Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET 1.1. EU:s järnvägspolitik: den senaste utvecklingen I sin vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, som antogs den 28 mars 2011 (nedan kallad vitboken från 2011), beskriver kommissionen sin vision av det gemensamma europeiska järnvägstransportområdet, dvs. en inre järnvägsmarknad där järnvägsföretag i EU kan tillhandahålla tjänster utan onödiga tekniska och administrativa hinder. I sina slutsatser från januari 2012 betonar även Europeiska rådet betydelsen av att frigöra den tillväxtskapande potentialen hos en fullt integrerad inre marknad, bland annat när det gäller nätverksindustrier.[1] I sitt meddelande om insatser för stabilitet, tillväxt och arbetstillfällen, antaget den 30 maj 2012[2], betonar kommissionen å sin sida vikten av att ytterligare förenkla regelverket och minska hindren för inträde på järnvägstransportmarknaderna, och lämnar landsspecifika rekommendationer i detta avseende. Den 6 juni 2012 antog kommissionen meddelandet Bättre styrning av den inre marknaden, där transportsektorns betydelse också lyfts fram.[3] EU:s järnvägsmarknad har förändrats enormt under det senaste årtiondet. Förändringarna har införts gradvis genom de tre ”järnvägspaketen” (samt vissa åtföljande rättsakter), med syftet att öppna de nationella marknaderna och se till att järnvägarna blir mer konkurrenskraftiga och driftskompatibla på EU-nivå, samtidigt som en hög säkerhetsnivå upprätthålls. Trots att EU-lagstiftningen och andra åtgärder (EU:s regelverk) om inrättandet av en inre marknad för järnvägstransporttjänster har förändrats avsevärt har järnvägarnas andel av transporten inom EU förblivit blygsam. Kommissionen har därför lagt fram ett fjärde järnvägspaket med målsättningen att öka järnvägstransporttjänsternas kvalitet och effektivitet genom att undanröja de kvarstående hindren på järnvägsmarknaden. Denna förordning ingår i det fjärde järnvägspaketet och inriktas på att undanröja kvarstående administrativa och tekniska hinder, särskilt genom att införa ett gemensamt synsätt på reglerna för säkerhet och driftskompatibilitet. Syftet är att öka stordriftsfördelarna för de järnvägsföretag som är verksamma i EU, sänka de administrativa kostnaderna och påskynda de administrativa förfarandena samt undvika dold diskriminering. Detta ska uppnås genom en europeisk järnvägsbyrå. Den nya förordningen kommer att ersätta den ursprungliga förordningen om inrättandet av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen), så att byrån blir en verklig myndighet på området för säkerhet och driftskompatibilitet. 1.2. Varför ersätts den nuvarande ändrade förordning (EG) nr 881/2004 av en ny rättsakt? Sedan den ursprungliga förordningen utarbetades 2004 har järnvägarna i EU och Europeiska järnvägsbyrån utvecklats i flera olika aspekter. Man har lärt sig alltmer om hur EU:s inre järnvägsmarknad fungerar, även när det gäller driftskompatibilitet och säkerhetsaspekter. Ny lagstiftning har antagits, vilket ledde till att järnvägsbyråförordningen ändrades (2008) och till att byråns befintliga arbetsuppgifter utvecklades, dock utan att förordningen ändrades (t.ex. beslut 2011/155/EU). I den konsekvensbedömning som åtföljer detta förslag beskrivs en rad åtgärder som ger byrån nya befogenheter och rationaliserar nuvarande förfaranden. Dessutom måste en rad ändringar göras för att förbättra byråns funktionssätt enligt resultaten av utvärderingen av den ursprungliga järnvägsbyråförordningen och av byråns arbete (2009–2010) samt rekommendationerna i det gemensamma uttalandet från kommissionen, Europaparlamentet och rådet om decentraliserade organ och ståndpunkten från järnvägsbyråns styrelse om byråns framtid (2012). Detta rör särskilt förbättringar av byråns inre organisation, styrning och beslutsprocesser samt byråns förbindelser med intressenter. Genom en ny förordning kommer även rättsaktens struktur att klargöras (t.ex. genom att artiklar stryks eller omnumreras), och den kommer också att bli mer logisk (t.ex. genom att artiklar flyttas till mer relevanta kapitel, nya kapitel skapas och inaktuella kapitel tas bort). Avslutningsvis ändras även järnvägssäkerhets- och järnvägsdriftskompatibilitetsdirektiven genom detta lagstiftningspaket. Dessa direktiv är nära kopplade till Europeiska järnvägsbyråns verksamhet, och det måste framgå i denna förordning. På grundval av ovanstående, och med hänsyn till rättstjänstens yttrande, kommer kommissionen att föreslå en ny järnvägsbyråförordning som ersätter den ursprungliga förordning (EG) nr 881/2004. Det ska göras ett antal ändringar av förordning (EG) nr 881/2004, vilka kan grupperas i följande tre kategorier: · Nya bestämmelser: Byrån ges nya arbetsuppgifter (utfärdande av godkännanden för utsläppande av fordon på marknaden, godkännanden av ibruktagande avseende delsystem för trafikstyrning och signalering samt säkerhetsintyg), förstärkt kontroll över de nationella myndigheterna, utökade befogenheter i förhållande till nationella regler, nya medel till byråns budget (avgifter och taxor) och överklagandenämnden. Vissa nya bestämmelser – särskilt i delen om intern organisation – är en följd av den gemensamma ansatsen för EU:s decentraliserade organ. · Förtydliganden/förenklingar av befintliga bestämmelser: Detta gäller särskilt byråns arbetsmetoder, det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS), järnvägspersonal, register samt andra uppgifter. · Uppdateringar till följd av förändringar av den rättsliga och politiska ramen. Bestämmelser om byråns interna organisationsstruktur och drift samt hänvisningar till kommittéförfarandet och delegerade akter. · Redaktionella ändringar av den ursprungliga förordningen. 1.3. Kopplingar mellan denna förordning och direktiven om driftskompatibilitet och säkerhet Direktiv 2008/57/EG (järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet) och direktiv 2004/49/EG (järnvägssäkerhetsdirektivet) är nära kopplade till den ursprungliga förordningen (EG) nr 881/2004. I det fjärde järnvägspaketet föreslås en omarbetning av dessa direktiv. Likväl kommer kopplingarna till föreliggande förordning att kvarstå. Detta beror framför allt på att byrån verkar på områdena driftskompatibilitet och säkerhet, där den rättsliga grunden tillhandahålls av dessa direktiv. I föreliggande förordning avser kopplingarna framför allt följande områden: – Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er, järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet), gemensamma säkerhetsmål (järnvägssäkerhetsdirektivet) och gemensamma säkerhetsmetoder (järnvägssäkerhetsdirektivet). Byrån har ansvaret för att utarbeta rekommendationer på dessa områden, vilka sedan ska antas av kommissionen, och för att avge yttranden till kommissionen om underlåtenhet att tillämpa TSD:er. – Säkerhetsintyg. Byrån har ansvaret för att utfärda dessa, medan det fullständiga förfarandet för deras tillämpning anges i järnvägssäkerhetsdirektivet. – Register. Byrån har ansvaret för att utfärda rekommendationer till kommissionen om specifikationer för register (som det hänvisas till i järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet) och översynen av dessa samt för att se till att allmänheten har tillgång till dem. – Godkännanden för utsläppande på marknaden av järnvägsfordon och fordonstyper, och godkännanden att ta i bruk avseende delsystem för trafikstyrning och signalering. Byrån har ansvaret för att utfärda dessa, medan det fullständiga förfarandet för deras tillämpning anges i järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet. – Telematikapplikationer och det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS). Detta är specifika områden som regleras av relevanta TSD:er antagna enligt järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet, där byrån har en viktig roll att spela som systemansvarig myndighet. – Anmälda organ för bedömning av överensstämmelse. Byrån har ansvaret för att stödja och övervaka deras verksamhet. Inrättandet och tilldelningen av uppgifter sker dock genom järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet. – Nationella säkerhetsmyndigheter. Byrån har ansvaret för att stödja och övervaka deras verksamhet. Inrättandet och tilldelningen av uppgifter sker dock genom järnvägssäkerhetsdirektivet. – Nationella bestämmelser på järnvägsområdet. Byrån har ansvaret för att utreda hur dessa kan minskas, medan förfarandet för att anmäla dem anges i järnvägssäkerhetsdirektivet och järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Kommissionen har fortlöpande diskuterat utvecklingen av det gemensamma europeiska järnvägsområdet med branschföreträdare. Under åren 2010–2011 genomförde kommissionen en efterhandsbedömning av förordning (EG) nr 881/2004 och Europeiska järnvägsbyråns funktionssätt.[4] Denna bedömning, och EU-organens allmänna utvärdering som gjordes 2009, visade på järnvägsbyråns mervärde och innehöll mer allmänt information om intressenternas positiva inställning till byrån samt till byråns resultat. Resultaten av bedömningen har varit ett viktigt tillskott till det förberedande arbetet för konsekvensanalysen i samband med översynen av förordningen. Kommissionen genomförde en grundlig konsekvensbedömning som underlag för lagstiftningsförslagen för att förbättra det gemensamma europeiska arbetet på säkerhets- och driftkompatibilitetsområdet. En ledningsgrupp för konsekvensbedömningen inrättades i juni 2011. Generaldirektoratet för rörlighet och transport (GD MOVE) bjöd in samtliga andra generaldirektorat att delta. En extern konsult utarbetade en konsekvensanalys och genomförde ett riktat samråd med intressenterna. Det riktade samrådet inleddes den 18 november 2011 med en internetundersökning som avslutades den 30 december 2011. Därefter följde intervjuer med de viktigaste intressenterna och ett seminarium för intressenter i slutet av februari 2012. Sedan dess har generaldirektoratet för transport och rörlighet anordnat bilaterala möten med sektorn för att bedöma deras synpunkter på vad som bör göras på området säkerhet och driftskompatibilitet. Med tanke på initiativets tekniska karaktär genomfördes inget offentligt samråd. Kommissionen såg emellertid till att alla berörda parter hördes i god tid, och diskussionerna omfattade alla viktiga delar av initiativet. Konsekvensanalysnämnden Konsekvensanalysnämnden sammanträdde den 5 september 2012 och utfärdade därefter ett positivt yttrande. Följande viktiga rekommendationer från nämnden infogades i konsekvensanalysrapporten: – Mer statistik och information om samrådet med intressenterna lades till. – Förväntade synergier med andra delar av det fjärde järnvägspaketet lades till, och indirekta följder klargjordes. – De centrala åtgärderna, som är gemensamma för alternativen 2–5, beskrevs mer detaljerat och skillnaderna mellan respektive åtgärd klargjordes. – De metoder som använts i konsekvensanalysen klargjordes och förklarades på ett bättre sätt, logiken förtydligades genom förbättrad korshänvisning. – De administrativa kostnaderna för de ekonomiska aktörerna (järnvägsoperatörer) och kostnaderna för de offentliga förvaltningarna (nationella myndigheter, Europeiska järnvägsbyrån och kommissionen) särskildes på ett tydligare sätt. Identifierade alternativ: På grundval av en analys av de enskilda åtgärderna har kommissionen identifierat fem politikalternativ (alternativen 2–6) förutom grundscenariot. På grund av sin utformning rör alternativen 2–5 huvudsakligen samspelet mellan Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) och de nationella myndigheterna. De är följaktligen utformade för att uppfylla de tre operativa målen. Alternativ 6 utgörs av en uppsättning övergripande åtgärder, varav de flesta är oberoende i förhållande till samspelet mellan byrån och de nationella myndigheterna, vilket innebär att de kan tillämpas parallellt med alternativen 2–5. Syftet är att dessa åtgärder ska bidra till att förstärka slutresultatet. Alternativ 1: Grundscenario (inga åtgärder) – fortsätta på den väg som för närvarande stakats ut för sektorn. Alternativ 2: Ökad samordningsroll för byrån för att garantera en konsekvent strategi för certifiering av järnvägsföretag samt