[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 5.11.2008

KOM(2008) 674 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2008–2009

{SEK(2008) 2692} {SEK(2008) 2693} {SEK(2008) 2694} {SEK(2008) 2695} {SEK(2008) 2696} {SEK(2008) 2697} {SEK(2008) 2698} {SEK(2008) 2699}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONENTILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2008–2009

INLEDNING

Utvidgningar är ett av EU:s mest kraftfulla politiska redskap. De tjänar EU:s strategiska intressen när det gäller stabilitet, säkerhet och konfliktförebyggande. De har bidragit till ökat välstånd och bättre tillväxtmöjligheter och hjälpt till att trygga vitala transportvägar och energiförsörjningsleder, samt att öka EU:s betydelse i världen. I maj 2009 kommer EU att fira femårsdagen av utvidgningen 2004.

Den nuvarande utvidgningsagendan omfattar länderna på västra Balkan och Turkiet för vilka medlemskap i EU har ställts i utsikt när de uppfyller de nödvändiga villkoren. Utsikterna till medlemskap har bidragit till fred och stabilitet och gett partnerländerna möjlighet att klara av stora utmaningar, t.ex. Kosovos självständighetsförklaring, och att samtidigt upprätthålla regional säkerhet. Det har sporrat både länderna på västra Balkan och Turkiet till politiska och ekonomiska reformer. Det ligger i EU:s strategiska intresse att se till att processen fortsätter i oförändrad takt på grundval av de principer och villkor man enats om. Att det ligger i EU:s intresse att främja stabilitet står klarare än någonsin mot bakgrund av de utmaningar som nyligen hotade stabiliteten öster om EU, bland annat i Sydkaukasien.

Turkiets strategiska betydelse för EU har ökat ytterligare på viktiga områden, bland annat när det gäller energitrygghet, konfliktförebyggande och konfliktlösning samt den regionala säkerheten i Sydkaukasien och Mellanöstern. Turkiets förbindelser med EU, genom förhandlingarna och de därmed sammanhängande reformer som inletts, stärker landets betydelse för stabiliteten i en region som står inför många utmaningar. Den nuvarande säkerhetssituationen i Europa påkallar också behovet av att konsolidera stabiliteten och stärka reformerna på västra Balkan.

Mot denna bakgrund är det viktigare än någonsin att den nya konsensusen om utvidgning enligt Europeiska rådets slutsatser från december 2006 genomförs på ett konsekvent sätt. Konsensusen bygger på principerna om konsolidering av åtaganden, rättvisa och stränga villkor och bättre kommunikation med allmänheten samt på EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar.

EU har vidtagit åtgärder för att förbättra utvidgningsprocessen, särskilt genom att dra lärdom av tidigare utvidgningar. Rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning ägnas nu större uppmärksamhet redan i ett tidigt skede. Hur snabbt ett kandidatland eller potentiellt kandidatland närmar sig EU är beroende av hur snabbt det genomför politiska och ekonomiska reformer och av dess förmåga att påta sig de rättigheter och skyldigheter som följer av medlemskap i EU enligt Köpenhamnskriterierna.

Det närmaste året blir avgörande för att åtgärda utmaningarna på västra Balkan. Framstegen på vägen mot medlemskap i EU för länderna på västra Balkan kan gå snabbare, under förutsättning att de uppfyller de nödvändiga villkoren. Kroatien förväntas nå slutfasen av anslutningsförhandlingarna före utgången av 2009, om landet har vidtagit de nödvändiga förberedande åtgärderna. Ytterligare reformer i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kommer att föra landet närmare EU. För de potentiella kandidatländerna kan framsteg innebära status som kandidatländer när de visat att de är redo.

Anslutningsförhandlingarna med Turkiet fortsätter i takt med att reformerna går framåt och landet uppfyller de relevanta villkoren. Turkiet måste nu förnya sina ansträngningar med politiskt reformarbete.

Den internationella finanskrisen har hittills bara haft begränsad direkt inverkan på ekonomin och den finansiella sektorn på västra Balkan och i Turkiet. Den betydande ökningen av underskottet i bytesbalansen för flertalet länder gör dem emellertid mer sårbara för externa chocker. Både utländska krediter och utländska direktinvesteringar kommer förmodligen att minska till följd av den globala finanskrisen.

När det gäller Cypernfrågan har ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna inlett fullständiga förhandlingar om en heltäckande lösning under FN:s beskydd. Kommissionen stöder deras ansträngningar och är beredd att tillhandahålla teknisk rådgivning i frågor som ligger inom EU:s behörighet.

EU blir starkare med stabila, välmående och demokratiska grannar. Om EU och dess grannländer samarbetar med utgångspunkt i delade värderingar och gemensamma intressen kan de effektivare möta de utmaningar som de för närvarande står inför. Unionen kommer också att intensifiera sina förbindelser med partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken i öster och söder för att ömsesidigt ytterligare stärka säkerheten och välståndet. Det östliga partnerskapet håller på att förberedas liksom Barcelonaprocessen; unionen för Medelhavsområdet kommer att vara särskilt viktig i detta avseende.

I det här meddelandet redovisas de framsteg som gjorts och de viktigaste utmaningar som länderna i utvidgningsprocessen står inför. Meddelandet anger huvuddragen i kommissionens strategi för att vägleda och stödja ländernas ansträngningar under det kommande året.

GENOMFÖRANDET AV DEN FÖRNYADE KONSENSUSEN OM UTVIDGNING

Lägesrapport – framsteg och återstående utmaningar i länderna

Västra Balkan

Västra Balkan har närmat sig EU under det gångna året, eftersom regionen har gjort framsteg, om än ojämna, i reformarbetet och med att uppfylla fastställda kriterier och villkor. Stabiliteten har upprätthållits i regionen och läget förblev över lag lugnt efter Kosovos självständighetsförklaring och ikraftträdandet av Kosovos författning. Tillväxttakten har varit fortsatt hög i regionen, främst tack vare inhemska och utländska investeringar medan, allmänt sett, reformarbetet har gått framåt och levnadsstandarden förbättrats överlag. Det regionala samarbetsrådet har tagit över från stabilitetspakten, vilket har lett till att de länder som berörs direkt har fått ökat egenansvar för det regionala samarbetet i sydöstra Europa.

Västra Balkan står dock fortfarande inför en rad komplicerade problem som skulle kunna påverka säkerheten, stabiliteten och välståndet i regionen. Reformer och försoning har ännu inte befästs. I en stor del av västra Balkan är statsbyggande, konsolidering av institutioner och bättre samhällsstyrning prioriterade angelägenheter. De flesta länder saknar fortfarande en professionell, opartisk och ansvarig offentlig förvaltning. Att kontrollera efterlevnaden av rättstatsprincipen, framför allt genom reformer av rättsväsendet och kamp mot korruption och organiserad brottslighet, är fortsatt en viktig fråga i hela regionen. Dialogen mellan politiska aktörer och viljan att kompromissa är fortfarande otillräckliga, bland annat i frågor med etnisk anknytning. Det finns fortfarande olösta problem när det gäller grannförbindelserna. Den genomsnittliga inflationen har ökat. Underskottet i bytesbalansen har ökat betydligt. Arbetslösheten är fortfarande mycket hög i vissa länder. Det behövs ytterligare reformer av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. De makroekonomiska utmaningarna har ökat beroende på mindre gynnsamma yttre förutsättningar, särskilt den internationella finanskrisen.

På landsnivå kan följande rapporteras om utvecklingen.

Kroatiens anslutningsförhandlingar har kommit in i ett avgörande skede, vilket visar hela regionen att utsikterna till EU-medlemskap är en realitet, i enlighet med EU:s åtaganden under förutsättning att de nödvändiga villkoren är uppfyllda.

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har framsteg gjorts på flera viktiga områden som betonades i kommissionens meddelande från mars 2008[1], särskilt reformen av rättsväsendet och polisväsendet samt uppfyllandet av krav enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Parlamentsvalen fördystrades emellertid av våldsamma incidenter och allvarliga oegentligheter. En konstruktiv politisk dialog och ett beslutsamt agerande behövs för att genomföra reformer i enlighet med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning.

Albanien har fortsatt att göra framsteg när det gäller de viktigaste politiska reformerna. Interimsavtalet med EU trädde i kraft för två år sedan och genomförs på det hela taget smidigt. Att skapa respekt för rättstatsprincipen och sörja för väl fungerande statliga institutioner utgör dock fortfarande stora utmaningar. Den administrativa kapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser behöver förbättras ytterligare.

Framsteg har gjorts när det gäller de politiska reformerna i Montenegro. Genomförandet av interimsavtalet, som trädde i kraft i början av året, går på det hela taget framåt utan problem. Reformerna av rättsväsendet måste emellertid fortsätta och rättstatsprincipen befästas, vilket utgör stora utmaningar. Den administrativa kapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser behöver förbättras ytterligare.

Undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet med Bosnien och Hercegovina var en bekräftelse på EU:s åtagande för landets framtida anslutning till EU. Bosnien och Hercegovina började genomföra interimsavtalet i juli. Konstitutionella element som inrättades genom fredsavtalet från Dayton/Paris har emellertid ifrågasatts av viktiga politiska ledare i båda entiteterna och arbetet med EU-relaterade reformer har kommit av sig. Enigheten om viktiga politiska reformer är fortfarande bräcklig.

Efter president- och parlamentsvalen har Serbien förnyat sitt engagemang för en framtida anslutning till EU som bygger på gemensamma värderingar. Stabiliserings- och associeringsavtalet har undertecknats och interimsavtalet kommer att börja genomföras så snart rådet har förvissat sig om att Serbien samarbetar fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. Att Radovan Karadzic gripits och ställts inför rätta var ett stort steg framåt men processen måste fullföljas. Serbien har visat att det förfogar över tillräcklig administrativ kapacitet för att kunna göra avsevärda framsteg på vägen mot medlemskap i EU. Förra året bromsades emellertid reformerna upp. Reformen av rättsväsendet och korruptionsbekämpning utgör fortfarande stora utmaningar.

Den nya verkligheten i Kosovo[2] har lett till att den internationella närvaron har omstrukturerats. Detta borde underlätta genomförandet av EULEX-insatserna som nu inletts. Situationen i Kosovo utgör ett sui generis-fall och kan inte anses ha någon prejudicerande verkan. Europeiska rådet framförde EU:s beredvillighet att bidra till Kosovos ekonomiska och politiska utveckling genom ett tydligt europeiskt perspektiv, i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv. Den författning som Kosovo antagit är i enlighet med europeiska standarder och en ansenlig mängd central lagstiftning har antagits. Viktiga utmaningar kvarstår emellertid, bland annat att stärka institutionerna, befästa rättsstatsprincipen och att stärka dialogen och försoningsprocessen mellan befolkningsgrupperna.

Turkiet

Året kännetecknades av kraftiga politiska spänningar. Riksåklagaren vände sig till författningsdomstolen för att förbjuda regeringspartiet på grund av det ägnat sig åt antisekulär verksamhet. Domstolen beslutade slutligen att inte efterkomma åklagarens begäran och utdömde i stället ekonomiska påföljder. Detta bidrog till att avvärja en allvarlig politisk kris och borde ge nya möjligheter för att återupprätta dialog och skapa kompromissanda mellan de politiska partierna.

EU har kraftfullt fördömt PKK:s terroristattacker som krävde många liv. Turkiska väpnade styrkor har genomfört flera operationer mot PKK-baser i norra Irak.

Turkiet har spelat en konstruktiv roll för den angränsande regionen och Mellanöstern i stort genom aktiv diplomati. Till följd av krisen i Georgien föreslog Turkiet en plattform för stabilitet och samarbete i Kaukasien för att främja dialog mellan länderna i regionen. President Abdallah Gül besökte Jerevan, vilket var den allra första gången som en turkisk president gjort ett besök där sedan Armenien blev självständigt. Turkiet gjorde också insatser för att medla mellan Israel och Syrien och förde en dialog med Iran i kärnkraftsfrågan.

