Särskild rapport EU:s övervakning av 
kreditvärderingsinstitut – 
finns på plats men är ännu 
inte helt  
ändamåls enlig SV 2015  nr 22
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn + 352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3637-1 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/596753 QJ-AB-15-022-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3645-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/01435 QJ-AB-15-022-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3584-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/71897 QJ-AB-15-022-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU:s övervakning av 
kreditvärderingsinstitut  – 
finns på plats men är ännu 
inte helt  
ändamåls enlig 
(i enlighet med artikel 287.4 stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 22
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning IV – under ledning av revisionsrättens ledamot Milan Martin 
Cvikl – som är specialiserad på revision av inkomster, forskningspolitik och inre politik, finansiell och ekonomisk styrning 
och Europeiska unionens institutioner och organ. Revisionen leddes av ledamoten Baudilio Tomé Muguruza, som fick 
stöd av Daniel Costa de Magalhães (kanslichef) och Ignacio García de Parada (attaché), Zacharias Kolias (direktör), Danie -
la Hristova (granskningsledare), Irene Madsen (granskningsledare) och Christian Detry, Adrian Savin och Matthias Blaas 
(revisorer).
Från vänster till höger:  D. Costa de Magalhães,  C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias, D. Hristova 
och A. Savin.
03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
I – XI Sammanfattning
1 – 14 Inledning
2 – 8 Lagstiftningsreformer
9 – 13 De utmärkande dragen i förordningen om kreditvärderingsinstitut
14 Esmas roll
15 – 19 Revisionsmetod
20 – 40 Del I – Registrering och utkantsaktiviteter
20 – 21 Inledning
22 – 34 Esma har förkortat registreringsprocessen men har fortfarande svårt att bedöma vissa kriterier
22 – 24 Esma har goda registreringsförfaranden för kreditvärderingsinstitut
25 – 29 Esma förkortade registreringsprocessen men den är fortfarande krånglig på grund av de lagstadgade 
kraven
30 Hur detaljerat kreditvärderingsinstituten beskrev sina metoder varierade
31 – 34 Esma hade ingen strukturerad metod för att bevaka utkantsaktiviteter
35 – 40 Eurosystemets nuvarande strategi garanterar inte att alla Esma-registrerade 
kreditvärderingsinstitut har likvärdiga villkor
41 – 55 Del II  – Planering och riskhantering
41 – 55 Den riskorienterade planeringsprocessen ger inte fulla garantier för att Esma utnyttjar sina 
resurser på bästa sätt
42 – 50 Riskidentifieringen är heltäckande men svår att spåra
51 – 54 Högriskområden täcks inte alltid tillräckligt
55 Esma har inte tillräckliga resurser för att uppfylla alla stränga lagstadgade krav
04 Innehåll
56 – 89 Del III – Tillsyn
56 – 59 Esmas löpande tillsyn och utredningar
60 – 75 Tillsynsprocessen har utformats och införts men behöver tid att mogna
61 – 62 Esma har lagt en god grund för en ändamålsenlig tillsyn av kreditvärderingsinstitut
63 – 68 Interna riktlinjer och övervakningsverktyg skulle kunna vidareutvecklas som stöd för det löpande tillsynsarbetet
69 – 72 Esma hanterar en mycket stor mängd tillsynsinformation men har inget särskilt it-verktyg för att registrera 
och behandla uppgifterna
73 – 75 Det är svårt att få en beskrivning av hur tillsynskontrollerna genomförs
76 – 89 Verkliga framsteg men ännu inte en tillräcklig täckning på de tematiska områden som vi analyserade
78 – 86 Metoderna övervakades men alla områden täcktes inte och kraven var inte alltid tydliga
87 – 89 Esma har ännu inte granskat vissa typer av intressekonflikter
90 – 108 Del IV  – Upplysningar
90 – 108 Esmas tillsyn av kreditvärderingsinstitutens allmänna upplysningar
92 – 94 Esma kontrollerade regelbundet de enskilda kreditvärderingsinstitutens allmänna upplysningar, men 
gjorde en grundlig bedömning av dem för första gången i slutet av 2014
95 – 99 Öppenhet på marknaden hindras av restriktioner och varierande praxis för offentliggörande bland 
kreditvärderingsinstituten
100 – 104 Det centrala arkivet offentliggör inte tillräckligt med information om kreditvärderingsinstitutens 
kreditvärderingsresultat
105 – 108 Esma offentliggör inte tillräckligt med information för användare av kreditbetyg på sin webbplats
109 – 120 Slutsatser och rekommendationer
110 – 111 Registrering
112 Riskbedömning och planering
113 – 114 Löpande tillsyn och utredningar
115 Metoder
116 Intressekonflikter
117 – 118 Allmänna upplysningar
119 Upplysningar i Cerep
120 Upplysningar på Esmas webbplats
05 Innehåll
 Bilaga I — Esmas organisationsstruktur
 Bilaga II — Revisionsmetod
 Bilaga III  — Viktigaste iakttagelser och rekommendationer i Esmas utredningar
 Bilaga IV — Jämförelse av tillsynsmyndigheternas webbplatser i EU och USA
 Esmas, ECB:s och kommissionens svar
06
 Förkortningar
Cerep : det centrala arkivet
CESR : Europeiska värdepapperstillsynskommittén
ECAF : Eurosystemets ramverk för kreditbedömning
ECAI : externt institut för kreditbedömning
ECB : Europeiska centralbanken
Esma : Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten,
Iosco : Internationella organisationen för värdepapperstillsyn
KVI : kreditvärderingsinstitut
NRSRO : nationellt erkänd statistikvärderingsorganisation
SEC : den amerikanska finansinspektionen
Socrat : tillsynsinstrument för kreditvärderingsinstitut
07
 Sammanfattning
I
Den globala finanskrisen 2008 ledde till att man bör -
jade titta på kreditvärderingsinstitutens roll och vilken 
effekt deras värderingar har på finansmarknaderna. 
Kreditvärderingsinstitutens verksamhet, som vid den 
tiden knappt var reglerad i Europa, fördes upp på EU:s 
lagstiftningsagenda.
II
Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighe -
ten (Esma) inrättades den 1 januari 2011. En av dess 
huvuduppgifter är att reglera de kreditvärderingsinsti -
tut som är registrerade i EU. Esma har därför fått exklu -
siva befogenheter att registrera kreditvärderingsinsti -
tuten, övervaka deras resultat och fatta tillsynsbeslut. 
För närvarande övervakar Esma 23 kreditvärderingsin -
stitut som är registrerade i EU.
III
Har Esma lyckats etablera sig som kreditvärderings -
institutens vakthund i EU? Vår samlade slutsats är att 
Esma på kort tid har lagt en god grund för sin tillsyn av 
kreditvärderingsinstituten i EU. Men det finns fortfa -
rande utrymme för förbättringar.
IV
Esma tog över registreringen av kreditvärderings -
institut från de nationella behöriga myndigheterna 
och lyckades förkorta den genomsnittliga tiden för 
registrering. Men processen är fortfarande komplex 
på grund av det nuvarande regelverket. Trots att 
kreditvärderingsmetoderna ska vara rigorösa, syste -
matiska och konsekventa och ska valideras var Esmas 
dokumentation som granskades med avseende på 
registreringsprocessen främst inriktad på hur rigorösa 
de var. Dessutom är förordningen om kreditvärde -
ringsinstituten otydlig beträffande definitionen av 
metodiska kriterier, vilket gör det extra svårt för 
Esma att tolka och förstå dem på samma sätt som 
kreditvärderingsinstituten.V
Eurosystemets nuvarande regler garanterar inte att 
alla Esma-registrerade kreditvärderingsinstitut har 
likvärdiga villkor. Eurosystemet godtar endast kredit -
betyg som utfärdats av fyra kreditvärderingsinstitut 
som är registrerade hos Esma som externa ratingin -
stitut enligt Eurosystemets ramverk för kreditbedöm -
ning, vilket skapar en tudelad marknadsstruktur och 
försätter små kreditvärderingsinstitut i en ogynnsam 
situation.
VI
Esma har ett väletablerat förfarande för riskidentifie -
ring. Men då det saknades en dokumentationskedja 
var det svårt att förstå varför vissa risker prioriterades 
om. Det saknas också en dokumenterad motivering till 
varför Esma gjorde begränsade utredningar på vissa 
högriskområden.
VII
Esma har lagt en god grund för sin tillsynsmetod, men 
reglerna och riktlinjerna är inte fullständiga. Doku -
mentationen och de interna övervakningsverktygen 
är ganska rudimentära och det gick därför inte alltid 
att spåra det löpande tillsynsarbetet eller de analyser 
och slutsatser som härrör från det. Dokumentationen 
av vissa mellanliggande steg i undersökningarna var 
också ofullständig.
VIII
Vi granskade Esmas tillsyn på två områden: bedöm -
ningen av metoder och potentiella intressekonflikter. 
Esma bedömde ett antal tillhörande aspekter utifrån 
regleringskriterierna under det löpande tillsynsar -
betet och de löpande utredningarna. Men Esmas 
tillsynsverksamhet är ännu inte heltäckande, och det 
finns fortfarande områden som skulle kunna granskas 
mer ingående i framtiden.
Sammanfattning 08
IX
Det är särskilt viktigt att upplysningar offentliggörs 
eftersom det gör att potentiella investerare kan göra 
en egen analys innan de beslutar om de ska lita på 
kreditbetygen eller inte. Esma granskade kreditvärde -
ringsinstitutens allmänna upplysningar som en del av 
det löpande tillsynsarbetet. En grundlig bedömning 
bland kreditvärderingsinstituten inleddes i slutet av 
2014.
X
Esmas centrala online-arkiv (Cerep) har ingen mot -
svarighet i andra behöriga jurisdiktioner. Via denna 
databas lämnar Esma harmoniserad och lättillgäng -
lig information om alla registrerade och certifierade 
kreditvärderingsinstituts värderingsresultat. Men vi är 
osäkra på om den sammanfattande statistik som redo -
visas är riktig och om Esmas kontroller av de uppgifter 
som rapporteras till Cerep är lämpliga.
Våra rekommendationer
XI
Esma bör göra följande:
a) På lämpligt sätt dokumentera sin bedömning av 
alla lagstadgade krav när det gäller kreditvärde -
ringsmetoderna under registreringsprocessen.
b) Öka spårbarheten i riskidentifieringsprocessen, 
föra  en loggbok över ändringar av risknivån och 
dokumentera  prioriteringen av risker tillsammans 
med skälen.
 Esma bör även följa upp  alla högriskområden som 
skulle behöva mer tillsynsarbete.
c) Kontinuerligt  uppdatera tillsynsmanualen och till -
synshandboken så att de inbegriper de kunskaper 
och erfarenheter som förvärvats.
 Esma bör  ta fram interna riktlinjer för att doku -
mentera utredningarna på ett ändamålsenligt 
sätt så att det går att visa  och garantera  att alla 
slutsatser stöds av tillfredsställande analyser av 
bevisen.
 Om ett särskilt it-verktyg för tillsyn infördes skulle 
det förbättra kunskapsutbytet, klargöra vem som 
ska utföra vilka uppgifter, underlätta genomgång -
en av utfört arbete och förbättra kommunikatio -
nen inom tillsynsteamen.d) Granska  alla viktiga aspekter av utformningen 
och genomförandet av kreditvärderingsinstitutens 
metoder som ännu inte har granskats.
e) På ett strukturerat sätt granska  de system som 
kreditvärderingsinstituten har inrättat för att han -
tera intressekonflikter och särskilt dem som gäller 
värderingsanalytikernas handelsverksamheter 
och finansiella transaktioner. Dessutom bör Esma 
undersöka  om den information som kreditvär -
deringsinstituten lämnar om intressekonflikter är 
riktig,
f) Överväga att ta fram ytterligare riktlinjer för 
kraven på offentliggörande och på så sätt förbätt -
ra kreditvärderingsinstitutens allmänna rutiner för 
offentliggörande.
g) Övervaka  och förbättra  informationsinnehållet 
i upplysningarna i Cerep med hjälp av kreditvärde -
ringsinstitutens bästa praxis för offentliggörande 
av kreditvärderingsresultat.
h) Offentliggöra  all gällande lagstiftning och 
relevanta dokument och göra  webbplatsen mer 
användarvänlig.
09
 Inledning
01 
Kreditvärderingsinstituten avger 
yttranden som bidrar till att göra 
informationen mindre asymmetrisk 
bland låntagare, långivare och an -
dra marknadsdeltagare. Kreditbetyg 
är ett viktigt verktyg på aktie- och 
obligationsmarknaderna eftersom de 
innehåller information för investerare 
och marknadsdeltagare och i vissa fall 
även ersätter investerarnas förfaran -
den för ”due diligence”.
Lagstiftningsreformer
02 
Lagstiftare förlitade sig i många fall på 
kreditbetyg trots att kreditvärderings -
instituten praktiskt taget var oreglera -
de i många år. Den främsta metoden 
var självreglering som grundades på 
allmänt erkänd bästa praxis som tagits 
fram av Internationella organisationen 
för värdepapperstillsyn (Iosco) som var 
globalt erkänd som normgivande för 
värdepapperssektorn.
03 
År 2006 konstaterade kommissionen 
i sitt meddelande om kreditvärde -
ringsinstitut att en lätt lagstiftning 
i kombination med kreditvärderings -
institutens självreglering utifrån 
Ioscos standarder var tillräcklig för att 
dämpa den största oron beträffande 
kreditvärderingsinstituten1. Kreditvär -
deringsinstituten reglerades endast 
på ett fåtal områden, som insider -
handel och otillbörlig marknadspå -
verkan, kreditinstitutens verksamhet 
eller kreditinstitutens kapitalkrav. Europeiska värdepapperstillsynskom -
mittén (CESR)2 fick i uppdrag att över -
vaka hur kreditvärderingsinstituten 
uppfyllde Ioscos standarder medan 
kommissionen förväntades löpande 
övervaka utvecklingen på området. 
Men finanskrisen 2008 föranledde en 
omfattande diskussion om hur kredit -
värderingsinstituten drivs, vilket fick 
kommissionen att i november 2008 
lägga fram ett förslag till reglering av 
kreditvärderingsinstituten.
04 
Förordningen om kreditvärderingsin -
stitut antogs i september 20093 och 
föreskrev att kreditvärderingsinstitu -
ten skulle
— registrera sig hos en nationell till -
synsmyndighet när de är verksam -
ma i EU,
— offentliggöra information om de 
metoder, modeller och grundläg -
gande antaganden som de använ -
der i sin värderingsverksamhet,
— omfattas av tillsyn av natio -
nella värdepapperstillsyns -
myndigheter på grundval av 
hem-värdlandsmodellen4.
05 
I de Larosière-rapporten5 uppmanades 
EU att stärka regleringen och tillsynen 
av kreditvärderingsinstitut. I rapporten 
rekommenderade man att registre -
ringen och tillsynen av kreditvärde -
ringsinstitut skulle föras över från de 
nationella behöriga myndigheterna till 
ett centralt europeiskt organ.1 Meddelande från 
kommissionen om 
kreditvärderingsinstitut 
(EUT C 59, 11.3.2006, s. 2).
2 Esmas föregångare, som 
inrättades 2001.
3 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1060/2009 av den 
16 september 2009 om 
kreditvärderingsinstitut, 
nedan kallad förordningen om 
kreditvärderingsinstitut  
(EUT L 302, 17.11.2009, s. 1).
4 Modellen utgörs av en 
tillsynsstyrelse som inbegriper 
alla nationella tillsynsmyndig -
heter från de länder där 
kreditvärderingsinstitutet är 
verksamt. Modellen användes 
också för banktillsynen i EU.
5 I november 2008 gav 
kommissionen en högnivå -
grupp med Jacques de 
Larosière som ordförande 
i uppdrag att lämna 
rekommendationer om hur 
tillsynsordningarna i Europa 
skulle kunna förstärkas så att 
de bättre skyddar EU-med -
borgarna och återställer 
förtroendet för det finansiella 
systemet. I februari 2009 
offentliggjorde de Larosière-
gruppen sin slutrapport.
10 Inledning
06 
Esma inrättades den 1 januari 20116 
som en del av ett europeiskt system 
för finansiell tillsyn (ESFS). I ESFS ingår 
Esma, Europeiska bankmyndigheten 
(EBA)7 och Europeiska försäkrings- och 
tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) 
som tillsammans med de nationella 
tillsynsmyndigheterna, Europeiska 
systemrisknämnden (ESRB) och Ge -
mensamma kommittén för de europe -
iska tillsynsmyndigheterna bildar den 
nuvarande europeiska tillsynsstruk -
turen. Det främsta målet för Esma är 
i synnerhet att skydda allmänhetens 
intresse genom att säkerställa vär -
depappersmarknadernas integritet, 
transparens, effektivitet och korrekta 
funktion.
07 
I juli 2011 fick Esma exklusiva tillsyns -
befogenheter över kreditvärderings -
institut som är registrerade i EU8.
08 
Mer nyligen (i maj 2013) antogs en 
tredje omgång lagstiftning som skulle 
minska investerares alltför stora för -
litan på kreditbetyg och höja kvalite -
ten på kreditbetygen på statspapper 
för EU:s medlemsstater9.De utmärkande dragen 
i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut
09 
Det främsta syftet med förordningen 
är att skydda investerare och säker -
ställa stabiliteten på EU:s finansmark -
nader. Den ska tillämpas på kredit -
värderingsinstitut som är etablerade 
i EU och utfärdar kreditbetyg som 
offentliggörs eller distribueras till 
abonnenter10.
10 
Förordningen föreskriver i detalj hur 
kreditvärderingsinstitut ska hantera 
intressekonflikter.
11 
Förordningen reglerar hur kreditbetyg 
ska utarbetas och vilka metoder som 
ska användas. Kreditvärderingsinstitut 
måste använda värderingsmetoder 
som är ”rigorösa, systematiska, konse -
kventa och som valideras på grundval 
av historiska erfarenheter, inklusive ut -
fallstest”.11 Förordningen om kreditvär -
deringsinstitut gör dock inga ingrepp 
i innehållet i kreditbetygen12.
12 
Syftet med förordningen om kredit -
värderingsinstitut är att öka insynen 
genom att kräva att kreditvärderings -
instituten offentliggör sina värde -
ringsmetoder och grundläggande 
antaganden. Syftet med det är att 
marknadsaktörer bättre ska kunna be -
döma om betygen avspeglar riskerna 
korrekt.6 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1095/2010 av den 
24 november 2010 om 
inrättande av en europeisk 
tillsynsmyndighet (Europeiska 
värdepappers- och marknads -
myndigheten), om ändring av 
beslut nr 716/2009/EG och om 
upphävande av kommis -
sionens beslut 2009/77/EG 
(EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).
7 I juli 2014 offentliggjorde 
Europeiska revisionsrätten 
särskild rapport nr 5/2014 
Den  europeiska banktillsynen 
tar form – EBA och den 
föränderliga kontexten  (http://
eca.europa.eu ), som är vår 
första särskilda rapport om 
reformerna i finanssektorns 
lagstiftnings- och tillsynsram 
i EU.
8 Denna ändring av förord -
ningen om kreditvärderings -
institut kallas även CRA II.
9 Denna ändring av förord -
ningen om kreditvärderings -
institut kallas även CRA III.
10 Artikel 2.1 i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut.
11 Artikel 8.3 i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut.
12 Enligt förordningen får varken 
Esma, kommissionen eller 
offentliga myndigheter i en 
medlemsstat, när de utför sina 
uppgifter enligt denna 
förordning, göra ingrepp 
i innehållet i kreditbetygen 
eller kredit  värderings-  
metoderna.
11 Inledning
13 
Genom förordningen får Esma 
även nya befogenheter och 
ansvarsområden.
— Kreditvärderingsinstituten är 
skyldiga att registrera sig hos Esma 
när de betygsätter EU:s finansiella 
produkter.
— Kreditvärderingsinstituten står 
under Esmas löpande tillsyn.
— Esma fastställer sanktioner för kre -
ditvärderingsinstituten om de inte 
följer förordningen.Esmas roll
14 
I tabell 1  finns en översikt över Esmas 
huvudsakliga verksamheter i sam -
band med registrering och tillsyn av 
kreditvärderingsinstitut.Tabell 1Överblick över Esmas uppgifter
Registrering och 
utkantsaktiviteter1Tillsynsram Offentliggörande av 
upplysningar Riskbedömning och planering Tillsyn
• Alla kreditvärderingsinstitut i EU 
måste ansöka om registrering hos 
Esma.
• Kreditvärderingsinstitut i länder 
utanför EU vilkas kreditbetyg an -
vänds i EU ska certifieras av Esma.
• Registreringen sker i två etapper:  
i) fullständighet och ii) efter  levnad.
• Esma ska ta fram förslag till teknis -
ka standarder för tillsyn med avse -
ende på registreringsprocessen.
• Esma ska kontrollera att det inte 
finns några kreditvärderingsinsti -
tut som inte är registrerade/certi -
fierade som utfärdar kreditbetyg 
i EU.• Esma tar fram marknads-  
information och bedriver 
forskning för att kunna iden -
tifiera trender och risker inom 
kreditvärderingsbranschen.
• Esma gör riskbedömningar 
utifrån marknadsinforma -
tion och kunskaper som 
samlats genom tillsynen av 
kreditvärderingsinstitut.
• Esma tar fram resultattavlor 
över risker för varje kredit -
värderingsinstitut och en 
övergripande riskpanel.
• Esma utarbetar arbetsprogram.• Esma ansvarar för den 
löpande tillsynen av 
kreditvärderingsinstitut.
• Esma övervakar kreditvärde -
ringsinstitutens periodiska 
rapportering.
• Övervakning av kreditvärde -
ringsinstitutens meddelanden 
om ändringar av de ursprungli -
ga villkoren för registrering.
• Esma får göra enskilda, tema -
tiska eller särskilda utredningar 
om det finns en risk för bristan -
de regelefterlevnad.
• Uppföljning av tidigare utred -
ningar och tematiska översyner.• Esma måste se till att kreditvär -
deringsinstituten offentliggör 
sina värderingsmetoder och 
tillhörande grundläggande 
antaganden.
• Esma förvaltar Cerep (en 
offentlig databas om 
kreditvärderingsresultat).
• Esma förvaltar Socrat (en intern 
databas) till vilken kreditvärde -
ringsinstituten rapporterar alla 
värderingsåtgärder varje månad.
1 Kartläggningen av enheter som är verksamma som kreditvärderingsinstitut i EU utan att vara registrerade är vad Esma anser vara utkantsaktiviteter.
Källa:  Revisionsrätten, utifrån bestämmelserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut och uppgifter från Esma.
12
 Revisionsmetod
15 
Vi undersökte om Esmas registrerings -
förfaranden och tillsyn av kreditvär -
deringsinstitut var ändamålsenliga. Vi 
analyserade särskilt om
— registreringarna av samtliga möj -
liga kreditvärderingsinstitut hade 
gjorts korrekt och effektivt,
— Esma hade utarbetat och ge -
nomfört en noggrann plane -
ring och riskbedömning för sin 
tillsynsverksamhet,
— införandet av tillsynsramen ringa -
de in de problem som konstaterats 
i kreditvärderingsbranschen13, 
också dem som gällde styrelsernas 
oberoende och förebyggandet av 
intressekonflikter,
— Esma och kreditvärderingsinsti -
tuten offentliggör tillräckligt med 
information som ger ett mervärde 
för intressenterna.
16 
Revisionskriterierna hämtade vi från 
följande källor:
i) Rättsliga krav och mål i förord -
ningen om kreditvärderingsinstitut 
och kompletterande delegerade 
förordningar (tekniska standarder).
ii) Esmas tillsynsmanual och 
tillsynshandbok.
iii) Esmas handbok för registreringar 
av kreditvärderingsinstitut.
iv) Relevanta Iosco-riktlinjer och 
Iosco-principer.
v) Dokument från den amerikanska 
finansinspektionen för att kun -
na jämföra praxis mellan de två 
jurisdiktionerna.17 
Vi samlade in revisionsbevis vid en 
dokumentgranskning av ett urval av 
registreringshandlingar och tillsyns -
handlingar. Vi intervjuade även central 
tillsyns- och riskhanteringspersonal vid 
Esma. Utifrån de inhämtade bevisen 
analyserade vi registreringsförfarande -
na, riskbedömningen och planeringen 
av resurser och också hur tillsynsar -
betet var organiserat och om kredit -
värderingsinstitutens offentliggjorde 
tillräckligt med upplysningar.
18 
Utöver granskningen av Esmas arbete 
besökte vi tre kreditvärderingsinsti -
tut för att samla in information och 
skickade förfrågningar till tio nationel -
la behöriga myndigheter14 om deras 
tillsynsmetoder.
19 
Slutligen bedömde externa experter 
kraven på offentliggörande av infor -
mation om de metoder, modeller och 
grundläggande antaganden som fem 
kreditvärderingsinstitut använder och 
granskade de resultatindikatorer för 
kreditvärderingen som offentliggjorts 
av Esma i Cerep-databasen. Revisions -
metoden beskrivs närmare i  bilaga II .13 Till exempel potentiella 
intressekonflikter och brist på 
insyn.
