälso- och sjukvården. 
Utveckling av den privata sektorn fortsatte att vara det område som fick mest stöd 
från Phare vars insatser här syftar till att ytterligare stödja övergångsprocessen. Stöd 
till omstrukturering av statsägda företag och till det lettiska privatiseringsorganet var 
områden som fortfarande prioriterades högt. Banksektorn fick också ta emot stöd i 
form av kreditrådgivning, partnerskapsarrangemang, revisioner och juridisk expertis 
till centralbanken och flera affärsbanker. När det gäller små och medelstora företag 
anslogs medel till sex företagsrådgivningscentra som inrättats runt om i Lettland och 
till ett program för utveckling av produktkvalitetsstyrning. Inom området utländska 
investeringar och handelsfrämjande åtgärder avsattes medel för att utveckla turismen. 
Inom jordbruket koncentrerades Phares insatser på utveckling av ekonomiska 
diversifieringsstrategier för landsbygden, europeisk integration och institutionell 
uppbyggnad. 
Inom skattepolitiken var målet för det fortsatta stödet att införa moderna 
förctagslcdningsmetodcr, stärka budget- och finansförvaltningen och anordna 
utbildning i bokföring och revision för finansministeriet. 
Medel avsattes till transportsektorn för att harmonisera landets transportlagstiftning 
med EU:s regler på detta område, utbilda departementstjänstemän, utveckla en strategi 
för järnvägsnätet och förbättra vägnätet. Phare finansierar även utvecklingen av 
transeuropeiska nät, särskilt Via Baltica (Helsingfors-Tallinn-Riga-Kaunas-
62 
Warszawa). Inom energisektorn koncentrerades det tekniska biståndet främst pä 
energi lagstiftning, energiplanering och ett effektivt energiutnyttjande. Slutligen 
anslogs medel för miljön till stöd för modernisering av miljövårdsorganet och för en 
miljöplan för vattenskydd. 
Dessutom var transportsektorn (t.ex. sjösäkerhetsåtgärder och Via Baltica) och 
miljösektorn (t.ex. vattcnreningsprojektet i Cesis) de största mottagarna av medel ur 
1996 års program för gränsöverskridande samarbete. Genomförandet har förstärkts i 
och med inrättandet av ett programgenomförandekontor under 1996, och detta bör 
avhjälpa de förseningar som uppstod 1994 och 1995. 
Resultat av Phare 
Ett större projekt för att stärka den ekonomiska lagstiftningen slutfördes i september 
1996. I detta projekt ingick experter på finansrätt (värdepapper, konkurser, 
affärsbanker), handelsrätt (standardisering och certifiering, bolagsrätt), arbetsrätt 
(utkast till arbetslagstifining) och författnings- och förvaltningsrätt. 
Inom transportsektorn pägär en omstrukturering av de lettiska järnvägarna som ett 
resultat av de Phare-finansieradc förstudierna på detta område. Regeringen har också 
beslutat genomföra den Phare-finansierade planen för persontrafik på landsväg. 
Världsbanken, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling finansierar redan infrastrukturprojekt i Via Baltica-
korridoren och i hamnarna Ventspils och Liepaja. 
Inom banksektorn har Phare gett ett betydande stöd på plats till Lettlands bank för att 
bidra till stabiliseringen av banksektorn efter krisen 1995. 
Inom området investering och exportfrämjande åtgärder har Phare stött inrättandet av 
det lettiska utvecklingsorganet och utvecklat dess verksamhet, bl.a. vad gäller 
exportutveckling och kampanjer i investeringsfrämjande syfte. 
Inom jordbrukssektorn har Phare understött jordreformen, omorganiserandet av 
jordregisterhanteringen och inrättandet av en rådgivningsservice för jordbrukare, 
inklusive kvalitetskontroll av livsmedel. 
63 
Utveckling av små och medelstora företag 
Liksom i de andra baltiska republikerna kommer utvecklingen av de små och 
medelstora företagen att vara avgörande för den framtida ekonomiska tillväxten i 
Lettland. Phare-stöd har getts till näringsministeriet för utarbetande av policyramar 
och utformning av ett institutionsbyggnadsprogram för stödorganisationer till små och 
medelstora företag. Den första fasen har nu avslutats och gav följande resultat: 
• Företagsrådgivningscentra har inrättats på sex platser i ett landsomfattande nätverk. 
• 23 lokala rådgivare har utbildats för att tillhandahålla tjänster för små och 
medelstora företag genom nätverket för företagsrådgivningscentra. 
• Varje företagsrådgivningscentrum tillhandahåller utbildning och andra stödtjänster 
för en kundbas på i genomsnitt 3 000 små och medelstora företag per år. 
• Ytterligare expert tjänster finns att tillgå via nätverket inom områdena produktivitet, 
kvalitet, teknik och innovationer. 
64 
Litauen 
Summering av det gångna året 
Den litauiska ekonomin har äntligen hämtat sig från en djup recession förorsakad 
främst av Sovjetunionens upplösning. Den ekonomiska utvecklingen tog fart under 
1995 och accelererade under 1996 med en BNP-tillväxt på 3,6%. Tillväxten är nu 
också mera brett baserad på byggnads- och tjänstesektorerna. En viktig positiv 
utveckling har varit den kraftiga minskningen av inflationen, från 36 % på årsbasis i 
slutet av 1995 till 13 % i slutet av 1996. Arbetslösheten har emellertid bara sjunkit 
obetydligt och låg på 6,2 % i december 1996. När det gäller utrikeshandeln pekar den 
tillgängliga statistiken på en endast måttlig försämring av handelsbalansen. 
Den ekonomiska politiken under första halvåret 1996 dominerades av efterdyningarna 
av bankkrisen. Efter valet i oktober 1996 har den nybildade regeringen försökt att 
minska underskottet i de offentliga finanserna, se över systemet för penning- och 
växelkurspolitiken, bekämpa korruption, minska byråkrati och driva på 
strukturreformerna för att dra till sig fler utländska direktinvesteringar. I anslutning till 
detta följer Litauens centralbank en strategi på medellång sikt (1997-1999) som skall 
lämna utrymme för en mer aktiv valuta- och penningpolitik och knyta valutan, litas, 
till den tyska marken eller den framtida euron. 
Den ekonomiska reformprocessen har skjutit fart efter valet av den nya regeringen. 
Tidigare år, under den inledande kupongprivatiseringen, privatiserades ett stort antal 
små och medelstora företag. De större företagen förblev dock under statlig kontroll. 
Eftersom kupongprivatiseringen inte ledde till en tillräcklig omstrukturering av 
företagen inleddes en andra privatiseringsfas med kontantbetalning i juni 1996. Den 
här gången säljs aktierna i stället för att delas ut gratis, och myndigheternas avsikt är 
att locka utländska investerare att delta. Omfattningen av denna andra 
privatiseringsvåg verkade till en början rätt blygsam, men den nya regeringen har 
nyligen meddelat att den är beredd att sälja aktier i stora företag inom 
telekommunikations-, transport- och energisektorerna samt i allmännyttiga företag. En 
sådan utvidgning av privatiseringsprocessen synes nödvändig om Litauen skall kunna 
locka flera utländska investerare och modernisera sin ekonomi. 
Flödet av utländska direktinvesteringar var litet. Det årliga genomsnittet var ca 1 % av 
BNP (källa: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling). Detta berodde på 
flera faktorer, bland annat makroekonomisk instabilitet och den långsamma takten i 
kontantprivatiseringcn och andra strukturella reformer. 
Integration med Europa fortsätter alt vara den nya regeringens viktigaste politiska 
mal. I juni 1996 ratificerade det litauiska parlamentet Europaavtalet efter en nästan 
enhällig omröstning. Regeringen har utsett en ny minister för Europafrågor, vars roll 
blir att i nära samarbete med utrikesministeriet koncentrera sig på att bringa den 
litauiska lagstiftningen i överensstämmelse med reglerna för den inre marknaden. I 
detta sammanhang förväntas att Europeiska integrationskommissionen, en 
65 
tvärministeriell kommitté med premiärministern som ordförande som inrättades 1995, 
skall stärkas och spela en mer framträdande roll än tidigare. 
Efter kommissionens vitbok om den interna marknaden har regeringen också utarbetat 
ett nationellt program för tillnärmning av lagstiftningen. Detta program antogs av det 
litauiska parlamentet i september 1996 och anger för varje ministerium en tidtabell för 
harmoniseringen. 
Reformering av den offentliga förvaltningen står högt på regeringens dagordning, och 
som ett första steg minskades antalet ministerier och infördes prestationslön för högt 
kvalificerade statstjänstemän. Det finns ambitiösa planer på att se över förvaltningen 
och omdefiniera funktionerna för den centrala administrationen och kommunerna. 
1996 års Phareprogram i Litauen 
Huvudsyftet med Phare-stödet är att bidra till en social och ekonomisk omdaning och 
på så sätt, som en del i strategin inför anslutningen, förbereda Litauens framtida 
integration i EU. Under 1996 anslog Phareprogrammet 53 miljoner ecu till Litauen, 
varav 3,5 miljoner ecu till Tempus och 6 miljoner ecu till gränsöverskridande 
samarbete. Programmet för 1996 innebar i själva verket en ganska hög åtagandenivå, 
med en koncentration av stödet till början av perioden mot bakgrund av den relativt 
höga förmågan att utnyttja stödet under tidigare år. 1996 var det första året i Litauens 
fleråriga vägledande program, som belöper sig på 152 miljoner ecu i gåvobistånd för 
perioden 1996-1999. 
1996 års program är till stor del inriktat på kärnområdena i processen inför 
anslutningen, främst åtgärder rörande den interna marknaden, t.ex. juridisk 
rådgivning, utbildning, dokumentation och översättning. Juridisk rådgivning 
finansieras av Phare, när det gäller den lagstiftande processen, genom tio sektoriella 
beredningsgrupper som har tillsatts inom fackministerierna. 
När det gäller infrastruktur ägnas särskild uppmärksamhet åt åtgärder för effektiv 
energianvändning, omstrukturering av energisektorn, upprustning av befintlig 
infrastruktur och personalutbildning vid kärnkraftverket i Ignalina. Medel har avsatts 
för en samfinansiering av gasrörledningen från Ukmergé till Utena (nära Vilnius), 
anläggningen av lager för tjock eldningsolja och jordvärmeanläggningen i Klaipeda. 