Turkiets geostrategiska läge ger landet stor betydelse för EU:s energitrygghet, framför allt när det gäller diversifiering av energikällor. Närmare energisamarbete mellan EU, Turkiet och andra länder i regionen, både leverantörs- och transitländer, är avgörande. Befintliga och framtida projekt för ledningsbygge är en tillgång för alla länder genom vilkas territorium ledningarna passerar, särskilt för Turkiet. Att slutföra den södra gasledningen i tid genom ett snabbt genomförande av de planerade projekten, särskild Nabucco-gasledningen, är en av EU:s högsta prioriteringar när det gäller energitrygghet.

Den nuvarande regeringen kom till makten genom fria och rättvisa val i juli 2007 med ett starkt mandat för reformer. Den förnyade sitt engagemang för anslutningsprocessen till EU och därmed sammanhängande reformer och tillkännagav att den skulle utarbeta en ny författning. Vissa framsteg har uppnåtts på områdena yttrandefrihet och icke-muslimska religiösa gruppers rättigheter. Artikel 301 i strafflagen har ändrats i syfte att stärka skyddet för yttrandefriheten. Parlamentet har antagit en ny lag om stiftelser, där en rad av de problem som icke-muslimska religiösa grupper står inför åtgärdas. Dessutom har regeringen beslutat att fullfölja projektet för sydöstra Anatolien (GAP) för den ekonomiska utvecklingen i landets sydöstra del.

Reformarbetet måste emellertid nu få ny stimulans i syfte att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna, modernisera och utveckla landet och föra det närmare EU. Reglerna om politiska partier, konstitutionella reformer, yttrandefrihet och kvinnors rättigheter kräver särskilt uppmärksamhet.

Turkiets ekonomi har fortsatt att gå relativt bra och den makroekonomiska stabiliteten har bibehållits trots en långsammare BNP-tillväxt. Den internationella finanskrisen har lett till en korrigering av tillgångspriser och valuta men har hittills inte fått några allvarliga konsekvenser för banksektorn. Det stora behovet av finansiering utifrån gör landet mer sårbart vid externa chocker. Turkiet är nu en fungerande marknadsekonomi enligt de ekonomiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Landet bör kunna hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen på medellång sikt, förutsatt att det fortsätter att genomföra sitt omfattande reformprogram för att åtgärda strukturella svagheter. Dessutom har det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan Turkiet och EU ökat.

Instrument för stöd inför anslutningen: de viktigaste utmaningarna

Kommissionen har fullt ut utnyttjat de instrument inför anslutningen som står till dess förfogande för att tackla de viktigaste utmaningarna, nämligen statsbyggande, god samhällsstyrning, rättstatsprincipen och utveckling av det civila samhället, på grundval av dokumentet om utvidgningsstrategi från 2007. Detta har redan gett märkbara resultat.

Ansträngningarna har fortsatt för att förbättra utvidgningsprocessen, bland annat genom att fastställa strikta riktmärken som villkor för att öppna och stänga förhandlingskapitel och genom ytterligare konsekvensbedömningar på inom viktiga politikområden.

Rådet har godkänt kommissionens förslag till anslutningspartnerskap och europeiska partnerskap där dessa nyckelprioriteringar ingår. Kommissionen har intensifierat den politiska dialogen med partnerskapen som huvudsakliga referensdokument. Det har också gjorts framsteg i den ekonomiska dialogen genom den finansiella övervakningsmekanismen inför anslutning.

Prioriteringarna i partnerskapen har varit vägledande för programplaneringen och tillhandahållandet av bistånd inom ramen för IPA (instrumentet för stöd inför anslutningen), vilket lett till ökat stöd för grundläggande reformer. IPA-stödet uppgår till 1,4 miljarder euro 2008. Av de 840 miljoner euro som har avsatts till övergångsstöd och institutionsuppbyggnad inom ramen för nationella IPA-program används nu 33 % till att stärka samhällsstyrningen, uppmuntra reformer av rättsväsendet och förvaltningen, stärka rättstatsprincipen, stödja kampen mot korruption och organiserad brottslighet, främja mänskliga rättigheter, skydda minoriteter och utveckla det civila samhället. Via Taiex och Sigma[3] kan länderna snabbt få hjälp av tjänstemän från EU:s medlemsstater. I stödet på medellång sikt till reformerna ingår nätverk för partnerskap mellan offentliga förvaltningar samt bidragssystem för projekt som drivs av icke-statliga organisationer.

Kommissionen har tagit initiativ för att samordna IPA-stöd med stöd från internationella finansinstitut och andra givare. Genom samordningen ökar IPA-stödets hävstångseffekt på området ekonomisk och social utveckling. Ett instrument för infrastrukturprojekt har inrättats tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europarådets utvecklingsbank. Det utgör ett viktigt steg i riktning mot att senast 2010 inrätta en investeringsram för västra Balkan enligt den överenskommelse mellan kommissionen, EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt Europarådets utvecklingsbank som bekräftades av Europeiska rådets möte i juni. Bland övriga initiativ kan nämnas ett instrument för energieffektivitet liksom inrättandet av ett enda instrument för utveckling av små och medelstora företag, Europeiska fonden för sydöstra Europa. Detta kommer tiotusentals små företag i hela regionen till godo.

Överflyttningen av ansvaret för genomförandet av stöd inför anslutningen från Europeiska byrån för återuppbyggnad till kommissionens delegationer och kontor i Belgrad, Podgorica, Pristina och Skopje har slutförts. Byrån kommer att avvecklas den 31 december 2008. Det slutgiltiga målet är att partnerländerna själva tar över genomförandet av stödet, när de visar att de är redo.

Kommissionen organiserade en givarkonferens för den socioekonomiska utvecklingen i Kosovo i juli. Resultatet blev utfästelser om totalt 1,2 miljarder euro, varav nära 800 miljoner euro från EU och medlemsstaterna. Detta bör bidra väsentligt till Kosovos utveckling. Det är avgörande att biståndet backas upp av att Kosovos regering genomför sina åtaganden när det gäller budgetdisciplin, förvaltningen av offentliga utgifter och reformer av den ekonomiska politiken.

Direkta personkontakter har ägnats särskild uppmärksamhet i enlighet med 2007 års dokument om utvidgningsstrategi. Avtal om viseringslättnader och återtagande med alla berörda länder trädde i kraft i januari 2008, och kommissionen för en dialog om liberalisering av viseringsbestämmelser med dessa länder. I detta sammanhang har färdplaner för liberaliseringen av viseringsbestämmelserna utarbetats med tydliga och realistiska riktmärken för att avskaffa kravet på visering. Åtgärder för att öka de direkta personkontakterna omfattar också ökade möjligheter till rörlighet för studerande på grundnivå och högre nivå inom ramen för programmet Erasmus Mundus, liksom ökade medel för ungdomsutbyten och partnerskap inom ramen för programmet Aktiv ungdom. Tempusprogrammet fortsatte att stödja reformer av den högre utbildningen genom partnerskap mellan universitet.

Efter upprättandet av energigemenskapen har förhandlingar inletts om att skapa en transportgemenskap med länderna på västra Balkan med sikte på att underteckna ett avtal under 2009. Det har också gjorts framsteg mot genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. På miljöområdet håller en ny regional samarbetsmekanism på att utarbetas för att gemensamt tackla de miljömässiga utmaningarna i samband med processen inför anslutning.

Med anledning av den internationella finanskrisen är kommissionen beredd att hjälpa myndigheterna i utvidgningsländerna med att hantera krisens finansiella och ekonomiska konsekvenser.

Betydande ansträngningar har gjorts för att stödja regionala samarbetsinitiativ i enlighet med Thessalonikiagendan och de steg som beskrivs i kommissionens meddelande från mars 2008. Det nyligen inrättade regionala samarbetsrådet har inlett sin verksamhet. Samarbetsrådet står nu inför uppgiften att se till att de regionala insatserna är effektiva och rationalisera dem ytterligare. Bland de regionala initiativ som understöds av kommissionen kan nämnas stöd till det regionala samarbetsrådets sekretariat, Regionala skolan för offentlig förvaltning som ska inrättas i Danilovgrad (Montenegro), ett nytt initiativ för katastrofriskreducering, projekt för återställande av kulturarv samt historieboksprojekt. Kommissionen stöder också samarbetet i handelsfrågor genom Cefta-sekretariatet. När det gäller tullfrågor kommer bestämmelser om diagonal ursprungskumulation mellan EU och vissa länder på västra Balkan snart att träda i kraft, vilket kommer att underlätta den regionala handelsintegrationen[4].

Kommissionen inrättade en ny finansieringsmekanism inom ramen för IPA för att främja utveckling av och dialog med det civila samhället. Stödet till finansieringsmekanismen för det civila samhället uppgår 2008 till cirka 30 miljoner euro och har inriktats på kapacitetsuppbyggnad på lokal nivå. Kommissionen anordnade en stor konferens om utveckling av det civila samhället i sydöstra Europa i april. Konferensen uppmuntrade till nätverksbyggande, utbyte av bästa praxis och upprättande av partnerskap. Dessa initiativ främjar försoningsprocessen mellan folk och framsteg på vägen mot medlemskap i EU.

Bättre kommunikation med allmänheten är en av huvudprinciperna i den förnyade konsensusen om utvidgning. Kommissionen arbetar för att skapa debatt hos allmänheten om EU:s utvidgning, både i medlemsstaterna och de länder som omfattas av utvidgningsprocessen genom kommunikationsaktiviteter för det civila samhällets organisationer, journalister och ungdomar, bland annat genom videoklipp, den europeiska streetfotbollsfestivalen i Foca och en tävling för unga journalister, Enlarge your vision . Dessa initiativ kompletterade de insatser för kommunikation som görs av medlemsstater och partnerländer.

UTVIDGNINGSAGENDAN FÖR 2008–2009

Snabbare väg till EU-medlemskap för västra Balkan

Vid sitt möte i juni 2008 bekräftade Europeiska rådet på nytt sitt fulla stöd för det europeiska perspektivet för västra Balkan. Europeiska rådet betonade att solida framsteg med de ekonomiska och politiska reformerna och uppfyllande av de nödvändiga villkoren och kraven bör leda till att de återstående potentiella kandidatländerna på västra Balkan utifrån sina egna meriter uppnår status som kandidatland, med EU-medlemskap som slutmål.

Utsikterna till EU-medlemskap förblir avgörande för stabiliteten, försoningsprocessen och utvecklingen på västra Balkan i enlighet med stabiliserings- och associeringsprocessen. Det ligger i EU:s och hela Europas intresse att regionen går framåt så snabbt som möjligt med politiska och ekonomiska reformer, försoning mellan folken och framsteg på vägen mot EU-medlemskap. EU bör vara berett att påskynda ländernas förberedelser inför anslutning så snart som de uppfyller de nödvändiga villkoren och se till att regionen fortsatt omfattas av politisk och ekonomisk behandling på högsta nivå i enlighet med stabiliserings- och associeringsprocessen. Ansvaret för framsteg på vägen mot EU-medlemskap ligger dock ytterst hos människorna i regionen och deras ledare, eftersom utvecklingstakten beror på varje enskilt lands resultat med att anta de nödvändiga reformerna.

I det här meddelandet föreslår kommissionen en vägledande färdplan för att slutföra de tekniska förhandlingarna med Kroatien före utgången av 2009 under förutsättning att villkoren är uppfyllda. En redogörelse för planen finns i avsnitt 3.2.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien kommer att kunna ta ytterligare steg i riktning mot EU-medlemskap, när de politiska Köpenhamnskriterierna är uppfyllda och de viktigaste prioriteringarna i partnerskapet för anslutning fullgjorts. Landet måste framför allt säkerställa fria och rättvisa val. Dialogen mellan de större politiska partierna och aktörerna måste förbättras, så att institutionerna kan fungera normalt och reformtakten öka. Kommissionen kommer att noga övervaka f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens framsteg. De ännu ej uppfyllda huvudprioriteringarna i partnerskapet gäller att visa upp resultat i fråga om reformen av rättsväsendet, se till att poliskåren är opartisk och avpolitiserad, fortsätta att på ett objektivt sätt bekämpa korruption och se till att rekryteringar och befordran inom den civila förvaltningen grundas på yrkesmässiga kriterier.