14 Nationella behöriga 
myndigheter är nationella 
byråer som enligt respektive 
nationell lagstiftning ansvarar 
för att utöva tillsyn över och 
reglera (en del av) finans-  
sektorn.
13
 Del I – Registrerings- 
och utkantsaktiviteter
Inledning
20 
Kreditvärderingsinstitut som är etable -
rade i EU måste registrera sig hos Esma 
för att få bedriva företagsverksamhet. 
Innan Esma inrättades ansvarade de 
nationella behöriga myndigheterna 
för registreringen. I  figur 1  finns en 
förteckning över de 23 kreditvärde -
ringsinstitut15 som var registrerade 
i juni 2015.21 
Förutom att sköta registreringen ska 
Esma säkerställa att företag som inte är 
registrerade som kreditvärderingsinsti -
tut inte utfärdar kreditbetyg.Figur 1Registrerade kreditvärderingsinstitut i EU
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group.
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
Alla står under Esmas tillsyn.av Esma, från 2012–2015 av nationella behöriga myndigheter, från 2010–2012Kreditvärderingsinstitut i EU som registrerats15 Moody’s förekommer två 
gånger i tabellen därför att 
Esma registrerade Moody’s 
Investor Services EMEA Ltd 
2014 efter den första 
registreringen av flera 
kreditvärderingsinstitut inom 
Moody’s koncern hos 
nationella behöriga myndig-  
heter.
14 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
Esma har förkortat 
registreringsprocessen 
men har fortfarande svårt 
att bedöma vissa kriterier
Esma har väletablerade 
registreringsförfaranden för 
kreditvärderingsinstitut
22 
När ett företag som är etablerat i EU 
ger sig in i kreditvärderingsbranschen 
måste det ansöka om registrering hos 
Esma. Registreringsprocessen sker i två 
etapper: i) fullständighet och ii) efter -
levnad (i figur 2  finns en översikt över 
de två etapperna). Figur 2Registreringsprocessen för kreditvärderingsinstitut
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.+45d* x +1d +20d +5d
+20d
d: arbetsdag
* Kan utökas till 60 arbetsdagar vid begäran om godkännande, utkontraktering eller undantag.KVI skickar 
ytterligare informationEfterlevnad Fullständighet
Esma undersöker om ansökan följer förordningen om KVI
Beslutet meddelas: KVI
 Europeiska 
kommis-sionen
 Europeiska 
tillsyns-myndigheter
 Ledamöterna 
i den tekniska kommittén
Beslutet oﬀentliggörspå Esmas webbplatsEsmas tillsynsstyrelse fattar beslut om den ska godkänna ansökan eller inteKVI kan behöva skicka in ytterligare informationOm ansökan är fullständig: Esma skickar ett brev till KVI och börjar kontrollera efterlevnadenOm ansökan är ofullständig skickar Esma ett brev med en begäran om ytterligare informationEsma bekräftar att den har tagit emot ansökan per e-brevKVI ansöker om registering hos Esma
15 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
23 
Esma har tagit fram en särskild 
handbok där registreringsprocessen 
beskrivs, bland annat vilka förfaranden 
som ska följas från kreditvärderings -
institutets första kontakt med Esma 
till slutet av registreringsprocessen. 
Esma har även färdiga utkast till e-brev 
och mallar för föransökningar, med -
delanden om huruvida ansökan är 
fullständig, förfrågningar om informa -
tion, tillsynsstyrelsens slutliga beslut, 
avgifter med mera, vilket gör proces -
sen effektivare.
24 
Processen för att analysera information 
och begära ytterligare information 
från kreditvärderingsinstitutet kan 
upprepas så många gånger som Esma 
anser det nödvändigt. När ansökan väl 
är fullständig får Esma be om ytterli -
gare förtydliganden och/eller besöka 
kreditvärderingsinstitutet på plats 
under den etapp då efterlevnaden 
kontrolleras.Esma har förkortat 
registreringsprocessen men 
den är fortfarande krånglig 
på grund av de lagstadgade 
kraven
25 
Trots att det enligt förordningen krävs 
en metod som utgörs av två etapper 
(se figur 2 ) lyckades Esma kraftigt 
förkorta den tid som registreringspro -
cessen tar i genomsnitt från 373 till 227 
kalenderdagar. I  tabell 2  finns en över -
sikt över de ansökningar som natio -
nella behöriga myndigheter och Esma 
behandlade fram till december 2014.Tabell 2Genomsnittligt antal kalenderdagar som behövs för att bedöma en ansökan om 
registrering och genomsnittligt antal ytterligare förfrågningar om information
ALLA ANSÖKNINGAR GODKÄNDA ANSÖKNINGAR AVSLAGNA ANSÖKNINGAR
Antal dagar 
i genomsnitt för 
att bedöma en 
ansökanAntal ytterligare 
förfrågningar 
om information 
i genomsnittAntal dagar 
i genomsnitt för 
att bedöma en 
ansökanAntal ytterligare 
förfrågningar 
om information 
i genomsnittAntal dagar 
i genomsnitt för 
att bedöma en 
ansökanAntal ytterligare 
förfrågningar 
om information 
i genomsnitt
Nationella 
behöriga 
myndigheter373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 ansökningar) (18 godkända ansökningar) (en avslagen ansökan)
Esma227 2,1 209 2,0 254 2,3
(tio ansökningar) (sex godkända ansökningar) (fyra avslagna ansökningar)
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.
16 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
26 
Under fullständighetsetappen får 
Esma be om ytterligare information 
om den bedömer att de dokument 
som kreditvärderingsinstitutet har 
skickat in är otillräckliga. Varje gång 
kreditvärderingsinstitutet skickar 
in ytterligare information har Esma 
upp till 20 arbetsdagar på sig för att 
bedöma dokumenten och meddela 
kreditvärderingsinstitutet om ansökan 
är fullständig eller ofullständig. Att 
registreringsprocessen är uppdelad i två etapper gör den ganska krånglig 
och långdragen eftersom bedöm -
ningen av om ansökan är fullständig 
inbegriper en utvärdering av innehåll -
et i den dokumentation som kredit -
värderingsinstitutet skickar in. Esma 
måste således utföra dubbelarbete 
eftersom den måste göra en översikt -
lig bedömning av efterlevnaden under 
fullständighetsetappen. I  figur 3  be-
skrivs det normala förfarandet under 
fullständighetsetappen.Figur 3Genomsnittlig tid för fullständighetsetappen i arbetsdagar
Källa:  Revisionsrätten utifrån information från Esma. Etappen då fullständigheten kontrolleras inleds
 Esma inleder etappen då efterlevnaden kontrolleras Kreditvärderingsinstitutet skickar in ny dokumentation
 Esma bedömer om ansökan är fullständig
 En andra begäran om information Esma bedömer om ansökan är fullständig
 En första begäran om information
 Kreditvärderingsinstitutet skickar in ny dokumentation
 Esma bedömer om ansökan är fullständig20 
arbetsdagar
20 
arbetsdagar
20 
arbetsdagarUpp till 20 
arbetsdagar
Upp till 20 
arbetsdagar
Upp till 45 
arbetsdagar
17 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
27 
Enligt Esmas handbok för registrering 
av kreditvärderingsinstitut krävs att 
varje ansökan behandlas enligt den 
så kallade fyra-ögon-principen16. Det 
framgick dock inte av dokumentatio -
nen att den tillämpades på alla regi -
streringshandlingar som vi granskade.
28 
Esma dokumenterar inte sin bedöm -
ning av metoder tillräckligt under 
registreringsprocessen. Kreditvärde -
ringsmetoderna ska vara rigorösa, 
systematiska och konsekventa och 
valideras på grundval av historiska er -
farenheter (inklusive utfallstest). Varje 
krav beskrivs närmare i den komplet -
terande delegerade förordningen om 
metoder (i figur 4  finns en översikt). 
Å andra sidan föreskriver förordningen 
om kreditvärderingsinstitut att Esma 
inte får göra ingrepp i innehållet i ett 
betyg eller i en metod.
29 
Esma ska bedöma om kreditvärde -
ringsinstitutens metoder uppfyller 
kraven ovan under registreringspro -
cessen. Vi noterade att informationen 
i de granskade registreringshandling -
arna främst styrkte Esmas kontroll av 
att kreditvärderingsmetoderna var 
rigorösa (se den gröna skuggningen 
i figur 4 ).16 Kravet att en affärstransaktion 
ska godkännas av minst två 
individer. Till exempel 
åtskillnad av olika funktioner, 
korskontroller, dubbelkontroll 
av tillgångar, dubbla 
signaturer m.m.
18 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter Figur 4Kreditvärderingsmetoder enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut
Källa:  Revisionsrätten utifrån bestämmelserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut. Granskning av värderingsmetodens 
känslighet för ändringar i antaganden.
    Bedömning av historiska kreditbetyg som 
har tagits fram med metoden.
 Användning av tillförlitliga bidrag, inklusive lämplig 
storlek på uppgiftsurval.
 Beaktande av de viktigaste geografiska områdena eller 
kreditvärderade enheterna för varje betygskategori.
 Identifiering och korrigering av systematiska kreditbe-
tygsanomalier som lyfts fram vid utfallstester.
 Regelbundna översyner av kreditbetyg och resultat.
 Tester med och utanför urval. Historisk information om validering eller utfallstester.Artikel 7:  
VALIDERING,
inklusiveUTFALLSTEST Fortsätter att användas om det inte 
finns ett objektivt skäl till att ändra eller avbryta metoden.
 Kan snabbt införliva eventuella iakttagelser 
från den löpande övervakningen eller  en översyn; särskilt ändringar i strukturella makroekonomiska eller finansiella marknadsvillkor skulle kunna påverka krediter som tagits fram med den metoden. 
 Jämför kreditbetyg mellan olika tillgångar. Systematisk tillämpning av metoder, analytiska 
modeller, grundläggande antaganden och kriterier, när alla kreditbetyg sätts i en viss tillgångsklass eller ett visst  marknadssegment.
 Snabbt införlivande av iakttagelser från andra 
översyner av dess lämplighet.
Artikel 6:  
LÖPANDEArtikel 5:  SYSTEMATISKAArtikel 4:  
RIGORÖSA
Delegerad 
förordning om 
metoderKreditvärderingsmetoderna ska vara rigorösa, systematiska, konsekventa och valideras på grundval 
av historiska erfarenheter, inklusive utfallstest
 Tydliga och tillförlitliga kontroller och processer. Relevanta drivkrafter. Förhållandet i modellerna mellan kreditvärderade 
enheter och drivkrafter.
 Tillförlitliga och relevanta analytiska modeller, 
grundläggande antaganden och kriterier av hög kvalitet.
 Förklaring av kvalitativa faktorer: bedömningsutrymme 
och de motsvarande viktningar som tillämpats.
 Förklaring av kvantitativa faktorer:  nyckelvariabler ,  
uppgiftskällor, grundläggande antaganden, modeller och kvantitativa tekniker och motsvarande viktningar.
 Iakttagelser eller resultat från intern-
granskningsfunktioner införlivas snabbt.
19 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
Hur detaljerat kredit -
värderingsinstituten beskrev 
sina metoder varierade
30 
Esma har inte tagit fram en detaljerad 
förteckning över den dokumentation 
som krävs under registreringsproces -
sen för bedömningen av kreditvär -
deringsmetoder och inte heller hur 
många uppgifter som minst ska finnas 
med. När vi granskade registrerings -
handlingarna konstaterade vi stora 
skillnader i hur detaljerad dokumen -
tationen om metoderna var. I en av de 
granskade registreringshandlingarna 
finns det till exempel inga uppgifter 
om modeller eller kvantitativa tek -
niker, såsom anges i den delegerade 
förordningen om metoder, inte heller 
något uttalande om betydelsen av var -
je kvalitativ eller kvantitativ faktor som 
använts med en beskrivning av och 
motivering till motsvarande viktningar 
som dessa faktorer har fått.Esma hade ingen 
strukturerad metod för att 
övervaka utkantsaktiviteter
31 
Företag som endast tar fram privata 
kreditbetyg och kreditpoäng eller kre -
ditbetyg som tas fram av centralban -
ker omfattas inte av förordningen om 
kreditvärderingsinstitut. I  ruta 1  visar 
vi skillnaden mellan ett kreditbetyg 
och ett kreditpoäng.
32 
Många företag ger kreditpoäng, gör 
exportkreditbedömningar eller fun -
gerar som allmänna investeringsrådgi -
vare. Företag som är verksamma inom 
sektorn för finansiella tjänster regi -
streras och övervakas av sina respekti -
ve nationella behöriga myndigheter.
Kreditbetyg och kreditpoäng
”Kreditbetyg”  är ett utlåtande avseende kreditvärdigheten hos en enhet, en skuld eller finansiell förpliktelse, 
räntebärande värdepapper, preferensaktier eller andra finansiella instrument, eller en emittent av en skuld 
eller finansiell förpliktelse, räntebärande värdepapper, preferensaktier eller andra finansiella instrument, som 
genomförts med hjälp av ett etablerat och definierat rangordningssystem med olika betygskategorier.
”Kreditpoäng”  är ett mått för kreditvärdighet som härletts genom sammanfattning och tillkännagi -
vande av uppgifter som endast baserar sig på ett förutbestämt statistiskt system eller en förutbestämd 
statistisk modell, utan någon ytterligare väsentlig analytisk insats avseende kreditvärderingen från en 
kreditvärderingsanalytiker.Ruta 1
20 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
33 
Esma har en teknisk kommitté för 
kreditvärderingsinstitut17 som träffas 
varje eller varannan månad. Utkants -
aktiviteter är en stående punkt på 
dagordningen. Kommittén är ett 
viktigt nätverk för Esma genom att den 
identifierar enheter som borde vara 
registrerade som kreditvärderings -
institut. Det visade sig att en del av 
de identifierade enheterna verkligen 
bedrev verksamhet som ligger inom 
tillämpningsområdet för förordningen 
om kreditvärderingsinstitut, och de 
registrerades därmed som kreditvär -
deringsinstitut. Att utfärda kreditbetyg 
utan att vara registrerad är ett brott 
mot förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut för vilket Esma har rätt att 
utdela böter, men Esma har ännu inte 
utnyttjat den befogenheten.
34 
Esmas övervakning av utkantsaktivite -
ter var inte strukturerad och genom -
fördes främst från fall till fall. I mars 
2015 antog Esma en särskild strategi 
och ett särskilt arbetsprogram18 för 
utkantsaktiviteter.Eurosystemets nuvarande 
strategi garanterar inte 
att alla Esma-registrerade 
kreditvärderingsinstitut 
har likvärdiga villkor
35 
Kreditvärderingsinstitut är priva -
ta firmor som har en viktig roll på 
finansmarknaderna. Olika faktorer 
gör det svårt att komma in på kre -
ditvärderingsmarknaden. Anseende 
som byggts upp under lång tid är en 
konkurrensfördel. Investerare tenderar 
att föredra kreditbetyg från välkända 
kreditvärderingsinstitut eftersom det 
krävs resurser för att förstå metoden 
bakom värderingarna. På liknande sätt 
tycks emittenter be om kreditbetyg 
endast från det kreditvärderingsinsti -
tut som investerare anlitar mest och 
har störst förtroende för.
36 
En fördel med tillsynen av kreditvärde -
ringsmarknaden är att den ger använ -
darna av kreditbetyg vissa garantier 
för kvaliteten på kreditvärderingsinsti -
tutens arbete. Bristen på konkurrens 
på kreditvärderingsmarknaden väckte 
faktiskt vissa farhågor19, och en av de 
viktigaste grunderna för att inrätta 
Esma var att alla aktörer på kreditvär -
deringsmarknaden verkligen skulle få 
likvärdiga villkor.17 Den tekniska kommittén 
består av företrädare för 
nationella behöriga 
myndigheter och inrättades 
för att bistå Esma med att 
bereda policybeslut om 
tillsynen av kreditvärderings-
institut. Kommittén ger 
tekniska råd och bidrar till 
utarbetandet av tekniska 
standarder, riktlinjer och 
rekommendationer.
18 Esma ska exempelvis 
regelbundet fråga 
registrerade kredit -
värderingsinstitut och andra 
intressenter om de har någon 
information om organ som 
kanske utfärdar kreditbetyg 
i EU och göra svepande 
sökningar på internet två 
gånger om året.
19 EU har vidtagit åtgärder för att 
öka marknadskonkurrensen 
för kreditbetyg i Europa. 
Genom förordningen om 
kreditvärderingsinstitut 
försöker man i flera punkter 
i texten uppnå ökad 
konkurrens. Europa -
parlamentet har flera gånger 
bett kommissionen att utreda 
möjligheten att inrätta ett 
europeiskt nätverk för 
kreditvärderingsinstitut. Den 
5 maj 2014 godkände 
kommissionen en rapport 
riktad till Europaparlamentet 
och rådet om genom -
förbarheten av ett nätverk av 
mindre kreditvärderings -
institut i EU (COM(2014) 28 
final).
21 Del I – Registrerings- och utkantsaktiviteter
37 
Eurosystemet20 är en viktig aktör på 
finansmarknaderna. Det tillför likvida 
medel till det finansiella systemet 
genom sina penningpolitiska trans -
aktioner. Det ger kredit till godkända 
motparter21 endast mot säkerhet22, 
som måste uppfylla standarder för 
hög kreditvärdighet. Eurosystemet 
beaktar information från flera källor 
när den gör denna bedömning av 
kreditvärdighet23:
 ο Kreditbetyg som utfärdas av ex -
terna institut för kreditbedömning 
(ECAI)24.
 ο Nationella centralbankers interna 
kreditbedömningssystem.
 ο Interna ratingsystem.
 ο Ratingverktyg (RT) från utomståen -
de aktörer.
38 
Eurosystemet godtar för närvarande 
kreditbetyg från endast fyra ECAI. 
För att få kreditbetyg godkända av 
Eurosystemet ska kreditvärderingsin -
stitutet vara registrerat eller certifie -
rat av Esma och även uppfylla vissa 
operationella kriterier och ha relevant 
täckning. Dessutom godtar Eurosyste -
met för närvarande två mindre kredit -
värderingsinstitut som leverantörer av 
ratingverktyg (RT). Men de verktygen 
har begränsat värde för dessa kredit -
värderingsinstitut jämfört med att bli 
godkänd som externt ratinginstitut.39 
Enligt våra intervjuer med aktörer på 
kreditvärderingsmarknaden betraktar 
mindre europeiska kreditvärderings -
institut registrering som ett ECAI hos 
Eurosystemet som mycket viktigt för 
verksamhetens framtida utveckling, 
särskilt för att kunna komma in på 
kreditvärderingsmarknaden för struk -
turerade finansiella instrument25, som 
är det absolut viktigaste marknads -
segmentet för kreditvärderingsinsti -
tutens intäkter och vinster. Men med 
Eurosystemets metod upprätthålls 
i praktiken den tudelade marknads -
strukturen, där mindre kreditvärde -
ringsinstitut inte kan konkurrera på 
likvärdiga villkor med stora kreditvär -
deringsinstitut. Framför allt är kriteriet 
”relevant täckning” ett verkligt hinder 
för inträde26.
40 
Eurosystemets nuvarande strategi 
att ”erkänna” kreditvärderingsinstitut 
påminner om tillsynen av kreditvär -
deringsinstitut – en uppgift som EU:s 
lagstiftare enbart anförtror Esma – och 
inte bara en administrativ process för 
att godkänna ”leverantörer” av kredit -
betyg. Som jämförelse med Eurosy -
stemets strategi kan nämnas att USA:s 
Federal Reserve i de flesta fall godtar 
betyg från alla tio kreditvärderingsin -
stitut som den amerikanska finansin -
spektionen har registrerat.20 Eurosystemet är den 
monetära myndigheten 
i euroområdet. Den består av 
Europeiska centralbanken och 
medlemsstaternas central -
banker. Eurosystemets främsta 
mål är att upprätthålla 
prisstabilitet. Den arbetar 
också för att säkra finansiell 
stabilitet och främja finansiell 
integration i Europa.
21 Dessa godkända motparter 
måste uppfylla vissa krav som 
anges i artiklarna 55–57 i ECB:s 
riktlinje ECB/2014/60.
22 Tillgångar som lämnas som 
pant till Eurosystemet som en 
säkerhet i centralbankens 
kredittransaktioner måste 
uppfylla vissa kriterier.
23 Eurosystemets ram för 
kreditvärdering fastställer 
förfaranden, regler och 
tekniker som garanterar 
standarder för hög 
kreditvärdighet för alla 
godtagbara tillgångar.
24 Externa institut för kredit -
bedömning (ECAI) är 
kredit  värderingsinstitut som 
utfärdar betyg och därtill 
hörande sannolikheter för 
betalningsinställelse för 
lagstiftningsändamål.
25 Strukturerade finansiella 
instrument använder 
komplexa rättsliga enheter 
och juridiska personer för att 
överföra risker. De är till 
exempel resultatet av en 
värdepapperiseringstransak -
tion där en pool av tillgångar 
används för att skapa ett nytt 
finansiellt instrument med 
särskilda kännetecken.
26 För att detta kriterium ska 
uppfyllas krävs en begäran om 
kreditbetyg från många 
emittenter, särskilt från dem 
i marknadssegmentet för 
strukturerade finansiella 
instrument. Men det är inte 
troligt att dessa emittenter 
efterfrågar en sådan tjänst om 
kreditvärderingsinstitutet 
ännu inte har godkänts av 
Eurosystemet.
22
 Del II – Planering och 
riskhantering
Den riskorienterade 
planeringsprocessen ger 
inte fulla garantier för att 
Esma utnyttjar sina 
resurser på bästa sätt
41 
Enheter som omfattas av tillsyn kan 
inte utredas hela tiden, och därför 
är det mycket viktigt att man har 
ett rationellt system för att besluta 
vilka frågor man ska inrikta sig på 
och när. Esma använder därför en 
riskorienterad planeringsprocess för 
tillsynsverksamheten för att se till att 
de begränsade resurserna används på 
ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. 
Processen kan delas in i tre etapper 
(se  figur 5 ):
i) Riskanalys, då områden där det 
kan förekomma bristande regel -
efterlevnad identifieras.ii) Prioritering av risker, då hög -
riskområden som tillsynsverk -
samheten ska inrikta sig på 
identifieras.
iii) Arbetsplan för tillsynsverksam -
heten, då resurserna fördelas 
enligt prioriteringarna för det 
kommande året.Figur 5Esmas årliga riskbedömningsprocess
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.
 Välja ut tillsynsåtgärder
 Fördela personal Resultattavlor
Årlig arbetsplanRiskrapport till 
tillsynsstyrelsen
Särskilda analyserRiskpanelerRiskidentifiering Planering Prioritering av risker
23 Del II – Planering och riskhantering
Riskidentifieringen är 
heltäckande men svår att 
spåra
Esma har en heltäckande 
metod för riskidentifiering
42 
Esma sköter sin riskbedömning utifrån 
en matris över 13 riskområden som är indelade i fyra riskkategorier (se 
figur 6 ). Riskområdena täcker stora 
ämnen som omfattar mer än nio detal -
jerade ämnen. Riskområdet ”hantering 
av intressekonflikter” består till exem -
pel av mer än nio särskilda problem, 
till exempel intressenters eller styrelse -
ledamöters inflytande och upplysning -
arnas lämplighet.Figur 6Från riskkategorier till riskområden och ämnen
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.RISKKATEGORIER /uniF6AE4/uniF6AF
Risk avseende kvaliteten på 
riskhanteringenRisker avseende
värderingsprocessenMetod som används
i den interna ramen förriskhanteringRisk avseende kvaliteten på 
förvaltningen
Varje riskområde omfattar fortfarande ett antal ämnen
 Internkontrollfunktioner 
 Oberoende icke verkställande direktörer  Åtskillnad mellan kommersiell och analytisk personal Aktieägares inflytande  Styrelseledamöters inflytande  Verksamhetsanknutna tjänsters inflytande  Tillräckliga upplysningar Tillräckliga strategier för att hantera intressekonflikter Interna diskussioner om identifierade intressekonflikter Andra ämnen Risk avseende strukturer och förfaranden
Risk avseende utkontrakteringRisk avseende personalresurserRisk avseende 
informationsteknikPortföljrisk
Risk för koncentration Risk med strategin
Risker avseende revision och 
regelefterlevnadOPERATIVA RISKER MILJÖRISKERRISKER AVSEENDE 
AFFÄRSMODELLENRISKER AVSEENDE 
STYRELSEFORMERNA
Risker avseende hantering av intressekonﬂikterRiskområden (13)
24 Del II – Planering och riskhantering
43 
Den årliga riskbedömningen är det 
viktigaste verktyget för att identifiera 
risker. Den bygger på kunskap som 
har förvärvats under året om kredit -
värderingsinstituten och analysen av 
de dokument som kreditvärderingsin -
stituten lämnat in under året. Utifrån 
den informationen tar riskanalytikerna 
tillsammans med tillsynspersonalen 
fram en resultattavla för varje kredit -
värderingsinstitut som omfattas av 
tillsyn. På resultattavlorna samlas alla 
kända risker som poängsätts utifrån 
hur betydande de är.
