Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det organiserade civila samhällets medverkan i de nationella planerna för återhämtning och resiliens – hur kan den förbättras?

(2022/C 323/01)

Vid sin plenarsession den 18–19 maj 2022 (sammanträdet den 18 maj) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 197 röster för och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1 de nationella planerna ) samt kvaliteten på detta deltagande. Medlemsstaterna lade fram dessa planer för kommissionen för att få stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens ( faciliteten ), som är kärnan i det tillfälliga återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU. Trots artikel 18.4 q i förordningen om faciliteten I sin resolution från februari 2021 ( 1 ) bedömde Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) genom samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deras deltagande i utformningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens () samt kvaliteten på detta deltagande. Medlemsstaterna lade fram dessa planer för kommissionen för att få stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens (), som är kärnan i det tillfälliga återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU. Trots artikel 18.4 q i förordningen om faciliteten ( 2 ) var EESK:s viktigaste slutsats att det organiserade civila samhällets deltagande i stor utsträckning var otillräckligt i de flesta medlemsstater. Dessutom visade det sig att samråd, som ofta initierades av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, i allmänhet betraktades som rena formaliteter utan någon verklig möjlighet att påverka planernas innehåll. Kommittén uppmanade EU-institutionerna och de nationella regeringarna att avhjälpa denna situation i samband med genomförandet, övervakningen och anpassningen av planerna. Dessutom fortsätter EESK att betona vikten av att det organiserade civila samhället också är bättre förberett för att tillgodose detta behov av att öka sitt deltagande.

1.2 I ovannämnda resolution och i olika yttranden har EESK också uttryckt sitt stöd för investeringsmålen och riktlinjerna för reformerna i faciliteten, som bör syfta till att åstadkomma en omställning av produktionsmodellen till en klimatneutral och digitaliserad ekonomi, som genomförs genom rättvisa omställningsprocesser där man säkerställer skyddet av arbetstagarna och de berörda regionerna, arbetstagarnas omplacering samt produktionsstrukturens återställande och förnyelse. Kommittén anser att de investeringar och reformer som fastställs i de nationella planerna bör främja en förbättring av företagens produktivitet och ekonomin i medlemsstaterna, en förstärkt innovativ industristruktur genom stöd till små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin samt en ökad social sammanhållning, vilket också kan uppnås genom att man utvecklar och genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

1.3 Precis när den europeiska ekonomin höll på att återhämta sig från den ekonomiska nedgång som orsakats av covid-19-pandemin och de folkhälsoåtgärder som vidtogs för att bekämpa den, och försökte komma till rätta med de utbudssnedvridningar och det inflationstryck som pandemin gett upphov till i den globala ekonomin, skapade en oväntad extern chock ett nytt politiskt och ekonomiskt scenario fullt av svårigheter och risker: den ryska arméns invasion av Ukraina. EESK har med kraft fördömt den som en allvarlig kränkning av gällande internationella regler och avtal ( 3 ) . Invasionen hotar den europeiska och globala säkerheten, orsakar ett oerhört mänskligt lidande, omfattande materiell förstörelse och enorma miljöskador och har radikalt förändrat den europeiska och globala ekonomiska ramen.

1.4 I mars uppgick inflationen på årsbasis i euroområdet till 7,5 %, den högsta sedan euron infördes, och energiprisinflationen uppgick till 44,7 %. Dessutom skulle ett utdraget krig i Ukraina kunna leda till brist på fossila bränslen, som vi fortfarande är beroende av, och på andra råvaror och livsmedel, vilket gör det svårt att förutsäga hur priserna och tillväxten kommer att utvecklas, med oerhörda konsekvenser för de fattigaste länderna, dvs. i Afrika och Mellanöstern. Stagflation är en verklig risk för ekonomierna i Europa och andra regioner i världen. Målen för åtgärderna och instrumenten i den gröna given, som syftar till klimatneutralitet i Europa senast 2050, kan också påverkas. Krigets geopolitiska konsekvenser kommer att påverka hela livsmedelsvärdekedjan, industrin, försvaret och handeln i Europa och globalt, relaterad EU-politik på dessa och andra områden samt den pågående diskussionen om Europas framtid och de integrationsnivåer som vi kollektivt vill uppnå som europeiska nationer och medborgare. En översyn av EU:s finansiella verktyg bör därför övervägas mot bakgrund av detta nya scenario. Dessutom kommer den situation som uppstått till följd av kriget i Ukraina att påverka genomförandet av de nationella planerna, som kommer att behöva genomföras på ett sätt som är förenligt med de nya ekonomisk-politiska mål som kommer att fastställas för att hantera de risker och utmaningar som den nya situationen medför. Dessa försämrade scenarier nödvändiggör ett starkare och mer enat europeiskt ”vad som än krävs”.

