ETIROPFJSKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSTON 
Bryssel den 05.12.1997 
KOM(97) 665 slutlig 
KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET 
OM GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET FÖR 
OMSTRUKTURERING AV SYSTEMET FÖR 
JORDBRUKSUNDERSÖKNINGAR I GREKLAND 
HM 
(Artikel 5 i rådets beslut nr 85/360/EEG av den 16 juli 1985) 

1. INLEDNING 
Beslut om planen för omstrukturering av Greklands jordbruksstatistik fattades 1985 
(rådets beslut nr 85/360/EEG av den 16 juli 1985, senast ändrat av rådets beslut nr 
92/582/EEG av den 14 december 1992). Följande mål ställdes upp: 
- En teknisk och administrativ infrastruktur skall byggas upp centralt, i regionerna 
och i länen. Den skall klara allt arbete i samband med jordbruksstatistiken, både 
nu och senare. 
- Grundvalen för provtagning skall förbättras, bland annat genom att register över 
jordbruksföretag upprättas. 
- Datorstöd skall införas på central, regional och subregional nivå för inmatning, 
kontroll och bearbetning av uppgifter. 
- Gemenskapsprogrammet för jordbruksundersökningar och jordbruksstatistik skall 
införas gradvis, för att förse gemenskapen med sådana (statistiska) uppgifter som 
krävs för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
I enlighet med artikel 5 i beslut 85/360/EEG skall kommissionen varje år överlämna 
en rapport till rådet om genomförandet av programmet. I den skall samtliga 
genomförda undersökningar läggas fram, liksom alla åtgärder som de behöriga 
myndigheterna (statistikinstitutet och jordbruksministeriet) vidtagit och beslutat 
under år 1996, och som varit nödvändiga för att uppnå målen för programmet. 
2. FRAMSTEG I GENOMFÖRANDET 
Under 1996, som var det sista året i genomförandet av programmet, har de åtgärder 
avslutats som hade till syfte att förbättra systemet för insamling, bearbetning och 
presentation av uppgifter. 
I år har tonvikten legat på en förbättring av grunderna för urvalet. En 
specialundersökning ("mikroräkning") har genomförts för att uppdatera registret (se 
detaljer i bilaga 1). 
Det allvarligaste problemet under de senaste åren har varit uppdateringen av det 
register som upprättats efter j ordbruksräkningen 1991. 
Den ursprungliga lösningen bestod i att uppdatera den centrala registret för hela 
landet med hjälp av avlägsna brukare, med en linjekoppling, via ett telefonnät. 
Denna lösning bedömdes inte vara tillfredsställande, eftersom man inte kunde 
garantera att upptagningarna var riktiga och eftersom den drabbades av samma 
problem som det allmänna telefonnätet. 
Av dessa anledningar beslöt dataavdelningen 1996 att införa länsvisa register, som 
skulle skötas av personalen vid statistikavdelningarna på länsnivå och som skulle 
ligga till grund för uppdateringen av centralregistret i Aten. 
.i 
ES YE (Grekiska Statistikinstitutets) kan bekräfta att samtliga jordbruksdataprogram 
kan fungera på länsnivå och ge resultat på denna nivå, då den använda metoden så 
medger. Dataprogrammen har utformats enligt klient-serverfilosofin för att 
användas på det lokala kontorets LAN-nätverk, som omfattar två till åtta klienter 
beroende på varje avdelnings kapacitet och behov. Det måste också framhållas att 
alla tillämpningar utarbetats för bearbetning på länsnivå, för att kunna användas 
omedelbart (så snart metoderna medger det) till att tillhandahålla lokal information. 
Med användningen av det nya'systemet har nya behov av utbildning uppstått, på 
grund av det ökade antalet arbetsuppgifter, särskilt för personel vid avdelningarna 
ute i landet, men också på grund av den ändrade rollen och de nya målen för den 
centrala personalen. Speciella program för utbildning och information har därför 
utarbetats för den personal som ansvar för jordbruksstatistiken. Programmen 
omfattar återkommande utbildning och information till den personal som ger stöd 
till de geografiska tillämpningarna vid de centrala och lokala avdelningarna, så att 
de skall kunna specialisera sig på genomförande och bearbetning av 
jordbruksundersökningar med moderna hjälpmedel. 
