EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.01.1999 
KOM(1998) 805 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor 
(hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och 
Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
Genom ett offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 336, s. 2, 
inledde kommissionen den 7 november 1997 ett antidumpningsförfarande avseende 
import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Brasilien, Bulgarien, Estland, 
Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. 
Efter det att skadevållande dumpning konstaterats infördes den 6 augusti 1998 
provisoriska antidumpningsåtgärder genom förordning (EG) nr 1742/98. 
I det skedet gjorde samtliga berörda exporterande tillverkare, utom de ryska tillverkarna, 
prisåtaganden. Dessa exporterande tillverkare åtog sig att sälja vissa produkttyper för 
export till gemenskapen, upp ull en förutbestämd årlig kvantitet som befriades från 
antidumpningsvärdetull, till priser som innebar att dumpningens skadliga verkan 
undanröjdes. För exportförsäljningsvolymer av dessa produkttyper utöver de 
förutbestämda årliga kvantitetstaken skulle de preliminära antidumpningsvärdetullama 
tillämpas. Kommissionen ansåg att detta är ett lätthanterligt system som kan övervakas 
på ett effektivt sätt och godtog därför dessa åtaganden. 
Efter införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder gavs samtliga berörda parter 
möjlighet att begära att bli hörda och att lämna ytterligare synpunkter. Kommissionen 
gjorde för sina slutgiltiga avgöranden vissa justeringar av sin analys med hänsyn till de 
synpunkter som lämnats av några av de berörda parterna. Bland annat undantogs 
Brasilien från analysen. 
i/ 
I de slutgiltiga avgörandena bekräftades att dumpning förekommit och att denna vållat 
gemenskapsindustrin skada, utom vad beträffar Brasilien. När det gäller importen från 
detta land konstaterades att den inte orsakat den skada som gemenskapsindustrin vållats. 
Kommissionen föreslår därför att förfarandet i fråga om Brasilien avslutas utan att 
åtgärder vidtas. Vad beträffar importen från de övriga berörda länderna bekräftades 
emellertid att den orsakat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. 
Undersökningen ledde också till slutsatsen att det, med beaktande av samtliga inblandade 
intressen, särskilt användarindustrins intressen, ligger i gemenskapens intresse att vidta 
slutgiltiga antidumpningsåtgärder. 
Eftersom alla berörda exporterande tillverkare utom de ryska gjorde åtaganden i det 
preliminära skedet, föreslås dessa åtaganden fortsätta att gälla, med beaktande av 
eventuella justeringar till följd av den slutgiltiga analysen. Ett separat kommissionsbeslut 
om ändring av åtagandena skall offentliggöras samma dag som rådsförordningen om 
införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. I och med att förfarandet avslutas i fråga 
om import från Brasilien, kommer de åtaganden som gjorts av de brasilianska 
exporterande tillverkarna att upphöra att gälla. 
Mot bakgrund av ovanstående, och i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 
384/96, föreslår därför kommissionen att rådet godkänner införandet av en slutgiltig 
antidumpningstull på import med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen 
och Ryssland, och att förfarandet i fråga om Brasilien avslutas utan att åtgärder vidtas. 
De föreslagna tullsatserna framgår av nedanstående tabell. 
Land 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Ryssland Fdretag 
Fazerles AD 
Alla övriga företag 
Alla företag 
Alla företag 
Alla företag 
Alpex-Karlino S.A. 
Ekopfyta S.A. 
Zaklady Pfyt Piléniowych 
S.A., Przemysl 
Koniecpolskie Zaklady Pfyt 
Pilsniowych S.A 
Zaklady Pfyt Pilsniowych 
S.A w Krosnie Odrzanskim 
Alla övriga företag 
Alla företag Tullsats(%) 
(%) 
7,1 
7,2 
6,0 
4,7 
IM 
22,4 
7,0 
9,1 
11,4 
11,0 
34,8 
30,6 Taric-
till&ggsnummer 
8461 
8900 
8479 
8480 
8481 
8494 
8495 
8900 
M 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr... 
av den..... 
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor 
(hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och 
Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
särskilt artikel 9.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
av följande skäl: 
1 EGT L 56,6.3.1996, s. 1. Förordningen senast andrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 
30.4.1998, s. 18). 
V 
A. ALLMÄN INFORMATION 
1. Provisoriska åtgärder 
1. Den 6 augusti 1998 infördes genom förordning (EG) nr 1742/982 (nedan kallad 
"förordningen om provisoriska åtgärder") provisoriska antidumpningsåtgärder 
inom ramen för detta förfarande. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i 
samtliga berörda länder utom Ryssland gjorde åtaganden, som godtogs. 
2. Påföljande förfarande 
2. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts lämnade vissa exporterande 
tillverkare, importörer och gemenskapsanvändare av den berörda produkten 
skriftliga synpunkter. De parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda. 
3. Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska åtgärder gjordes 
undersökningar på platsen hos följande företag, som använder den berörda 
produkten vid tillverkning av dörrar: 
Svedex BV, Nederländerna 
Swedoor, en avdelning av Nobia Nordisk Bygginteriör AB, Sverige (två 
tillverkningsanläggningar) 
Righini SA, Frankrike 
Huet SA, Frankrike 
Theuma Deurenindustrie NV, Belgien 
Dessutom besöktes en icke-klagande tillverkare av hårda fiberskivor av 
eukalyptus, 
Industria de Fibras de Madeira, Portugal, 
samt en icke-närstående importör av hårda fiberskivor, 
Firma Christian Kroger GmbH & Co. KG, Tyskland. 
EGT L 218,6.8.1998, s. 16. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
1. Produkt som är föremal för undersökning 
4. Den produkt som är föremål för undersökning i detta antidumpningsförfarande är 
hårda fiberskivor (hardboard). Hårda fiberskivor definieras som fiberskivor av trä 
eller andra vedartade material, även innehållande harts eller andra organiska 
bindemedel, med en densitet av mer än 0,8 g/cm3, som för närvarande 
klassificeras enligt KN-nummer ex 441111 00 och ex 4411 19 00. 
Hårda fiberskivor framställs alltid genom en våt tillverkningsprocess (i motsats 
till fiberskivor framställda genom torr process enligt nedan) och har normalt en 
densitet på mellan 800 och 1 050 kg/m3 och en tjocklek på mellan 1,8 och 6,0 
mm. 
Hårda fiberskivor används framför allt vid tillverkning av möbler, inom 
byggindustrin och bilindustrin, till dörrblad samt för förpackning av främst frukt 
och grönsaker. 
2. Tunna fiberskivor framställda genom torr process 
5. Efter det att de provisoriska antidumpningsåtgärderna införts fortsatte ett antal 
importörer och användare att hävda att förfarandet borde omfatta ett större antal 
produkter. De hävdade särskilt att så kallade "tunna" (mindre än 6 mm tjocka) 
fiberskivor framställda genom torr process, t.ex. fiberskivor med medelhög och 
hög densitet (tunna MDF och HDF), har väsentligen samma slutliga 
användningsområden som hårda fiberskivor och att samtliga dessa typer därför 
utgör en enda produkt. Det gjordes därför gällande att analysen av dumpning, 
skada och gemenskapens intresse borde omfatta alla dessa produkter. 
?r 
6. På grundval av de uppgifter som lämnats fram till det preliminära skedet gjordes 
en preliminär bedömning av i vilken utsträckning de slutliga 
användningsområdena för hårda fiberskivor och för tunna fiberskivor framställda 
genom torr process överlappar varandra. På grundval av de uppgifter som lämnats 
sedan förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjordes har en slutgiltig 
bedömning gjorts, och det har fastställts att denna överlappning teoretiskt sett är 
betydande och att det endast i några få marknadssegment inte är möjligt över 
huvud taget att ersätta den ena produkten med den andra. 
7. Liknande slutliga användningsområden är emellertid inte i sig avgörande för 
frågan om likadan produkt. Slutsatserna från den preliminära undersökningen, 
nämligen att hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda genom ton-
process inte utgör en enda produkt, hade sin grund i olika fysiska och kemiska 
egenskaper hos de två produkterna. Efter ytterligare undersökning av de olika 
aspekterna på frågan har analysen kunnat preciseras på följande sätt: 
- Det bekräftas att den tunna HDF-varianten av fiberskivor framställda genom 
torr process kan tillverkas i densiteter som är jämförbara med eller högre än 
densiteten hos hårda fiberskivor. Tunna HDF har en densitet på över 800 kg/m3 
och är därför den variant som ligger närmast hårda fiberskivor. 
t 
- Genomsnittspriserna var emellertid högre för tunna HDF än för tunna MDF 
(10-15 % i genomsnitt) och för de flesta hårda fiberskivor av samma tjocklek 
under 6 mm, vilket innebär att det under den undersökta perioden huvudsakligen 
var tunna MDF (med en densitet under 800 kg/m3) som på marknaden 
konkurrerade med hårda fiberskivor inom en stor del av dessas slutliga 
användningsområden, särskilt inom möbelindustrin, delar av förpackningssektom, 
tavelramssektorn samt delar av dörrsektorn. 
