Förslag till RÅDETS DIREKTIV om fastställande av beräkningsmetoder och rapporteringskrav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen /* COM/2014/0617 final - 2014/0286 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Det klimat- och energipaket som antogs av rådet och Europaparlamentet den 22 april 2009 syftade till att uppnå en minskning av växthusgasutsläpp med 20 % senast 2020. Det innehöll en översyn av direktiv 98/70/EG[1] om kvaliteten på bensin och diesel. Enligt det omarbetade direktivet ska leverantörerna[2] minska växthusgasintensiteten från bränslen och annan (elektrisk) energi under hela livscykeln som levereras för användning i vägfordon, och bränsle för användning i mobila maskiner som inte är avsedda för vägtransport före slutet av fullgörandeperioden 2020. Målet underlättar även medlemsstaternas uppfyllande av målen för sektorn utanför utsläppshandelssystemet. Artikeln om inrättande av denna nya del är artikel 7a i direktivet som på ett effektivt sätt inför en lägsta standard för koldioxidsnåla bränslen (Low Carbon Fuel Standard) i unionslagstiftningen. Direktivet fastställer också att leverantörerna från och med 2011 rapporterar, till de myndigheter som medlemsstaterna har utsett, om bland annat växthusgasintensiteten för det bränsle som de har levererat. Minskningen på 6 % kan uppnås genom användning av biodrivmedel, el och att minska fackling och ventilering av gaser under extraktionsfasen av fossila råvaror. Enligt artikel 7a.5 ska kommissionen genomföra alla åtgärder som är nödvändiga för att genomföra artikel 7a som antas genom det föreskrivande förfarandet med kontroll. Följaktligen har kommissionen befogenhet att anta genomförandeåtgärder för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas. Särskilt uppmanades kommissionen att överväga förslag till följande: – En metod för att beräkna växthusgasutsläpp från bränslen och energi av icke-biologiskt ursprung (bestämmelser för att beräkna växthusgasutsläpp för biodrivmedel är redan upptagna i bilaga IV i direktivet). – En metod för att beräkna en lägsta standard för fossila bränslens växthusgasintensitet ska användas som riktmärke för att mäta förenligheten med målet. – Beräkning och verifiering av växthusgasintensiteten för elektrisk energi som används i elektriska fordon. – Bestämmelser som gör det möjligt för två eller flera leverantörer från en eller flera medlemsstater att gemensamt rapportera växthusgasintensiteten. – Alla övriga åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av artikel 7a. Detta förslag till direktiv omfattar alla fem delar som beskrivs ovan. I artikel 7a.1 i direktiv 98/70/EG fastställs leverantörernas rapporteringsplikt. Denna kompletteras med harmoniserade definitioner för de rapporterade uppgifterna och medlemsstaternas rapporteringskrav gentemot kommissionen om växthusgasprestanda för bränslen som förbrukas i unionen. Dessa rapporteringskrav gör det möjligt att uppdatera den fossila motsvarigheten som beskrivs i bilaga IV, del C, led 19 i direktiv 98/70/EG och bilaga V, del C, led 19 i direktiv 2009/28/EG samt kommer att underlätta den rapportering som krävs enligt artikel 8.3 och artikel 9.2 i direktiv 98/70/EG. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Ett offentligt samråd[3] inleddes i juli 2009 som fokuserade på de frågor som ska behandlas i förslaget till direktiv. I januari 2010 hölls ett möte med industrierna inom fossila bränslen och biodrivmedel, medlemsstater och icke-statliga organisationer. I mars 2010 hade kommissionen samråd med medlemsstaterna om ett diskussionsunderlag i syfte att utveckla förslaget till direktiv. Kommissionen har använt sig av följande arbete vid utarbetandet av detta förslag: – Arbetet i JEC och dess studie från källa till hjul[4]. – Brandt-studien om naturlig bitumen[5], – Brandt-studien om oljeskiffer [6], – ICCT:s studie om andra råoljor[7]. Dr Brandts arbete har genomgått en extern expertgranskningsprocess och resultatet diskuterades med berörda parter vid ett offentligt möte den 27 maj 2011[8]. ICCT:s arbete har också genomgått en expertgranskningsprocess och resultatet diskuterades med berörda parter vid ett offentligt möte den 20 februari 2014[9]. Efter resultatlösa diskussioner 2013 med utskottet för bränsle om utkastet till direktiv[10] om harmonisering av metoden för beräkning av växthusgasutsläppen från bränslen av icke-biologiskt ursprung och el i vägfordon har kommissionen genomfört en konsekvensbedömning för att utvärdera alla föreslagna alternativ. Den strategi som ligger till grund för konsekvensbedömningen lades fram under två workshoppar för berörda parter som hölls den 20 december 2012 och den 15 april 2013[11]. Samtidigt försökte kommissionen utröna om industrin kräver att det utarbetas regler för leverantörer som kan uppfylla sina minskningsmål gemensamt. Trots flera förfrågningar i detta avseende, har kommissionen inte fått något svar. Följaktligen har kommissionen dragit slutsatsen att för närvarande inga särskilda regler krävs, förutom harmoniserade definitioner och en rapporteringsmekanism. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Huvuddragen i förslaget till direktiv om en metod för beräkning av växthusgasutsläpp från bränslen och energi av icke-biologiskt ursprung är följande: – Användandet av ett genomsnittligt normalvärde som ska representera enheten växthusgasintensitet per bränsletyp. – Harmoniserad årlig rapportering från leverantörerna till medlemsstaterna, och från medlemsstaterna till kommissionen som behövs för att övervaka de minskade utsläppen av växthusgaser i unionen och för uppdatering av beräkningsmetoder för teknisk och vetenskaplig utveckling. Bakgrunden till den valda beräkningsmetoden och rapporteringskrav Det arbete som ligger till grund för konsekvensbedömningen har inriktats på att analysera riktigheten av de utvärderade beräkningsmetoder för växthusgaser och de kostnader samt den ökade administrativa bördan det innebär för leverantörer och medlemsstater för att uppfylla kraven i artikel 7a i direktiv 98/70/EG. Felaktig rapportering undergräver genomförandet av direktivet om utsläppsintensitetsmål och påverkar en rättvis fördelning av insatserna bland leverantörerna. Riktigheten av beräkningsmetoden beror på vilken metod som används och om de underliggande uppgifterna är korrekta. Metoder baserade på en högre grad av differentiering av råvaror ger mer exakta resultat. De rapporterade uppgifternas riktighet har också ett nära samband med information om utsläpp från utvinning och bearbetning av råvaror (utsläpp i tidigare led). De uppgifter[12] som ligger till grund för värden som ingår i förslaget till åtgärd och diskuteras med kommittén för bränslekvalitet grundas på frivillig rapportering från Oil and Gas Producers Association. Uppgifterna motsvarar mindre än hälften av den råolja som raffinerats i unionen och innehåller ingen information om importerade produkter. De senaste studierna och uppgifterna om råvaror som används för att producera 60%[13] till 90%7av de fossila bränslen som konsumeras i unionen visar att livscykeln för vanliga utsläpp är ungefär 5% högre än i de uppgifter som i förslaget från 2011 lagts fram för kommittén för bränslekvalitet. Detta beror i hög utsträckning på betydligt högre och mycket varierande koldioxidutsläpp från fossila bränslen i tidigare led. Det finns stora skillnader när det gäller växthusgasintensiteten hos konventionella råvaror i tidigare led och produktion av okonventionella oljekällor uppvisar ofta högre växthusgasintensitet. Därför kommer en harmoniserad rapportering förbättra tillförlitligheten i de rapporterade uppgifterna. Tillförlitligheten i beräkningsmetoden är starkt förknippad med en hög andel råvaror med hög intensitet som används vid produktionen av bränslet. Det är därför nödvändigt att harmonisera rapporteringen om ursprunget[14] och var bränslet köpts in[15]. Sådan rapportering måste dock överensstämma med gällande unionslagstiftning om registrering av import och leveranser av råolja i EU[16]. Enligt den analys som ligger till grund för detta förslag anses den totala extra kostnaden per liter bränsle för alla beräkningsmetoder variera från 0,03 cent till 0,04 cent. Den största ökningen noterades om leverantörer var skyldiga att rapportera värden för växthusgaser på grundval av leverantörsspecifika utsläpp eller unionens genomsnittliga utsläpp per råvara i förhållande till unionens genomsnitt per bränsletyp för alla råvaror. Detta tyder på att det bästa alternativet inte bör kräva att bränsleleverantörerna rapporterar specifika värden för växthusgaser när det gäller råvaror. Enligt den föreslagna metoden är leverantörerna därför skyldiga att rapportera unionens genomsnittliga intensitet i växthusgasutsläppen per bränsle. Enligt artikel 7a.4 i direktiv 98/70/EG kan grupper av leverantörer välja att gemensamt åstadkomma en minskning på 6 % och artikel 7a.5 c i direktiv 98/70/EG tillåter fastställandet av ”alla nödvändiga regler” för att genomföra detta. Det är därför nödvändigt att harmonisera definitionerna för identifiering av leverantören, volymen bränsle eller energi, bränsle- eller energityp, inköpsställe eller ursprung