Phare bidrar också till vattenreningsverket i Kaunas. På transportområdet ges stöd till 
utveckling av väg- och järnvägsinfrastruktur, för att förbättra de fysiska 
förutsättningarna för integrationen med EU genom anslutning till de transeuropeiska 
näten. 
Stöd till marknadsonistrukturering och ekonomisk utveckling utgör den största 
posten inom Phareprogrammet för 1996. En betydande del av detta stöd kommer att 
användas för att förstärka banksystemet. Stödet till jordbruket under året byggde 
fortfarande på åtgärder på jordbruksenhetsnivå men med ökad inriktning på 
marknadsförings-, ekonomi- och kvalitetsfrågor i livsmedelsproduktion. När det gäller 
privatiserings- och omstruktureringsprocessen tillhandahålls genom 
Phareprogrammet juridisk rådgivning och hjälp till privatiseringsorganet och till det 
nyligen inrättade näringsministeriet för att stödja politikutveckling och institutionell 
uppbyggnad. 
66 
Inom sektorn för små och medelstora företag lämnas genom Phare operativt stöd 
och utbildning till de sex företagsrådgivningscentra som betjänar näringslivet i olika 
delar av landet. Dessutom stöder Phare det litauiska utvecklingsorganet för små och 
medelstora företag, som inrättades i slutet av 1995. Införandet 1993 av ett Phare-
kreditprogram för små och medelstora företag, som förnyades 1996, har också 
underlättat för små och medelstora företag att (k tillgång till kapital. 
Stöd från Phare kommer också att ges under 1996 års program för ytterligare 
förbättringar av skattesystemet och budgetfunktionen samt effektivisering av 
tullförvaltningen. 
1996 års program för gränsöverskridande samarbete koncentrerades på transport 
(oljeterminalen i Klaipeda och samordning av järnvägs- och hamnanläggningarna), 
miljö (lagring av miljöfarligt avfall) och regional och ekonomisk utveckling 
(utveckling av turism i Nida). Genomförandet har förstärkts i och med inrättandet av 
ett programgenomförandekontor under 1996, och detta bör avhjälpa de förseningar 
som uppstod 1994 och 1995. 
Resultat av Phare 
Ett antal Phareprogram slutfördes under 1996. Här redovisas de viktigaste projekten 
och resultaten: 
Inom energisektorn bidrog Phare till slutförandet av förstudier och rekommendationer 
för inrättandet av en fond för rationell energianvändning och till de inledande 
borrningsarbetena för en underjordisk anläggning för gaslagring i Vaskai i norra delen 
av landet. 
Som ett resultat av stödet från Phare till transportsektorn kunde en omstrukturerings-
och affärsplan för den litauiska järnvägen färdigställas och antas. En generalplan för 
Klaipedas hamn, även den utarbetad med stöd av Phare-medel, håller för närvarande 
på att genomföras. Slutligen har anläggningsarbetena vid den polsk-litauiska 
gränsövergången i Kalvaria, som samfinansierats med den litauiska regeringen, 
slutförts. 
På privatiseringsområdet bidrog Phare till inrättandet av det litauiska 
privatiseringsorganet 1996. Phare bidrog också med betydande stöd till 
genomförandet av lagstiftning, utbildning av privatiseringstjänstemän och 
förberedande studier inför privatisering av utvalda statsägda företag. 
Inom banksektorn har Phare finansierat experter som genom att ge stöd och 
vägledning på plats skall hjälpa Litauens centralbank att hantera bankkrisen. 
Ytterligare samarbetsprogram har inrättats med utländska banker, och genom dessa får 
de flesta litauiska bankerna (82 % uttryckt i tillgångar) ett betydande tekniskt stöd. 
67 
Utveckling av små och medelstora företag 
Små och medelstora företag bidrar i mycket hög grad till utvecklingen av den privata 
sektorn och till den ekonomiska tillväxten. Litauen dröjde ganska länge med att 
erkänna detta, men Phare stödde utvecklingen av små och medelstora företag från 
början och har anslagit medel för krediter till små och medelstora företag, för experter 
på policygenomförande, för inrättande av sex företagsrådgivningscentra och till 
etablering av utvecklingsorganet för små och medelstora företag och till dess 
inledande verksamhet. 
Bristen på bankkrediter är ofta ett avgörande hinder för utveckling av små och 
medelstora företag. I övergångsländerna finns en tendens att bankerna lånar ut 
antingen till storföretag eller investerar i finansiella instrument, dvs transaktioner som 
normalt är säkra och medför ett minimum av administrationskostnader. Följaktligen 
far de små och medelstora företagen svårt att låna och detta hämmar utvecklingen av 
den privata sektorn. 
För att råda bot på detta har Phare inrättat en kreditram för att stödja små och 
medelstora företag. Den förvaltas av centralbanken och fördelas via affärsbankerna; 
krediter beviljas till betydligt förmånligare ränta än den som gäller på den inhemska 
marknaden och är avsedda för företag med högst 200 anställda. Företagen kan låna 
högst 125 000 ecu för långsiktiga investeringar. Över 200 lån har beviljats hittills. 
Särskild utbildning för förvaltning av kreditramen anordnas för centralbanken, 
affärsbankerna och små och medelstora företag. Nätverket av 
företagsrådgivningscentra har använts för att anordna samma utbildning för 
kundföretagen. 
68 
Polen 
Summering av det gångna året 
Den polska ekonomin har fungerat väl alltsedan övergångsprocessen inleddes. 1996 
ökade BNP i reala termer med 6 % och därmed noterade landet en stark ekonomisk 
tillväxt för femte året i rad. 1995 överskred BNP i reala termer för första gången 1989 
års nivå. Inflationen och arbetslösheten var fortfarande relativt höga men är i 
avtagande och låg i slutet av 1996 på 18,6 % respektive 13,6 %. 
Liksom under tidigare år har Polen under 1996 gjort framsteg med sina ekonomiska 
reformer. Den privata sektorn svarar nu för nästan 60 % av BNP och för 62 % av 
sysselsättningen. Efter en lång förberedelseperiod inleddes till slut 
massprivatiseringsprogrammet i november 1995 och blev mycket framgångsrikt under 
1996, då över 26,5 miljoner kuponger köptes ut av allmänheten. Dessa säljs nu på 
sekundärmarknaden på Warszawabörsen för sju gånger det ursprungliga värdet. 
Trots omvärldens uppskattning av den polska chockterapin kom de utländska 
direktinvesteringarna igång mycket långsamt under övergångens inledande fas. Det 
har skett en markant uppgång i inflödena av utländska investeringar sedan 1994. 
Under 1996 utgjorde inflödet ca 1,8 % av BNP. Det kumulativa inflödet av utländska 
direktinvesteringar sedan 1989 nådde 4,0 miljarder ecu (källa: Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling), vilket motsvarar drygt 100 ecu per invånare. Den 
polska statliga byrån för utländska investeringar (PAIZ) rapporterar att inflödet av 
utländska direktinvesteringar bara under 1996 uppgick till mer än 4,0 miljarder ecu. 
Byrån uppskattar att det ackumulerade inflödet av investeringar sedan 1990 uppgår till 
ca 11 miljarder ecu. 
Polens ekonomiska resultat och den ökande tilltron bland internationella investerare är 
också ett resultat av avsevärda förbättringar i statens offentliga finanser under de 
senaste åren. Statsskulden ligger nu på 54% av BNP och det statliga 
budgetunderskottet för 1996 uppgår till 2,9 % av BNP. I april 1996 antog regeringen 
"Paket 2000", som är en uppsättning policyriktlinjer på medellång sikt för ett program 
för sänkningar av inkomstskatten för enskilda och företag, och i slutet av 1996 
avslöjade regeringen också planer som syftar till att säkerställa att Polen uppfyller 
Maastricht-kriterierna för EMU före år 2006 genom ytterligare minskning av 
underskottet i statsbudgeten och särskilt av den höga inflationstakten. 
Polen har också fortsatt med sin process inför anslutningen och tillnärmningen av sin 
lagstiftning till EG: s regelverk. I oktober 1996 inledde regeringen ett ambitiöst 
reformprogram för den offentliga verksamheten som innebar att en kommitté för 
Europaintegration, ett nytt finansministerium, ett näringsministerium och ett 
inrikesministerium inrättades till följd av sammanslagningen eller omorganisationen 
av ett antal ministerier och statliga verk. Den nya lagen om offentlig tjänst, som 
antogs av parlamentet i augusti 1996, har nu införts och har trätt i kraft. Dessa 
reformer utgjorde viktiga steg för Polen på vägen mot en god förvaltning och utgör i 
69 
själva verket en förutsättning för en framtida integration i Europeiska unionen. 
Som en del i strategin inför anslutningen inrättades Europaintegrationskommittén i 
oktober 1996 med premiärministern som ordförande. Denna kommitté har en 
policysamordnande och styrande funktion och har beslutsrätt i frågor om EU-
integration och utländsk hjälp till landet, inklusive Phareprogrammet. I slutet av 1996 
förberedde kommittén en nationell strategi för EU-integration som antogs av 
regeringen. Under året gav regeringen också ut en vitbok med en systematisk analys 
av juridiska och ekonomiska anpassningar som måste göras i samband med en EU-
integration. I november 1996 antog parlamentet även tullkodexen. 
1996 års Phareprogram i Polen 
Inom ramen för Phareprogrammet för Polen 1996 ingick Europeiska unionen 
åtaganden för 203 miljoner ecu. Detta var Polens andra fleråriga vägledande program, 
vars budget för perioden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1,015 miljarder ecu i 
gåvobistånd. Liksom året innan var huvudsyftet med 1996 års program att underlätta 
Polens successiva integration i Europeiska unionen genom att ge stöd till en 
tillnärmning till EU:s lagstiftning, institutionell uppbyggnad, medfinansiering av 
infrastruktur och fortsatt stöd till en social och ekonomisk omdaning. På det sättet 
fortsätter 1996 års Phareprogram att bidra till strategin inför anslutning. 
1996 års Phareprogram fortsatte därför inriktningen på den successiva integreringen 
av Polen vad gäller lagstiftning och de fysiska och mänskliga resurserna. Sammanlagt 
64 miljoner ecu, eller nästan 32% av de medel för vilka åtaganden ingicks 1996, 
anslogs till utveckling av landets transportinfrastruktur inom programmet för 
transeuropeiska nät. Dessa medel avsattes för samfinansiering med Europeiska 
investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och den 
polska staten, bl.a. för byggandet av den första delen av motorvägen A4 från Wroclaw 
till Katowice (del av TEN-korridor 3, Berlin-Katowice-Kiev) och upprustning av den 
första delen av E20-järnvägen från den tyska gränsen till Warszawa (del av TEN-
korridor 2, Berlin-Warszawa-Minsk-Moskva), inklusive uppgradering av 
gränsövergångarna till Tyskland. 