44 
Resultattavlorna införlivas i en årlig 
riskpanel där risknivån per riskområde 
visas för varje kreditvärderingsinstitut 
som omfattas av tillsyn. Separata sär -
skilda riskpaneler tas fram för de större 
kreditvärderingsinstituten och för alla 
mindre kreditvärderingsinstitut så att 
olika marknadseffekter beaktas. Dessa 
riskpaneler används till att identifiera 
systematiska risker på marknaden för 
kreditvärderingsinstitut.
45 
Utöver den årliga riskbedömningen 
använder Esma även särskilda riskana -
lyser. Sådana analyser kan bli aktuella 
när något nytt händer på marknaden 
för kreditvärderingsinstitut eller vid 
analysen av kreditvärderingsuppgifter 
eller uppgifter om kreditmarknaden. 
Syftet är att snabbt identifiera sär -
skilda problemområden hos enskilda 
kreditvärderingsinstitut eller grupper 
av kreditvärderingsinstitut som arbetar 
med samma kreditvärderingsprodukt 
eller annan marknadsutveckling som 
kan leda till att tillsynsverksamheten 
prioriteras om.46 
Esma har gradvis börjat använda 
särskilda riskanalyser i större utsträck -
ning. Flera av dem som gjorts på sena -
re tid utlöstes som en följd av Esmas 
iakttagelser. Alla analyser bidrog till att 
Esma identifierade högriskområden 
och områden där tillsynsteamet bör 
förbättra sina kunskaper i särskilda 
ämnen.
Dokumentationen är 
otillräcklig i flera avseenden
47 
På området riskhantering bör de till -
gängliga kunskaperna dokumenteras 
ordentligt på ett begripligt sätt. Dess -
utom bör de enskilda problemen och 
iakttagelserna samt motiveringen till 
att risknivåerna ändras dokumenteras 
väl. För att garantera en ändamålsenlig 
tillsyn bör ramen ge tillsynspersonalen 
möjlighet att undersöka hur riskerna 
utvecklades och hur de hanterades27.
48 
Resultattavlorna ger en samlad 
bedömning för varje riskområde. Ett 
utfall av den samlade bedömningen 
registreras, men bedömningarna av 
de särskilda problemen inom varje 
riskområde dokumenteras inte. Det 
kan leda till att kunskap går förlorad 
och till att det blir svårt att följa hur 
delriskerna har överförts till den större 
risken.27 Internationell standard IEC 
31010:2009, avsnitt 5.5.
25 Del II – Planering och riskhantering
49 
I riktlinjerna för riskbedömning fast -
ställs vilka dokument som ska kon -
sulteras när resultattavlorna utarbe -
tas. Men det underliggande arbetet 
dokumenteras inte ordentligt och det 
finns inga bevis för att någon kontrol -
lerar det.
50 
Om en risknivå på en resultattavla 
ändras dokumenterar Esma inte orsa -
kerna till ändringen. Beslut om sådana 
ändringar sker muntligt vid informella 
möten mellan tillsynspersonalen och 
riskanalysteamet.
Högriskområden täcks inte 
alltid tillräckligt
51 
Utifrån resultattavlorna, riskpanelerna 
och informationen från de särskilda 
riskanalyserna utarbetar Esma en risk -
rapport till tillsynsstyrelsen. I rappor -
ten identifieras högriskområden – det 
vill säga grundläggande problem som 
ska behandlas som en central prio -
ritering i tillsynsarbetet. I det årliga 
arbetsprogrammet fastställs de områ -
den som Esma ska inrikta sig på i sin 
tillsynsverksamhet.
52 
Esmas riskbaserade metod infördes 
efter myndighetens första år av tillsyn. 
Men i början tillämpades den inte 
konsekvent. Det hade varit bra om 
fler tillsynsåtgärder hade vidtagits 
när det gällde en del högriskområ -
den som nämndes i resultattavlorna 
över risker och i riskrapporterna till 
tillsynsstyrelsen.53 
Den begränsade täckningen av en del 
stora risker hade kunnat vara motive -
rad om Esmas tillsynsresurser hade 
använts till att täcka andra högriskom -
råden eller i de fall då en omedelbar 
åtgärd var orimligt resurskrävande. 
Men även lägre riskområden ingick 
i vissa utredningar medan områden 
med högre risk borde ha bedömts mer 
ingående.
54 
Vidare täckte utredningarna inte de 
risker som prioriterades i den årliga 
riskbedömningen fullt ut på grund av 
en asymmetri mellan riskområdena 
och sättet som utredningarna görs på. 
Resultattavlorna, riskpanelerna och 
riskrapporterna ställer upp riskerna 
efter ämnen, till exempel strategiska 
risker eller risker vid utkontraktering 
av verksamhet. Men i utredningarna 
är ämnena oftast strukturerade runt 
tillgångsklasser som statsskuld eller 
bankskuld. Därför motsvarar målen 
i utredningarna inte helt de identifiera -
de riskerna.
Esma har inte tillräckliga 
resurser för att uppfylla alla 
stränga lagstadgade krav
55 
I slutet av 2014 arbetade 26 anställda 
i enheten för kreditvärderingsinsti -
tut, varav 15 ansvarade för tillsyn och 
fyra arbetade med riskanalyser. Övrig 
personal arbetade främst med politiskt 
arbete. Antalet anställda, kombinerat 
med det ökande antalet lagstadgade 
krav, gjorde det mycket svårt för Esma 
att göra tillräckligt många kontroller av 
om förordningen efterlevdes28.28 Till exempel på områden som 
it, internkontroller, metoder 
och intressekonflikter.
26
 Del III – Tillsyn
58 
Esmas löpande tillsynsarbete består 
av analyser av den periodiska informa -
tionen från de enheter som omfattas 
av tillsyn, analyser av information 
från externa källor (myndigheter, 
konkurrenter, klagomål, medier osv.), 
uppföljningar av frågor som tagits 
emot från kreditvärderingsinstituten 
och kommunikation med kreditvär -
deringsinstitutens ledning under hela 
tillsynscykeln. I  tabell 3  beskrivs Esmas 
tillsynsuppgifter som en del av den 
löpande tillsynen.Esmas löpande tillsyn och 
utredningar
56 
Alla kreditvärderingsinstitut omfattas 
av löpande tillsyn så fort de har blivit 
registrerade. Syftet med den löpande 
tillsynen är att man snabbt ska identi -
fiera enheter som kanske inte uppfyller 
de gällande kraven.57 
Esma följer en riskorienterad tillsyns -
metod. Hur intensiv och omfattande 
tillsynen är och vilka typer av tillsyn 
som utövas beror på de risker som 
är förenade med de olika marknads -
aktörerna (se figur 7 ). De potentiella 
problem som identifieras under den 
skrivbordsbaserade löpande tillsy -
nen analyseras och utreds vidare vid 
behov.Figur 7Tillsynsverksamhet
Källa:  Revisionsrätten utifrån bestämmelserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut.Ytterligare 
utredningRiskanalys
Kontroll på platsAllmän utredningFörfrågningar om information 
Skrivbordsbaserad 
löpande tillsyn
27 Del III – Tillsyn
59 
Utöver den löpande tillsynen väljer 
Esma regelbundet ut riskområden 
vad gäller kreditvärderingsinstitu -
tens regelefterlevnad för ytterligare 
utredning (främst allmänna utredning -
ar), som grundas på de egna riskbe -
dömningarna. I allmänna utredningar 
ingår vanligtvis kontroller på plats. En 
översikt över Esmas utredningar på 
plats finns i  bilaga III . De kan grovt 
sett delas in i två grupper:
— Tematiska utredningar som är 
inriktade på vissa frågor som 
är gemensamma för flera stora 
kreditvärderingsinstitut.
— Enskilda utredningar vid vissa 
kreditvärderingsinstitut som avser 
särskilda frågor.Tabell 3Esmas uppgifter under den löpande tillsynen
Analys av informationÖversyn av den periodiska informationen från kreditvärderingsinstituten varje kvartal eller varje halvår.
Översyn av kreditvärderingsinstitutens periodiska upplysningar.
Översyn av meddelanden från kreditvärderingsinstituten enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut (t.ex. meddelan -
de om väsentliga ändringar av villkoren för den ursprungliga registreringen).
Regelbunden övervakning av information som offentliggörs på kreditvärderingsinstitutens webbplatser.
Rapporter/varningar från Esmas riskanalysteam.
Regelbundna uppdragRegelbundna telefonsamtal till kreditvärderingsinstituten (efter det att den halvårsvisa informationen har tagits emot).
Serie av uppdragssamtal till kreditvärderingsinstituten (regelbundna telefonsamtal och möten med nyckelpersonal vid 
kreditvärderingsinstituten: chefen för regelefterlevnad, funktionen för intern översyn, internrevisionen, riskhanteringen, 
den verkställande chefen och oberoende icke verkställande direktörer; hur ofta dessa samtal äger rum beror på kreditvär -
deringsinstitutets storlek).
Andra uppgifterDjupdykningar (uppföljning av potentiella riskområden som identifierats vid analyserna av information och den regel -
bundna uppdragsverksamheten).
Hantering av klagomål från tredje part.
Uppföljning av korrigerande åtgärdsplaner efter utredningar.
Samspel med kreditvärderingsinstituten  – återkoppling på förfrågningar från kreditvärderingsinstituten på ad-hoc-basis.
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.
28 Del III – Tillsyn
Tillsynsprocessen har 
utformats och införts men 
behöver tid att mogna
60 
En ändamålsenlig tillsyn kräver 
följande:
i) En heltäckande tillsynspolicy som 
i stora drag fastställer tillsynspro -
cessen och kombinerar externa 
tillsynsmetoder och tillsynsmeto -
der på plats.
ii) Heltäckande interna riktlinjer och 
metoder som hjälper personalen 
i det dagliga arbetet.
iii) Insamling och analys av 
information.
iv) Effektiv översyn av utfört arbete 
och korrigerande åtgärder som 
kreditvärderingsinstituten vidtar 
som svar på iakttagelserna.Esma har lagt en god grund 
för en ändamålsenlig tillsyn 
av kreditvärderingsinstitut
61 
Enligt bästa praxis ska de som utövar 
tillsyn ha en metod för att fastställa 
och bedöma karaktären på och effek -
ten och omfattningen av riskerna för 
de enheter som omfattas av tillsyn, 
bland annat huvudverksamheten, 
riskprofilen och internkontrollmiljön. 
Externt arbete och arbete på plats 
prioriteras utifrån resultatet av den 
bedömningen29.
62 
Esma har fastställt sina allmänna 
principer i tillsynsmanualen och 
tillsynshandboken. De dokumenten 
är användbara referensverktyg och en 
praktisk vägledning för Esmas tillsyns -
team för hur man utövar en ändamåls -
enlig och effektiv tillsyn inom ramen 
för förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut. I Esmas tillsynsmanual 
finns en ingående beskrivning av hur 
utredningar kan användas som tillsyns -
metod. Där räknas de olika etapperna 
upp och där listas även den informa -
tion som projektplanen minst måste 
innehålla och alla andra nödvändiga 
steg som ska följas på plats och under 
rapporteringen (se figur 8 ).29 Grundläggande principer för 
en effektiv banktillsyn ( Core 
Principles for Effective Banking 
Supervision ) skulle efter 
nödvändig anpassning också 
tillämpas på tillsynen av 
kreditvärderingsinstitut.
29 Del III – Tillsyn
Interna riktlinjer och 
övervakningsverktyg skulle 
kunna vidareutvecklas 
som stöd för det löpande 
tillsynsarbetet
63 
I de interna riktlinjerna bör man tydligt 
ange hur ofta granskningarna ska ut -
föras och hur omfattande de ska vara. 
Dessutom bör man ta fram gransk -
ningsstrategier och granskningsförfa -
randen så att granskningarna genom -
förs på ett grundligt och konsekvent 
sätt med tydliga mål.
64 
Tillsynsmanualen och tillsynshandbo -
ken beskriver endast i stora drag den 
löpande tillsynsprocessen och fast -
ställer inte exakt vilka typer av tillsyns -
uppgifter som Esma ska utföra, och de 
innehåller heller ingen information om 
hur ofta dessa uppgifter ska utföras.65 
Esma utarbetar tillsynsplaner varje 
år för den kommande perioden. Men 
Esma hade inga enskilda tillsynspla -
ner för varje kreditvärderingsinstitut 
med information om vilka tillsyns -
uppgifter som skulle utföras på årlig 
basis. Vidare hittade vi inte tillräckligt 
tydliga tidtabeller där det anges hur 
ofta regelmässiga tillsynskontrol -
ler minst ska genomföras för varje 
kreditvärderingsinstitut.
66 
I förordningen om kreditvärderingsin -
stitut fastställs en uppsättning tydliga 
regler som Esma måste övervaka, men 
Esma använder inte checklistor syste -
matiskt som ett tillsynsverktyg. Vidare 
använder många nationella behöriga 
myndigheter frågeformulär och check -
listor i sitt tillsynsarbete.Figur 8De viktigaste stegen i en utredning
Källa:  Revisionsrätten på grundval av Esmas tillsynsmanual och tillsynshandbok.Slutligt brev
(plan för korrigerande åtgärder ) Projektplan Sanktioner och uppföljning Preliminärt brev Kontroller på plats Förfrågan om information Kreditvärderingsinstitutets svar
Tidsplan
30 Del III – Tillsyn
67 
De olika tillsynsteamen dokumenterar 
dessutom inte sitt arbete i ett stan -
dardformat, och det är svårt att spåra 
det löpande tillsynsarbete som har 
genomförts och även analysen och 
slutsatserna som har hämtats därifrån.
68 
Esma har också tagit fram en ”folder 
med kriterier”. Syftet med den är att 
”garantera enhetlighet” genom att 
bedömare kan ”konsultera de beslut 
som Esma tidigare har fattat” under 
registreringsprocessen och senare 
i det löpande tillsynsarbetet. Foldern 
med kriterier innehåller bland annat 
e-brev från rättstjänsten, Esmas tidiga -
re beslut och intern korrespondens om 
frågor som uppkommit under regi -
streringen och tillsynsarbetet. Det är 
ett bra initiativ men folderns struktur 
är ingen garanti för att den används 
som en heltäckande vägledning för 
dem som utövar tillsyn i sitt dagliga 
arbete.
Esma hanterar en mycket stor 
mängd tillsynsinformation 
men har inget särskilt 
it-verktyg för att registrera 
och behandla uppgifterna
69 
Esma hanterar två sorters information:
— Särskild information (väsentliga 
ändringar av de ursprungliga 
villkoren för registrering, klagomål 
från tredje part, frågor från kredit -
värderingsinstitut m.m.).— Periodisk information som Esma 
får varje kvartal och varje halvår 
(information om kreditvärderings -
institutens intäkter och kostnader, 
ändringar bland kreditvärde -
ringsinstitutens nyckelpersonal, 
protokoll från styrelsemöten, 
internrevisionsrapporter, rapporter 
om funktionen för intern översyn 
m.m.).
70 
Esma har en fil där den registrerar ana -
lysen av den periodiska informationen 
som kommer in från alla kreditvärde -
ringsinstitut som omfattas av tillsyn 
(se  ruta 2 ).
71 
Filen är ett bra initiativ som hjälper 
personalen att hålla reda på den 
stora mängd tillsynsinformation som 
kommer in, men den är krånglig och 
svår att följa. Dessutom har filen 
ingen ”ägare” och vem som helst från 
tillsynsteamet kan redigera, ändra eller 
radera innehållet i den utan att det 
registreras vilka ändringar som gjorts 
och av vem.
72 
Esma har inget särskilt it-verktyg som 
den kan använda som register över 
mottagen information och för att 
dokumentera och analysera tillsynsar -
betet och har därför skapat en struktur 
som främst tycks användas som ett 
lagringsverktyg för den information 
som kommer från kreditvärderings -
instituten. Men vi hittade inte bevis 
i alla berörda fall på att en ingående 
analys hade gjorts av den mottagna 
informationen. De nationella behöri -
ga myndigheterna uppgav att de alla 
hade ett it-system för tillsyn för att 
dokumentera sitt tillsynsarbete och 
göra det lättare att bevara kunskap 
inom organisationen.
31 Del III – Tillsyn
Det är svårt att få en 
beskrivning av hur 
tillsynskontrollerna 
genomförs
73 
Esmas dokumentation av utredningar -
na ger inte tillräckliga bevis för att alla 
mellanliggande steg har genomförts. 
Därför är det svårt för Esma att över -
vaka och bevisa att alla uppgifter har 
genomförts korrekt enligt målen med 
utredningarna. Framför allt fanns det 
i arbetsdokumenten ingenting som 
visade hur alla bevis hade bedömts.
74 
Efter en utredning skickar Esma brev 
till kreditvärderingsinstituten med de 
preliminära och/eller slutliga iaktta -
gelserna. Enligt tillsynsmanualen bör 
man i breven hänvisa till den aktuella 
lagstiftningen. En hänvisning till den 
särskilda rättsliga grunden till varje 
iakttagelse skulle göra att kreditvärde -
ringsinstituten bättre förstod de risker 
avseende efterlevnad som uppmärk -
sammas i breven. Men Esma med -
delar sina iakttagelser rutinmässigt 
utan att hänvisa till specifika artiklar 
i förordningarna.75 
Esma följer upp hur kreditvärderings -
instituten genomför planerna för 
korrigerande åtgärder. Detta doku -
menteras i en uppföljningstabell för 
varje utredning och kreditvärderings -
institut. Esma har ingen harmoniserad 
metod för att dokumentera persona -
lens analyser och kommentarer i dessa 
tabeller (t.ex. genom att identifiera 
det särskilda styrkande underlaget för 
att ett kreditvärderingsinstitut hade 
vidtagit en nödvändig åtgärd på ett 
tillfredsställande sätt).Exempel på uppgifter som övervakas
 οKonferenssamtal och möten med kreditvärderingsinstitut.
 οMeddelanden.
 οNyheter om ändringar av metoder, betygsskalor och företagsstruktur från personal vid kreditvärderings -
institut och webbplatser.
 οKreditvärderingsinstitutens intäkter, personalomsättning och andra uppgifter om personalen.
 οRegelefterlevnadsrapporter, internrevisionsrapporter, granskade årsredovisningar och protokoll från 
styrelsemöten.
 οKreditvärderingsinstitutens rapporter om institutets interna organisation.
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.Ruta 2
32 Del III – Tillsyn
Verkliga framsteg men 
ännu inte tillräcklig 
täckning på de tematiska 
områden som vi 
analyserade
76 
Den riskorienterade tillsynsmeto -
den innebär att endast vissa risker 
kan täckas av Esmas tillsynsarbete. 
Tillsynskontrollerna skiljer sig därför 
från ett ämne till ett annat. För att vår 
bedömning av Esmas tillsynsprocess 
skulle bli fullständig valde vi ut två 
tematiska områden som vi granskade 
i detalj:
i) Kreditvärderingsinstitutens meto -
der, modeller och grundläggande 
antaganden.
ii) Intressekonflikter på marknaden 
för kreditvärderingsinstitut.
77 
Valet motiverades av hur betydande 
ämnena var för funktionen på mark -
naden för kreditvärderingsinstitut. 
Metoderna är ryggraden i kreditvär -
deringsinstitutens utdelning av betyg 
och kreditutsikter. Intressekonflikter 
utsågs som en av de främsta brister -
na i kreditvärderingsmarknaden före 
bolånekrisen i USA. Genom analysen 
kunde vi också bilda oss en uppfatt -
ning om Esmas arbete under de fyra år 
som myndigheten har funnits.Metoderna övervakades men 
alla områden täcktes inte och 
kraven var inte alltid tydliga
78 
I ansökan om registrering måste 
kreditvärderingsinstituten ange vilka 
typer av kreditbetyg som de kommer 
att utfärda30. De sökande måste också 
lämna in nödvändig dokumentation 
om sina metoder och modeller. På den 
grunden bedömer Esma om kreditvär -
deringsinstitutens metoder och mo -
deller vid tiden för registreringen följer 
förordningen om kreditvärderingsin -
stitut och den delegerade förordning -
en som stöder den.
79 
Kreditvärderingsinstituten ska använ -
da metoder som är rigorösa, systema -
tiska, konsekventa och som valideras 
på grundval av historiska erfarenheter, 
inklusive utfallstest. Esma ska regel -
bundet granska varje kreditvärderings -
instituts efterlevnad av dessa lagstad -
gade krav.30 Punkt 8 i bilaga II till den 
delegerade förordningen om 
registrering.
33 Del III – Tillsyn
Lagstadgade krav på metoder 
var inte alltid fastställda
80 
I förordningen om kreditvärderings -
institut finns inga definitioner eller 
kriterier avseende lagstadgade krav 
på metoder. I kommissionens delege -
rade förordning31 fastställs tekniska 
tillsynsstandarder för Esmas bedöm -
ning av lagstadgade krav på metoder. 
I de publicerade rapporterna med 
slutsatser om de utredningar som 
gjorts av metoder gav Esma exempel 
på metodinnehåll för att ge branschen 
vägledning om sina förväntningar på 
området. Men en del av de termer som 
används i standarderna skulle behöva 
klargöras bättre så att Esma och kre -
ditvärderingsinstituten får en bättre 
gemensam förståelse av de lagstadga -
de kraven på metoder.
Esmas tillsyn av metoder 
omfattade inte alla aspekter 
av kreditvärderingsinstitutens 
metoder
81 
Vid den löpande tillsynen och under 
djupgående utredningar kontrollerar 
Esma hur kreditvärderingsinstituten 
tillämpar de lagstadgade kraven på 
metoder.82 
Esmas löpande tillsyn är utformad 
på ett sådant sätt att bedömningen 
av kreditvärderingsinstitutens efter -
levnad av de lagstadgade kraven på 
metoder är inriktad på om kreditvär -
deringsinstituten har lämpliga intern -
kontroller, till exempel följande:
— En oberoende internfunktion som 
ansvarar för en periodisk översyn 
av metoder, modeller och grund -
läggande antaganden.
— Oberoende ledamöter i kreditvär -
deringsinstitutens styrelse eller 
tillsynsstyrelse som ansvarar för 
att övervaka ändamålsenlighe -
ten i kreditvärderingsinstitutens 
internkontrollsystem, bland annat 
effektiviteten i funktionen för 
intern översyn.
— Dokumentation av periodiska 
översyner av metoder och under -
liggande förfaranden.
83 
Esmas bedömning av metodkrav behö -
ver därför kompletteras med djupgå -
ende utredningar. Med tanke på Esmas 
resurser och det stora antalet metoder 
som ska övervakas32 använder Esma 
riskbedömningar för att välja ut ämne -
na för sina utredningar om metodkrav. 
I tabell 4  finns en översikt över Esmas 
bedömningar av efterlevnaden av 
tekniska standarder för tillsyn när det 
gäller metoder som används vid tema -
tiska utredningar. Tabellen bygger på 
Esmas dokumentation.31 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 447/2012 av 
den 21 mars 2012 om 
komplettering av Europa parla  - 
mentets och rådets förordning 
(EG) nr 1060/2009 om kredit  - 
värderingsinstitut med 
tekniska tillsynsstandarder för 
överensstämmelsebedöm -
ningen av kreditvärderings-  
metoder (EUT L 10, 30.5.2012, 
s. 14).
32 Enligt Esma finns det mer än 
800 metoder för olika 
tillgångsklasser och 
mark  nads  segment vid de tre 
största kreditvärderings-  
instituten.
34 Del III – Tillsyn
84 
Vissa viktiga lagstadgade krav på me -
toder har därför ännu inte granskats 
under Esmas tematiska utredningar, till 
exempel följande:
— År 2014 påbörjade Esma en djup -
gående analys av kreditvärderings -
institutens praxis för att validera 
metoder.
— Esma kontrollerade inte de lag -
stadgade krav som avser kontinu -
iteten av kreditvärderingar bland 
tillgångsklasser.Esma hade inget 
formellt förfarande för 
att granska en ändring 
i kreditvärderingsinstitutens 
metoder eller för när ett 
kreditvärderingsinstitut utfärdar 
en ny typ av kreditbetyg
85 
När ett kreditvärderingsinstitut, efter att 
ha blivit registrerat, väsentligt ändrar 
en metod eller utvidgar sin verksamhet 
genom att utfärda nya typer av kredit -
betyg måste det meddela Esma det. 
I förordningen om kreditvärderingsinsti -
tut definieras dock inte termen ”väsent -
lig ändring”. År 2010 utfärdade Europe -
iska värdepapperstillsynskommittén en 
riktlinje33 där den fastställde vad som 
betraktades som en väsentlig ändring. 