Flera länder i västra Balkan har uppgett att de överväger att ansöka om medlemskap i EU. Kommissionen erinrar om att tillfredsställande resultat, bland annat när det gäller att fullgöra de skyldigheter som följer av ett stabiliserings- och associeringsavtal, inbegripet handelsrelaterade bestämmelser, är en viktig del av varje enskilt lands framsteg i riktning mot ett medlemskap. En ansökan om medlemskap leder så småningom, på begäran av rådet, till ett yttrande från kommissionen där det bedöms huruvida landet är redo och en studie om anslutningens inverkan på viktiga politikområden.

Albanien måste se till att parlamentsvalen 2009 förbereds och genomförs korrekt. Montenegro måste intensifiera reformen av rättsväsendet. Båda länder måste ytterligare förbättra sina resultat när det gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, däribland genom att förbättra den administrativa kapaciteten och förmågan att övervaka efterlevnaden av bestämmelser och genom att stärka rättstatsprincipen.

Bosnien och Hercegovina måste snarast uppnå det politiska samförstånd som krävs och gå vidare med reformarbetet, särskilt med sikte på att ta större egenansvar för sitt styre. En gemensam vision för vilken väg landet ska gå är nödvändig för att institutionerna ska fungera smidigt och för att skapa mer funktionella och effektiva statliga strukturer och tala med en röst i frågor som rör EU. Det fredsgenomförande rådet kommer att senare denna månad undersöka om landet är redo för att den höge representantens kansli stängs. Detta är beroende av om det gjorts framsteg med att uppfylla de fem särskilda målen[5] och att det fredsgenomförande rådet gör en positiv bedömning av den politiska situationen, vilket innebär att fredsavtalet från Dayton ska ha uppfyllts fullt ut. Kommissionen är beredd att stödja Bosnien och Hercegovinas ansträngningar för att uppfylla dessa villkor.

Europeiska rådet fastslog vid sitt möte i juni att Serbien kan påskynda sitt närmande till EU, inklusive få status som kandidatland, så snart som alla nödvändiga villkor är uppnådda. Kommissionen anser att Serbien bör kunna beviljas status som kandidatland 2009, om dessa villkor är uppnådda och på grundval av ett yttrande från kommissionen. Serbien måste bygga vidare på den positiva utvecklingen genom att fullt ut samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och gå vidare med sitt reformprogram för att åstadkomma konkreta framsteg på prioriterade områden, t.ex. att stärka rättstatsprincipen och öka takten i reformerna av ekonomin och budgeten. Serbien har en viktig roll att spela i regionen. Landet uppmanas att inta en konstruktiv hållning till Kosovos deltagande i regionala initiativ och internationella forum och till EU:s ansträngningar för att bidra till fred och stabilitet på västra Balkan.

Den socioekonomiska utvecklingen i Kosovo är avgörande för befolkningens välbefinnande och för stabiliteten i regionen i stort. Europeiska rådet fastslog i juni att Kosovo, precis som västra Balkan i övrigt, har ett tydligt europeiskt perspektiv. EU förväntar sig att Serbien intar en konstruktiv hållning till genomförandet av EULEX och uppmanar kosovoserberna att delta i Kosovos utveckling. Den regelbundna dialogen om reformer mellan kommissionen och myndigheterna i Kosovo kommer att intensifieras. Kommissionen kommer att undersöka alla sätt att främja Kosovos deltagande i det regionala samarbetet och uppmanar alla parter att inta en konstruktiv hållning i detta avseende. Kommissionen kommer att utvärdera olika sätt att föra Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling framåt och undersöka hur Kosovo, som en del av regionen, kan göra framsteg mot integration med EU inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Resultatet av den analysen kommer att läggas fram i en genomförbarhetsstudie under hösten 2009.

Goda grannförbindelser och regionalt samarbete är fortsatt av avgörande betydelse för framsteg i riktning mot EU-medlemskap och därför ett centralt inslag i stabiliserings- och associeringsprocessen. Nästan alla regionala partner har fortfarande olösta bilaterala frågor med sina grannländer, bland annat gränstvister. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka utvecklingen i detta avseende och uppmanar alla partner att prioritera bilaterala frågor. Det krävs betydande ansträngningar för att stärka det straffrättsliga samarbetet, däribland utredningar om inhemska krigsförbrytelser.

Direkta kontakter mellan människor gör det europeiska perspektivet påtagligt för medborgarna.

Kommissionen kommer att noggrant övervaka att avtalen om viseringslättnader genomförs korrekt. Den kommer också att övervaka genomförandet av färdplanerna för viseringsliberalisering och stödja länderna så att de kan nå riktmärkena i färdplanerna. Hur snabbt viseringsdialogen avancerar kommer att vara beroende av resultaten i varje enskilt land. Förutsatt att ett land har nått riktmärkena kan kommissionen efter bedömning av varje enskilt land föreslå att viseringskravet avskaffas under 2009.

Kommissionen kommer också att fördubbla medlen till stipendier för studenter från västra Balkan inom ramen för instrument för stöd inför anslutningen 2009.

Deltagande i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan har visat sig fungera väl för att närma institutioner och medborgare i partnerländerna till EU. Kommissionen kommer att uppmuntra stödmottagare i dessa länder till ett ökat deltagande i de program som står öppna för dem. Kommissionen kommer också att undersöka möjligheterna att öppna fler program för potentiella kandidatländer. När det gäller gemenskapsorgan kommer kommissionen att försöka erbjuda ytterligare möjligheter till deltagande, däribland observatörsstatus för alla utvidgningsländer vid styrelsemöten eller expertgruppsmöten. Kommissionen föreslår att möjligheterna och villkoren för deltagande förbättras för potentiella kandidatländer. EU skulle kunna medfinansiera upp till 90 % av landets bidrag till ett gemenskapsprogram eller gemenskapsorgan under det första deltagandeåret genom IPA. Under de följande åren skulle detta bidrag minska, antingen procentuellt eller med faktiska belopp. Den totala medfinansieringsnivån för gemenskapsprogrammen, med undantag av FoU-program, skulle i princip ligga kvar på ungefär 10 % av de nationella IPA-programmen.

Ökat deltagande av de civila samhällets organisationer i reformerna i utvidgningsländerna spelar en stor roll för takten och kvaliteten i anslutningsprocessen och för att få allmänhetens stöd till anslutningen. Ytterligare projekt för kapacitetsuppbyggnad och nätverksbyggande kommer att finansieras som en del av den nya finansieringsmekanismen för det civila samhället, bland annat besöksprogrammet People 2 people och inrättandet av kontor för tekniskt stöd i alla länder under första halvåret 2009. Vidare omfattas stödordningar till förmån för partnerskap inom det civila samhället på områden som miljö, energieffektivitet, hälsa och säkerhet på arbetsplatser liksom kampen mot korruption, organiserad brottslighet och olaglig handel. Stödordningar till förmån för partnerskap med det civila samhället kommer inom ramen för IPA 2009 att prioritera sektorer som kultur, minoriteter och näringslivsorganisationer.

Att sörja för allmänhetens stöd förblir ett mål av största betydelse för EU:s utvidgningspolitik. Framför allt medlemsstaterna har ett ansvar för att öka allmänhetens förståelse för de utmaningar och fördelar som är förknippade med utvidgning. Partnerländerna måste ta sitt ansvar och förklara för sina medborgare vilka villkor som gäller för ett närmande till EU. Kommissionen kommer också i fortsättningen att prioritera utvidgningen i sin kommunikationspolitik och vidta ytterligare åtgärder för att stödja och komplettera partnerländernas arbete genom att tillhandahålla fakta och uppmuntra till debatt bland de viktigaste opinionsbildarna.

Fortsatta anslutningsförhandlingar

Kroatien

Tre år efter det att förhandlingarna inleddes har Kroatien överlag gjort goda framsteg. 21 av 35 kapitel har öppnats och fyra kapitel har preliminärt stängts[6]. Efter att ha ökat takten de senaste månaderna har Kroatien nu uppnått öppningsriktmärkena för alla kapitel utom två.

Överlag har Kroatien fortsatt att uppfylla de allmänna villkoren i stabiliserings- och associeringsprocessen. Landet har nu i stort fullgjort sina skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och kommit överens med kommissionen om en lösning för att avskaffa den diskriminerande beskattningen av cigaretter. Under de senaste månaderna har Kroatien vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra sin förvaltning av EU-stödet inför anslutningen, även om landet fortfarande måste visa upp konkreta bevis på att förvaltningen förbättrats.

Mot bakgrund av de framsteg som hittills gjorts totalt sett borde anslutningsförhandlingarna med Kroatien kunna nå slutfasen före utgången av 2009, förutsatt att landet uppfyller alla de nödvändiga villkoren. Mot denna bakgrund föreslår kommissionen en vägledande färdplan för att slutföra de tekniska förhandlingarna. Denna vägledande tidsplan kan behöva anpassas beroende på de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla villkoren. Kroatien måste göra betydande ytterligare ansträngningar för att fullfölja arbetet med de riktmärken som fastställs i förhandlingskapitlen. Landet måste fortsätta sina reformansträngningar, särskilt när det gäller rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, främjandet av minoriteters rättigheter, inbegripet flyktingars återvändande, fullföljandet av krigsförbrytarrättegångar och tillgången till dokument för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. Kroatien måste också göra betydande ytterligare ansträngningar för att omstrukturera varvsindustrin. Kommissionen kommer att noggrant övervaka att landet uppfyller sina åtaganden.

Turkiet

Nu när Turkiet har lyckats avvärja den politiska krisen i samband med målet i författningsdomstolen mot regeringspartiet måste landet stärka den politiska reformprocessen. Målet om att förbjuda partiet belyste vikten av att ändra reglerna för politiska partier för att säkerställa att finansieringsmekanismerna är öppna och tydliga samt anpassa bestämmelserna om förbud mot partier till europeiska standarder och bästa praxis. Det krävs också lagstiftning för att stärka försvaret av medborgarnas rättigheter oavsett deras personliga övertygelse eller politiska tillhörighet, och för att inrätta en ombudsmannabefattning. Reformerna av rättsväsendet måste fortsätta. En mer omfattande dialog mellan landets olika politiska krafter måste till för att bygga upp ett samförstånd som främjar reformer.

Det krävs fortsatta ansträngningar för att främja kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, garantera yttrandefrihet och religionsfrihet i praktiken, förhindra korruption, stärka de kulturella rättigheterna för alla medborgare och den civila kontrollen över militären samt anpassa lagstiftningen om fackföreningar till ILO:s och EU:s normer.

Efter det att fullständiga förhandlingar inletts mellan ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna om en övergripande lösning på Cypernfrågan är det avgörande att Turkiet fortsätter att stödja en lösning och FN:s ansträngningar.

Goda grannförbindelser är fortsatt av central betydelse. Turkiet förväntas sörja för ett fullständigt och icke-diskriminerande genomförande av tilläggsprotokollet till associeringsavtalet och göra framsteg i riktning mot en normalisering av de bilaterala förbindelserna med Republiken Cypern. EU kommer att fortsatt följa upp och granska framstegen i de frågor som omfattas av förklaringen av den 21 september 2005, i enlighet med rådets slutsatser av den 11 december 2006.

Antagandet av ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk för att ta itu med prioriteringarna i anslutningspartnerskapet kommer att vara en viktig signal om Turkiets vilja att återuppta reformarbetet. Takten i anslutningsförhandlingarna avspeglar reformtakten och den takt i vilken Turkiet uppfyller de relevanta villkoren.

***

Den allmänna opinionen i EU om fortsatta utvidgningar påverkas av hur man upplevt tidigare utvidgningar. Det är nödvändigt att lyssna på medborgarna, bemöta deras oro och öka informationen, så att allmänheten får en klar bild av både fördelar och utmaningar.