fordonsgodkännanden. Alternativ 3: Byrån ska fungera som en enda kontaktpunkt: de nationella säkerhetsmyndigheterna fattar de slutliga besluten om certifiering och godkännanden av järnvägsfordon, medan byrån utför ingångs- och utgångskontroller av ansökningar och av besluten. Alternativ 4: Europeiska järnvägsbyrån och de nationella myndigheterna har delade befogenheter. De slutliga besluten om certifiering och godkännanden fattas av byrån. Alternativ 5: Europeiska järnvägsbyrån tar över de nationella säkerhetsmyndigheternas arbetsuppgifter när det gäller certifiering av järnvägsföretag och fordonsgodkännanden. Alternativ 6: Övergripande åtgärder som omfattar andra lagstiftnings- och icke‑lagstiftningsåtgärder (förutom delat ansvar mellan de nationella myndigheterna och Europeiska järnvägsbyrån), som kan genomföras för att förbättra sektorns konkurrenskraft, exempelvis genom att stärka byråns roll i spridning av järnvägsrelaterad information och utbildning eller övergå från nationella tekniska bestämmelser och säkerhetsbestämmelser till ett system med EU-bestämmelser (genom att järnvägsbyrån och de nationella säkerhetsmyndigheterna kartlägger onödiga regler och de nationella myndigheterna därefter uppmanas att avskaffa dessa regler, samtidigt som möjligheterna att införa nya regler begränsas). Effekter av alternativen: Miljökonsekvenserna av samtliga alternativ bedömdes vara positiva, om än låga. De sociala konsekvenserna av samtliga alternativ bedömdes vara låga/marginella. I tabellen nedan visas ekonomiska fördelar (effektivitet) och antalet uppnådda mål (ändamålsenlighet) för olika kombinationer av alternativen: Alternativ || Effektivitet (sammanlagd nettofördel, miljoner euro) || Ändamålsenlighet (antal uppfyllda operativa mål) Alternativ 2 + 6: Förstärkt samordningsroll för byrån + övergripande åtgärder || 411 || 1 Alternativ 3 + 6: Järnvägsbyrån fungerar som en enda kontaktpunkt + övergripande åtgärder || 461 || 2 Alternativ 4 + 6: Delade befogenheter för järnvägsbyrån och de nationella säkerhetsmyndigheterna + övergripande åtgärder || 497 || 3 Alternativ 5 + 6: Järnvägsbyrån tar över de nationella myndigheternas arbetsuppgifter när det gäller godkännande och certifiering + övergripande åtgärder || 476 || 3 Av analysen drogs slutsatsen att alternativ 4 (kombinerat med alternativ 6) var det alternativ som är att föredra eftersom det ger den bästa avvägningen mellan resultaten när det gäller – industrin, i form av minskade kostnader och kortare handläggningstider för säkerhetsintyg och godkännanden av fordon och andra delsystem, – alternativets kostnader för EU:s budget, – alternativets kostnader för de nationella myndigheterna, – förenlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, – lösa identifierade problem, och – uppfylla målen. Mer information om konsekvensanalysen och resultaten av samrådet med intressenterna lämnas i kommissionens arbetsdokument som åtföljer lagstiftningsförslagen om att undanröja de kvarstående administrativa och tekniska hindren på driftskompatibilitets- och säkerhetsområdet inom EU:s järnvägsmarknad. Arbetsdokumentet kommer att offentliggöras på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat efter antagandet av denna rättsakt. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER I detta avsnitt kommenteras och förklaras de viktigaste bestämmelserna i den nya järnvägsbyråförordningen, vid behov i förhållande till ändringarna av den ursprungliga texten i förordning (EG) nr 881/2004. KAPITEL 1 – PRINCIPER: Artikel 1: Syftena har setts över så att de överensstämmer med byråns nya uppgifter och flyttas till skälen. Av tydlighetsskäl infogas i stället avsnittet ”Syfte och tillämpningsområde”. Artikel 2: Juridisk ställning flyttas hit, eftersom det är lämpligare (tidigare den ursprungliga artikel 22). Artikel 3: Artikeln ändras för att anpassas till byråns nya typer av akter. KAPITEL 2 – ARBETSMETODER: Detta kapitel är nytt, och läggs till för att täcka punkter som tidigare behandlades i andra kapitel, men som i själva verket handlar om byråns metoder för att uppfylla sina syften. Artikel 4: Artikeln om arbetsgrupper har formulerats om för att öka den rättsliga klarheten. Särskilt hänvisningen till den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar (AEIF) är nu inaktuell och kan strykas. Den ursprungliga artikel 24.4 flyttades hit i stället för artikeln om Europeiska järnvägsbyråns personal. Styrelsen ska anta arbetsordningen. Artikel 7: Konsekvensbedömning. Enligt den ursprungliga texten begränsades kostnads–nyttoanalyserna endast till säkerhetsfrågor (artikel 6.4). Denna uppgift bör inte ingå i någon av byråns speciella verksamheter. Det är följaktligen nödvändigt att flytta dessa stycken till ett allmänt avsnitt, göra dem allmänt tillgängliga och formulera tydliga uppgifter. Detta överensstämmer med ståndpunkten från reflektionsgruppen om byråns framtid och med principerna om aktivitetsbaserad budgetering och förvaltning. Artikel 8: Utredningar. Tidigare artikel 20 – den har flyttats eftersom utredningar är ett sätt att uppnå syftena och inte utgör arbetsuppgifter i sig. Artikel 9: Utlåtanden. Tidigare artikel 10 om tekniska utlåtanden. Ordet ”teknisk” stryks enligt direktiven, punkt 2a.b utgår eftersom den är föråldrad, punkt 3 (ursprungligen punkt 2b) ändras för att utöka dess tillämpningsområde (som tidigare endast begränsades till tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er), utan en tydlig motivering). Artikel 10: Besök i medlemsstaterna. Tidigare artikel 33 – har flyttats till detta avsnitt eftersom besöken är ett sätt att uppnå järnvägsbyråns syften. KAPITEL 3 – UPPGIFTER AVSEENDE JÄRNVÄGSSÄKERHET: Artikel 11: Tekniskt stöd – säkerhet. Smärre ändringar i syfte att tydliggöra byråns uppgifter. Artikel 12: Säkerhetsintyg. Ny roll för byrån (utfärdande av säkerhetsintyg) enligt förslag i konsekvensanalysrapporten och enligt det ändrade järnvägssäkerhetsdirektivet. Artikel 13: Underhåll av fordon. Ny artikel – text som har blivit över från det ursprungliga kapitel 3a har förenklats och flyttats till avsnittet om säkerhet, eftersom det är det mest relevanta. Artikel 14: Transport av farligt gods på järnväg. Ny artikel, som syftar till att formalisera byråns faktiska verksamhet på området för transport av farligt gods. KAPITEL 4 – UPPGIFTER AVSEENDE DRIFTSKOMPATIBILITET: Artikel 15: Tekniskt stöd – driftskompatibilitet. Denna artikel ändras något så att den anpassas till ändringar i järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet (leden b och c) och för att klargöra byråns befintliga arbetsuppgifter. Artikel 16: Godkännanden av fordon. Ny artikel – handlar om byråns nya funktion i utfärdandet av godkännanden att ta i bruk järnvägsfordon för marknadsföring enligt förslaget i konsekvensbedömningen och i överensstämmelse med det ändrade järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet. Artikel 17: Godkännanden av fordonstyper. Ny artikel, som handlar om byråns nya roll när det gäller utfärdande av godkännanden för utsläppande på marknaden av fordonstyper, i linje med det ändrade driftskompatibilitetsdirektivet. Artikel 18: Godkännande att ta i bruk avseende delsystem för trafikstyrning och signalering. Ny artikel, som handlar om byråns nya roll när det gäller godkännanden av utrustning för markbaserad trafikstyrning och signalering, vilket är kopplat till byråns funktion som systemansvarig myndighet och följderna av dess nya uppgift att utfärda godkännanden att ta i bruk järnvägsfordon för marknadsföring för ERTMS (för att se till att de godkännanden för marknadsföring som utfärdas för järnvägsfordon med ERTMS-utrustning ombord är förenliga med systemen för markbaserad trafikstyrning). Artikel 19: Telematikapplikationer. Ny artikel för att formalisera den roll som byrån redan har, enligt TSD TAP/TAF, och i linje med konsekvensanalysrapporten. Artikel 20: Stöd till anmälda organ för bedömning av överensstämmelse. Ändrad – bestämmelser om kommissionens övervakning av anmälda organ har flyttats till det nya avsnittet om övervakning. Återstoden av texten handlar om stöd för anmälda organ. (Kommissionen tilldelade byrån uppgifter avseende NB Rail (samordningsgruppen med anmälda organ) från och med den 20 april 2011, och denna verksamhet pågår redan. Detta måste framgå ordentligt av lagstiftningen.) KAPITEL 5 – UPPGIFTER AVSEENDE NATIONELLA BESTÄMMELSER (placeras nu efter kapitlet om driftskompatibilitet): Artiklarna 21, 22 och 23: Nationella bestämmelser. Nya artiklar som omfattar de ursprungliga artiklarna 9a och 9b, som har ändrats för att anpassa förfarandena till järnvägsdriftskompabilitets- och järnvägssäkerhetsdirektiven och beakta byråns utökade befogenheter i förhållande till nationella bestämmelser till följd av konsekvensanalysrapporten och förslaget till rapport från arbetsgruppen för nationella säkerhetsbestämmelser. Förvaltningen av it-databasen överlåts tydligt till byrån i syfte att klargöra det tidigare delade ansvaret (byrån och kommissionen) och för att lösa de rådande tekniska problemen samt problemen med samordning och ansvarsförhållanden. KAPITEL 6 – UPPGIFTER AVSEENDE ERTMS: ERTMS bör behandlas i ett nytt separat kapitel. Artiklarna 24–28: Uppgifter avseende ERTMS. Dessa artiklar omfattar den ursprungliga artikel 21a, som ändrades för att klargöra byråns och andra aktörers respektive ansvarsområden i förhållande till ERTMS, förbättra spridningen av ERTMS och klargöra byråns nuvarande verksamhet på detta område. Artikel 13e ändras enligt kommissionens preliminära utvärdering av fyra års teknisk uppföljning. KAPITEL 7 – UPPGIFTER AVSEENDE ÖVERVAKNING AV DET GEMENSAMMA EUROPEISKA JÄRNVÄGSOMRÅDET: Nytt kapitel – flera olika övervakningsuppgifter samlas nu i ett enda kapitel i syfte att göra bestämmelserna synligare och tydligare. Artikel 29: Övervakning av nationella säkerhetsmyndigheter. Ny artikel – ny uppgift för byrån: Tillsyn av de nationella säkerhetsmyndigheterna enligt förslaget i konsekvensanalysrapporten (och i utvärderingen av järnvägsbyråförordningen). Artikel 30: Övervakning av anmälda organ. Ny artikel – ny uppgift för byrån: Kontroll över anmälda organ enligt förslaget i konsekvensbedömningen. Artikel 31: Övervakning av utveckling inom driftskompatibilitet och säkerhet. Grundas delvis på den ursprungliga artikel 9 (punkterna 1 och 2 är nya, byråns säkerhetsövervakningsuppgifter tydliggörs). Den ursprungliga artikel 14 ändras (punkterna 3 och 4 är nya så att två separata rapporter om driftskompatibilitet och säkerhet slås ihop till en). Punkt 5 grundas på artikel 21b (2a) enligt konsekvensanalysrapporten och utvärderingen av järnvägsbyråförordningen. KAPITEL 8 – ANDRA UPPGIFTER (nytt kapitel som kombinerar tidigare kapitel om register, järnvägspersonal och andra uppgifter): Artikel 32: Järnvägspersonal. Kombinerar de ursprungliga artiklarna 16b, 16c och 17 för att förenkla. Vissa uppgifter är föråldrade, medan andra beskrivs i direktiv 2007/59/EG. Syftet med ändringarna är följaktligen att undvika rättslig oklarhet och upprepningar. Artikel 33: Register. I denna artikel kombineras de ursprungliga artiklarna 18 och 19. Uppdateras och anpassas till lagstiftningen. Artikel 34: Nätverk av nationella säkerhetsmyndigheter, utredningsorgan och representativa organ. Tidigare delvis i den ursprungliga artikel 6.5 och artikel 9. En punkt om nätverket av representativa organ har lagts till (punkt 2) i syfte att förbättra och strukturera samordningen av intressenterna inom ramen för byråns verksamhet. Punkt 3 har lagts till för att förbättra och strukturera samråden för alla intressenter och i slutändan få resultat av högre kvalitet från byrån (i linje med utvärderingen av järnvägsbyråförordningen och ståndpunkten om byråns framtid). Artikel 35: Kommunikation och spridning. Ny artikel, som delvis formaliserar byråns nuvarande verksamhet och som härrör från konsekvensanalysrapporten, utvärderingen av järnvägsbyråförordningen och ståndpunkten om byråns framtid. Artikel 36: Forskning och innovationsfrämjande. Ursprunglig artikel där forskning läggs till i syfte att formalisera de uppgifter som byrån i stor utsträckning redan utför. Detta är i linje med ståndpunkten från järnvägsbyråns