År 2014 meddelade Esma sin definition 
av väsentlig ändring i avsnittet ”Frågor 
och svar” om tillämpningen av förord -
ningen om kreditvärderingsinstitut. 
I mars 2015 uppdaterade Esma definitio -
nen av väsentlig ändring34 och specifi -
cerade ändringarna i de ursprungliga 
registreringsvillkoren för ”värderings -
metoder, modeller eller grundläggande 
antaganden”.33 Europeiska värdepapperstill -
synskommitténs vägledning 
om registreringsprocessen, 
kollegiernas funktionssätt, 
medlingsprotokoll, informa  - 
tion i bilaga II, information om 
ansökan om certifiering och 
om bedömningen av kredit   - 
värderingsinstitutens system  - 
vikt, s. 16, ref. CESR/10-347.
34 Riktlinje om periodisk 
information som kredit -
värderingsinstitut ska lämna in 
till Esma av den 19 mars 2015.Tabell 4Översikt över Esmas bedömningar på området metodkrav som en del av de 
tematiska utredningarna
Lagstadgade kravGranskning av 
kreditvärderings ­
processen (2012)1Utredning av 
kreditbetyg på 
banker (2013)Utredning av 
kreditbetyg på 
statspapper 
(2013)Utredningar av små och 
medelstora kredit­
värderingsinstitut  
(2014)Utredning av kredit ­
betyg på struktu ­
rerade finansiella 
instrument (2014)
Rigorösa e.t. Delvis Nej Delvis Delvis
Systematiska och löpande e.t. Delvis Nej Nej Ja
Löpande bland 
tillgångsklassere.t. Nej Nej Nej Nej
Valideras på grundval av 
historiska erfarenhetere.t. Delvis Nej Delvis Delvis
1 Utredningen avslutades innan de tekniska standarderna för tillsyn hade antagits.
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.
35 Del III – Tillsyn
86 
Esma klargjorde visserligen när kredit -
värderingsinstituten måste skicka ett 
meddelande om en väsentlig ändring, 
men hade inget formellt förfarande för 
att granska dessa meddelanden om 
nya metoder eller väsentliga ändringar 
av de befintliga metoderna under den 
granskade perioden. I juni 2015 antog 
Esma ett förfarande med en beskriv -
ning av vilka steg som ska följas när ett 
meddelande om en metod kommer in 
från ett kreditvärderingsinstitut.
Esma har ännu inte 
granskat vissa typer av 
intressekonflikter
87 
OECD definierar en intressekonflikt 
som en situation där en enskild person 
eller ett företag (antingen privat eller 
offentligt) befinner sig i en ställning 
där de kan utnyttja sin egen yrkes -
mässiga eller officiella kapacitet på 
något sätt till förmån för sig själva eller 
företaget.
88 
På kreditvärderingsmarknaden gäller 
intressekonflikter främst berörda par -
ters eventuella inflytande över kredit -
värderingen. Både den amerikanska 
finanskriskommissionen35 och Interna -
tionella organisationen för värdepap -
perstillsyn36 identifierade detta som en 
av de största bristerna i kreditvärde -
ringssektorn före bolånekrisen i USA.89 
I det här sammanhanget bedömde 
Esma de åtgärder som kreditvärde -
ringsinstituten hade infört för att 
undvika intressekonflikter, bland annat 
genom att undersöka hur lämpliga, 
ändamålsenliga och oberoende ett 
antal internkontrollfunktioner var. Men 
det finns områden som skulle kunna 
granskas mer ingående i framtiden:
i) Esma granskade inte tillräckligt 
om kreditvärderingsinstitutens 
stödtjänster kan ha påverkat kre -
ditvärderingen utan vidtog endast 
begränsade tillsynsåtgärder på 
området37.
ii) Det fanns begränsade bevis för 
att Esma hade undersökt möjliga 
intressekonflikter mellan kredit -
värderingsinstituten och kon -
sultföretag inom ett och samma 
holdingbolag.
iii) Esma undersökte inte intressekon -
flikter som gällde kreditvärderings -
analytikers handelsverksamhet 
och finansiella transaktioner på ett 
strukturerat sätt. Anställda vid ett 
kreditvärderingsinstitut som deltar 
i en kreditvärdering har tillgång 
till konfidentiell information innan 
resultatet av kreditvärderingen 
offentliggörs. Kreditvärderingsin -
stituten bör därför ha förfaranden 
för att övervaka kreditvärderings -
analytikernas handelsverksamhet 
och värdepappersinnehav för att 
minska risken för insiderhandel. 
Esma får information om resultatet 
av denna övervakning men testade 
inte kreditvärderingsinstitutets 
förfaranden för att kontrollera att 
informationen är korrekt.35 Den amerikanska 
finanskriskommissionen 
undersökte orsakerna till 
finanskrisen som en del av 
Fraud Enforcement and 
Recovery Act  i USA. Rapporten 
publicerades i januari 2011.
36 Ioscos tekniska kommitté, 
rapport om bolånekrisen 
i USA, maj 2008.
37 Esma konstaterade till 
exempel att kredit -
värderingsinstitutens 
publikation om forsknings-
studier kan begränsa 
kredit  värderingsanalytikernas 
oberoende. Om en kredit -
värderingskommitté ska 
godkänna ett kreditbetyg kort 
efter det att en forsknings -
studie har publicerats är det 
svårt för kommittéerna att 
fatta ett beslut som strider 
mot slutsatserna i forsknings-  
studien.
36
 Del IV – Upplysningar
Esmas tillsyn av kredit -
värderingsinstitutens 
allmänna upplysningar
90 
Ett av målen med den tredje förord -
ningen om kreditvärderingsinstitut är 
att öka insynen i kreditvärderingsin -
stituten och kreditbetygsmarknaden, 
särskilt när det gäller kreditvärderings -
institutens prispolitik, deras avgifter, 
hur de genomför kreditvärderingen 
och hur de når sina slutsatser. Insynen 
garanteras genom fullständiga och 
lättillgängliga allmänna upplysningar.
91 
Enligt förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut ska kreditvärderingsinsti -
tuten offentliggöra två typer av upp -
lysningar: allmänna och periodiska. De 
allmänna upplysningarna avser infor -
mation som kreditvärderingsinstituten 
måste offentliggöra, främst via sina 
webbplatser. Periodiska upplysningar 
avser den återkommande tillsynsinfor -
mation som kreditvärderingsinstituten 
måste skicka in till Esma. En annan 
viktig informationskälla är Esmas egna 
upplysningar om sitt tillsynsarbete till 
intressenter.Esma kontrollerade 
regelbundet de enskilda 
kreditvärderingsinstitutens 
allmänna upplysningar, 
men gjorde en grundlig 
bedömning av dem för första 
gången i slutet av 2014
92 
Enligt förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut ska kreditvärderingsin -
stituten offentliggöra olika typer av 
allmänna upplysningar (se figur 9 ).
93 
De allmänna upplysningarna är ett 
viktigt verktyg för kommunikationen 
mellan kreditvärderingsinstituten och 
användarna av kreditbetyg. Användare 
ska ha möjlighet att göra sina egna 
analyser och själva kunna genomföra 
en ”due diligence” i syfte att bedöma 
om de kan förlita sig på dessa kredit -
betyg eller inte. De ska kunna bedöma 
vilka risker ett kreditvärderingsinstitut 
är exponerat för, till exempel risker för 
intressekonflikter, risk för dålig kvalitet 
på bidragen till kreditbetygen, risker 
med metoderna och så vidare.
94 
Esma granskade kreditvärderingsinsti -
tutens allmänna upplysningar under 
det löpande tillsynsarbetet och som 
en del av sina utredningar. Men en 
grundlig analys av kreditvärderings -
institutens praxis för allmänna upp -
lysningar inleddes för första gången 
i december 2014.
37 Del IV – Upplysningar
Öppenheten på marknaden 
hindras av restriktioner 
och varierande praxis för 
offentliggörande bland 
kreditvärderingsinstituten
95 
Vi konstaterade brister i praxis för 
offentliggörande av information.
96 
Kreditvärderingsinstituten måste 
offentliggöra särskild information för 
allmänheten (se figur 9 ). Det gör de 
främst på webbplatserna. Vi konsta -
terade att användare måste skapa ett 
eget konto och lämna personuppgifter 
för att få tillträde till en del av dessa 
webbplatser. Enligt dessa kreditvär -
deringsinstituts integritetspolicy får 
personuppgifter som samlas in från användare lämnas till tredje part, vilket 
kan avskräcka potentiella användare 
från att skapa ett konto.
97 
Enligt förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut är kreditvärderingsinstitut 
inte skyldiga att offentliggöra skyddad 
information. I praktiken betyder det att 
vissa delar av en metod inte behöver 
offentliggöras. Det innebär en paradox 
eftersom ett kreditvärderingsinstitut 
får välja att inte offentliggöra hela sin 
metod om någon del av informationen 
är skyddad, vilket påverkar användar -
nas möjlighet att genomföra en egen 
”due diligence”.Figur 9Krav på allmänna upplysningar
Källa:  Revisionsrätten utifrån bestämmelserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut.Ändringar av systemResurser och 
förfaranden
Metoder och beskrivning av modeller och 
grundläggande antagandenKortfattad beskrivning 
av ersättningssystemenPolitik för
oﬀentliggörande av 
kreditbetyg
och kreditutsikterVerksamhetsanknutna tjänsterUppförandekod och 
årlig rapport om 
institutets interna 
organisation
Kreditvärderings-
institutens
allmänna
upplysningar
38 Del IV – Upplysningar
98 
Kreditvärderingsinstituten ska offent -
liggöra ”information om de metoder, 
modeller och grundläggande antagan -
den som de använder i sin kreditvär -
deringsverksamhet”. Vi utvärderade 
kreditvärderingsinstitutens allmänna 
upplysningar om metoder och inrik -
tade oss på fyra typer av kreditbetyg: 
finansinstitut i bolagsform (banker), 
statspapper, strukturerade finansiel -
la produkter (övergripande metod, 
konsumentkrediter med värdepapper 
med bakomliggande tillgångar som 
säkerhet och värdepapper med privata 
hypotekslån som säkerhet) och säker -
ställda obligationer.
99 
Kreditvärderingsinstituten följde 
i allmänhet förordningen i och med 
att de offentliggjorde information om 
sina metoder. Formatet på offentlig -
görandet varierade kraftigt mellan 
kreditvärderingsinstituten, vilket gör 
det svårt att jämföra dem. Det hade 
delvis kunnat undvikas om det hade 
funnits ett standardrapporteringsfor -
mat för hur kreditvärderingsinstituten 
ska presentera sina metoder. Hur lätt 
det var att hitta dokumentation varie -
rade mellan kreditvärderingsinstitut 
och mellan olika typer av kreditbetyg. 
För många delgrupper inom kategorin 
strukturerade finansiella produkter ger 
kreditvärderingsinstituten endast en 
översikt över kreditvärderingsproces -
sen, och det saknades viktig informa -
tion om metoden. Därför gick det inte 
att återskapa kreditbetyget.Det centrala arkivet 
offentliggör inte tillräckligt 
med information om 
kreditvärderingsinstitutens 
kreditvärderingsresultat
Halvårsvis datarapportering
100  
Esmas centrala arkiv online (Cerep) 
har ingen motsvarighet i andra be -
höriga jurisdiktioner. Via databasen 
tillhandahåller Esma harmoniserad 
och lättillgänglig information om alla 
registrerade och certifierade kreditvär -
deringsinstituts kreditvärderingsre -
sultat. I det centrala arkivet redovisar 
kreditvärderingsinstituten information 
om sina tidigare kreditvärderingar. 
En gång i halvåret offentliggör Esma 
sammanfattande statistik över kre -
ditvärderingsinstitutens kreditvär -
deringsresultat som bygger på data 
från kreditvärderingsinstituten. I den 
ingår, för en bestämd tidsperiod och 
tillgångsklass: statistik över kredit -
vär deringsverksamhet, andel fal -
lissemang och övergångsmatriser . 
I det centrala arkivet finns värdefull 
sammanfattande statistik för inve -
sterare och forskare som bygger på 
förfrågningar med flera olika filter som 
de kan anpassa efter sina behov. Det 
centrala arkivet
— offentliggör inte upplysningar om 
annan statistik som är värdefull för 
användarna, till exempel genom -
snittlig andel fallissemang och 
genomsnittliga övergångsmatriser,
— har inga filterval som gör att an -
vändarna kan ladda ner samman -
fattande statistik som kommer från 
flera förfrågningar samtidigt.
39 Del IV – Upplysningar
101  
Förordningen om kreditvärderings -
institut föreskriver att Esma ska göra 
den information som kreditvärderings -
instituten rapporterar i det centrala 
arkivet tillgänglig för allmänheten38. 
Den kvalitativa information som rap -
porteras av kreditvärderingsinstituten 
offentliggörs i det centrala arkivet 
men inte de underliggande uppgifter 
som rapporteras av kreditvärderings -
instituten. Det skulle innebära flera 
fördelar för användarna av det centrala 
arkivet om allmänheten fick tillgång 
till de uppgifterna. Till exempel skulle 
de bättre förstå den sammanfattande 
statistikens prognosförmåga.
102  
Enligt förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut är kreditvärderingsinstitu -
ten inte skyldiga att övervaka emitten -
ter/finansieringsinstrument efter det 
att deras respektive kreditbetyg har 
dragits tillbaka. Den sammanfattande 
statistiken i det centrala arkivet som 
sådan beaktar inte fallissemang som 
uppkommer efter det att ett kredit -
betyg har dragits tillbaka. För att råda 
bot på denna brist på information of -
fentliggör det centrala arkivet statistik 
per typ av skäl till tillbakadragandet39. 
En del statistik över kreditvärderings -
verksamheten visar dock att det finns 
en stor andel tillbakadraganden av 
kreditbetyg som inte förklaras. Det gör 
att prognosförmågan i den respektive 
sammanfattande statistiken blir min -
dre trovärdig.103  
Esma gör vissa automatiska kontroller 
av de nya uppgifter som rapporteras 
till det centrala arkivet för att verifiera 
deras integritet innan de offentliggörs. 
Men Esma gör inga kontroller av om 
uppgifterna är riktiga (t.ex. avstäm -
ningar med andra offentliga databaser 
eller med kreditvärderingsinstitutens 
interna databaser osv.) före offentlig -
görandet. Sådana kontroller skulle vara 
värdefulla på grund av följande:
— Det fanns fall av uppgiftsfel och 
revideringar i det centrala arkivet.
— Det förekommer ingen offentlig 
granskning av uppgifterna. Det 
centrala arkivet offentliggör inte 
om det gjorts korrigeringar av 
fel eller andra revideringar i de 
historiska uppgifter som kreditvär -
deringsinstitut rapporterar till det 
centrala arkivet.
Kvalitativ information som 
rapporteras
104  
Strukturen på informationen från olika 
kreditvärderingsinstitut är inte jäm -
förbar, vilket gör att användarna inte 
kan se när ändringar av metoder har 
gjorts och inte heller när de påverkade 
kreditbetygen och resultatet av dem. 
Detta är viktigt med tanke på att det 
centrala arkivets sammanfattande sta -
tistik täcker tidigare kreditbetyg som 
kan ha utfärdats med hjälp av andra 
metoder än de som nu presenteras 
i det centrala arkivet.38 Artikel 11.2 i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut.
39 Till exempel felaktig eller 
otillräcklig information, 
skuldinstrumentets löptid, 
konkurs, omorganisation av 
den kreditvärderade enheten, 
andra skäl (som inte förklaras) 
osv.
40 Del IV – Upplysningar
Esma offentliggör inte 
tillräckligt med information 
för användare av kreditbetyg 
på sin webbplats
105  
Esma bör regelbundet offentliggöra 
information om sina verksamhetsfält 
och se till att informationen är lättill -
gänglig. Vi jämförde den information 
som fanns tillgänglig på webbplat -
serna för Esma och den amerikanska 
finansinspektionens kreditvärderings -
kontor som övervakar de kreditvärde -
ringsinstitut som är registrerade i USA 
(NRSRO).
106  
Esma offentliggör till exempel inte all 
relevant lagstiftning på sin webbplats 
(sex delegerade förordningar finns 
inte där) medan den amerikanska 
finansinspektionens kontor för kredit -
värderingar har ett särskilt avsnitt med 
länkar till alla förordningar om NRSRO 
(närmare uppgifter finns i  bilaga IV ).107  
Esmas dokumentation om kreditvär -
deringsinstitut kan konsulteras på två 
sätt: via en enkel förteckning över 
cirka tvåhundra dokument utan någon 
möjlighet till urval eller en förteckning 
med två filter som endast marginellt 
ger bättre tillgång. Den amerikan -
ska finansinspektionens webbplats 
däremot har särskilda avsnitt för varje 
typ av information, vilket gör den mer 
användarvänlig.
108  
Analysen av Esmas webbplats visar 
att en del av den tillämpliga lagstift -
ningen inte finns tillgänglig på webb -
platsen. En del användbara dokument, 
till exempel registreringsmallen och 
vägledningen för visselblåsare, saknas 
också (se bilaga IV ).
41
 Slutsatser och 
rekommendationer
109  
Vår samlade slutsats är att Esma på 
kort tid har lagt en god grund för en 
ändamålsenlig tillsyn av kreditvärde -
ringsinstituten i EU. Det finns dock 
fortfarande utrymme för förbättringar.
Registrering
110  
Esma har väl utvecklade registrerings -
förfaranden. Men det är fortfarande 
krångligt att registrera sig på grund 
av den uppdelning i de två etapperna 
fullständighet och efterlevnad som 
krävs enligt förordningen. Kreditvär -
deringsmetoderna ska vara rigorösa, 
systematiska och konsekventa och ska 
valideras. Men de bevis som granska -
des styrkte främst att metoderna var 
rigorösa (punkterna 20–30).
Rekommendation 1
Under registreringsprocessen bör 
Esma på lämpligt sätt dokumentera sin 
bedömning av alla lagstadgade krav 
på kreditvärderingsmetoder.111 
Eurosystemets nuvarande regler ga -
ranterar inte att alla Esma-registrerade 
kreditvärderingsinstitut har likvärdiga 
villkor. Eurosystemet godtar för närva -
rande kreditbetyg som utfärdas av fyra 
kreditvärderingsinstitut som är regi -
strerade hos Esma som externa rating -
institut enligt Eurosystemets ramverk 
för kreditbedömning. För att kredit -
betygen ska godtas av Eurosystemet 
måste kreditvärderingsinstituten 
uppfylla extra operativa kriterier förut -
om att vara registrerade eller certifie -
rade av Esma. Det skapar en tudelad 
marknadsstruktur där små kreditvär -
deringsinstitut inte kan konkurrera på 
likvärdiga villkor med större kreditvär -
deringsinstitut (punkterna 35–40).
Riskbedömning och 
planering
112  
Esma har ett väletablerat förfarande 
för riskidentifiering. Men bristen på 
dokumentationskedja gör det svårt 
att förstå varför vissa risker ompriori -
teras. Esma utredde inte alla högrisk -
områden tillräckligt och konsekvent. 
Vi konstaterade att tillsynsresurserna 
inte höll tillräckligt jämna steg med 
det ökande antalet krav i förordningen 
(punkterna 41–55).
42 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
Esma bör förbättra spårbarheten i risk -
identifieringsprocessen. Esma bör föra 
en loggbok över ändringarna av risk -
nivån och dokumentera prioriteringen 
av risker tillsammans med skälen.
Esma bör följa upp alla högriskom -
råden där det skulle behövas mer 
tillsynsarbete.
Löpande tillsyn och 
utredningar
113  
Esma har lagt en god grund för sin 
tillsynsstrategi. Men i Esmas riktlinjer 
för tillsyn fastställs inte exakt vilka 
typer av löpande tillsynsuppgifter som 
ska utföras; inte heller ger de någon in -
formation om hur ofta dessa uppgifter 
ska utföras. Esma upprättade en årlig 
tillsynsplan för den kommande perio -
den. Det fanns inga detaljerade planer 
för de löpande tillsynsuppgifterna per 
kreditvärderingsinstitut. Esma har inga 
lämpliga interna standarder för att 
dokumentera tillsynsarbetet och det 
är svårt att spåra det löpande tillsyns -
arbete som har genomförts eller de 
analyser och slutsatser som härrör från 
det (punkterna 56–77).
114  
Dokumentationen av vissa mellanlig -
gande steg i utredningarna är också 
ofullständig. Esmas dokumentation av 
de granskade utredningarna visar inte 
hur alla bevis som krävs hade bedömts 
(punkterna 56–77).Rekommendation 3
Esmas tillsynsmanual och tillsynshand -
bok bör uppdateras fortlöpande och 
ha med de kunskaper och erfarenheter 
som förvärvats.
Esma bör ta fram en intern vägledning 
för hur man dokumenterar utredningar 
på ett ändamålsenligt sätt för att visa 
och garantera att alla slutsatser stöds 
av lämpliga analyser av bevisen.
Införandet av ett särskilt it-verktyg 
för tillsyn skulle förbättra kunskapsut -
bytet, klargöra ansvarsfördelningen, 
underlätta översynen av utfört arbete 
och förbättra kommunikationen inom 
tillsynsteamen.
Metoder
115  
Esma granskade kreditvärderingsinsti -
tutens metoder utifrån de lagstadgade 
kriterierna både genom löpande tillsyn 
och genom utredningar. Men Esma har 
inget förfarande för att granska nya 
metoder eller väsentliga ändringar av 
metoder som kreditvärderingsinstitu -
tet har meddelat. Det är svårt för Esma 
att tolka metodkriterierna och bygga 
upp en gemensam förståelse med kre -
ditvärderingsinstituten om hur de ska 
efterlevas. Vissa kriterier har ännu inte 
granskats i detalj (punkterna 78–86).
43 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 4
Esma bör granska alla viktiga aspekter 
av utformningen och genomförandet 
av kreditvärderingsinstitutens metoder 
som ännu inte har granskats.
Intressekonflikter
116  
Vissa potentiella intressekonflikter 
granskades inte tillräckligt av Esma. 
Esma får mycket information från 
kreditvärderingsinstituten om de 
anställdas handelsverksamhet och 
värdepappersinnehav men granskade 
inte informationen på ett strukturerat 
sätt. Under de tematiska och enskilda 
översynerna diskuterades dessut -
om denna fråga endast sporadiskt 
(punkterna 87–89).
Rekommendation 5
Esma bör göra en strukturerad gransk -
ning av de system som kreditvärde -
ringsinstituten har inrättat för att 
hantera intressekonflikter och särskilt 
dem som gäller kreditvärderingsana -
lytikernas handelsverksamhet och 
finansiella transaktioner.
Esma bör dessutom undersöka om kre -
ditvärderingsinstitutens information 
om intressekonflikter är riktig.Allmänna upplysningar
117  
Esma kontrollerade regelbundet kre -
ditvärderingsinstitutens allmänna upp -
lysningar under den löpande tillsynen 
och de löpande utredningarna, men 
den första grundliga bedömningen 
bland kreditvärderingsinstituten inled -
des i slutet av 2014 (punkterna 90–94).
118  
Vi konstaterade att kreditvärderings -
institutens allmänna upplysningar 
inte alltid håller högsta standard 
och att upplysningarna, särskilt om 
metoder och beskrivning av modeller 
och grundläggande antaganden, inte 
alltid gör att potentiella användare av 
kreditbetygen kan genomföra en egen 
”due diligence” (punkterna 95–99).
Rekommendation 6
Esma bör arbeta för att ytterligare 
anpassa rutinerna för offentliggörande 
bland kreditvärderingsinstituten. Esma 
bör överväga att ta fram ytterligare 
vägledning om kraven på offentliggö -
rande i enlighet med artikel 16 i förord -
ning (EU) nr 1095/2010 och på så sätt 
förbättra kreditvärderingsinstitutens 
allmänna rutiner för offentliggörande.
44 Slutsatser och rekommendationer
Upplysningar i Cerep
119  
Esmas upplysningar i det centrala on -
line-arkivet (Cerep) ger harmoniserad 
och lättillgänglig information om alla 
registrerade och certifierade kreditvär -
deringsinstitutens värderingsresultat 
som inte har någon motsvarighet i an -
dra behöriga jurisdiktioner. Vi är dock 
tveksamma till om dessa upplysningar 
räcker och är bekymrade över att Esma 
inte gör lämpliga kontroller av de 
uppgifter som rapporteras till Cerep 
(punkterna 100–104).
Rekommendation 7
Esma bör övervaka och förbättra in -
formationsinnehållet i upplysningarna 
i Cerep utifrån kreditvärderingsinstitu -
tens bästa praxis för offentliggörande 
av kreditvärderingsresultat.Upplysningar på Esmas 
webbplats
120  
Esmas webbplats saknar en del 
information som är värdefull för 
kreditvärderingsinstituten, poten -
tiella nya marknadsdeltagare och 
användare av kreditbetyg. Webbplat -
sen är inte välstrukturerad och den 
information som finns är svår att hitta 
(punkterna 105–108).