för det bränsle eller den energi som släppts ut på marknaden för att underlätta användningen av ett gemensamt system för leverantörer från flera medlemsstater som samtycker till att gemensamt utarbeta en rapport. För att kontrollera att dubbelräkning undviks vid gränsöverskridande gemensam rapportering är det lämpligt att harmonisera medlemsstaternas rapportering till kommissionen så att nödvändig information om varje leverantör som utgör en grupp av två eller fler leverantörer från en eller flera medlemsstater kan göras tillgängliga för alla berörda myndigheter i medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör tillåta leverantörer att rapportera genom att använda sig av uppgifter som samlas in i enlighet med annan unions- eller nationell lagstiftning för att minska den administrativa bördan under förutsättning att rapporteringen sker i enlighet med kraven i bilaga IV. Sådan unionslagstiftning inbegriper, men är inte begränsad till, kommissionens förordning (EG) nr 684/2009 av den 24 juli 2009 om genomförande av rådets direktiv 2008/118/EG vad gäller datoriserade förfaranden för flyttning av punktskattepliktiga varor under punktskatteuppskov[17], kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen[18], förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik[19], Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG[20] och tillhörande senare genomförandeakter liksom kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG[21] samt rådets förordning 2964/95 om införande av registrering inom gemenskapen av import och leveranser av råolja. Budgetkonsekvenser Konkurrenskraften för unionens industri diskuterades också i konsekvensbedömningen. Det verkar som om inga betydande konsekvenser för företagen förväntas (inklusive raffinaderier). Detta beror på att förväntade prishöjningar vid bensinstationerna är försumbara och att praktiskt taget alla dessa kostnader, enligt konsekvensbedömningen, kan ledas vidare. 2014/0286 (NLE) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om fastställande av beräkningsmetoder och rapporteringskrav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG[22], särskilt artikel 7a.5, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Metoden för beräkning av utsläpp av växthusgaser från bränslen och energi av icke-biologiskt ursprung som ska fastställas i enlighet med artikel 7a.5 i direktiv 98/70/EG bör ge en tillräckligt noggrann bedömning för att kommissionen ska kunna kritiskt bedöma om bränsleleverantörerna uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 7a.2 i direktiv 98/70/EG. Beräkningsmetoden bör säkerställa mätnoggrannhet med vederbörlig hänsyn till de tillhörande administrativa kravens komplexitet. Samtidigt bör man uppmuntra leverantörerna att minska växthusgasintensiteten för det bränsle de levererar. Man bör också noga överväga metodens påverkan på raffinaderier i unionen. Därför bör beräkningsmetoden baseras på medelvärden för växthusgasintensitet som representerar ett industriellt medelvärde som är typiskt för en bestämd bränslekälla (”standardmedelvärden”). Detta har fördelen att den administrativa bördan på leverantörer och medlemsstater minskas. Vid denna tidpunkt bör den föreslagna metoden inte kräva differentiering av växthusgasintensiteten för bränsle på grundval av råvaran, eftersom detta skulle påverka nuvarande investeringar i vissa raffinaderier i unionen. (2) Rapporteringskrav för leverantörer som är små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/61 bör minimeras så långt som möjligt inom ramen för artikel 7a.1 i direktiv 98/70/EG. På samma sätt bör importörer av bensin och diesel som raffinerats utanför EU inte vara skyldiga att lämna detaljerad information om källorna till den råolja som används för att framställa dessa bränslen eftersom denna information kanske inte finns tillgänglig eller är svår att få fram. (3) För att ge incitament för ytterligare minskningar av växthusgasutsläpp bör besparingar som åberopas från utsläppsminskningar i ett tidigare led (t.ex. från fackling och ventilering av gaser) inbegripas vid beräkning av leverantörens utsläpp av växthusgaser under hela livscykeln. För att underlätta bränsleleverantörernas anspråk på utsläppsminskningar i ett tidigare led bör användning av olika utsläppssystem tillåtas för att beräkna och certifiera utsläppsminskningar. Endast minskningsprojekt i tidigare led som startar efter det datum för fastställandet av den lägsta standard som avses i artikel 7a.5 b dvs. den 1 januari 2011 bör vara berättigande. (4) Vägda medelvärden för växthusgaser är en enkel metod genom vilken bränsleleverantörerna kan fastställa mängden växthusgaser i bränslet de levererar. Sådana värden som representerar skifferolja i EU återfinns bland annat i rapporten ”från källa till hjul” (version 4) som utarbetats JEC Consortium, de undersökningar som beställts av Europeiska kommissionen från Dr A. Brandt om naturlig bitumen och oljeskiffer samt det arbete som utförts för Europeiska kommissionen av International Council on Clean Transportation om utsläpp i ett tidigare led inom ramen för beräkning av växthusgasutsläpp från oljeproduktion i samband med råolja som förbrukas i EU. (5) Växthusgasutsläppsminskningar som förknippas med utsläpp från olja och gas i ett tidigare led bör beräknas och utvärderas i enlighet med principer och standarder som lyfts fram i internationella standarder, i synnerhet ISO 14064, ISO 14065 och ISO 14066. (6) I artikel 7a.5b i direktiv 98/70/EG föreskrivs att en metod fastställs för att bestämma den sammanlagda växthusgasintensiteten för bränslen av icke-biologiskt ursprung i unionen under 2010 (”lägsta standard för bränslen”). Den lägsta standarden bör baseras på volymen diesel, bensin, dieselbrännolja som inte är avsedda för fordon i vägtransport, motorgas och komprimerad naturgas med användning av uppgifter som officiellt rapporterats till FN:s ramkonvention om klimatförändringar 2010. Den lägsta standarden för bränslen bör inte vara den fossila motsvarigheten som används för att beräkna minskade växthusgasutsläpp från biodrivmedel, vilken bör förbli såsom den fastställs i bilaga IV till direktiv 98/70/EG. (7) Eftersom sammansättningen av den relevanta fossila bränsleblandningen bara ändras lite från år till år, kommer även den sammanlagda variationen av växthusgasintensiteten för de fossila bränslena att vara liten från år till år. Det är därför lämpligt att lägsta standarden för bränslen baseras på unionens medelförbrukningsuppgifter för 2010 så som de av medlemsstaterna rapporterats till FN:s ramkonvention om klimatförändringar. (8) Den lägsta standarden för bränslen för 2010 bör representera ett medelvärde för växthusgasintensiteten i ett tidigare led och ge ett medelvärde för den komplexa växthusgasintensiteten för fossila bränslen från raffinaderier. Referensvärdet bör därför beräknas med motsvarande bränslestandardvärden. Bränslebasnivåns standardutsläppsvärde bör förbli oförändrat för perioden fram till 2020 för att skapa rättssäkerhet för leverantörer i fråga om deras skyldigheter att minska växthusgasintensiteten för de bränslen de levererar. (9) I artikel 7a.5.d i direktiv 98/70/EG föreskrivs också att en metod införs för att beräkna bidraget från eldrivna vägfordon. I enlighet med samma artikel bör den metoden vara förenlig med artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG[23]. För att säkerställa denna förenlighet bör samma anpassningsfaktor användas för drivsystemseffektivitet. (10) Elektrisk energi som levereras för användning vid vägtransporter kan rapporteras av leverantörer i enlighet med artikel 7a.1 i direktiv 98/70/EG inom ramen för deras årliga rapporter till medlemsstaterna. För att begränsa de administrativa kostnaderna är det lämpligt att metoden grundas på en uppskattning snarare än en faktisk mätning av förbrukningen av elektricitet hos ett eldrivet vägfordon som ska rapporteras av leverantörerna. (11) Det är lämpligt att inkludera en detaljerad metod för att uppskatta mängden och växthusgasintensiteten för biodrivmedel i fall där bearbetningen av ett biodrivmedel och ett fossilt bränsle sker under samma process. Det behövs en särskild metod eftersom den resulterande volymen biodrivmedel inte går att mäta på samma sätt som hydrobehandling av vegetabiliska oljor med fossila bränslen. Enligt artikel 7d.1 i direktiv 98/70/EG föreskrivs att utsläpp av växthusgaser under hela livscykeln, i den mening som avses i artikel 7a och artikel 7b.2 i direktivet bör beräknas med samma metod. Därför gäller certifiering av växthusgasutsläpp från erkända frivilliga system för tillämpningen av artikel 7a såsom för tillämpningen av artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG. (12) Den obligatoriska rapporteringen från leverantörerna som avses i artikel 7a.1 i direktiv 98/70/EG bör kompletteras med ett harmoniserat format och definitioner av de uppgifter som ska rapporteras. Harmoniseringen av definitioner av uppgifter är nödvändig för en korrekt beräkning av växthusgasintensiteten kopplad till den enskilda leverantörens rapporteringsskyldigheter som utgör ett viktigt bidrag till den harmoniserade metoden i enlighet med artikel 