Liksom under tidigare år anslogs medel, 53 miljoner ecu, till program för 
gränsöverskridande samarbete, inom vars ram medel ställs till förfogande i 
koncentrerad form främst för transport- och miljöinfrastrukturprojekt i åtta regioner 
som gränsar till Tyskland och Östersjön. Under 1996 har ytterligare ansträngningar 
gjorts för alt stärka genom förandekapaciteten bos de polska myndigheter som handhar 
programmet för gränsöverskridande samarbete, och detta har börjat ge resultat i form 
av en allt snabbare upphandlingstakt på detta område. 
Under 1996 ställde Phareprogrammet ytterligare medel till förfogande för utveckling 
av den privata sektorn, bl.a. genom fortsatt stöd till statens privatiseringsprogram för 
kommunerna och provinserna, utveckling av små och medelstora företag, regional 
utveckling i eftersatta regioner samt utveckling av jordbruket och landsbygden. För de 
senare, liksom för transport- och miljösektorerna, avsattes även särskilda medel för 
harmonisering och genomförande av EG:s regelverk som en del av regeringens 
strategi inför anslutningen. 
70 
Resultat av Phare 
Flera Phareprogram slutfördes framgångsrikt under 1996, särskilt följande: 
• Första fasen av reformprogrammet för den offentliga förvaltningen. 
• Struderprogrammct för regional utveckling. 
• Tullprogrammet. 
• Massprivatiseringsprogrammet. 
• Programmet för främjande av utländska investeringar. 
Den första delen av det Phare-fmansierade miljöprogrammet slutfördes också, liksom 
programmet för avveckling av osäkra fordringar och Phares kreditram för jordbruket. 
Alla dessa program antogs 1992, med undantag av kreditramen för jordbruket, som 
inrättades 1990. Efter en långsam inledning har över 1 000 smålån beviljats ur 
kreditramen via samarbetande banker, i huvudsak till jordbrukare och små och 
medelstora företag inom jordbrukssektorn som önskar skaffa sig modern 
jordbruksutrustning och modern utrustning för livsmedelsframställning, vilket 
effektivt har bidragit till moderniseringen av sektorn. Erfarenheterna hittills visar i 
regel att de flesta Phareprogram som inleddes under övergångsprocessens första år 
behövde en lång mognadsprocess, ofta på grund av avsaknaden av fungerande 
genomförandemekanismer eller därför att viktiga policybeslut först måste fattas innan 
det blev några konkreta resultat. 
Projektet för avveckling av osäkra fordringar, som har finansierats av Phare i samråd 
med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, slutfördes till största 
delen under 1996 och har lett till att andelen osäkra fordringar i de deltagande 
bankerna har minskat från 53 % 1993 till under 10% 1996. Detta projekt har varit 
särskilt effektivt eftersom det riktade sig inte endast till de berörda bankerna utan även 
till gäldenärsföretagen. Härigenom har projektet gett ett viktigt bidrag till 
omstruktureringen av företag i Polen, samtidigt som det har förberett de större 
bankerna på behovet av att skaffa den kompetens som krävs för den kommande 
privatiseringen. 
Den ackumulerade Phare-finansieringen för miljön i Polen har uppgått till 9,6 % av 
det totala Phare-stödet till Polen under perioden 1990-1996, dvs. nästan de 10 % som 
rekommenderades av Europaparlamentet. Det bör dock noteras att dessa siffror inte 
inkluderar energibesparingsåtgärder eller miljöprojekt som finansierats genom det 
regionala utvecklingsprogrammet. Phares miljöprogram i Polen har bidragit till 
utveckling av den nationella miljövårds fonden, regeringens viktigaste 
investeringsinstrument för finansiering av miljöprojekt inom såväl den privata som 
den offentliga sektorn. Särskilt viktiga Phare-finansierade projekt i detta avseende var 
kampanjen för att utrota barrskogsnunnan i skogarna, Gcothermia-projcklel i 
Zakopane och vattenreningsanläggningarna i Oderbäckenet. Geotherm i a-projektet, 
som först finansierades genom Phare 1992, förser byn Zakopane med fjärrvärme, och 
när projektet har slutförts (med medel från Världsbanken), kommer det att förse 
75 000 människor i Zakopanedalen med värme och därmed avsevärt minska 
luftföroreningarna från den traditionella koleldningen. 
Som tidigare nämnts inleddes massprivatiseringsprogrammet efter en lång 
förberedelseperiod i november 1995. Inom ramen för detta program övertogs 512 
71 
statsägda företag av 15 nationella investeringsfonder. Phare var en av huvudgivarna 
till programmet och lämnade redan 1992 ett betydande stöd genom att finansiera 
kampanjen för att höja det allmänna medvetandet, utbildning av över 5 000 
tjänstemän, förberedande studier samt tryckning och distribution av 
privatiseringskuponger som nu kan växlas in mot andelsbevis i de nationella 
investeringsfonderna. 
Utländska investeringar har också främjats sedan 1993 genom inrättandet av den 
polska statliga byrån för utländska investeringar (PAIZ) med betydande stöd från 
Phareprogrammet. Detta Phareprogram slutfördes framgångsrikt 1996, och PAIZ 
fortsätter, nu med enbart statligt stöd, att spela en avgörande roll för alt främja 
utländska investeringar i Polen. 
I oktober 1996 inledde regeringen ett ambitiöst program för reform av den centrala 
statsförvaltningen och av offentliga myndigheter. Den nya lagen om offentlig tjänst, 
som antogs av parlamentet i augusti 1996, infördes också under året och har trätt i 
kraft. 1992 års Phare-finansierade program för reform av den offentliga förvaltningen 
innebar ett betydande stöd i detta sammanhang, genom förberedande studier för 
reformer och organisation, utbildningsprogram för statstjänstemän, strategisk 
rådgivning och expertis för att förbereda lagen om offentlig upphandling, lagen om 
offentlig tjänst och lagar och föreskrifter som behövdes för att omorganisera 
ministerierna och upprätta nya regeringsorgan. Dessutom har Phareprogrammet i flera 
år gett stöd till tillnärmning av lagstiftningen. I november 1996 antogs tullagen av det 
polska parlamentet. I detta sammanhang finansierade Phareprogrammet 
förberedelserna i form av utbildning och expertis samt ett registreringssystem som bör 
effektivisera tullens arbete. 
I februari 1996 slutförde Arbetsgruppen för regional utveckling i Polen med 
representanter för både regeringen och givarna sitt arbete, återigen med medel ur 
Phareprogrammet, och gruppens rekommendationer antogs av ministerrådet i 
december 1996. Det första Phare-finansierade regionala utvecklingsprogrammet i 
Polen (Struder) slutfördes också med gott resultat. 
Som redan nämnts uppstod svårigheter under de första åren med genomförandet av 
Phareprogrammet i Polen, delvis på grund av organisatoriska problem inom de 
ansvariga ministerierna och avsaknaden av fungerande genomförandemekanismer. 
Genomförandet tog dock under 1995 fart. Resultaten för 1996 var uppmuntrande, om 
än på en lägre nivå än under 1995, i så måtto att upphandlingen var något större än 
åtagandena och finansieringseftersläpningen inte förvärrades. 
72 
Struder: ett regionalt utvecklingsprogram 
De regionala skillnaderna i Polen är betydande och arbetslösheten är ojämnt fördelad. 
1992 hade Polen ingen regionalpolitik, ingen rättslig ram, ingen förvaltning för 
regional utveckling. Regeringen ansökte om medel från Phare för ett regionalt 
utvecklingsprogram - Struder - som kom igång långsamt. Totalt 76 miljoner ecu 
ställdes till förfogande av Phare under 1992 för strukturutvecklingsåtgärder i sex 
provinser med eftersläpande utveckling, dv$. provinser med hög arbetslöshet, en hög 
andel jordbruk i förhållande till BNP eller som var föremål för genomgripande 
industriella omstruktureringar. 
Programmet slutfördes 1996 och gav polska kommuner och provinsadministratörcr 
värdefulla operativa erfarenheter av åtgärder för regional utveckling. Detta program 
drivs nu vidare, efter rekommendationer från Arbetsgruppen för regional utveckling i 
Polen som antogs av ministerrådet 1996, och har, tillsammans med viktiga inslag i 
program som kan jämföras med dem som finansieras av EU:s strukturfonder, gett 
viktiga impulser åt regeringens spirande politik för utveckling av regionerna och 
landsbygden. 
I konkreta termer har det Phare-finansierade Struderprogrammet uppnått följande: 
• 
• Det har medfinansierat 1 051 investeringsprojekt för små och medelstora företag 
genom ett bidragssystem (30 miljoner ecu) tillsammans med kommersiella banklån 
och egna medel från små och medelstora företag. Detta genererade investeringar på 
130 miljoner ecu och 11 500 arbetstillfällen i de berörda regionerna. 
Det har bidragit med 18 miljoner ecu av en total projektkostnad på 36 miljoner ecu 
till 188 småskaliga kommunala infrastrukturprojekt i de berörda regionerna. 
Det har bidragit till skapandet av regionala utvecklingsorgan och två regionala 
investmentbolag i Polen. 
Det har anordnat utbildnings- och omskolningsprogram för arbetslösa, lokala 
banker och företagare i små och medelstora företag. 
73 
Rumänien 
Summering av det gångna året 
1996 var valår i Rumänien. Kommunala och lokala val ägde rum i juni 1996, 
parlaments- och presidentval i november. I samtliga fall vann en center-högerkoalition 
bestående främst av kristdemokrater och socialdemokrater. 
Den nya center-högerregeringen består av kristdemokrater (CDR), socialdemokrater 
(USD) och representanter för den ungerska minoriteten (UDMR). Tretton erkända 
minoriteter representeras var och en av en deputerad i kammaren. Detta föreskrivs i 
konstitutionen och gäller politiska partier som representerar minoriteter och som inte 
når 3-%spärren. Emil Constantinescu (kristdemokrat) valdes till president den 17 
november 1996 i andra omgången av presidentvalet. 
Regeringsprogrammet syftar främst till ekonomisk reform (justering av energipriser, 
penningpolitik, reform av allmännyttiga företag, finansmarknaderna, reform av 
jordbruksstödprogram), åtföljande sociala reformåtgärder och kamp mot fattigdom. 
