EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark) /* KOM/2011/0251 slutlig */





MOTIVERING Enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] får Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utnyttjas genom en flexibilitetsmekanism inom en årlig gräns på 500 miljoner euro utöver berörda rubriker i budgetramen. Bestämmelserna om bidrag från fonden finns i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2]. Den 6 oktober 2010 lämnade Danmark in ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft om ekonomiskt bidrag från fonden, efter uppsägningar vid Odense Staalskibsværft i Danmark. Efter en grundlig granskning av ansökan finner kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 att villkoren för stöd enligt förordningen är uppfyllda. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH BEDÖMNING Nyckeltal: || Referens || EGF/2010/025 Medlemsstat || Danmark Artikel 2 || a Berört företag || Odense Staalskibsværft Underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled || 0 Referensperiod || 13.4.2010–31.7.2010 Startdatum för individanpassade tjänster || 1.10.2010 Ansökningsdatum || 6.10.2010 Uppsägningar under referensperioden || 710 Uppsägningar före och efter referensperioden || 646 Totalt antal stödberättigande uppsägningar || 1 356 Uppsagda arbetstagare som omfattas av stödet || 950 Utgifter för individanpassade tjänster (euro) || 20 874 362 Utgifter för genomförande av fonden[3] (euro) || 943 948 Utgifter för genomförande av fonden (%) || 4,3 Totalbudget (euro) || 21 818 310 Stöd från fonden (65 %) (euro) || 14 181 901 1. Ansökan lämnades till kommissionen den 6 oktober 2010 och kompletterades med mer information, senaste gången den 8 mars 2011. 2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades inom tidsfristen på 10 veckor enligt artikel 5 i förordningen. Samband mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen eller den globala ekonomiska krisen 3. Beträffande orsakssambandet mellan uppsägningarna och de globala ekonomiska krisen anför Danmark att varven i Europa det senaste årtiondet förlorat avsevärda marknadsandelar till Asien. Den globala ekonomiska krisen påverkade sedan den internationella varvsindustrin så att den globala orderstocken enligt branschorganisationen CESA (Community of European Shipyards' Associations) minskade från 194,2 miljoner kbt[4] till 156,2 miljoner kbt från 2008 till 2009, medan de nya beställningarna sjönk från 43,0 miljoner kbt till 16,5 miljoner kbt under samma period. 4. I sin årsrapport 2009–2010 skriver CESA att denna minskning av världens orderstock ledde till en snabb minskning av varvens verksamhet. Sedan efterfrågan kollapsat inom standardlastfartyg har de europeiska varvens marknadsandelar inom segmenten för tankfartyg, containerfartyg och bulkfartyg minskat ännu mer eftersom omkring 1,5 miljoner kbt, ungefär 17 % av CESA-medlemmarnas nuvarande orderstock, avbeställts sedan andra halvåret 2008. Enligt CESA kunde det höga värdet och den höga komplexiteten hos de fartyg som färdigställdes 2009 bidra till att minska effekterna på omsättningen, som blev 5 %, vilket ska jämföras med minskningen på 20 % räknat i tonnage. De fullständiga följderna av den europeiska varvsindustrins läge skulle dock ta tid att infinna sig på grund av långa ledtider i produktionen. Sedan 2008 har ingången av nya order till CESA:s medlemmar minskat dramatiskt. Vad gäller sysselsättningen hade i slutet av 2009 i genomsnitt omkring 20 % av arbetstillfällena på varven påverkats. Utan nya beställningar före sommaren 2010 spådde CESA att en arbetslöshetskris där hälften av jobben stod på spel inte kunde undvikas. Flera europeiska varv tillgrep allt oftare arbetstidsförkortning och varslade om eller genomförde uppsägningar. Några varv har redan gått i konkurs, vilket fått följder för deras leverantörer. 5. Detta är det tredje ärendet för fonden inom varvsindustrin, och de argument som anfördes i de två tidigare ärendena (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] och EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) är fortfarande giltiga. Antal uppsägningar och kriterierna i artikel 2 a 6. Danmark lämnande sin ansökan enligt interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006, som kräver att minst 500 arbetstagare sägs upp under fyra månader hos en arbetsgivare i någon medlemsstat, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled. 7. Enligt ansökan sades 710 arbetstagare upp vid Odense Staalskibsværft under referensperioden 13 april 2010–31 juli 2010. Till detta kommer 646 arbetstagare som sades upp under perioden mellan den 10 augusti 2009, när det tillkännagavs att varvet skulle läggas ned, och januari 2011. Sökanden valde att inte åberopa hela