- Det påpekades också att nya emissionsfria tunna fiberskivor framställda genom 
torr process nu tillverkas, dvs. tunna fiberskivor framställda genom torr process 
som inte innehåller formaldehyd. Till följd av denna utveckling kan tunna 
fiberskivor framställda genom torr process konkurrera på marknaden för 
livsmedelsförpackning, där de hittills har varit uteslutna på grund av sitt innehåll 
av formaldehyd. Dessa emissionsfria produkter är emellertid en helt ny 
innovation, och även om det är tänkbart att tunna fiberskivor framställda genom 
torr process i framtiden skulle kunna användas för livsmedelsförpackning är detta 
troligen uteslutet i nuläget på grund av deras högre pris. Denna utveckling ägde 
rum efter undersökningsperiodens utgång och kunde därför inte undersökas. 
- Det faktum att tunna fiberskivor framställda genom torr process och hårda 
fiberskivor har ett antal gemensamma slutliga användningsområden betyder inte 
att marknaden betraktar dem som en enda produkt. I själva verket har de flesta 
aktörer inom de berörda sektorerna bekräftat att de inte i praktiken använder de 
olika skivtyperna utan åtskillnad, eftersom de två produkterna skiljer sig åt vad 
beträffar fysiska egenskaper och teknisk prestanda. I stället väljer de den av 
produkterna som bäst passar för deras tekniska krav. Tunn MDF har t.ex. en 
fördel när skivan skall lamineras, eftersom den har porösare och mattare yta. 
Dessutom är dess inre struktur jämn och inte skiktad som hos hårda fiberskivor, 
och den tenderar inte att splittras när den utsätts för tryck. Tunn MDF föredras 
därför allmänt framför hårda fiberskivor vid tillverkning av laminerade dörrar och 
av möbler. Å andra sidan har hårda fiberskivor i allmänhet en klar fördel på de 
användningsområden där densitet eller smidighet krävs hos skivan, t.ex. i 
lackerade eller förmålade dörrar eller bildelar, eller där det anses att det harts som 
finns i tunna fiberskivor framställda genom torr process såsom förklaras ovan 
skulle kunna ha hälsopåverkan, tex. vid förpackning av frukt och grönsaker. 
jo 
8. Den slutgiltiga analysen bekräftar sammanfattningsvis de preliminära 
avgörandena, nämligen att hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda 
genom torr process, även om de teoretiskt sett är utbytbara på många slutliga 
användningsområden, inte i praktiken utgör en enda produkt eftersom de har olika 
fysiska och kemiska egenskaper. 
9. Det hävdades emellertid att den stora överlappningen mellan de slutliga 
användningsområdena för tunna fiberskivor framställda genom torr process och 
för hårda fiberskivor får viktiga konsekvenser för analysen av orsakerna till den 
eventuella skada som gemenskapsindustrin vållats, även om de två skivtyperna 
inte utgör en enda produkt. Denna fråga behandlas i avsnittet om orsakssamband. 
3. Kryssfaner (plywood) och spånskivor 
10. Kommissionen tog emot klargöranden av de argument som lagts fram under 
undersökningens preliminära skede, enligt vilka plywood och spånskivor också 
kunde ersätta hårda fiberskivor på många användningsområden. Av samma skäl 
som anges ovan i fråga om tunna fiberskivor framställda genom torr process kan 
emellertid inte en teoretisk likhet mellan de slutliga användningsområdena i sig 
anses som avgörande för frågan om likadan produkt. Eftersom hårda fiberskivor 
har andra fysiska och kemiska egenskaper än spånskivor och plywood, kan inte 
samtliga dessa anses utgöra en enda produkt. 
De preliminära avgörandena bekräftas därmed. 
rf 
4. Likadan produkt 
11. Vid den vidare undersökningen bekräftades att de hårda fiberskivor som 
importeras till gemenskapen från de berörda länderna och de som tillverkas av 
gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden inte skiljer sig åt vad 
beträffar grundläggande egenskaper och användningsområden. Detta gäller även 
hårda fiberskivor som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i 
Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen (det sistnämnda landet 
användes även som jämförelseland för importen från Ryssland). Slutsatsen drogs 
därför att både de hårda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin och 
säljs på gemenskapsmarknaden och de hårda fiberskivor som tillverkas och säljs 
på de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen 
och Polen var likadana, enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan 
kallad "grundförordningen"), som de hårda fiberskivor som importeras ull 
gemenskapen från de sju länder som omfattas av undersökningen. 
12. De brasilianska exporterande tillverkarna och ett antal användare av hårda 
fiberskivor, främst dörrbladstillverkare, upprepade emellertid vad de hävdat under 
det preliminära skedet, nämligen att de brasilianska hårda fiberskivorna av 
eukalyptus inte är en likadan produkt som den som tillverkas av 
gemenskapsindustrin och att de därför borde undantas från undersökningen. 
/» t 
13. Av de exporterande tillverkare som berörs av undersökningen är det bara de 
brasilianska exporterande tillverkarna som levererar hårda fiberskivor framställda 
av eukalyptus till gemenskapsmarknaden. Det finns också två tillverkare av hårda 
fiberskivor av eukalyptus i gemenskapen, båda på iberiska halvön, men ingen av 
dem deltog i det klagomål som ledde till att detta förfarande inleddes. 
14. Dessa påståenden om hårda fiberskivor av eukalyptus har undersökts grundligt. 
Efter det att de provisoriska åtgärderna införts gjordes besök hos ett antal 
dörrtillverkare i hela gemenskapen. Dessutom besöktes en icke-klagande 
gemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus i Portugal. Syftet med 
dessa besök var att klargöra frågan om huruvida brasilianska hårda fiberskivor 
borde omfattas av detta förfarande. 
Till följd av dessa besök kunde följande konstateras: 
a) Tekniska egenskaper och användningsområden för hårda fiberskivor av 
eukalyptus 
15. Ett stort antal tekniska uppgifter avseende egenskaperna hos hårda fiberskivor av 
eukalyptus mottogs från de brasilianska exporterande tillverkarna, dörrtillverkare 
i gemenskapen och de klagande. De exporterande tillverkarna och dörrtillverkarna 
hävdade att hårda fiberskivor av eukalyptus har vissa unika egenskaper soin 
skiljer dem från alla andra typer av hårda fiberskivor, vare sig dessa är gjorda av 
mjuka träslag eller av andra hårda träslag än eukalyptus. De hävdade vidare att 
ingen godtagbar alternativ produkt tillverkas av gemenskapsindustrin. Särskilt 
dörrtillverkarna underströk att gemenskapsindustrin inte tillverkar hårda 
fiberskivor av eukalyptus för dörrblad. De påpekade att den enda 
gemenskapsbaserade tillverkaren av hårda fiberskivor av eukalyptus som faktiskt 
tillverkar kvalitetsskivor för dörrblad är etablerad i Portugal och inte tillhör de 
klagande. 
A 
\ 
-"% 
\ 
16. Det konstaterades att hårda fiberskivor gjorda av eukalyptusträ har ett antal 
tekniska egenskaper som gör dem särskilt lämpliga för dörrblad för färdiga dörrar 
av hög kvalitet. För det första gör eukalyptusens mycket korta fibrer att de färdiga 
hårda fiberskivorna får ett mycket regelbundet utseende, hög densitet och större 
draghållfasthet än hårda fiberskivor gjorda av andra träslag. För det andra har 
eukalyptusträdet knappt någon bark, vilket gör att den pressade skivan har mycket 
få fel. 
17. Eukalyptus är emellertid inte den enda trädart som har korta fibrer. De klagande 
har anfört att det finns 40 andra arter som växer i västra Europa och som har 
ungefär lika långa fibrer som eukalyptus, i några fall till och med kortare. 