Landets BNP ökade med 4,1 % 1996, den fjärde årliga ökningen i följd. 
Inflationstakten ökade, efter en oavbruten minskning sedan 1993, från ett genomsnitt 
på 32 % 1995 till ca 57 % i slutet av 1996. Detta var resultatet av en mycket slapp 
penningpolitik och även av en mängd taxehöjningar under valupptakten. 
Underskottet i statsbudgeten räknat i procent av nominell BNP var 1,9 % 1994, 2,6 % 
1995 och 3,9% 1996. Enligt lagen om de offentliga finanserna skall 
budgetunderskottet inte överstiga 2,9%. Underskottet i de offentliga finanserna i 
vidare bemärkelse, inbegripet till exempel skatteliknande subventioner, var i 
storleksordningen 8 %. 
Underskottet i betalningsbalansen ökade kraftigt under 1996 och nådde 7,3 % av 
BNP, och handelsunderskottet uppgick till 2,5 miljarder USD. Inflödena av utländskt 
investeringskapital har varit relativt små i förhållande till landets storlek. Under 1996 
minskade valutareserven då utländska investerare fortfarande intog en avvaktande 
hållning och inhemska investerare förde ut kapital till andra länder. 
I juni 1995 satte regeringen igång ett massprivatiscringsprogram omfattande 3 900 
företag. Detta skedde på grundval av utdelning av kuponger till alla rumäner som fyllt 
18 år. Den långsamma privatiseringstakten är en av huvudorsakerna till den låga nivån 
för utländska direktinvesteringar i landet. Banksektorn exempelvis domineras 
fortfarande av de statliga bankerna. Omstrukturering och privatisering är 
nyckelprioriteringar för den nya regeringen. 
Vad utrikespolitiken beträffar är landets två huvudmål anslutning till EU och till 
NATO. Ett grundfördrag med Ungern undertecknades den 16 september 1996. Detta 
fördrag tar upp minoritetsfrågor och är ett viktigt steg i riktning mot förbättrade 
relationer med grannländerna. Förhandlingar har inletts om ett liknande avtal med 
Ukraina om territoriella tvistefrågor. 
1996 års Phareprogram i Rumänien 
Ett fyraårigt vägledande program för stöd från Phare till Rumänien undertecknades i 
september 1996. Det täcker perioden 1996-1999 och omfattar 440 miljoner ecu i 
gåvobistånd till Rumänien. Upprättandet av infrastrukturen för europeisk integration 
och genomförande av EG:s regelverk är nyckelmälen när det gäller förberedelserna för 
medlemskap. 
Samarbetet kommer att intensifieras genom Rumäniens deltagande i 
gemenskapsprogrammen i enlighet med Europeiska rådets beslut i Köpenhamn. 
Tilläggsprotokollet till Europaavtalet, som gör landet berättigat att delta i 
programmen, har redan trätt i kraft. Associeringsrådet har således möjlighet att besluta 
om villkoren för Rumäniens deltagande i enskilda program med hänsyn till landets 
prioriteringar. Tillfredsställande framsteg har gjorts när det gäller Rumäniens 
deltagande i fyra gemenskapsprogram: Ungdom för Europa III, Socrates, Leonardo 
och Media II. 
Dessutom har ett program för gränsöverskridande samarbete med Ungern antagits1. 
Detta är ett resultat av det grundfördrag som undertecknades av Rumänien och Ungern 
den 16 september 1996. I programmet avsätts 10 miljoner ecu till Rumänien och 
Ungern (5 miljoner ecu vardera) för projekt som bygger på samarbete mellan 
Rumänien och Ungern för att förbättra levnadsvillkoren på båda sidor om gränsen. 
Resultat av Phare 
Det har visserligen runnits vissa svårigheter, delvis på grund av organisatoriska 
problem i de berörda ministerierna, men genomförandet förbättrades under 1996 då 
upphandlingskvoten mer än fördubblades. Phareprogrammet har gett ett positivt bidrag 
till övergångsprocessen i Rumänien och till landets integration i EU. 
Stödet från Phare har bidragit till att göra privatiseringsprocessen oåterkallelig och 
säkerställa att processen hanteras med ett betydande mått av insyn, även om bristande 
långsiktig planering och samordning inte medger att det tekniska biståndet utnyttjas 
optimalt. I framtida programplanering bör man koncentrera sig på att skapa en 
gynnsam miljö för den privata sektorn (inklusive stärkande av kapaciteten i fråga om 
policyutveckling). 
Phare har haft betydande effekter vad gäller institutionell uppbyggnad och 
förändring av statens roll visavi företagen. Vissa mindre problem på grund av en 
struktur som innebär ett splittrat politiskt ansvar för omstrukturering återstår att lösa. 
Rumänien är det enda associerade land som inte har nägra gemensamma gränser vare sig till lands 
eller sjöss med någon av de 15 medlemsstaterna. Därför kan ingen rumänsk region komma ifråga för 
sädana gränsöverskridande program mellan de Central- och Östeuropeiska staterna och 
medlemsstaterna som avses i kommissionens förordning (EG) nr 1628/94 av den 4 juli 1994 vad 
gäller finansiering av projekt i enlighet med unionens stnikturpolitik, särskilt Interreg II. 
75 
Den rumänska efterprivatiseringsfonden inrättades 1996. Den är en fond för 
investering i ägarkapital som skjuter till riskkapital och som styrs av ett privat företag 
och har Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling som tillsynsinstans. 
Fonden skall verka i tio år, då den förväntas ha avvecklat alla investeringar. Phare har 
bidragit med 10 miljoner ecu i tekniskt bistånd och 15 miljoner ecu till investeringar. 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling har bidragit med 25 miljoner 
ecu till investeringar. Alla erforderliga avtal undertecknades i oktober 1996. 
Rumänien har gjort blygsamma framsteg när det gäller att tillnärma sin lagstiftning 
till EG-reglema. Åtgärder har vidtagits i huvudsak inom områdena jordbruk, transport, 
konkurrens, yrkeskompetens, arbetsskydd och miljön. Den aktuella situationen i stort 
bör utvärderas och vägen framåt definieras, med hänsyn till den nya regeringens 
prioriteringar. 
När det gäller reform av den offentliga förvaltningen har de främsta områdena för 
åtgärder inom ramen för Phareprogrammen varit policyutveckling, modernisering och 
utveckling av ledarkompetens och etik inom statsförvaltningen. Mycket återstår att 
göra på alla dessa tre områden. 
Phareprogrammet har gått i bräschen för utarbetandet av program för aktiva 
sysselsättningsåtgärder i hela Rumänien via ett mycket framgångsrikt program för 
aktiva sysselsättningsåtgärder (PAEM). 
76 
Program för aktiva sysselsättningsåtgärder 
Programmet för aktiva sysselsättningsåtgärder inleddes 1994 med ett budgetanslag på 
totalt 10 miljoner ecu och en löptid på fyra år. Huvudsyftet med programmet är att 
stödja regeringen i dess arbete med att utveckla och genomföra en politik för och 
reform av arbetsmarknaden genom en avvägning mellan lokalt initiativtagande och 
nyskapande och utformningen av nationella policyriktlinjer samt mellan aktiva 
sysselsättningsåtgärder och institutionell utveckling. 
Programmet utgår från principerna om decentraliserade åtgärder och utökat samarbete 
på lokal nivå. Exempel på aktiva sysselsättningsåtgärder som genomförs för 
närvarande är: informations- och dokumentationscentra, förmedlingscentra, 
etableringscentra, företagsrådgivningscentra, centra för främjande av 
landsbygdsturism, föreningar för arbetssökande, yrkesutbildning, 
företagsundervisning i skolorna, arbetsförmedlingar, vikarieförmedlingar, 
arbetsförmedlingar för personer med särskilda svårigheter osv. 
Hittills har följande resultat uppnåtts: 
228 aktiva sysselsättningsåtgärder är under genomförande 
53 lokala konsortier är institutionaliserade och i arbete 
49 lokala utvecklingsombud har utbildats 
35 000 kunder har fått hjälp i informationscentra 
20 000 personer har fått rådgivning i förmedlingscentra 
10 500 personer har anställts som resultat av förmedling 
3 100 personer har deltagit i yrkesutbildningskurser 
1 500 personer har deltagit i utbildning i föreningar för arbetssökande 
1 000 personer har deltagit i företagarkurser. 
I Medgidia, som ligger i en mindre utvecklad del av Rumänien, har programmet för 
aktiva sysselsättningsåtgärder bidragit till inrättandet av ett förmedlingscentrum, ett 
affärsrådgivningscentrum och ett yrkesutbildningscentrum. Stiftelsen för stöd till 
eftersatta grupper blev självbärande genom att kunna tillhandahålla bra 
genomförbarhetsstudier vid ansökningar om banklån. Förmedlingscentret övertogs av 
arbctsmarknadsdirektoratct i Constanta kommun, som kommer att subventionera de 
driftskostnader som inte täcks av anslagen från programmet för aktiva 
sysselsättningsåtgärder. 1 837 personer har iatt hjälp, varav 274 fick arbete på 170 
företag. 
1 Tirgu Neamt, som ligger i en av de regioner som är hårdast drabbade av arbetslöshet, 
bidrog programmet för aktiva sysselsättningsåtgärder till inrättandet av flera 
kommunala tjänster. Nyckeln till framgång var valet av tjänster med utgångspunkt 
från en undersökning som utfördes i kommunen. Kommunledningen tog över 
driftskostnaderna för förmedlingscentret efter bara åtta månader till följd av de mycket 
positiva resultaten (2 200 personer sattes i arbete). Yrkesutbildningscentret gör 
lovande framsteg (112 personer har fått utbildning) och en lokalt producerad tidning 
har visat sig vara ett effektivt hjälpmedel för att förmedla information till arbetslösa. 
77 
Slovakien 
Summering av det gångna året 
Efter imponerande resultat på det makroekonomiska planet under 1995 fortsatte den 
slovakiska ekonomin att växa med nästan 7 % under 1996, medan inflationen sjönk 
till 5,4% i slutet av året. Tillväxten genererades helt och hållet av den inhemska 
efterfrågan. Snabbt stigande reallöner och en viss sysselsättningsökning drev upp 
privatkonsumtionen, medan realinvesteringarna växte med mer än 30 %. Balansen i 
utrikeshandeln visade å andra sidan en kraftigt negativ tendens. Långsam 
exporttillväxt och snabbt ökande import har lett till ett underskott i betalningsbalansen 
på mer än 10 % av BNP jämfört med ett överskott på 2,3 % under 1995. Den snabba 
ekonomiska tillväxten hade en gynnsam inverkan på arbetslösheten. Arbetslösheten 
sjönk från en topp på 15,2% i januari 1995 till 12,8% i december 1996. Men 
arbetslösheten var fortfarande ojämnt fördelad över landet, och andelen 
långtidsarbetslösa steg. 