fyramånadersperioden som referensperiod, eftersom antalet uppsägningar under de första tre och en halv månaderna var tillräckligt för att berättiga till stöd. Alla dessa uppsägningar beräknades i enlighet med artikel 2 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006. Orsakerna till att uppsägningarna inte kunde förutses 8. De danska myndigheterna anför att varvets nedläggning och de därav följande uppsägningarna inte kunde ha förutsetts. Varvets ägare investerade starkt i varvet fram till 2009, och så hade inte skett om nedläggningen hade varit väntad. Det måste påpekas att detta är ett av Europas största, modernaste varv, som bl.a. byggde världens största containerfartyg Emma Maersk (byggt 2006–2008) och hennes systerfartyg i E-klassen. Varvet har varit känt för att konstruera och bygga nyskapande fartyg med den senaste tekniken inom konstruktion och utrustning. Uppsägningar och uppsägande företag 9. Ansökan avser totalt 1 356 uppsägningar vid Odense Staalskibsværft. Efter en enkät fann Danmark att nära 70 % av de påverkade arbetstagarna vill komma i fråga för fondens åtgärder. 10. Arbetstagarna i målgruppen fördelas enligt följande: Kategori || Antal || Andel (%) Män || 903 || 95,0 Kvinnor || 47 || 4,9 EU-medborgare || 950 || 100,0 Icke-EU-medborgare || 0 || 0,0 15–24 år || 58 || 6,1 25–54 år || 726 || 76,4 55–64 år || 162 || 17,1 Över 64 år || 4 || 0,4 11. Det finns inga arbetstagare med långvariga hälsoproblem eller funktionshinder bland de drabbade eller bland dem som åtgärderna riktar sig till. 12. Arbetstagarnas yrkeskategorier är följande: Kategori || Antal || Andel (%) Arbete som kräver teoretisk specialist­kompetens || 30 || 3,2 Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper || 616 || 64,8 Kontorsarbete || 19 || 2,0 Servicepersonal, verkstadspersonal och försäljningspersonal || 153 || 16,1 Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning || 132 || 13,9 13. I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006 har Danmark bekräftat att en policy för jämställdhet och icke-diskriminering har tillämpats och kommer att tillämpas under genomförandet och särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom fonden. Det berörda territoriet, berörda myndigheter och övriga parter 14. Odense är Danmarks tredje största stad med nära 200 000 invånare. Staden ligger mitt på Fyn, som har en total befolkning på knappt 500 000 personer. Fyn är den östra delen av Region Syddanmark som har sammanlagt 1 200 000 invånare. Fyns och Syddanmarks infrastruktur är välutvecklad, och den arbetande befolkningen pendlar allt oftare till arbeten utanför hemorten. För arbetstagarna på Odense Staalskibsværft kan dock utpendling inte betraktas som en lösning på deras sysselsättningsproblem, eftersom det finns få arbetstillfällen på resten av Fyn och eftersom det inte råder någon brist på arbetskraft överlag i den danska metallindustrin. Omfattande satsningar måste därför göras för att förbereda de uppsagda arbetstagarna på nya arbeten. 15. Odense har tillgång till havet via en kanal och Odense Fjord, vid vilken Odense Staalskibsværft är beläget i samhället Munkebo (5 500 invånare). Munkebo ligger i Kerteminde kommun på nordöstra Fyn. 16. Det totala antalet arbetande i Odense och Kerteminde uppgick 2008 till 109 000 personer. De direkta förlusterna vid Odense Staalskibsværft som denna ansökan avser uppgår alltså till mer än 1 % av de arbetande, till vilket kommer ytterligare förlorade arbetstillfällen hos underleverantörer, som uppstår senare, och ytterligare förluster vid själva varvet när det läggs ned helt. Det uppskattas att de indirekta förlusterna av arbetstillfällen kommer att bli lika betungande som de direkta, vilket innebär att varvsnedläggningen kan betraktas som en allvarlig kris för regionens ekonomi. Arbetskraftens utbildning i Kerteminde ligger under genomsnittet både i Danmark som helhet och på Fyn. Läget 2008 var att omkring 27,3 % av arbetskraften i Kerteminde hade fått viss vidareutbildning, medan motsvarande andel för Fyn var 33 % och för Danmark som helhet 34,8 %. 17. Både Odense och Kerteminde kommuner är aktivt delaktiga i denna ansökan, som de har stött ända från början. Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen 18. Sysselsättningsläget försämrades allvarligt i Danmark 2009 och 2010. Arbetslösheten ökade från rekordlåga 3,3 % under 2008 till 8,2 % i december 2010 (källa: Eurostat[7]). 