Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en rad riktlinjer, innefattande identifiering av projekt av gemensamt intresse för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)", och - "Förslag till rådets beslut om antagandet av en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)" () (98/C 214/09)

Den 30 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 129d i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 april 1998. Föredragande var José Bento Gonçalves.

Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 119 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster.

1. Allmänna kommentarer

1.1. Utvärdering av IDA I

1.1.1. Förslagen till Europaparlamentets och rådets beslut som behandlas i detta yttrande föregås av kommissionens meddelande om utvärdering av IDA-programmet, där man framhåller de svårigheter som programmet ställdes inför under genomförandeskedet beroende på att den snabba tekniska utvecklingen gav upphov till stora förändringar inom informationstekniken och till nya verktyg. I och med Internet har processen påskyndats ytterligare och nu krävs andra strategier med tanke på den mängd nya produkter och tjänster på marknaden som den astronomiska ökningen av användandet av detta nya datakommunikationsmedel lett till. Detta kräver en nyorientering av strategierna vilket IDA II ägnas åt.

1.1.2. Den halvtida utvärderingen av det nuvarande IDA-programmet, enligt artikel 6 i rådets beslut, genomfördes av kommissionen under medverkan av oberoende expertis. Utvärderingen innehåller värdefulla uppgifter om programmets mål, strategier och genomförande.

1.1.3. Av utvärderingen framgår att IDA-programmets första etapp har varit av stort värde och inlett och stimulerat utvecklingen av transeuropeiska telematiska system och administrativt samarbete mellan medlemsstaternas förvaltningar och EU-institutioner. Programmet har också lett till att förvaltningarna blivit medvetna om vikten och behovet av dessa nätverk och program och deras driftskompatibilitet.

1.2. Genomförda telematiktillämpningar

1.2.1. Telematiktillämpningar har använts inom följande särskilda områden: tull och skatter, fiske, jordbruk, socialförsäkring, offentlig upphandling, folkhälsa, statistik, handelspolitik, konkurrenspolitik och kultur.

2. Allmänna kommentarer om IDA II

2.1. IDA I har fungerat och utvecklats i en miljö av ständiga förändringar, vilket tillsammans med det ovillkorliga behovet hos förvaltningar i Europa att tillgodogöra sig ny teknik för att påskynda genomförandet av den inre marknaden ligger till grund för den nya etappen (IDA II). Användandet av Internetrelaterad teknik kommer att göra det avsevärt mycket lättare att inrätta telematiknät för en global sammankoppling.

2.2. Kommissionens förslag om IDA-programmets andra etapp syftar till att förse förvaltningarna med tekniskt stöd för att a) göra gemenskapens beslutsprocess mer flexibel, b) se till att gemenskapspolitiken och gemenskapsåtgärderna blir effektivare och till större nytta för allmänheten och industrin.

2.3. För att åstadkomma detta kommer nationella förvaltningar och gemenskapsförvaltningar att samverka för att upprätta telematiknät med högsta driftskompatibilitet, inte bara inom varje förvaltningssektor utan också mellan olika sektorer och med den privata sektorn. Erbjudandet av tjänster kommer att baseras på marknadsinriktade strategier vars syfte är att uppnå högre kostnadseffektivitet, att förenkla nätverksarkitekturen och förbättra dess förutsättningar att kunna anpassas till den teknologiska utvecklingen.

2.4. De som ansvarar för gemenskapens politik kommer sålunda att kunna använda IDA-nätet i sin verksamhet och se att deras uppdrag underlättas avsevärt, samtidigt som effektiviteten och servicen förbättras.

2.5. De teknologiska framstegen underlättar förvisso inrättandet av telematiska nät men medför andra problem som säkerhetsaspekter, rättsliga hinder och kravet på driftskompatibla lösningar som tillgodoser en flerspråkig och mångkulturell miljö. Detta kräver i sin tur en övergripande samordning och en dialog mellan förvaltningarna både på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

2.6. Riktlinjerna för IDA I kommer i det stora hela att behållas. ESK har redan framfört sina synpunkter på dessa i sitt yttrande 709/93 ().

2.6.1. Den nya etappen (IDA II) kommer att få följande inriktning:

- Utveckling av nätverksinfrastrukturer, inbegripet att ta fram och förverkliga ett utbud av allmänna tjänster, genom att utnyttja de produkter och tjänster som finns på marknaden i syfte att stödja olika förvaltningssektorer.

- Förenkling av IDA-nätverkens uppbyggnad så att de blir billigare, smidigare och mer driftskompatibla.

- IDA-nätets utvecklingskapacitet måste ha utrymme för eventuella anpassningsbehov och förvaltningarnas krav för att harmonisera informationen och handhavandet av driftskompatibla system.

2.6.2. För att uppnå ovanstående mål kommer det att bli nödvändigt att standardisera sammanställningen av data, främst inom varje sektor, för att underlätta analys och jämförelse av resultat.