Rekommendation 8
Esma bör offentliggöra all tillämplig 
lagstiftning och relevanta doku -
ment och göra webbplatsen mer 
användarvänlig.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Milan Martin Cvikl som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
24 november 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

45
 Bilagor
Esmas organisationsstruktur
Esmas organisationsstruktur för tillsynen är uppdelad i fyra nivåer. En översikt över ansvarsområdena på varje 
nivå finns i tabellen nedan.
Tillsynsstyrelsen Styrelsen Verkställande direktör Enhetschef/avdelningschef
Sammansättning:
De 28 nationella myndigheternas 
chefer + Esmas ordförande + Eiopa 
+ EBA + ESBR + kommissionen + 
EES (Island, Liechtenstein och Norge)
Tillsynsstyrelsen har det yttersta 
ansvaret för beslutsfattandet vid 
Esma.
Ansvarsområden:
– Godkänna den årliga tillsyns -
planen där alla planerade 
utredningar och det plane -
rade löpande tillsynsarbetet 
beskrivs. För att kunna göra det 
får de en riskrapport från Esmas 
tillsynsteam. Riskrapporten 
innehåller särskilda risker för 
enskilda kreditvärderingsinsti -
tut i anonym form.
– Godkänna Esmas årliga rapport 
där Esmas tillsynsverksamhet 
beskrivs utifrån tillsynsteamets 
årliga verksamhetsrapport.
– Godkänna andra offentliga 
rapporter (den information som 
tillsynsstyrelsen får omfattar 
mer detaljerade iakttagelser 
än vad som offentliggörs i den 
offentliga rapporten).Sammansättning:
Sex ledamöter som väljs från tillsyns -
styrelsen av dess ledamöter + Esmas 
ordförande.
Ansvarsområden:
– Hålla uppsikt över Esmas fleråri -
ga arbetsprogram, budgeten 
och personalresurserna.
– Kontrollera genomförandet av 
planen för tillsynsarbetet.
– Diskutera den information om 
tillsynsarbetet som lämnas 
varje kvartal av den verkstäl -
lande direktören: registreringar, 
löpande utredningar, iakttagel -
ser och korrigerande åtgärder.Ansvarsområden:
– Hålla uppsikt över Esmas 
tillsynsarbete.
– Genomföra den årliga planen 
för tillsynsarbetet.
– Se till att tillsynsavdelningarna/
tillsynsenheterna fungerar väl.
– Underteckna de skriftliga 
tillstånden eller besluten om 
utredningar eller kontroller.
– Underteckna beslut om förfråg -
ningar om information.
– Godkänna planer för korrige -
rande åtgärder.
– Rapportera om Esmas till -
synsverksamhet till styrelsen 
och tillsynsstyrelsenAnsvarsområden:
– Föreslå en årlig plan för tillsyns -
arbetet och genomföra den när 
den har blivit godkänd.
– Underteckna enkla förfrågning -
ar om information.
– Lämna förslag till planer för 
korrigerande åtgärder, beslut 
och offentliga rapporter som 
lämnas till den verkställande 
direktören för undertecknande 
eller för en mer långtgående 
utredning.
– Se till att tillsynsbesluten 
ifrågasätts tillräckligt 
genom diskussioner om 
granskningsiakttagelserna.
– Föreslå korrigerande åtgärder 
med det berörda tillsynsteamet.
– Införa kommunikationskanaler 
som gör att tillsynsmyndigheter 
kan framföra sina synpunkter 
och/eller farhågor när som helst 
under tillsynsprocessen.
– Se till att de kreditvärderings -
institut som omfattas av tillsyn 
får möjlighet att kommen -
tera iakttagelserna och de 
korrigerande åtgärderna före 
slutrapporten.
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.Bilaga I
46 Bilagor
Revisionsmetod
Utöver det arbete som revisorerna utförde anlitade vi två experter som analyserade specifika revisionsäm -
nen och bad även ett urval av nationella behöriga myndigheter om information för att kunna jämföra olika 
tillsynsmetoder.
En del uttalanden i rapporten bygger på bidragen från dessa expertrapporter och på resultatet av våra förfråg -
ningar hos de nationella behöriga myndigheterna.
Expertrapporter
En del aspekter av det granskade ämnet var så komplexa och specialiserade att vi var tvungna att anlita två 
experter. Experterna bidrog med följande:
 ο En analys av kraven på offentliggörande av information om kreditvärderingsinstitutens metoder, modeller och 
grundläggande antaganden.
 ο Analytisk kvantitativt arbete avseende kreditvärderingarnas resultat som grundades på värderingsuppgifterna 
i Esmas Cerep-databas.
En analys av kraven på offentliggörande av information om kreditvärderingsinstitutens 
metoder, modeller och grundläggande antaganden.
Experterna gjorde följande:
 ο En analys av kraven på offentliggörande av information om kreditvärderingsinstitutens metoder, modeller och 
grundläggande antaganden och kritisk bedömning av om Esmas regler och riktlinjer ger tillräckligt med och tydlig 
vägledning för offentliggörandet.
 ο En jämförelse av EU:s krav på offentliggörande av information om kreditvärderingsinstitutens metoder, modeller 
och grundläggande antaganden med den amerikanska finansinspektionens motsvarande regler ( Securities and 
Exchange Commission , SEC).
 ο När det gäller ett urval av fem kreditvärderingsinstitut (som valdes ut av Europeiska revisionsrätten) och utifrån 
den information som är offentlig gjorde de följande:
 • Analyserade den offentliggjorda informationen om metoder, modeller och grundläggande antagan -
den och jämförde den med kraven på offentliggörande i förordningen om kreditvärderingsinstitut 
och bedömde om förordningen efterlevdes, särskilt när det gällde statsobligationer och strukturerade 
finansiella instrument.
 • Bedömde kritiskt om den offentliggjorda informationen innehöll tillräckligt med uppgifter för att 
investerare skulle kunna bedöma metoder, modeller och grundläggande antaganden, det vill säga 
om en investerare skulle kunna göra om beräkningarna för ett kreditbetyg med hjälp av den offentlig -
gjorda informationen om kreditvärderingsinstitutens metoder, modeller och grundläggande antagan -
den och komma fram till samma resultat.Bilaga II
47 Bilagor
 • Bedömde om den offentliggjorda informationen gav investerarna möjlighet att jämföra kreditvär -
deringsinstitutens metoder, modeller och grundläggande antaganden för ett specifikt kreditbetyg 
(revisionsrätten gjorde ett urval av kreditbetyg).
 • Identifierade god praxis för offentliggörande som skulle kunna delas mellan 
kreditvärderingsinstituten.
Kvantitativ resultatmätning av kreditbetyg som utfärdas av kreditvärderingsinstitut
Utifrån de resultatmätningar som offentliggjordes i Cerep bedömde experterna
 ο relevansen, enhetligheten (t.ex. uppgifternas fullständighet och kvalitet) och jämförbarheten i de resultatindika -
torer för kreditbetyg som Esma offentliggjorde i Cerep,
 ο brister i och svårigheter med offentliggörandet och rekommenderade förbättringar/alternativ som skulle kunna 
vara till nytta för investerares information och/eller akademiska forskning,
 ο olika aspekter av jämförbarheten hos kvantitativa mått av kreditvärderingsresultat, till exempel de utfärdade kre -
ditbetygens jämförbarhet över tid, mellan kreditvärderingsinstitut, mellan tillgångsklasser och mellan geografiska 
regioner och granskade de offentliggjorda måttens tillförlitlighet och prognosförmåga,
 ο den kvantitativa information som offentliggjordes i Cerep och jämförde den med andra upplysningar/databaser 
som fanns tillgängliga för investerare/akademiker.
Förfrågningar till ett urval av nationella behöriga myndigheter
Granskningsteamet frågade tio nationella behöriga myndigheter om deras tillsynsmetoder. Frågorna gällde 
deras allmänna metod för tillsyn av finansinstitut och vilka uppgifter de utför när kreditvärderingsinstitut 
registreras.
De viktigaste frågorna listas nedan.
 ο Ange vilka typer av tillsynsåtgärder som din institution vidtar och hur ofta.
 ο Hur identifieras löpande tillsynsåtgärder vid din institution?
 ο Har din institution ett särskilt it-system för tillsyn som används för att dokumentera tillsynsarbetet och bevara 
kunskap?
 ο Hur dokumenteras analysen av de periodiska upplysningarna vid din institution?
 ο Har din institution tagit fram anvisningar och riktlinjer till de enheter som omfattas av tillsynen, och hur meddelas 
de i så fall till dem?Bilaga II
48 Bilagor
 ο Gör din institution några besök på plats hos kreditvärderingsinstitut under registreringsprocessen?
 ο Hur bedömde din institution att kreditvärderingsinstitutets metoder uppfyller kraven i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut?
 ο Hur ser du i din egenskap av finansiell tillsynsperson om en kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut är 
privat eller offentlig? Hur försäkrar du dig om att privata värderingar inte används för regleringsändamål?
Sammanfattning av revisionsmetoden
Revisionsämnen Revisionskriterier Revisionsbevis
i) Registrerades samtliga möjliga 
kreditvärderingsinstitut korrekt och 
så effektivt som möjligt?i) Rättsliga krav och mål i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut samt komplette -
rande delegerade förordningar (tekniska 
standarder).
ii) Esmas handbok för registreringar av 
kreditvärderingsinstitut.i) Analys av registreringsprocessen.
ii) Analys av ett urval av registreringshandlingar.
iii) Intervjuer med nyckelpersonal.
iv) Informationsinsamlingsbesök hos ett urval av 
kreditvärderingsinstitut.
v) Konsultation hos nationella behöriga myndigheter 
genom en förfrågan om deras praxis.
vi) Jämförelse med praxis vid den amerikanska 
finansinspektionen.
ii) Tog Esma fram och genomförde en 
noggrann planering och riskbedöm -
ning för sin tillsynsverksamhet?i) Esmas interna tillsynsmanual och 
tillsynshandbok.i) Analys av Esmas riskbedömning.
ii) Analys av Esmas interna planeringsdokument.
iii) Intervjuer med nyckelpersonal.
v) Konsultation hos nationella behöriga myndigheter 
genom en förfrågan om deras praxis.
iii) Ringades de problem som konstate -
rats i kreditvärderingsbranschen in 
genom införandet av tillsynsramen, 
också dem som gällde styrelsernas 
oberoende och förebyggandet av 
intressekonflikter?i) Rättsliga krav och mål i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut samt komplette -
rande delegerade förordningar (tekniska 
standarder).
ii)  Esmas interna tillsynsmanual och 
tillsynshandbok.
iii) Relevanta riktlinjer och principer från 
Iosco.i) Analys av handlingarna om det löpande 
tillsynsarbetet.
ii) Analys av tillsynshandlingarna och interna dokument, 
särskilt de tematiska och enskilda översynerna.
iii) Intervjuer med nyckelpersonal.
iv) Informationsinsamlingsbesök hos ett urval av 
kreditvärderingsinstitut.
v) Konsultation hos nationella behöriga myndigheter 
genom en förfrågan om deras praxis.
vi) Jämförelse med praxis vid den amerikanska 
finansinspektionen.
iv) Offentliggör Esma och kreditvärde -
ringsinstituten tillräckligt med in -
formation om sin tillsynsverksamhet 
som ger ett mervärde för intressen -
terna, särskilt Europaparlamentet?i) Rättsliga krav och mål i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut samt komplette -
rande delegerade förordningar (tekniska 
standarder).
ii) Esmas interna tillsynsmanual och 
tillsynshandbok.i) Kvantitativ analys av värderingsinformationen 
i Cerep-databasen.
ii) Analys av Socrat-databasen.
iii) Externa experter bedömde kraven på offentliggöran -
de vad gäller metoder, modeller och grundläggande 
antaganden.
iv) Externa experters översyn av resultatindikatorerna för 
kreditvärderingen i  Cerep-databasen.
v) Konsultation hos nationella behöriga myndigheter 
genom en förfrågan om deras praxis.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Bilaga II
49 Bilagor
Viktigaste iakttagelser och rekommendationer i Esmas utredningar
2012 2013
Tematisk utredning:
Värderingsprocessen för 
statspapper, bankobliga ­
tioner och säkerställda 
obligationer vid S&P , 
Moody’s och FitchEnskild utredning:
Styrningsarrange ­
mang och intern ­
kontroller vid ett 
kreditvärderingsinstitutTematisk utredning:
Process för att se över, 
genomföra och offentlig ­
göra kreditvärderings ­
metoder när det gäller 
banker vid S&P , Moody’s 
och FitchEnskild utredning:
Kontroller av of ­
fentliggörande av 
kreditbetyg vid ett 
kreditvärderingsinstitutTematisk utredning:
Värderingsprocessen för 
kreditbetyg på statspap ­
per vid S&P , Moody’s och 
Fitch
– Kreditvärderingsinsti -
tutens interna proces -
ser dokumenteras inte 
ordentligt.
– Stor personalomsätt -
ning och personal -
brist inom specifika 
affärsområden.
– Internkontrollfunk -
tionerna behöver 
förbättras.
– De oberoende styrel -
seledamöternas roller 
och uppgifter behöver 
klargöras.
– Metoddokumenten 
delades upp i flera 
olika dokument och 
var svåra att hitta på 
kreditvärderingsinsti -
tutens webbplatser.
– It-systemen bör införas 
och kontrolleras på 
lämpligt sätt.– Vissa direktörers 
oberoende kunde inte 
garanteras.
– Styrelsen bestående av 
direktörer bör bedöma 
internkontrollsyste -
men fortlöpande och 
kommunicera mer med 
kontrollfunktionerna.
– Man bör övervaka 
om lämpliga resurser 
avsatts för internkon -
trollfunktionerna.
– Klargöra internkon -
trollfunktionens 
befogenheter och 
arbetsförfaranden.
– Klargöra vilken 
dokumentation som 
ska överlämnas till 
kreditvärderingskom -
mittéerna.– Det var inte alla 
delar som påverkade 
kreditbetygen som var 
införlivade i metoden.
– Inte tillräckligt med 
offentliggörande av 
upplysningar; en del 
nya verktyg, kriterier 
och gamla metoder 
offentliggjordes inte.
– De kvalitativa och 
kvantitativa faktorer -
na, modellerna och 
historiska bevisen 
registrerades inte på 
lämpligt sätt.
– Den årliga översynen 
av metoder var inte 
tillräcklig.
– Värderingarna över -
vakades inte efter det 
att metoden för en vär -
dering hade ändrats.
– En del information 
användes till att styrka 
kreditbetyg som inte 
längre var aktuella.– Offentliggörandet av 
ändringar av kreditbe -
tyg bör medge insyn 
och göras snabbt.
– It-strukturen och 
kontrollmekanismen 
bör på lämpligt sätt ge 
stöd så att offentliggö -
randet av kreditbetyg 
sker kontinuerligt och 
korrekt.
– Processen för spridning 
av kreditbetyg bör 
övervakas.
– Ansvaret för offentlig -
görandet av kreditbe -
tyg bör fördelas och 
dokumenteras klart 
och tydligt.– Styrelsen och över -
synsfunktionen deltog 
i värderingsverksam -
heten.
– Intressekonflikter 
bevakas inte tillräckligt 
när det gäller stats -
pappersanalytiker som 
deltar i  forskningsverk -
samheter.
– Betygsatta enheter har 
inte alltid möjlighet att 
överklaga innan kredit -
betyget offentliggörs.
– Obehöriga tredje 
parter hade tillgång 
till kommande 
värderingsåtgärder.
– Brister i it-syste -
mens tillstånds- och 
tillträdeskontroller.
– Stora förseningar mel -
lan kreditbetygsbeslut 
och offentliggörandet 
av dem.
– Perssonal i lägre ställ -
ning och ny personal 
hade stort ansvar för 
det analytiska arbetet.
Källa: Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.Bilaga III
50 Bilagor
2014
Tematisk utredning  
Kreditbetyg på strukturerade finansiella instru ­
ment vid Fitch, Moody’s, S&P och DBRSTvå tematiska utredningar: Styrningsarrange ­
mang och kontrollfunktioner vid 14 små och  
4 medelstora kreditvärderingsinstitut
– Brist på kvalitetskontroller av information som 
används och tas emot från uppgiftslämnare.
– Ofullständig tillämpning av hela metoden under 
övervakningen av värderingsprocessen.
– Otillräckliga upplysningar om de olika analytiska 
ramar som använts.
– De årliga översynerna av kreditbetygen 
försenades.
– Funktionen för intern översyn, inklusive gransk -
ningen av metoder, modeller och grundläggande 
antaganden, bör stärkas så att oberoende kan 
garanteras.– Styrelseledamöter har begränsad kunskap om 
de lagstadgade skyldigheterna, inte tillräckligt 
många möten och begränsad samverkan med 
kontrollfunktionen.
– Övervakningen av oberoende direktörer i  tillsyns -
styrelsen bör stärkas.
– Styrelsen och tillsynsstyrelsen bör följa förord -
ningen om kreditvärderingsinstitut.
– Regelefterlevnadsfunktionen och funktionen för 
intern översyn bör vara oberoende. Värderings -
analytiker, aktieägare eller affärsutvecklingsper -
sonal bör inte vara med och godkänna metoder.
– Regelefterlevnadsfunktionen bör ha tillräckliga 
resurser, och dess funktioner och ansvarsområ -
den bör fördelas tydligt.
– Internförfarandena för validering och utfalls -
test av metoder bör vara tydligare och mer 
detaljerade.
– Underrättelsen om kreditvärderingen till den 
kreditvärderade enheten följde inte förordning -
en för en del kreditvärderingsinstitut och ökade 
risken för att konfidentiell information läckte ut 
och för att emittenten påverkade kreditvärde -
ringsinstitutets beslut.
Källa: Revisionsrätten utifrån uppgifter från Esma.Bilaga III
51 Bilagor
Jämförelse av tillsynsmyndigheternas webbplatser i EU och USA
Esma (den del som gäller 
kreditvärderingsinstitut)Den amerikanska finansinspektionens 
webbplats (den del som gäller konto ­
ret för kreditvärderingar)
1. Tillgång till relevanta förordningar:
  I Internationella valutafondens rekommen -
dationer rörande öppenhet i penning- och 
finanspolitiken ( Code of good practices on 
transparency in monetary and financial policies ) 
rekommenderas att texter i  förordningar 
och andra allmänt tillämpliga direktiv och 
riktlinjer som utfärdats av finansinstitut1 ska 
vara lätt åtkomliga för allmänheten.– Det är bara förordningen om kreditvärderingsin -
stitut (förordning (EG) nr 1060/2009) och en av de 
tre ändringarna som är tillgängliga.
– De sex delegerade förordningarna som komplet -
terar förordningen om kreditvärderingsinstitut är 
inte tillgängliga.
– Förordningarna är svåra att hitta därför att det 
inte finns något särskilt avsnitt för dem. Det finns 
två alternativ:
• Att skrolla genom de 180 dokumenten 
i underavsnittet om kreditvärderingsinstitut 
utan någon möjlighet att använda filter.
• Lämna den del som gäller kreditvärderings -
institut och gå till den allmänna tabben 
”dokument” där två filter kan användas 
(där ett av dem inte möjliggör sortering 
i alfabetisk ordning).– Det finns ett särskilt avsnitt om värde -
papperslagar på kontorets webbplats 
där det finns direkta länkar till alla 
förordningar beträffande nationellt 
erkända statistikvärderingsorganisa -
tioner (NRSRO).
2.  Tillgång till rapporter om 
kreditvärderingsinstitut:
  Finansinstitut bör ge ut periodiska offentliga 
rapporter om hur deras övergripande politiska 
mål uppnås2, och finansinstitut bör ge ut en pe -
riodisk offentlig rapport om större förändringar 
inom den sektor/de sektorer av det finansiella 
systemet som de har särskilt ansvar för.3– Det finns två typer av rapporter:
• Esmas tillsyn av kreditvärderingsinstitut, 
årlig rapport.
• Särskilda rapporter.
– Det finns inget särskilt avsnitt för rapporterna. 
Det finns samma två alternativ som ovan:
• Skrolla genom avsnittet om kreditvärde -
ringsinstitutens dokument.
• Lämna den del som gäller kreditvärderings -
institut och gå till den allmänna tabben 
”dokument” och sedan använda filtren.– Det finns ett särskilt avsnitt för 
”offentliga rapporter” på kontorets 
webbplats och de klassificeras efter 
typ av rapport:
• Personalrapporter och 
undersökningar.
• Vägledning för personal.
• Årliga rapporter till kongressen. 
Årliga granskningsrapporter.
3.  Upplysningar om registrerade 
kreditvärderingsinstitut:
  I EU-förordningen om kreditvärderingsin -
stitut föreskrivs följande: ”Esma ska på sin 
webbplats offentliggöra en förteckning över 
kreditvärderingsinstitut som registrerats 
i enlighet med denna förordning.”4– Det finns ett avsnitt med en särskild förteckning 
över registrerade och certifierade kreditvärde -
ringsinstitut där användare kan hitta namnet 
på kreditvärderingsinstitutet, landet där det har 
sitt säte, vilken status det har (registrerat eller 
certifierat) och registreringsdatumet.– Det finns ett särskilt avsnitt som heter 
”Division Resources ” där användare 
kan se registrerade NRSRO och deras 
registreringsdatum.
1  Finansinstitut avser de institutionella formerna för reglering, tillsyn och övervakning av de finansiella systemen och betalningssystemen, 
inklusive marknader och institutioner, i syfte att främja finansiell stabilitet, marknadseffektivitet och skydd av klienters tillgångar och 
konsumentskydd – Bilaga: Definitioner av vissa termer, Internationella valutafondens rekommendationer rörande öppenhet i penning- och 
finanspolitiken: Principförklaring, Internationella valutafonden, 1999.
2  Princip 6.3 i Internationella valutafondens rekommendationer rörande öppenhet i penning- och finanspolitiken: Declaration of Principles  
(principförklaring), Internationella valutafonden, 1999.
3  Princip 7.1 i Internationella valutafondens rekommendationer rörande öppenhet i penning- och finanspolitiken: Declaration of Principles  
(principförklaring), Internationella valutafonden, 1999.
4 Artikel 18.3.Bilaga IV
52 Bilagor
Esma (den del som gäller 
kreditvärderingsinstitut)Den amerikanska finansinspektionens 
webbplats (den del som gäller konto ­
ret för kreditvärderingar)
4.  Offentliggörande av de typer av kredit -
betyg som varje kreditvärderingsinstitut 
utfärdar
  I EU-förordningen om kreditvärderingsinsti -
tut anges att dess mål ska vara att  ”främja 
integritet, transparens, […] i fråga om 
kreditvärderingsverksamhet, och därmed 
bidra […] till att få den inre marknaden att 
fungera friktionsfritt samtidigt som en hög 
nivå uppnås på skyddet av konsumenter och 
investerare.”5 Att olika typer av kreditbetyg 
offentliggörs bidrar till en ökad transparens 
i kreditbetyg.– Det finns ingen lättillgänglig information om 
vilka typer av kreditbetyg som kreditvärderings -
institut utfärdar för närvarande.
– Esma offentliggör dock en årlig rapport kallad 
marknadsandelsberäkningar med anledning 
av artikel 8d i förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut där användare kan hitta denna 
information. Om kreditbetygen inte har begärts 
eller kreditvär  deringsinstitutet inte får några 
inkomster under det innevarande året för den ty -
pen av kreditbetyg finns de inte med i rapporten.– I avsnittet för registrerade NRSRO 
finns ” the order granting registration ” 
för varje NRSRO med information om 
vilken typ av betyg som kreditvärde -
ringsinstitutet utfärdar vid tiden för 
registreringen och även eventuella 
senare tillbakadraganden.
5.  Offentliggörande av blanketten eller 
mallen för registrering:
  Direkt tillgång till registreringsmallen skulle 
ge nya kreditvärderingsinstitut en bättre 
förståelse av registreringsprocessen och 
uppmuntra dem att ansöka om registrering.– Registreringsmallen är inte allmänt tillgängligt på 
webbplatsen.
– Kreditvärderingsinstitutsteamet skickar mallen 
efter det att den sökande har kontaktat Esma.– Registreringsblanketten för NRSRO är 
allmänt tillgänglig på webbplatsen 
och lätt att hitta under avsnittet 
granskningsresurser ”Examination 
Resources”.
6.  Tillgång till kreditvärderingsinstitutens 
offentliggörande av upplysningar:
  Kreditvärderingsinstituten måste offentliggö -
ra flera typer av upplysningar för allmänheten. 