År 2009 kommer det att vara fem år sedan de nya medlemsstaterna anslöt sig till EU, vilket sammanfaller med att det är 20 år sedan Berlinmuren föll. I samband med detta kommer det tillträdande tjeckiska ordförandeskapet att anordna ett större evenemang för att uppmärksamma årsdagen av utvidgningen 2004. Kommissionen kommer att ge detta evenemang sitt fulla stöd och kommer också att vid det tillfället lägga fram en undersökning om den femte utvidgningens effekter på EU:s ekonomi.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Mot bakgrund av ovanstående analys framför kommissionen följande slutsatser:

1. Utvidgningar tjänar EU:s strategiska intressen när det gäller stabilitet, säkerhet och konfliktförebyggande. De har bidragit till ökat välstånd och bättre tillväxtmöjligheter, hjälpt till att trygga vitala transportvägar och energiförsörjningsleder och ökat EU:s betydelse i världen. Den nuvarande utvidgningsagendan omfattar länderna på västra Balkan och Turkiet, för vilka medlemskap i EU har ställts i utsikt när de uppfyller de nödvändiga villkoren.

2. Ett konsekvent genomförande av den förnyade konsensus om utvidgning, som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i december 2006, har ökat i betydelse mot bakgrund av de utmaningar som nyligen hotade stabiliteten öster om EU, bland annat i Sydkaukasien.

3. EU har vidtagit åtgärder för att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet. Mot bakgrund av den analys som fastställdes i strategidokumentet om utvidgningen från 2007 ägnas nu större uppmärksamhet i ett tidigt skede åt rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, däribland kampen mot korruption och organiserad brottslighet, reformer av rättsväsendet och förvaltningen och utvecklingen av det civila samhället.

4. Goda grannförbindelser och regionalt samarbete är fortfarande av största vikt. En fredlig lösning av tvister prioriteras av alla parter.

5. Mot bakgrund av de framsteg som hittills gjorts borde anslutningsförhandlingarna med Kroatien kunna nå slutfasen före utgången av 2009, förutsatt att landet uppfyller alla de nödvändiga villkoren. Mot denna bakgrund föreslår kommissionen en vägledande färdplan för att slutföra de tekniska förhandlingarna. Denna vägledande tidsplan kan behöva anpassas beroende på de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla villkoren. Kroatien måste göra betydande ytterligare ansträngningar för att fullfölja arbetet med riktmärkena i förhandlingskapitlen. Landet måste fortsätta sina reformansträngningar, särskilt när det gäller rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, främjandet av minoriteters rättigheter, inbegripet flyktingars återvändande, fullföljandet av krigsförbrytarrättegångar och tillgången till dokument för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. Kroatien måste också göra betydande ytterligare ansträngningar för att omstrukturera varvsindustrin. Kommissionen kommer att noggrant övervaka att landet uppfyller sina åtaganden.

6. Turkiet måste förnya sina ansträngningar när det gäller det politiska reformarbetet för att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna, modernisera och utveckla landet och föra det närmare EU. Anslutningsförhandlingarna fortsätter i samma takt som reformerna går framåt och Turkiet uppfyller de relevanta villkoren. Turkiet förväntas sörja för ett fullständigt och icke-diskriminerande genomförande av tilläggsprotokollet till associeringsavtalet och göra framsteg i riktning mot en normalisering av de bilaterala förbindelserna med Republiken Cypern.

7. När det gäller Cypernfrågan har ledarna för de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna inlett fullständiga förhandlingar om en heltäckande lösning under FN:s beskydd. Kommissionen stöder deras ansträngningar och är beredd att tillhandahålla teknisk rådgivning i frågor som ligger inom EU:s behörighet. Kommissionen uppmanar båda ledarna att göra avgörande framsteg och uppmanar Turkiet att bidra till att skapa gynnsamma förutsättningar för en sådan övergripande lösning.

8. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien måste sörja för fria och rättvisa val, förbättra dialogen mellan de större politiska partierna och aktörerna samt uppfylla de huvudprioriteringar i partnerskapet som ännu inte har uppfyllts. Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka framstegen på dessa områden.

9. Framstegen på vägen mot medlemskap i EU för länderna på västra Balkan kan gå snabbare, under förutsättning att de uppfyller de nödvändiga villkoren. För de potentiella kandidatländerna innebär detta att de skulle kunna få status som kandidatländer när de har visat att de är redo, i enlighet med fastställda förfaranden.

10. Genomförandet av interimsavtalen med Albanien, Montenegro och Bosnien och Hercegovina går framåt. Rättsstatsprincipen är dock fortfarande en stor utmaning och den administrativa kapaciteten och förmågan att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser måste förbättras ytterligare. Framför allt Albanien måste se till att parlamentsvalen 2009 förbereds och genomförs korrekt. Montenegro måste göra särskilda ansträngningar för att fortsätta reformen av rättsväsendet. Bosnien och Hercegovinas politiska ledare måste nå fram till en gemensam vision för vilken väg landet ska gå, tala med en röst i frågor som rör EU och internationella frågor och nå fram till ett samförstånd om de viktiga reformer som krävs för den europeiska integrationen.

11. Serbien måste bygga vidare på den positiva utvecklingen genom att fullt ut samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och åstadkomma konkreta framsteg på prioriterade reformområden. Kommissionen anser att Serbien bör kunna beviljas status som kandidatland 2009 om villkoren är uppnådda och på grundval av ett yttrande från kommissionen med en bedömning av huruvida landet är redo.

12. Kosovo har klara utsikter till EU-medlemskap, precis som västra Balkan i övrigt. Under hösten 2009 kommer kommissionen att lägga fram en genomförbarhetsstudie med en bedömning av olika sätt att föra Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling framåt och en undersökning av hur Kosovo, som en del av regionen, bäst kan göra framsteg mot integration med EU inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen.

13. Kommissionen vidtar åtgärder för att göra det europeiska perspektivet påtagligt för medborgarna på västra Balkan. Förutsatt att riktmärkena i färdplanerna för en liberalisering av viseringsbestämmelserna uppnås kan kommissionen efter bedömning av varje enskilt land föreslå att viseringskravet avskaffas under 2009. Finansieringen av stipendier för studenter från västra Balkan kommer att fördubblas under 2009. Förhandlingar om en transportgemenskap med västra Balkan kommer att fortsätta med målet att underteckna ett avtal under 2009.

14. Bistånd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) kommer i större utsträckning att inriktas på grundläggande reformer. Detta kommer till uttryck i den reviderade fleråriga vägledande budgetram för 2010–2012 som kommissionen lägger fram idag. Genomförandet av den nya finansieringsmekanismen för det civila samhället kommer att fortsätta 2009. Ett ökat deltagande från partnerländernas sida i gemenskapens program och organ kommer att uppmuntras.

15. Samordning med internationella finansinstitut och övriga givare ökar IPA-stödets hävstångseffekt. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att inrätta en investeringsram för västra Balkan senast 2010 enligt överenskommelsen med EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt Europarådets utvecklingsbank.

16. Den internationella finanskrisen har hittills bara haft begränsad direkt inverkan på västra Balkan och Turkiet. Kommissionen är redo att bistå myndigheterna i utvidgningsländerna med att hantera krisens finansiella och ekonomiska konsekvenser.

17. I maj 2009, under det tjeckiska ordförandeskapet, kommer EU att fira femårsdagen av utvidgningen 2004. Kommissionen kommer att vid det tillfället lägga fram en undersökning om den femte utvidgningens effekter på EU:s ekonomi.

18. Allmänhetens stöd för utvidgningsprocessen är nödvändigt. Det är viktigt att myndigheterna i medlemsstaterna och EU:s institutioner arbetar för att öka allmänhetens förståelse för att EU har ett intresse av att unionen utvidgas.

BILAGA 1

Färdplan för att nå fram till slutfasen av anslutningsförhandlingarna med Kroatien

Enligt förhandlingsramen och Europeiska rådets slutsatser från december 2006 beror takten i anslutningsförhandlingarna på den takt i vilken Kroatien uppfyller de nödvändiga villkoren. I enlighet med principen om egna meriter är framsteg i förhandlingarna beroende av att Kroatien genomför de nödvändiga politiska, ekonomiska, lagstiftningsmässiga och administrativa reformerna. Kroatien måste fortsätta sina reformansträngningar, särskilt när det gäller rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, minoriteters rättigheter, inbegripet flyktingars återvändande samt krigsförbrytarrättegångar. Landet måste också ge Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien tillgång till dokument i Kroatien och omstrukturera varvsindustrin.

Eftersom dessa frågor är så nära kopplade till anslutningsförhandlingarna måste Kroatien visa upp konkreta bevis på att landet har uppfyllt sina skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet liksom de allmänna villkoren i stabiliserings- och associeringsprocessen samt att det har förbättrat förvaltningen av EU-stödet inför anslutningen.

Öppnande av de återstående kapitlen:

- Fri rörlighet för kapital

- Offentlig upphandling

- Konkurrenspolitik

- Jordbruk och landsbygdsutveckling

- Livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor

- Fiske

- Beskattning

- Regionalpolitik

- Rättsväsende och grundläggande rättigheter

- Rättvisa, frihet och säkerhet

- Miljö

- Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik

Kommissionen föreslår att anslutningskonferensen ska göra sitt yttersta för att öppna de återstående kapitlen före utgången av 2008, förutsatt att Kroatien uppfyller de nödvändiga villkoren, och eventuella ytterligare återstående kapitel i början av 2009.

När det gäller riktmärkena för att öppna kapitlet konkurrenspolitik måste Kroatien göra ytterligare ansträngningar, särskilt när det gäller varvsindustrin. När det gäller kapitlet om rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna måste Kroatien göra slutliga ansträngningar för att uppfylla de återstående punkterna i riktmärkena för att öppna kapitlet.

Preliminär stängning av de återstående kapitlen

Det återstår 31 kapitel att stänga. När detta sker beror på när Kroatien når de riktmärken som fastställts för att stänga respektive kapitel.

Kroatien har begärt ett betydande antal övergångsbestämmelser i vissa kapitel, vilket ökar behovet av ytterligare förhandlingar och därför kan medföra att den preliminära stängningen av ett kapitel försenas.

För att nå slutfasen av anslutningsförhandlingarna före utgången av 2009 måste Kroatien slutföra arbetet med stängningsriktmärkena i tillräckligt god tid för att kapitlen ska kunna stängas enligt följande prioriteringstabell:

Prioriteringstabell för återstoden av 2008

- Immaterialrätt

- Ekonomisk politik och penningpolitik

- Transeuropeiska nät

- Tullunion

Prioriteringstabell för första halvåret 2009

- Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster

- Bolagsrätt

- Finansiella tjänster

- Informationssamhället och medier

- Transportpolitik

- Energi

- Statistik

- Socialpolitik och sysselsättning

- Konsumentskydd och hälsoskydd

- Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik

- Finansiell kontroll

Prioriteringstabell för andra halvåret 2009

- Fri rörlighet för varor

- Fri rörlighet för arbetstagare

- Fri rörlighet för kapital

- Offentlig upphandling

- Konkurrenspolitik

- Jordbruk och landsbygdsutveckling

- Livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor

- Fiske

- Beskattning

- Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument

- Rättsväsende och grundläggande rättigheter

- Rättvisa, frihet och säkerhet

- Miljö

- Finansiella bestämmelser och budgetbestämmelser

- Institutioner

- Övriga frågor

Förutsatt att Kroatien fortsätter att göra framsteg i sina förberedelser kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande under 2009 om ett finansiellt paket för Kroatiens anslutning.

Kommissionen rekommenderar vidare att rådet inrättar den tillfälliga tekniska arbetsgrupp som ska utarbeta ett förslag till anslutningsfördrag på grundval av texter som utarbetats av kommissionen. Gruppen kan arbeta parallellt med att förhandlingarna pågår och skulle därför kunna inleda arbetet under första halvåret 2009. Samtidigt måste Kroatien säkerställa att översättningen av gemenskapens regelverk till landet officiella språk finns tillgänglig i tid.