Hanteringen av penning- och finanspolitiken har spelat en avgörande roll i 
stabiliseringsprocessen i Slovakien efter självständigheten. Den ekonomiska politiken 
blev emellertid under 1996 mer expansiv, vilket ledde till högre inhemsk efterfrågan 
med åtföljande underskott i betalningsbalansen. Först under årets senare del stramades 
penningpolitiken åt i ett försök att hejda en alltför kraftig efterfrågeökning. 
Bankinspektionsmyndigheten har gjort betydande framsteg när det gäller att fastställa 
försiktighetsregler, utarbeta rättsregler, klarlägga befintliga regelverk, bygga upp sin 
personalkapacitet och sitt oberoende och utveckla ett omfattande informationssystem. 
Phare har stött omstruktureringen av de tre största statsägda bankerna, som svarar för 
mer än 60 % av de totala banktillgångarna. 
Finansministeriet genomför för närvarande ett reformprogram som syftar till att göra 
skatte- och redovisningssystemen mer konsekventa. Programmet omfattar även hjälp 
till revisorsföreningen och revisorskammaren. 
1996 års Phareprogram i Slovakien 
Programdiskussioner har förts inom ramen för det fleråriga vägledande programmet. 
Utformningen av 1996 års operativa länderprogram försenades, delvis på grund av 
institutionella förändringar och personalförändringar (överflyttning av 
samordningsuppgifter från det slovakiska utrikesministeriet till det centrala 
regeringskansliet). Mot bakgrund av att det fleråriga finansperspektivet ger möjlighet 
att justera årliga anslag med hänsyn till behov, förmåga att utnyttja stödet och tidigare 
programresultat beslutades till sist att med hänvisning till detta skjuta upp åtagandena 
för 1996. Under 1996 fick Slovakien därför bara anslag för Tempus (4,5 miljoner ecu) 
till stöd för utbildningssektorn. 
Resultat av Phare 
78 
1995 inrättades ett europeiskt integrationsråd som ett tvärministeriellt forum för 
integrationsfrågor. Alla nya lagförslag måste granskas med avseende på deras 
överensstämmelse med EG-lagstiftning av Institutet för tillnärmning av lagstiftning, 
som inrättades i juni 1995 och inlemmades med regeringskansliet 1996. Den 
slovakiska regeringen utfärdade en generell strategi för tillnärmning av lagstiftning 
vid Associeringskommitténs sammanträde i december 1996. Phare stöder det 
slovakiska Institutet för tillnärmning av lagstiftning med omfattande tekniskt bistånd. 
Återuppbyggnaden av Donaubron mellan städerna Esztergom och Sturovo är ett 
projekt (på 5 miljoner ecu) som stöds av EU och de två mottagarländerna inom ramen 
för Konferensen om pakten för stabilitet i Europa. Detta projekt är ett bevis på 
Ungerns och Slövakiens åtagande att eftersträva goda grannförbindelser, vilket 
fastslås i grundfördraget om goda grannrelationer och vänskapligt samarbete, som 
ratificerades den 15 maj 1996. Syftet med återuppbyggnaden av denna bro är särskilt 
att främja goda relationer i frågor som rör minoriteter, gränser och regionalt 
samarbete. 
Idag har majoriteten av företagen privatiserais antingen genom kupongsystemet eller 
sedan 1995 genom gemensamma uppköp från företagsledningens och de anställdas 
sida (Management Employment Buy-Out). Phare har bidragit till omstruktureringen 
av en lång rad företag. Genom mer än 40 enskilda företagsstudier har underlag ställts 
till förfogande för tio olika industrisektorer, bl.a. vapenindustri, maskin- och 
verkstadsteknik, metallprodukter, kemikalier och textilier. Genomsnittskostnaden för 
varje projekt var 250 000 ecu till tekniskt bistånd för operativ omstrukturering, 
produktion, organisation och utarbetande av strategiska planer. 
Kapitalinflödena har varit små i jämförelse med andra länder i regionen. Efter nästan 
ingen ökning av de utländska investeringarna under första hälften av 1995 ökade 
kapitalinflödet till sammanlagt 845 miljoner USD i slutet av december 1996. De 
största investerarna kommer från Österrike, Tyskland, Tjeckien och USA. Ett mer 
positivt tecken är ökningen av antalet företag med utländskt kapitalägande till 9 717 
företag 1996 jämfört med 5 100 1993. Dessa investeringar avser främst detaljhandels-, 
industri-, bank- och försäkringssektorerna. Phare har stött det statliga slovakiska 
organet för utveckling av utländska investeringar (SNAFID), som ansvarar för 
främjande av utländska investeringar i Slovakien, och har på ett betydande sätt 
bidragit genom att främja investeringar utanför de traditionella slovakiska 
industriområdena. Under de senaste tre åren har det statliga slovakiska organet för 
utveckling av utländska investeringar varit invecklat i 17 projekt värda 144 miljoner 
USD som skapat arbete för 6 000 anställda. 
Små och medelstora företag utgör nu lokomotiv för tillväxten i Slovakien och svarar 
för 35 % av BNP. Dessa små och medelstora företag erkänns nu som en viktig sektor 
för omdaning av ekonomin, utveckling av marknadsmekanismer och främjande av 
företagande, och även som skapare av arbetstillfällen. De utgör en nyckelsektor för 
Phare-stödet, som tidigare har bidragit till utveckling av centra för företagsstöd och 
som i fortsättningen kommer att koncentreras på policyutveckling, tjänstesektorn och 
de normgivande strukturerna. Phare har lämnat ett betydande bidrag genom att ge 
direktstöd till små och medelstora företag och genom att inrätta institutioner som 
stöder dessa företag. 
79 
Den slovakiska regeringen beslutade 1993 att skapa ett oberoende organ för 
utveckling av denna sektor. Programmet för små och medelstora företag, som hanteras 
av detta organ och medfinansieras av den slovakiska staten, är nu fullt genomfört, och 
de olika finansiella instrument som införts utnyttjas flitigt, särskilt smålånefonden. 
Detta finansiella bistånd i förening med affarsrådgivning via ett nätverk av stödcentra 
som har inrättats med Phare-medel anses ge de små och medelstora företagen 
värdefull service. Framför allt har programmet med subventionerade lån, som består 
av en unik blandning av medel från Phare, staten och privata finansieringskällor, ställt 
välbehövligt kapital till de små och medelstora företagens förfogande för att de skall 
kunna expandera sin verksamhet. Genom detta låneprogram har 459 lån med en 
genomsnittlig lånestorlek på ca 76 000 ecu beviljats till företag med i genomsnitt 45 
anställda. 
1996 undertecknade Phare, den slovakiska regeringen och Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling ett avtal om att inrätta den slovakiska 
efterprivatiseringsfonden, ett omstrukturerings verktyg som kan förse medelstora 
slovakiska företag med både know-how och kapital. Phare-bidragen uppgår till 12 
miljoner ecu i ägarkapital och 8 miljoner ecu i tekniskt bistånd. Den slovakiska 
efterprivatiseringsfonden kommer att tillhandahålla kapital samt effektiv styrnings-
och ledningshjälp till företag som för närvarande inte har möjlighet att skaffa fram 
privat eget kapital. 
Enheten för policyrådgivning har hjälpt jordbruksministeriet att se över och formulera 
jordbrukspolitiken och att inrätta arbetsgrupper som studerar konsekvenserna av 
antagandet av EG:s regelverk i dess helhet (strukturfrågor, veterinärmedicinska och 
fytosanitära frågor, skogsbruk, vattenvård m.m.). 
Phare har också stött den fortsatta moderniseringen och uppbyggnaden av jordregister 
och samordnade informationstjänster för fastighetsregistrering till stöd för 
återlämnande, sammanläggning och omfördelning av mark, utveckling av marknaden 
för mark och privatisering av landsbygds- och stadsområden, i syfte att tillgodose 
landets sociala, ekonomiska och miljömässiga behov. 
Stödet har också bidragit till en samhällsutveckling i enlighet med grundläggande 
demokratiska principer genom att förbättra säkerheten vad gäller äganderätten till 
mark och dess tillgångar och stödja kommunala förvaltningar att fullgöra sina 
uppgifter när det gäller jordregister och kartläggning. Phare har också lämnat stöd i 
syfte att förbättra tillgången till geografiska informationssystem, utveckla digitala och 
liknande produkter (flygfotografering av 6 000 km2 slovakiskt territorium), stimulera 
och stödja användare inom den offentliga och den privata sektorn, t.ex. lokala 
myndigheter, regionala myndigheter (fysisk planering, miljöskydd), banker 
(marknaden för mark, hypotek) m.m. 
Andra konkreta bidrag har getts inom utbildningssektorn, där Phare stödde ett 
korttidsprogram för högre utbildning för språklärare vid de pedagogiska fakulteterna i 
slovakiska universitet som omfattade över 1 300 studerande. 
Civilsamhället i Slovakien spelar en mycket viktig roll vid den fortsatta tillämpningen 
av de demokratiska principerna i landet. Ett konkret bevis för tillämpningen av dessa 
80 
principer är antalet icke-statliga organisationer och kvaliteteten i deras verksamhet. I 
detta avseende har Phare stött över 300 projekt inom icke-statliga organisationer via 
Stiftelsen för utveckling av civilsamhället. Denna stiftelse är för närvarande en av de 
största och mest inflytelserika organisationer i Slovakien som ger stöd till icke-statliga 
organisationer. 
Det gränsöverskridande samarbetet med Österrike har delvis försenats under 1996, 
huvudsakligen på grund av förändringar i ansvarsfördelningen mellan institutioner och 
personalförändringar. Den institution som ansvarat för regional utveckling och 
gränsöverskridande samarbete fram till oktober 1995, Centret för strategiska studier, 
har ersatts av en ny organisation, Byrån för strategisk utveckling av samhälle, 
vetenskap och teknologi i Slovakien. 