2.6.3. Vad beträffar administrationen av programmet kommer man för IDA II att, på basis av hittills gjorda erfarenheter, låta den skötas av en enda kommitté, vars funktion borde vara utförligare beskriven i förslaget till beslut.

2.6.4. IDA II-programmet kommer att ha en längd av fem år. En sammanställning över projekt som får ett mer regelbundet stöd av programmet kommer att behöva upprättas så att prioriteringar kan göras. Sammanställningen kan ligga till underlag för en kortare lista med projekt av gemensamt intresse som kommer att revideras vart tredje år.

2.6.5. Detta tillvägagångssätt syftar till att uppmuntra industrin till investeringar och till att främja partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn.

2.6.6. Det är nödvändigt att tydligare ange vilka kriterier som projekten skall uppfylla för att berättigas till stöd och vilka tidsgränser och villkor som gäller.

2.6.7. Framtida förslag om nya utvecklingsarbeten måste alltid åtföljas av uppgifter om hur driftskostnaderna kommer att täckas.

2.7. Internet och dess reglering

2.7.1. Internets tillväxt och globalisering har förändrat kommunikationslandskapet i hela världen. Internet är utformat så att det på ett enkelt sätt ger en mängd människor en möjlighet att kommunicera som är dynamisk, flexibel och öppen för alla. Däri ligger dess styrka men också dess svaghet. Internet skapades inte för att skydda känslig information eller för att tillhandahålla en hög servicenivå. Det finns inget regelverk för användarna eller för dem som tillhandahåller tjänster.

2.7.2. Slutna "Intranet"

De ovan nämnda omständigheterna talar mot en användning av Internet inom sådana områden där det krävs en höggradig tillförlitlighet, servicekvalitet och säkerhet. Tekniken som Internet bygger på kan dock användas för att på ett effektivt sätt användas i slutna nätverk, så kallade "Intranet". Om de samordnas och utnyttjas på ett ansvarsfullt sätt av användarna ger Intranet förutsättningar för att undanröja de ovannämnda hindren och utgör alltså ur lönsamhetssynpunkt ett möjligt alternativ för genomförande av IDA-nätverk.

2.7.3. Information till allmänheten och företagen

I och med informationssamhällets uppkomst måste förvaltningarna, som medverkar i denna revolution, uppmuntra och underlätta informationsflödet till och från allmänheten och affärslivet. För nätverk inom olika sektorer måste man ta fram breda kommunikationsmodeller snarast möjligt och använda sig av världsomspännande teknologi såsom Internet, samtidigt som man uppmärksammar säkerhetsaspekterna.

3. Politiska, strategiska och juridiska aspekter

3.1. Handlingsplanen för inre marknaden, som kommissionen utarbetat och som lades fram av Europeiska rådet i Amsterdam (), omfattar fyra strategiska mål:

Mål 1 - Att göra reglerna mer effektiva.

Mål 2 - Att hantera de viktigaste orsakerna till snedvridning av konkurrensen.

Mål 3 - Att avskaffa sektoriella hinder för marknadsintegration.

Mål 4 - Att säkerställa att den inre marknaden är till nytta för samtliga medborgare.

3.2. Genom olika åtgärder kan man förverkliga Europeiska unionens fyra rörelsefriheter:

- Fri rörlighet för personer.

- Fri rörlighet för varor.

- Fri rörlighet för tjänster.

- Fri rörlighet för kapital.

3.3. Dessa rättigheter som har givits Europas medborgare och ekonomiska och sociala aktörer kräver att gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna - genom sina förvaltningar - skapar de praktiska och rättsliga förutsättningar som gör det möjligt för oss att fritt och tryggt utnyttja fördelarna av gemenskapen, där rättigheter och skyldigheter så långt möjligt är enhetliga oavsett nationalitet.

3.4. Förutom genomförandet av inre marknaden kommer nya utmaningar där IDA-nätet kommer att vara till stort stöd, nämligen införandet av den gemensamma valutan, unionens utvidgning och reformen av gemenskapsinstitutionerna.

3.5. IDA-programmet i sin helhet utgör ett nyckelinstrument för att förverkliga dessa friheter och måste därför av alla berörda uppfattas som något som inte får misslyckas.

3.6. Bedrägeribekämpning

3.6.1. De telematiska näten är oerhört viktiga i samband med bekämpning av bedrägerier. Den kräver effektivare kommunikation mellan de nationella förvaltningarna och gemenskapens förvaltningar på en nivå som det är omöjligt att uppnå utan de telematiska nätens kapacitet med avseende på utbyte av data. Bedrägeribekämpning är därför en av de prioriterade åtgärderna inom IDA II i enlighet med riktlinjerna i förslaget till beslut. Gemenskapens ekonomiska intressen vid genomförandet av programmet kommer att tillgodoses genom lämpliga åtgärder (redovisas i finansieringsöversikten i kommissionsdokumentet).