I EU föreskriver till exempel förordningen 
att kreditvärderingsinstituten ska offent -
liggöra en årlig rapport om öppenhet och 
insyn med information om rättslig struktur 
och egenansvar, internkontrollmekanismer, 
statistik om personalfördelning osv. För att 
de ska bli en användbar resurs och hjälpa 
användarna av kreditbetyg att ”inte ensidigt 
förlita sig på dem utan […] på egna analyser 
och löpande genomföra en tillfredsställande 
”due diligence”, bör investerare känna till 
dessa offentliggöranden av upplysningar.– På Esmas webbplats finns ingen hänvisning till 
kraven på allmänna upplysningar på kreditvärde -
ringsinstitutens webbplatser.– NRSRO är skyldiga att göra delar av 
registreringsblanketten och blan -
ketten för årlig certifiering allmänt 
tillgängliga. I avsnittet ”Forms NRSRO” 
på kontorets webbplats finns länkar 
till enskilda kreditvärderingsinstituts 
webbplatser där användare kan hitta 
blanketterna.
7 . Vägledning för visselblåsare
  Specifik information och vägledning för 
visselblåsare sänker tröskeln för att anmäla 
möjliga försummelser och/eller överträdelser 
av bestämmelser till tillsynsmyndigheten.– Det finns ingen specifik vägledning. Under det 
avsnitt som gäller kreditvärderingsinstitut finns 
en e-postadress dit man kan skicka frågor eller 
lämna in ett klagomål: CRA-info@esma.europa.
eu.– Det finns en länk till webbplatsen för 
visselblåsare som har massor med 
information.
5 Artikel 1
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Bilaga IV
53
Typen av utredning (antingen individuell eller 
tematisk) beror bland annat på komplexiteten och 
graden av särdrag hos den identifierade risken. 
Även om utredningens fokus ligger på de iakttagna 
högriskområdena kan riskområdenas beroende 
sinsemellan dessutom leda till att riskområden med 
lägre risk tas med i utredningen.
Förutom det årliga strategiska arbetet övervakar 
och bedömer Esma risker på fortlöpande basis. Om 
nya risker upptäcks utanför det strategiska arbetet 
genom den löpande tillsynen (analys av periodisk 
information, analys av klagomål, anmälningar om 
ändringar av de ursprungliga villkoren för registre -
ring, regelbundna intervjuer, osv.) och marknadstill -
synen, görs en (om)prioritering för att säkerställa att 
resurser tilldelas till de risker som har störst poten -
tial att orsaka skada för investerare och mer allmänt 
för den finansiella stabiliteten.
Esma medger att det behövs en mer omfattande 
verifieringskedja för att underbygga riskpriorite -
ringen under hela året.
VII
Esmas tillsynsmanual och tillsynshandbok är 
avsedda att ange ramen för Esmas tillsyn, och i dem 
beskrivs tillsynsprocesserna och de vanliga stegen 
och principerna som ska följas i dessa processer.
De här dokumenten anger vilka tillsynsuppgifter 
som minst ska utföras under året och som kan 
planeras. De exakta typerna av tillsynsuppgifter 
och hur ofta de ska utföras kan dock inte fastställas 
i förväg beroende på den oförutsägbara karaktären 
hos vissa tillsynsåtgärder som styrs av den riskprofil 
som utvecklas hos varje kreditvärderingsinstitut.Sammanfattning
VI
Esma fattade ett medvetet beslut om att vara en 
riskbaserad tillsynsmyndighet, med tanke på att 
alla risker inte kan undanröjas men att tillsynsåtgär -
der ändå måste syfta till att fastställa och hantera 
dem som har störst potential att orsaka skada för 
investerare och mer allmänt för den finansiella 
stabiliteten.
Esmas riskbaserade strategi är utformad för att 
resurser ska tilldelas de områden som är av störst 
betydelse, och den infördes efter Esmas första år 
som tillsynsmyndighet.
Sedan dess har man tagit itu med alla högriskom -
råden som har identifierats för kreditvärderingsin -
stitut med hög påverkan, antingen genom utred -
ningar eller löpande tillsyn.
Esmas riskbaserade system omfattar tre sinsemellan 
beroende faser:
(i) Riskidentifiering och riskbedömning.
(ii) Riskprioritering.
(iii) Fastställande av tillsynsåtgärder för att hantera 
de prioriterade riskerna.
Den här strukturen bygger på 13 riskindikatorer och 
Esma genomför varje år ett strategiskt arbete då 
man fastställer den årliga tillsynsplanen med priori -
teringar och åtgärder för det kommande året. Sedan 
2012 har en riskindikator identifierats som hög risk 
för kreditvärderingsinstitut med hög påverkan 
totalt 39 gånger.
Fyra av dessa identifierade risker hanterades med 
löpande tillsyn. De övriga 35 riskområdena följdes 
upp med en individuell eller tematisk utredning 
året efter att de identifierats.Esmas svar 
Esmas svar 54
VIII
Esma har tillämpat en riskbaserad strategi som 
syftar till att prioritera tillsynsverksamhet i enlighet 
med de identifierade riskerna, för att säkerställa en 
effektiv och ändamålsenlig tilldelning av medel.
Intressekonflikter och värderingsmetoder ingår i de 
riskindikatorer som bedöms i Esmas riskstruktur.
Esma bedömer fortlöpande metodriskerna som en 
del i sin löpande tillsyn där man regelbundet mottar 
och analyserar en mängd information som hör ihop 
med värderingsmetoder. När dessa riskindikatorer 
har identifierats som hög risk i kreditvärderings -
instituten har de systematiskt blivit föremål för 
Esmas tillsynsåtgärder, exempelvis den tematiska 
utredningen av bankmetoder med vars hjälp Esma 
bedömer efterlevnaden av kraven på att använda 
rigorösa, systematiska och kontinuerliga värderings -
metoder som valideras.
Dessutom har Esma bedömt metodernas överens -
stämmelse med förordningen om kreditvärderings -
institut som en del i övriga utredningar, även om 
metodriskerna inte varit mest i fokus och nivån på 
den genomförda analysen varierade beroende på 
utredningens omfattning. Under 2015 har Esma 
också genomfört en utredning av metodvalidering. 
Mer information om detta finns i Esmas svar på 
punkterna 81–84.
När det gäller intressekonflikter är hela förord -
ningen om kreditvärderingsinstitut utformad för 
att hantera intressekonflikter, och de flesta bestäm -
melser som upprättats enligt denna förordning är 
kopplade till kreditvärderingsinstitutens skyldighet 
att säkerställa oberoende för sin värderingsverk -
samhet (undvikande, identifiering, förvaltning och 
offentliggörande av intressekonflikter). Från första 
början av sin tillsynsverksamhet har Esma riktat 
betydande tillsynsinsatser på att bedöma de åtgär -
der som kreditvärderingsinstituten har vidtagit för 
att undvika intressekonflikter. Den största delen 
av samspelet med kreditvärderingsinstituten och 
resultaten av Esmas utredningar är därför kopplade 
till bestämmelser i förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut vad gäller oberoende och undvikande Tillsyn är till sin natur en dynamisk uppgift och 
Esma måste, i linje med sin riskbaserade struk -
tur, anpassa fokus för sin tillsynsverksamhet till 
bransch  ens ständigt förändrade karaktär och de 
iakttagna riskerna. Därför kompletteras tillsynsma -
nualen och handboken numera alltid med strategier 
och arbetsplaner på årlig basis för de mest riskfyllda 
kreditvärderingsinstituten, vilket också omfattar 
de åtgärder som ska vidtas med tidsfrister, regel -
bundna möten enligt en cykel som fastställs per 
år och meddelas kreditvärderingsinstituten, samt 
projektplaner för varje utredning.
Enligt Esmas åsikt utgör dessa dokument tillsam -
mans en komplett uppsättning regler och riktlinjer 
som ger nödvändig flexibilitet för att Esmas tillsyns -
metoder ska kunna anpassas och för att tillsynsverk -
tygen ska kunna användas så effektivt som möjligt.
Esma medger att det register som man för avse -
ende den periodiska informationen från kreditvär -
deringsinstituten skulle kunna förbättras. Som ett 
svar på detta håller kreditvärderingsinstitutsenhe -
ten på att utarbeta ett nytt verktyg för fortlöpande 
övervakning av information och riskbedömnings -
ändamål. Med det här verktyget kommer det, med 
hjälp av strukturerade mallar, att bli möjligt att lagra 
tillsynsmyndighetens registreringar och analyser 
i speciella dokument. På så sätt förbättras register -
föringsrutinerna för såväl utförda analyser som för 
identifierade risker.
Esma noterar dock att registerföringsrutinerna 
som har etablerats under senare år har utgjort 
underlag för dess lagstadgade skyldigheter och 
återspeglat organisationens interna behov. Även 
om Esma kanske inte internt dokumenterar alla 
mellanliggande steg i sin analys under utredning -
arna, dokumenteras alla resultat och styrkande 
underlag noggrant i de skrivelser som sänds till 
kreditvärderingsinstituten.
Även om Esma medger att dess dokumentation 
och övervakningsverktyg kunde förbättras ytter -
ligare, tror Esma att de har varit ändamålsenliga 
hittills och gjort det möjligt för Esma att bevara den 
relevanta information som utgör underlag för dess 
beslutsfattandeprocess.
Esmas svar 55
När uppgifterna har gått igenom dessa första kon -
troller och sparats i databasen görs fortlöpande ad 
hoc-kontroller för att ytterligare säkerställa enhet -
ligheten och kvaliteten på dem. Det faktum att det 
inte görs någon systematisk avstämning med andra 
databaser är en direkt konsekvens av begräns -
ningen på grund av att data i det centrala registret 
saknar gemensamma identifierare. Detta problem 
kommer att lösas som en del i införandet av den 
europeiska värderingsplattformen, eftersom den 
tillhörande tekniska standarden för tillsyn, i före -
kommande fall, omfattar ett krav på rapportering 
om globala identifieringskoder (t.ex. identifierings -
kod för juridiska personer, BIC-koder, ISIN-koder, 
osv.). 
Det ska dessutom noteras att Esma på ad hoc-basis 
och i den mån det är möjligt kontrollerar giltigheten 
för uppgifter mot andra databaser.
XI (a)
Esma godtar denna rekommendation.
Esma medger att dokumentationen av dess bedöm -
ningar skulle kunna förbättras så att det i arbets -
dokumenten fanns fullständiga belägg för genom -
förda bedömningar och så att en verifieringskedja 
av analyserna underlättades.
XI (b)
Esma godtar denna rekommendation.
XI (c)
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer att uppdatera sin tillsynsmanual och 
tillsynshandbok när så behövs, för att införliva den 
kunskap och de erfarenheter man får.
Esma är förvissad om att inom ramen för utredning -
arna är alla slutsatser och resultat som rapporterats 
till kreditvärderingsinstituten och de styrkande 
bevisen grundligt dokumenterade.av intressekonflikter. Detta framgår också tydligt 
i Esmas offentliga årsrapporter och arbetsplaner 
där Esma fastställer de största tillsynsriskerna som 
man ska fokusera på kommande år och informe -
rar om de främsta problem man stött på under de 
senaste utredningarna. På samma sätt hänvisar de 
två offentliga underrättelserna från Esma i juni 2014 
respektive juni 2015 till brott mot förordningen om 
kreditvärderingsinstitut när det gäller att säkerställa 
oberoende och undvika intressekonflikter. Mer 
information om detta finns i Esmas svar på punk -
terna 87–89.
Med tanke på det ovanstående är Esma tillfreds 
med att man tilldelat nödvändiga medel för att han -
tera de risker som identifierades vad gäller värde -
ringsmetoder och intressekonflikter. Esma kommer 
att fortsätta att övervaka dessa områden och vidta 
lämpliga åtgärder på områden där det dyker upp 
betydande risker.
X
Esmas behörighet vad gäller det centrala registret 
enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut är 
att samla in information om historiska resultat från 
varje enskilt kreditvärderingsinstitut och göra dessa 
uppgifter tillgängliga för användare på en central 
webbsida.
Även om detta centrala register inte omfattar någon 
uttömmande förteckning över all möjlig statistik, 
kan användarna genom att köra många sökningar få 
fram ytterligare statistik av varierande slag som är 
vanlig i branschen. Denna strategi valdes eftersom 
statistikens användbarhet är ytterst subjektiv till sin 
natur och mycket beroende av användarens slutliga 
syfte, vilket kan variera avsevärt.
Esma vill betona att endast uppgifter som genom -
går de omfattande valideringskontroller som finns 
i datainsamlingsverktyget (50 kontroller på primär 
nivå och 50 kontroller på sekundär nivå) och syste -
matiska fullständighetskontroller lagras i databasen 
och görs tillgängliga i det centrala registret. För -
utom att säkerställa kvaliteten på uppgifterna ska 
dessa steg säkerställa standardisering och jäm -
förbarhet för de inlämnade uppgifterna, och även 
konsekvens över tid.
Esmas svar 56
XI (g)
Esma godtar denna rekommendation.
Esma kommer att fortsätta den pågående dialogen 
med intressenter för att fastställa hur det centrala 
registret kan förbättras för att ytterligare tillgodose 
användarnas behov.
XI (h)
Esma godtar denna rekommendation.
Esma håller för närvarande på att modernisera 
sin webbplats. Den nya versionen ska innehålla 
de förbättringar som har föreslagits i denna 
rekommendation.
Del I – Registrering och perimeter
27
Esma tilldelar genomgående minst två värderings -
män som arbetar med varje ansökan om regist -
rering för att säkerställa att fyra ögon-principen 
tillämpas. Varje beslut om ofullständighet, fullstän -
dighet och överensstämmelse (registrering eller 
avslag) går dessutom igenom en godkännandepro -
cess som omfattar samordnaren av registrerings -
ansökningar, teamledaren, chefen för kreditvär -
deringsinstitutsenheten och Esmas verkställande 
direktör.
Belägg för att minst två värderingsmän har arbetat 
med ett registreringsärende finns i Esmas interna 
korrespondens och i all formell korrespondens med 
de sökande.
Underlag för Esmas godkännandeprocess finns 
i Esmas interna korrespondens. Beslut om ofullstän -
dighet eller fullständighet undertecknas dessutom 
av Esmas verkställande direktör, medan besluten 
om registrering och avslag formellt godkänns av 
Esmas tillsynsstyrelse och undertecknas av dess 
ordförande.
Esma medger dock att dokumentationen av dess 
interna rutiner skulle kunna förbättras.Esma medger att registerföringen av de analyser 
man genomför av den periodiska informationen 
från kreditvärderingsinstituten skulle kunna förbätt -
ras, och man håller för närvarande på att förbättra 
sina registerföringsrutiner, både vad gäller genom -
förda analyser och identifierade risker. Med tanke 
på att antalet registrerade kreditvärderingsinstitut 
är begränsat anser Esma att det inte behövs något 
speciellt it-verktyg i detta skede.
XI (d)
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer även fortsättningsvis att regelbundet 
bedöma metodriskerna som en del i sin löpande 
tillsyn, och kommer att genomföra specialinriktade 
tillsynsåtgärder när risker identifieras, vilket är i linje 
med Esmas riskbaserade strategi.
XI (e)
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer även fortsättningsvis, som en del 
i sin löpande tillsyn, att regelbundet bedöma risker 
som har samband med potentiella intressekonflik -
ter – inbegripet de åtgärder och kontroller som har 
införts av kreditvärderingsinstituten för att över -
vaka kreditvärderingsanalytikers handelsverksam -
het och finansiella transaktioner – och det kommer 
att leda till speciella tillsynsåtgärder när risker iden -
tifieras, i linje med Esmas riskbaserade strategi.
XI (f)
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer genom sitt tillsynsuppdrag att ta itu 
med svagheter som konstateras av specifika kre -
ditvärderingsinstitut. Man kommer vid behov och 
i linje med förordningen att överväga ytterligare 
vägledning till alla kreditvärderingsinstitut om krav 
på offentliggörande.
Esmas svar 57
När det gäller dokumentationen av analyserna har 
Esma tillämpat bestämmelserna i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut. I artikel 18 i förordningen 
om kreditvärderingsinstitut föreskrivs att om Esma 
vägrar att registrera ett kreditvärderingsinstitut 
ska man i beslutet lämna en fullständig motivering 
till detta. I detta avseende dokumenterade Esma 
noggrant sin bedömning i de beslut om avslag som 
antogs av tillsynsstyrelsen.
Esma medger dock att dokumentationen av dess 
bedömningar skulle kunna förbättras för att ge 
fullständiga belägg för genomförda bedömningar 
i arbetsdokumenten och för att underlätta en 
verifieringskedja av analyserna, även om detta inte 
krävs i förordningen om kreditvärderingsinstitut.
30
I enlighet med bestämmelserna i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut ska Esma när det gäller 
registrering inte ställa några krav som inte före -
skrivs i förordningen. Därför kan Esma inte kräva 
någon fördefinierad uppsättning information eller 
fastställa en minsta godtagbar detaljnivå. Esma 
skulle dock vilja påpeka att när det bedömdes att 
ytterligare upplysningar behövdes för överensstäm -
melsebedömningen, begärdes dessa upplysningar 
inom ramen för registreringsprocessen.
När det gäller skillnader i detaljnivå i dokumen -
tationen av kreditvärderingsmetoder, vill Esma 
betona att de registreringsärenden som har under -
sökts berörde olika kreditvärderingsinstitut som är 
verksamma i olika sektorer. Innehållet i metoderna 
är till sin karaktär olika från kreditvärderingsinstitut 
till kreditvärderingsinstitut – och även inom samma 
institut – och från tillgångsklass till tillgångsklass 
och det finns ingen bestämmelse i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut som kräver att kreditvärde -
ringsinstituten ska förbereda sina metoder enligt 
ett fördefinierat format.Gemensamt svar på punkterna 28 och 29
Sedan Esma tog över tillsynen av kreditvärderingsin -
stituten i juli 2011 och fram till september 2015, har 17 
ansökningar om registrering bedömts. Fyra sökande 
drog tillbaka sin ansökan, sex ansökningar avslogs 
och sju kreditvärderingsinstitut registrerades.
Under överensstämmelsefasen bedömer Esma alla 
relevanta bestämmelser enligt förordningen om 
kreditvärderingsinstitut, inbegripet efterlevnaden 
av kraven på att använda rigorösa, systematiska 
och kontinuerliga värderingsmetoder som valide -
ras. I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 
447/2012 (tekniska tillsynsstandarder för överens -
stämmelsebedömningen av kreditvärderingsme -
toder) ges det ramverk som Esma ska använda vid 
bedömning av dessa krav.
Varje krav bedöms för sig och Esma beaktar inte 
bara den specifika kreditvärderingsmetoden som 
bedöms utan också alla andra dokument som den 
sökande har lämnat in, till exempel policyer och 
förfaranden som styr värderingsprocessen och 
resultatet av valideringen av metoden som den 
sökande har genomfört. Om Esma bedömer att 
ytterligare uppgifter behövs för att man ska kunna 
genomföra analysen, begärs dessa inom ramen för 
överensstämmelsefasen.
Esma anser att den dokumentation som togs emot 
som en del av registreringsprocessen gjorde det 
möjligt att fullt ut bedöma alla krav som ställdes 
i förordningen om kreditvärderingsinstitut och i de 
tekniska tillsynsstandarderna för överensstämmel -
sebedömningen av kreditvärderingsmetoder.
I detta avseende fokuserade Esma inte bara på 
att bedöma hur rigorösa metoderna var utan 
bedömde alla relevanta bestämmelser under 
registreringsprocessen.
Exempelvis avslog Esma ett antal ansökningar om 
registrering på grund av att de inte uppfyllde kra -
ven på att vara rigorösa (3 fall), systematiska (2 fall) 
och validerade (4 fall).
Dessa siffror visar att den vanligaste orsaken till 
avslag på ansökningar om registrering på grund av 
bristande överensstämmelse med artiklarna i de 
tekniska tillsynsstandarderna för överensstämmel -
sebedömning av metoder var att de inte uppfyllde 
bestämmelsen om att metoderna ska valideras.
Esmas svar 58
En del av de enheter som upptäckts hade verkligen 
en verksamhet som omfattas av förordningen om 
kreditvärderingsinstitut och registrerades därför 
som kreditvärderingsinstitut. Alla dessa enheter 
identifierades innan Esma offentliggjorde Riktlinjer 
och rekommendationer till förordningen om kredit -
värderingsinstitut  den 30 juli 2013. I dessa riktlinjer 
klargjorde Esma för allmänheten att det är ett brott 
mot förordningen om kreditvärderingsinstitut 
att utfärda kreditbetyg utan att vara registrerad 
och att Esma har rätt att utdöma böter för detta. 
Esma har hittills inte utövat denna makt eftersom 
man, efter det att dessa riktlinjer offentliggjordes, 
inte har identifierat något företag som har utövat 
kreditvärderingsverksamhet.
Gemensamt svar på punkterna 35–40
Esma noterar att man är ansvarig endast för regi -
streringen och tillsynen av kreditvärderingsinstitut 
i EU och att eurosystemets funktion ligger utanför 
Esmas uppdrag.
Resultatet av Esmas registreringsprocess har ingen 
inverkan på de regler som styr godtagandet av 
kreditvärderingarna i eurosystemet.
Del II – Planering och riskhantering
48
Esmas struktur är utformad så att de främsta 
riskerna förtecknas under varje riskkategori. Nor -
malt är det sedan den mest betydande risken som 
styr den övergripande bedömningen för ett visst 
riskområde. Dessutom dokumenteras alla risker som 
identifieras.
49
Frågan om huruvida alla nödvändiga dokument 
analyserades och med vilket resultat, kontrolleras 
systematiskt under de bilaterala diskussionerna 
mellan risk- och tillsynspersonal. Esma medger 
dock att det saknas formell dokumentation av detta 
moment.När det gäller eventuell brist på viss information 
i kreditvärderingsmetoderna, information som 
ingår i de tekniska tillsynsstandarderna, till exempel 
modeller och kvantitativ teknik, en framställning av 
betydelsen av varje kvalitativ eller kvantitativ faktor, 
osv., finns det i de tekniska tillsynsstandarderna 
inga krav på offentliggörande men däremot regler 
som Esma ska använda vid bedömningen av kre -
ditvärderingsmetodernas överensstämmelse med 
de krav som ställs i artikel 8.3 i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut. När det gäller dessa krav 
fick Esma, förutom den information som är tillgäng -
lig för allmänheten, också kreditvärderingsinstitu -
tets hela interna dokumentation, så att man kunde 
bedöma om kreditvärderingsmetoderna uppfyllde 
kraven i de tekniska tillsynsstandarderna.
Slutligen, när det gäller det specifika registre -
ringsärendet, fick Esma information om modeller 
och kvantitativ teknik i förregistreringsfasen men 
den lades inte in i det registreringsärende som 
undersöktes.
Gemensamt svar på punkterna 31–34
Esma har redan från början genomfört perimeter -
verksamhet och man har, parallellt med anmälning -
arna från nationella behöriga sektorsmyndigheter, 
regelbundet genomfört oberoende analyser.
Esma har varit i kontakt med åtskilliga potenti -
ella kreditvärderingsaktörer och majoriteten av 
dessa hade Esma identifierat direkt. Denna verk -
samhet har inneburit att Esma i god tid har kun -
nat identifiera företag som bör registreras som 
kreditvärderingsinstitut.
Enligt Esma är båda dessa verksamheter – Esmas 
interna bedömning och bidrag från nationella 
behöriga sektorsmyndigheter – lika viktiga.
Esmas svar 59
Typen av utredning (individuell kontra tematisk) 
beror bland annat på komplexiteten och graden 
av särdrag hos den identifierade risken. Även om 
utredningens fokus ligger på de iakttagna högrisk -
områdena, kan riskområdenas beroende sinsemel -
lan dessutom leda till att riskområden med lägre 
risk tas med i utredningen.
Esma lanserade exempelvis en utredning om 
strukturerade kreditvärderingar baserade på en 
hög risk som identifierats i den riskkategori som är 
kopplad till portföljrisk. För att få en omfattande 
översikt över denna tillgångsklass och av de rele -
vanta rutiner som kreditvärderingsinstituten har 
antagit, måste Esma beakta alla underliggande 
aspekter i värderingsprocessen, som uppenbarligen 
också omfattade aspekter som täcktes av andra 
riskindikatorer (till exempel tilldelning av medel till 
värderingskontrollverksamheten, information som 
används under värderingsprocessen och tillämp -
ningen och granskningen av metoderna i fråga).
Förutom det årliga strategiska arbete som Esma 
utför, övervakar och bedömer man också risker på 
fortlöpande basis. Om nya risker upptäcks utan -
för det strategiska arbetet, genom den löpande 
tillsynen (analys av periodisk information, analys 
av klagomål, anmälningar om ändringar av de 
ursprungliga villkoren för registrering, periodiska 
intervjuer, osv.) och marknadstillsynen, kommer 
en (om)prioritering att göras för att säkerställa att 
resurser tilldelas till de risker som har störst poten -
tial att orsaka skada för investerare och mer allmänt 
för den finansiella stabiliteten.