Utfallet av Phareprogrammet, mätt i upphandlings- och utbetalningskvoter, har sakta 
men säkert förbättrats. I slutet av 1996 hade upphandlingskvoten för programmen 
1990-1994 nått över 80%. Upphandlingsandelen för programmen för 1995 hade i 
slutet av 1996 nått nästan 50 % av de totala anslagen. 
För att rationalisera och effektivisera genomförandet av stödet från Phare har ett 
förberedande arbete inletts för inrättande av en central finansierings- och 
upphandlingsenhet under 1997 som skall administrera Phareprogrammet i Slovakien. 
Detta kommer att göra det möjligt att utveckla en effektiv finansförvaltning, som 
säkerställer korrekta anbuds- och redovisningsförfaranden så att takten i 
genomförandet av Phare ökar. 
81 
Utveckling av små och medelstora företag 
Sedan 1991 har Phareprogrammet stött sektorn för små och medelstora företag med 
sammanlagt 23,4 miljoner ecu, varav upphandlingskontrakt har undertecknats för 22 
miljoner ecu. Detta stöd har getts till en rad olika verksamheter, bland annat 
policystudier, rådgivning för små och medelstora företag, institutionell uppbyggnad 
och finansiellt stöd till små och medelstora företag. 
Policystudier till ett värde av 700 000 ecu har omfattat undersökningar, internationella 
konferenser och forskning, och dessa används som underlag av näringsministeriet vid 
utveckling av en strategi och en politik för små och medelstora företag. 
Information och rådgivning till ett sammanlagt värde av 5,7 miljoner ecu har bidragit 
till inrättandet av ett nätverk av innovalionscentra och regionala rådgivnings- och 
informationscentra, som erbjuder små och medelstora företag en rad 
direktrådgivningstjänstcr. Dessutom ger Phare stöd till det statliga organet för 
utveckling av små och medelstora företag, som har huvudansvaret för att främja små 
och medelstora företag i Slovakien genom att medfinansiera deras driftskostnader och 
tillhandahålla tekniskt bistånd (utbildning, expertis och utrustning). 
Phare har också tagit initiativ till ett antal olika finansieringsinstrument till ett 
sammanlagt värde av 17 miljoner ecu för att hjälpa små och medelstora företag: 
Garantiprogram 3 miljoner ecu 
Smålåneprogram 1 miljon ecu 
Stödlån 10,4 miljoner ecu 
Utsädeskapital 1,3 miljoner ecu 
Mikrokrediter 300 000 ecu 
Tekniskt bistånd 1 miljon ecu 
Programmet för små och medelstora företag har fungerat som en katalysator för att 
stimulera utvecklingen av små och medelstora företag i Slovakien och utveckla 
institutioner som betjänar sådana företag. Antalet små och medelstora företag har 
vuxit från 201 470 år 1991 till 298 363 år 1995 och de svarar nu för inte mindre än 
35 % av bruttoproduktionen inom industrisektorn. 
Det bör särskilt nämnas att programmet med subventionerade lån, som finansieras av 
en unik blandning av medel från Phare, staten och kommersiella källor, har ställt ett 
välbehövligt kapital till de små och medelstora företagens förfogande för att de skall 
kunna expandera. Genom detta låneprogram har 250 lån med en genomsnittlig storlek 
på ca 60 000 ecu beviljats till företag med i genomsnitt 45 anställda. Andelen 
låntagare som inte har fullgjort sina skyldigheter är mindre än 1 %. 
82 
Slovenien 
Summering av det gångna året 
Vad gäller ekonomin började aktiviteten öka efter den inledande nedgången som 
inleddes under andra hälften av 1995. För första gången sedan 1993 minskade 
emellertid exporten under 1996 med ca 5 %, medan industriproduktionen ökade med 
1 %. Detta bidrog till att sänka inflationen från 12,1 % 1995 till 9,7%. 1996 sjönk 
arbetslösheten till 8 % enligt internationellt vedertagna definitioner. Efter 
självständigheten harden makroekonomiska stabiliteten upprätthållits genom en stram 
penningpolitik och budgeten har visat överskott eller små underskott. De preliminära 
siffrorna för 1996 visar pä ett litet budgetunderskott på 0,2 % av BNP. 
På det mikroekonomiska planet kommer privatiseringsprocessen, som är baserad på 
ett kupongsystem, att avslutats inom kort. Dock återstår en omstrukturering på 
medellång sikt av ekonomins nyckelsektorer, inklusive industri- och finanssektorerna. 
Det utländska investeringsflödet har varit relativt litet. 
Slovenien och Europeiska unionen undertecknade ett Europaavtal i juni 1996. Avtalet 
väntas ratificeras av samtliga medlemsstater under 1998. I juni 1996 ansökte 
Slovenien vidare officiellt om fullt medlemskap i EU. 
1996 års Phareprogram i Slovenien 
I samband med strategin inför anslutningen har en allmän omorientering skett av 
stödet frän Phare till Slovenien med sikte på att förbereda landet för framtida 
integration i EU. I mars 1996 enades Europeiska kommissionen och den slovenska 
regeringen om ett flerårigt vägledande program för perioden 1996-1999. Programmet 
tar hänsyn till landets prioriteringar i samband med anslutningsförberedelserna och 
har fyra huvudmål, nämligen 
• samordning och övervakning av den slovenska regeringens strategi inför 
anslutningen, 
• antagande av EG:s regelverk, 
• stöd till fortsatta ekonomiska och sociala reformer, 
• integration av landets infrastruktur. 
Anslagen till det fleråriga vägledande programmet beräknas bli på 100 miljoner ecu, 
vilket skall fördelas på den nationella Phare-budgeten (76 miljoner ecu) och 
programmet för gränsöverskridande samarbete med Österrike och Italien (24 miljoner 
ecu). 
I det operativa ländcrprogrammct för 1996 fastställdes konkreta åtgärder som skall 
säkerställa att de mål som uppställs i det fleråriga vägledande programmet uppnäs. 
Genom programmet för en strategi inför anslutningen (2,85 miljoner ecu) anslås 
83 
medel för anställning av ytterligare lokal personal och för långsiktigt tekniskt bistånd 
till utveckling av institutionell kompetens för samordning och uppföljning av projekt. 
Konkreta hjälpmedel införs för förvaltningsfunktioner, t.ex. Enheten för tekniskt 
bistånd för Europaintegration och en översättningsenhet vid utrikesministeriet. 1996 
års program inriktades vidare på stöd till utformning och lansering av den nationella 
anslutningsplanen, och genom en kampanj för att höja det allmänna medvetandet 
kommer det att bli möjligt för invånarna att mäta landets framsteg när det gäller att 
uppfylla anslutningskraven. 
Anslaget till programmet för att stödja antagandet av EG:s regelverk var 5,4 
miljoner ecu. Den slovenska lagstiftningsbyrån kommer att verka i nära samarbete 
med utrikesministeriet vid genomförandet av projektet genom vilket juridisk expertis 
och ledarkompetens tillhandahålls för den nationella tillnärmningsplanen. Reformen 
av den offentliga förvaltningen kommer att vara ett särskilt komplext åtagande på 
grund av de stora förändringar som måste göras och det förhållandet att flera olika 
ministerier berörs. Viktiga reformer kommer att krävas, t.ex. en ny lag om offentlig 
tjänst. 
1996 års program för att främja en hållbar socioekonomisk utveckling och stärka 
konkurrenskraften inom företagssektorn inriktas på tre huvudområden, nämligen 
• stöd till reform av statsfinanserna och finanssektorn (3,1 miljoner ecu), 
• stöd till utveckling av företagssektorn (3,1 miljoner ecu), 
• stöd till mänskliga resurser och social utveckling (2 miljoner ecu). 
De program som stöder europeiska nätverk och integration av infrastrukturen är 
dimensionerade med hänsyn till de relativt knappa finansiella resurser som finns 
tillgängliga. 1996 års program täcker de prioriterade behoven när det gäller tekniskt 
bistånd till transport- och kommunikationsministeriet och inriktas på utformningen av 
den nationella transportpolitiken. I samband med strategin inför anslutningen är det 
övergripande målet att förbereda institutioner, organisationer och infrastruktur inför 
ett slutligt EU-medlemskap. Stödet från Phare när det gäller transportsektorn kommer 
därför att styras mot tre särskilda mål - stöd till utarbetandet av den nationella 
transportpolitiken, till tillnärmning av lagstiftning, föreskrifter och standarder och till 
omstrukturering av transportsektorn för att förbättra överensstämmelsen med 
europeiska normer. 
Slutligen har programmet för gränsöverskridande samarbete med Italien för 
perioden 1995-1999 inriktats på förbättring av transportinfrastrukturen och den 
gränsöverskridande infrastrukturen (18%), ekonomisk utveckling i gränsregioncrna 
(33%), miljövård (30%), utveckling av mänskliga resurser och nätverk (10%), 
kultursamarbete (4 %) och programförvaltning (5 %). För programmet med Österrike 
är prioriteringarna ekonomisk utveckling (40 %), infrastruktur och transport (25 %), 
miljön (26 %), utveckling av mänskliga resurser (3 %) och tekniskt bistånd (6 %). 
Resultat av Phare 
Insatserna och finansieringen har inriktats på omstrukturering av produktionssektorn 
84 
genom stöd till privatiseringsprocessen och omstrukturering av företag samt 
förnyelse av finanssektorn. 69 miljoner ecu har anslagits för denna period i samband 
med den ekonomiska omdaningsprocessen. Betydande belopp har också anslagits till 
Tempusprogrammet, som stöder slovensk forskning, vetenskap och teknologi, för att 
intensifiera samarbetet med universiteten i unionen. Detta är viktigt för ett litet, öppet 
samhälle där den ekonomiska tillväxten i hög grad är exportledd och vars komparativa 
fördelar ligger i låga arbetskostnader och högteknologiska produkter. 
Phare har spelat en betydande roll för stödet till utveckling av den privata sektorn, 
inbegripet privatiseringsprocessen, främjande av investeringar och export samt 
omstrukturering. Processen fortsatte under 1996. 
Ur Phare-anslagen till utveckling av små och medelstora företag har stöd getts till 
små och medelstora företag i regionerna, tekniskt bistånd till ministeriet för att stödja 
inrättandet av garantifonder för små och medelstora företag och ett regionalt 
utvecklingsprojekt i Zasavje-regionen, vilket innefattade samarbete mellan de fem 
största kommunerna i området. Åtgärder har inletts för att utveckla små och 
medelstora företag inom turism. Ett pilotprojekt för regional utveckling i 
Mariborområdet, som omfattar stöd till Maribors regionala utvecklingsorgan och till 
Maribors näringslivskontor, pågår också. 