7a.5 a i direktiv 98/70/EG. Dessa uppgifter omfattar identifiering av leverantören, volymen och typen av bränsle eller energi som släpps ut på marknaden. (13) Den obligatoriska rapporteringen från leverantörerna som beskrivs i artikel 7a.1 i direktiv 98/70/EG bör kompletteras med harmoniserade rapporteringskrav, ett rapporteringsformat och definitioner för medlemsstaternas rapportering till kommissionen om växthusgasprestanda för bränslen som förbrukas i unionen. Dessa rapporteringskrav gör det möjligt att uppdatera den fossila motsvarigheten som beskrivs i punkt 19 i del C i bilaga IV till direktiv 98/70/EG och punkt 19 i del C i bilaga V, del C, i direktiv 2009/28/EG, kommer att underlätta den rapportering som krävs i enlighet med artikel 8.3 och artikel 9.2 i direktiv 98/70/EG och underlätta en uppdatering av beräkningsmetoden till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen för att se till att den uppfyller sitt syfte. Dessa uppgifter omfattar mängden och typen av bränsle eller energi som släpps ut på marknaden, inköpsplatsen och ursprunget för bränsle eller energi som släpps ut på marknaden. (14) Medlemsstaterna bör tillåta leverantörer att rapportera uppgifter som samlas in i enlighet med en annan unions- eller nationell lagstiftning för att minska den administrativa bördan under förutsättning att rapporteringen sker i enlighet med kraven i bilaga IV och de definitioner som fastställs i bilagorna I och III. (15) För att underlätta rapportering från grupper av leverantörer i enlighet med artikel 7a.4 i direktiv 98/70/EG, medger artikel 7a.5 c att nödvändiga bestämmelser införs. Eftersom leverantörerna släpper ut olika bränslen med olika sammansättning på marknaden och troligtvis använder olika resurser för att uppfylla målen för minskade växthusgasutsläpp, bör rapporteringen underlättas för att undvika störningar i den fysiska transporten av bränslen. Därför är det nödvändigt att harmonisera definitionerna för identifikationen av leverantören, mängden och typen av bränsle eller energi som släpps ut på marknaden, inköpsplatsen och ursprung av bränsle eller energi som släpps ut på marknaden. För att undvika dubbelräkning vid gränsöverskridande gemensam rapportering är det lämpligt att harmonisera medlemsstaternas rapportering till kommissionen så att nödvändig information om varje leverantör som utgör en grupp av två eller fler leverantörer från en eller flera medlemsstater kan göras tillgänglig för alla berörda myndigheter i medlemsstaterna. (16) Enligt artikel 8.3 i direktiv 98/70/EG ska medlemsstater lämna in en årlig rapport om sina nationella uppgifter om bränslekvalitet för föregående kalenderår i överensstämmelse med formatet som fastställts i kommissionens beslut 2002/159/EG av den 18 februari 2002[24]. För att täcka ändringar som införts i direktiv 98/70/EG genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG[25] och de efterföljande ytterligare rapporteringskraven för medlemsstaterna är det för effektivitetens och harmoniseringens skull nödvändigt att klargöra vilken information som faller under rapporteringskravet för bränslekvalitetsuppgifter i artikel 8 i direktiv 98/70/EG, som ska rapporteras och även anta formatet för inlämning av uppgifter från leverantörer och medlemsstater. (17) Kommissionen lade fram ett förslag till åtgärder till den kommitté som inrättades genom direktiv 98/70/EG den 23 februari 2012. Kommittén kunde inte avge ett yttrande med den kvalificerade majoritet som krävs och det är därför lämpligt att kommissionen lägger fram ett förslag till rådet i enlighet med artikel 5a.4 i rådets beslut 2006/512/EG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Tillämpningsområde Detta direktiv gäller bränslen som används som drivmedel för vägfordon och mobila maskiner som inte är avsedda för vägtransport (inklusive fartyg på inre vattenvägar när de inte är till sjöss), jordbruks- och skogsbrukstraktorer, fritidsbåtar när de inte är till sjöss samt el för användning i vägfordon. Artikel 2 Definitioner Förutom de definitioner som anges i direktiv 98/70/EG gäller följande definitioner i detta direktiv: 1. utsläpp i tidigare led: utsläpp av växthusgaser som sker innan råvaran kommer till ett raffinaderi eller en bearbetningsanläggning där bränslet som anges i bilaga I, har framställts 2. naturligt bitumen som råvara: alla raffinaderiråvaror som – har en densitet enligt American Petroleum Institute på 10 grader eller mindre när den placeras i en reservoarformation vid utvinningsplatsen enligt definitionen som föreskrivs i provningsmetoden för American Society for Testing and Materials (ASTM)[26]D287; – har en årlig medelviskositet vid reservoartemperatur som är större än den som beräknas med ekvationen Viskositet (Centipoise) = 518,98e-0,038T; där T är temperaturen i Celsius; – den omfattas av definitionen för oljesand under koden KN 2714 i den kombinerade nomenklaturen som anges i rådets förordning (EEG) nr 2658/87[27], och – om mobilisering av råvaran åstadkoms genom gruvutvinning eller termiskt påskyndad gravitationsdränering där den termiska energin huvudsakligen härrör från källor som inte är själva råvarukällan. 3. oljeskiffer: raffinaderiråvara från en bergformation som innehåller fast kerogen och som faller inom definitionen för oljeskiffer under KN 2714 som sammanfattas i förordning (EEG) nr 2658/8727. Mobilisering av råvarukällan åstadkoms genom gruvutvinning eller termiskt påskyndad gravitationsdränering. 4. konventionell råvara: alla raffinaderiråvor som uppvisar en densitet enligt American Petroleum Institute som är högre än 10 grader när den befinner sig i en reservoarformation vid sin ursprungsplats som den uppmäts enligt provningsmetoden ASTMD287 och som inte faller inom definitionen för KN 2714 som fastställs i förordning (EEG) nr 2658/8727. Artikel 3 Metod för att beräkna växthusgasintensiteten för levererade bränslen och energi som inte är biodrivmedel och leverantörernas rapportering 1. Vid tillämpning av artikel 7a.2, ska medlemsstaterna säkerställa att leverantörerna använder den metod som fastställs i bilaga I för att fastställa växthusgasintensiteten för de bränslen de levererar. 2. Vid tillämpningen av artikel 7a.1 andra stycket och artikel 7a.2 i direktiv 98/70/EG ska medlemsstaterna begära att leverantörerna rapporterar in uppgifter med hjälp av de definitioner och den beräkningsmetod som fastställs i bilaga I till detta direktiv. Uppgifterna ska rapporteras årligen med hjälp av mallen i bilaga IV till detta direktiv. 3. Medlemsstaterna ska tillämpa den förenklade metod som fastställs i bilaga I till detta direktiv för bränsleleverantörer som är små och medelstora företag. Artikel 4 Beräkning av lägsta standard för bränslen och minskningen av växthusgasintensitet För att kontrollera att bränsleleverantörerna uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 7a.2 i direktivet 98/70/EG ska medlemsstaterna kräva att leverantörer jämför sina minskade växthusgasutsläpp från bränslen och från elektrisk energi under hela livscykeln med lägsta standard för bränslen som fastställs i bilaga II till detta direktiv. Artikel 5 Medlemsstaternas rapportering 1. När de lämnar in rapporter till kommissionen enligt artikel 8.3 i direktiv 98/70/EG ska medlemsstater ge kommissionen uppgifter om överensstämmelse med artikel 7a i det direktivet och bilaga III till detta direktiv. 2. Medlemsstaterna ska använda Europeiska miljöbyråns verktyg ReportNet som tillhandahålls i enlighet med förordning (EG) nr 401/2009[28] för inlämnande av de uppgifter som anges i bilaga III till detta direktiv. Medlemsstaterna ska föra över uppgifterna via elektronisk dataöverföring till det centrala dataarkivet som förvaltas av Europeiska miljöbyrån med hjälp av den mall som utarbetats på grundval av bilaga IV och finns i den bilagan. 3. Uppgifterna ska lämnas årligen i den form som föreskrivs i bilaga IV. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla datum för överföringen och namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för att kontrollera och rapportera uppgifterna till kommissionen. Artikel 6 Sanktioner Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har antagits med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den [tolv månader efter antagandet] och ska snarast möjligt anmäla varje efterföljande ändring av dem. Artikel 7 Införlivande 1. Medlemsstaterna ska senast den [tolv månader efter antagandet] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. 2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 3. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 8 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Artikel 9 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] Direktiv 2009/30/EG, EUT L 140, 5.6.2009, s. 88. [2] Den enhet som ansvarar för överföring av bränsle eller el genom en punkt för punktskatteuppbörd, t.ex. oljeraffinaderi. [3] https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp för både frågor och svar [4] JEC Consortium – ett konsortium som består av kommissionens gemensamma forskningscentrum, EUCAR och CONCAWE. EU-kommissionen, bilindustrin och oljeindustrin deltar i detta arbete. http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [5] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [6] https://circabc.europa.eu/w/browse/9ab55170-dc88-4dcb-b2d6-e7e7ba59d8c3 [7] International Council on Clean Transportation (ICCT) https://circabc.europa.eu/w/browse/49f63fd8-7e27-4cf7-8790-3410ee8d308e [8] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [9] https://circabc.europa.eu/w/browse/75e69e4c-ded2-418c-a6e6-ee3fa3a93c6c [10] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index.cfm?do=search.dossierdetail&i4E3IvzVEe6K7czhtRYFvHaI4f3TEUr8zQzZMBeU3winIDvf1TNPofuY6ToXhDSw [11] https://circabc.europa.eu/w/browse/6893ba02-aaed-40a7-bf0d-f5affc85a619 [12] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [13] http://www.nrcan.gc.ca/sites/www.nrcan.gc.ca/files/energy/pdf/EU_FQD_Study_Final_Report.pdf [14] Definieras som råmaterialets handelsnamn. Information om råolja rapporteras för närvarande enligt rådets förordning (EEG) nr 2964/95 och lämnas varje kvartal efter omfattande sekretessåtgärder till kommissionen med undantag av handelsnamnet. Rapporteringen av en icke-beskrivande beteckning krävs. Handelsnamnet ger en mer exakt beskrivning som också är mer allmänt erkänt och lättare att koppla till växthusgasutsläppen. En förteckning över handelsnamn för den vanligaste råoljan som används kommer därför att anges i genomförandeåtgärden. [15] Definieras som det land där den namngivna bearbetningsanläggningen finns. Medlemsstater får redan denna information via tullagstiftningen. Enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 450/2008 får alla erforderliga uppgifter om ursprungsland för en produkt begäras. Ursprunget definieras som den plats där produkten genomgick den sista väsentliga bearbetningen. Särskilda definitioner för omvandlingar som rör bränslen anges i bilaga 14 och 15 i kommissionens förordning 2454/93. [16] Rådets förordning (EG) nr 2964/95 om införande av registrering inom gemenskapen av import och leveranser av råolja, EGT L 310, 22.12.1995, s. 5. [17] EUT L 197, 29.7.2009, s. 24. [18] EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. [19] EUT L 304, 14.11.2008, s. 1. [20] EUT L 140, 5.6.2009, s. 16. [21] EUT L 229, 31.8.2007, s. 1. [22] EGT L 350, 28.12.1998, s. 58. [23] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16). [24] Kommissionens beslut 2002/159/EG av den 18 februari 2002 om en mall för föreläggande av en sammanfattning av nationella uppgifter om bränslekvalitet (EGT L 53, 23.2.2002, s.30) [25] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används för fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 88). [26] American Society for Testing and Materials; http://www.astm.org/index.shtml [27] Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7. 9.1987, s. 1). [28] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 401/2009 av den 23 april 2009 om Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (EUT L 126, 21.5.2009, s. 13). Bilaga I Metod för beräkningen och leverantörers rapportering av växthusgasintensiteten från bränsle och energi under hela livscykeln Del 1: Vid beräkning av växthusgasintensiteten från bränsle och energi från en leverantör gäller följande: 1. Växthusgasintensiteten för bränsle och energi ska uttryckas som gram koldioxidekvivalent per megajoule bränsle (gCO2ekv/MJ). 2. Växthusgaserna som man tar hänsyn till vid beräkning av växthusgasintensiteten för bränsle ska vara koldioxid (CO2), dikväveoxid (N2O) och metan (CH4). Vid beräkning av CO2-ekvivalens ska utsläpp av dessa gaser bedömas uttryckta som CO2-ekvivalenta utsläpp på följande sätt: CO2: 1. CH4: 25. N2O: 298 3. Utsläpp från tillverkning av maskiner och utrustning som används vid utvinning, produktion, raffinering och förbrukning av fossila bränslen ska inte tas hänsyn till vid beräkningen av växthusgas. 4. En leverantörs växthusgasutsläpp från alla bränslen under hela livscykeln ska beräknas i enlighet med följande formel: En leverantörs växthusgasintensitet (#) = Där: (a) ”#” avser leverantörens identifikation (person som är skattskyldig) såsom definierats i förordning (EG) nr 684/2009 i form av handlarens punktskattenummer (SEED-registreringsnummer eller momsregistreringsnummer i tabell 1 punkt 5 a i bilaga I till den förordningen för destinationstypkoderna 1, 2, 3, 4, 5 och 8) identifierad som företaget som ska betala punktskatten i enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 2008/118/EG vid tiden då den punktskattepliktiga varan släpptes fri för förbrukning i enlighet med artikel 7.2 i direktiv 2008/118/EG. Om denna identifikation inte är tillgänglig ska medlemsstaterna se till att motsvarande medel för identifikation införs i enlighet med ett rapporteringssystem för nationell punktskatt. (b) ”x” innebär de bränsle- och energityper som omfattas av detta direktiv så som det anges i tabell 1, punkt 17.c i bilaga I till förordning (EG) nr 684/2009. Om dessa data inte finns tillgängliga ska medlemsstaterna samla in motsvarande data i enlighet med ett nationellt upprättat rapporteringssystem. (c) ”MJx” är den totala energin som levererats och omvandlats från de rapporterade volymerna av bränsle “x”, uttryckt i megajoule. Detta beräknas på följande sätt: Kvantiteten bränsle per bränsletyp Från uppgifter som rapporterats enligt tabell 1 – punkt 17.d, f och o i bilaga I till förordning (EG) nr 684/2009. De räknas om till kvantiteter biobränsle med ett lägre värmevärde enligt den densitet som fastställs i bilaga III till direktiv 2009/28/EG[1]. Mängder bränslen av icke-biologiskt ursprung omvandlas till ett lägre värmevärde enligt den densitet som fastställts i tillägg 1 till JEC-rapporten Well-to-Tank[2]. Samtidig sambearbetning av fossila bränslen och biobränslen. Bearbetning omfattar alla modifieringar under ett levererat bränsles eller energis livscykel som orsakar en förändring av produktens molekylstruktur. Tillägg av ett denaturerande medel omfattas inte av denna behandling. Mängden biobränslen sambearbetade med bränslen av icke-biologiskt ursprung återspeglar biobränslets tillstånd efter bearbetningen. Energimängden av det sambearbetade biobränslet ska bestämmas i enlighet med energibalansen och effektiviteten för sambearbetningsprocessen som fastställs i bilaga IV.17 till direktiv 98/70/EG. Där flera biobränslen blandas med fossila bränslen ska kvantiteten och typen av varje biobränsle beaktas vid beräkning och rapporteras av leverantörerna till medlemsstaterna. Information om mängden levererat biobränsle som inte uppfyller kraven enligt artikel 7b.1 i direktiv 98/70/EG ska beräknas som fossilt bränsle. Blandningar av bensin-etanol i E85 ska rapporteras som ett separat bränsle enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009[3]. Om kvantiteter inte samlas in i enlighet med förordning (EG) nr 684/2009 ska medlemsstaterna samla in motsvarande uppgifter i enlighet med ett nationellt upprättat rapporteringssystem om punktskatt. Kvantitet förbrukad elektrisk energi Är den mängd elektricitet som förbrukats i fordon för vägtrafik eller motorcyklar när en energileverantör rapporter denna mängd energi till den behöriga myndigheten i medlemsstaten i enlighet med följande formel: Förbrukad elektrisk energi = körd sträcka (km) x elektrisk energiförbrukningseffektivitet (MJ/km) (d) UER (upstream emission reduction, utsläppsminskning i tidigare led) Utsläppsminskning i tidigare led är minskade växthusgasutsläpp i tidigare led som en leverantör gör anspråk på, mätt i gCO2ekv om den kvantifieras och rapporteras i enlighet med följande krav: Vad krävs för att lämna in en ansökan? Minskningar av utsläpp av växthusgaser vid olje- och gasproduktions- och utvinningsställen kan endast tillämpas på standardvärden för utsläppsminskningar i tidigare led för bensin, diesel, CNG och LPG. Minskade växthusgasutsläpp i tidigare led som härrör från ett land får räknas som en minskning av växthusgasutsläpp mot bränslen från valfri råvarukälla som levereras av en leverantör. Minskade växthusgasutsläpp i tidigare led ska endast räknas, om de förknippas med projekt som har påbörjats efter den 1 januari 2011. Det är inte nödvändigt att bevisa att utsläppsminskningar i tidigare led inte skulle ha skett utan rapporteringskravet i artikel 7a. Beräkning Minskningar av växthusgasutsläpp i tidigare led som förknippas med utsläpp från olja och gas bör beräknas och valideras i enlighet med principer och standarder som lyfts fram i internationella standarder, i synnerhet ISO 14064, ISO 14065 och ISO 14066. Utsläppsminskningen i tidigare led och lägsta standarden för utsläppen ska övervakas, rapporteras och kontrolleras i enlighet med ISO 14064 och ge resultat med likvärdig trovärdighet enligt vad som föreskrivs i förordning (EU) nr 600/2012 och förordning (EU) nr 601/2012. Kontrollen av metoder för uppskattning av minskningar i tidigare led måste utföras i enlighet med ISO 14064-3 och den organisation som kontrollerar dessa måste vara godkänd i enlighet med ISO 14065. (e) GHGix är enheten växthusgasintensitet för bränsle x uttryckt i gCO2ekv/MJ. Leverantörerna ska definiera enheten för varje bränsle enligt följande: Växthusgasintensitet hos bränslen med ett icke-biologiskt ursprung är den “viktade växthusgasintensiteten för enheten under hela livscykeln” per bränsletyp som förtecknas i sista kolumnen i tabellen under del 2 punkt 5 i denna bilaga. Elektrisk energi beräknas på det sättet det beskrivs i del 2 punkt 6 nedan. Växthusgasintensitet hos biodrivmedel Växthusgasintensiteten för biodrivmedel som uppfyller kraven i artikel 7b.1 i direktiv 98/70/EG beräknas i enlighet med artikel 7d i det direktivet. Om uppgifter om växthusgasutsläppen från biodrivmedel under hela livscykeln har erhållits i enlighet med ett avtal eller system som varit föremål för ett beslut enligt artikel 7c.4 i direktiv 98/70/EG, som omfattar artikel 7b.2 i det direktivet, ska även dessa uppgifter användas för att fastställa växthusgasintensiteten för biodrivmedel i enlighet med artikel 7b.1 i det direktivet. Växthusgasintensiteten hos biodrivmedel som inte uppfyller kraven i artikel 7b.1 i direktiv 98/70/EG är lika med den växthusgasintensitet hos respektive fossila bränsle som framställts från konventionell råolja eller gas. Samtidig sambearbetning av bränslen av icke-biologiskt ursprung och biodrivmedel Växthusgasintensiteten hos biodrivmedel sambearbetade med fossila bränslen ska återspegla det bearbetade tillståndet av biodrivmedlet. (f) AF representerar korrektionsfaktorerna för drivsystemets effektivitet. Den dominerande omvandlingstekniken || Effektivitetsfaktor Förbränningsmotor || 1 Batteridrivet elektiskt drivsystem || 0.4 Vätedrivna bränsleceller elektriskt drivsystem || 0.4 Del 2: Leverantörernas rapportering (1) Utsläppsminskning i tidigare led För att minskningar i tidigare led ska vara berättigade till tillämpningen av denna metod ska leverantörerna till den myndighet som utsetts av medlemsstaterna rapportera följande: (i) Startdatum för projektet,vilket måste vara senare än den 1 januari 2011. (ii) Årliga utsläppsminskningar i gCO2ekv. (iii) Perioden då den påstådda minskningen ägde rum. (iv) Projektets geografiska belägenhet närmast utsläppskällan i latitud och longitud i grader till den fjärde decimalen. (v) Lägsta standarden för årliga utsläpp före installation av minskningsåtgärder och årliga utsläpp efter att minskningsåtgärderna har verkställts i gCO2ekv/MJ för den producerade råvaran. (vi) Ett ej återanvändbart intygsnummer som unikt identifierar systemet och de hävdade växthusgasminskningarna. (vii) Ett ej återanvändbart nummer som unikt identifierar beräkningsmetoden och det tillhörande systemet. (viii) Där projektet avser oljeutvinning, det årliga historiska medelvärdet för gas-till-olja-kvoten (GOR) och under rapporteringsåret, i lösning, reservoartryck, djup och borrhålsproduktionshastighet för råoljan. (2) Ursprung Ursprung: den handelsbeteckning som anges i del 2 punkt 7 i denna bilaga men endast om leverantörerna innehar information eftersom de i) är en person eller ett företag som importerar råolja från tredjeländer eller tar emot en råoljeleverans från en annan medlemsstat i enlighet med artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 2964/95 eller ii) delar information med andra leverantörer. I alla andra fall ska ursprunget avse om bränslet ursprungligen kommer från EU eller länder utanför EU. De uppgifter som samlas in och rapporteras av leverantörerna till medlemsstaterna om bränslenas ursprung ska vara konfidentiella, men detta får inte hindra kommissionens offentliggörande av allmän information eller information i sammanfattad form som inte innehåller uppgifter om enskilda företag. Biodrivmedels ursprung: den produktionskedja för biodrivmedel som anges i bilaga IV till direktiv 98/70/EG. Där flera råvaror används ska kvantiteten slutprodukter (ton) per typ av varje råvara som produceras i respektive anläggning under rapporteringsåret anges. (3) Inköpsställe Inköpsställe: det land och namnet på den anläggning där bränslet eller energin genomgick den sista väsentliga bearbetningen som används för att ge ursprunget hos bränslen eller energin i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93. (4) Små och medelstora företag Med undantag för leverantörer som är små och medelstora företag, är ”ursprung” och ”inköpsställe” antingen EU-baserade eller icke EU-baserade oavsett om de importerar råolja eller de levererar oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa material. (5) Genomsnittliga normalvärden 2010 för växthusgasutsläpp under hela livscykeln för andra bränslen än biodrivmedel och elektrisk energi Råvarukälla och process || Bränsle- eller energityp som släppts ut på marknaden || Växthusgasintensitet per energienhet under hela livscykeln (gCO2ekv/MJ) || Viktad växthusgasintensitet per energienhet under hela livscykeln (gCO2ekv/MJ) Konventionell råolja || Bensin || 93.2 || 93.3 Kondenserad naturgas || 94.3 Syntetisk olja som utvinns ur kol || 172 Naturlig bitumen || 107 Oljeskiffer || 131.3 || Konventionell råolja || Diesel eller gasolja || 95 || 95.1 Kondenserad naturgas || 94.3 Syntetisk olja som utvinns ur kol || 172 Naturlig bitumen || 108.5 Oljeskiffer || 133.7 || Alla fossila källor || Motorgas i en motor med gnisttändning || 73.6 || 73.6 Naturgas, EU:s energimix || Komprimerad gas i en motor med gnisttändning || 69.3 || 69.3 Naturgas, EU:s energimix || Flytande gas i en motor med gnisttändning || 74.5 || 74.5 Sabatier-reaktion av väte genom elektrolys av icke-biologisk förnybar energi || Komprimerat syntetiskt metan i en motor med gnisttändning || 3.3 || 3.3 Naturgas genom ångreformering || Komprimerad vätgas i en bränslecell || 104.3 || 104.3 Elektrolys helt driven av förnybar icke-biologisk energi || Komprimerad vätgas i en bränslecell || 9.1 || 9.1 Kol || Komprimerad vätgas i en bränslecell || 234.4 || 234.4 Kol med koldioxidinfångning och lagring av processutsläpp || Vätgas i en bränslecell || 52.7 || 52.7 Plastavfall som utvinns av fossila råvaror || Bensin, diesel eller gasolja || 86 || 86 (6) Elektrisk energi För leverantörers rapportering av elförbrukning till eldrivna fordon och motorcyklar bör medlemsstaterna beräkna nationella genomsnittliga normalvärden för hela livscykeln i enlighet med internationella standarder. Eller så kan medlemsstaterna tillåta sina leverantörer att fastställa enhetsvärden för växthusgasintensitet (gCO2ekv/MJ) för el från uppgifter som rapporteras av medlemsstater på grundval av (i) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik (ii) Europaparlamentets och rådets förordning om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen. (iii) Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 666/2014 om fastställande av väsentliga krav på unionens inventeringssystem och beaktande av förändringar i den globala uppvärmningspotentialen och internationellt överenskomna inventarieriktlinjer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013. (7) Handelsnamn Land || Handelsnamn || API || Svavel (viktprocent) Abu Dhabi || Al Bunduq || 38.5 || 1.1 Abu Dhabi || Mubarraz || 38.1 || 0.9 Abu Dhabi || Murban || 40.5 || 0.8 Abu Dhabi || Zakum (Lower Zakum/Abu Dhabi Marine) || 40.6 || 1 Abu Dhabi || Umm Shaif (Abu Dhabi Marine) || 37.4 || 1.5 Abu Dhabi || Arzanah || 44 || 0 Abu Dhabi || Abu Al Bu Khoosh || 31.6 || 2 Abu Dhabi || Murban Bottoms || 21.4 || Ingen uppgift (i.u.) Abu Dhabi || Top Murban || 21 || (i.u.) Abu Dhabi || Upper Zakum || 34.4 || 1.7 Algeriet || Arzew || 44.3 || 0.1 Algeriet || Hassi Messaoud || 42.8 || 0.2 Algeriet || Zarzaitine || 43 || 0.1 Algeriet || Algerian || 44 || 0.1 Algeriet || Skikda || 44.3 || 0.1 Algeriet || Saharan Blend || 45.5 || 0.1 Algeriet || Hassi Ramal || 60 || 0.1 Algeriet || Algerian Condensate || 64.5 || (i.u.) Algeriet || Algerian Mix || 45.6 || 0.2 Algeriet || Algerian Condensate (Arzew) || 65.8 || 0 Algeriet || Algerian Condensate (Arzew) || 65.0 || 0 Algeriet || Top Algerian || 24.6 || (i.u.) Angola || Cabinda || 31.7 || 0.2 Angola || Takula || 33.7 || 0.1 Angola || Soyo Blend || 33.7 || 0.2 Angola || Mandji || 29.5 || 1.3 Angola || Malongo (West) || 26 || (i.u.) Angola || Cavala-1 || 42.3 || (i.u.) Angola || Sulele (South-1) || 38.7 || (i.u.) Angola || Palanca || 40 || 0.14 Angola || Malongo (North) || 30 || (i.u.) Angola || Malongo (South) || 25 || (i.u.) Angola || Nemba || 38.5 || 0 Angola || Girassol || 31.3 || (i.u.) Angola || Kuito || 20 || (i.u.) Angola || Hungo || 28.8 || (i.u.) Angola || Kissinje || 30.5 || 0.37 Angola || Dalia || 23.6 || 1.48 Angola || Gimboa || 23.7 || 0.65 Angola || Mondo || 28.8 || 0.44 Angola || Plutonio || 33.2 || 0.036 Angola || Saxi Batuque Blend || 33.2 || 0.36 Angola || Xikomba || 34.4 || 0.41 Argentina || Tierra del Fuego || 42.4 || (i.u.) Argentina || Santa Cruz || 26.9 || (i.u.) Argentina || Escalante || 24 || 0.2 Argentina || Canadon Seco || 27 || 0.2 Argentina || Hidra || 51.7 || 0.05 Argentina || Medanito || 34.93 || 0.48 Armenien || Armenian Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Australien || Jabiru || 42.3 || 0.03 Australien || Kooroopa (Jurassic) || 42 || (i.u.) Australien || Talgeberry (Jurassic) || 43 || (i.u.) Australien || Talgeberry (Up Cretaceous) || 51 || (i.u.) Australien || Woodside Condensate || 51.8 || (i.u.) Australien || Saladin-3 (Top Barrow) || 49 || (i.u.) Australien || Harriet || 38 || (i.u.) Australien || Skua-3 (Challis Field) || 43 || (i.u.) Australien || Barrow Island || 36.8 || 0.1 Australien || Northwest Shelf Condensate || 53.1 || 0 Australien || Jackson Blend || 41.9 || 0 Australien || Cooper Basin || 45.2 || 0.02 Australien || Griffin || 55 || 0.03 Australien || Buffalo Crude || 53 || (i.u.) Australien || Cossack || 48.2 || 0.04 Australien || Elang || 56.2 || (i.u.) Australien || Enfield || 21.7 || 0.13 Australien || Gippsland (Bass Strait) || 45.4 || 0.1 Azerbajdzjan || Azeri Light || 34.8 || 0.15 Bahrain || Bahrain Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Vitryssland || Belarus Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Benin || Seme || 22.6 || 0.5 Benin || Benin Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Belize || Belize Light Crude || 40 || (i.u.) Belize || Belize Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Bolivia || Bolivian Condensate || 58.8 || 0.1 Brasilien || Garoupa || 30.5 || 0.1 Brasilien || Sergipano || 25.1 || 0.4 Brasilien || Campos Basin || 20 || (i.u.) Brasilien || Urucu (Upper Amazon) || 42 || (i.u.) Brasilien || Marlim || 20 || (i.u.) Brasilien || Brazil Polvo || 19.6 || 1.14 Brasilien || Roncador || 28.3 || 0.58 Brasilien || Roncador Heavy || 18 || (i.u.) Brasilien || Albacora East || 19.8 || 0.52 Brunei || Seria Light || 36.2 || 0.1 Brunei || Champion || 24.4 || 0.1 Brunei || Champion Condensate || 65 || 0.1 Brunei || Brunei LS Blend || 32 || 0.1 Brunei || Brunei Condensate || 65 || (i.u.) Brunei || Champion Export || 23.9 || 0.12 Kamerun || Kole Marine Blend || 34.9 || 0.3 Kamerun || Lokele || 21.5 || 0.5 Kamerun || Moudi Light || 40 || (i.u.) Kamerun || Moudi Heavy || 21.3 || (i.u.) Kamerun || Ebome || 32.1 || 0.35 Kamerun || Cameroon Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Kanada || Peace River Light || 41 || (i.u.) Kanada || Peace River Medium || 33 || (i.u.) Kanada || Peace River Heavy || 23 || (i.u.) Kanada || Manyberries || 36.5 || (i.u.) Kanada || Rainbow Light and Medium || 40.7 || (i.u.) Kanada || Pembina || 33 || (i.u.) Kanada || Bells Hill Lake || 32 || (i.u.) Kanada || Fosterton Condensate || 63 || (i.u.) Kanada || Rangeland Condensate || 67.3 || (i.u.) Kanada || Redwater || 35 || (i.u.) Kanada || Lloydminster || 20.7 || 2.8 Kanada || Wainwright- Kinsella || 23.1 || 2.3 Kanada || Bow River Heavy || 26.7 || 2.4 Kanada || Fosterton || 21.4 || 3 Kanada || Smiley-Coleville || 22.5 || 2.2 Kanada || Midale || 29 || 2.4 Kanada || Milk River Pipeline || 36 || 1.4 Kanada || Ipl-Mix Sweet || 40 || 0.2 Kanada || Ipl-Mix Sour || 38 || 0.5 Kanada || Ipl Condensate || 55 || 0.3 Kanada || Aurora Light || 39.5 || 0.4 Kanada || Aurora Condensate || 65 || 0.3 Kanada || Reagan Field || 35 || 0.2 Kanada || Synthetic Canada || 30.3 || 1.7 Kanada || Cold Lake || 13.2 || 4.1 Kanada || Cold Lake Blend || 26.9 || 3 Kanada || Canadian Federated || 39.4 || 0.3 Kanada || Chauvin || 22 || 2.7 Kanada || Gcos || 23 || (i.u.) Kanada || Gulf Alberta L & M || 35.1 || 1 Kanada || Light Sour Blend || 35 || 1.2 Kanada || Lloyd Blend || 22 || 2.8 Kanada || Peace River Condensate || 54.9 || (i.u.) Kanada || Sarnium Condensate || 57.7 || (i.u.) Kanada || Saskatchewan Light || 32.9 || (i.u.) Kanada || Sweet Mixed Blend || 38 || 0.5 Kanada || Syncrude || 32 || 0.1 Kanada || Rangeland – South L & M || 39.5 || 0.5 Kanada || Northblend Nevis || 34 || (i.u.) Kanada || Canadian Common Condensate || 55 || (i.u.) Kanada || Canadian Common || 39 || 0.3 Kanada || Waterton Condensate || 65.1 || (i.u.) Kanada || Panuke Condensate || 56 || (i.u.) Kanada || Federated Light and Medium || 39.7 || 2 Kanada || Wabasca || 23 || (i.u.) Kanada || Hibernia || 37.3 || 0.37 Kanada || BC Light || 40 || (i.u.) Kanada || Boundary || 39 || (i.u.) Kanada || Albian Heavy || 21 || (i.u.) Kanada || Koch Alberta || 34 || (i.u.) Kanada || Terra Nova || 32.3 || (i.u.) Kanada || Echo Blend || 20.6 || 3.15 Kanada || Western Canadian Blend || 19.8 || 3 Kanada || Western Canadian Select || 20.5 || 3.33 Kanada || White Rose || 31.0 || 0.31 Kanada || Access || 22 || (i.u.) Kanada || Premium Albian Synthetic Heavy || 20.9 || (i.u.) Kanada || Albian Residuum Blend (ARB) || 20.03 || 2.62 Kanada || Christina Lake || 20.5 || 3 Kanada || CNRL || 34 || (i.u.) Kanada || Husky Synthetic Blend || 31.91 || 0.11 Kanada || Premium Albian Synthetic (PAS) || 35.5 || 0.04 Kanada || Seal Heavy(SH) || 19.89 || 4.54 Kanada || Suncor Synthetic A (OSA) || 33.61 || 0.178 Kanada || Suncor Synthetic H (OSH) || 19.53 || 3.079 Kanada || Peace Sour || 33 || (i.u.) Kanada || Western Canadian Resid || 20.7 || (i.u.) Kanada || Christina Dilbit Blend || 21.0 || (i.u.) Kanada || Christina Lake Dilbit || 38.08 || 3.80 Chile || Chile Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Tchad || Doba Blend (Early Production) || 24.8 || 0.14 Tchad || Doba Blend (Later Production) || 20.8 || 0.17 Kina || Taching (Daqing) || 33 || 0.1 Kina || Shengli || 24.2 || 1 Kina || Beibu || (i.u.) || (i.u.) Kina || Chengbei || 17 || (i.u.) Kina || Lufeng || 34.4 || (i.u.) Kina || Xijiang || 28 || (i.u.) Kina || Wei Zhou || 39.9 || (i.u.) Kina || Liu Hua || 21 || (i.u.) Kina || Boz Hong || 17 || 0.282 Kina || Peng Lai || 21.8 || 0.29 Kina || Xi Xiang || 32.18 || 0.09 Colombia || Onto || 35.3 || 0.5 Colombia || Putamayo || 35 || 0.5 Colombia || Rio Zulias || 40.4 || 0.3 Colombia || Orito || 34.9 || 0.5 Colombia || Cano-limon || 30.8 || 0.5 Colombia || Lasmo || 30 || (i.u.) Colombia || Cano Duya-1 || 28 || (i.u.) Colombia || Corocora- 1 || 31.6 || (i.u.) Colombia || Suria Sur-1 || 32 || (i.u.) Colombia || Tunane- 1 || 29 || (i.u.) Colombia || Casanare || 23 || (i.u.) Colombia || Cusiana || 44.4 || 0.2 Colombia || Vasconia || 27.3 || 0.6 Colombia || Castilla Blend || 20.8 || 1.72 Colombia || Cupiaga || 43.11 || 0.082 Colombia || South Blend || 28.6 || 0.72 Kongo (Brazzaville) || Emeraude || 23.6 || 0.5 Kongo (Brazzaville) || Djeno Blend || 26.9 || 0.3 Kongo (Brazzaville) || Viodo Marina-1 || 26.5 || (i.u.) Kongo (Brazzaville) || Nkossa || 47 || 0.03 Kongo (Kinshasa) || Muanda || 34 || 0.1 Kongo (Kinshasa) || Congo/Zaire || 31.7 || 0.1 Kongo (Kinshasa) || Coco || 30.4 || 0.15 Elfenbenskusten || Espoir || 31.4 || 0.3 Elfenbenskusten || Lion Cote || 41.1 || 0.101 Danmark || Dan || 30.4 || 0.3 Danmark || Gorm || 33.9 || 0.2 Danmark || Danish North Sea || 34.5 || 0.26 Dubai || Dubai (Fateh) || 31.1 || 2 Dubai || Margham Light || 50.3 || 0 Ecuador || Oriente || 29.2 || 1 Ecuador || Quito || 29.5 || 0.7 Ecuador || Santa Elena || 35 || 0.1 Ecuador || Limoncoha- 1 || 28 || (i.u.) Ecuador || Frontera- 1 || 30.7 || (i.u.) Ecuador || Bogi- 1 || 21.2 || (i.u.) Ecuador || Napo || 19 || 2 Ecuador || Napo Light || 19.3 || (i.u.) Egypten || Belayim || 27.5 || 2.2 Egypten || El Morgan || 29.4 || 1.7 Egypten || Rhas Gharib || 24.3 || 3.3 Egypten || Gulf of Suez Mix || 31.9 || 1.5 Egypten || Geysum || 19.5 || (i.u.) Egypten || East Gharib (J-1) || 37.9 || (i.u.) Egypten || Mango- 1 || 35.1 || (i.u.) Egypten || Rhas Budran || 25 || (i.u.) Egypten || Zeit Bay || 34.1 || 0.1 Egypten || East Zeit Mix || 39 || 0.87 Ekvatorialguinea || Zafiro || 30.3 || (i.u.) Ekvatorialguinea || Alba Condensate || 55 || (i.u.) Ekvatorialguinea || Ceiba || 30.1 || 0.42 Gabon || Gamba || 31.8 || 0.1 Gabon || Mandji || 30.5 || 1.1 Gabon || Lucina Marine || 39.5 || 0.1 Gabon || Oguendjo || 35 || (i.u.) Gabon || Rabi-Kouanga || 34 || 0.6 Gabon || T’Catamba || 44.3 || 0.21 Gabon || Rabi || 33.4 || 0.06 Gabon || Rabi Blend || 34 || (i.u.) Gabon || Rabi Light || 37.7 || 0.15 Gabon || Etame Marin || 36 || (i.u.) Gabon || Olende || 17.6 || 1.54 Gabon || Gabonian Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Georgien || Georgian Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Ghana || Bonsu || 32 || 0.1 Ghana || Salt Pond || 37.4 || 0.1 Guatemala || Coban || 27.7 || (i.u.) Guatemala || Rubelsanto || 27 || (i.u.) Indien || Bombay High || 39.4 || 0.2 Indonesien || Minas (Sumatron Light) || 34.5 || 0.1 Indonesien || Ardjuna || 35.2 || 0.1 Indonesien || Attaka || 42.3 || 0.1 Indonesien || Suri || 18.4 || 0.2 Indonesien || Sanga Sanga || 25.7 || 0.2 Indonesien || Sepinggan || 37.9 || 0.9 Indonesien || Walio || 34.1 || 0.7 Indonesien || Arimbi || 31.8 || 0.2 Indonesien || Poleng || 43.2 || 0.2 Indonesien || Handil || 32.8 || 0.1 Indonesien || Jatibarang || 29 || 0.1 Indonesien || Cinta || 33.4 || 0.1 Indonesien || Bekapai || 40 || 0.1 Indonesien || Katapa || 52 || 0.1 Indonesien || Salawati || 38 || 0.5 Indonesien || Duri (Sumatran Heavy) || 21.1 || 0.2 Indonesien || Sembakung || 37.5 || 0.1 Indonesien || Badak || 41.3 || 0.1 Indonesien || Arun Condensate || 54.5 || (i.u.) Indonesien || Udang || 38 || 0.1 Indonesien || Klamono || 18.7 || 1 Indonesien || Bunya || 31.7 || 0.1 Indonesien || Pamusian || 18.1 || 0.2 Indonesien || Kerindigan || 21.6 || 0.3 Indonesien || Melahin || 24.7 || 0.3 Indonesien || Bunyu || 31.7 || 0.1 Indonesien || Camar || 36.3 || (i.u.) Indonesien || Cinta Heavy || 27 || (i.u.) Indonesien || Lalang || 40.4 || (i.u.) Indonesien || Kakap || 46.6 || (i.u.) Indonesien || Sisi- 1 || 40 || (i.u.) Indonesien || Giti- 1 || 33.6 || (i.u.) Indonesien || Ayu- 1 || 34.3 || (i.u.) Indonesien || Bima || 22.5 || (i.u.) Indonesien || Padang Isle || 34.7 || (i.u.) Indonesien || Intan || 32.8 || (i.u.) Indonesien || Sepinggan - Yakin Mixed || 31.7 || 0.1 Indonesien || Widuri || 32 || 0.1 Indonesien || Belida || 45.9 || 0 Indonesien || Senipah || 51.9 || 0.03 Iran || Iranian Light || 33.8 || 1.4 Iran || Iranian Heavy || 31 || 1.7 Iran || Soroosh (Cyrus) || 18.1 || 3.3 Iran || Dorrood (Darius) || 33.6 || 2.4 Iran || Rostam || 35.9 || 1.55 Iran || Salmon (Sassan) || 33.9 || 1.9 Iran || Foroozan (Fereidoon) || 31.3 || 2.5 Iran || Aboozar (Ardeshir) || 26.9 || 2.5 Iran || Sirri || 30.9 || 2.3 Iran || Bahrgansar/Nowruz (SIRIP Blend) || 27.1 || 2.5 Iran || Bahr/Nowruz || 25.0 || 2.5 Iran || Iranian Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Irak || Basrah Light ( Pers. Gulf) || 33.7 || 2 Irak || Kirkuk (Pers. Gulf) || 35.1 || 1.9 Irak || Mishrif (Pers. Gulf) || 28 || (i.u.) Irak || Bai Hasson (Pers. Gulf) || 34.1 || 2.4 Irak || Basrah Medium (Pers. Gulf) || 31.1 || 2.6 Irak || Basrah Heavy (Pers. Gulf) || 24.7 || 3.5 Irak || Kirkuk Blend (Pers. Gulf) || 35.1 || 2 Irak || N. Rumalia (Pers. Gulf) || 34.3 || 2 Irak || Ras el Behar || 33 || (i.u.) Irak || Basrah Light (Red Sea) || 33.7 || 2 Irak || Kirkuk (Red Sea) || 36.1 || 1.9 Irak || Mishrif (Red Sea) || 28 || (i.u.) Irak || Bai Hasson (Red Sea) || 34.1 || 2.4 Irak || Basrah Medium (Red Sea) || 31.1 || 2.6 Irak || Basrah Heavy (Red Sea) || 24.7 || 3.5 Irak || Kirkuk Blend (Red Sea) || 34 || 1.9 Irak || N. Rumalia (Red Sea) || 34.3 || 2 Irak || Ratawi || 23.5 || 4.1 Irak || Basrah Light (Turkey) || 33.7 || 2 Irak || Kirkuk (Turkey) || 36.1 || 1.9 Irak || Mishrif (Turkey) || 28 || (i.u.) Irak || Bai Hasson (Turkey) || 34.1 || 2.4 Irak || Basrah Medium (Turkey) || 31.1 || 2.6 Irak || Basrah Heavy (Turkey) || 24.7 || 3.5 Irak || Kirkuk Blend (Turkey) || 34 || 1.9 Irak || N. Rumalia (Turkey) || 34.3 || 2 Irak || FAO Blend || 27.7 || 3.6 Kazakstan || Kumkol || 42.5 || 0.07 Kazakstan || CPC Blend || 44.2 (i.u.) || 0.54 Kuwait || Mina al Ahmadi (Kuwait Export) || 31.4 || 2.5 Kuwait || Magwa (Lower Jurassic) || 38 || (i.u.) Kuwait || Burgan (Wafra) || 23.3 || 3.4 Libyen || Bu Attifel || 43.6 || 0 Libyen || Amna (high pour) || 36.1 || 0.2 Libyen || Brega || 40.4 || 0.2 Libyen || Sirtica || 43.3 || 0.43 Libyen || Zueitina || 41.3 || 0.3 Libyen || Bunker Hunt || 37.6 || 0.2 Libyen || El Hofra || 42.3 || 0.3 Libyen || Dahra || 41 || 0.4 Libyen || Sarir || 38.3 || 0.2 Libyen || Zueitina Condensate || 65 || 0.1 Libyen || El Sharara || 42.1 || 0.07 Malaysia || Miri Light || 36.3 || 0.1 Malaysia || Tembungo || 37.5 || (i.u.) Malaysia || Labuan Blend || 33.2 || 0.1 Malaysia || Tapis || 44.3 || 0.1 Malaysia || Tembungo || 37.4 || 0 Malaysia || Bintulu || 26.5 || 0.1 Malaysia || Bekok || 49 || (i.u.) Malaysia || Pulai || 42.6 || (i.u.) Malaysia || Dulang || 39 || 0.037 Mauretanien || Chinguetti || 28.2 || 0.51 Mexiko || Isthmus || 32.8 || 1.5 Mexiko || Maya || 22 || 3.3 Mexiko || Olmeca || 39 || (i.u.) Mexiko || Altamira || 16 || (i.u.) Mexiko || Topped Isthmus || 26.1 || 1.72 Nederländerna || Alba || 19.59 || (i.u.) Neutral Zone || Eocene (Wafra) || 18.6 || 4.6 Neutral Zone || Hout || 32.8 || 1.9 Neutral Zone || Khafji || 28.5 || 2.9 Neutral Zone || Burgan (Wafra) || 23.3 || 3.4 Neutral Zone || Ratawi || 23.5 || 4.1 Neutral Zone || Neutral Zone Mix || 23.1 || (i.u.) Neutral Zone || Khafji Blend || 23.4 || 3.8 Nigeria || Forcados Blend || 29.7 || 0.3 Nigeria || Escravos || 36.2 || 0.1 Nigeria || Brass River || 40.9 || 0.1 Nigeria || Qua Iboe || 35.8 || 0.1 Nigeria || Bonny Medium || 25.2 || 0.2 Nigeria || Pennington || 36.6 || 0.1 Nigeria || Bomu || 33 || 0.2 Nigeria || Bonny Light || 36.7 || 0.1 Nigeria || Brass Blend || 40.9 || 0.1 Nigeria || Gilli Gilli || 47.3 || (i.u.) Nigeria || Adanga || 35.1 || (i.u.) Nigeria || Iyak- 3 || 36 || (i.u.) Nigeria || Antan || 35.2 || (i.u.) Nigeria || OSO || 47 || 0.06 Nigeria || Ukpokiti || 42.3 || 0.01 Nigeria || Yoho || 39.6 || (i.u.) Nigeria || Okwori || 36.9 || (i.u.) Nigeria || Bonga || 28.1 || (i.u.) Nigeria || ERHA || 31.7 || 0.21 Nigeria || Amenam Blend || 39 || 0.09 Nigeria || Akpo || 45.17 || 0.06 Nigeria || EA || 38 || (i.u.) Nigeria || Agbami || 47.2 || 0.044 Norge || Ekofisk || 43.4 || 0.2 Norge || Tor || 42 || 0.1 Norge || Statfjord || 38.4 || 0.3 Norge || Heidrun || 29 || (i.u.) Norge || Norwegian Forties || 37.1 || (i.u.) Norge || Gullfaks || 28.6 || 0.4 Norge || Oseberg || 32.5 || 0.2 Norge || Norne || 33.1 || 0.19 Norge || Troll || 28.3 || 0.31 Norge || Draugen || 39.6 || (i.u.) Norge || Sleipner Condensate || 62 || 0.02 Oman || Oman export || 36.3 || 0.8 Papua Nya Guinea || Kutubu || 44 || 0.04 Peru || Loreto || 34 || 0.3 Peru || Talara || 32.7 || 0.1 Peru || High Cold Test || 37.5 || (i.u.) Peru || Bayovar || 22.6 || (i.u.) Peru || Low Cold Test || 34.3 || (i.u.) Peru || Carmen Central-5 || 20.7 || (i.u.) Peru || Shiviyacu- 23 || 20.8 || (i.u.) Peru || Mayna || 25.7 || (i.u.) Filippinerna || Nido || 26.5 || (i.u.) Filippinerna || Filippinerna Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Qatar || Dukhan || 41.7 || 1.3 Qatar || Qatar Marine || 35.3 || 1.6 Qatar || Qatar Land || 41.4 || (i.u.) Ras al-Khaimah || Rak Condensate || 54.1 || (i.u.) Ras al-Khaimah || Ras al-Khaimah || (i.u.) || (i.u.) Ryssland || Urals || 31 || 2 Ryssland || Russian Export Blend || 32.5 || 1.4 Ryssland || M 100 || 17.6 || 2.02 Ryssland || M100 Heavy || 16.67 || 2.09 Ryssland || Siberian Light || 37.8 || 0.4 Ryssland || E 4 (Gravenshon) || 19.84 || 1.95 Ryssland || E4 Heavy || 18 || 2.35 Ryssland || Purovsky Condensate || 64.1 || 0.01 Ryssland || Sokol || 39.7 || 0.18 Saudiarabien || Light (Pers. Gulf) || 33.4 || 1.8 Saudiarabien || Heavy (Pers. Gulf) (Safaniya) || 27.9 || 2.8 Saudiarabien || Medium (Pers. Gulf) (Khursaniyah) || 30.8 || 2.4 Saudiarabien || Extra Light (Pers. Gulf) (Berri) || 37.8 || 1.1 Saudiarabien || Light (Yanbu) || 33.4 || 1.2 Saudiarabien || Heavy (Yanbu) || 27.9 || 2.8 Saudiarabien || Medium (Yanbu) || 30.8 || 2.4 Saudiarabien || Berri (Yanbu) || 37.8 || 1.1 Saudiarabien || Medium (Zuluf/Marjan) || 31.1 || 2.5 Sharjah || Mubarek Sharjah || 37 || 0.6 Sharjah || Sharjah Condensate || 49.7 || 0.1 Singapore || Rantau || 50.5 || 0.1 Spanien || Amposta Marina North || 37 || (i.u.) Spanien || Casablanca || 34 || (i.u.) Spanien || El Dorado || 26.6 || (i.u.) Syrien || Syrian Straight || 15 || (i.u.) Syrien || Thayyem || 35 || (i.u.) Syrien || Omar Blend || 38 || (i.u.) Syrien || Omar || 36.5 || 0.1 Syrien || Syrian Light || 36 || 0.6 Syrien || Souedie || 24.9 || 3.8 Thailand || Erawan Condensate || 54.1 || (i.u.) Thailand || Sirikit || 41 || (i.u.) Thailand || Nang Nuan || 30 || (i.u.) Thailand || Bualuang || 27 || (i.u.) Thailand || Benchamas || 42.4 || 0.12 Trinidad och Tobago || Galeota Mix || 32.8 || 0.3 Trinidad och Tobago || Trintopec || 24.8 || (i.u.) Trinidad och Tobago || Land/Trinmar || 23.4 || 1.2 Trinidad och Tobago || Calypso Miscellaneous || 30.84 || 0.59 Tunisien || Zarzaitine || 41.9 || 0.1 Tunisien || Ashtart || 29 || 1 Tunisien || El Borma || 43.3 || 0.1 Tunisien || Ezzaouia- 2 || 41.5 || (i.u.) Turkiet || Turkish Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Ukraina || Ukraine Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Förenade kungariket || Auk || 37.2 || 0.5 Förenade kungariket || Beatrice || 38.7 || 0.05 Förenade kungariket || Brae || 33.6 || 0.7 Förenade kungariket || Buchan || 33.7 || 0.8 Förenade kungariket || Claymore || 30.5 || 1.6 Förenade kungariket || S.V. (Brent) || 36.7 || 0.3 Förenade kungariket || Tartan || 41.7 || 0.6 Förenade kungariket || Tern || 35 || 0.7 Förenade kungariket || Magnus || 39.3 || 0.3 Förenade kungariket || Dunlin || 34.9 || 0.4 Förenade kungariket || Fulmar || 40 || 0.3 Förenade kungariket || Hutton || 30.5 || 0.7 Förenade kungariket || N.W. Hutton || 36.2 || 0.3 Förenade kungariket || Maureen || 35.5 || 0.6 Förenade kungariket || Murchison || 38.8 || 0.3 Förenade kungariket || Ninian Blend || 35.6 || 0.4 Förenade kungariket || Montrose || 40.1 || 0.2 Förenade kungariket || Beryl || 36.5 || 0.4 Förenade kungariket || Piper || 35.6 || 0.9 Förenade kungariket || Forties || 36.6 || 0.3 Förenade kungariket || Brent Blend || 38 || 0.4 Förenade kungariket || Flotta || 35.7 || 1.1 Förenade kungariket || Thistle || 37 || 0.3 Förenade kungariket || S.V. (Ninian) || 38 || 0.3 Förenade kungariket || Argyle || 38.6 || 0.2 Förenade kungariket || Heather || 33.8 || 0.7 Förenade kungariket || South Birch || 38.6 || (i.u.) Förenade kungariket || Wytch Farm || 41.5 || (i.u.) Förenade kungariket || Cormorant. North || 34.9 || 0.7 Förenade kungariket || Cormorant. South (Cormorant “A”) || 35.7 || 0.6 Förenade kungariket || Alba || 19.2 || (i.u.) Förenade kungariket || Foinhaven || 26.3 || 0.38 Förenade kungariket || Schiehallion || 25.8 || (i.u.) Förenade kungariket || Captain || 19.1 || 0.7 Förenade kungariket || Harding || 20.7 || 0.59 Amerikanska Alaska || ANS || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska Colorado || Niobrara || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska New Mexico || Four Corners || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska North Dakota || Bakken || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska North Dakota || North Dakota Sweet || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska Texas || WTI || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska Texas || Eagle Ford || (i.u.) || (i.u.) Amerikanska Utah || Covenant || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Beta || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Carpinteria || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Dos Cuadras || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Hondo || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Hueneme || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Pescado || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Point Arguello || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Point Pedernales || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Sacate || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Santa Clara || (i.u.) || (i.u.) US Federal OCS || Sockeye || (i.u.) || (i.u.) Uzbekistan || Uzbekistan Miscellaneous || (i.u.) || (i.u.) Venezuela || Jobo (Monagas) || 12.6 || 2 Venezuela || Lama Lamar || 36.7 || 1 Venezuela || Mariago || 27 || 1.5 Venezuela || Ruiz || 32.4 || 1.3 Venezuela || Tucipido || 36 || 0.3 Venezuela || Venez Lot 17 || 36.3 || 0.9 Venezuela || Mara 16/18 || 16.5 || 3.5 Venezuela || Tia Juana Light || 32.1 || 1.1 Venezuela || Tia Juana Med 26 || 24.8 || 1.6 Venezuela || Officina || 35.1 || 0.7 Venezuela || Bachaquero || 16.8 || 2.4 Venezuela || Cento Lago || 36.9 || 1.1 Venezuela || Lagunillas || 17.8 || 2.2 Venezuela || La Rosa Medium || 25.3 || 1.7 Venezuela || San Joaquín || 42 || 0.2 Venezuela || Lagotreco || 29.5 || 1.3 Venezuela || Lagocinco || 36 || 1.1 Venezuela || Boscan || 10.1 || 5.5 Venezuela || Leona || 24.1 || 1.5 Venezuela || Barinas || 26.2 || 1.8 Venezuela || Sylvestre || 28.4 || 1 Venezuela || Mesa || 29.2 || 1.2 Venezuela || Ceuta || 31.8 || 1.2 Venezuela || Lago Medio || 31.5 || 1.2 Venezuela || Tigre || 24.5 || (i.u.) Venezuela || Anaco Wax || 41.5 || 0.2 Venezuela || Santa Rosa || 49 || 0.1 Venezuela || Bombai || 19.6 || 1.6 Venezuela || Aguasay || 41.1 || 0.3 Venezuela || Anaco || 43.4 || 0.1 Venezuela || BCF-Bach/Lag17 || 16.8 || 2.4 Venezuela || BCF-Bach/Lag21 || 20.4 || 2.1 Venezuela || BCF-21.9 || 21.9 || (i.u.) Venezuela || BCF-24 || 23.5 || 1.9 Venezuela || BCF-31 || 31 || 1.2 Venezuela || BCF Blend || 34 || 1 Venezuela || Bolival Coast || 23.5 || 1.8 Venezuela || Ceuta/Bach 18 || 18.5 || 2.3 Venezuela || Corridor Block || 26.9 || 1.6 Venezuela || Cretaceous || 42 || 0.4 Venezuela || Guanipa || 30 || 0.7 Venezuela || Lago Mix Med. || 23.4 || 1.9 Venezuela || Larosa/Lagun || 23.8 || 1.8 Venezuela || Menemoto || 19.3 || 2.2 Venezuela || Cabimas || 20.8 || 1.8 Venezuela || BCF-23 || 23 || 1.9 Venezuela || Oficina/Mesa || 32.2 || 0.9 Venezuela || Pilon || 13.8 || 2 Venezuela || Recon (Venez) || 34 || (i.u.) Venezuela || 102 Tj (25) || 25 || 1.6 Venezuela || Tjl Cretaceous || 39 || 0.6 Venezuela || Tia Juana Pesado (Heavy) || 12.1 || 2.7 Venezuela || Mesa-Recon || 28.4 || 1.3 Venezuela || Oritupano || 19 || 2 Venezuela || Hombre Pintado || 29.7 || 0.3 Venezuela || Merey || 17.4 || 2.2 Venezuela || Lago Light || 41.2 || 0.4 Venezuela || Laguna || 11.2 || 0.3 Venezuela || Bach/Cueta Mix || 24 || 1.2 Venezuela || Bachaquero 13 || 13 || 2.7 Venezuela || Ceuta – 28 || 28 || 1.6 Venezuela || Temblador || 23.1 || 0.8 Venezuela || Lagomar || 32 || 1.2 Venezuela || Taparito || 17 || (i.u.) Venezuela || BCF-Heavy || 16.7 || (i.u.) Venezuela || BCF-Medium || 22 || (i.u.) Venezuela || Caripito Blend || 17.8 || (i.u.) Venezuela || Laguna/Ceuta Mix || 18.1 || (i.u.) Venezuela || Morichal || 10.6 || (i.u.) Venezuela || Pedenales || 20.1 || (i.u.) Venezuela || Quiriquire || 16.3 || (i.u.) Venezuela || Tucupita || 17 || (i.u.) Venezuela || Furrial- 2 (E. Venezuela) || 27 || (i.u.) Venezuela || Curazao Blend || 18 || (i.u.) Venezuela || Santa Barbara || 36.5 || (i.u.) Venezuela || Cerro Negro || 15 || (i.u.) Venezuela || BCF 22 || 21.1 || 2.11 Venezuela || Hamaca || 26 || 1.55 Venezuela || Zuata 10 || 15 || (i.u.) Venezuela || Zuata 20 || 25 || (i.u.) Venezuela || Zuata 30 || 35 || (i.u.) Venezuela || Monogas || 15.9 || 3.3 Venezuela || Corocoro || 24 || (i.u.) Venezuela || Petrozuata || 19.5 || 2.69 Venezuela || Morichal 16 || 16 || (i.u.) Venezuela || Guafita || 28.6 || 0.73 Vietnam || Bach Ho (White Tiger) || 38.6 || 0 Vietnam || Dai Hung (Big Bear) || 36.9 || 0.1 Vietnam || Rang Dong || 37.7 || 0.5 Vietnam || Ruby || 35.6 || 0.08 Vietnam || Su Tu Den (Black Lion) || 36.8 || 0.05 Jemen || North Yemeni Blend || 40.5 || (i.u.) Jemen || Alif || 40.4 || 0.1 Jemen || Maarib Lt. || 49 || 0.2 Jemen || Masila Blend || 30-31 || 0.6 Jemen || Shabwa Blend || 34.6 || 0.6 Alla || Oljeskiffer || (i.u.) || (i.u.) Alla || Skifferolja || (i.u.) || (i.u.) Alla || Naturgas: från källa || (i.u.) || (i.u.) Alla || Naturgas: från LNG || (i.u.) || (i.u.) Alla || Skiffergas: från källa || (i.u.) || (i.u.) Alla || Kol || (i.u.) || (i.u.) Bilaga II Beräkning av basnivån för växthusgasintensiteten för fossila bränslen Metod (a) Basnivån för växthusgasintensiteten beräknas baserat på unionens medelvärden för förbrukning av fossila bränslen för bensin, diesel, gasolja, LPG och CNG, där: Beräkning av basnivån för växthusgasintensitet = Där: x representerar de olika bränslena och energibärarna som faller inom ramen för direktivet och som definieras i tabellen nedan GHGix är enheten växthusgasintensitet för den årliga leveransen som sålts på marknaden av bränsle x, eller energibärare som faller inom ramen för detta direktiv, uttryckt i gCO2ekv/MJ. De värden för fossila bränslen som presenteras i del 2 punkt 5 i bilaga I ska användas. MJx är den totala energin som levererats och omvandlats från de rapporterade volymerna av bränsle x, uttryckt i megajoule. (b) Förbrukningsuppgifter De förbrukningsuppgifter som används för beräkning av värdet är följande: Bränsle || Energiförbrukning (MJ) || Källa diesel || 7,894,969 x 106 || Medlemsstaternas rapportering till UNFCCC år 2010 gasoljor för mobila maskiner || 240,763 x 106 bensin || 3,844,356 x 106 Motorgas (LPG) || 217,563 x 106 CNG || 51,037 x 106 Växthusgasintensitet Växthusgasintensiteten för 2010 ska vara: 94,1 gCO2ekv/MJ Bilaga III Medlemsstatens rapportering till kommissionen 1. Medlemsstaterna ska senast den 30 juni varje år rapportera de uppgifter som anges i punkt 3. Uppgifterna ska rapporteras för all bränsle- och energi som släppts ut på marknaden i medlemsstaten. Där flera biobränslen blandas med fossila bränslen ska uppgifter om varje biobränsle anges. 2. Följande uppgifter som räknas upp i punkt 3 ska rapporteras separat för bränsle eller energi som släpps ut på marknaden av leverantörer i medlemsstaten (inbegripet gemensamma leverantörer som är verksamma i en enda medlemsstat) och leveranser som släppts till marknader i två eller flera medlemsstater av gemensamma leverantörer (leverantörer som är gemensamma för flera medlemsstater). Gemensamt rapporterade uppgifter från leverantörer för flera medlemsstater måste delas upp ytterligare för de samverkande leverantörernas medlemsstat. 3. För varje bränsle ska medlemsstaterna rapportera följande uppgifter till kommissionen sammanställda enligt punkt 2 och såsom det definieras i bilaga I: (a) Typ av bränsle eller energi. (b) Volym eller kvantitet av elektrisk energi. (c) Växthusgasintensitet. (d) Utsläppsminskningar i tidigare led. (e) Varors ursprung. (f) Inköpsställe. Bilaga IV Mall för rapportering av uppgifter om överensstämmelse mellan rapporterade uppgifter Bränsle – en enda leverantör Bränsle – gemensamma leverantörer Elektricitet Källa – en enda leverantör8 Källa – gemensamma leverantörer8 Inköpsställe9 Total energi som rapporteras och minskning som uppnås per medlemsstat noteringar om Formatet Mallen för leverantörernas rapportering är identisk med mallen för medlemsstaternas rapportering. De skuggade rutorna behöver inte fyllas i. 1. Identifikation av leverantören definieras i bilaga I, del 1, punkt 4.a. 2. Kvantiteten bränsle definieras i bilaga I del 1 punkt 4.c. 3. API-densiteten definieras enligt testmetod ASTM D287. 4. Växthusgasintensiteten definieras i bilaga I, del 1, punkt 4.e. 5. Utsläppsminskningar i tidigare led definieras i bilaga I del 1 punkt 4.d. Rapportering fastställs i bilaga I del 2 punkt 1. 6. Kvantiteten el definieras i bilaga I del 2 punkt 6. 7. Bränsletyper och motsvarande KN-nummer definieras i bilaga I del 1 punkt 4.b. 8. Ursprung definieras i bilaga I del 2 punkt 2 och bilaga I del 2 punkt 4. 9. Inköpsställe definieras i bilaga I del 2 punkt 3 och bilaga I del 2 punkt 4. 10. Den totala volymen kan överstiga den totala volymen av den faktiska bränsle- och elektriska energiförbrukningen eftersom denna summa skulle kunna inbegripa volymer från leverantörer som rapporterar tillsammans med leverantörer från andra medlemsstater. [1] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16). [2] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [3] EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.