54
Esma strukturerade några tidigare utredningar 
kring värderingen av specifika tillgångsklasser, men 
det innebär inte att utredningen inte fokuserades 
på de affärsriskaspekter som identifierades inom 
ramen för riskbedömningen. Tvärtom används 
specifika tillgångsklasser (som visar sig vara viktiga 
i miljöriskbedömningen och portföljriskbedöm -
ningen) för att skapa ett enhetligt och meningsfullt 
urval genom vilket utredningen kan bedöma de 
främsta riskerna som identifierats för kreditvärde -
ringsinstituten i fråga. Även om vi för en viss till -
gångsklass bedömer en specifik risk i detalj, brukar 
den korrigerande åtgärdsplanen omfatta åtgärder 
för de relevanta problem som iakttagits i alla till -
gångsklasser och inte bara för den som har utretts.50
Inmatningar för den grundläggande strategiska 
analysen som äger rum minst varje år dokumen -
teras i protokollen. Orsaken till att en förändring 
i riskbedömningen, som kan uppstå efter kon -
sekvenskontrollmötena mellan riskteamet och 
tillsynteamet, inte dokumenteras är att möten ingår 
i slutförandefasen i risksammanställningen.
Esma medger att det behövs en mer omfattande 
verifieringskedja för att underbygga riskpriorite -
ringen under hela året. I detta avseende håller Esma 
för närvarande på att utveckla ett nytt register som 
är utformat för att fortlöpande registrera föränd -
ringar i riskbedömningar.
Gemensamt svar på punkterna 52–53
Esmas riskbaserade strategi infördes efter dess för -
sta år som tillsynsmyndighet. Sedan dess har man 
tagit itu med alla högriskområden som har identi -
fierats för kreditvärderingsinstitut med hög påver -
kan, antingen genom utredningar eller löpande 
tillsyn.
Esmas riskbaserade struktur omfattar tre sinsemel -
lan beroende faser: i) riskidentifiering och riskbe -
dömning, ii) riskprioritering samt iii) fastställande 
av tillsynsåtgärder för att hantera de prioriterade 
riskerna. Den här strukturen bygger på 13 riskindi -
katorer och Esma genomför minst en gång per år 
ett strategiskt arbete i syfte att fastställa den årliga 
tillsynsplanen med prioriteringar och åtgärder för 
det kommande året. 
Sedan 2012 har det totalt 39 gånger hänt att en 
riskindikator identifierats som hög risk för de fyra 
kreditvärderingsinstituten med hög påverkan.
Fyra av dessa identifierade risker hanterades med 
löpande tillsyn. De övriga 35 riskområdena följdes 
upp med en individuell eller tematisk utredning 
året efter att de identifierats.
Esmas svar 60
Esma tror att om man skulle gå längre än så och 
bestämma tillsynsuppgifter och deras tidsplaner – 
genom att lägga in dem i Esmas manualer och 
handböcker – skulle det begränsa effektiviteten 
i tillsynen på ett oönskat sätt.
65
Esma noterar att man nyligen har fastställt indi -
viduella tillsynsplaner för de mest riskfyllda 
kreditvärderingsinstituten.
Men även innan man införde individuella tillsyns -
planer fastställde Esma alltid tidsplanen för regel -
bundna tillsynskontroller på årlig basis. Exempelvis 
fastställdes på årlig basis hur ofta möten skulle äga 
rum under uppdragstiden och detta meddelades 
till kreditvärderingsinstitutet i fråga. På samma sätt 
schemalades analysen av den periodiska informa -
tion som mottogs från kreditvärderingsinstituten 
i enlighet med tidsplanen för inlämnandet, och 
den tillhörande analysen registrerades i en därtill 
avsedd akt.
Det finns dock vissa kontakter med kreditvärde -
ringsinstituten som endast äger rum om Esma 
behöver ytterligare förtydliganden eller om något 
särskilt händer – till exempel att anmälningar tas 
emot från kreditvärderingsinstituten, klagomål läm -
nas in, diskussioner uppstår efter analysen av den 
periodiska informationen – och sådant kan då inte 
planeras i förväg.
Esma tror att dess tillsynsstrategi bör vara tillräck -
ligt flexibel för att frekvensen och intensiteten 
i kontakterna med kreditvärderingsinstituten ska 
kunna anpassas utifrån händelser eller risker som 
iakttas.
66
Esma tror att man bör välja det tillsynsverktyg som 
man anser vara mest effektivt för att dess tillsyns -
mål ska uppnås.
Tidigare använde Esma, när så lämpade sig, check -
listor och frågeformulär vid sina kontroller. Esma 
anser dock att checklistor är ett verktyg som endast 
fungerar effektivt för vissa tillsynsuppgifter.55
Esma fattade ett medvetet beslut om att vara en 
riskbaserad tillsynsmyndighet, med tanke på att alla 
risker inte kan undanröjas men att tillsynsåtgärder 
ändå måste syfta till att fastställa och hantera dem 
som har störst potential att orsaka skada för inve -
sterare och för den finansiella stabiliteten.
Del III – Tillsyn
Gemensamt svar på punkterna 63–64
Esma noterar att tillsynsmanualen och tillsynshand -
boken är avsedda att ange ramen för Esmas tillsyn, 
och i dem beskrivs tillsynsprocesserna och de van -
liga stegen och principerna som ska följas i proces -
serna. De här dokumenten anger vilka tillsynsupp -
gifter som minst ska utföras under året och som kan 
planeras i förväg.
Beroende på den oförutsägbara karaktären på 
vissa tillsynsuppgifter som styrs av riskprofilen för 
varje kreditvärderingsinstitut, tror Esma inte att de 
exakta typerna av tillsynsuppgifter och hur ofta de 
ska genomföras kan fastställas i dessa dokument. 
Därför kompletteras tillsynsmanualen och handbo -
ken numera alltid med årliga strategier och arbets -
planer för de mest riskfyllda kreditvärderingsinsti -
tuten, vilket också omfattar de åtgärder som ska 
vidtas med tidsfrister, möten enligt en cykel som 
fastställs per år och meddelas kreditvärderingsinsti -
tuten samt projektplaner per utredning.
Esmas svar 61
Även om alla aktiviteter inte har dokumenterats 
fullt ut, innehåller Esmas arbetsdokument ändå 
belägg för den genomförda analysen. I detta avse -
ende noterar Esma att man verkar med begränsade 
resurser och den tid som avsätts för dokumentation 
måste vara proportionerlig.
Esma har gjort en bedömning av huruvida ett 
speciellt it-system skulle ge fördelar och man vägde 
dessa fördelar mot kostnaderna för installations- 
och underhållskostnader. Med tanke på att antalet 
registrerade kreditvärderingsinstitut förblir begrän -
sat, anser Esma inte att ett speciellt IT-verktyg är 
nödvändigt och tror att en jämförelse med de natio -
nella behöriga sektorsmyndigheterna inte är pro -
portionerlig mot bakgrund av antalet registrerade 
kreditvärderingsinstitut och storleken på Esmas 
tillsynsteam jämfört med respektive siffor för de 
flesta nationella behöriga sektorsmyndigheterna.
73
Esma analyserar och följer systematiskt upp all 
information som begärs som en del i utredningarna. 
Dess arbetsdokument visar att all relevant infor -
mation systematiskt samlas in, både under utred -
ningarnas gång och som en del i de korrigerande 
åtgärdsplanerna.
Esma dokumenterar inte alla mellanliggande steg 
i analysen. Detta är ett medvetet beslut med tanke 
på att Esma har en begränsad mängd resurser och 
behöver använda dem så effektivt som möjligt. 
Resultatet av utredningarna liksom stödjande 
underlag dokumenteras noggrant i de skrivelser 
som sänds till kreditvärderingsinstituten. Därmed 
har Esma tillräckliga poster för att visa och säker -
ställa att utredningens slutsatser stöds av en grund -
lig analys av det underlag som samlats in.
74
Esmas skrivelser till kreditvärderingsinstituten skrivs 
i enlighet med tillsynsmanualen och i den ställs 
inga krav på att en hänvisning ska läggas in till de 
artiklar och paragrafer i förordningen om kreditvär -
deringsinstitut varifrån slutsatserna har hämtats.Esma strävar hela tiden efter att förbättra sina 
tillsynsrutiner och tittar också på vilka rutiner andra 
tillsynsmyndigheter har. En jämförelse med de 
tillsynsverktyg som de nationella behöriga sek -
torsmyndigheterna använder skulle dock beakta 
skillnaderna vad gäller uppdrag, tillsynsmål, typen 
av bransch som övervakas och antalet enheter som 
övervakas.
67
Esma medger att det register som förs över den 
periodiska informationen från kreditvärderingsinsti -
tuten skulle kunna förbättras. För detta syfte håller 
Esma på att utarbeta ett nytt verktyg för fortlö -
pande övervakning av information och riskbedöm -
ningsändamål. Med det här verktyget kommer det, 
med hjälp av strukturerade mallar, att bli möjligt att 
lagra tillsynsmyndighetens registreringar och ana -
lyser i speciella dokument, och på så sätt förbättras 
registerföringsrutinerna för såväl utförda analyser 
som för identifierade risker.
68
Esma tror att ”kriteriemappen” hittills har tjänat sitt 
syfte att säkerställa konsekvens i besluten. Esma 
medger att dokumentationen skulle kunna förbätt -
ras, men Esmas tillsyn av kreditvärderingsinstitut 
började i slutet av 2011 och det var först efter det 
att ett tillräckligt antal beslut hade fattats som 
Esma kände ett behov av att börja utveckla en mer 
strukturerad databas. Efter fyra års tillsynsverksam -
het har informationen i mappen nått ett tillräckligt 
antal (kritisk massa) och Esma införde nyligen ett 
wiki-baserat verktyg som ska göra det lättare att 
använda den här informationen.
Gemensamt svar på punkterna 69–72
Esma medger att det register som förs över den 
periodiska informationen från kreditvärderings -
instituten skulle kunna förbättras och att man, 
som förklarades i föregående punkt, håller på att 
utveckla ett nytt verktyg för fortlöpande kontroll av 
information och för riskbedömningsändamål.
Esmas svar 62
När en riskindikator för metoder har identifierats 
som hög risk i kreditvärderingsinstituten, har de 
systematiskt omfattats av Esmas tillsynsåtgär -
der, inbegripet exempelvis tematisk utredning av 
bankmetoder.
Dessutom har Esma bedömt metodernas överens -
stämmelse med förordningen om kreditvärderings -
institut som en del i övriga utredningar, även om 
metodriskerna inte varit mest i fokus och nivån på 
den genomförda analysen varierade beroende på 
utredningens omfattning.
I detta avseende noterar Esma att tabell 4 – om 
den verksamhet som Esma utförde som del i vissa 
utredningar som gjorts tidigare – inte återspeglar 
hela den verksamhet som Esma bedrivit vad gäller 
metoder.
Som en allmän punkt vill Esma påpeka att i alla de 
utredningar som det hänvisas till i tabellen, gjorde 
man en uttömmande granskning av verksamheten 
hos den interna granskningsfunktionen, vilket är 
väsentligt för att säkerställa att kreditvärderings -
institutet använder rigorösa, systematiska och 
kontinuerliga metoder som valideras. I detta sam -
manhang begärde och bedömde Esma information, 
genomförde intervjuer och utfärdade rekommen -
dationer om verksamheten hos en sådan funktion. 
I alla dessa utredningar kontrollerade Esma dess -
utom att kreditvärderingsinstitutet använde en unik 
värderingsskala för att göra det möjligt att jämföra 
värderingar mellan olika tillgångsklasser, och att 
den interna granskningsfunktionen antog samma 
förfaranden för alla granskade tillgångsklasser 
(”fortlöpande mellan tillgångsklasser” i tabellen).
Bankvärderingsutredningen fokuserade specifikt 
på metoder, men i andra tidigare utredningar 
låg huvudintresset inte på metodrisker. Esma har 
dock bedömt hur värderingsmetoder utvecklas, 
godkänns, granskas och/eller tillämpas i de olika 
tillgångsklasserna och genom olika värderingsåt -
gärder för de utvalda proverna i dessa utredningar. 
Efter dessa utredningar utfärdade Esma också 
särskilda rekommendationer till kreditvärderingsin -
stituten om värderingsmetoder.Esma tror att de berörda områdena för bristande 
överensstämmelse tydligt framgår i dess skri -
velser och korrigerande åtgärdsplaner, och ser 
inget mervärde i att för varje slutsats uttryckligen 
nämna den tillämpliga artikeln i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut.
75
Uppföljningstabellerna är Esmas interna arbetsdo -
kument. De framställs i ett standardformat för alla 
utredningar och underlaget sparas systematiskt 
i därtill avsedda mappar. Standardiseringen kan 
dock endast hänvisa till det format som används. 
Analyser och kommentarer som läggs in i tabellerna 
varierar till innehållet beroende på vilket ämne som 
analyseras.
80
Esma medger att det finns ett antal termer som 
används i förordningen om kreditvärderingsinsti -
tut som inte har definierats. Esma kan dock endast 
utveckla sådan specifik handledning inom ansvars -
området för förordningen om kreditvärderingsinsti -
tut. Esma har tidigare gjort det, för att ge insyn och 
ytterligare förtydliganden om sin tillsyn, exempelvis 
genom riktlinjer och rekommendationer, frågor och 
svar och offentliga rapporter.
Gemensamt svar på punkterna 81–84
För att säkerställa att kreditvärderingsinstituten 
uppfyller kraven att använda rigorösa, systematiska 
och kontinuerliga värderingsmetoder som valideras 
samt utfallstest, använder Esma en riskbaserad stra -
tegi som gör det möjligt att fokusera resurser på de 
områden som är av störst betydelse. Kreditvärde -
ringsmetoder ingår i de riskindikatorer som bedöms 
i Esmas riskstruktur.
Esma bedömer fortlöpande de metodiska ris -
kerna som en del i sin fortlöpande tillsyn där man 
regelbundet mottar och analyserar en mängd 
information som hör ihop med värderingsme -
toder. På så sätt får man en omfattande översikt 
över utvecklingen av värderingsmetoder för varje 
kreditvärderingsinstitut. 
Esmas svar 63
Detta framgår också tydligt i Esmas offentliga 
årsrapporter och arbetsplaner där Esma fastställer 
de största tillsynsriskerna som man ska fokusera på 
kommande år och informerar om de främsta pro -
blemen man har stött på under de senaste utred -
ningarna. På samma sätt hänvisar de två offentliga 
underrättelserna från Esma i juni 2014 respektive 
juni 2015 till brott mot förordningen om kreditvär -
deringsinstitut när det gäller att säkerställa obero -
ende och undvikande av intressekonflikter.
Som tidigare har förklarats har Esma tillämpat en 
riskbaserad strategi som syftar till att identifiera ris -
ker och prioritera tillsynsverksamhet i enlighet med 
det. Intressekonflikter ingår i de riskindikatorer som 
bedöms i Esmas riskstruktur. Om dessa riskindikato -
rer har identifierats som hög risk i kreditvärderings -
instituten, har de systematiskt omfattats av Esmas 
tillsynsåtgärder.
De potentiella intressekonflikter som uppstår på 
grund av tillhandahållande av anknutna tjänster och 
tjänster från systerföretag samt värdepappersport -
följer från analytiker, utgör en aspekt av de potenti -
ella intressekonflikter som ett kreditvärderingsinsti -
tut ställs inför. Dessutom bedömdes inte bristande 
överensstämmelse med kraven för dessa potentiella 
intressekonflikter som en hög risk av Esma, och 
därför genomfördes ingen specialriktad tillsyn på 
dessa specifika områden. Dessa områden har dock 
övervakats genom löpande tillsyn och analyserats 
inom ramen för vissa utredningar som genomförts 
tidigare. Framför allt gäller detta följande:
— Esma hade åtskilliga kontakter med kreditvär -
deringsinstituten som en del i sin pågående 
tillsyn av tillhandahållande av andra tjänster 
än kreditvärdering och tillhörande potentiella 
intressekonflikter. En analys av dessa områden 
genomfördes inom ramen för två utredningar 
som Esma utförde tidigare.Med tanke på ovanstående anser Esma att tabell 
4 inte i tillräcklig grad återspeglar den tillsyn av 
värderingsmetoder som genomförs i de tematiska 
utredningarna.
Mot bakgrund av det tror Esma att dess tillsyn av 
metoder hittills har varit tillfredställande och effek -
tiv. Esma kommer även fortsättningsvis att regel -
bundet bedöma metodriskerna som en del i sin 
löpande tillsyn, och kommer att genomföra speci -
alinriktade tillsynsåtgärder när risker identifieras, 
vilket är i enlighet med dess riskbaserade strategi.
Gemensamt svar på punkterna 85–86
Även om Esma medger att man fram till nyligen inte 
hade något formellt förfarande för att undersöka 
anmälningar om större förändringar av befintliga 
metoder, hade man ett förfarande som detaljerat 
beskrev registrerings- och kontrollverksamheten 
som kreditvärderingsinstitutenheten var tvungen 
att följa när det gäller anmälningar om större 
förändringar i villkoren för en första registrering, 
vilket omfattar utfärdande av en ny typ/klass av 
kreditvärdering.
Gemensamt svar på punkterna 87–89
Esma vill betona att hela förordningen om kre -
ditvärderingsinstitut är utformad för att hantera 
intressekonflikter och därför riktade Esma redan 
från starten av sin tillsynsverksamhet betydande 
tillsynsinsatser på att bedöma de åtgärder som kre -
ditvärderingsinstituten har vidtagit för att undvika 
intressekonflikter.
Bilaga I till förordningen om kreditvärderingsin -
stitut har rubriken Oberoende och undvikande 
av intressekonflikter. Esma har utfört analyser för 
varje avsnitt i denna bilaga. Sådana kontroller 
genomfördes först under registreringsprocessen 
och därefter fortlöpande genom den periodiska 
informationen från kreditvärderingsinstituten och 
även under tematiska och individuella utredningar 
på ad hoc-basis. Den största delen av samspelet 
med kreditvärderingsinstituten och resultaten av 
Esmas utredningar är därför kopplad till bestäm -
melser i förordningen om kreditvärderingsinsti -
tut när det gäller oberoende och undvikande av 
intressekonflikter.
Esmas svar 64
Under 2014 genomförde Esma en analys i syfte 
att kontrollera harmoniseringsnivån för kredit -
värderingsinstituten vad gäller efterlevnaden 
av vissa krav på offentliggörande som ingår 
i förordningen om kreditvärderingsinstitut. Syf -
tet var att säkerställa enhetlighet mellan alla 
kreditvärderingsinstitut.
I själva verket genomför Esma regelbundet tvärbe -
dömningar av alla kreditvärderingsinstitut för att 
kontrollera harmoniseringen av efterlevnaden av 
vissa krav i förordningen om kreditvärderingsinstitut. 
Det gäller till exempel Esmas tillsyn av kreditvärde -
ringsinstitutens överensstämmelse när det gäller att 
utföra kreditbetyg på statspapper i enlighet med 
de nya krav som infördes med 2013 års ändringar av 
förordningen om kreditvärderingsinstitut (se Esmas 
årsrapport och arbetsplan av den 16  februari  2015).
Gemensamt svar på punkterna 95–99
Esma noterar att innehållet i dessa punkter inte fal -
ler under Esmas tillsyn. Esmas roll är att säkerställa 
att kreditvärderingsinstituten efterlever bestäm -
melserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut 
och Esma kan inte gå utanför dessa bestämmelser.
Framför allt ingår det inte i Esmas skyldigheter att 
bedöma om de aktuella kraven på offentliggörande 
i förordningen om kreditvärderingsinstitut tillåter 
användarna av kreditbetyg att utföra speciella upp -
gifter, nämligen egna due diligence-granskningar. 
Till exempel följande:
Det finns ingen bestämmelse i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut som kräver att kreditvär -
deringsinstituten ska förbereda sina metoder 
enligt ett fördefinierat format. Därför kan Esma inte 
ålägga dem något standardiserat offentliggörande 
i detta avseende.
Esma vill också påpeka att framför allt inom kate -
gorin strukturerade kreditvärderingar får kredit -
värderingsinstituten offentliggöra metoder som 
innehåller allmänna principer för olika tillgångsklas -
ser (huvudmetod). Dessa gränsöverskridande meto -
der innehåller endast allmänna principer och måste 
läsas tillsammans med den relevanta metoden för 
den speciella tillgångsklassen. Vid bedömningen 
av överensstämmelsen med kraven på offentlig -
görande som anges i förordningen om kreditvär -
deringsinstitut, kontrollerar Esma alla relevanta 
metoder som gäller för en viss tillgångsklass.— När det gäller åtgärder och kontroller som 
införts av kreditvärderingsinstituten för att 
förhindra att konfidentiell information avslöjas 
för tredje parter eller för systerföretag, om -
bads kreditvärderingsinstituten redan som en 
del i registreringsprocessen att införa effekti -
va säkerhetsåtgärder för att säkerställa strikt 
avgränsning mellan kreditvärderingsinstitutens 
verksamhet och annan verksamhet som sys -
terföretag bedriver. Som en del i sin löpande 
tillsyn övervakar Esma regelbundet tillämp -
ningen av tillhörande kontroller och eventuella 
misslyckanden vad gäller sekretessåtgärder -
na. Dessutom genomförde Esma som en del 
i många utredningar en analys av åtgärder för 
att säkerställa att konfidentiell information inte 
delas med tredje parter.
— När det gäller de åtgärder som kreditvärde -
ringsinstituten infört för att förhindra intres -
sekonflikter i samband med kreditvärderings -
analytikers handelsverksamhet och finansiella 
transaktioner, undersökte Esma tillhörande 
policyer och förfaranden under registrerings -
processen och i tillämpliga fall undersöktes 
också uppdateringar som mottogs senare under 
den löpande tillsynen. Esma mottar regelbun -
det resultaten från de kontroller som kreditvä -
rderingsinstituten genomför på detta område 
och följer vid behov upp dem. I detta avseende 
förlitar sig Esma på de interna kontrollsystemen 
i de övervakade enheterna och reagerar om 
man tror att sådana kontroller inte fungerar 
ordentligt eller om specifika risker har identifie -
rats på området i fråga.
Del IV – Offentliggörande
Gemensamt svar på punkterna 92–94
Förutom det allmänna offentliggörandet omfattar 
förordningen om kreditvärderingsinstitut andra vik -
tiga krav om offentliggörande, framför allt krav på 
offentliggörande vid presentation av kreditbetyg 
och kreditutsikter, vilket Esma regelbundet kon -
trollerar som en del i sin löpande tillsyn och inom 
ramen för utredningar. Detta är också väsentligt för 
användare av kreditbetyg när de ska göra sina egna 
analyser.
Esmas svar 65
I artikel 11.2 i förordningen om kreditvärderingsin -
stitut anges att kreditvärderingsinstituten ska göra 
information om sina historiska resultat, inbegripet 
hur ofta kreditbetygen ändrats, och tidigare utfär -
dade kreditbetyg och ändringar av dessa tillgänglig 
i ett centralt register som ska upprättas av Esma. 
Kreditvärderingsinstituten ska lämna information 
till detta register i en standardiserad form som 
föreskrivs av Esma. Esma ska göra denna informa -
tion tillgänglig för allmänheten och offentliggöra 
sammanfattande information om de huvudsakliga 
utvecklingstendenser som observeras på årlig basis
I detta syfte offentliggör Esma information om 
tidigare utfärdade kreditbetyg och ändringar av 
dessa i form av standardiserade aktivitetstabel -
ler. Den här informationen omfattar bland annat 
antalet nya utfärdade kreditbetyg, antalet åter -
kallanden (uppdelat på orsak till återkallandet), 
antalet upp- respektive nedgraderingar, antalet 
fallissemang, uppgraderings-/nedgraderingsandel 
och genomsnittligt antal steg för upp- respektive 
nedgradering.
Dessutom offentliggör Esma kreditvärderingsin -
stitutens historiska resultat inbegripet övergångs -
matriser. För att säkerställa att standardiseringen 
och jämförbarheten blir tillräcklig för all offentlig -
gjord statistik, beslutade Esmas tekniska arbets -
grupp, som utsågs när det centrala registret inför -
des, att man skulle samla in obearbetade uppgifter 
och beräkna statistiken centralt i stället för att 
samla in förbehandlade uppgifter. I enlighet med 
förordningen om kreditvärderingsinstitut har Esma 
dock inte mandat att offentliggöra underliggande 
uppgifter. Detta bekräftades också i de olika råd 
som Esma fick under förberedelsen av implemente -
ringen av det centrala registret. Även om Esma hål -
ler med om att investerare skulle kunna dra nytta av 
ett sådant offentliggörande, anser vi att detta inte 
ligger inom tillämpningsområdet för förordningen 
om kreditvärderingsinstitut och Esma skulle utsät -
tas för stora juridiska risker vad gäller upphovsrätt 
och missbruk av registeruppgift.
Vägledande i detta avseende är det faktum att 
den europeiska kreditvärderingsplattformen, som 
föreskriver att Esma ska offentliggöra de enskilda 
kreditvärderingar som lämnas till Esma, infördes 
med ändringarna av förordningen om kreditvärde -
ringsinstitut 2013.100
I det centrala registret centraliseras standardiserad 
statistik om historiska resultat som gäller för alla 
typer av kreditbetyg och kreditvärderingsinstitut. 