Storskaliga seminarier organiserades 1996 inför genomförandet av special­
undersökningen för uppdatering av registret. Inspektörerna från samtliga län deltog 
först i seminarier vid två utbildningscentra, Aten och Tessaloniki, och därefter 
anordnade de själva lokala seminarier för att informera de biträdande inspektörerna 
och intervjuarna som deltog i denna undersökning. 
I samband med fullbordandet av programmet för omstrukturering av 
jordbruksstatistik och införandet av det nya systemet för statistiska upplysningar 
organiserades ett seminarium i Aten i slutet av 1996. Titeln var "Jordbruks­
statistik i Grekland och i EU - utveckling och perspektiv" och arrangörer var 
ESYEis general sekretariat, jordbruksministeriet och Eurostat. Samtliga anställda 
som berörs av arbetet med jordbruksstatistiken vid de centrala och lokala 
avdelningarna och vid de båda organen (ESYEis generalsekretariat och 
jordbruksministeriet) deltog, liksom brukare vid olika organ som är aktiva inom 
jordbrukspolitik, universitet, forskningsinstitut osv. Syftet var att informera om det 
nya grekiska systemet för statistiska jordbruksupplysningar och att skapa kontakt 
mellan dem som är inblandade i produktionen av statistiska upplysningar, för att de 
skall förstå sin roll i sammanhanget och få ett tillfälle att yttra sig och komma med 
förslag. Följande stora teman behandlades av talarna från kommissionen, 
medlemsstaterna och Grekland: 
• Den gemensamma jordbrukspolitiken och behovet av statistiska 
upplysningar 
• Jordbruksstatistik inom EU 
• Jordbruksstatistik i Grekland och behovet av en nationell strategi 
• Registret över jordbruksföretag - användning och perspektiv 
Syftet var att deltagarna skulle lära känna de motsvarande systemen i 
medlemsstaterna och de nya behov som uppstått genom den gemensamma 
jordbrukspolitiken, liksom perspektiven för statistiska jordbruksupplysningar. 
3 
Seminariet var dessutom ett tillfälle för olika brukare att få upplysningar om det nya 
systemets resultat och kapacitet och att utbyta åsikter och komma med förslag som 
kommer att ligga till grund för en ständig dialog för en konstant utveckling och 
förbättring av systemet. 
3. SLUTSATSER 
Man kan konstatera att det nya systemet fungerar helt tillfredsställande: det rör sig 
om ett modernt system för statistiska upplysningar som i tid och med viss 
tillförlitlighet kan leverera de statistiska upplysningar som behövs för att täcka 
landets och gemenskapens behov inom jordbruksområdet. Demonstrationen i Lamia 
visar att systemet är flexibelt och att det kan vidareutvecklas för att svara mot 
framtida behov. 
U 
BILAGA 1 
1. REGISTRET OVER JORDBRUKSFÖRETAG 
Underlaget för genomförandet av undersökningarna är registret över jordbruksföretag, som 
utarbetats utifrån jordbruks- och boskapsuppfödningsräkningen 1991 och som innehåller 
cirka 860 000 företag som sysslar med jordbruk, uppfödning eller bådadera, och vars areal 
eller antal djur överstiger ett visst tröskelvärde. 
De grundläggande principerna vid utarbetandet och skötseln av registret utgår från det 
förfarande som utvecklats av Eurostat under de senaste åren, och syftar till att standardisera 
definitioner, innehåll och metoder för hantering av registren, för att höja kvaliteten och öka 
uppgifternas jämförbarhet. 
Registret har utarbetats utifrån följande riktlinjer: 
• En exakt och individualiserad identifiering av jordbruksföretagen 
• Jordbruksföretagens geografiska placering (företagets säte då det rör sig om juridisk 
person eller ägarens bostadsadress för fysiska personer) 
• Upplysningar om vissa kännetecken för varje företag (om kännetecknen föreligger och 
hur pass viktiga de är) 
• Möjlighet att registrera och klassificera företagen utifrån dessa kännetecken 
Då man valt ut variablerna i registret har man tagit hänsyn till dels behoven vid bl a de 
årliga undersökningarna av vissa bestämda variabler för att klassificera företagen före 
urvalet, och dels kraven i samband med uppdateringen av listan över de foretag som ingår i 
den kommande jordbruksräkningen. 