1.5 Genom denna resolution vill EESK bedöma om medlemsstaterna har åtgärdat de konstaterade bristerna när det gäller deltagandet av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer i utarbetandet av de nationella planerna och hur deras deltagande i genomförandet av planerna utvecklas. I detta syfte har EESK:s grupp för den europeiska planeringsterminen samlat in synpunkter från det organiserade civila samhället genom ett frågeformulär som skickats ut till gruppens medlemmar. Frågeformuläret innehåller 21 frågor om arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas deltagande när det gäller innehållet i och genomförandet av de nationella planerna samt den gröna och den digitala omställningens inverkan på medlemsstaternas ekonomi och samhälle. Sammanlagt inkom svar på frågeformuläret från 21 medlemsstater ( 4 ) . Samrådet genomfördes också via rundabordssamtal, som anordnades tillsammans med det organiserade civila samhället och/eller de nationella ekonomiska och sociala råden, i sju medlemsstater mellan hösten 2021 och slutet av mars 2022.

2. Metod

2.1 De uppgifter och den information som krävdes för denna rapport samlades in mellan oktober 2021 och april 2022. Sammanlagt inkom 23 nationella bidrag (svar på frågeformuläret och/eller genom anordnandet av ett rundabordssamtal). Samråden genomfördes på grundval av ledamöternas egna kunskaper och omfattade arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. I vissa länder deltog nationella ekonomiska och sociala råd eller motsvarande organ, och i andra hölls samråd även med regeringsföreträdare.

2.2 Av olika skäl har inte alla nationella planer godkänts av kommissionen, samtidigt som vissa medlemsstater ännu inte lämnat genomförandefasen under vårt samråd. Vissa medlemsstater kunde därför bara delvis eller inte alls besvara frågeformuläret. För att väga upp för den information som saknas bygger denna resolution också på externa källor, såsom publikationer från tankesmedjor, jämförande forskningsstudier och nationella debatter. Dessutom skickades frågeformuläret ut till ett fåtal europeiska organisationer i det civila samhället, delar av EESK:s kontaktgrupp ( 5 ) och andra företrädare för EESK:s tre grupper. Den kompletterande informationen, som syftar till att ge en fullständig bild av situationen, anges tydligt i denna resolution ( 6 )

2.3 De 21 frågor som låg till grund för samråden är indelade i följande fyra avsnitt: — Avsnitt I: Vad anser det organiserade civila samhället om innehållet i planerna, deras investeringsmål och de föreslagna reformerna? — Avsnitt II: Hur fortskrider genomförandet av planerna, deras investeringar och reformerna? — Avsnitt III: Den potentiella inverkan av de nationella planerna för återhämtning och resiliens på medlemsstaternas ekonomi och samhälle. — Avsnitt IV: Arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas deltagande i genomförandet av planen.

3. Kommentarer till resultaten av samråden

3.1 Avsnitt I: Vad anser det organiserade civila samhället om innehållet i planerna, deras investeringsmål och de föreslagna reformerna?

3.1.1 När det gäller beaktandet av förslag från det organiserade civila samhället i de nationella planernas innehåll framhöll kommissionen i sin analys av planerna de specifika förslag från berörda parter som faktiskt avspeglas i t.ex. Tjeckiens ( 7 ) , Tysklands ( 8 ) , Cyperns ( 9 ) , Österrikes ( 10 ) , Portugals ( 11 ) och Slovakiens ( 12 ) planer. Lettland offentliggjorde, tillsammans med sin nationella plan, partnernas förslag och inkluderade vissa i planen. Även om de samråd som genomförts i samband med denna resolution visade att en majoritet av det civila samhällets organisationer i medlemsstaterna anser att planen kommer att bli en framgång och stöder dess gröna, digitala och sociala mål, nämndes det ofta att den sociala dimensionen är relativt outvecklad. Dessutom uttrycktes farhågor om medlemsstaternas kapacitet att förvalta medlen från faciliteten eller att göra detta inom en lämplig tidsram, vilket kan hindra planens framgång. Detta gäller särskilt för de största mottagarna av medlen. Bedömningen av planens förmåga att bygga upp ekonomisk resiliens är blandad. I synnerhet förväntar sig länder som får relativt begränsade medel inte att planen kommer att bidra till långsiktig resiliens i deras ekonomi. Slutligen beklagar det organiserade civila samhället i stort att dess åsikter om de prioriteringar som bör avspeglas i planen inte beaktades tillräckligt i den slutliga versionen. Det organiserade civila samhället påpekade också vid upprepade tillfällen att många av reformerna i de nationella planerna redan ingick i tidigare nationella reformprogram, oberoende av faciliteten och dess investerings- och reformmål, vilket gav det organiserade civila samhället små möjligheter att påverka planens innehåll.