18. Det bör även noteras att den höga kvalitet som dörrtillverkarna kräver inte finns 
endast hos det slags trä som de hårda fiberskivorna är gjorda av. En del av de 
egenskaper som krävs, t.ex. jämn och tillförlitlig tjocklek hos den skiva som 
används, hög densitet, god motståndskraft mot höga temperaturer (dörrar 
monteras vid över 100° C) och mot fukt samt avsaknad av defekter på ytan, är 
inte nödvändigtvis kopplade till eukalyptus utan kan även åstadkommas med 
andra träslag om tillverkningsprocessen övervakas noga. Vad beträffar 
lackeringen konstaterades dessutom att vissa hårda fiberskivor av andra träslag än 
eukalyptus kan lackeras med godtagbart resultat om lämplig teknik och 
färgmängd används. Fördelen med eukalyptus och med hårda fiberskivor av hårda 
träslag allmänt sett ligger huvudsakligen i att en mindre mängd färg krävs för ett 
jämnt resultat. 
A 
19. Analysen av dörrtillverkarnas verksamhet bekräftade vidare att det till ej 
färdigbehandlade dörrar, som grundmålas i vitt men som kräver slutbehandling av 
den slutliga kunden, används dörrblad framställda av andra träslag. Det 
konstaterades också att vissa dörrtillverkare använde hårda fiberskivor som 
tillverkats i gemenskapen av andra träslag än eukalyptus för tillverkning av 
lackerade dörrar. 
20. Dessutom konstaterades att hårda fiberskivor av eukalyptus under 
undersökningsperioden även användes för vissa ändamål inom möbelindustrin, 
takindustrin och bilindustrin och, i form av spillbitar av hårda fiberskivor, till 
frukt-och grönsakslådor. 
b) Slutsats om huruvida hårda fiberskivor av eukalyptus utgör en likadan produkt 
21. Undersökningen av de uppgifter som lämnats av de berörda parterna bekräftar att 
de särskilda egenskaperna hos hårda fiberskivor av eukalyptus inte tekniskt sett 
utesluter att dessa används på områden där även andra hårda fiberskivor används. 
Det raktum att de inte i någon större utsträckning används utanför 
dörrbladssektorn hänger endast samman med deras relativt sett högre pris på 
marknaden, jämfört med hårda fiberskivor av andra hårda träslag och av mjuka 
träslag. 
De hårda fiberskivor av eukalyptus som tillverkas och exporteras av brasilianska 
exporterande tillverkare har visserligen vissa särskilda egenskaper, men dessa 
utgör inte ett tillräckligt skäl att ändra slutsatsen att de utgör en likadan produkt 
som de hårda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin, eftersom de har 
samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, såsom avses 
i artikel 1.4 i grundförordningen. 
/ f 
C.DUMPNING 
1. Särskilda frågor rörande fastställandet av dumpning för vart och ett av de 
berörda länderna 
a) Brasilien 
22. Med hänsyn till slutsatserna om orsakssamband i skäl 53-56 anses det inte 
nödvändigt att redogöra för några avgöranden beträffande dumpning av import av 
den berörda produkten från Brasilien. 
b) Bulgarien 
23. De bulgariska exporterande tillverkarna lämnade inga synpunkter efter det att 
uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. 
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, som fastställts för de bulgariska exporterande tillverkarna 
förblir oförändrade och är följande: 
FazerlesAD 7,1% 
LessoplastAD 7,2% 
Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 7,2% 
c) Estland 
24. Den estniska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter efter det att 
uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. 
A é 
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, som fastställts för de estniska exporterande tillverkarna 
förblir oförändrade och är följande: 
AS Repo Vabrikud 6,0% 
Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 6,0 % 
d) Lettland 
Allmänt 
i) Produktklassificering 
25. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts begärde den lettiska exporterande 
tillverkaren att vissa av företagets produktnummer skulle omklassificeras till 
produktkontrollnummer. Denna begäran grundade sig på det faktum att vissa av 
företagets produktnummer, som av företaget ursprungligen felaktigt uppgivits 
avse standardprodukter, i själva verket borde avse produkter som kapats enligt 
särskilda mått. 
Denna begäran har beviljats, eftersom företagets produktnummer i fråga i själva 
verket inte omfattade standarddimensioner. 
' AY 
Normalvärde 
i) Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden 
Den lettiska exporterande tillverkaren hävdade att vinsten på försäljning vid 
normal handel när konstruerade normalvärden används bör uttryckas i procent av 
företagets totala inhemska omsättning av den likadana produkten, dvs. även 
omsättningen av icke-vinstgivande försäljning, i stället för endast omsättningen 
av försäljning vid normal handel. Den metod som används av kommissionen i 
förordningen om provisoriska åtgärder ger enligt tillverkaren en alltför stor 
vinstmarginal. Den lettiska tillverkaren gjorde vidare gällande att kommissionens 
metoder skilde sig åt när det gällde beräkningen av å ena sidan vinstmarginalerna, 
varvid icke-lönsamma transaktioner undantogs, och dumpningens omfattning, 
varvid negativ dumpning undantogs, och, å andra sidan, dumpningsmarginalerna 
uttryckta i procent av det totala cif-värdet. 
A 
Denna begäran måste avvisas. De metoder som kommissionen använder för att 
konstruera normalvärden och 'för att avgöra vilken försäljning som ägt rum vid 
normal handel beskrivs i skälen 29 och 31 i förordningen om provisoriska 
åtgärder och överensstämmer med bestämmelserna i artikel 2.4 och 2.6 i 
grundförordningen. Följande bör dessutom påpekas: För det första anges tydligt i 
artikel 2.6 i grundförordningen att "Beloppen för (...) vinst skall baseras på faktiska 
uppgifter om (...) tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal 
händer. För det andra är syftet att fastställa en vinstmarginal som normalt sett 
skulle kunna uppnås vid försäljning av en viss produkt på den inhemska marknaden. 
För det tredje fastställs i artikel 2.4 i gnindföronlningen när försäljning med förlust 
av en viss produkt får anses utgöra normal handel, nämligen om den kvantitet som 
säljs med förlust utgör mindre än 20 % av den totala sålda kvantiteten av produkten. 
I sådana rail ligger den totala omsättningen av en produkt, inbegripet transaktioner 
som sker med förlust, till grund för beräkningen av vinstmarginalen. 
Jämförelse mellan normalvärde och exportpris 
A 
i) Justering för valutaornräkning 
Den lettiska exporterande tillverkaren hade begärt en justering för valutaornräkning 
på grundval av en jämförelse mellan det belopp i lats som företaget skulle ha fått 
vid användning av den växelkurs som gällde den dag då de respektive kontrakten 
slöts med dess kunder och det belopp som i själva verket erhölls. Denna begäran 
bygger på antagandet att kontraktets datum är försäljningsdag. I förordningen om 
provisoriska åtgärder avvisade kommissionen denna begäran med motiveringen att 
de kontrakt som den exporterande lettiska tillverkaren lämnat inte gav en riktig 
bild av de väsentliga försäljningsvillkoren, och att fakturadatum bättre avspeglade 
dessa villkor. 
Den exporterande tillverkaren upprepade sin begäran och tillade att kontrakt kan 
ändras. Detta bekräftar att företaget skulle kunna svara på växelkursvariationer 
genom att ändra sina exportpriser. Det bekräftas därför att sådana kontrakt inte 
ger en bättre bild av de väsentliga försäljningsvillkoren, framför allt priset, än 
fakturor. Begäran kunde därför inte godtas. 
ii) Räntesatser som används i fråga om krediter 
26. Vad beträffar justeringen för kreditkostnad hävdar den lettiska exporterande 
tillverkaren att inlåningsräntan borde användas i stället för utlåningsräntan, med 
motiveringen att företaget har tillräcklig likviditet och att dess kreditkostnader 
därför begränsar sig till de ränteinkomster det går miste om på sitt bankkonto. 
jU> 
Med hänsyn till gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis befanns det inte 
lämpligt att beräkna justeringen för kreditkostnad på grundval av inlåningsräntan, 
eftersom denna utgör en alternativkostnad och inte en faktisk kostnad. 
Det noteras i detta sammanhang att den ränta som enligt de kontrakt som lämnats 
till kommissionen debiteras kunder vid försenad betalning, fastställs på grundval 
av utlånings- och inte inlåningsräntan. 
iii) Värdeminskning hos den närstående inhemska tillverkarens maskiner 
27. Den lettiska exporterande tillverkaren hävdar att värdeminskningen hos den 
närstående inhemska tillverkarens maskiner borde ha beräknats på grundval av en 
avskrivningsperiod på tio år i stället för fem år. 
Med hänsyn till artikel 2.5 i grundförordningen kunde denna begäran inte godtas, 
eftersom det belopp som använts överensstämmer med det belopp som angivits i 
den reviderade årsredovisningen för 1997, och avskrivning med 20 % per år tycks 
därför på ett rimligt sätt återspegla de värdeminskningskostnader som hänför sig 
till tillverkningen av den berörda produkten. 