Uppdateringen av registret utförs med hjälp av en mekanism som uppdaterar variablerna 
utifrån upplysningar i interna och externa källor. 
Den viktigaste interna källan är resultaten från de årliga undersökningar som görs vid en 
viss andel av samtliga företag i registret och som gäller förändringar i företagen (dödsfall­
födslar, byte av storleksklass) och de speciella kännetecknen i varje undersökning. 
Bland de externa källorna kan vi nämna myndigheterna, exempelvis jordbruksministeriet 
och finansministeriet. 
Uppdateringen utifrån administrativa källor medförde vissa problem. Sammankopplingen 
mellan olika register var inte tillfredsställande, eftersom det saknas en "nyckel" som hade 
möjliggjort en bijektiv förbindelse vid användningen av registren. 
ESYE:s avsikt är att hålla ett kvalitativt register för att kunna garantera kvaliteten på de 
statistiska upplysningarna. 1996 vidtog ESYE en specialräkning för att uppdatera hela 
registret med avseende på samtliga variabler, och för att samla in "nyckelupplysningar" (ID-
kortsnummer och nummer i skatteregistret) i syfte att koppla samman registret med 
myndigheternas upplysningar. 
2. SPECIALUNDERSÖKNING FÖR ATT UPPDATERA REGISTRET 
Specialundersökningen för att uppdatera registret bestod av en räkning som utfördes under 
perioden augusti till oktober 1996 i samtliga kommuner i landet. Denna undersökning 
byggde på det register över jordbruksföretag som utarbetats utifrån upplysningarna från 
jordbruks- och boskapsuppfödningsundersökningen 1991. Dessa upplysningar inhämtades 
vid samtal med företagets chef i dennes bostad. För att hitta de nya företagen använde man 
register och arkiv vid jordbruksstyrelserna, vid jordbrukskooperativen, vid olika organ osv. 
Denna möjlighet finns tack vare den nyligen antagna lagen 2392/96 om "tillgång för det 
grekiska statistikinstitutets generalsekretariat till myndigheternas källor och register, 
kommittén för den statistiska hemligheten och regler för genomförandet av räkningar och 
statistiska undersökningar osv.". 
Undersökningen genomfördes med stor noggrannhet och uppmärksamhet, för att man skulle 
kunna garantera kvaliteten hos de insamlade uppgifterna och uppnå det eftersträvade 
resultatet för uppdateringen av registret och införandet av en kvalitetsram för utformningen 
av undersökningarna. 
Följande åtgärder har vidtagits för att målen skall uppnås: 
- En pilotundersökning genomfördes 1995. Resultaten från denna undersökning gjorde det 
möjligt att bättre utforma undersökningen 1996 (mikroräkningen). 
- Utformning av frågeformulären. 
- Speciella informationsmöten har ordnats vid de centrala och lokala avdelningarna och 
både muntliga och skriftliga anvisningar har lämnats för hur frågeformulären skall fyllas 
och behandlas. 
- En central arbetsgrupp har bildats vid ESYE, liksom kommunvisa arbetsgrupper i 
kommuner med fler än 1000 invånare och många jordbruksföretag. 
- Ett brett specialprogram har utarbetats för att göra reklam för och informera om 
undersökningen, med hjälp av affischer, informationsbroschyrer och dagliga TV- och 
radiosändningar i rikstäckande medier under hela undersökningsperioden. 
- Specialprogram har utarbetats för bearbetningen och kvalitetskontroller för de uppgifter 
som samlats in genom undersökningar på läns- och riksnivå. 
- Undersökningen har genomförts och bearbetats enligt det decentraliserade systemet för 
genomförande av jordbruksundersökningar. Kvalitetskontrollen av uppgifterna i registret 
i varje län har utförts på nationell nivå efter undersökningen. Slutligen har registret 
uppdaterats med dessa uppgifter. 