Phare stödde organiserandet av en skattereform som gjorde det möjligt för den 
slovenska regeringen att i mars 1996 skapa en enhetlig skatteförvaltning som en del av 
finansministeriet. Phare stöder ett nytt betalningssystem inom bankväsendet, liksom 
antagandet och införandet i januari 1996 av en tullkodex som överensstämmer med 
gemenskapens tullkodex. 
85 
Privatiseringsprogram 
Inom ramen för ovannämnda stöd till privatiseringsprocessen har Phare beviljat stöd 
till olika områden, bl.a. följande: 
• Stöd till det statliga privatiseringsorganet. Stödet inriktades till en början på 
sökandet efter utländska investerare. Tyngdpunkten lades emellertid sedan i 
stället, med hänsyn till att regeringen föredrog en kupongbaserad privatisering, på 
uppgiften att identifiera och utvärdera de 1 500 företag som omfattas av 
regeringens kupongprogram. Detta var en omfattande uppgift med tanke på 
företagsregistrens bristande tillförlitlighet och osäkerheten beträffande den 
befintliga informationen om dessa företag. 
• Kampanjen för att höja det allmänna medvetandet, som visade sig vara 
mycket värdefull med tanke på att kupongsystemet berörde en stor del av den 
slovenska allmänheten. Denna följdes upp av en utbildningskampanj för 
aktieägare, där det i en serie om nio tv-program redogjordes för aktieägares 
rättigheter och skyldigheter. Inom ramen för kampanjen inrättades också en 
informationsservice per telefon som svarade på drygt 400 samtal om dagen, och 
ett månatligt nyhetsbrev som var tillgängligt för 640 000 läsare. Nyhetsbrevet är 
nu självbärande och utgör en nyttig informationskälla för allmänheten om 
utvecklingen på aktiemarknaden och om privatiseringen. Resultaten av 
opinionsundersökningar och allmänhetens ökade användning av 
privatiseringskuponger visar att kampanjen hade ett klart medvetandehöj ande 
värde. 
Inom ramen för omstruktureringsprocessen har Phare också bidragit genom 
• att hjälpa till med policyutveckling genom branschundersökningar som har gett 
underlag för konkreta förslag som använts av det statliga 
industriutvecklingsorganet (SKLAD), 
• att tillsammans med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
finansiera radikala omstruktureringsprogram (turn-around-management) som har 
hjälpt företagen att öka sin effektivitet och säkra sin konkurrenskraft i ett system 
med marknadskonkurrens, 
• att utbilda lokala managementkonsulter och anställda inom turism, 
• att främja lokala utvecklingsinitiativ i de gruv- och industriområden som är värst 
drabbade av omstruktureringsprocessen. 
Phare har finansierat en rad branschstudier (trä, stål, textilier, läder, kemikalier, 
papper, verktygsmaskiner) som har gett en värdefull bild av nuvarande praxis och 
resultat i förhållande till normerna i väst. Studierna användes som underlag för 
policyutveckling inom dessa branscher och användes av regeringen i november 1996 i 
dess nationella strategi för industriell utveckling. 
86 
III Statistisk översikt 
I detta kapitel redovisas verksamheten inom Phareprogrammet, uttryckt som anslag 
för vilka åtaganden ingåtts, ländervis och sektorsvis. 
De flesta Phareprogrammen är till sin natur integrerade, dvs. de omfattar olika 
kompletterande sektorer eller funktioner. Detta utgör ett särskilt problem när det gäller 
att hänföra programmen till en viss sektor. I de fall programmen har varit av mycket 
blandad karaktär (vilket var fallet med det allmänna tekniska biståndet under de första 
åren), har de tagits upp under Övriga program. I övriga fall har fördelningen på sektor 
bestämts med hänsyn till den viktigaste sektorn i programmet. Detta avspeglar 
visserligen inte alltid den verkliga betydelsen av budgeten för varje enskild sektor 
(insatserna för miljön till exempel undervärderas genom denna fördelningsmetod, 
vilket har förklarats tidigare i denna rapport), men det är det bästa tillgängliga 
alternativet när det gäller att få fram långa tidsserier. 
De medel som har avsatts för respektive land är de medel för vilka åtaganden har 
ingåtts inom ramen för särskilda nationella program. Detta innebär en undervärdering 
av det stöd som har mottagits av enskilda länder, eftersom Phare också tillgodoser de 
olika partnerländernas behov genom horisontella program och flerländersprogram. 
87 
Albanien 
OC Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 
Bosnien-Hercegovina 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 
1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
15 
0 
60 
1,2 
0 
4,4 
35 
0 
4,4 
120 1,2 
10 
0 
10 
2,5 
3,3 
0 
42 
6 
0 
75 4,6 
5 
0 
7 
2,4 
0 
23 
0 
7 
0 
49 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
34 
43,5 
0 
7 
88 8,8 
1.7 
0 
0 
4 
1,5 
37 
0 
0 
0 
53 14,6 
31,7 
0 
77 
13,6 
4,8 
98,4 
120,5 
13 
11,4 
385 
Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillndrmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsfivergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
37,3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
37,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 9 
0 
0 
125 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
140 9 
0 
0 
162,3 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
177,3 
Bulgarien 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Refomn. av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
MiljO och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
51 
0 
25 
13 
38,3 
26 
52,5 
17,5 
0 
223,3 16 
0 
0 
0 
17,5 
10,8 
13,9 
11 
14,5 
1,5 
85,2 1.2 
0 
1,2 
0 
12 
5 
62,6 
3 
0 
0 
85 2 
5 
0 
0 
21 
7 
48 
0 
0 
0 
83 2 
0 
1,5 
0 
12 
6 
40 
1 
0 
0 
62,5 21,2 
56 
2,7 
25 
75,5 
67,1 
190,5 
67,5 
32 
1,5 
539 
0(j Tjeckiska republiken 
\y Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
8 
0 
9 
27 
8 
8 
60 11 
4,5 
0 
0 
5,5 
0 
25 
0 
14 
0 
60 7 
0 
0 
0 
8 
0 
91 
1 
2 
1 
110 0 
0 
0 
0 
7,5 
5 
34 
7,5 
0 
0 
54 18 
4,5 
0 
0 
29 
5 
159 
35,5 
24 
9 
284 
Estland 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
G Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo' och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
9 
10 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
10,5 
12 0 
0 
0 
0 
4,5 
2,5 
6 
8 
0 
1,5 
22,5 2,8 
0 
0 
0 
4,2 
0 
5 
9,1 
2,9 
0 
24 25,3 
3 
0 
0 
4 
1 
18,3 
9 
0 
1,2 
61,8 28,1 
3 
0 
0 
15,2 
3,5 
29,3 
26,1 
2,9 
22,2 
130,3 
FJRM 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillndrmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo' och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 2 
0 
0 
23 
0 
, 0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 4,1 
3,9 
0 
0 
2 
0 
10 
4,8 
0 
0,2 
25 6,1 
3,9 
0 
83 
2 
0 
10 
4.8 
0 
0,2 
110 
Ungern 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 22,5 
38 
0 
0 
45,5 
47 
8,3 
111,5 
29 
5 
306,8 1.5 
30.5 
0 
0 
26 
0 
0 
31 
10 
0 
99 0 
0 
0 
0 
24 
15,5 
29 
16,5 
0 
0 
85 3 
10 
0 
0 
16 
12 
36 
11 
2 
2 
92 18,5 
0 
0 
0 
10 
0 
26 
46,5 
0 
0 
101 45,5 
78,5 
0 
0 
121.5 
74,5 
99,3 
216.5 
41 
7 
683,8 
Lettland 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo" och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsdvergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
13,5 
15 0 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
16 
18 0 
0 
0 
0 
5 
5,5 
0 
14,5 
0 
4,5 
29,5 1,3 
0 
0 
0 
2 
0 
9,2 
10,8 
9,2 
0 
32,5 16 
0,8 
0 
0 
3,6 
1,1 
7,1 
6,1 
2,4 
0 
37 17,3 
0,8 
0 
0 
14,1 
6.6 
16,3 
31,4 
11,6 
34 
132 
Litauen 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
^ Admin, reform, public institutions, approximation of laws, consumer protection 
Agricultural restructuring 
Civil society and democratisation 
Critical aid 
Education, training and research 
Environment and nuclear safety 
Infrastructure (energy, transport, telecommunications) 
Private sector, financial sector, integrated regional measures 
Social development, employment and public health 
Other (Multidisciplinary, general technical assistance, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
9,5 
0 
9 
20 0 
0 
0 
0 
2.5 
0 
0 
0 
0 
22,5 
25 0 
0 
0 
0 
6 
1 
16,5 
14,5 
0 
1 
39 5,5 
0 
0 
0 
3,5 
0 
19 
9,6 
4.4 
0 
42 12,8 
4,5 
0,5 
0 
5,7 
2,5 
16,6 
7,7 
2,8 
0 
53 18,3 
4,5 
0.5 
0 
19.2 
3.5 
52.1 
41,3 
7.2 
32,5 
179 
Polen 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 26.7 
135 
0 
0 
59,3 
75 
42,4 
191.2 
45,2 
3 
577,8 32 
30 
0 
0 
45 
0 
63 
28 
0 
27 
225 21.5 
2.5 
0 
0 
39 
12 
93.8 
31 
9 
0 
208,8 2 
13 
0 
0 
37 
22 
91 
9 
0 
0 
174 0 
14 
0 
0 
30 
5 
117 
37 
0 
0 
203 82.2 
194,5 
0 
0 
210.3 
114 
407.2 
296.2 
54.2 
30 
1388,5 
Rumänien 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Admin, reform, public institutions, approximation of laws, consumer protection 
Agricultural restructuring 
Civil society and democratisation 
Critical aid 
Education, training and research 
Environment and nuclear safety 
Infrastructure (energy, transport, telecommunications) 
Private sector, financial sector, integrated regional measures 
Social development, employment and public health 
Other (Multidisciplinary, general technical assistance, etc.) 