H 
Dumpning 
28. På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpningsmarginaler, uttryckta 
i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställts för de lettiska 
exporterande tillverkarna: 
AS "Bolderåja" 4,7% 
Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 4,7% 
e) Litauen 
29. Den litauiska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter efter det att 
uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. 
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, som fastställts för de litauiska exporterande tillverkarna 
förblir oförändrade och är följande: 
JSCGrigiskes 11,4% 
Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 11,4 % 
J) Polen 
Normalvärde 
i) Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden 
30. De polska exporterande tillverkarna gjorde samma begäran som den lettiska 
exporterande tillverkaren vad beträffar beräkningen av vinstmarginalen vid 
konstruerat normalvärde (se skäl 25). 
Denna begäran avslogs av de orsaker som anges i skäl 25. 
^ 
ii) Fördelning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna 
kostnader 
31. En polsk exporterande tillverkare hävdade att den fördelningsmetod baserad på 
omsättning som kommissionen använt för att fördela försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader avseende inhemsk 
försäljning borde ändras, och att den metod som företaget normalt tillämpar och 
som det använder i sitt svar på frågeformuläret i stället borde användas. Denna 
metod grundar sig på försäljningsvolymen i ton, på vilken tillämpas 
omräkningsfaktorer (t.ex. de faktorer som används för att omvandla ton till 
kvadratmeter) för tjockleken på en viss typ av hårda fiberskivor. 
Begäran granskades, och slutsatsen drogs att den fördelningsmetod som används i 
svaret på frågeformuläret överensstämmer med företagets normala praxis för 
bokföring av kostnader. Fördelningsmetoden för försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader har följaktligen ändrats i 
enlighet med företagets begäran. 
iii) Undantagande av vissa transaktioner 
32.' En polsk exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens metod för att 
fastställa normalvärde, enligt vilken transaktioner med hårda fiberskivor av låg 
kvalitet undantogs. Enligt detta företag gör undantagandet av dessa transaktioner 
att försäljningens lönsamhet blir alltför hög, vilket påverkar 
dumpningsmarginalen. 
Ii 
I skäl 27 i förordningen om provisoriska åtgärder fastställs att endast hårda 
fiberskivor med samma egenskaper och av samma kvalitet är direkt jämförbara. 
Orsaken till detta är att de hårda fiberskivornas kvalitet i hög grad avgör deras 
pris och huruvida de är lämpliga för vissa användningsområden. Av detta skäl, 
och eftersom dessa hårda fiberskivor av låg kvalitet inte exporterades till 
gemenskapen, kunde företagets begäran inte godtas. 
iv) Tillverkningskostnad 
33. En polsk exporterande tillverkare föreslog en annan metod än den som angivits i 
detta företags svar på frågeformuläret för att beräkna kostnaderna för att kapa 
hårda fiberskivor av standardstorlek till särskilda mått. Med denna nya metod för 
kostnadsfördelning tas hänsyn även till de kapade skivornas tjocklek, och inte 
bara till antalet kapade kvadratmeter. Denna begäran motiverades med att 
skärmaskinerna samtidigt kan kapa skivor upp till en tjocklek av 100 mm. Därför, 
hävdades det, varierar det antal kvadratmeter som företaget kan kapa vid en 
kapning avsevärt beroende på de kapade skivornas tjocklek. Följaktligen godtogs 
begäran. 
Jämförelse mellan normalvärde och exportpris 
iM 
i) Inkörningskostnader 
34. En polsk exporterande tillverkare, som nämns i skäl 65 i förordningen om 
provisoriska åtgärder, protesterade mot kommissionens avslag av dess begäran 
om justering för inköniingskostnader vad beträffar dess tillverkning av bearbetade 
hårda fiberskivor. Eftersom inga nya bevis lämnades av denna tillverkare 
bekräftas emellertid de avgöranden som anges i skäl 65 i förordningen om 
provisoriska åtgärder. 
Dumpning 
35. En polsk tillverkare ifrågasatte kommissionens metod med beräkning av en enda 
dumpningsmarginal för samtliga typer av hårda fiberskivor, i stället för olika 
dumpningsmarginaler för obearbetade respektive bearbetade hårda fiberskivor. 
Denna begäran kunde inte godtas. Det är gemenskapsinstitutionernas sedvanliga 
praxis att i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 1 och 2 i grundförordningen 
fastställa en dumpningsmarginal för den berörda produkten som helhet och inte 
för varje kategori, typ eller modell av den berörda produkten. Orsaken till detta är 
att det när det gäller en produkt som hårda fiberskivor, som förekommer i ett stort 
antal typer, ur tullsynpunkt är opraktiskt att genomföra antidumpningsåtgärder, 
särskilt antidumpningstullar, som varierar beroende på vilken typ det rör sig om. 
36. På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpningsmarginaler, uttryckta 
i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställts för de 
polska exporterande tillverkarna: 
ar 
EkoplytaS.A. 20,6% 
Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim 11,0 % 
Czarna Woda Zaklady Pryt Piléniowych 34,8 % 
Alpex Karlino S.A. 22,4% 
Zaklady Pfyt Pilsniowych S.A., Przemysl 9,1 % 
Koniecpolskie Zaklady Pfyt Pilsniowych S.A. 11,4 % 
Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 34,8 % 
Vad beträffar Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen konstaterades 
samarbetsviljan allmänt sett vara stor. Det ansågs därför lämpligt att, såsom anges 
i skäl 35 i förordningen om provisoriska åtgärder, fastställa dumpningsmarginalen 
för de icke-samarbetsvilliga företagen i de länder där samarbetsviljan var stor till 
samma nivå som den högsta eller den enda dumpningsmarginal som fastställts för 
ett samarbetsvilligt företag i det aktuella landet. 
g) Ryssland 
37. Ingen rysk exporterande tillverkare lämnade några synpunkter efter det att 
uppgifterna utlämnats och förordningen om provisoriska åtgärder offentliggjorts. 
Normalvärdet för Ryssland beräknades på grundval av ett vägt genomsnitt av de 
normalvärden som fastställts för samarbetsvilliga polska företag. 
Dumpningsmarginalen för Ryssland har räknats om med hänsyn till 
förändringarna av de normalvärden som i enlighet med skälen 30-33 fastställts 
för de polska företagen. 
z(> 
En ny enhetlig dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, före tull, på 30,6% har sålunda fastställts för de ryska 
exporterande tillverkarna. 
D. SKADA 
1. Förbrukning 
38. De preliminära avgörandena bekräftas. 
2. Dumpad import 
a) Sammanslagning 
39. De brasilianska exporterande tillverkarna upprepade sin begäran att importen till 
gemenskapen från Brasilien inte skulle slås samman med importen från de övriga 
länder som berörs av förfarandet. De hävdade att hårda fiberskivor som tillverkas 
i Brasilien och exporteras till gemenskapen inte konkurrerar med import från de 
övriga berörda länderna av följande skäl: 
- Deras exportpriser ligger på en högre genomsnittlig nivå än vad som är fallet 
för de övriga berörda länderna, vilket framgår av den lägre 
prisunderskridandemarginal som konstaterades i det preliminära skedet. 
- Importens volym och marknadsandel uppvisade under den undersökta perioden 
en annan utveckling än vad som var fallet för importen från de övriga berörda 
länderna. 
JUr-
- De importerade produkterna säljs till andra kunder, framför allt tillverkare av 
lackerade dörrar. 
40. En granskning av dessa påståenden ledde till följande avgöranden: 
Nästan all import från Brasilien var avsedd för särskilda slutliga 
användningsområden, framför allt tillverkning av lackerade dörrar, en sektor där 
höga priser kan tas ut och till vilken de övriga berörda länderna inte säljer. 
Användarna av brasilianska hårda fiberskivor ansåg i själva verket att hårda 
fiberskivor från dessa andra källor var helt och hållet olämpliga för deras behov, 
både av tekniska och ekonomiska skäl. 
Ovanstående avgöranden om slutlig användning stöds av de brasilianska 
prisnivåerna, som är avsevärt högre än vad som är fallet för importen från de 
övriga berörda länderna. Vidare konstateras att importen från Brasilien minskar 
medan importen från övriga länder ökar. 
41. Mot bakgrund av ovanstående är det i detta fall inte orimligt att dra slutsatsen att 
det skulle vara olämpligt att vid bedömningen slå samman verkan av importen 
från Brasilien med verkan av importen från övriga undersökta källor. 