styrelse om byråns framtid. Artikel 37: Stöd till kommissionen. Ändras något. Artikel 38: Stöd till bedömning av järnvägsprojekt. Ursprungligen artikel 15. Räckvidden har utvidgats för att täcka säkerhet. Artikel 39: Stöd till medlemsstater och intressenter. Ny artikel enligt konsekvensanalysrapporten (åtgärd från alternativ 6) samt resultaten från utvärderingen av järnvägsbyråförordningen. Artikel 40: Internationella förbindelser. Ny artikel för att formalisera de uppgifter som byrån i stor utsträckning redan utför. Detta är i linje med ståndpunkten från järnvägsbyråns styrelse om byråns framtid. Artikel 41: Reservdelar. Ny artikel – ny uppgift i linje med konsekvensanalysrapporten. KAPITEL 9 – BYRÅNS ORGANISATION: I huvudsak utarbetat enligt det gemensamma uttalandet från kommissionen, Europaparlamentet och rådet om decentraliserade organ och den gemensamma ansatsen (2012), särskilt avseende styrelsens utvidgade befogenheter, inrättande av en direktion, fleråriga arbetsprogram samt andra standardbestämmelser om personal och budgetfrågor. Andra viktiga förändringar: Artikel 48: Årliga och fleråriga arbetsprogram. En ny separat artikel om arbetsprogrammen bedömdes vara lämplig för tydlighetens skull enligt det gemensamma uttalandet och rekommendationerna från Europeiska revisionsrätten och Europaparlamentet samt ståndpunkten från järnvägsbyråns styrelse om byråns framtid (flerårig budgetram, verksamhetsbaserad budgetering och aktivitetsbaserad förvaltning, förbindelser med intressenter). Artiklarna 51–57: Överklagandenämnd. Ny artikel – en överklagandenämnd är nödvändig eftersom byråns befogenheter utökas (utfärdande av godkännanden av järnvägsfordon för utsläppande på marknaden samt säkerhetsintyg). I konsekvensanalysen föreslås att en oberoende överklagandenämnd ska inrättas utanför byrån, men den lösning som redan finns för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) är lämpligare, grundad på relevanta bestämmelser i Easaförordningen. KAPITEL 10 – FINANSIELLA BESTÄMMELSER: Artikel 58.2: Nytt led c – nya inkomstkällor för byrån läggs till (externa avgifter och taxor för utfärdande av godkännanden av järnvägsfordon och säkerhetsintyg (nya uppgifter)). Nytt led e i syfte att bringa artikeln i överensstämmelse med Easaförordningen. KAPITEL 11 – PERSONAL: Nytt kapitel, som i huvudsak följer standardbestämmelserna enligt den gemensamma ansatsen för decentraliserade organ (artiklarna 62 och 63). Artikel 61: Personal – Allmänna bestämmelser. Ursprungligen artikel 24, som ändras enligt det gemensamma uttalandet om decentraliserade organ, utvärderingen av järnvägsbyråförordningen och ståndpunkten från järnvägsbyråns styrelse om byråns framtid. Tidigare begränsningar av längsta varaktighet för anställningsavtal tas bort. KAPITEL 12 – ALLMÄNNA BESTÄMMELSER: Artiklarna 64, 66–68, 70–72: Flyttas från andra delar av den ursprungliga förordningen och ändras vid behov enligt det gemensamma uttalandet om decentraliserade organ. Artikel 65: Avtal om säte och villkor för verksamheten. Ny artikel, enligt det gemensamma uttalandet om decentraliserade organ (2012). Artikel 69: Samarbete med nationella myndigheter och organ. Ny artikel som en följd av byråns nya befogenheter att utfärda intyg och godkännanden. Samarbete med nationella organ och myndigheter bedöms i vissa fall vara nödvändigt på grund av deras sakkunskap. Möjlighet att lägga ut en del av byråns uppgifter på (under)leverantörer. KAPITEL 13 – SLUTBESTÄMMELSER: nytt kapitel Artiklarna 73 och 74: Delegerade akter. Nya artiklar till följd av järnvägsbyråns nya befogenheter (utfärdande av godkännanden för utsläppande av fordon på marknaden, egna medel) och behovet av åtgärder inom ramen för dess delegerade befogenheter. Detta liknar utformningen av Easa. Artikel 75: Kommittéförfarande. Ny artikel, för att inte hänvisa till andra akter (direktivet om driftskompatibilitet). Artikel 76: Utvärdering och översyn. Den ursprungliga artikeln ändras enligt det gemensamma uttalandet om decentraliserade organ. ARTIKLAR I FÖRORDNING (EG) NR 881/2004 SOM INTE ÄNDRAS: 5, 6, 58, 59, 60. 4. BUDGETKONSEKVENSER Denna nya förordning utgör den rättsliga grunden för budget- och personalåtaganden för Europeiska järnvägsbyrån. Detaljerade beräkningar lämnas i bilagan, i finansieringsöversikten för rättsakten. Det är viktigt att påpeka att följande frågor när det gäller tillsättning av personal för byrån ingår i denna akt: 1. Resursberäkningar från två tidigare finansieringsöversikter för rättsakter som bifogats den ursprungliga förordning (EG) nr 881/2004 och ändringsförordningen från 2008 (förordning (EU) nr 1335/2008), enligt vilka byrån tilldelades 104 tillfälligt anställda. 2. Budgetförfaranden för perioden 2005–2013, genom vilka budgetmyndigheten beviljade byrån 39 extra tjänster för att täcka ytterligare uppgifter som inte anges i den ursprungliga förordningen, vilket leder till sammanlagt 143 tjänster för tillfälligt anställda 2013. 3. Resurskonsekvenserna av byråns nya uppgifter och utökade befogenheter enligt denna nya förordning beräknas uppgå till 43 personer. När det gäller punkt 2 ska det påpekas att antalet tjänster har ökat gradvis sedan byrån inrättades 2005. Dessa förändringar har kontrollerats årligen och har antagits av budgetmyndigheten varje år enligt det antal tjänster som föreslagits av kommissionen. Huvudskälet till skillnaden mellan punkterna 1 och 2 är att antalet funktioner och verksamheter, exempelvis rättsliga frågor, dataskyddstjänsteman, styrelsens sekretariat, upphandling, lokalförvaltning och tjänsten som förvaltningschef inte fanns med i den ursprungliga förordningen, eller åtminstone inte planerades utföras av särskild personal. För några verksamhetsområden, bland annat personal-, it- och ekonomiavdelningarna, var resursbehoven avsevärt underskattade. När det gäller den ekonomiska utvärderingen härrör denna verksamhet från att byrån inrättades för att bidra till ett integrerat och konkurrenskraftigt järnvägsområde. Denna uppgift har varit en integrerad del i byråns verksamhet ända sedan starten – även om ingen särskild personal avsattes för detta i finansieringsöversikten. Behovet av denna verksamhet är obestridligt, och har dessutom ökat nyligen till följd av den aktivitetsbaserade budgeteringsmetoden. Detta framgår genom att en ny artikel föreslås i den nya järnvägsbyråförordningen. Förutom utvecklingen på detta område har kommissionen genom flera rättsakter gett byrån ytterligare uppgifter, vilket får resurskonsekvenser. Detta har dock inte avspeglats ordentligt i finansieringsöversikten. I kommissionens beslut 2011/155/EU om offentliggörande och förvaltning av det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen, ges järnvägsbyrån till exempel ytterligare uppgifter, nämligen att öka insynen i och förenkla de förfaranden som tillämpas för godkännande av järnvägsfordon och delsystem. Byråns uppgift i detta sammanhang är närmare bestämt att dokumentera godkännandeförfarandena i medlemsstaterna och nationella bestämmelser om godkännande av järnvägsfordon, kontrollera att uppgifterna är konsekventa, stödja de nationella säkerhetsmyndigheterna samt administrera och underhålla data. När det gäller punkt 3 härrör budget- och personalkonsekvenserna av de nya och utökade uppgifterna främst från beräkningarna i konsekvensanalysen, genomförandet av rekommendationerna i det gemensamma uttalandet från kommissionen, Europaparlamentet och rådet om decentraliserade organ, rekommendationer från revisionsrätten och den interna revisionstjänsten och utvärderingen av järnvägsbyråförordningen. Alla ändringar av lagstiftningen förklaras i detalj i del 3 i detta memorandum. Det beräknas att totalt 70 personer behövs för att sköta dessa nya och utökade uppgifter. I detta ingår nyanställning av ytterligare 43 personer jämfört med byråns nuvarande personalstyrka. Dessa 43 nya personer kommer att sköta utfärdandet av godkännanden och intyg, och personalkostnaderna för dessa personer kommer att täckas av externa avgifter och taxor. Behovet av de ytterligare 27 personer som krävs kommer däremot att täckas genom intern omplacering av byråns nuvarande personal. EU-budgeten kommer därför inte att påverkas (med undantag för åren 2015 och 2016, när det ännu inte kommer att finnas tillgång till externa avgifter och taxor). Den planerade nyanställningen av ytterligare 43 personer omfattar följande kategorier: · Tekniska experter (41 personer). Dessa ska sköta utfärdandet av godkännanden av utsläppande på marknaden av järnvägsfordon och fordonstyper (30), godkännanden för ibruktagande avseende delsystem för trafikstyrning och signalering (6) samt säkerhetsintyg (5). · Tillhörande administrativ personal (2), däribland en revisor för att sköta förvaltningen av ett planerat system med externa avgifter och taxor, inbegripet samarbete med nationella myndigheter. De externa avgifterna och taxorna ska även täcka tillhörande omkostnader, framför allt för · översättning av byråns beslut till nationella språk, · de it-system som behövs för bokföringsändamål (externa avgifter och taxor). De resterande 27 personerna, som ska tillsättas genom intern omplacering av byråns befintliga personal, ska ansvara för · övervakning av nationella säkerhetsmyndigheter och anmälda organ, och genomförandet av nationell lagstiftning på säkerhets- och driftskompatibilitetsområdet, · minskning av antalet nationella bestämmelser, · rådgivning och stöd till medlemsstater och intressenter, spridning av järnvägsrelaterad information och utbildning samt samordning av standardiserbara reservdelar. Byrån beräknas belasta EU:s budget med sammanlagt 157,113 miljoner euro under perioden 2015–2020. Kostnaderna för EU-budgeten för de nya uppgifterna uppgår till 0,4113 miljoner euro eftersom de från och med 2017 kommer att täckas av avgifter från industrin. Ändringarna kommer också att påverka kommissionens resurser (inom generaldirektoratet för transport och rörlighet). I detta avseende innehåller förordningen följande punkter: 1. Resursberäkningar från två tidigare finansieringsöversikter för rättsakter som bifogats den ursprungliga förordning (EG) nr 881/2004 och ändringsförordningen från 2008 (förordning (EU) nr 1335/2008), enligt vilka byrån tilldelades två tjänstemän/tillfälligt anställda. 2. Ändringar för perioden 2005–2013, med tre extra anställda hos kommissionen som arbetar med frågor som rör järnvägsbyrån, i syfte att täcka ytterligare uppgifter som inte anges i den ursprungliga förordningen. Kommissionens sammanlagda personalbehov för detta initiativ kommer att uppgå till fem personer, utan att nyanställda begärs. 