Den vägledande tidsplanen i denna färdplan kan komma att behöva anpassas beroende på Kroatiens framsteg. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja Kroatien i dess förberedelser inför anslutningen och bistå med sakkunskap, bland annat genom att fullt ut utnyttja instrument som Taiex och partnersamverkan och genom välriktat ekonomiskt stöd.

Kommissionen kommer noggrant att övervaka att de åtaganden som Kroatien gjort under förhandlingarna uppfylls och rapportera resultaten. Kommissionen kommer också att använda sig av regelbundna sakkunnigbedömningar, bland annat när det gäller rättsstatsprincipen, liksom alla andra tillgängliga redskap.

BILAGA 2

Slutsatser om Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Kosovo [7] och Turkiet

Albanien

När det gäller de politiska kriterierna har Albanien fortsatt att göra framsteg i fråga om demokrati och rättsstaten. Med enighet över partigränserna som grund har viktiga reformer gått framåt. Det krävs emellertid ytterligare insatser för att befästa dialogen mellan politiska partier och sörja för att de statliga institutionerna fungerar väl. Parlamentsvalen 2009 måste förberedas väl, så att landet kan visa sin demokratiska mognad. Albanien måste bygga upp sin administrativa kapacitet ytterligare. Trots vissa framsteg är kampen mot korruption och organiserad brottslighet fortfarande en stor utmaning.

Vissa framsteg har gjorts vad gäller demokrati och rättsstaten . Albaniens parlament har antagit omfattande ändringar av författningen, däribland om reformer av valsystemet, på grundval av ett brett samförstånd mellan de två största partierna. En ny vallag måste antas före parlamentsvalen 2009. Albanien har gjort vissa framsteg när det gäller att stärka de förvaltningsstrukturer som landet behöver för att genomföra sina åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och för att samordna arbetet på vägen mot integration med EU. Kapaciteten och den strategiska planeringen måste emellertid stärkas ytterligare. På området offentlig förvaltning behövs det stora ansträngningar för att skapa en oberoende, effektiv och meritbaserad offentlig förvaltning. Det sker fortfarande utnämningar i strid mot lagstiftningen om offentlig förvaltning. Avgörande för framsteg är att lagstiftningen om offentlig förvaltning, som även omfattar den officiella karriärstrukturen, genomförs fullt ut.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller reformen av rättsväsendet . Viktiga rättsakter om organisationen av domstolsväsendet har antagits. Domstolarnas infrastruktur har börjat bli bättre men är fortfarande bristfällig. Det saknas en övergripande reformstrategi för domstolsväsendet. Viktiga rättsakter som rör högsta rådet för domare och åklagarmyndigheten håller fortfarande på att behandlas. Verkställandet av domar, särskilt i civila mål, går fortfarande långsamt. Problemet med oavgjorda mål fortsätter och infrastrukturen för domstolar är otillfredsställande. Domstolsväsendet fungerar fortfarande dåligt och mycket återstår att göra för att säkerställa ett oberoende, öppet och effektivt domstolsväsende.

Regeringen har fortsatt sina ansträngningar för att bekämpa korruption , som är en huvudprioritering i det europeiska partnerskapet. En övergripande strategi för kampen mot korruption har antagits tillsammans med en handlingsplan men genomförandet har inte börjat och övervakningsmekanismerna har ännu inte bedömts. Elektroniska förfaranden har införts för beskattning och offentlig upphandling. Utredningar inom ramen för korruptionsbekämpning har lett till avskedande och, i några fall, arrestering av flera tjänstemän. Inställningen till korruption har förbättrats. Korruptionen är emellertid fortfarande utbredd och utgör ett synnerligen allvarligt problem. De institutionella strukturerna är fortfarande svaga liksom samordningen mellan olika organ i kampen mot korruption. Att bekämpa korruptionen inom domstolsväsendet är fortfarande en central fråga. Explosionen i Gerdec behöver utredas grundligt. Det krävs fortfarande mycket arbete med alla aspekter av denna fråga, bland annat när det gäller rättslig ansvarsskyldighet och öppenhet i fråga om finansiering av politiska partier.

Vissa framsteg har uppnåtts vad gäller mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter . Den rättsliga ramen har i stort sett införts. Vissa ansträngningar har gjorts för att lagföra fall av misshandel vid häktning i avvaktan på rättegång. Nya fängelser och häkten har byggts. Det krävs emellertid avsevärda ansträngningar för att skydda de mänskliga rättigheterna och åtala dem som anklagas för att ha kränkt de mänskliga rättigheterna. När det gäller tillgång till rättslig prövning finns det lagstiftning som föreskriver kostnadsfri rättshjälp, men den tillämpas inte i praktiken. Mycket bristfälliga häktningsstandarder, förvärrade av överbeläggning, utgör fortfarande ett allvarligt problem.

Albanien har gjort ytterligare framsteg när det gäller yttrandefrihet . Den rättsliga ramen för mediepolitik har förbättrats, men den befintliga lagstiftningen måste genomföras bättre. Det krävs ytterligare ansträngningar för att avkriminalisera förtal och säkerställa informationsfrihet och oberoende för regleringsmyndigheten för radio och tv i allmänhetens tjänst.

Det finns en gynnsam rättslig ram för det civila samhällets organisationer. En fond för det civila samhället för främjande av icke-statliga organisationer har inrättats, men inga genomförandemekanismer. Det civila samhällets organisationer är fortfarande svaga och deras deltagande i beslutfattandet måste stärkas.

Ytterligare framsteg har gjorts när det gäller att stärka kvinnors rättigheter . Ny lagstiftning om jämställdhet mellan kvinnor och män har antagits. En strategi för att förebygga våld i hemmet har antagits men inte genomförts. Skyddet av kvinnor mot alla former av våld är otillräckligt och utgör fortfarande ett allvarligt problem. Det har gjorts ytterligare framsteg när det gäller barns rättigheter . Ändringar av strafflagen har antagits rörande utnyttjande av barn men det krävs ytterligare ansträngningar för att ta itu med frågan om barnarbete. Ungdomar kan nu dömas till samhällstjänst eller skyddstillsyn. De romska barnens skolgång har ökat något. Ett fullständigt genomförande hindras emellertid av bristande resurser. En strategi för socialt skydd för 2008–2013 har antagits, men genomförandemekanismer saknas. Stödmekanismerna för socialt utsatta personer och personer med funktionshinder är fortfarande begränsade. Samordningen av förvaltningsorganen behöver förbättras. När det gäller antidiskrimineringspolitiken har det gjorts få framsteg med den rättsliga ramen. Bristande framsteg i arbetet med att ändra arbetsrätten hindrar utvecklingen av dialogen mellan arbetsmarknadens parter.

Det har gjorts framsteg med att konsolidera äganderätt . Förfarandena för förstagångsregistrering av fast egendom har så gott som slutförts, och värderingen av egendom för bedömning av krav på återlämnande och kompensation pågår. Olösta frågor om ägande har undergrävt ansträngningarna att utveckla en fungerande fastighetsmarknad och hållit tillbaka de utländska investeringarna på en nivå under deras potential.

Albanien har vidtagit vissa åtgärder för att genomföra sina åtaganden när det gäller skydd av minoriteter , särskilt för att främja användningen av minoritetsspråk. Förbättringar behövs, särskilt när det gäller insamling av tillförlitliga uppgifter om minoriteternas storlek och situation. Vissa åtgärder har vidtagits för att förbättra romernas situation, särskilt när det gäller inskrivning i skolan, men åtgärderna har haft begränsad effekt. Bättre samordning och tillräckliga resurser behövs för deltagande i Decenniet för romsk integration och för att genomföra befintliga strategier. Den romska minoriteten lever fortfarande under mycket svåra förhållanden. De utsätts för diskriminering och har dålig tillgång till utbildning, socialt skydd, hälso- och sjukvård, bostäder och sysselsättning.

När det gäller regionala frågor och internationella förpliktelser har Albanien fortsatt att spela en konstruktiv roll för upprätthållandet av regional stabilitet och främjandet av goda förbindelser med övriga länder på västra Balkan och angränsande EU-länder. Landet har deltagit aktivt i det regionala samarbetet, bland annat i det nyligen inrättade regionala samarbetsrådet och i det centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). När det gäller Internationella brottmålsdomstolen överensstämmer det bilaterala avtalet om immunitet med Förenta staterna inte med EU:s relevanta gemensamma ståndpunkt och riktlinjer.

Albaniens ekonomi har fortsatt att växa i relativt snabb takt. Inflationstrycket har hållits nere men underskottet i bytesbalansen ökade och finanspolitiken har lättats upp. Den makroekonomiska stabiliteten har i stort sett upprätthållits med hjälp av en rad olika strukturreformer. Företagsklimatet har förbättrats. Osäker energiförsörjning, dålig infrastruktur samt en svag rättsstat och bristfällig efterlevnad av avtal har emellertid fortsatt att hämma den ekonomiska utvecklingen.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Albanien gjort ytterligare framsteg mot att upprätta en fungerande marknadsekonomi. Fortsatta strukturreformer och omfattande investeringar i infrastruktur och utbildning behövs för att ekonomin ska kunna hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU på lång sikt.

Det politiska samförståndet om grunderna för en marknadsorienterad ekonomisk politik och makroekonomisk stabilitet har upprätthållits. Ekonomin har klarat det starka trycket från de ökande livsmedelspriserna i världen bra, och situationen på arbetsmarknaden har förbättrats. Förvaltningen av de offentliga finanserna har förbättrats, vilket har lett till högre skatteintäkter. Privatiseringen av stora statligt ägda företag har gått framåt och förfarandena för företagsregistrering har förenklats väsentligt.

Åtgärder har vidtagits för att förbättra arbetskraftens kompetens och främja investeringar i infrastruktur, och omstruktureringen av företag har gått framåt. Regeringen har intensifierat kampen mot korruption och skattebedrägeri. Den finansiella sektorn är fortfarande sund, och insynen på kreditmarknaden har ökat. Snedvridning av konkurrensen som orsakats av staten är fortfarande av begränsad omfattning.

De makroekonomiska riskerna har emellertid ökat, eftersom underskottet i bytesbalansen blivit större, främst på grund av ökad efterfrågan på energi och import av maskiner. Exporten är fortfarande begränsad och betydligt lägre än importen. På finansieringssidan är kapitalinflödet fortfarande relativt litet. Den försenade konsolideringen av de offentliga finanserna har också bidragit till klyftan mellan det totala sparandet och investeringarna, mot bakgrund av de ökade offentliga investeringarna i infrastruktur. Den ännu inte avslutade omstruktureringen av det förlustbringande statligt ägda kraftbolaget utgör fortfarande en finanspolitisk risk.

Osäker energiförsörjning har fortsatt att hindra den ekonomiska utvecklingen. Ekonomins konkurrenskraft hindras fortfarande av bristen på kvalificerad personal och begränsat kapital, däribland dålig infrastruktur. Sysselsättningen inom jordbrukssektorn är fortfarande oproportionerligt hög. Den stora informella sektorn gynnas av svagheter i skatte- och utgiftspolitiken och genom svag efterlevnad av lagar och bestämmelser, även när det gäller kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Den informella sektorn är fortfarande ett stort problem, eftersom den minskar skatteunderlaget och gör den ekonomiska politiken mindre effektiv.

Albanien har gjort framsteg med att anpassa sin lagstiftning, politik och kapacitet till europeiska standarder och med att genomföra sina handelsåtaganden enligt interimsavtalet. Framstegen har fortsatt på områden som tullar och konkurrensfrågor. På andra områden, såsom energi, transport och immateriella rättigheter, är framstegen fortfarande begränsade. Det krävs fortfarande framsteg i fråga om veterinära och fytosanitära kontroller för att fullt ut kunna dra fördel av handelsmedgivandena i stabiliserings- och associeringsavtalet. Ytterligare ansträngningar behövs för att förbättra den administrativa kapaciteten för de icke handelsrelaterade bestämmelserna i stabiliserings- och associeringsavtalet och för ett effektivt genomförande av lagstiftningen.