Verkan av importen från Brasilien undersöktes därför separat. 
& 
b) Den dumpade importens volym och prisutveckling 
42. De preliminära avgörandena bekräftas. 
Beslutet att vid analysen separera verkan av importen från Brasilien från verkan 
av importen från de övriga länderna ger emellertid följande analys av 
importvolym och prisutveckling: 
Import från Brasilien; 
KVANnTET(ton) 
Indexemd 
VARDE (1000 ecu) 
Indexerat 
Marfcnadsandet (%) 
Indexemd 
Prisperton 
Indexerat 1993 
62193 
100 
18117 
100 
6,3 
100 
291 
100 1994 
61605 
99 
17 724 
98 
6,4 
86 
288 
99 199S 
69783 
112 
20 767 
115 
6,0 
95 
298 
102 1996 
58 514 
94 
16 772 
93 
5,2 
82 
287 
98 
43. Importvolym och marknadsandel uppvisar en avsevärd minskning mellan 1995 
och undersökningsperioden, medan priserna förblev relativt stabila under hela den 
undersökta perioden. 
tf 
Import från övriga berörda Hinder: 
KVANTTTET (ton) 
Indexemd 
VARDE (1 000 ecu) 
Indexerat 
Marknadsandel (%) 
Indexemd 
Pris per ton 
Indexerat 1993 
171 890 
100 
28707 
100 
17,4 
100 
167 
100 1994 
192165 
112 
33 919 
118 
16,9 
97 
177 
106 1995 
253 041 
147 
49103 
171 
21,7 
125 
194 
116 1996 
209 727 
122 
43 461 
151 
18,5 
107 
207 
124 
Importvolymerna och marknadsandelarna ökade kraftigt mellan 1993 och 1995, 
minskade 1996 och ökade igen under undersökningsperioden. Importen, både i 
absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, var större under 
undersökningsperioden än vid början av den undersökta perioden. 
Även om priserna steg avsevärt under den period som omfattas av skadeanalysen, 
underskred priserna för importen från samtliga dessa länder ändå kraftigt 
gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. 
^o 
c) Prisjämförelse 
44. . Efter det att de preliminära avgörandena utlämnats lämnade de brasilianska 
exporterande tillverkarna synpunkter på den metod som använts för att beräkna 
prisunderskridandet. 
Det påpekades att skillnaden mellan de brasilianska exportpriserna och 
gemenskapsindustrins priser till största delen orsakades av en liten del av 
transaktionerna under undersökningsperioden, motsvarande mindre än 1 % av 
gemenskapens tillverkning. 
En av de brasilianska exporterande tillverkarna begärde att det pris som den första 
oberoende kunden i gemenskapen betalar till en närstående importör i tillämpliga 
fall skulle användas vid jämförelsen, eftersom detta pris avser samma handelsled 
som gemenskapsindustrins priser. Vidare begärdes att de konstaterade 
marginalerna skulle uttryckas i procent av det totala värdet av importen under 
undersökningsperioden, inbegripet den import som undantagits vid jämförelsen 
därför att inga motsvarande modeller sålts av gemenskapstillverkarna. 
45. Den senare begäran avslogs. Det är gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis 
att använda endast cif-värdet av den import under undersökningsperioden för 
vilken en verklig prisunderskridandeanalys har gjorts och, följaktligen, för vilken 
motsvarande gemenskapstillverkade produkttyper ranns när de konstaterade 
marginalerna fastställdes. 
tt 
46. Vidare granskades noga de produktkontrollnummer som lämnats av både 
exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare, och dessa ändrades vid behov 
för att jämförelsen skulle bli rättvis. Jämförelsen gjordes sedan i samma 
handelsled mellan gemenskapstillverkarnas priser fritt fabrik och antingen 
exportpriserna cif vid gemenskapens gräns, efter tull, när varorna såldes direkt av 
de exporterande tillverkarna till en oberoende kund, eller den närstående 
importörens återförsäljningspriser fritt från lager till den första oberoende kunden. 
47. För beräkningen av prisunderskridandemarginalen vägdes det genomsnittliga 
prisunderskridandet för varje typ med kvantiteten dumpad import och 
multiplicerades med genomsnittspriserna för motsvarande gemenskapstillverkade 
produkter. 
Samma kriterier tillämpades på prisjämförelserna avseende de övriga berörda 
länderna. 
48. De exporttransaktioner som låg till grund för jämförelsen utgjorde minst 74 % av 
den sammanlagda exporten från vart och ett av de berörda länderna. 
49. De ändrade beräkningarna bekräftade att samtliga länder bedrev 
prisunderskridande utom Brasilien, för vilket inget prisunderskridande kunde 
konstateras. De nya prisunderskridandenivåerna visas i nedanstående tabell. 
b<L 
6VERSIKT6VERPRISUNPERSKRIPANPEMARGINALER ~ 
Land Vfigt genomsnittligt prisunderskridande vid en direkt 
jamfftrelse produkttyp for produkttyp 
BRASILIEN -
BULGARIEN 44% 
ESTLAND 65% 
LETTLAND 48% 
LITAUEN 45% , 
POLEN 53 % 
RYSSLAND | 65% 
3. Gemenskapsindustrins situation 
50. De preliminära avgörandena bekräftas. 
4. Slutsats om skada 
51. De polska och lettiska exporterande tillverkarna ifrågasatte de preliminära 
avgörandena om skada med motiveringen att vissa skadefaktorer, t.ex. 
gemenskapsindustrins tillverkning, marknadsandel och omsättning, inte 
uppvisade en tillräckligt negativ utveckling för att väsentlig skada skulle anses 
föreligga. 
Dessa påståenden undersöktes men kunde inte godtas. Den allmänna analysen på 
gemenskapsnivå av samtliga indikatorer avseende gemenskapsindustrins 
situation, särskilt dess kraftigt minskade försäljningspriser och dess allt större 
ekonomiska förluster, bekräftar att skada föreligger. 
32» 
52. De preliminära avgörandena om skada bekräftas därför. 
E. SKADANS ORSAKSSAMBAND 
1. Verkan av den dumpade importen från Brasilien 
53. De brasilianska exporterande tillverkarna hävdade att importen från Brasilien inte 
kunde ha vållat skada av följande orsaker: 
- De kvantiteter som importerades från Brasilien minskade med 20 % mellan 
1995 och undersökningsperioden. 
- Den brasilianska produkten konkurrerar inte med gemenskapens tillverkning 
eftersom den säljs till specialiserade användare, nämligen tillverkare av lackerade 
dörrar och av bordsunderlägg samt till bilindustrin, vilka behöver brasilianska 
hårda fiberskivor av eukalyptus på grund av sina särskilda kvalitetskrav och inte 
kan ersätta dem med andra typer av hårda fiberskivor, även om de brasilianska är 
dyrare. 
- Priserna på exporten från Brasilien underskrider inte gemenskapsindustrins 
försäljningspriser, framför allt inte inom de ovannämnda specialiserade 
sektorerna. 
54. Vad beträffar det första påståendet utesluter inte minskningen av de importerade 
kvantiteterna att denna import vållat skada under undersökningsperioden. 
Importen var i själva verket fortfarande stor och låg långt över den minimigräns 
som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. 
3V 
55. Vad beträffar de andra påståendena konstaterades följande: 
- Omkring 68 % av importen från Brasilien under undersökningsperioden var 
avsedd för tillverkning av lackerade dörrar i gemenskapen. Gemenskapsindustrin 
för lackerade dörrar har stränga kvalitetskrav som uppfylls särskilt väl av 
brasilianska hårda fiberskivor.- Såsom påpekas i skäl 18 är emellertid den höga 
kvalitet som dörrtillverkarna kräver inte nödvändigtvis kopplad till det träslag 
som används, i detta fall eukafyptus. Brasilianska hårda fiberskivor lämpar sig väl 
för tillverkning av lackerade dörrar, inte enbart därför att de görs av eukalyptusträ 
utan också därför att de brasilianska tillverkarna utför mycket noggranna 
kvalitetskontroller av de varor som exporteras till gemenskapen. 
- Under undersökningsperioden användes endast mycket små mängder hårda 
fiberskivor som tillverkats av gemenskapsindustrin för tillverkning av lackerade 
dörrar. Efterfrågan tillgodosågs nästan helt och hållet av hårda fiberskivor av 
eukalyptus som antingen importerades från Brasilien eller levererades av den 
' portugisiska tillverkaren, som inte tillhör de klagande. Dörrtillverkarna förklarade 
sitt val med att dessa leverantörer garanterade en hög kvalitet. 
si 
- Argumentet ovan beträffande de särskilda slutliga användningsområdena stöds 
av det faktum att inget prisunderskridande förekommer när det gäller den 
brasilianska exporten av produkter som är avsedda för tillverkning av dörrblad. 