19. Kertemindes industristruktur kännetecknas av en hög andel av anställda inom tillverkningsindustrin, särskilt metallindustrin. Många arbetstillfällen inom denna industri har redan gått förlorade till låglöneländer. De uppsagda varvsarbetarna har ett stort tekniskt kunnande som är svårt att tillämpa i andra industrier på Fyn eller i resten av Danmark. Dessutom avvecklas varvet i etapper, så att grupper av arbetstagare sägs upp i takt med att de sista fartygsbeställningarna blir färdiga. Det kan förväntas att ytterligare 1 100 arbetstagare kommer att sägas upp i tre etapper 2011. Utan omfattande omskolning blir det svårt för dem att hitta nya arbeten. 20. Sedan nedläggningen tillkännagavs i augusti 2009 har ett konsortium av lokala, regionala och nationella intressenter diskuterat och utformat en strategi för ny tillväxt i regionen. Denna strategi har varit vägledande för valet av åtgärder i ansökan. Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras av strukturfonderna 21. Region Syddanmark utformar åtgärder som kan vidtas enligt Lissabonmålen för att stärka den europeiska konkurrenskraften. Syddansk vækstforum utnyttjar medel från både Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden samt nationellt arbetsmarknadsstöd för att nå de långsiktiga målen att främja nya tillväxtindustrier i regionen. 22. För att hjälpa dem som sägs upp i närtid krävs dock mer specifika åtgärder, bl.a. utbildning, sysselsättningsincitament och stöd till företagande. Målgruppen är arbetstagare som redan är högutbildade men på ett område där utsikterna till nya jobb är dystra. Åtgärderna för dem blir alltså något dyrare än för andra arbetstagare i massuppsägningar, som ju ofta rör relativt lågutbildade personer. – Diagnos, inventering och grundkurs: Det uppskattas att denna kurs kommer att tas av ungefär 70 % av de uppsagda arbetstagarna. Kursen tar normalt fyra veckor och innehåller både lektioner i grupp och kompletterande personlig rådgivning. Målet är att hjälpa arbetstagarna att förstå sin situation och motiveras att acceptera en total omställning, att känna till befintliga möjligheter i regionen, att inventera sin egen kompetens, att se intressanta möjligheter och bestämma vad de vill göra i framtiden. Åtgärden omfattar intensivare, mer individanpassad rådgivning än arbetsförmedlingarna normalt kan tillhandahålla. – Yrkesinriktad och allmän utbildning: Det uppskattas att omkring 70 % av de uppsagda arbetstagarna kommer att ta den här åtgärden också, inom olika ämnen. Några av arbetstagarna kan behöva förstärka sin allmänna utbildning innan de kan dra nytta av den yrkesinriktade utbildningen. – Det första alternativet är energiteknik, som omfattar energiproduktion, energilagring, energiinfrastruktur och energieffektivitet med inriktning på grön energi på samtliga områden. Detta är ett nytt område för utbildning som arbetsförmedlingarna inte tillhandahållit hittills. – Det andra alternativet är bygg- och anläggningsarbeten och landskapsarbete, där det redan finns stora offentliga projekt som ska genomföras inom den närmaste framtiden. Kursen har särskild inriktning på energieffektivt byggande. Detta är innovativa kurser som avviker från det tillgängliga utbudet i området. – Det tredje alternativet är robotteknik, en bransch med stark tillväxt där Danmark är framgångsrikt på världsmarknaden. Tonvikten läggs på industriell produktion, lek och lärande samt biologisk produktion. Denna kurs erbjuds f.n. inte av arbetsförmedlingarna, men kan tas in i deras utbud senare om alternativet visar sig framgångsrikt. – Det fjärde alternativet är välfärdsteknik, vars utveckling redan är koncentrerad till Odense. Efterfrågan på offentlig välfärd i sjukhus och vårdinrättningar förväntas öka. Huvudfokus ligger på introduktion till tekniken och praktisk vidareutbildning. Inte heller den här kursen tillhandahålls av arbetsförmedlingarna, men den kan ge goda utsikter till arbete i framtiden. – Det femte alternativet är allmän utbildning, som är en förutsättning rör många av de uppsagda arbetstagarna för att de ska kunna tillgodogöra sig resten av utbildningen. Uppskattningsvis en fjärdedel av målgruppen kommer att utnyttja denna åtgärd, som är tänkt att vara i genomsnitt 22 veckor per person. Det här alternativet erbjuds visserligen av arbetsförmedlingarna, men de är f.n. överhopade med ansökningar från arbetslösa och ibland oförmögna att möta efterfrågan. – Attrahera och behålla ungdomar/högre utbildning: Den här åtgärden ska vägleda unga arbetstagare tillbaka till utbildning, ge stöd och finansiera utbildning i upp till ett år. Det här stödet är mer omfattande än arbetsförmedlingarnas vanliga stöd. – Sysselsättningsincitament – utbildning på arbetsplatsen: Den här åtgärden ska hjälpa uppsagda med övergången till ett nytt arbete genom att underlätta inlärning och omställning både för arbetsgivaren och den nya arbetstagaren. Åtgärden ska normalt komplettera någon av de andra åtgärderna för förberedelse inför en ny anställning. I praktiken innebär åtgärden en kurs för nyanställda 1–3 dagar i veckan