2013/0014 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[5], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[6], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) För att ett europeiskt järnvägsområde utan gränser gradvis ska kunna bildas måste unionen fastställa tekniska föreskrifter för järnvägarna. Det gäller tekniska frågor och säkerhetsfrågor, eftersom dessa områden alltid är knutna till varandra och båda kräver större harmonisering på unionsnivå. Under de senaste två årtiondena har relevant järnvägslagstiftning antagits, särskilt tre järnvägspaket, varav Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen är de mest relevanta. (2) För att de två målen om säkerhet och driftskompatibilitet ska kunna uppfyllas på en och samma gång krävs ett omfattande sakkunnigarbete, som måste ledas av ett särskilt organ. Det är skälet till varför – som en del av det andra järnvägspaketet 2004 inom ramen för unionens befintliga institutioner och med bibehållande av maktbalansen inom unionen – en europeisk järnvägsbyrå med ansvar för säkerhet och driftskompatibilitet (nedan kallad byrån) måste inrättas. (3) Europeiska järnvägsbyrån inrättades ursprungligen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004[7]. Syftet med byrån är att främja inrättandet av ett europeiskt järnvägsområde utan gränser och blåsa nytt liv i järnvägssektorn, samtidigt som sektorns väsentliga fördelar på säkerhetsområdet förstärks. Förordning (EG) nr 881/2004 måste ersättas med en ny akt till följd av de många ändringarna i byråns uppgifter och dess interna organisation. (4) I det fjärde järnvägspaketet föreslås viktiga förändringar för att förbättra det gemensamma europeiska järnvägsområdet genom ändringar i form av omarbetningar av direktiv 2004/49/EG och direktiv 2008/57/EG, som båda är direkt kopplade till byråns uppgifter. I dessa direktiv och i denna förordning föreskrivs särskilt utförandet av uppgifter i samband med utfärdandet av fordonsgodkännanden och säkerhetsintyg på unionsnivå. Det innebär att byrån får en viktigare roll. (5) Byrån bör bidra till inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde utan gränser och dess effektiva funktionssätt samt garantera en hög säkerhetsnivå och förbättra järnvägssektorns konkurrenskraft. Detta bör uppnås genom att byrån bidrar med sakkunskap i tekniska frågor till genomförandet av unionslagstiftningen genom ökad driftskompatibilitet mellan olika järnvägssystem samt att lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet. Byrån ska även utöva sitt ansvar som EU-myndighet med ansvar för utfärdande av godkännanden för utsläppande på marknaden av järnvägsfordon och fordonstyper, säkerhetsintyg för järnvägsföretag och godkännanden att ta i bruk avseende delsystem för trafikstyrning och signalering. Dessutom ska den övervaka nationella bestämmelser på järnvägsområdet och utöva tillsyn över nationella myndigheter med behörighet inom området för driftskompatibilitet och säkerhet på järnvägar och deras arbete. (6) Under arbetet med att uppnå dessa mål bör byrån ta hänsyn fullt ut till utvidgningen av Europeiska unionen och till de särskilda krav som har samband med järnvägsförbindelserna med tredjeland. Byrån ska ha exklusiv behörighet i fråga om de uppgifter och befogenheter som den tilldelats. (7) När byrån utför sina uppgifter, särskilt när den utarbetar rekommendationer, bör den ta största hänsyn till extern sakkunskap på järnvägsområdet. Denna sakkunskap bör huvudsakligen bygga på sakkunniga från järnvägssektorn och relevanta nationella myndigheter. De bör bilda kompetenta och representativa arbetsgrupper inom byrån. (8) För att ge insikt i de ekonomiska effekterna på järnvägssektorn och dess inverkan på samhället, för att göra det möjligt för andra att fatta välgrundade beslut och för att på ett effektivare sätt hantera arbetsprioriteringarna och resursfördelningen i byrån, bör byrån vidareutveckla sin medverkan i konsekvensbedömningarna. (9) Byrån bör ge oberoende och objektivt tekniskt stöd, främst till kommissionen. Direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] utgör en grund för att utarbeta och omarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD), medan direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet] utgör en grund för att utarbeta och omarbeta gemensamma säkerhetsmetoder och gemensamma säkerhetsmål. Kontinuiteten i arbetet med och utvecklingen av TSD:er, gemensamma säkerhetsmetoder och gemensamma säkerhetsmål över tid kräver en permanent teknisk ram och särskild personal i ett specialiserat organ. I detta syfte bör byrån vara ansvarig för att ge kommissionen rekommendationer om utarbetandet och omarbetandet av TSD:er, gemensamma säkerhetsmetoder och gemensamma säkerhetsmål. De nationella säkerhetsorganisationerna och tillsynsmyndigheterna bör i lika hög grad kunna begära ett oberoende tekniskt yttrande från byrån. (10) Järnvägsföretagen har ställts inför olika problem när de har ansökt om säkerhetsintyg från behöriga nationella myndigheter. Det har rört sig om allt från utdragna förfaranden och överdrivna kostnader till orättvis behandling, särskilt av nya aktörer. Intyg som utfärdas i en medlemsstat har inte erkänts utan förbehåll i andra medlemsstater, vilket har varit till skada för det gemensamma europeiska järnvägsområdet. För att göra förfarandena för utfärdande av säkerhetsintyg till järnvägsföretag effektivare och mer opartiska är det nödvändigt att införa ett gemensamt säkerhetsintyg som gäller i hela unionen och som utfärdas av byrån. Det omarbetade direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet] utgör en grund för detta. (11) När det gäller järnvägsfordon ger direktiv 2008/57/EG för närvarande godkännande av ibruktagande i enskilda medlemsstater, med undantag av vissa fall. Arbetsgruppen för fordonsgodkännande, som kommissionen inrättade 2011, diskuterade flera fall där tillverkare och järnvägsföretag har drabbats av att godkännandeförfarandet har tagit för lång tid och kostat för mycket. Den föreslog flera förbättringar. Eftersom vissa problem beror på att det nuvarande förfarandet för fordonsgodkännande är komplicerat bör förfarandet förenklas. Varje järnvägsfordon bör endast få ett godkännande. Detta godkännande av att fordon och fordonstyper släpps ut på marknaden bör utfärdas av byrån. Detta skulle ge verkliga fördelar för sektorn, genom att minska förfarandets kostnader och varaktighet, och skulle minska risken för möjlig diskriminering, särskilt av nya företag som vill etablera sig på järnvägsmarknaden. Det omarbetade direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] utgör en grund för detta. (12) För att ytterligare utveckla det gemensamma europeiska järnvägsområdet, särskilt när det gäller att förse godstransportkunder och resenärer med lämplig information, och med beaktande av byråns nuvarande deltagande, måste byrån ges en stärkt roll på området för telematikapplikationer. Då kan dessa utvecklas konsekvent och användas snarast. (13) Med tanke på betydelsen av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) för den friktionsfria utvecklingen av det gemensamma europeiska järnvägsområdet och dess säkerhet, och med tanke på dess fragmentariska utveckling hittills, är det nödvändigt att stärka den övergripande samordningen av ERTMS på unionsnivå. Därför bör byrån, i egenskap av det mest behöriga unionsorganet, ges en mer framträdande roll på området för att se till att ERTMS utvecklas konsekvent, för att bidra till att ERTMS-utrustningen överensstämmer med gällande specifikationer och för att se till att ERTMS-relaterade europeiska forskningsprogram samordnas med utvecklingen av ERTMS tekniska specifikationer. För att förfarandena för utfärdande av godkännanden av ibruktagande avseende delsystem för trafikstyrning och signalering ska bli mer effektiva och opartiska är det nödvändigt att gå över till ett enda godkännande som gäller i hela unionen och utfärdas av byrån. Det omarbetade direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] utgör en grund för detta. (14) Behöriga nationella myndigheter har normalt tagit ut avgifter för utfärdande av fordonsgodkännanden och säkerhetsintyg. I och med att behörigheten överförs till unionsnivå bör byrån ha rätt att ta ut avgifter av de sökande för utfärdande av de intyg och godkännanden som nämns i föregående skäl. Avgifterna bör vara lika höga eller lägre än det nuvarande unionsgenomsnittet och bör fastställas i en delegerad akt som antas av kommissionen. (15) Målet är att funktioner och uppgifter ska överföras från medlemsstaterna till byrån på ett effektivt sätt, utan att den nuvarande höga säkerhetsnivån försvagas. Byrån bör ha tillräckliga resurser för sin nya uppgifter, och den bör tilldelas dessa resurser när ett klart definierat behov uppstår. Med hänsyn till sakkunskapen hos de nationella myndigheterna, särskilt de nationella säkerhetsmyndigheterna, bör byrån ha möjlighet att utnyttja denna sakkunskap på lämpligt sätt när den beviljar relevanta godkännanden och intyg. Utstationering av nationella experter till byrån bör uppmuntras i detta syfte. (16) Enligt direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet] och direktiv … [driftskompatibilitetsdirektivet] ska nationella säkerhetsåtgärder genomgå en granskning med avseende på deras betydelse för säkerheten och driftskompatibiliteten samt förenligheten med konkurrensbestämmelserna. Genom direktiven begränsas även medlemsstaternas möjligheter att anta nya nationella regler. Det nuvarande systemet, som fortfarande omfattar ett stort antal nationella regler, kan leda till konflikter med unionens regler och skapar en risk för otillräcklig insyn och dold diskriminering av utländska aktörer, särskilt små och nya aktörer. För att gå över till ett system med verkligt öppna och opartiska järnvägsregler på unionsnivå måste en gradvis minskning av nationella regler förstärkas. Ett yttrande grundat på oberoende och opartisk sakkunskap är nödvändigt på unionsnivå. I detta syfte måste byråns roll stärkas. (17) Resultaten, organisationen och beslutsförfarandena på området för driftskompatibilitet och järnvägssäkerhet varierar i hög grad mellan olika nationella säkerhetsmyndigheter och anmälda organ för bedömning av överensstämmelse, vilket har en skadlig effekt på det gemensamma europeiska järnvägsområdets friktionsfria funktion. Särskilt små och medelstora företag som vill etablera sig på järnvägsmarknaden i en annan medlemsstat kan påverkas negativt. Därför är det väsentligt med stärkt samordning för att uppnå större harmonisering på unionsnivå. I detta syfte bör byrån övervaka de nationella säkerhetsmyndigheterna och anmälda organen för bedömning av överensstämmelse genom granskningar och inspektioner. (18) När det gäller säkerheten är det viktigt att sörja för största möjliga öppenhet och en välfungerande informationsspridning. En resultatanalys som grundas på gemensamma indikatorer och kopplar ihop samtliga parter inom sektorn är viktig och bör därför utföras. Beträffande statistik är det nödvändigt att bedriva ett nära samarbete med Eurostat. (19) För att övervaka utvecklingen inom driftskompatibilitet och järnvägssäkerhet bör byrån vara ansvarig för att offentliggöra en relevant rapport vartannat år. Med tanke på dess tekniska sakkunskap och opartiskhet bör byrån även stödja kommissionen vid övervakningen av genomförandet av unionens lagstiftning om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet. (20) Driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet bör öka, och de nya investeringsprojekt som tilldelas unionsbidrag bör uppfylla målet för driftskompatibilitet i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet[8]. Europeiska järnvägsbyrån är den institution som bäst kan bidra till dessa mål. (21) Underhåll av rullande materiel är en viktig del i säkerhetsarbetet. Någon i verklig mening europaomfattande marknad för underhåll av järnvägsutrustning finns inte, vilket beror på att det saknas ett system för certifiering av järnvägsverkstäder för underhåll. Det innebär extrakostnader och tomtransporter för sektorn. Ett europeiskt system för certifiering av järnvägsverkstäder för underhåll bör därför successivt utformas och uppdateras. Byrån är det organ som är bäst skickat att föreslå lämpliga lösningar för kommissionen. (22) Yrkeskraven för lokförare är av stor betydelse för både säkerheten och driftskompatibiliteten i unionen. Yrkeskraven är också en förutsättning för den fria rörligheten för arbetstagarna inom järnvägssektorn. I denna fråga bör den befintliga ramen för dialogen mellan arbetsmarknadens parter (den s.k. sociala dialogen) följas. Byrån bör bistå med den sakkunskap som behövs för att ta hänsyn till denna aspekt på unionsnivå. (23) Byrån bör organisera och underlätta samarbetet mellan de nationella säkerhetsmyndigheterna, de nationella utredningsorganen och de representativa organen i järnvägssektorn som agerar på europeisk nivå, för att främja god praxis, utbyte av relevant information och insamling av järnvägsrelaterade data samt för att övervaka järnvägssystemets allmänna säkerhet. (24) För att sörja för största möjliga öppenhet och insyn och se till att alla parter får lika tillgång till relevant information bör de dokument som måste utarbetas under arbetet med driftskompatibilitet och säkerhet vara offentliga. Samma sak gäller för trafiktillstånd, säkerhetsintyg och andra relevanta järnvägsdokument. Byrån bör tillhandahålla välfungerande hjälpmedel för denna informationsspridning och offentliggörandet av information. (25) En viktig uppgift som byrån bör uppmuntra, med tanke på sin position och ställning, är främjandet av innovations- och forskningsverksamhet inom järnvägsområdet. Finansiellt stöd som ges inom ramen för byråns verksamhet