Framsteg har gjorts på vissa områden av den inre marknaden , men ytterligare ansträngningar behövs för att fullgöra Albaniens skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Framstegen med antagande av europeiska tekniska standarder och med ackreditering har fortsatt. Vissa förbättringar har skett på områden som metrologi och marknadsövervakning men det krävs ytterligare ansträngningar. Den rättsliga ramen för konsumentskydd har förbättrats. Inga märkbara framsteg kan rapporteras på området etableringsrätt . Vissa begränsningar för liberaliseringen av rörligheten för kapital finns kvar.

Framstegen har fortsatt i fråga om den administrativa kapaciteten inom tullen . Infrastrukturen vid gränsövergångar har förbättrats. Tullintäkterna har fortsatt att öka, samtidigt som tullsänkningar enligt interimsavtalet har genomförts enligt tidsplanen. Strategierna för informationsteknik och utbildning måste emellertid fastställas och det krävs ytterligare förbättringar i infrastrukturen och när det gäller anpassningen till EU-praxis. Det har gjorts framsteg på området beskattning . Intäkterna från inkomstskatt och bolagsskatt har ökat. Skatteuppbörden är emellertid fortsatt låg, särskilt på lokal förvaltningsnivå. Skatteuppbörden, kontrollstrategin och den ytterligare anpassningen till EU:s lagstiftning och praxis måste stärkas ytterligare.

Framstegen har fortsatt på konkurrensområdet . Konkurrensmyndigheten har stärkts ytterligare genom att böter för konkurrensbegränsande verksamhet införts i viktiga sektorer. Den rättsliga ramen överensstämmer i stort sett med gemenskapens regelverk men ytterligare ansträngningar behövs för att genomföra den. Albanien har gjort ytterligare framsteg när det gäller att fullgöra de skyldigheter i stabiliserings- och associeringsavtalet som rör statligt stöd. En förteckningen över stödordningar har upprättats.

Begränsade framsteg kan rapporteras när det gäller offentlig upphandling . Elektroniska upphandlingsförfaranden har införts, men det krävs ytterligare tillnärmning av lagstiftningen, särskilt på områdena koncessioner och den allmännyttiga sektorn. Kapaciteten vid byrån för offentlig upphandling har förbättrats, men måste stärkas ytterligare. Opartiskhet vid granskningsförfarandena måste säkerställas. De nuvarande förfarandena för handläggning av klagomål uppfyller inte internationella normer. Ändringar av tullkodexen när det gäller immateriella rättigheter och en lag om industriell äganderätt har antagits. Efterlevnaden när det gäller immateriella rättigheter uppvisar emellertid fortfarande svagheter och antalet överträdelser som dras inför domstol är få. Kapaciteten vid patentverket och byrån för copyrightfrågor är fortfarande svag. Betydande ytterligare ansträngningar krävs för att fullgöra skyldigheterna enligt interimsavtalet när det gäller immateriella rättigheter.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller tillnärmningen av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken till europeiska standarder. Det har inrättats program för att främja sysselsättning av utsatta grupper. Yrkesinspektionen har stärkts men dess kapacitet att främja arbetstagares rättigheter är begränsad. Normerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är fortfarande bristfälliga. Det har gjorts fortsatta framsteg när det gäller folkhälsan . Vissa framsteg har gjort när det gäller utbildning. Utbildningsbudgeten har fortsatt att växa. Ett nytt centralt digitalt system för antagning till universitetet har införts. Tillträdet har förbättrats för studenter med funktionshinder. Inskrivningen av elever på sekundärskolenivån i landsbygdsområden är emellertid fortfarande låg. Vissa framsteg har gjorts på forskningsområdet , men kapaciteten måste stärka ytterligare.

Framsteg kan rapporteras inom viss sektoriell politik . När det gäller industri och små och medelstora företag har det gjorts framsteg med genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag. Vissa framsteg kan rapporteras på jordbruksområdet, särskilt när det gäller den rättsliga ramen och inrättandet av strukturer för landsbygdsutveckling. Den rättsliga ramen för livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor har förbättrats, men överensstämmer fortfarande dåligt med EU:s normer, och det behövs ytterligare ansträngningar för att stärka den institutionella kapaciteten. Det har gjorts vissa framsteg på fiskeriområdet när det gäller inspektioner och kontroller samt internationellt samarbete. Efterlevnaden och genomförandet av lagstiftningen måste ägnas ytterligare uppmärksamhet.

När det gäller miljön har den övergripande lagstiftningen förbättrats, men genomförandet och efterlevnaden släpar efter. Den administrativa kapaciteten för utformning och efterlevnad av miljöpolitiken måste stärkas.

Vissa framsteg kan rapporteras på transportområdet . Albanien fortsätter att aktivt delta i transportobservationsorganet för sydöstra Europa ( South East Europe Transport Observatory ). Det behövs emellertid fortfarande väsentliga förbättringar inom alla transportsektorer.

Det har gjorts begränsade framsteg inom energisektorn . Albanien har gjort framsteg med att genomföra EU-lagstiftningen enligt sina åtaganden inom ramen för energigemenskapen. Framstegen med omstruktureringen av elbolaget har fortsatt och ansträngningar görs för att förbättra dess ekonomiska situation. Energisektorn befinner sig emellertid fortfarande i ett kritiskt läge. Energiförsörjningen är inte tryggad eftersom produktionskapaciteten inte räcker för den inhemska efterfrågan, och den begränsade sammanlänkningskapaciteten fortsätter att lägga hinder i vägen för import.

Vissa framsteg kan rapporteras när det gäller informationssamhället och medierna . Ny lagstiftning om elektronisk kommunikation och elektroniska signaturer har antagits och liberaliseringen av marknaden har inletts. Regelramen har emellertid ännu inte anpassats till gemenskapens regelverk, och kapaciteten hos tillsynsmyndigheten för telekommunikation är otillräcklig. När det gäller den audiovisuella politiken har radio- och tv-myndighetens kapacitet stärkts, men de tekniska resurserna är fortfarande begränsade. När det gäller finansiell kontroll har en ny budgetlag antagits. Ansvarsskyldigheten för förvaltningsansvariga och den finansiella kontrollen befinner sig emellertid i ett inledande skede. Rimliga framsteg har gjorts när det gäller statistik . Kapaciteten vid Albaniens statistikkontor har förbättrats. Större delen av den statistiska klassificeringen har gjorts och överensstämmer med EU:s standarder. Anpassningen av lagstiftningen har nått relativt långt.

På området rättvisa, frihet och säkerhet har vissa, om än ojämna, framsteg gjorts i de flesta avseenden. Ytterligare förbättringar krävs överlag. Beträffande viseringar håller ett tillförlitligt system för folkbokföring och adressregister på att införas för att förbättra dokumentsäkerheten. Utlänningslagen har antagits. Återtagandeavtalet mellan EG och Albanien har varit i kraft sedan 2006. Avtalet mellan EG och Albanien om viseringslättnader har trätt i kraft och en dialog om viseringsliberalisering har inletts. Biometriska pass som följer EU:s normer måste utfärdas. Viseringsordningen överensstämmer fortfarande inte med EU:s normer.

Gränskontrollen har förbättrats till följd av en ny lag om gränsförvaltning, bättre infrastruktur och samarbete mellan olika organ. Genomförandet av den integrerade gränsförvaltningsstrategin har inletts. Personaltätheten och utbildningen för gränspolisen behöver emellertid förbättras. Det gränsöverskridande samarbetet behöver stärkas. Det har gjorts få framsteg i fråga om asylpolitiken . Översynen av den rättsliga ramen för tillnärmning till EU:s normer har inte slutförts. Genomförandekapaciteten är fortfarande svag och samarbetet mellan olika organ behöver stärkas. Vissa framsteg kan rapporteras på området migration . En central enhet för återvändande och återtagande har inrättats för att övervaka regionala center för återtagande. Migrationskontrollerna vid gränserna är effektivare, men det behövs ytterligare betydande ansträngningar.

Begränsade framsteg har gjorts när det gäller att förhindra penningtvätt . Den rättsliga ramen och samarbetet mellan banker och finansinstitut om penningtvätt har förbättrats. Kapaciteten för konfiskering av tillgångar är emellertid fortfarande låg. Resurserna för utredningar, samarbetet mellan organ och förmågan att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser måste emellertid förbättras ytterligare.

Begränsade framsteg kan rapporteras i kampen mot narkotika , och olaglig narkotikahandel är fortfarande ett allvarligt problem. Åtal för narkotikabrott har ökat. Bättre infrastrukturer för förvaring av narkotika som beslagtas före rättegång har byggts. Det krävs emellertid stor beslutsamhet för att nå resultat på det här området samtidigt som metoder och utrustning för att upptäcka narkotika vid gränserna måste förbättras.

Framstegen har fortsatt när det gäller polisarbetet i och med genomförandet av den nya polislagen. Genomförandet av det strategiska avtalet med Europol och av polissamarbetskonventionen för Sydösteuropa har inletts. Förvaltningen, bemanningen, utbildningen och de interna kontrollstrukturerna inom polisväsendet måste emellertid stärkas ytterligare. Det behövs ytterligare ansträngningar för att ta fram tillförlitlig brottsstatistik.

Begränsade framsteg kan rapporteras i kampen mot organiserad brottslighet som fortfarande är ett allvarligt problem och påverkar rättsstaten och företagsklimatet. En nationell strategi för att bekämpa organiserad brottslighet har antagits. Den rättsliga ramen har förbättrats. Samarbetet med Interpol har förbättrats och lett till att ett antal internationella häktningsorder har kunnat verkställas. Ansträngningarna för att bekämpa organiserad brottslighet undergrävs emellertid av korruption och dåligt vittnesskydd. Samarbetssvårigheter mellan polis och åklagare har fortsatt att göra utredningarna mindre effektiva.

En strategi för att bekämpa människohandel har antagits. Mycket återstår att göra, särskilt när det gäller att skydda offer för människohandel. Större politisk vilja och bättre samordning krävs för genomförandet av strategin mot människohandel, särskilt när det gäller skyddet av offer för människohandel. Albanien är fortfarande ett betydande ursprungsland för människohandel, både när det gäller sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn och tvångsarbete. Handeln med kvinnor och barn inom landet ökar.

Goda framsteg kan rapporteras när det gäller skydd av personuppgifter . Den rättsliga ramen har införts och en oberoende datatillsynsmyndighet har utnämnts. För att den ska kunna genomföra sina uppgifter på ett korrekt sätt behöver den emellertid tillräckliga resurser.

Bosnien och Hercegovina

Bosnien och Hercegovina har gjort begränsade framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna enligt det europeiska partnerskapet. Efter framsteg på de fyra huvudområden som kommissionen och rådet fastställde 2005[8] undertecknades stabiliserings- och associeringsavtalet i juni 2008. Bristen på enighet om huvuddragen när det gäller uppbyggnaden av staten, ofta förekommande angrepp mot fredsavtalet från Dayton/Paris och provocerande retorik har emellertid haft en negativ inverkan på hur institutionerna fungerat och bromsat upp reformtakten. Att de politiska ledarna har en gemensam vision om vilken väg landet ska gå och om viktiga EU-relaterade reformer, och att de kan tala med en röst om EU och i internationella frågor är avgörande förutsättningar för landets fortsatta framsteg i riktning mot EU-medlemskap. Bosnien och Hercegovina måste också ytterligare bygga upp sin administrativa kapacitet, särskilt på statlig nivå, och intensifiera kampen mot korruption.

När det gäller demokrati och rättsstaten har det gjorts begränsade framsteg mot att skapa mer funktionella och effektiva statliga strukturer men inga framsteg när det gäller konstitutionella reformer. Bosnien och Hercegovinas styre kännetecknas fortfarande av en internationell närvaro. En förutsättning för att den höge representantens kansli ska stängas är att Bosnien och Hercegovina gör framsteg med att uppfylla särskilda krav[9].