Priserna på dessa är i själva verket betydligt högre än gemenskapsindustrins 
priser. 
- Bevisningen stöder därmed inte gemenskapstillverkarnas påstående om att 
marknadspriserna pressades ned av den brasilianska exporten, och att det är 
pristryck som hindrar dem från att tillverka dörrblad som håller samma kvalitet 
som den brasilianska produkten och som lämpar sig för tillverkning av lackerade 
dörrar. 
- Vad beträffar den import från Brasilien som inte såldes till tillverkare av 
lackerade dörrar underskred priserna för denna inte i genomsnitt priserna för 
gemenskapens tillverkning. 
56. Det ovanstående leder till slutsatsen att den brasilianska exporten inte vållat 
gemenskapsindustrin väsentlig skada och att förfarandet i fråga om Brasilien 
följaktligen bör avslutas utan att åtgärder vidtas. 
$6 
2. Verkan av den dumpade importen från de övriga länder som är föremål 
för undersökning 
57. Volymen av importen från de övriga länder som är föremål för undersökning 
ökade med 29 % mellan 1993 och undersökningsperioden. Även om priserna för 
denna import i genomsnitt steg med 32 % under samma period underskred de 
ändå kraftigt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Till följd 
av detta prisunderskridande, som varierade mellan 44% och 67%, föll 
gemenskapsindustrins försäljningspriser med 16%, och dess ekonomiska 
situation försämrades kraftigt. 
De preliminära avgörandena, nämligen att den dumpade importen från Bulgarien, 
Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland vållade gemenskapsindustrin 
väsentlig skada, bekräftas därför. 
3. Verkan av importen från andra tredje kinder 
58. Även om vissa exporterande tillverkare i de berörda länderna återigen hävdade att 
skadan vållats av den ökade importen från andra tredje länder, tillhandahölls inga 
nya uppgifter i detta avseende som kunde leda till en ändring av de preliminära 
avgörandena. 
De preliminära avgörandena bekräftas därför. 
sfr-
4. Konkurrens från icke-klagande gemenskapstillverkare 
59. Vissa av de exporterande tillverkarna fäste uppmärksamheten på det faktum att 
icke-klagande gemenskapstillverkare, även om de inte underskridit 
gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, i genomsnitt hade 
underskridit gemenskapsindustrins priser mellan 1993 och 1995, och att detta 
under de åren kunde ha varit en orsak till skada. 
60. Det bör noteras att de icke-klagande tillverkarnas priser, även om de var lägre än 
gemenskapsindustrins priser, var avsevärt högre än de genomsnittliga priserna för 
importen från de berörda länderna, med undantag av Brasilien. Det 
genomsnittliga priset för denna import var 167 ecu per ton 1993, medan de icke­
klagande tillverkarnas genomsnittliga enhetspris var 1,02 ecu per m2, vilket 
motsvarar mer än 300 ecu per ton. 
61. Mot bakgrund av dessa prisförhållanden anses det osannolikt att icke-klagande 
tillverkares prissättning skulle vara en orsak till skada för gemenskapsindustrin. 
Verkan av denna prissättning anses under alla omständigheter inte ha varit 
tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de 
sex länderna och den skada som vållats. 
5. Verkan av fiberskivor framställda genom torr process 
62. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts hävdade olika exporterande 
tillverkare återigen att den skada som gemenskapsindustrin vållats inte orsakats 
av den dumpade importen utan av konkurrensen från tunna fiberskivor 
framställda genom torr process. 
** 
63. Undersökningen har visat att tunna fiberskivor framställda genom torr process 
skulle kunna användas på de flesta områden där hårda fiberskivor används. Den 
kraftiga tillväxt som under senare år präglat marknaden för fiberskivor 
framställda genom torr process har emellertid inte haft någon negativ påverkan på 
sektorn för hårda fiberskivor, vilket den ökade förbrukningen av hårda fiberskivor 
bevisar. 
64. Olika berörda parter har lämnat uppskattningar av storleken på sektorn för tunna 
fiberskivor framställda genom torr process. På grundval av statistik som 
tillhandahållits av den europeiska MDF-industrin uppskattas tillverkningen av 
tunna fiberskivor framställda genom torr process till mellan 500 000 och 
600 000 m3 1997, med en ökning på omkring 50% mellan 1993 och 1997. 
Särskild statistik över importen av tunna fiberskivor framställda genom ton-
process finns inte tillgänglig, men importen av fiberskivor av alla tjocklekar 
framställda genom torr process rapporterades vara obetydlig fram till 1997. 
65. I det preliminära skedet visades det emellertid att det var osannolikt att den ökade 
efterfrågan på tunna fiberskivor framställda genom torr process var en väsentlig 
orsak till skada, eftersom förbrukningen av hårda fiberskivor ökade med 20 % 
mellan 1993 och undersökningsperioden (det bör erinras om att förbrukningen var 
omkring 1,2 miljoner ton under undersökningsperioden, trots ökningen inom 
sektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process). Den skada som 
gemenskapsindustrin vållats bestod inte i en minskad försäljningsvolym, vilket 
kunde ha tytt på att en övergång till tunna fiberskivor framställda genom ton-
process hade skett Skadan visade sig främst i form av ekonomiska förluster till 
följd av att den dumpade importen pressat ner priserna kraftigt. 
%$ 
66. De tillgängliga uppgifterna visar att det genomsnittliga priset för tunna fiberskivor 
framställda genom torr process var högre än priset för gemenskapstillverkade 
hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek under hela perioden 1993-1996. 
Endast under undersökningsperioden tyder vissa tecken på att en typ av tunna 
fiberskivor framställda genom torr process, nämligen tunna MDF, i vissa delar av 
gemenskapen kan ha nått samma prisnivå som gemenskapstillverkade hårda 
fiberskivor. Även i detta avseende såldes alltså hårda fiberskivor som 
importerades från de berörda länderna under undersökningsperioden till betydligt 
lägre priser, såsom anges i skäl 49. 
67. Eftersom samtliga typer av träbaserade produkter i hög grad är utbytbara har 
tunna fiberskivor framställda genom torr process tagit sig in på alla marknader för 
träbaserade skivor, även marknaden för hårda fiberskivor. Den allmänt ökade 
efterfrågan på träskivor, särskilt fiberskivor, har emellertid gjort att efterfrågan på 
hårda fiberskivor har ökat trots förekomsten av konkurrerande produkter. 
68. Inga nya uppgifter har lämnats som ändrar det preliminära avgörandet, nämligen 
att den dumpade importen av hårda fiberskivor från de länder som är föremål för 
undersökning, med undantag av Brasilien, beaktad separat orsakade 
gemenskapsindustrin väsentlig skada i form av pristryck och ekonomiska 
förluster, och detta trots den ökade efterfrågan på tunna fiberskivor framställda 
genom torr process. 
6. Slutsats om orsakssamband 
. 69. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära avgörandena om 
orsakssamband, med undantag av dem som avser importen från Brasilien. 
a o 
F. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Den slutgiltiga undersökningen 
70. Efter det att de provisoriska åtgärderna införts fortsatte analysen av 
antidumpningsåtgärdernas konsekvenser för de olika sektorer som berörs av 
undersökningen. Besök gjordes hös användare av hårda fiberskivor, såsom anges i 
skäl 3, samt hos en icke-klagande gemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av 
eukalyptus. 
2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin 
71. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna lades ett flertal argument fram 
beträffande de troliga konsekvenserna för gemenskapsindustrin av eventuella 
slutgiltiga åtgärder. 
Dessa argument gällde förhållandet mellan hårda fiberskivor och tunna 
fiberskivor framställda genom torr process enligt nedan. 
a) Argument som lades fram av berördaparter 
72. Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte skulle kunna dra fördel 
av eventuella antidumpningsåtgärder, eftersom tunna fiberskivor framställda 
genom torr process och hårda fiberskivor är utbytbara. 