i detta avseende får dock inte leda till en snedvridning på den berörda marknaden. (26) För att öka verkan av unionens finansiella stöd samt dess kvalitet och förenlighet med relevanta tekniska bestämmelser bör byrån, som det enda unionsorganet med ansenlig kompetens på järnvägsområdet, spela en aktiv roll vid bedömningen av järnvägsprojekt. (27) Lagstiftningen om driftskompatibilitet och säkerhet på järnvägsområdet samt byråns genomförandehandledningar eller rekommendationer kan ibland ge upphov till tolkningsproblem och andra problem för intressenterna. En korrekt och enhetlig förståelse av dessa akter är en förutsättning för att järnvägsregelverket ska kunna genomföras effektivt och järnvägsmarknaden ska fungera. Därför bör byrån aktivt satsa på utbildning och förklarande verksamhet i detta avseende. (28) För att kunna fullgöra sina uppgifter bör byrån ha ställning som juridisk person och ha en egen budget, som till största delen finansieras genom medel från unionen och avgifter och taxor som betalas av sökande. För att byrån ska kunna agera självständigt i sin dagliga verksamhet och vid utarbetandet av sina yttranden och rekommendationer, bör det råda insyn i byråns verksamhet. Byråns verkställande direktör bör bära det fulla ansvaret. Byråns personal bör ha en oberoende ställning och bör ha en lämplig avvägning mellan kortvariga anställningsavtal och tillsvidareanställningsavtal, för att bevara kunskapen i organisationen och företagskontinuiteten, samtidigt som det nödvändiga och pågående utbytet av sakkunskap med järnvägssektorn behålls. (29) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör medlemsstaterna och kommissionen vara företrädda i byråns styrelse. Denna styrelse bör ha de befogenheter som är nödvändiga, bland annat för att fastställa budgeten och godkänna de årliga och fleråriga arbetsprogrammen. (30) För att säkerställa insyn i och öppen redovisning av styrelsens beslut bör företrädare för berörda sektorer närvara under överläggningarna, dock utan rösträtt, eftersom denna är förbehållen myndigheternas företrädare som är ansvariga inför myndigheter för demokratisk kontroll. Sektorns företrädare bör utses av kommissionen med hänsyn till representativitet på unionsnivå för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare, järnvägsindustrin, fackföreningar, resenärer och godstransportkunder. (31) En rådgivande direktion bör inrättas, som ska förbereda styrelsens möten och ge råd om beslut. (32) Det är nödvändigt att se till att de parter som påverkas av byråns beslut har nödvändiga rättsmedel på ett oberoende och opartiskt sätt. En lämplig överklagandemekanism bör inrättas så att den verkställande direktörens beslut kan överklagas till en särskild överklagandenämnd, vars beslut i sin tur kan överklagas till domstolen. (33) Ett större strategiskt perspektiv på byråns verksamhet skulle göra det lättare att planera och förvalta dess resurser på ett effektivare sätt och skulle bidra till resultat av högre kvalitet. Därför bör styrelsen anta och regelbundet uppdatera ett flerårigt arbetsprogram, efter lämpligt samråd med berörda intressenter. (34) Byråns verksamhet bör bedrivas på ett öppet sätt. Europaparlamentet bör tillförsäkras en fungerande tillsynsrätt och bör för detta ändamål ha möjlighet att höra byråns verkställande direktör och höras om det fleråriga arbetsprogrammet. Byrån bör också tillämpa unionens relevanta lagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar. (35) I takt med att allt fler decentraliserade organ har inrättats på senare år har budgetmyndigheten försökt förbättra insynen i och kontrollen av förvaltningen av unionsanslagen till organen, särskilt när det gäller budgetering av avgifter, finansiell kontroll, befogenheter att bevilja ansvarsfrihet, avsättning till pensionssystemet samt det interna budgetförfarandet (uppförandekod). På liknande sätt bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[9] tillämpas fullt ut på byrån. Byrån bör också ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[10]. (36) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att inrätta ett särskilt organ med uppgift att utarbeta gemensamma lösningar för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av att det arbete som ska göras är av gemensam art och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (37) För att på rätt sätt fastställa nivån på de avgifter och taxor som byrån har rätt att ta ut bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för artiklar som rör utfärdande och förnyande av godkännanden av ibruktagande avseende delsystem för trafikstyrning och signalering, godkännanden av att fordon och fordonstyper släpps ut på marknaden samt säkerhetsintyg. Det är särskilt viktigt att kommissionen samråder med experter och andra parter under sitt förberedande arbete. När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet. (38) För att säkerställa genomförandet av artiklarna 21 och 22 i denna förordning om granskning av nationella bestämmelser och gällande bestämmelser bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. (39) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 29, 30, 31 och 51 i denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. (40) Det är nödvändigt att genomföra vissa principer avseende byråns styrning för att följa det gemensamma uttalandet om decentraliserade organ och den gemensamma ansats som bifogats detta, som överenskoms i juli 2012 av den interinstitutionella arbetsgruppen om decentraliserade organ, vars syfte är att harmonisera byråernas verksamhet och förbättra deras resultat. (41) Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL 1 PRINCIPER Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde 1. Genom denna förordning inrättas Europeiska unionens järnvägsbyrå (nedan kallad byrån). 2. I denna förordning finns bestämmelser om följande: (a) Byråns inrättande och uppgifter. (b) Medlemsstaternas uppgifter. 3. Denna förordning ska tillämpas på (a) driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom unionen såsom föreskrivs i direktiv …/…/EU [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (b) säkerhet på unionens järnvägar såsom föreskrivs i direktiv …/…/EU [järnvägssäkerhetsdirektivet], (c) behörighetsprövning av lokförare såsom föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen [lokförardirektivet]. Artikel 2 Juridisk ställning 1. Byrån ska vara ett unionsorgan med status som juridisk person. 2. Byrån ska i alla medlemsstater ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Den ska särskilt kunna förvärva eller avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. 3. Byrån ska företrädas av sin direktör. Artikel 3 Byråns olika akter Byrån får (a) ge rekommendationer till kommissionen om tillämpningen av artiklarna 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 och 41, (b) rikta rekommendationer till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 21, 22 och 30, (c) avge yttranden till kommissionen i enlighet med artiklarna 9, 21, 22 och 38 och till berörda myndigheter i medlemsstaterna i enlighet med artikel 9, (d) avge beslut i enlighet med artiklarna 12, 16, 17 och 18, (e) avge yttranden som utgör godtagbara sätt att uppfylla kraven i enlighet med artikel 15, (f) avge tekniska dokument i enlighet med artikel 15, (g) avge revisionsrapporter i enlighet med artiklarna 29 och 30, (h) utfärda riktlinjer och andra icke-bindande dokument som underlättar tillämpningen av lagstiftningen om driftskompatibilitet och säkerhet på järnvägsområdet i enlighet med artiklarna 11, 15 och 24. KAPITEL 2 ARBETSMETODER Artikel 4 Arbetsgruppens inrättande och sammansättning 1. Byrån ska inrätta ett begränsat antal arbetsgrupper för utarbetandet av rekommendationer, särskilt om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er), gemensamma säkerhetsmål och gemensamma säkerhetsmetoder. Byrån får på kommissionens begäran eller på eget initiativ inrätta arbetsgrupper i andra berättigade fall, efter samråd med kommissionen. 2. Byrån ska utse experter till arbetsgrupperna. Byrån ska till arbetsgrupperna utse företrädare som nomineras av behöriga nationella myndigheter till de arbetsgrupper i vilka de önskar delta. Byrån ska till arbetsgrupperna utse fackmän ur järnvägssektorn från den förteckning som avses i punkt 3. Den ska se till att de järnvägssektorer och de användare, som kan påverkas av åtgärder som föreslås av kommissionen på grundval av rekommendationer från byrån, är adekvat representerade. Byrån får vid behov komplettera arbetsgrupperna med oberoende experter och företrädare för internationella organisationer med erkänd kompetens inom det berörda området. Personal vid byrån får inte utses till arbetsgrupperna. 3. Varje representativt organ som avses i artikel 34 ska till byrån översända en förteckning med de bäst kvalificerade experter som har i uppdrag att företräda dem i varje arbetsgrupp. 4. När det arbete som utförs av arbetsgrupperna har en omedelbar effekt beträffande arbetsförhållanden, hälsa och säkerhet för dem som arbetar inom näringen, ska företrädare för arbetstagarorganisationerna delta i de berörda arbetsgrupperna som fullvärdiga medlemmar. 5. Kostnader för resor och uppehälle för arbetsgruppens medlemmar ska ersättas av byrån i enlighet med de regler och tariffer som styrelsen fastställt. 6. Arbetsgrupperna ska ha en företrädare för byrån som ordförande. 7. Arbetsgruppernas arbete ska präglas av öppenhet. Styrelsen ska fastställa en arbetsordning för arbetsgrupperna. Artikel 5 Samråd med arbetsmarknadens parter När de arbetsuppgifter som avses i artiklarna 11, 12, 15 och 32 direkt påverkar den sociala miljön eller arbetsförhållandena för de som arbetar inom näringen, ska byrån samråda med arbetsmarknadens parter i den branschvisa dialogkommitté som inrättats enligt beslut 98/500/EG[11]. Samrådet ska hållas innan byrån lämnar sina rekommendationer till kommissionen. Byrån ska vederbörligen beakta dessa samråd och ska alltid stå till förfogande för att ge förklaringar avseende dessa rekommendationer. Byrån ska till kommissionen överlämna de yttranden som inkommit från den branschvisa dialogkommittén, varefter kommissionen i sin tur ska lämna dem vidare till den kommitté som avses i artikel 75. Artikel 6 Samråd med godstransportkunder och resenärer När de arbetsuppgifter som avses i artiklarna 11 och 15 direkt påverkar godstransportkunder och resenärer, ska byrån samråda med de organisationer som företräder dem. Förteckningen över de organisationer med vilka samråd ska hållas ska upprättas av den kommitté som avses i artikel 75. Samrådet ska hållas innan byrån lämnar sina förslag till kommissionen. Byrån ska vederbörligen beakta dessa samråd och ska alltid stå till förfogande för att ge förklaringar avseende dessa förslag. Byrån ska till kommissionen överlämna de yttranden som inkommit från de berörda organisationerna, varefter kommissionen i sin tur ska lämna dem vidare till den kommitté som avses i artikel 75. Artikel 7 Konsekvensbedömning 1. Byrån ska genomföra en konsekvensbedömning av sina rekommendationer och yttranden. Styrelsen ska anta en konsekvensbedömningsmetod som bygger på kommissionens metod. Byrån ska upprätthålla kontakt med kommissionen för att se till att relevant arbete vid kommissionen beaktas på vederbörligt sätt. 2. Innan byrån inleder en verksamhet som ingår i arbetsprogrammet ska den genomföra en tidig konsekvensbedömning av denna verksamhet, som ska fastställa (a) vilket problem som ska lösas och sannolika lösningar, (b) i vilken utsträckning en bestämd åtgärd, t.ex. en rekommendation eller yttrande från byrån, kommer att krävas, (c) byråns förväntade bidrag till lösningen av problemet. Varje verksamhet och projekt i arbetsprogrammet ska dessutom genomgå en effektivitetsanalys, individuellt och i kombination med varandra, för att byråns budget och resurser ska användas på bästa sätt. 3. Byrån får genomföra en efterhandsutvärdering av den lagstiftning som utgår från dess rekommendationer. 