De lokala valen i oktober 2008 hölls i enlighet med internationella normer. Det har gjorts vissa framsteg med att förbättra effektiviteten i Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling. Under det första halvåret 2008 antog församlingen flera viktiga lagar på grundval av det europeiska partnerskapet, men arbetet i församlingen har påverkats negativt av det politiska klimatet, systematisk röstning efter etnisk tillhörighet och otillräckliga administrativa resurser. När det gäller regeringen på statlig nivå bidrog samförståndet om den europeiska integrationen till att föra lagstiftningsarbetet framåt fram till våren 2008. Reformerna har emellertid mattats av under de senaste månaderna. Interna spänningar och ett splittrat och dåligt samordnat beslutsfattande mellan staten och entiteterna utgör fortfarande de största hindren för att regeringen på statlig nivå ska kunna arbeta effektivt. Bristen på politisk vilja och kapacitetsproblem i regeringen och parlamentet fortsätter att fördröja antagandet av lagstiftning. Direktoratet för europeisk integration har fortsatt att spela en viktig roll för att främja den europeiska integrationen men har påverkats negativt av begränsade personalresurser och det komplicerade politiska klimatet. Det faktum att det inte gjorts någon folk- och bostadsräkning på senare tid hindrar allvarligt den politiska planeringen i hela Bosnien och Hercegovina.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller den offentliga förvaltningen , men det krävs ytterligare ansträngningar. Samordningskontoret för reformen av den offentliga förvaltningen har stärkts. Strategin för reform av den offentliga förvaltningen, som är en av huvudprioriteringarna i det europeiska partnerskapet, håller på att genomföras. Reformfonden för den offentliga förvaltningen har tagits i bruk. Samordningen mellan de offentliga myndigheterna på statlig nivå och entitetsnivå har förbättrats och de har deltagit gemensamt i flera omfattande utbildningsprogram. Det krävs emellertid oförminskade ansträngningar för att förhindra politisk inblandning, begränsa den etniska identitetens betydelse vid tillsättningar och för att inrätta en professionell och effektiv offentlig förvaltning som bygger på meriter och kompetens. Framstegen med att utarbeta lagen om statlig egendom, vilket är en förutsättning för att den höge representantens kansli ska kunna stängas, har gått mycket långsamt. Utnämningen av fyra statliga ombudsmän och överföringen av ombudsmännens kompetens till statlig nivå har försenats.

Bosnien och Hercegovina har fortsatt att göra framsteg med att förbättra rättsväsendet. En nationell strategi för utveckling av rättsväsendet har antagits. Den syftar till att ytterligare stärka rättsväsendets oberoende, ansvarighet, effektivitet, professionalism och harmonisering. Det höga domar- och åklagarrådet har fortsatt sina ansträngningar för att förbättra läget inom domstolsväsendet. Splittringen av rättsväsendet och de komplexa rättsliga ramarna fortsätter emellertid att hämma arbetet inom domstolsväsendet. Problem kvarstår när det gäller lagföring av organiserad brottslighet och krigsförbrytelser i entiteterna och kantonerna. Rättsväsendets oberoende, ansvarighet och effektivitet måste stärkas ytterligare. Republika Srpskas regering har protesterat mot att de rättsliga organen på statlig nivå har behörighet och befogenheter att agera fritt i Republika Srpska, vilket ger anledning till oro.

Bosnien och Hercegovina har gjort få framsteg när det gäller kampen mot korruption som fortfarande är utbredd och utgör ett allvarligt problem. Den nationella strategin mot korruption genomförs inte korrekt. Fällande domar i korruptionsmål är fortfarande mycket få. Öppenhet och insyn i den offentliga förvaltningens verksamhet hindras av politisk press på offentliga externa revisionsenheter och enheter för korruptionsövervakning. Bosnien och Hercegovina behöver öka engagemanget och vidta beslutsamma åtgärder mot korruption.

Det har gjorts begränsade framsteg i fråga om mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter . Bosnien och Hercegovina har ratificerat alla viktiga FN-konventioner och internationella konventioner om mänskliga rättigheter, däribland den reviderade europeiska sociala stadgan i juli 2008. Genomförandet av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter måste emellertid förbättras. I flera fall har beslut som fattats av kommissionen för mänskliga rättigheter vid Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol inte verkställts korrekt.

Det har gjorts vissa framsteg när det gäller medborgerliga och politiska rättigheter. Åtgärder har vidtagits för att stödja utvecklingen av det civila samhället . Inrättandet av nämnden för det civila samhället är en positiv utveckling, även om det civila samhällets organisationer överlag fortfarande är svaga, och deras deltagande i beslutsfattandet måste stärkas ytterligare. De medel som behövs för att bygga ett fängelse på statlig nivå har säkrats. Det saknas emellertid fortfarande ett enhetligt tillvägagångssätt mellan staten och entiteterna när det gäller straffrättsliga påföljder. Misshandel av fängslade och häktade utgör fortfarande ett problem. Lagföring av förövarna är fortfarande få. Tillgång till rättslig prövning i civil- och straffrättsliga mål utgör fortfarande ett problem, och likhet inför lagen garanteras inte alltid.

I både statens och entiteternas författningar föreskrivs medie- och yttrandefrihet , mötes- och föreningsfrihet samt religionsfrihet . Det har emellertid gjorts få ytterligare framsteg på dessa områden och genomförandet av den befintliga lagstiftningen måste förbättras. Federationens lagstiftning om radio och tv i allmänhetens tjänst har antagits, även om den ännu inte är fullständigt harmoniserad med relevant lagstiftning på statlig nivå. All lagstiftning om radio och tv måste genomföras korrekt så att denna huvudprioritering i det europeiska partnerskapet uppnås. Det har gjorts försök att hålla inne ekonomiska resurser från systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst. Det har förekommit ytterligare fall av fysiskt våld mot journalister och utgivare.

Framstegen har varit begränsade i fråga om ekonomiska och sociala rättigheter . Det krävs oförminskade ansträngningar för att skydda kvinnor mot alla former av våld. Fastän en handlingsplan för barn har införts återstår problem när det gäller hälsofrågor, socialt skydd, skolgång samt våld i hemmet riktat mot barn. Brister i sociala välfärdssystem får negativa följder för villkoren för utsatta grupper, däribland psykiskt sjuka. Ratificeringen av den reviderade europeiska sociala stadgan är ett framsteg, men landets komplicerade förvaltningssystem och splittrade lagstiftning fortsätter att hämma den sociala dialogen i landet. Framstegen har fortsatt på områdena äganderätt och reformen av markförvaltning. Mandatet för kommissionen för handläggning av egendomsanspråk från fördrivna personer och flyktingar har utvidgats till att handlägga olösta fall som gäller återbördande av egendom. Bosnien och Hercegovinas rättsliga ram innehåller bestämmelser för att skydda ekonomiska och sociala rättigheter men genomförandet är överlag dåligt.

Vissa framsteg har gjorts när det gäller kulturella rättigheter och minoriteters rättigheter . Det statliga rådet för nationella minoriteter har inrättats, och ett nationellt minoritetsråd har börjat sin verksamhet i Republika Srpska. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att förbättra genomförandet av lagen om nationella minoriteter och författningen på statlig nivå måste ändras så att minoriteter får tillträde till alla politiska poster. Det faktum att skolor grupperar barn efter etniskt ursprung är fortfarande ett problem. Bosnien och Hercegovina deltar i Decenniet för romsk integration 2005–2015. En handlingsplan för bostäder, hälso- och sjukvård och sysselsättning för romer liksom en samordningsmekanism har införts. Den romska minoriteten lever emellertid fortfarande under mycket svåra förhållanden. De utsätts för diskriminering och har dålig tillgång till utbildning, socialt skydd, hälso- och sjukvård, bostäder och sysselsättning. Det faktum att alla inte är folkbokförda hindrar dem fortfarande från att omfattas av grundläggande sociala och ekonomiska rättigheter.

För flyktingar och internflyktingar har ytterligare förbättringar noterats när det gäller säkerhetssituationen, men få framsteg har uppnåtts när det gäller att förbättra den socioekonomiska integrationen av dem som har återvänt.

I fråga om regionala frågor och internationella förpliktelser har Bosnien och Hercegovina fortsatt att aktivt delta i regionala samarbetsinitiativ, däribland i det regionala samarbetsrådet vars huvudkontor inrättades i Sarajevo i februari 2008 och i Cefta. Bosnien och Hercegovina har fortsatt sitt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien på ett tillfredsställande sätt, vilket är en huvudprioritering i det europeiska partnerskapet. När det gäller Internationella brottmålsdomstolen överensstämmer det bilaterala avtalet om immunitet med Förenta staterna inte med EU:s gemensamma ståndpunkt och principer. Bosnien och Hercegovina omfattas fortfarande av ett övervakningsförfarande när det gäller skyldigheterna och åtagandena i samband med landets medlemskap i Europarådet.

På det hela taget är Bosnien och Hercegovinas förbindelser med grannländerna goda, men det har endast gjorts mycket få framsteg när det gäller att lösa de återstående problemen, däribland handels- och gränsrelaterade frågor med Kroatien och Serbien.

Bosnien och Hercegovinas ekonomi har fortsatt att expandera i snabb takt. Den makroekonomiska stabiliteten har försvagats till följd av ökande underskott i bytesbalansen, högre inflation och expansiv finanspolitik. Den fortsatt mycket höga arbetslösheten och det låga arbetsmarknadsdeltagandet är fortfarande ett stort bekymmer liksom att reformarbetet skiljer sig åt mellan entiteterna.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Bosnien och Hercegovina gjort vissa ojämna framsteg mot att bli en fungerande marknadsekonomi. Ytterligare betydande reformansträngningar måste genomföras med beslutsamhet för att Bosnien och Hercegovina på lång sikt ska kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna i EU.

Vissa framsteg har gjorts med att uppnå enighet om grunden för den ekonomiska politiken, och samarbetet mellan entiteterna när det gäller den ekonomiska politiken har förbättrats. Ett åtagande om att förbättra samordningen av skatter har gjorts i och med att lagen om det nationella skatterådet antagits och att skatterådet började sin verksamhet enligt den nya lagen i början av september. En överenskommelse har nåtts om fördelningen av indirekta skatter. Sedelfondssystemet har fortsatt att fungera smidigt och den ekonomiska stabiliteten har i stort sett upprätthållits trots volatiliteten på världsmarknaderna och den stora ökningen av inhemsk utlåning. Vissa arbetsmarknadsindikatorer har förbättrats. De höga bolags- och inkomstskattesatserna i federationen har sänkts och lagstiftningsmässiga åtgärder har vidtagits för att undvika dubbelbeskattning i landet.

Företagsklimatet har förbättrats något på områdena företagsregistrering, konkursförfaranden och fastighetsregistrering. Sektorn för små och medelstora företag gynnas av bättre tillgång till finansiering. De utländska direktinvesteringarna ökade stort 2007 som en följd av de omfattande privatiseringarna i Republika Srpska och täckte fullständigt underskottet i bytesbalansen. Takten i upprustningen av fysiskt kapital har ökat och gynnas också av de snabbt ökande offentliga investeringarna i Republika Srpska.

Avmattningen i de offentliga finanserna, som började 2006, fortsatte 2007 och 2008. I federationen har de finanspolitiska riskerna ökat på grund av omfattande åtaganden i fråga om sociala utgifter trots minskande budgetintäkter. Dessutom har man lättat på lönepolitiken för den offentliga sektorn på alla nivåer genom löneökningar och indexeringsmekanismer som försvagar hållbarheten i de offentliga finanserna och den privata sektorns konkurrenskraft. Omstrukturering och likvidation av statligt ägda företag har gått långsamt med bara marginella framsteg när det gäller privatisering i federationen. Arbetslösheten är fortsatt mycket hög.