Sammaniagt 0 
66 
0 
71.8 
23 
5 
9 
45 
40 
42 
301,8 10 
5 
0 
9.9 
18 
0 
0 
70 
0 
27 
139,9 9,6 
0 
5 
0 
37 
0 
25 
23,4 
0 
0 
100 0 
10 
0 
0 
18 
0 
38 
0 
0 
0 
66 0 
0 
0 
0 
23 
8,4 
75,5 
8 
0 
3,5 
118,4 19.6 
81 
5 
81.7 
119 
13,4 
147,5 
146,4 
40 
72,5 
726,1 
Slovakien 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
3 
0 
0 
5 
0 
5 
19 
3 
5 
40 4 
5 
0 
0 
9 
0 
6.5 
5 
5,5 
5 
40 5 
2,6 
0,5 
0 
5 
1 
8,2 
18,7 
4,4 
0,6 
46 0 
0 
0 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 
4,5 9 
10,6 
0.5 
0 
23,5 
1 
19.7 
42,7 
12,9 
10,6 
130,5 
Slovenien 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 
f 1990-1992 1993 1994 1995 
Flerländerprogram 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 
1996 Samm. 
Reform, av offenti. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
0 
0 
2,3 
0 
0 
0 
0 
6,7 
9 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0 
0 
7,5 
11 0 
0 
0 
0 
5.5 
0 
6 
12,5 
0 
0 
24 0 
0 
0 
0 
2.6 
0 
7,4 
3 
4,4 
7,6 
25 8.3 
0 
0 
0 
1,3 
0 
3,9 
6.6 
2 
0 
22 8.3 
0 
0 
0 
15,2 
0 
17,3 
22,1 
6,4 
21,8 
91 
Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning. tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
MiljO och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 12.5 
0 
0 
51 
73,4 
69,5 
35 
33,8 
0 
1,5 
276,7 10 
0 
0 
0 
20,8 
20 
24 
37,3 
0 
0 
112 25 
0 
0 
0 
13 
13 
31 
4 
0 
0 
86 0 
0 
0 
0 
8,5 
20 
70,5 
5 
0 
0 
104 22 
0 
0 
0 
5 
10 
39 
49 
0 
0,5 
125,5 69,5 
0 
0 
51 
120,7 
132,5 
199.5 
129,1 
0 
2 
704,2 
Övriga program 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala åtgärder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, 
Sammaniagt etc.) 0 
0 
5 
37.7 
7,3 
20 
0 
0 
0 
73,8 
143,8 0 
0 
10 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
54,4 
74,3 7 
0 
10 
0 
7 
23 
2 
21 
6 
43,1 
119,1 2 
0 
10 
0 
17,8 
20 
0 
106 
20 
67,4 
243,2 32 
0 
21,7 
0 
12.9 
15 
0 
0 
10,5 
70,1 
162,2 41 
0 
56,7 
37.7 
54.9 
78 
2 
127 
36,5 
308,8 
742,6 
Tjeckoslovakien 
Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhalle och demokratisering 
Katastrofhjalp 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljo och karnkraftsakerhet 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder 
Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa 
Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc.) 
Sammaniagt 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 
OBS: fr.o.m. 1993 anslogs Pharemedel separat till Ijeckien och Slovakien 
Reformering av offentliga institutioner 
och förvaltning, tillnärmning av 
lagstiftning, konsumentskydd 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerlanderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
22,5 
0 
0 
26,7 
0 
0 
0 
12,5 
0 
61,6 1,2 
0 
16 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
32 
10 
0 
0 
10 
0 
70,7 4,6 
0 
1,2 
11 
0 
2 
0 
0 
0 
21,5 
9,6 
4 
0 
25 
7 
85,9 0 
0 
2 
7 
2,8 
0 
3 
1,3 
5,5 
2 
0 
5 
0 
0 
2 
30,6 8,8 
9 
2 
0 
25,3 
4,1 
18,5 
16 
12,8 
0 
0 
0 
8,3 
22 
32 
125.2 14,6 
9 
21,2 
18 
28,1 
6,1 
45,5 
17,3 
18,3 
82.2 
19,6 
9 
8,3 
69,5 
41 
407,7 
Omstrukturering av jordbruket 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
RumSnien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 15 
0 
51 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
135 
66 
0 
0 
0 
0 
305 10 
0 
0 
0 
0 
0 
30,5 
0 
0 
30 
5 
3 
0 
0 
0 
78,5 5 
0 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
5 
0 
0 
0 
17 0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
13 
10 
2,6 
0 
0 
0 
40,6 1,7 
0 
0 
0 
3 
3,9 
0 
0,8 
4,5 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
27,9 31,7 
0 
56 
4,5 
3 
3,9 
78,5 
0,8 
4,5 
194,5 
81 
10,6 
0 
0 
0 
469 
G) 
VD Civilt samhälle och demokratisering 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
5 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
10 0 
0 
1,2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
16,2 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0.5 
0 
0 
10 
10,5 0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
0 
0 
0 
0 
21,7 
23,7 0 
0 
2,7 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
5 
0,5 
0 
0 
56,7 
65,4 
Katastrofhjälp 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
^ FJRM 
^ Ungern 
y Lettland 
U Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 60 
37,3 
25 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
71.8 
0 
0 
51 
37,7 
292,8 10 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
44,9 7 
0 
0 
0 
0 
23 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
30 0 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
125 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
125 77 
162,3 
25 
0 
0 
83 
0 
0 
0 
0 
81,7 
0 
0 
51 
37.7 
517,7 
Teoretisk och praktisk utbildning och 
forskning 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
^ 
.^ Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 1,2 
0 
13 
0 
1 
0 
45,5 
1,5 
1,5 
59,3 
23 
0 
2,3 
73,4 
7,3 
229 2,5 
0 
17,5 
8 
1,5 
0 
26 
2 
2,5 
45 
18 
5 
3,5 
20,8 
9,9 
162,2 2,4 
0 
12 
5,5 
4,5 
0 
24 
5 
6 
39 
37 
9 
5,5 
13 
7 
169,9 3,5 
0 
21 
8 
4.2 
0 
16 
2 
3.5 
37 
18 
5 
2.6 
8.5 
17,8 
147,1 4 
1 
12 
7,5 
4 
2 
10 
3,6 
5,7 
30 
23 
4,5 
1.3 
5 
12.9 
126,4 13,6 
1 
75,5 
29 
15,2 
2 
121,5 
14,1 
19,2 
210,3 
119 
23.5 
15,2 
120,7 
54,9 
834,7 
o ^ Miljö och kärnkraftsäkerhet 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 0 
0 
38,3 
0 
0 
0 
47 
0 
0 
75 
5 
0 
0 
69,5 
20 
254,8 3,3 
0 
10,8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
34,1 0 
0 
5 
0 
2,5 
0 
15,5 
5,5 
1 
12 
0 
0 
0 
13 
23 
77,5 0 
0 
7 
0 
0 
0 
12 
0 
0 
22 
0 
1 
0 
20 
20 
82 1,5 
0 
6 
5 
1 
0 
0 
1,1 
2,5 
5 
8,4 
0 
0 
10 
15 
55,5 4,8 
0 
67,1 
5 
3,5 
0 
74,5 
6,6 
3.5 
114 
13.4 
1 
0 
132.5 
78 
503,9 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
—^> Ungern 
fy Lettland 
Litauen 
^ Polen 
RumSnien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 4,4 
0 
26 
0 
0 
0 
8,3 
0 
0 
42,4 
9 
0 
0 
35 
0 
125,1 0 
0 
13,9 
9 
0 
0 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
24 
0 
114,9 23 
0 
62,6 
25 
6 
0 
29 
0 
16,5 
93,8 
25 
6,5 
' 6 
31 
2 
326,4 34 
0 
48 
91 
5 
0 
36 
9,2 
19 
91 
38 
8,2 
7,4 
70,5 
0 
457,3 37 
0 
40 
34 
18,3 
10 
26 
7,1 
16,6 
117 
75,5 
0 
3,9 
39 
0 
424,4 98,4 
0 
190.5 
159 
29,3 
10 
99,3 
16,3 
52,1 
407,2 
147,5 
19,7 
17.3 
199,5 
2 
1448 
Privata sektorn, finansiella sektorn, 
integrerade regionala åtgärder 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
G 
r Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 35 
0 
52.5 
0 
0 
0 
111,5 
0 
9,5 
191.2 
45 
0 
0 
33.8 
0 
478,5 42 
0 
11 
27 
0 
0 
31 
0 
0 
28 
70 
19 
0 
• 37,3 
0 
265,3 0 
0 
3 
0 
8 
0 
16.5 
14.5 
14.5 
31 
23.4 
5 
12,5 
4 
21 
153,4 43,5 
0 
0 
1 
9,1 
0 
11 
10,8 
9,6 
9 
0 
18,7 
3 
5 
106 * 
226,7 0 
3 
1 
7,5 
9 
4,8 
46,5 
6.1 
7.7 
37 
8 
0 
6.6 
49 
0 
186,2 120,5 
3 
67,5 
35,5 
26,1 
4,8 
216,5 
31.4 
41,3 
296.2 
146,4 
42,7 
22,1 
129.1 
127 
1310 
Social utveckling, sysselsättning och 
folkhälsa 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
^ 
0 
h Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
FJRM 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 
0 
17,5 
0 
0 
0 
29 
0 
0 
45,2 
40 
0 
0 
0 
0 
131,7 6 
0 
14,5 
8 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
41,5 7 
0 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
9 
0 
5,5 
0 
0 
6 
41,5 0 
0 
0 
2 
2,9 
0 
2 
9,2 
4,4 
0 
0 
4,4 
4,4 
0 
20 
49,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
2,8 
0 
0 
0 
2 
0 
10,5 
17,7 13 
0 
32 
24 
2,9 
0 
41 
11,6 
7,2 
54,2 
40 
12,9 
6,4 
0 
36,5 
281,7 
Andra sektorer 
Anslag per land 1990-1996 (i miljoner 
ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
-^ Estland 
0 FJRM 
6> Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumanien 
Slovakien 
Slovenien 
Flerianderprogram 
Ovriga program 
Sammanlagt 4,4 
0 
0 
0 
9 
0 
5 
13.5 
9 
3 
42 
0 
6.7 
1,5 
73,8 
167,9 0 
0 
1,5 
8 
10,5 
0 
0 
16 
22,5 
27 
27 
5 
7.5 
0 
54.4 
179,4 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
4,5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
43,1 
55,1 7 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0,6 
7,6 
0 
67,4 
85,6 0 
2 
0 
0 
1,2 
0,2 
0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0,5 
70,1 
77,5 11,4 
2 
1,5 
9 
22,2 
0,2 
7 
34 
32.5 
30 
72,5 
10.6 
21.8 
2 
308.8 
565,5 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 178 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 17 
Katalognummer : CB-CO-98-I78-SV-C 
ISBN 92-78-32361-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
,-JO =)