4. Medlemsstaterna ska förse byrån med nödvändiga uppgifter för konsekvensbedömningarna. Artikel 8 Utredningar Byrån ska, när så krävs för att utföra dess uppgifter, låta göra utredningar som ska finansieras inom ramen för dess egen budget. Artikel 9 Yttranden 1. Byrån ska lämna yttranden på begäran av de nationella regleringsorgan som avses i artikel 55 i direktiv 2012/34/EU [direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (omarbetning)] om säkerhets- och driftskompatibilitetsaspekter i ärenden som de ska pröva. 2. Byrån ska på kommissionens begäran lämna yttranden om ändringar av akter som antas på grundval av direktiv … [järnvägskompatibilitetsdirektivet] eller direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet], särskilt om påstådda brister påpekas. 3. När det gäller de yttranden som avses i föregående punkter och i andra artiklar i denna förordning ska byrån lämna sina yttranden inom två månader, såvida inte annat överenskommits. Byrån ska offentliggöra sina yttranden inom två månader. I den version av yttrandet som byrån offentliggör ska allt material som rör affärshemligheter ha rensats bort. Artikel 10 Besök i medlemsstaterna 1. Byrån får genomföra besök i medlemsstaterna för att kunna utföra sina uppgifter, särskilt de uppgifter som avses i artiklarna 12, 21, 22, 16, 17, 27, 29, 30, 31 och 38, i enlighet med de riktlinjer som styrelsen fastställt. 2. Byrån ska underrätta den berörda medlemsstaten om det planerade besöket, namnen på byråns bemyndigade tjänstemän och vilket datum besöket ska inledas. De bemyndigade tjänstemännen ska genomföra besöket efter uppvisande av ett beslut från den verkställande direktören, där syftet och målet med besöket anges. 3. Medlemsstaternas nationella myndigheter ska underlätta arbetet för byråns personal. 4. Efter varje besök ska byrån upprätta en rapport och skicka den till kommissionen och den berörda medlemsstaten. 5. Föregående punkter påverkar inte de inspektioner som avses i artiklarna 29.6 och 30.6, som ska genomföras i enlighet med det förfarande som beskrivs där. KAPITEL 3 UPPGIFTER AVSEENDE JÄRNVÄGSSÄKERHET Artikel 11 Tekniskt stöd – rekommendationer om järnvägssäkerhet 1. Byrån ska ge rekommendationer till kommissionen om de gemensamma säkerhetsmetoder och gemensamma säkerhetsmål som anges i artiklarna 6 och 7 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Byrån ska också avge rekommendationer om den regelbundna översynen av de gemensamma säkerhetsmetoderna och de gemensamma säkerhetsmålen till kommissionen. 2. Byrån ska på begäran av kommissionen eller på eget initiativ avge yttranden om andra åtgärder på säkerhetsområdet. 3. Byrån får utfärda riktlinjer och andra icke-bindande dokument för att underlätta genomförandet av lagstiftning om järnvägssäkerhet. Artikel 12 Säkerhetsintyg Byrån ska utfärda gemensamma säkerhetsintyg i enlighet med artiklarna 10 och 11 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Artikel 13 Underhåll av fordon 1. Byrån ska bistå kommissionen med avseende på systemet för certifiering av enheter som är ansvariga för underhåll i enlighet med artikel 14.6 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. 2. Byrån ska ge rekommendationer till kommissionen med hänsyn till artikel 14.7 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. 3. Inom ramen för de rapporter som avses i artikel 30.2 i denna förordning ska byrån analysera de alternativa åtgärder för vilka beslut fattas enligt artikel 15 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Artikel 14 Transport av farligt gods på järnväg Byrån ska följa utvecklingen av lagstiftningen om transport av farligt gods på järnväg i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG[12] och jämföra detta med lagstiftningen om säkerhet och driftskompatibilitet, särskilt de grundläggande kraven. Byrån ska bistå kommissionen och får avge yttranden på begäran av kommissionen eller på eget initiativ. KAPITEL 4 UPPGIFTER AVSEENDE DRIFTSKOMPATIBILITET Artikel 15 Tekniskt stöd på området för järnvägsdriftskompatibilitet 1. Byrån ska (a) ge rekommendationer till kommissionen om TSD:er och översyner av dessa i enlighet med artikel 5 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (b) ge rekommendationer till kommissionen om mallarna för EU kontrollförklaringen och för handlingar i det tekniska underlag som måste åtfölja den, i enlighet med artikel 15 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (c) ge rekommendationer till kommissionen om specifikationer för register och översyner av dessa i enlighet med artiklarna 43, 44 och 45 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (d) avge yttranden som utgör godtagbara sätt att uppfylla kraven för brister hos TSD:er i enlighet med artikel 6.2 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (e) avge yttranden till kommissionen om krav på icke-tillämpning av TSD:er av medlemsstaterna, i enlighet med artikel 7 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (f) utfärda tekniska dokument i enlighet med artikel 4.9 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], (g) ge rekommendationer till kommissionen avseende arbetsvillkoren för all personal med arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten. 2. För utarbetandet av de rekommendationer som avses i punkt 1 a och b ska byrån (a) se till att TSD:er och specifikationer för register anpassas till den tekniska utvecklingen, marknadstendenserna och de sociala behoven, (b) sörja för samordningen av dels utvecklings- och uppdateringsarbetet i fråga om TSD:er, dels arbetet med att ta fram Europastandarder som visar sig vara nödvändiga för driftskompatibiliteten; byrån ska vidare upprätthålla kontakter med de europeiska standardiseringsorganen i relevanta frågor. 3. Byrån får utfärda riktlinjer och andra icke-bindande dokument för att underlätta genomförandet av lagstiftning om järnvägsdriftskompatibilitet. Artikel 16 Godkännande för utsläppande på marknaden av fordon Byrån ska utfärda godkännanden för utsläppande på marknaden av järnvägsfordon i enlighet med artikel 20 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Artikel 17 Godkännanden för utsläppande på marknaden av fordonstyper Byrån ska utfärda godkännanden för utsläppande på marknaden av fordonstyper i enlighet med artikel 22 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Artikel 18 Godkännande att ta i bruk avseende delsystem för trafikstyrning och signalering Byrån ska utfärda godkännanden att ta i bruk de delsystem för trafikstyrning och signalering som ingår i järnvägssystemet och som är belägna eller används inom hela unionen, i enlighet med artikel 18 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Artikel 19 Telematikapplikationer 1. Byrån ska fungera som systemansvarig myndighet och vara ansvarig för att underhålla de tekniska specifikationerna avseende telematikapplikationerna, i enlighet med relevanta TSD:er. 2. Byrån ska fastställa, offentliggöra och tillämpa förfarandet för behandling av ansökningar om ändringar av dessa specifikationer. För detta ändamål ska byrån inrätta och underhålla ett register över ansökningar om ändring av specifikationer för telematikapplikationer och deras status. 3. Byrån ska utveckla och underhålla tekniska verktyg för förvaltning av de olika versionerna av specifikationerna för telematikapplikationer. 4. Byrån ska bistå kommissionen vid övervakningen av införandet av telematikapplikationerna i enlighet med relevanta TSD:er. Artikel 20 Stöd till anmälda organ för bedömning av överensstämmelse 1. Byrån ska stödja verksamheten vid anmälda organ som ansvarar för förfarandena för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 27 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Det stödet ska bland annat särskilt bestå i att byrån utarbetar riktlinjer för bedömning av komponenters överensstämmelse eller lämplighet enligt vad som avses i artikel 9 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] samt riktlinjer för förfarandet för EG‑kontrollförklaring i enlighet med artikel 10 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. 2. Byrån ska underlätta samarbetet mellan anmälda organ för bedömning av överensstämmelse och särskilt fungera som tekniskt sekretariat för deras samordningsgrupp. KAPITEL 5 UPPGIFTER AVSEENDE NATIONELLA BESTÄMMELSER Artikel 21 Kontroll av förslag till nationella bestämmelser 1. Byrån ska inom två månader från mottagandet kontrollera förslag till nationella bestämmelser, som lämnas in i enlighet med (a) artikel 8.2 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet], (b) artikel 14 i direktiv … [driftskompatibilitetsdirektivet]. 2. Om byrån efter den kontroll som avses i punkt 1 anser att de berörda nationella bestämmelserna leder till att de grundläggande kraven för driftskompatibilitet uppfylls, de gemensamma säkerhetsmetoderna respekteras och de gemensamma säkerhetsmålen uppnås och att de inte medför godtycklig diskriminering eller en dold begränsning av järnvägstransportverksamheten mellan medlemsstaterna, ska den informera kommissionen och de berörda medlemsstaterna om sin positiva bedömning. Kommissionen kan därefter validera bestämmelserna i det it-system som avses i artikel 23. 3. Om den kontroll som avses i punkt 1 leder till en negativ bedömning ska byrån (a) utfärda en rekommendation som riktas till den berörda medlemsstaten med angivande av skälen till att den berörda bestämmelsen inte ska träda i kraft och/eller tillämpas, (b) underrätta kommissionen om sin negativa bedömning. 4. Om den berörda medlemsstaten inte vidtar åtgärder inom två månader efter mottagande av en rekommendation från byrån i enlighet med punkt 3a får kommissionen, efter att ha mottagit de upplysningar som avses i punkt 3b och efter att ha hört den berörda medlemsstatens synpunkter, anta ett beslut som riktas till medlemsstaten med en begäran om att ändra förslaget till bestämmelse eller avbryta antagandet, ikraftträdandet eller genomförandet. Artikel 22 Kontroll av gällande nationella bestämmelser 1. Byrån ska inom två månader från mottagandet kontrollera nationella bestämmelser, som lämnas in i enlighet med artikel 14.3 i direktiv … [driftskompatibilitetsdirektivet]. 2. Om byrån efter den kontroll som avses i punkt 1 anser att de berörda nationella bestämmelserna leder till att de grundläggande kraven för driftskompatibilitet uppfylls, de gemensamma säkerhetsmetoderna respekteras och de gemensamma säkerhetsmålen uppnås och att de inte medför godtycklig diskriminering eller en dold begränsning av järnvägstransportverksamheten mellan medlemsstaterna, ska den informera kommissionen och de berörda medlemsstaterna om sin positiva bedömning. Kommissionen kan därefter validera bestämmelserna i det it-system som avses i artikel 23. 3. Om den kontroll som avses i punkt 1 leder till en negativ bedömning ska byrån (a) utfärda en rekommendation som riktas till den berörda medlemsstaten med angivande av skälen till att den berörda bestämmelsen ska ändras eller upphävas, (b) underrätta kommissionen om sin negativa bedömning. 4. Om den berörda medlemsstaten inte vidtar åtgärder inom två månader efter mottagande av en rekommendation från byrån i enlighet med punkt 3a får kommissionen, efter att ha mottagit de upplysningar som avses i punkt 3b och efter att ha hört den berörda medlemsstatens synpunkter, anta ett beslut som riktas till medlemsstaten med en begäran om att ändra eller upphäva bestämmelsen i fråga. 5. Det förfarande som beskrivs i punkterna 2 och 3 ska på motsvarande sätt gälla när byrån får kännedom om att en nationell bestämmelse, vare sig den antagits eller ej, är överflödig eller strider mot de gemensamma säkerhetsmetoderna, de gemensamma säkerhetsmålen, TDS:erna eller annan unionslagstiftning på järnvägsområdet. Artikel 23 It-system för inlämnande av anmälningar och klassificering av nationella bestämmelser 1. Byrån ska inrätta och driva ett särskilt it-system över de nationella bestämmelser som avses i artiklarna 21.1 och 22.1. Systemet ska finnas tillgängligt för berörda intressenter och allmänheten. 2. Medlemsstaterna ska anmäla de nationella bestämmelser som avses i artiklarna 21.1 och 22.1 till byrån och kommissionen via det it-system som avses i punkt 1. Byrån ska offentliggöra bestämmelserna i detta system och använda det för att underrätta kommissionen i enlighet med artiklarna 21 och 22. 