3.2 Avsnitt II: Hur fortskrider genomförandet av planerna, deras investeringar och reformerna?

3.2.1 Den 15 december 2021 lanserade kommissionen resultattavlan för faciliteten ( 13 ) , i enlighet med förordningen om faciliteten. Den ger en översikt över hur genomförandet av faciliteten och de nationella planerna fortskrider, men den avspeglar inte i vilken utsträckning medlemsstaterna faktiskt kanaliserar medel för att finansiera projekten. Därför offentliggör vissa medlemsstater, t.ex. Österrike, Italien, Lettland, Portugal, Slovakien och Spanien, på sina webbplatser viss information om hur medlen används och de åtgärder som genomförs.

3.2.2 De flesta berörda parter som rådfrågades i början av april 2022 uppgav att det fortfarande var för tidigt att ge en heltäckande översikt över genomförandet av planen och deras deltagande i det. I vissa medlemsstater beror detta delvis på en långsam genomförandeprocess eller förseningar i genomförandet och verkställandet av planen. Det organiserade civila samhället uppger dock att man redan framfört sina synpunkter på de (potentiella) utmaningar som skulle uppstå under genomförandet. I detta avseende är en av de största flaskhalsar som identifierats medlemsstaternas administrativa kapacitet, särskilt på regional och lokal nivå (såsom också betonades i det diskussionsunderlag från CEPS som offentliggjordes i mars 2022 ( 14 ) ). Detta gäller särskilt för de största mottagarna av medel från faciliteten. Därför insisterar många arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer på ett större deltagande av de lokala och regionala samhällena. De flesta berörda parter anser dock att det organiserade civila samhällets deltagande i genomförandet av de nationella planerna på regional och lokal nivå är ineffektivt. En annan flaskhals som ofta nämns är avsaknaden av informationsutbyte mellan den nationella regeringen och arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, vilket allvarligt kan hämma deras deltagande i genomförandet och övervakningen.

3.2.3 Trots dessa identifierade utmaningar har – enligt en djupgående analys från Europaparlamentets utredningstjänst som offentliggjordes i mars 2022 ( 15 ) – å ena sidan flera medlemsstater, t.ex. Belgien, Cypern, Grekland, Estland och Finland, gjort ett allmänt åtagande att fortsätta att samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer under genomförandet av den nationella planen, och å andra sidan andra länder, såsom Tjeckien, Frankrike, Italien och Portugal, hänvisat till en särskild kommitté/ett särskilt organ som bl.a. kommer att ansvara för övervakning av och tillsyn över framstegen, efterlevnaden av delmålen och målen för de olika delarna, publicitetsverksamhet och utvärdering av genomföranderapporterna.

3.3 Avsnitt III: Den potentiella inverkan av de nationella planerna för återhämtning och resiliens på medlemsstaternas ekonomi och samhälle

3.3.1 Enligt en studie som utförts av Europaparlamentets utredningstjänst ( 16 ) förväntas faciliteten ge upphov till offentliga investeringar, med fokus på att öka den reala produktionen, och möjliggöra ytterligare finanspolitiskt utrymme, vilket i sin tur bör möjliggöra redan planerade nationella utgifter på grundval av additionalitetsprincipen. Faciliteten skulle å ena sidan leda till en betydande ökning av BNP på kort och medellång sikt genom efterfrågan på offentliga och privata investeringar och på så sätt bygga upp det kapital som krävs för att å andra sidan generera högre BNP på medellång och lång sikt genom sysselsättningstillväxt, högre produktivitet och löner samt en positiv effekt på produktionen.