under 6–10 veckor. Åtgärden underlättar arbetsgivarens beslut att anställa uppsagda arbetstagare, eftersom de får hjälp att snabbt anpassa sig till sin nya arbetsplats. – Incitament att starta eget: Företagandet i Danmark är lågt men stigande, och det är särskilt lågt i de två mest drabbade kommunerna. De uppsagda arbetstagarna har dock visat stort intresse för denna åtgärd, nästan en tredjedel (285) av arbetstagarna visade intresse. De workshoppar som planeras ska hjälpa arbetstagarna att utveckla idéer och kreativitet, genom idésållningen kan de fokusera på de bästa möjligheterna för framtiden, med en sex veckors företagarkurs kan de som beslutar sig för det här alternativet (uppskattningsvis 95 arbetstagare) lära sig hur man driver ett företag. Ett mindre urval (uppskattningsvis 45 arbetstagare) får sedan råd om hur man utvecklar en produkt och genomför en marknadsanalys. Omkring 20 nyföretagare får råd och coachning under den tidiga startfasen och mentorskap vid ett antal tillfällen under det första året. De som startar framgångsrika företag får hjälp med marknadsföring och PR, inbegripet varumärkesvård. Företagare som uppfyller stränga krav kan ansöka om lån: uppskattningsvis tio sökande torde kvalificera sig för denna sista etapp av stödet. – Förutom dessa åtgärder föreslår Danmark att en dagersättning på 100,67 euro per arbetstagare och dag av verksamhet betalas. 23. Utgifterna för genomförande av Europeiska fonden för justering för globaliserings­effekter, som ingår i ansökan i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006, omfattar förberedelser, förvaltning, information, publicitet och kontroller. Alla partner i åtgärderna har åtagit sig att framhålla det stöd som lämnas från fonden. 24. De individanpassade tjänster som de danska myndigheterna lagt fram är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De danska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna för tjänsterna till 20 874 362 euro och utgifterna för genomförande av fonden till 943 948 euro (4,3 % av det totala beloppet). Danmark begär sammanlagt 14 181 901 euro i stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna). Åtgärd || Beräknat antal arbets­tagare i målgruppen || Beräknad kostnad per arbetstagare i mål­gruppen (euro) || Totalkostnad (fonden och nationella medel) (euro) Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Diagnos, inventering och grundkurs || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Yrkesutbildning i energiteknik || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Yrkesutbildning i bygg- och anläggningsarbete och landskapsarbete || 140 || 5 369,13 || 751 678 Yrkesutbildning i robotteknik || 75 || 10 067,11 || 755 033 Yrkesutbildning i välfärdsteknik || 70 || 12 080,54 || 845 638 Allmän utbildning || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Attrahera och behålla ungdomar/högre utbildning || 110 || 6 711,41 || 738 255 Utbildning på arbetsplatsen || 190 || 3 221,48 || 612 081 Incitament att starta eget || 285 || 268,46 || 76 511 Idésållning || 140 || 134,23 || 18 792 Kurs i företagande || 95 || 5 637,58 || 535 570 Kurs i produktutveckling || 45 || 3 758,39 || 169 128 Marknadsanalys och genomförbarhetsstudie || 20 || 4 026,85 || 80 537 Fallstudier av nya företag || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorskap || 20 || 1 342,28 || 26 846 Reklam och varumärkesvård || 20 || 4 026,85 || 80 537 Lån till nya företag || 10 || 26 845,60 || 268 456 Dagersättning || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Delsumma individanpassade tjänster || || 20 874 362 Utgifter för genomförande av fonden (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Förberedande åtgärder || || 74 260 Förvaltning || || 482 694 Information och publicitet || || 185 652 Kontroller || || 201 342 Delsumma utgifter för genomförande av fonden || || 943 948 Totala skattade kostnader || || 21 818 310 Bidrag från fonden (65 % av totalkostnaden) || || 14 181 901 * Beloppen stämmer inte helt på grund av omräkning från danska kronor och avrundning. 25. Danmark bekräftar att ovanstående åtgärder fungerar som komplement till åtgärder finansierade av strukturfonderna och att all dubbel finansiering kommer att förhindras. Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna inleddes eller ska inledas 26. Den 1 oktober 2010 inledde Danmark de individanpassade tjänsterna till de berörda arbetstagarna i det samordnade paketet som förelagts för medfinansiering ur fonden. Detta datum utgör därför inledningen på den period som berättigar till stöd ur fonden. Samråd med arbetsmarknadens parter 27. Region Syddanmark och Odense och Kerteminde kommuner utarbetade ansökan tillsammans. I arbetet har en rad arbetsmarknadsparter, yrkesorganisationer, fackliga organisationer och utbildningsinrättningar deltagit. Gemensamma möten har anordnats där närmare strategier för tillväxt och extraordinära åtgärder i övergångsplanen dryftades och utformades av parterna. 