3. Byrån ska klassificera anmälda nationella bestämmelser i enlighet med artikel 14.8 i direktiv … [driftskompatibilitetsdirektivet]. I detta syfte ska den använda det system som avses i första punkten i denna artikel. 4. Byrån ska klassificera nationella bestämmelser i enlighet med artikel 8.2 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet], med beaktande av hur EU-lagstiftningen har utvecklats. Byrån ska i detta syfte utveckla ett verktyg för hantering av bestämmelser som medlemsstaterna ska använda för att förenkla sina system av nationella bestämmelser. Byrån ska använda det system som avses i första punkten i denna artikel för att offentliggöra verktyget för hantering av bestämmelser. KAPITEL 6 Uppgifter avseende det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Artikel 24 Systemansvarig myndighet för ERTMS 1. Byrån ska fungera som systemansvarig myndighet och vara ansvarig för att underhålla de tekniska specifikationerna avseende ERTMS. 2. Byrån ska fastställa, offentliggöra och tillämpa förfarandet för behandling av ansökningar om ändringar av dessa specifikationer. För detta ändamål ska byrån inrätta och underhålla ett register över ansökningar om ändringar av ERTMS-specifikationer och deras status. 3. Byrån ska rekommendera antagande av en ny version av tekniska ERTMS‑specifikationer. Den ska dock endast göra detta när den tidigare versionen har fått tillräcklig spridning. Utvecklingen av nya versioner ska inte inverka menligt på vare sig spridningen av ERTMS, den tillförlitlighet som krävs för specifikationerna för att tillverkningen av ERTMS-utrustning ska optimeras, järnvägsföretagens återbäring på sina investeringar eller den effektiva planeringen av utbyggnaden av ERTMS. 4. Byrån ska utveckla och underhålla tekniska verktyg för förvaltning av de olika versionerna av ERTMS för att säkerställa den tekniska och operativa driftskompatibiliteten mellan järnvägsnät och fordon som utrustats med olika versioner och för att ge incitament för ett snabbt införande av den aktuella versionen och av eventuella nyare versioner. 5. I enlighet med artikel 5.10 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] ska byrån säkerställa att successiva versioner av ERTMS-utrustning är tekniskt förenliga med tidigare versioner. 6. Byrån ska utarbeta och sprida relevanta riktlinjer för tillämpning till intressenterna och dokument som förklarar de tekniska specifikationerna för ERTMS. Artikel 25 Tillfällig arbetsgrupp för anmälda organ för bedömning av överensstämmelse 1. Byrån ska inrätta och inneha ordförandeskapet för en tillfällig arbetsgrupp för anmälda organ för bedömning av överensstämmelse, enligt artikel 27 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Arbetsgruppen ska ha till uppgift att kontrollera att det förfarande för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet enligt artikel 9 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] samt förfarandena för EG-kontroll enligt artikel 10 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], som de anmälda organ som ansvarar för förfarandena för bedömning av överensstämmelse ska följa, tillämpas på ett enhetligt sätt. 2. Byrån ska vartannat år rapportera till kommissionen om arbetet i den arbetsgrupp som avses i punkt 1. Rapporten ska innehålla närvarostatistik över företrädare för de anmälda organen för bedömning av överensstämmelse. 3. Byrån ska utvärdera tillämpningen av förfarandet för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse och av EG-kontrollförfarandet för ERTMS-utrustning och vartannat år lämna en rapport till kommissionen om eventuella förbättringar. Artikel 26 Stöd till teknisk och operativ överensstämmelse mellan delsystem för fordonsbaserad och markbaserad ERTMS 1. Byrån får på järnvägsföretagens begäran hjälpa dem att kontrollera den tekniska och operativa överensstämmelsen mellan delsystem för fordonsbaserad och markbaserad ERTMS innan fordon tas i bruk. 2. Om byrån finner att det finns en risk för bristande teknisk och operativ överensstämmelse mellan järnvägsnät och järnvägsfordon som är utrustade med ERTMS-utrustning inom ramen för särskilda ERTMS-projekt får den begära att berörda aktörer, särskilt tillverkare, anmälda organ som ansvarar för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och nationella säkerhetsmyndigheter lämnar alla relevanta upplysningar om de förfaranden för EG-kontroll och ibruktagande som de tillämpar och om operativa villkor. Byrån ska underrätta kommissionen om en sådan risk och i förekommande fall rekommendera lämpliga åtgärder för kommissionen. Artikel 27 Stöd till genomförande av ERTMS och ERTMS-projekt 1. Byrån ska övervaka genomförandet av ERTMS enligt den genomförandeplan som anges i beslut 2012/88/EU[13] och ska övervaka samordningen av installationen av ERTMS längs de transeuropeiska transportkorridorerna och godskorridorerna som anges i förordning (EU) nr 913/2010[14]. 2. Byrån ska säkerställa teknisk uppföljning av unionsfinansierade projekt för genomförande av ERTMS, i förekommande fall analyser av upphandlingsspecifikationer vid tidpunkten för meddelanden om upphandling. Byrån ska också vid behov hjälpa mottagare av EU-medel att säkerställa att de tekniska lösningar som genomförs i projekten är fullständigt förenliga med TSD:er avseende trafikstyrning och signalering och att de därmed är fullständigt driftskompatibla. Artikel 28 Ackreditering av laboratorier 1. Byrån ska stödja harmoniserad ackreditering av ERTMS-laboratorier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008[15], särskilt genom att ge lämpliga riktlinjer till ackrediteringsorganen. 2. Byrån får delta som observatör i de sakkunnigbedömningar som krävs i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008. KAPITEL 7 UPPGIFTER AVSEENDE ÖVERVAKNING AV DET GEMENSAMMA EUROPEISKA JÄRNVÄGSOMRÅDET Artikel 29 Övervakning av nationella säkerhetsmyndigheter 1. Byrån ska övervaka de nationella säkerhetsmyndigheternas arbete och beslutsprocesser genom granskning och inspektioner. 2. Byrån ska ha rätt att granska (a) de nationella säkerhetsmyndigheternas förmåga att fullgöra uppgifter avseende säkerhet och driftskompatibilitet på järnvägar, (b) effektiviteten i de nationella säkerhetsmyndigheternas övervakning av aktörernas säkerhetsstyrningssystem enligt vad som avses i artikel 16 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Granskningsförfarandena ska antas av styrelsen. 3. Byrån ska lägga fram granskningsrapporter och sända dem till de berörda nationella säkerhetsmyndigheterna och till kommissionen. Varje granskningsrapport ska särskilt innehålla en förteckning över eventuella brister som fastställts av byrån samt rekommendationer om förbättringar. 4. Om byrån anser att de brister som avses i punkt 3 leder till att den berörda nationella säkerhetsmyndigheten förhindras att utföra sina uppgifter avseende järnvägssäkerhet och järnvägsdriftskompatibilitet på ett effektivt sätt, ska den rekommendera den nationella säkerhetsmyndigheten att vidta lämpliga åtgärder inom en tidsgräns som ska fastställas med beaktande av bristens allvarlighetsgrad. 5. Om den berörda nationella säkerhetsmyndigheten inte samtycker till de rekommendationer som avses i punkt 4 eller om den inte vidtar några åtgärder till följd av byråns rekommendationer inom tre månader från mottagande av rekommendationerna, får kommissionen fatta ett beslut inom sex månader i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 75. 6. Byrån ska även ha rätt att genomföra anmälda och oanmälda inspektioner av nationella säkerhetsmyndigheter, för att kontrollera bestämda områden i deras verksamhet, särskilt granska dokument, förfaranden och register som står i samband med de uppgifter som avses i artikel 16 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Inspektionerna får genomföras tillfälligt eller enligt en plan som utarbetas av byrån. Inspektionen ska inte ta mer än två dagar. Medlemsstaternas nationella myndigheter ska underlätta arbetet för byråns personal. Byrån ska ge kommissionen en rapport om varje inspektion. Artikel 30 Övervakning av anmälda organ för bedömning av överensstämmelse 1. Byrån ska övervaka arbetet i de anmälda organen för bedömning av överensstämmelse genom stöd till ackrediteringsorgan, granskningar och genom inspektioner, enligt punkt punkterna 2–5. 2. Byrån ska stödja harmoniserad ackreditering av anmälda organ för bedömning av överensstämmelse, särskilt genom att ge ackrediteringsorgan lämplig vägledning om utvärderingskriterier och förfaranden för att bedöma huruvida de anmälda organen uppfyller villkoren i artikel 27 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet], via den europeiska ackrediteringsinfrastruktur som anges i artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93. 3. När det gäller anmälda organ för bedömning av överensstämmelse som inte är ackrediterade i enlighet med artikel 24 i direktiv […] [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] får byrån granska dessa organs arbete med att uppfylla de krav som anges i artikel 27 i det direktivet. Granskningsförfarandet ska antas av styrelsen. 4. Byrån ska avge granskningsrapporter som omfattar de verksamheter som avses i punkt 3 och ska sända dem till det berörda anmälda organet för bedömning av överensstämmelse och till kommissionen. Varje granskningsrapport ska särskilt innehålla upplysningar om eventuella brister som fastställts av byrån samt rekommendationer om förbättringar. Om byrån anser att sådana brister leder till att det berörda anmälda organet förhindras att utföra sina uppgifter avseende järnvägssäkerhet och järnvägsdriftskompatibilitet på ett effektivt sätt, ska den utarbeta en rekommendation med krav på att den medlemsstat där det anmälda organet har sitt säte ska vidta nödvändiga åtgärder inom en fastställd tidsgräns. 5. Om den berörda medlemsstaten inte samtycker till de rekommendationer som avses i punkt 4 eller om det anmälda organet inte vidtar några åtgärder till följd av byråns rekommendationer inom tre månader från mottagande av rekommendationerna, får kommissionen fatta ett beslut inom sex månader i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 75. 6. Byrån får, inbegripet i samarbete med de relevanta nationella ackrediteringsorganen, genomföra anmälda eller oanmälda inspektioner av anmälda organ för bedömning av överensstämmelse, för att kontrollera bestämda områden i deras verksamhet, särskilt granska dokument, intyg och register som står i samband med de uppgifter som avses i artikel 27 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Inspektionerna får genomföras tillfälligt eller enligt en plan som utarbetas av byrån. Inspektionen ska inte ta mer än två dagar. De anmälda organen för bedömning av överensstämmelse ska underlätta arbetet för byråns personal. Byrån ska ge kommissionen en rapport om varje inspektion. Artikel 31 Övervakning av utveckling inom driftskompatibilitet och säkerhet 1. Tillsammans med nätverket av nationella utredningsorgan ska byrån samla in relevanta uppgifter om olyckor och tillbud och övervaka de nationella utredningsorganens bidrag till säkerheten i hela järnvägssystemet. 2. Byrån ska kontrollera hur arbetet framskrider när det gäller att göra järnvägssystemen säkra. Byrån får särskilt begära hjälp från de nätverk som avses i artikel 34, inklusive insamling av uppgifter. Byrån ska också använda sig av de uppgifter som Eurostat samlar in. Byrån ska samarbeta med Eurostat så att dubbelarbete undviks och sörja för att de gemensamma säkerhetsindikatorerna överensstämmer med motsvarande indikatorer för andra transportsätt. 3. Byrån ska, på kommissionens begäran, lämna rekommendationer om hur järnvägssystemens driftskompatibilitet kan förbättras, särskilt genom att underlätta samordningen mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare eller mellan infrastrukturförvaltare. 4. Byrån ska kontrollera hur arbetet framskrider när det gäller att göra järnvägssystemen driftskompatibla och säkra. Byrån ska vartannat år för kommissionen lägga fram och offentliggöra en rapport om framstegen med driftskompatibilitet och säkerhet inom det gemensamma europeiska järnvägsområdet. 