3.7. IDA II och säkerheten ()

3.7.1. Ett annat stort problem när det gäller IDA II är säkerheten. Särskilt känsliga aspekter när det gäller offentliga förvaltningar är t.ex. meddelandenas integritet, sekretess, autenticitet och giltighet. Därför måste de allmänna tjänster som kan utnyttjas inom hela IDA-nätet garantera en godtagbar säkerhetsnivå och samtidigt uppfylla kraven på driftskompatibilitet och effektivitet. Dessutom kommer särskilda övergripande åtgärder att genomföras för att utarbeta en modell för den rättsliga och säkerhetsmässiga ramen för datautbyte mellan förvaltningar i unionen, främja dess tillämpning i medlemsstaterna och se till att den tillämpas i gemenskapens egna förvaltningar.

3.8. Budget

Av finansieringsöversikten för IDA II framgår att den totala kostnaden är 71,6 miljoner ecu (för perioden 1998-2000), vilken med tanke på målsättningarna och åtgärderna förefaller vara rimlig.

Det bör påpekas att denna totalkostnad inte inbegriper medlemsstaternas ekonomiska bidrag.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Förslag om transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) (dok. 97/0340 COD)

4.1.1. Artikel 8.1 "TAC"

Lägg till följande text i förslaget:

"Kommittén skall dessutom ha till uppgift att godkänna det årliga arbetsprogrammet och genomförandeplanerna för varje IDA-projekt."

4.1.2. Artikel 11.5

Kommittén föreslår följande lydelse för denna artikel:

"En utvärdering av vart och ett av de övriga sektornäten skall genomföras inom ett år efter att de fullbordats. Utvärderingsresultaten skall rapporteras till medlemsstaterna."

4.2. Förslag om insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet (dok. 97/0341 SYN)

4.2.1. Artikel 3 borde innehålla en punkt som tydligt uttrycker följande tankegång:

"Genomförandet av dessa övergripande insatser och åtgärder skall vara marknadsinriktat i den mening att man köper tjänster framförallt av specialiserade små och medelstora företag och därigenom undviker att investera i infrastruktur, specialteknologi och utveckling av egna lösningar."

4.2.2. Följande tillägg föreslås för artikel 4.2:

(... förvaltningarna) "inklusive tjänsternas kvalitet och tillämpliga driftskompatibilitetskrav som införts till följd av en miljö med flera leverantörer, samtidigt som de tjänster som krävs för sektornätens genomförande, driftsunderhåll och användarsupport tas med i beräkningen."

4.3. Artikel 12.1 "TAC"

4.3.1. Lägg till följande text i förslaget:

"Kommittén skall dessutom ha till uppgift att godkänna det årliga arbetsprogrammet och genomförandeplanerna för varje IDA-projekt."

5. Slutsatser

5.1. Dialog - en grundförutsättning

5.1.1. Att alla de medverkande samarbetar genom att föra en öppen och konstruktiv dialog är en grundförutsättning.

5.2. Samordning

5.2.1. Samordningen och samverkan på gemenskapsnivå och kontakterna med såväl de ansvariga för varje förvaltningsavdelning som med nätoperatörer och företag som tillhandahåller tjänster måste vara effektiv med tanke på detta projekts betydelse för Europeiska unionens framtid.

5.3. Sekretess och skydd av personuppgifter

5.3.1. Att informera om, trygga och uppmärksamma de rättsliga aspekterna med avseende på att garantera sekretess och skydd av personuppgifter är också förutsättningar som helt och hållet måste uppfyllas.

5.4. IDA II skall främja de små och medelstora företagens utveckling, såväl sådana med högteknologisk inriktning som företag inom tjänstesektorn.

5.5. Utbildning och sysselsättningsmöjligheter

5.5.1. En nyckeluppgift för programmet bör vara utbildning av personal som kan sköta nätverkens olika funktioner. Detta innebär fortbildning av berörda tjänstemän och utbildning av ungdomar () inom utbildningsinstitutioner på olika nivåer i alla medlemsstater. Ungdomar som genomgått lämplig utbildning kommer att utgöra ett enormt mervärde i arbetet med att uppnå IDA-programmets målsättningar. Programmet kommer att bli ett nytt sysselsättningsskapande verktyg.

5.6. ESK ser positivt på förslagen om IDA II i KOM(97) 661 slutlig, med förbehåll för de synpunkter och förslag som framförs i detta yttrande, framförallt i slutsatserna.

Bryssel den 29 april 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 54, 21.2.1998, s. 3-12.

() EGT C 249, 13.9.1993.

() KOM(97) 184 slutlig.

() Se yttrande CES 443/98.

() EGT C 129, 27.4.1998.