Omställningen i produktionsstrukturen till verksamheter med högre förädlingsvärde går fortfarande långsamt. Låg produktionskapacitet och strukturell stelhet – höga sociala avgifter, skeva lönesättningsmekanismer, höga och bristfälligt målinriktade sociala transfereringar och låg rörlighet för arbetskraften – hindrar att arbetstillfällen skapas. Administrativ ineffektivitet inverkar fortfarande på företagsklimatet. Den stora informella sektorn gynnas av brister i regelramen, olämplig skatte- och utgiftspolitik och svag efterlevnad av lagar och bestämmelser, även när det gäller kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Detta är fortfarande ett stort problem, eftersom det minskar skatteunderlaget och effekterna av den ekonomiska politiken.

Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg när det gäller att anpassa sin lagstiftning och sin politik till europeiska standarder . Genomförandet av tullrelaterade bestämmelser efter det att interimsavtalet trädde i kraft den 1 juli 2008 har i allmänhet varit tillfredsställande. Bosnien och Hercegovinas administrativa kapacitet måste emellertid stärkas och landet måste förbättra genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet.

Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg i arbetet med att genomföra prioriteringarna i det europeiska partnerskapet på områden som rör den inre marknaden . I fråga om fri rörlighet för varor har begränsade framsteg gjorts på områdena standardisering, certifiering och marknadsövervakning. Fortsatta ansträngningar är nödvändiga för att anpassa den rättsliga ramen till EU-lagstiftningen på det här området och utveckla den administrativa kapacitet som krävs. Lagen om farmaceutiska och medicintekniska produkter har antagits vilket kommer att bidra till att det skapas en gemensam inre marknad i Bosnien och Hercegovina inom denna sektor. Rådet för konsumentskydd är nu fullt fungerande.

Begränsade framsteg har gjorts i fråga om tjänster, etableringsrätt och bolagsrätt . Det har gjorts framsteg med företagsregistrering. Det har emellertid inte gjorts några framsteg mot att inrätta ett enda tillsynsorgan för banksektorn på statlig nivå och anta lagstiftning på statlig nivå om leasing och obligationer.

Ingen ytterligare utveckling har skett på området fri rörlighet för kapital , men Bosnien och Hercegovinas förberedelser på detta område har kommit en bit på väg. Det har gjorts framsteg på tullområdet, både när det gäller anpassning av lagstiftningen och den administrativa kapaciteten. Strategier för tullområdet – särskilt för utbildning, informationsteknik och andra områden – måste nu fastställas. Det har också gjorts framsteg i arbetet med att uppnå prioriteringarna enligt det europeiska partnerskapet när det gäller beskattning. Ett nationellt skatteråd invigdes i september 2008. Uppbörden av mervärdesskatt har förbättrats till följd av att den ekonomiska aktiviteten ökar och allt fler registreras för mervärdesskatt.

När det gäller konkurrens har Bosnien och Hercegovina gjort vissa framsteg i fråga om kontroll av konkurrensbegränsande samverkan. Konkurrensrådet har ökat sin verksamhet, även om det inte har skett någon ytterligare anpassning av lagstiftningen till gemenskapens regelverk. Inga framsteg har gjorts på området statligt stöd, och lagstiftningen för och inrättandet av en verksamhetsmässigt oberoende myndighet för övervakning av statligt stöd har inte slutförts. Endast begränsade framsteg har gjorts på området offentlig upphandling . Det kan ännu inte garanteras att förfarandena för offentlig upphandling genomförs korrekt i hela landet. Få framsteg har gjorts när det gäller efterlevnaden av lagstiftningen om immateriella rättigheter . Den rättsliga ramen är ofullständig och genomförandekapaciteten måste stärkas.

Begränsade framsteg har gjorts i fråga om socialpolitiken och sysselsättningspolitiken . Samordningen och den strategiska planeringen har förbättrats inom den offentliga hälso- och sjukvården. Det har inrättats en konferens för hälsovårdsministrar som håller regelbundna möten. Vissa åtgärder har vidtagits för att genomföra WHO:s ramkonvention, även om genomförandet måste förbättras. Både lagstiftningen och politiken för sociala frågor och sysselsättning är emellertid fortfarande mycket splittrade. Landets institutionella struktur fortsätter att allvarligt hindra utvecklingen av de nödvändiga samordningsförfarandena.

Vissa framsteg har gjorts i fråga om anpassningen till europeiska standarder när det gäller utbildning . Samordningen mellan fjorton utbildningsministerier i landet har förbättrats något till följd av att man inrättat en ministerkonferens. En lag om yrkesutbildning har antagits på statlig nivå. Bosnien och Hercegovina har också vidtagit ytterligare åtgärder för att genomföra Bolognareformen. Harmoniseringen av lagstiftningen på entitets- och kantonnivå har emellertid inte slutförts och genomförandet är ojämnt över hela landet . När det gäller forskning har förfarandet för att ansluta landet till sjunde ramprogrammet för forskning inletts vilket bör leda till ökade forskningsmöjligheter med EU-partner. Det krävs emellertid fortfarande betydande ansträngningar för att öka forskningskapaciteten i landet.

Bosnien och Hercegovina har kommit förhållandevis långt i sina förberedelser för att ansluta sig till WTO , men landet måste öka sina ansträngningar för att uppnå sitt eget mål om en snar anslutning.

När det gäller den sektoriella politiken har Bosnien och Hercegovina gjort vissa framsteg med att införa europeiska standarder på flera områden. Framstegen har varit begränsade på området industri och små och medelstora företag . Ingen landsomfattande strategi för små och medelstora företag har antagits. Strategin för industripolitiken har inte heller antagits.

Vissa framsteg har gjorts med tillnärmningen till EU:s politik på området jordbruk och fiske. Lagen på statlig nivå om jordbruk, livsmedel och landsbygdsutveckling har antagits. Det har emellertid inte gjorts framsteg med att inrätta jordbruksministeriet på statlig nivå. Utarbetande av en övergripande strategi för jordbruket har försenats. Begränsade framsteg har gjorts på området livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor. Problem kvarstår emellertid på grund av otillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser och dålig samordning mellan statens och entiteternas tjänstegrenar. Bosnien och Hercegovinas förberedelser på miljöområdet befinner sig ännu på ett tidigt stadium. Det har ännu inte antagits någon miljölag på statlig nivå som kan tjäna som ram för ett landsomfattande harmoniserat miljöskydd, och den statliga miljöbyrån har inte inrättats.

Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg inom transportsektorn, både med att stärka landets institutionella struktur och anpassa regelramen. Det har gjorts framsteg med utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet, men det krävs fortfarande omfattande reformer och anpassning när det gäller järnvägar. Landet fortsätter att aktivt delta i transportobservationsorganet för sydöstra Europa ( South East Europe Transport Observatory ). Marknaden för kommersiella lufttrafikföretag har öppnats efter ratificeringen av avtalet om ett gemensamt europeiskt luftrum. Avtalet måste emellertid tillämpas konsekvent. Ytterligare ansträngningar behövs för att slutföra omvandlingen av den institutionella strukturen och säkerställa att villkoren för en öppning av marknaden för samtliga transportsätt är uppfyllda.

Begränsade framsteg har gjorts på energiområdet . Såsom part i fördraget om energigemenskapen måste Bosnien och Hercegovina genomföra relevanta delar av EU:s energilagstiftning, men landet ligger betydligt efter på en rad energirelaterade områden. Särskilt reformerna av gassektorn har försenats. Inom elektricitetssektorn har överföringsverksamheten delats upp, och den oberoende systemoperatören (ISO) och överföringsföretaget (Transco) har inrättats. Utvecklingen när det gäller Transco, särskilt Republika Srpskas förslag om att dela upp företaget efter entitetsgränserna, har gjort att de framsteg som uppnåtts inom elektricitetssektorn är i farozonen. Ingen övergripande energistrategi har utarbetats.

Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg på områdena informationssamhället och medierna . I och med att federationens lag om radio och tv i allmänhetens tjänst har antagits är den rättsliga ramen på detta område fullbordad i Bosnien och Hercegovina även om det fortfarande krävs viss anpassning till den relevanta lagstiftningen på statlig nivå. Oberoendet för tillsynsorganet i kommunikationsfrågor har satts ytterligare på prov genom nya lönebestämmelser för personalen och svårigheter med att utnämna en generaldirektör. Inga framsteg har gjorts när det gäller upprättandet av ett informationsorgan på statlig nivå. Vissa begränsade framsteg har gjorts när det gäller finansiell kontroll .

Vissa framsteg har gjorts på området statistik . Samarbetsavtalet mellan landets statistiska institut på statlig nivå och entitetsnivå har inte genomförts till fullo. På grund av politiska meningsskiljaktigheter har beslut om en folk- och bostadsräkning 2011 ännu inte fattats.. Betydande ansträngningar behövs för att upprätta ett effektivt statistiskt system i Bosnien och Hercegovina som är förenligt med EU:s lagstiftning.

På området rättvisa, frihet och säkerhet har vissa framsteg gjorts när det gäller visering , gränsförvaltning, asyl och migration . Det krävs emellertid fortsatta ansträngningar för att uppnå ytterligare förbättringar på alla dessa områden. Avtalet mellan EG och Bosnien och Hercegovina om förenklade viseringsförfaranden trädde i kraft i januari 2008. En dialog med Europeiska kommissionen om liberalisering av viseringsbestämmelserna har inletts. Ytterligare åtgärder har vidtagits för att införa biometriska pass. Ytterligare förbättringar av systemet för att skydda medborgarnas identitet (CIPS – citizen identification protection system ) krävs emellertid, bland annat en säker och effektiv förvaltning av systemet. En ny strategi för integrerad gränsförvaltning har antagits. En statlig gränsförvaltningskommitté med ansvar för samordningen och genomförandet av strategin inrättades i juli 2008. Ytterligare insatser krävs nu för att förbättra samarbetet mellan de olika myndigheterna vid gränserna. Ytterligare framsteg har gjorts när det gäller att upprätta ett fungerande asylsystem. Vissa framsteg har gjort när det gäller migration. En tillfällig mottagningsenhet för irreguljära migranter öppnades i maj men den nya migrationsstrategin har ännu inte antagits. Bosnien och Hercegovina har genomfört avtalet med Europeiska gemenskapen om återtagande, vilket trädde i kraft i januari 2008, på ett tillfredsställande sätt.

Begränsade framsteg har gjorts när det gäller att förhindra penningtvätt . Samarbetet på internationell nivå har förbättrats och Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott samt finansiering av terrorism har trätt i kraft. Den nationella lagstiftningen måste emellertid harmoniseras med konventionen. Dessutom har finansunderrättelseenheten inom det statliga informations- och skyddsorganet inte fått tillräcklig förstärkning av personal. Ökade ansträngningar behövs för att stärka den administrativa kapaciteten för att förhindra penningtvätt. Vissa åtgärder har vidtagits i kampen mot narkotika, och narkotikakommissionen har inrättats. Bosnien och Hercegovina har emellertid inte antagit någon strategi för narkotikabekämpning eller motsvarande handlingsplan. Olaglig narkotikahandel är fortfarande ett allvarligt problem som kräver oförminskade ansträngningar.

Framsteg har gjorts i fråga om polisens verksamhet. Antagandet av relevant polislagstiftning, enligt vilken sju nya organ ska inrättas på statlig nivå, är ett positivt tecken. Dessa lagar måste nu genomföras omedelbart och direktörerna för de nya organen utnämnas. Vissa åtgärder har vidtagits för att underlätta arbetet för det statliga informations- och skyddsorganet. Bosnien och Hercegovinas poliskår är emellertid fortfarande splittrad och kompetensen är fortfarande spridd när det gäller kommunikationssystem, databaser, datorbaserade undersökningar, system för brottsanalys och kriminalteknik.

Bosnien och Hercegovina har gjort begränsade framsteg när det gäller kampen mot organiserad brottslighet som fortfarande ger anledning till allvarlig oro och påverkar rättsstaten och företagsklimatet. Strategin för att bekämpa organiserad brottslighet har inte genomförts i tillräcklig utsträckning. Den rättsliga ramen har införts, men genomförandet av lagstiftningen måste förbättras. 2006 års strategi för terroristbekämpning har inte följts upp tillräckligt. Bosnien och Hercegovina har antagit en ny nationell handl