5. Byrån ska på kommissionens begäran lämna rapporter om situationen för genomförandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen om säkerhet och driftskompatibilitet i en viss medlemsstat. KAPITEL 8 ANDRA UPPGIFTER Artikel 32 Järnvägspersonal 1. Byrån ska utföra lämpliga uppgifter avseende järnvägspersonal enligt artiklarna 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 och 37 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG[16]. 2. Kommissionen får begära att byrån utför andra uppgifter med avseende på järnvägspersonal i enlighet med direktiv 2007/59/EG. 3. Byrån ska höra behöriga myndigheter i frågor som rör järnvägspersonal och om de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2. Byrån får främja samarbete mellan dessa myndigheter, bland annat genom att vid behov anordna möten med myndigheternas företrädare. Artikel 33 Register och tillgång till register 1. Byrån ska upprätta och föra de EU-register som avses i artiklarna 43, 44 och 45 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. Byrån ska fungera som systemansvarig myndighet för alla register och databaser som avses i järnvägssäkerhetsdirektivet, järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet och lokförardirektivet. Detta ska särskilt innebära att byrån (a) utarbetar och underhåller specifikationerna av registren, (b) samordnar utvecklingen i medlemsstaterna avseende registren, (c) ger berörda parter vägledning om registren, (d) ger rekommendationer till kommissionen om förbättringar av specifikationen av befintliga register och eventuella behov av att upprätta nya register. 2. Byrån ska offentliggöra följande dokument och register i enlighet med direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] och direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]: (a) EG-kontrollförklaringar för delsystem. (b) EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter och EG-försäkran för lämplighet för användning av driftskompatibilitetskomponenter. (c) Tillstånd som utfärdas i enlighet med direktiv … [direktivet om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (omarbetning)]. (d) Säkerhetsintyg utfärdade i enlighet med artikel 10 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. (e) Utredningsrapporter som sänds till byrån i enlighet med artikel 24 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. (f) Nationella regler som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 8 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet] och artikel 14 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet]. (g) Fordonsregister, bland annat via länkar till relevanta nationella register. (h) Infrastrukturregister, bland annat via länkar till relevanta nationella register. (i) Det europeiska registret över godkända fordonstyper. (j) Register över begäran om ändringar och planerade ändringar i ERTMS‑specifikationerna. (k) Register över ansökningar om ändringar och planerade ändringar av TSD:er för telematikapplikationer för persontrafik (TAP) och för telematikapplikationer för godstrafik (TAF). (l) Register över märkningar avseende fordonsinnehavaren som innehas av byrån i enlighet med TSD:n om drift och trafikledning. (m) Kvalitetsrapporter som utfärdats i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 1371/2007. 3. Kommissionen och medlemsstaterna ska diskutera och enas om de praktiska villkoren för översändandet av de handlingar som avses i punkt 2 på grundval av ett utkast från byrån. 4. När handlingarna enligt punkt 1 översänds, får de berörda organen ange vilka handlingar som av säkerhetsskäl inte ska lämnas ut till allmänheten. 5. Nationella myndigheter med ansvar för utfärdande av de tillstånd och intyg som avses i leden c och d i punkt 2 ska, inom en månad från det att beslutet fattades, meddela byrån varje enskilt beslut om utfärdande, förnyande, ändring eller upphävande av dessa tillstånd och intyg. 6. Byrån får ta med sådana offentliga handlingar eller länkar som har betydelse för målen i denna förordning i den offentliga databasen, med beaktande av tillämplig EU‑lagstiftning om uppgiftsskydd. Artikel 34 Nätverk av nationella säkerhetsmyndigheter, utredningsorgan och representativa organ 1. Byrån ska inrätta ett nätverk av nationella säkerhetsmyndigheter och ett nätverk av de utredningsorgan som avses i artikel 21 i direktiv … [järnvägssäkerhetsdirektivet]. Byrån ska tillhandahålla ett sekretariat för dessa nätverk. Nätverken ska särskilt ha följande uppgifter: (a) Utbyta information om järnvägssäkerhet och järnvägsdriftskompatibilitet. (b) Främja god praxis. (c) Lämna uppgifter om järnvägssäkerhet till byrån, särskilt uppgifter om gemensamma säkerhetsindikatorer. Byrån ska underlätta samarbetet mellan dessa nätverk. Den får särskilt besluta att anordna gemensamma möten för båda nätverken. 2. Byrån ska inrätta ett nätverk av representativa organ från järnvägssektorn. Nätverket ska vara verksamt på unionsnivå. En förteckning över dessa organ ska anges i en genomförandeakt som antas av kommissionen, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 75. Byrån ska tillhandahålla ett sekretariat för nätverket. Nätverket ska särskilt ha följande uppgifter: (a) Utbyta information om järnvägssäkerhet och järnvägsdriftskompatibilitet. (b) Främja god praxis. (c) Lämna uppgifter om järnvägssäkerhet och järnvägsdriftskompatibilitet till byrån. 3. De nätverk som avses i punkterna 1 och 2 får utfärda icke-bindande yttranden om de utkast till rekommendationer som avses i artikel 9.2. 4. Byrån får inrätta andra nätverk av organ eller myndigheter som har ansvar för en del av järnvägssystemet. 5. Kommissionen får delta i mötena för de nätverk som avses i denna artikel. Artikel 35 Kommunikation och spridning Byrån ska till relevanta intressenter kommunicera och sprida information om den europeiska järnvägslagstiftningen och om standarder och vägledning på järnvägsområdet enligt relevanta kommunikations- och informationsspridningsplaner som antas av styrelsen. Dessa planer ska grundas på en behovsanalys och ska regelbundet uppdateras av styrelsen. Artikel 36 Forskning och innovationsfrämjande 1. Byrån ska på kommissionens begäran bidra till forskning på järnvägsområdet på unionsnivå, bland annat genom att stödja relevanta kommissionsavdelningar och representativa organ. Byrån ska bidra utan att det påverkar annan forskning på unionsnivå. 2. Kommissionen får ålägga byrån att främja innovationsverksamhet som syftar till förbättringar av järnvägars driftskompatibilitet och säkerhet, särskilt i fråga om utnyttjande av ny informationsteknik och spår- och söksystem. Artikel 37 Stöd till kommissionen 1. Byrån ska på kommissionens begäran bistå kommissionen i genomförandet av den unionslagstiftning som syftar till att förbättra järnvägssystemens driftskompatibilitet och att utarbeta en gemensam säkerhetsstrategi för det europeiska järnvägssystemet. 2. Det kan bland annat röra sig om följande: (a) Ge tekniska råd i frågor som kräver specifik sakkunskap. (b) Samla in information genom de nätverk som avses i artikel 34. Artikel 38 Stöd till bedömning av järnvägsprojekt Utan att det påverkar undantagen enligt artikel 9 i direktiv … [järnvägsdriftskompatibilitetsdirektivet] ska byrån, på kommissionens begäran, med avseende på driftskompatibilitet och säkerhet granska varje projekt som rör förnyelse av utformning, konstruktion, förnyelse eller uppgradering av det delsystem som omfattas av en ansökan om ekonomiskt bidrag från unionen. Byrån ska avge sitt utlåtande huruvida projektet överensstämmer med relevant driftskompatibilitets- och säkerhetslagstiftning på järnvägsområdet inom en tidsperiod som ska fastställas i samråd med kommissionen utifrån projektets betydelse och de tillgängliga resurserna och som inte får överstiga två månader. Artikel 39 Stöd till medlemsstater, kandidatländer och intressenter 1. Byrån ska på eget initiativ eller på begäran från kommissionen, medlemsstater, kandidatländer eller de nätverk som avses i artikel 34 arbeta med utbildningsverksamhet och andra lämpliga verksamheter avseende tillämpning och förklaring av lagstiftningen om driftskompatibilitet och säkerhet och relaterade resurser hos byrån, exempelvis register, genomförandehandledningar eller rekommendationer. 2. Karaktären hos och omfattningen av de verksamheter som avses i punkt 1 ska beslutas av styrelsen och anges i arbetsprogrammet. Artikel 40 Internationella förbindelser 1. I den mån det är nödvändigt för att uppfylla de syften som fastställs i denna förordning och utan att det påverkar de respektive behörighetsområdena hos medlemsstaterna och unionens institutioner, inklusive Europeiska utrikestjänsten, får byrån upprätta kontakt med och ingå administrativa avtal med tillsynsmyndigheter, internationella organisationer och myndigheter i tredjeländer som är behöriga i frågor som omfattas av byråns verksamhet för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och främja unionens lagstiftning och standarder på järnvägsområdet. 2. Dessa avtal får varken medföra några juridiska förpliktelser för unionen och dess medlemsstater eller hindra medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter från att ingå bilaterala eller multilaterala avtal med dessa tillsynsmyndigheter, internationella organisationer och myndigheter i tredjeländer. Utformningen av verksamheten och samarbetet på detta område ska först diskuteras med kommissionen, och byrån ska regelbundet rapportera om dessa frågor till kommissionen. 3. Styrelsen ska anta en strategi för förbindelserna med tredjeländer eller internationella organisationer i de frågor som byrån har behörighet för. Strategin ska ingå i byråns årliga och fleråriga arbetsprogram, med en specifikation av nödvändiga resursbehov. Artikel 41 Samordning avseende reservdelar Byrån ska bidra till att kartlägga järnvägsreservdelar som kan standardiseras. För detta ändamål får byrån inrätta en arbetsgrupp som ska samordna intressenternas arbete, och får knyta kontakter med europeiska standardiseringsorgan. Byrån ska lämna lämpliga rekommendationer till kommissionen. KAPITEL 9 BYRÅNS ORGANISATION Artikel 42 Förvaltnings- och ledningsstruktur Byråns förvaltnings- och ledningsstruktur ska bestå av (a) en styrelse, som ska ha de uppgifter som anges i artikel 47, (b) en direktion, som ska ha de uppgifter som anges i artikel 49, (c) en verkställande direktör med det ansvar som anges i artikel 50, (d) en överklagandenämnd som ska ha de ansvarsområden som anges i artiklarna 54–56. Artikel 43 Styrelsens sammansättning 1. Styrelsen ska bestå av en företrädare från varje medlemsstat och fyra företrädare för kommissionen, samtliga med rösträtt. Sex företrädare som inte ska ha rösträtt ska även ingå i styrelsen, vilka på europeisk nivå ska företräda följande grupper: (a) Järnvägsföretag. (b) Infrastrukturförvaltare. (c) Järnvägsindustrin. (d) Fackföreningar. (e) Resenärer. (f) Godstransportkunder. För var och en av dessa kategorier ska kommissionen utse en företrädare och en suppleant utifrån en förteckning med fyra namn som tagits fram av deras respektive europeiska organisationer. 2. Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper om organets huvudsakliga verksamhet med särskild hänsyn till relevanta färdigheter som rör ledarskap, administration och budget. Alla parter ska öka ansträngningarna för att begränsa omsättningen av företrädare i styrelsen i syfte att säkerställa kontinuiteten i styrelsens arbete. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. 3. Medlemsstaterna och kommissionen ska utse sina ledamöter i styrelsen samt en suppleant, som ska företräda ledamoten i hans eller hennes frånvaro. 4. Mandatperioden för ledamöterna ska vara fyra år och får förnyas. 5. I förekommande fall ska medverkan av företrädare för tredjeland och villkoren för detta fastställas genom de förfaranden som avses i artikel 68. Artikel 44 Styrelsens ordförande 1. Styrelsen ska med två tredjedelars majoritet av sina röstberättigade ledamöter välja en ordförande bland företrädarna för medlemsstaterna och en vice ordförande bland ledamöterna. Vice ordföranden ska inträda i ordförandens ställe när den senare inte kan fullgöra sina plikter. 2. Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod ska vara fyra år och får förnyas. O