28. De danska myndigheterna har bekräftat att kraven i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning om kollektiv uppsägning har uppfyllts. Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal 29. Med avseende på kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de danska myndigheterna i sin ansökan · bekräftat att stödet från fonden inte ersätter åtgärder som är företagens ansvar enligt nationell lag eller kollektivavtal, · visat att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer, · intygat att ovanstående stödberättigande åtgärder inte beviljas stöd från andra av EU:s finansieringsinstrument. Förvaltnings- och kontrollsystem 30. Danmark har underrättat kommissionen om att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas och kontrolleras av samma organ som för Europeiska socialfonden, där Erhvervs- og Byggestyrelsen är förvaltningsmyndighet. Den attesterande myndigheten blir en annan avdelning av samma organ. Revisionsmyndigheten blir EU-controllerfunktionen vid Erhvervs- og Byggestyrelsen. Finansiering 31. I enlighet med Danmarks ansökan är det föreslagna bidraget från fonden till det samordnade paketet med individanpassade åtgärder 14 181 901 euro, eller 65 % av totalkostnaden. Kommissionens förslag om medelstilldelning bygger på de uppgifter som Danmark lämnat. 32. Med beaktande av det största tillåtna stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1927/2006 samt möjligheterna att omfördela medel föreslår kommissionen att fonden tas i anspråk för det sammanlagda beloppet, som tilldelas enligt rubrik 1a i budgetramen. 33. Det föreslagna stödbeloppet innebär att över 25 % av det högsta tillåtna årliga belopp som öronmärkts för fonden är tillgängligt under årets sista fyra månader, enligt kraven i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006. 34. Genom att lägga fram detta förslag om ianspråktagande av fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Budgetmyndighetens två grenar uppmanas att godkänna behovet att ta fonden i anspråk med det erforderliga beloppet. Kommissionen uppmanar den av budgetmyndighetens två grenar som på lämplig politisk nivå först uppnår enighet om förslaget till ianspråktagande att underrätta den andra grenen och kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två grenar motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas. 35. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att i budgeten för 2011 kunna föra in särskilda åtagandebemyndiganden i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Betalningsbemyndigandenas källa 36. Eftersom budgeten för 2011 omfattar betalningsbemyndiganden på 47 608 950 euro under posten 04.0501 ”Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter”, kommer denna budgetpost att användas för att täcka det belopp på 14 181 901 euro som krävs för denna ansökan. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[8], särskilt punkt 28, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[9], särskilt artikel 12.3, med beaktande av kommissionens förslag[10], och av följande skäl: (1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. (2) Fondens räckvidd har utökats för ansökningar som lämnades från och med den 1 maj 2009 till stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa som en direkt följd av den globala ekonomiska krisen. (3) Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden utnyttjas under ett årligt tak på 500 miljoner euro. (4) Danmark lämnade den 6 oktober 2010 en ansökan om att utnyttja fonden för uppsägningar vid Odense Staalskibsværft, och kompletterade ansökan med mer information den senaste gången den 8 mars 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 14 181 901 euro anslås. (5) Fonden bör således tas i anspråk för att bevilja det ekonomiska stöd som Danmark ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 14 181 901 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2011. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i [Bryssel/Strasbourg] den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006. [4] Kompenserat bruttotonnage (kbt) är ett mått på det arbete som krävs för att bygga ett visst fartyg, och beräknas genom att fartygets tonnage multipliceras med en koefficient som väljs efter fartygets typ och storlek (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] KOM(2010) 451 slutlig. [6] KOM(2010) 631 slutlig. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [9] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [10] EUT C […], […], s. […].