11 
Till stöd för denna synpunkt hävdades att priserna på tunna fiberskivor 
framställda genom torr process har nått samma nivå som priserna på hårda 
fiberskivor av motsvarande tjocklek. Enligt dessa påståenden skulle ett införande 
av antidumpningsåtgärder för att höja priset på hårda fiberskivor i gemenskapen 
fä till följd att priserna på dessa skulle bli högre än priserna på de konkurrerande 
tunna fiberskivorna framställda genom torr process. I de fall där de två 
produkterna är utbytbara skulle antidumpningsåtgärderna få till följd att kunderna 
skulle välja att använda tunna fiberskivor framställda genom torr process i stället 
för hårda fiberskivor. Antidumpningsåtgärderna skulle med andra ord endast leda 
till att förbrukningen av hårda fiberskivor skulle minska, eftersom en övergång till 
användning av tunna fiberskivor framställda genom torr process skulle 
uppmuntras. 
73. Det gjordes också gällande att efterfrågan på runna fiberskivor framställda genom 
torr process ökar, vilket leder till större investeringar i tillverkningskapacitet och 
ökad möjlighet att ersätta hårda fiberskivor inom de flesta slutliga 
användningsområden om prisförhållandena ändras. 
b) Storleken på sektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process 
74. Såsom sägs i skäl 64 var tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom 
torr process mellan 500 000 och 600 000 m3 1997, med en ökning på omkring 
50% mellan 1993 och 1997. Vid de anläggningar som är specialiserade på 
tillverkning av dessa tunna skivor (dvs. de som är utrustade med en s.k. 
kalanderpress) utnyttjas för närvarande nästan hela kapaciteten, och större delen 
av nyinvesteringarna inom sektorn för fiberskivor framställda genom torr process 
gäller anläggningar som är bäst lämpade för tillverkning av medeltjocka skivor på 
mellan 6 och 30 mm, vilka inte omfattas av denna undersökning. 
^ 
På kort sikt är det därför osannolikt att tillverkningen av tunna fiberskivor 
framställda genom torr process skulle komma att öka. 
c) Konkurrensen mellan hårda fiberskivor och tunna fiberskivor framställda 
genom torr process 
75. Såsom förklaras i skälen 5-9 är hårda fiberskivor och fiberskivor framställda 
genom torr process teoretiskt sett utbytbara på många slutliga 
användningsområden, men eftersom de har olika fysiska egenskaper är de mer 
eller mindre lämpliga för de olika slutliga användningsområdena. 
76. De exporterande tillverkarna hävdade att de extra kostnader som uppstår till följd 
av eventuella tekniska problem vid övergång till användning av tunna fiberskivor 
framställda genom torr process kan kompenseras om en tillräckligt stor förändring 
av prisförhållandet mellan de två konkurrerande produkterna äger rum, så att 
prisfördelen jämfört med hårda fiberskivor blir tillräckligt stor. 
77. Gemenskapsindustrin gjorde emellertid gällande att hårda fiberskivor redan har 
ersatts av fiberskivor framställda genom torr process på de slutliga 
användningsområden där dessa har en teknisk fördel, och att 
konkurrenssituationen på marknaden nu präglas av jämvikt och inte kommer att 
ändras nämnvärt till följd av de föreslagna antidumpningsåtgärderna. 
Förbrukningen av hårda fiberskivor fortsatte att öka med 20% under den 
undersökta perioden, vilket tyder på att hårda fiberskivor på ett effektivt sätt har 
kunnat konkurrera med tunna fiberskivor framställda genom torr process, vilket 
stöder de argument som lagts fram av gemenskapsindustrin. Den fortsatta 
tekniska utvecklingen inom tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom 
torr process gör det emellertid svårt att bedöma i vilken utsträckning tunna 
fiberskivor framställda genom torr process i framtiden kan komma att användas 
på områden som hittills dominerats av hårda fiberskivor. 
u> 
78. Priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr process har varit högre än 
priserna på hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek under större delen av den 
undersökta perioden, men eftersom tekniska framsteg har möjliggjort 
kostnadsminskningar har priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr 
process sjunkit kontinuerligt under hela perioden och nådde 1997 ungefår samma 
nivå som priserna på gemenskapstillverkade hårda fiberskivor av motsvarande 
tjocklek. 
Det är oklart om denna utveckling med sjunkande priser på tunna fiberskivor 
framställda genom torr process, allteftersom tekniska framsteg möjliggör 
kostnadsminskningar, kan komma att fortsätta under den närmaste framtiden. De 
klagande anser att ytterligare stora prissänkningar på tunna fiberskivor framställda 
genom torr process inte är att vänta i gemenskapen. Produkten har, hävdas det, 
passerat den period av snabb tillväxt som den upplevt under de senaste åren, och 
som ledde till minskade enhetskostnader, och anläggningarna närmar sig fullt 
kapacitetsutnyttjande, med en kostnadsstruktur som är likvärdig med den som 
gäller för hårda fiberskivor. Om slutgiltiga antidumpningsåtgärder införs 
förväntas därför priset på tunna fiberskivor framställda genom torr process ligga 
kvar på samma nivå som priset på gemenskapstillverkade hårda fiberskivor. 
79. Industrin för fiberskivor framställda genom torr process hävdar å andra sidan att 
de tillverkningsprocesser som används vid tillverkning av tunna fiberskivor 
framställda genom torr process, nämligen kontinuerlig tillverkningsprocess och 
tillverkning med hjälp av kalanderpress, är effektivare än de våningspressar som 
används vid tillverkning av hårda fiberskivor. Mängden avfall och spillbitar vid 
dessa processer för tillverkning av MDF påstås framför allt vara mycket mindre 
än vad som är fallet när våningspressar används, och tillverkningshastigheten är 
högre. Det hävdas att priserna för gemenskapstillverkade tunna fiberskivor 
framställda genom torr process därför kan fortsätta att sjunka. Vissa av de berörda 
parterna gör samma förutsägelse i fråga om prisutvecklingen för import av tunna 
fiberskivor framställda genom torr process från länder utanför gemenskapen. 
uH 
Denna utveckling rar konsekvenser för användningen av hårda fiberskivor inom 
de sektorer där dessas slutliga användningsområden överlappar de slutliga 
användningsområdena för fiberskivor framställda genom torr process, vilket t.ex. 
är fallet inom möbelindustrin. Om priserna för fiberskivor framställda genom torr 
process fortsätter att sjunka efter det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder införts, 
är det möjligt att en förändring av förbrukningen till nackdel för hårda fiberskivor 
och till fördel för tunna fiberskivor framställda genom torr process kan bli följden 
inom de marknadssegment där hårda fiberskivor kan bytas ut mot fiberskivor 
framställda genom torr process. 
d) Slutsatser om eventuella åtgärders konsekvenser för gemenskapsindustrin 
80. Mot bakgrund av analysen ovan konstaterades att de föreslagna åtgärderna 
sannolikt kommer att gynna gemenskapsmdustrins situation. Om inga 
antidumpningsåtgärder införs kommer priserna för den dumpade importen att 
fortsätta att i hög grad underskrida gemenskapsindustrins priser. Med hänsyn till 
de ekonomiska svårigheter som skadeanalysen visar på skulle 
gemenskapsindustrins fortsatta affärsverksamhet utsättas för allvarlig fara, och en 
stor del av gemenskapens tillverkning av hårda fiberskivor, som för närvarande 
garanterar att ett stort antal olika kunders behov kan tillgodoses, skulle riskeras, 
vilket skulle tvinga användarna att välja bland icke optimala alternativ, t.ex. de 
dumpade importerade produkterna och andra typer av träskivor. 
Man bör även hålla i minnet att det är högst osannolikt att gemenskapsindustrin 
skulle ha sökt skydd mot illojal handel om den inte hade väntat sig fördelar från 
antidumpningsåtgärderna, även om det är möjligt att vissa av de fördelar som 
åtgärderna skulle föra med sig skulle komma andra industrier än industrin för 
hårda fiberskivor till del. 
MJ 
Åtgärdernas effektivitet kan emellertid komma att minska beroende på det 
framtida prisförhållandet mellan hårda fiberskivor och fiberskivor framställda 
genom torr process, och en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen kan 
komma att bli motiverad om utvecklingen i detta avseende gör det befogat. 
3. Konsekvenser för industrier i tidigare led 
81. Eftersom inga ytterligare synpunkter mottagits bekräftas de preliminära 
avgörandena. 
4. Konsekvenser för importörerna 
82. I avsaknad av ytterligare synpunkter bekräftas de preliminära avgörandena. 
5. Konsekvenser för användarna 
83. Samtliga användare som samarbetade vid undersökningen var dörrtillverkare som 
endast använde hårda fiberskivor som importerats från Brasilien. Det 
konstaterades att importen från Brasilien inte vållat gemenskapsindustrin skada 
och att inga åtgärder skulle införas i fråga om det landet. 