Det ger full flexibilitet för användarna att köra 
rapporter på alla kombinationer av uppgifter, bero -
ende på användarens intresse. I enlighet med sitt 
rättsliga uppdrag måste kreditvärderingsinstituten 
inte göra tidigare kreditbetyg tillgängliga men är 
skyldiga att rapportera sina historiska resultat. Som 
en direkt konsekvens av det har Esma inte mandat 
att offentliggöra information om enskilda kreditbe -
tyg via det centrala registret.
Även om detta centrala register inte omfattar någon 
uttömmande förteckning över all möjlig statistik, 
kan användarna genom att köra många sökningar 
faktiskt få fram ytterligare statistik, inbegripet den 
som förslås i revisionsrättens rapport. Denna stra -
tegi valdes eftersom statistikens användbarhet är 
ytterst subjektiv till sin natur och mycket beroende 
av användarens slutliga syfte.
Esma medger att det skulle vara användbart att 
ytterligare underlätta datautvinningen från det cen -
trala registret. Frågan om huruvida det är möjligt att 
införa mer flexibla nedladdningsfunktioner och fil -
treringsalternativ måste bedömas av Esma i förhål -
lande till begränsningarna i dess rättsliga uppdrag, 
möjligheten att beräkna denna statistik inom det 
befintliga centrala registrets datastruktur och med 
hänsyn till mångfalden i uppgifterna, samtidigt som 
flexibiliteten i verktygets sökfunktion ska bibehål -
las. Bedömningen ska också gälla synergier med de 
nya kraven på offentliggörande på den nya europe -
iska värderingsplattformen och begränsningar vad 
gäller budget och andra resurser.
101
Esmas behörighet enligt förordningen om kredit -
värderingsinstitut är att samla in information om 
historiska resultat från varje enskilt kreditvärde -
ringsinstitut och göra dessa uppgifter tillgängliga 
för användare på en central webbsida.
Esmas svar 66
Det ska dessutom noteras att Esma emellanåt, och 
i den mån det är möjligt, kontrollerar giltigheten för 
uppgifter mot andra databaser.
Med det centrala registret är det tekniskt möjligt 
för kreditvärderingsinstituten att uppdatera sina 
tidigare rapporterade uppgifter. Både den nya och 
den gamla informationen lagras i databasen. Esma 
medger värdet av information vad gäller korrige -
ringar och översyner och överväger alternativ för 
offentliggörande av sådan information på den 
europeiska värderingsplattformen.
104
Till de kvalitativa uppgifter som görs tillgäng -
liga i det centrala registret hör värderingsskala, 
standarddefinitioner och en översikt över de 
värderingsmetoder som används av kreditvärde -
ringsinstituten. Detta är avsett som en omfattande 
sammanfattning av värderingsmetoderna, inbe -
gripet förändringar. Det var aldrig meningen att 
det centrala registret skulle innehålla något uttöm -
mande arkiv med information om kreditvärderings -
institutens metoder, och användare skulle i stället 
konsultera de enskilda kreditvärderingsinstitutens 
webbsidor för att få fullständig information. Efter -
som kreditvärderingsinstituten är skyldiga att rap -
portera samma information är det inte meningsfullt 
att ha en harmonisering vad gäller innehåll, efter -
som det skulle underminera målet att återspegla 
kreditvärderingsinstitutens specifika definitioner 
och kreditbetygskalor.
För närvarande offentliggörs endast de mest 
aktuella kvalitativa uppgifterna i det centrala regi -
stret. Esma kommer att överväga möjligheten att 
offentliggöra historiska förändringar i kvalitativa 
uppgifter under utvecklingen av den europeiska 
värderingsplattformen.
Gemensamt svar på punkterna 
105–108
Esma håller för närvarande på att modernisera sin 
webbplats. Den kommande versionen av webbplat -
sen syftar till att säkerställa att denna informations -
källa tillgodoser behoven hos Esmas intressenter 
när det gäller vilken information som tillhandahålls 
men också på vilket sätt den visas. En allmän upp -
datering av innehållet planeras, förteckningen över 
tillgängliga externa dokument ska uppdateras och 
användarvänligheten ska förbättras.102
Även om det inte begärs att Esma ska övervaka 
händelser som uppstår efter ett återkallande har 
man under 2014 utfört tillsynsarbete för att sätta sig 
in i orsakerna till återkallande av kreditbetyg. Detta 
ledde till en ändring av rapporteringsstandarderna 
för ”orsaker till återkallandet” i de tekniska tillsyns -
standarderna som berör den europeiska värde -
ringsplattformen. Det ger oss nu ett större urval av 
skäl, däribland kravet att specificera skälet om det 
inte går att klassificera återkallandet i någon av de 
förtecknade kategorierna.
När uppgifter börjar rapporteras enligt de nya 
kraven (dvs. för kreditbetyg som återkallas efter den 
1 juli 2015), kommer Esma att övervaka de skäl som 
ges och, om man bedömer det som nödvändigt, 
följa upp med kreditvärderingsinstitutet för att få 
förtydliganden och/eller skapa ytterligare katego -
rier för skäl till återkallande.
103
Esma vill betona att endast uppgifter som genom -
går de omfattande valideringskontroller som finns 
i datainsamlingsverktyget (50 kontroller på primär 
nivå och 50 kontroller på sekundär nivå) och sys -
tematiska fullständighetskontroller lagras i data -
basen och görs tillgängliga i det centrala registret. 
Förutom att säkerställa kvaliteten på uppgifterna, 
ska dessa steg säkerställa standardisering och jäm -
förbarhet för de inlämnade uppgifterna, och även 
konsekvens över tid.
När uppgifterna har gått igenom dessa första kon -
troller och sparas i databasen, görs fortlöpande ad 
hoc-kontroller för att ytterligare säkerställa enhet -
ligheten och kvaliteten på uppgifterna. Det faktum 
att det inte görs någon systematisk avstämning 
med andra databaser är en direkt konsekvens av 
begränsningen på grund av att data i det centrala 
registret saknar gemensamma identifierare. Detta 
problem kommer att lösas som en del i införan -
det av den europeiska värderingsplattformen 
eftersom den tillhörande tekniska standarden för 
tillsyn, i förekommande fall, omfattar ett krav på 
rapportering om globala identifieringskoder (t.ex. 
identifieringskod för juridiska personer, BIC-koder, 
ISIN-koder, osv.).
Esmas svar 67
Rekommendation 3
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer att uppdatera sin tillsynsmanual och 
tillsynshandbok när så behövs, för att införliva den 
kunskap och de erfarenheter man får.
Esma känner sig fortsatt säker på att inom ramen 
för utredningarna är alla slutsatser och resultat som 
rapporterats till kreditvärderingsinstituten och de 
styrkande bevisen grundligt dokumenterade.
Esma medger att registerföringen av de analyser 
man genomför av den periodiska informationen 
från kreditvärderingsinstituten skulle kunna förbätt -
ras och man håller för närvarande på att förbättra 
sina registerföringsrutiner, både vad gäller genom -
förda analyser och identifierade risker. Med tanke 
på att antalet registrerade kreditvärderingsinstitut 
är begränsat, anser Esma inte att något speciellt 
it-verktyg behövs i detta skede.
115
Se Esmas svar på punkt VII i sammanfattningen och 
på punkterna 78–86.
Rekommendation 4
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer även fortsättningsvis att regelbundet 
bedöma metodriskerna som en del i sin löpande 
tillsyn, och kommer att genomföra specialinriktade 
tillsynsåtgärder när risker identifieras, vilket är i linje 
med Esmas riskbaserade strategi.
116
Se Esmas svar på punkt VII i sammanfattningen och 
på punkterna 87–89.Esma strävar ständigt efter att förbättra nivån och 
kvaliteten på de uppgifter som görs tillgängliga, 
och offentliggör regelbundet information om sina 
verksamhetsområden och den information som 
hittills har offentliggjorts på webbsidan överens -
stämde med Esmas lagstadgade skyldigheter.
Slutsatser och rekommendationer
110
Se Esmas svar på punkterna 20–30.
111
Se Esmas svar på punkterna 35–40.
Rekommendation 1
Esma godtar denna rekommendation.
Esma medger att dokumentationen av dess bedöm -
ningar skulle kunna förbättras för att ge fullständiga 
belägg i arbetsdokumenten av genomförda bedöm -
ningar och för att underlätta en verifieringskedja av 
analyserna.
112
Se Esmas svar på punkt VI i sammanfattningen och 
på punkterna 41–55.
Rekommendation 2
Esma godtar denna rekommendation.
Gemensamt svar på punkterna 113–114
Se Esmas svar på punkt VII i sammanfattningen och 
på punkterna 56–77.
Esmas svar 68
119
Se Esmas svar på punkt X i sammanfattningen och 
på punkterna 100–104.
Rekommendation 7
Esma godtar denna rekommendation.
Esma kommer att fortsätta den pågående dialogen 
med intressenter för att fastställa hur det centrala 
registret kan förbättras för att ytterligare tillgodose 
användarnas behov.
120
Se Esmas svar på punkterna 105–108.
Rekommendation 8
Esma godtar denna rekommendation.
Esma håller för närvarande på att modernisera 
sin webbplats. Den nya versionen ska innehålla 
de förbättringar som har föreslagits i denna 
rekommendation.Rekommendation 5
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer även fortsättningsvis, som en del 
i sin löpande tillsyn, att regelbundet bedöma risker 
som har samband med potentiella intressekonflik -
ter – inbegripet de åtgärder och kontroller som har 
införts av kreditvärderingsinstituten för att över -
vaka kreditvärderingsanalytikers handelsverksam -
het och finansiella transaktioner – och det kommer 
att leda till speciella tillsynsåtgärder när risker iden -
tifieras, i linje med Esmas riskbaserade strategi.
117
Se Esmas svar på punkterna 92–94.
118
Se Esmas svar på punkterna 95–99.
Rekommendation 6
Esma godtar delvis denna rekommendation.
Esma kommer genom sitt tillsynsuppdrag att ta itu 
med svagheter som konstateras av specifika kre -
ditvärderingsinstitut. Man kommer vid behov och 
i linje med förordningen att överväga ytterligare 
vägledning till alla kreditvärderingsinstitut om krav 
på offentliggörande.
69
— För det tredje, det är värt att notera att ECAF 
faktiskt är öppet för ytterligare kreditvärde -
ringsinstitut om de gör en förfrågan att godkän -
nas av ECAF samt uppfyller minimikraven för 
ett godkännande av kreditbedömningssystem. 
Målet med ECAF:s kriterier för ett godkännande 
är att säkerställa att ett nytt system är lämpligt 
för det specifika syftet med Eurosystemets 
penningpolitiska operationer. Detta skyddar 
Eurosystemet mot finansiella risker och ska -
par lika villkor för de olika system som lämnar 
kreditbedömningsinformation till Eurosystemet. 
I detta sammanhang agerar Eurosystemet som 
en användare av kreditbedömningar och inte 
som en reglerings- eller tillsynsmyndighet.
 Processerna för godkännande inkluderar kvali -
tetskontroll, huruvida täckningen är tillräcklig 
för en effektiv tillämpning av ECAF och tar re -
spektive tillsynssituation i beaktande. Följande 
kriterier används exempelvis för att godkänna 
kreditvärderingsinstitut som ECAI:3
(a) ECAI ska vara registrerade eller certifierade 
av Esma i enlighet med förordning (EG) nr 
1060/2009.
(b) ECAI ska uppfylla operationella kriterier och 
tillhandahålla relevant täckning för att säker -
ställa en effektiv tillämpning av ECAF.
 Användningen av ett externt ratinginstituts 
kreditbedömning beror på hur tillgänglig infor -
mation om dessa bedömningar är för Eurosys -
temet. Dessutom infordras information för att 
jämföra dessa bedömningar med Eurosystemets 
kreditkvalitetssteg samt för övervakning av 
prestanda. Eurosystemets kontroll av externa ra -
tinginstitut bygger således på det tillsynsarbete 
som utförs av Esma, men även på andra mer 
djupgående metoder. Med tanke på de begrän -
sade interna resurserna behöver Eurosystemet 
även säkerställa effektiv användning av dessa 
kreditvärderingsinstitut i sin tillämpning av det 
penningpolitiska ramverket.
3 Se artikel 120 i riktlinje ECB/2014/60.Sammanfattning
V
ECB har från Europeiska revisionsrätten (ECA) mot -
tagit punkterna V i sammanfattningen och punk -
terna 35-40 samt 111 i rapporten och önskar lägga 
till följande förtydliganden:
— För det första, Eurosystemet har en stadgeenlig 
skyldighet att säkerställa att de kredittransak -
tioner som Eurosystemet genomför garanteras 
genom tillfredsställande säkerheter.1 För detta 
syfte är Eurosystemets ramverk för kreditvärde -
ring (ECAF) ett viktigt verktyg för att minska de 
finansiella riskerna för Eurosystemet och dess 
definition är en del av Eurosystemets operativa 
oberoende när penningpolitiska operationer 
genomförs. De förfaranden, regler och tekni -
ker som definieras i ECAF är mycket viktiga för 
att säkerställa att Eurosystemets krav på höga 
kreditstandarder för alla tillgångar som god -
känts som säkerhet i Eurosystemets penningpo -
litiska operationer uppfylls. Den underliggande 
rättsliga grunden för ECAF är specificerad 
i ECB:s riktlinje om genomförandet av Eurosys -
temets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) 
(omarbetning).2
— För det andra, för bedömning av säkerheter 
förlitar sig Eurosystemet inte enbart på fyra 
kreditvärderingsinstitut registrerade hos Euro -
peiska värdepappers- och marknadsmyndighe -
ten (Esma). Såsom noterats av revisionsrätten 
i punkt 37 tar Eurosystemet i själva verket infor -
mation från kreditvärderingsinstituten tillhö -
rande olika källor: externa ratinginstitut (ECAI), 
ratingverktyg, nationella centralbankers interna 
kreditbedömningssystem samt bankers interna 
ratingbaserade system i beaktande. Bland de 
system som accepteras som ratingverktyg finns 
även några små europeiska kreditvärderingsin -
stitut registrerade hos Esma.
1 Se artikel 18.1 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet 
och Europeiska centralbanken.
2 Tillgänglig här: https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/
oj_jol_2015_091_r_0002_sv_txt.pdf . Ytterligare information om 
ECAF finns i ECB:s nyligen utgivna publikation ”The financial risk 
management of the Eurosystem monetary policy operations”, 
samt på ECB:s webbplats: http://www.ecb.europa.eu/mopo/
assets/risk/ecaf/html/index.en.html .ECB:s svar 
ECB:s svar 70
 Endast när relevanta tekniska standarder för 
genomförande av kapitalkravsförordningen 
(CRR)7 har antagits8  kan samtliga kreditvärde -
ringsinstitut som registrerats eller certifierats av 
Esma användas för de kapitalkravsändamål som 
beskrivs under ”schablonmetoden”. Ett liknande 
tillvägagångssätt kommer att följas för försäk -
ringsbolag i enlighet med Solvens II-direktivet.9 
ECB kommer att ta hänsyn till effekterna av 
dessa regleringsåtgärder på marknaden för 
kreditvärderingsinstitut, särskilt vad gäller kvan -
titeten och kvaliteten på kreditvärderingarna.
Del I – Registrering och utkantsaktiviteter
Fastställanden
38
Eurosystemet godkänner flertalet ratingverktyg 
enligt ett flertal godkännandekriterier10, inklusive 
några små europeiska kreditvärderingsinstitut. 
Affärsmodellen för de godkända ratingverktygen 
har fokuserat på utvärderingen av icke-finansiella 
företag, för vilket de godkänts av Eurosystemet.
40
Eurosystemet godkänner kreditvärderingsinstitut 
som är registrerade eller certifierade av Esma som 
externa ratinginstitut eller ratingverktyg förutsatt 
att de bidrar till ett effektivt genomförande av 
ECAF:s penningpolitiska operationer (se ovan). Euro -
systemet agerar inte i egenskap av reglerings- eller 
tillsynsmyndighet i detta sammanhang.11
9 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av 
den 2 5 november  2009  om upptagande och utövande av 
försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II).
10 Se artikel 124 i riktlinje ECB/2014/60 samt: https://www.ecb.
europa.eu/pub/pdf/other/acceptancecriteriaratingtools201505.
en.pdf .
11 I artikel 119.4 i riktlinje ECB/2014/60 fastslås uttryckligen att 
”när Eurosystemet publicerar informationen om godkända 
kreditbedömningssystem i samband med Eurosystemets 
kreditoperationer tar det inget ansvar för sin utvärdering av 
godkända kreditbedömningssystem”. Dessutom bör det noteras att ECAF:s kontroll av 
information som tillhandahållits av kreditvärde -
ringsinstitut förbättras de senaste åren. Detta är 
i linje med ECB:s engagemang att tillämpa rådet 
för finansiell stabilitets principer för att minska 
beroendet av externa kreditvärderingar.4
— För det fjärde, många faktorer påverkar kredit -
värderingsinstitutens tillgång till marknader 
och av dessa är godkännande av ECAF endast 
en liten del. Revisionsrätten hänvisar också 
till detta när den refererar till de olika faktorer 
(”olika faktorer ”) som gör det svårt att komma 
in på kreditvärderingsmarknaden (punkt 35) 
samt Europaparlamentets initiativ att utreda 
möjligheten att inrätta ett europeiskt nätverk 
för kreditvärderingsinstitut (punkt 36). I Euro -
peiska kommissionens rapport om möjlighe -
terna till ett sådant nätverk identifierades ett 
flertal hinder och brist på stöd, under nuva -
rande förhållanden, från representanter för 
industrin för varje form av nätverk av mindre 
kreditvärderingsinstitut.5
 Bankers användning av kreditvärderingar av ka -
pitalkravsskäl ingår till exempel inte i revisions -
rättens granskning. För närvarande verkar det 
som att ett begränsat antal, oftast tre stycken, 
kreditvärderingsinstitut används för bankers 
kapitalkrav i respektive medlemsstat i EU.6
4 Se till exempel http://www.financialstabilityboard.org/
publications/r_101027.pdf  från rådet för finansiell stabilitet 
(FSB), oktober 2010.
5 Se kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet 
om genomförbarheten av ett nätverk av mindre 
kreditvärderingsinstitut (COM(2014) 248 final): http://ec.europa.
eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/EN/1-2014-248-EN-F1-1.
Pdf.
6 Se listan över godkända kreditvärderingsinstitut i de 
olika medlemsstaterna här: www.eba.europa.eu/
documents/10180/585167/ecai_recognition.xls .
7 Se Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 
av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och 
värdepappersföretag.
8 Se förslaget till tekniska standarder för genomförande 
om indelningen av kreditvärderingar utförda av externt 
ratinginstitut i enlighet med artikel 136.1 och 136.3 i förordning 
(EU) nr 575/2013 (kapitalkravsförordningen – CRR). För 
positioner i värdepapperisering, se samrådsdokumentet 
om tekniska standarder för genomförande om indelningen 
av kreditvärderingar utförda av externt ratinginstitut (EBA/
CP/2015/08). Se även förslag till tekniska standarder för 
genomförande av placeringen av externa ratinginstituts 
(ECAI) kreditvärderingar på en objektiv skala för kreditkvalitet 
i enlighet med artikel 109 a) i direktiv 2009/138/EG (Solvens II).
ECB:s svar 71
Påståendet att USA:s Federal Reserve godkänner 
värderingar från alla tio kreditvärderingsinstitut 
som registrerats hos Securities and Exchange 
Commission (SEC) överensstämmer inte med den 
information som ECB har. Federal Reserve System 
offentliggör inte vilka kreditvärderingsinstitut 
som används för att avgöra godtagbarheten och 
behandlingen av säkerheter. Ett undantag var kre -
ditbedömningen för Term Asset-Backed Securities 
Loan Facility (TALF), då Federal Reserve offentligt 
meddelade kraven, vilka omfattar en bedömnings -
metod för ABS, tillräcklig erfarenhet (styrkt genom 
ett minsta antal relevanta offentliga bedömningar) 
och registrering hos SEC som ett nationellt erkänt 
statistiskt värderingsinstitut.12 Trots skillnaderna 
mellan USA och euroområdet vad gäller ramverken 
för genomförande av penningpolitiken och i det 
rättsliga läget och marknadsläget för kreditvärde -
ringsinstituten, finns det inslag i dessa krav som 
liknar Eurosystemets krav.
Slutsats
Med hänsyn till de förtydliganden som anges ovan 
skulle ECB ha ansett det fördelaktigt ifall det funnits 
möjlighet att låta granskningen omfatta de olika 
faktorer som påverkar marknaden för små kreditvär -
deringsinstitut, varav ECAF enbart utgör en aspekt.
Slutsatser och rekommendationer
111
Se ECB:s kommentarer om punkt V i samman  - 
fattningen.
12 Se punkt 201.3 e 1 i förordning A av Federal Reserve Board of 
Governors, som finns på: https://www.frbdiscountwindow.org/
en/Pages/General-Information/Regulation-A-Federal-Reserve-
Board-Governors.aspx .
72
99
Det är viktigt att notera att de offentliga myndighe -
terna i enlighet med artikel 23 i förordning (EG) nr 
1060/2009 inte ska påverka innehållet i värderings -
metoderna. Om det är nödvändigt och lämpligt bör 
man överväga om Europeiska värdepappers- och 
marknadsmyndigheten kan ge kreditvärderings -
instituten ytterligare vägledning i enlighet med 
artikel 16 i förordning (EU) nr 1095/2010 för att för -
bättra presentationen av kreditvärderingsmetoder 
och möjliggöra en enkel jämförelse av kreditvärde -
ringsinstitutens olika metoder.
Slutsatser och rekommendationer
118
Förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsin -
stitut har förbättrat insynen i kreditvärderingsinstitut 
som är verksamma på den europeiska marknaden, 
något som är föremål för effektiv tillsyn från Euro -
peiska värdepappers- och marknadsmyndighetens 
(Esma) sida. Dessa bestämmelser har väsentligt 
förbättrat insynen i kreditvärderingar och värderings -
metoder och, i kombination med offentliggörandet av 
uppgifter om tidigare resultat i det centrala arkiv om 
kreditbetyg som förvaltas av Esma, ger användarna 
mycket bättre förutsättningar för att själva iaktta till -
börlig aktsamhet. De nya reglerna syftar också till att 
minska investerarnas uteslutande och slentrianmäs -
siga tillit till externa kreditbetyg.Del IV – Offentliggörande av upplysningar
Gemensamt svar på punkterna 95 
och 96
Som ett svar på finanskrisen har förordning (EG) nr 
1060/2009 om kreditvärderingsinstitut väsentligt 
förbättrat insynen i hur kreditvärderingsinstituten 
verkar på den europeiska marknaden. I synnerhet 
har insynen i kreditbetyg och kreditvärderings -
metoder och tidigare resultat av registrerade och 
auktoriserade kreditvärderingsinstitut stärkts. Även 
om det kan finnas vissa skillnader i det sätt på vilket 
kreditvärderingsinstituten lämnar upplysningar 
uppfyller de i allmänhet upplysningskraven i förord -
ning (EG) nr 1060/2009. Om det är nödvändigt och 
lämpligt skulle man kunna överväga om Europeiska 
värdepappers- och marknadsmyndigheten kunde 
ge kreditvärderingsinstituten ytterligare vägled -
ning i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 
1095/2010 med avseende på informationskrav, för 
att optimera kreditvärderingsinstitutens allmänna 
informationspraxis.
97
Förordning 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut 
syftar till att skapa balans mellan behovet av att 
informera om kreditvärderingsmetoder och sam -
tidigt skydda kreditvärderingsinstitutens ägande -
rättsligt skyddade uppgifter.
För att användarna ska kunna iaktta tillbörlig akt -
samhet föreskrivs det i förordningen inte bara att 
information om värderingsmetoderna offentliggörs, 
utan också att Europeiska värdepappers- och mark -
nadsmyndigheten ska offentliggöra information om 
kreditvärderingsinstitutens tidigare resultat. Detta 
gör det också lättare för investerare att själva iaktta 
tillbörlig aktsamhet.Kommissionens svar 
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Finanskrisen 2008 ledde till att man började titta på 
kreditvärderingsinstituten och deras effekt på 
finansmarknaderna. Vid den tiden var de knappt reglerade 
i Europa. Europeiska värdepappers- och marknads-
myndigheten (Esma) inrättades 2011 med uppgiften att 
registrera, övervaka och utöva tillsyn över instituten. 
I rapporten undersöker vi om Esma har lyckats etablera sig 
som kreditvärderingsinstitutens vakthund i EU. Vi drar 
slutsatsen att Esma har lagt en god grund men att 
myndighetens regler och riktlinjer ännu inte är 
full ständiga och att det fortfarande finns stora risker som 
måste hanteras i  framtiden.