£ 
BILAGA 2 
TIDTABELL 
Det var ursprungligen planerat att programmet skulle genomföras på fem år (1986-1990), 
och med en geografisk spridning så att det skulle börja 1986 i regionen Thrakien-
Makedonien och avslutas 1990 på Kreta, På grund av de båda förlängningar som genom 
rådets beslut 90/386/EEG och 92/582/EEG beviljats Grekland har datumet för 
programmets fullbordan flyttats fram till 1996. Den nya tidtabellen ser ut på följande sätt: 
1986-första året: 
1987-andra året: 
1988-tredje året: 
1989-fjärde året: 
1990-femte året: 
1991 -sjätte året: 
1992-sjunde året: 
1993-åttonde året: 
1994-nionde året: 
1995 -tionde året: 
1996-elfte året: Makedonien. 
Makedonien, Thrakien, Tessalien och Epirus. 
Makedonien, Thrakien, Tessalien, Epirus, mellersta Grekland 
och Joniska öarna. 
Makedonien, Thrakien, Tessalien, Epirus, mellersta Grekland, 
Joniska öarna och Peloponnesos. 
Makedonien, Thrakien, Tessalien, Epirus, mellersta Grekland, 
Joniska öarna, Peloponnesos och Kreta. 
Makedonien, Thrakien, Tessalien, Epirus, mellersta Grekland, 
Joniska öarna, Peloponnesos, Kreta och öarna i Egeiska havet 
(norra och södra). 
Försökstillämpning av det nya systemet i hela Grekland. 
En bas för stickprovsundersökningar utarbetas utifrån 
resultaten från den allmänna jordbruksräkningen 1991. 
Utvidgning av fjärranalysen till att täcka hela fastlandet samt 
Kreta. 
Samverkan påbörjas mellan statistikinstitutets och 
jordbruksministeriets tekniska och administrativa infrastruktur 
på central och regional nivå, i samband med statistikinstitutets 
undersökningar. 
Det nya systemet genomförs i hela Grekland. 
Uppföljning och kritisk analys av de resultat som uppnåtts 
under programmets första tillämpningsår. 
I november 1997 skall kommissionen överlämna en rapport till rådet om genomförandet 
av programmet med de resultat som uppnåtts. 
> 
BILAGA 3 
ÖVERSIKT ÖVER UTGIFTERNA FÖR 1996 
Finansministeriet -
ESYEis generalsekretariat Jordbruksministeriet 
Utgiftskategori Belopp som 
betalts 
GRD ECU Åtaganden 1996, 
skall betalas 
1997 
GRD ECU 
I. INFRASTRUKTUR 
1. Utveckling av datorstöd 
i) ESYE:s generalsekretariat 
ii) Jordbruksministeriet 
2. Tekniskt och vetenskapligt understöd 
i) ESYEis generalsekretariat 
ii) Jordbruksministeriet 
3. Diverse utgifter 
i) ESYE.s generalsekretariat 
ii) Jordbruksministeriet 
II. UTGIFTER FÖR STATISTISKA 
UNDERSÖKNINGAR 
i) ESYE:s generalsekretariat 
1. Djurundersökningar 
2. Vinodling 
3. Fruktträd 
4. Spannmål 
5. Specialundersökningar för 
uppdatering av registret 
6. Omstrukturering av 
jordbruksstatistiken 
7. Årlig jordbruksundersökning 
ii) Jordbruksministeriet 
1. Statistiska undersökningar 
2. Fjärranalys 
SUMMA 629 906 908 2 078 983 
430 448 413 
329 719 674 
100 728 739 
25 000 000 
25 000 000 
174 458 495 
91 740 400 
82 178 095 
894 971 235 2 953 817 
757 396 624 
42 100 000 
13 000 000 
27 466 419 
16 000 000 
541 054 502 
8 259 747 
109 524 956 
137 574 611 
72 094 331 
65 480 280 
1524 878143 5 032 800 181 465 160 
181 465 160 
181 465 160 598 918 
73 707 020 243 267 
51 574 391 
51 574 391 
22 132 629 
22 132 629 
255 172 180 842 185 
TOTALSUMMA 1 780 050 323 5 874 986 
1 ECU = 302,988 GRD 
t 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 665 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 01 13 
Katalognummer : CB-CO-97-683-SV-C 
ISBN 92-78-28682-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
9