Konsekvenserna för övriga användare förväntas bli obetydliga, med hänsyn till de 
föreslagna tullsatserna och den ringa del av tillverkningskostnaderna som hårda 
fiberskivor står för hos de flesta av dessa användare. 
Kjb 
6. Slutsats om gemenskapens intresse 
84. Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns någon anledning 
att anse att införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av 
hårda fiberskivor från de berörda länderna skulle strida mot gemenskapens 
allmänna intresse. 
G. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER 
1. Avslutande av förfarandet i fråga om Brasilien 
85. Mot bakgrund av slutsatserna från den slutgiltiga undersökningen bör förfarandet 
i fråga om import med ursprung i Brasilien avslutas genom kommissionens beslut 
3 utan att några åtgärder införs. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en 
preliminär antidumpningstull bör därför frisläppas. De åtaganden från de två 
exporterande tillverkarna i Brasilien som preliminärt godtagits kommer 
automatiskt att upphöra att gälla i enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen. 
2. Slutgiltiga åtgärder 
a) Nivå för undanröjande av skada 
86. Nivån för undanröjande av skada beräknades med hjälp av den metod som 
beskrivs i skäl 113 i förordningen om provisoriska åtgärder, med en justering för 
handelsled för att återspegla försäljning som ägt rum via handlare. 
Se sidan... i detta nummer av EGT. 
u^ 
87. Efter dessa jämförelser fastställdes en skademarginal för var och en av de berörda 
exporterande tillverkarna, och denna marginal uttrycktes i procent av cif-värdet av 
deras export till gemenskapen för produkttyper som hade en v 
gemenskapstillverkad motsvarighet. 
b) De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå 
88. På grundval av slutsatserna ovan om dumpning, skada, orsakssamband och 
gemenskapens intresse övervägdes i vilken form och på vilken nivå 
antidumpningsåtgärder skulle behöva vidtas för att den snedvridning av handeln 
som följer av skadevållande dumpning skulle undanröjas och en effektiv konkurrens 
återställas på gemenskapsmarknaden. 
De slutgiltiga åtgärderna bör utformas som värdetullar, vilka anses lämpliga för att 
undanröja den skada som orsakas av den dumpade importen. 
Eftersom skademarginalen var lägre än den dumpningsmarginal som konstaterats 
för en av de samarbetsvilliga polska exporterande tillverkarna, fastställs den 
slutgiltiga antidumpningstullen för det företaget, i enlighet med artikel 9.4 i 
grundförordningen, till samma nivå som skademarginalen. För alla övriga 
exporterande tillverkare är skademarginalerna högre än motsvarande 
dumpningsmarginaler, och åtgärderna baseras därför på dumpningsmarginalerna. 
Detsamma gäller för de tullar som tillämpas på de icke-samarbetsvilliga 
exportörerna. 
H"S 
c) Åtaganden 
89. Såsom anges i skäl 115 och följande i förordningen om provisoriska åtgärder har 
åtaganden gjorts av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Brasilien, 
Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen, och dessa åtaganden har godtagits 
preliminärt av kommissionen. 
Dessa åtaganden, med undantag av dem som gjorts av de brasilianska företagen, 
återspeglar undersökningens slutgiltiga avgöranden genom de minimipriser som 
anges i dem, och de har godtagits slutgiltigt genom kommissionens beslut 4. 
3. Uttag av de preliminära tullarna 
90. Med hänsyn till den allvarliga skada som gemenskapsindustrin vållats anses det 
nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära 
antidumpningstull som infördes enligt förordning (EG) nr 1742/98 tas ut slutgiltigt 
på en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullar som införs. 
Se sidan... i detta nummer av EGT. 
u9 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel! 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av hårda fiberskivor, dvs. 
fiberskivor av trä eller andra vedartade material, framställda genom våt 
tillverkningsprocess, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel, 
med en densitet av mer än 0,8 g/cm3, enligt KN-nummer ex 4411 11 00 och ex 
4411 19 00 (Taric-nummer 4411 11 00*10 och 4411 19 00*10) med ursprung i 
Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. 
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar skall tillämpas på nettopriset fritt 
gemenskapens gräns för de produkter som tillverkas av de nedan angivna 
företagen: 
Land 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Ryssland FOretag 
Fazerles AD 
Alla övriga företag 
Samtliga företag 
Samtliga företag 
Samtliga företag 
Alpex-Karlino S.A. 
Ekoptyta S.A. 
Zaklady Ptyt Piléniowych S.A., 
Przemysl 
Koniecpolskie Zaklady Ptyt 
Piléniowych S.A 
Zaklady Ptyt Pilåniowych S.A w 
Krosnie Odrzanskim 
Alla övriga företag 
Samtliga företag Tulbats (%) 
7,1 
7,2 
6,0 
4,7 
11,4 
22,4 
7,0 
9,1 
11,4 
11,0 
34,8 
30,6 Taric-tillfiggs-
nummer 
8461 
8900 
-
-
-
8479 
8480 
8481 
8494 
8495 
8900 
-
5 o 
Artikel 2 
1. Den slutgiltiga tullen skall trots vad som sägs i artikel 1 inte tillämpas på import 
av hårda fiberskivor som tillverkas, direkt exporteras och faktureras till ett 
importerande företag i gemenskapen av något av de företag som anges i punkt 3, 
under förutsättning att villkoren i punkt 2 är uppfyllda. 
2. När deklarationen för övergång till fri omsättning visas upp skall tullbefrielsen 
gälla endast om en giltig åtagandefaktura utfärdad av något av de företag som 
anges i punkt 3 visas upp för behörig tullmyndighet i medlemsstaten. 
Åtagandefakturan, vars huvuddrag anges i bilagan, skall uppfylla de krav för 
sådana fakturor som anges i det åtagande som godtagits genom kommissionens 
beslut ...A 
3. Import som åtföljs av en åtagandefaktura skall deklareras enligt följande Taric-
tillaggsnummer: 
Se sidan... i detta nummer av EGT. 
vi 
Land I Fdretag ITaric-tillfiggs-
nummer 
Bulgarien FazerlesAD " 8496 
Lessoplast AD 8497 
Estland AS Repo Vabrikud 8498 
Lettland AS "Bolderaja" 8499 
Litauen JSCGrigiskes 8510 
Polen Alpex-Karlino.S.A. 8511 
Czarna Woda Zaklady Pryt 8600 
Pil&niowych 
Ekopryta S.A. 8513 
Zaklady Pryt Pilftiiowych S.A., 8545 
Przemysl . 
Koniecpolskie Zaklady Pryt 8546 
PilSniowych S.A 
Zaklady Pryt Piteniowych S.A w 8547 
Krosnie Odrzanskim 
Artikel 3 
1. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts genom förordning (EG) nr 1742/98 i 
fråga om import med ursprung i de länder som anges i artikel 1 skall tas ut slutgiltigt 
på en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullar som införs. 
2. De belopp för vilka säkerhet rjreliminärt ställts genom förordning (EG) nr 1742/98 i 
fråga om import med ursprung i Brasilien skall frisläppes. 
fl 
Artikel 4 
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
^ -v 
5i 
BILAGA 
Den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2 skall innehålla följande uppgifter: 
1. Produktnummer (enligt den berörda exporterande tillverkarens åtagande). 
2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter: 
• Företagets produktnummer; huruvida det gäller obearbetade eller bearbetade hårda 
fiberskivor; skivornas exakta mått inklusive tjocklek med angivande inom parentes av 
om det är standardmått eller om skivorna har kapats enligt särskilda mått. 
• KN-nummer. 
• Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid 
gemenskapens gräns (enligt förordningen). 
• Kvantitet (i kvadratmeter). 
3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bland annat följande uppgifter: 
• Pris per kvadratmeter1. 
• Betalningsvillkor. 
• Leveransvillkor. 
• Sammanlagda rabatter och avdrag. 
4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan. 
5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt 
följande undertecknade försäkran: 
1 När det gäller den exporterande lettiska tillverkaren AS "Bolderäja" kan, vid försäljning via 
försäljningsagenter som är etablerade i gemenskapen, priset per kvadratmeter anges på en annan, av 
agenten utfärdad, faktura i stället för pä den åtagandefaktura som utfärdats av AS "Bolderäja". I 
sädana fall skall agentens namn också anges på åtagandefakturan. 
"Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska 
gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt 
villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av 
Europeiska kommissionen genom beslut 2. Jag försäkrar att uppgifterna på 
denna faktura är fullständiga och korrekta." 
Se sidan ... i detta nummer av EGT. 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) §05 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 06 01 
Katalognummer : CB-CO-98-813-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg . ~s