3.3.2 Arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas åsikter om den nationella planens potentiella inverkan på landets ekonomi och samhälle är ganska fragmenterade. Uppfattningen varierar särskilt i enlighet med storleken på de medel från faciliteten som tilldelats respektive medlemsstat. I medlemsstater som får stora belopp uppfattas nämligen inverkan som mer positiv än i medlemsstater som får relativt små belopp i förhållande till sin ekonomis storlek. Trots dessa skillnader ser det organiserade civila samhället generellt positivt på inverkan av medlen från faciliteten och investeringarna genom de nationella planerna på reformerna, eftersom de utgör en drivkraft för att uppnå målen för den gröna och den digitala omställningen.

3.4 Avsnitt IV: Arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas deltagande i genomförandet av planen

3.4.1 Det organiserade civila samhällets deltagande i genomförandet av planen, i de få medlemsstater där det faktiskt har inletts, har tagit olika former. I informationen från de berörda parterna fastställdes fyra kategorier av deltagande: 1) lagstadgat, 2) genom särskilda arbetsgrupper för de nationella planerna, 3) genom sammanträden med berörda parter, och 4) ingen särskild form av deltagande planeras. Jämfört med slutsatserna från 2021 om den uppenbara bristen på deltagande från det organiserade civila samhällets sida i utarbetandet av planen bedöms dess deltagande i genomförandet mer positivt, även om det fortfarande är långt ifrån tillfredsställande i alla medlemsstater. Det påpekades att initiativ som särskilt utformats för att involvera det organiserade civila samhället i genomförandet av de nationella planerna främjas i vissa länder. När det gäller den potentiella skillnaden i deltagande mellan arbetsmarknadens parter å ena sidan och det civila samhällets organisationer å andra sidan, förefaller det dessutom i allmänhet som om det i medlemsstaterna är så att antingen ingendera parten eller båda parter deltar, utan åtskillnad. Berörda parter i tre (Österrike, Grekland och Portugal) av de 20 medlemsstater som rådfrågats rapporterade dock att det finns en betydande skillnad mellan dessa parters deltagande. I dessa länder är arbetsmarknadens parter mer delaktiga än det civila samhällets organisationer.

3.4.2 I detta avseende visade en enkät från BusinessEurope ( 17 ) som genomfördes i början av 2022 att arbetsmarknadens parter i allt högre grad deltar i återhämtningsplanerna, vilket återspeglas i ett missnöje på endast 30 % beträffande deras hittillsvarande roll i genomförandet av planen, jämfört med 71 % förra året beträffande deras roll i utformningen av planen. Såsom betonas i Eurofounds rapport ( 18 ) från mars 2022 underströk arbetsmarknadens parter dessutom, efter antagandet av planerna, vikten av kommissionens landsrapporter inom ramen för den europeiska planeringsterminen ( 19 ) , som låg till grund för diskussionen om genomförandet av nationella reformer och investeringar och gav arbetsmarknadens parter möjlighet att utbyta idéer och bidra till de nationella planerna utifrån en sund grund.

4. Slutsatser

4.1 I allmänhet bedöms planernas slutliga innehåll positivt. I vissa fall har det organiserade civila samhällets synpunkter beaktats i de slutliga versionerna av de nationella planerna. På det hela taget stöder det organiserade civila samhället de gröna, digitala och sociala målen i de nationella planerna. När det gäller bidraget till den gröna och den digitala omställningen uttrycktes positiva åsikter även om effekterna av den nationella planen bedöms vara begränsade, utom i ett fåtal fall. Tyvärr framfördes det ofta att planens sociala dimension var relativt outvecklad trots dess betydelse för resiliensaspekten. Det betonades att omställningen förutsätter mer investeringar, särskilt med tanke på den rådande krisen. Trots de förbättringar som uppfattats i vissa medlemsstater är det fortfarande svårt att slutgiltigt avgöra om deltagandet i genomförandefasen har förbättrats, inte minst på grund av att genomförandet av många nationella planer har försenats avsevärt i många medlemsstater. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer betonade dock att den institutionella sociala dialogen hade förbättrats i denna fas. I t.ex. Spanien konstaterar arbetsmarknadens parter att ramen för faciliteten och den nationella planen har bidragit till viktiga överenskommelser om arbetsmarknads- och pensionsreformer genom en social trepartsdialog.

4.2 Trots förseningarna i genomförandet av många nationella planer kartlades god praxis i vissa medlemsstater när det gäller genomförandet och övervakningen av de nationella planerna. I t.ex. Österrike, Frankrike, Luxemburg, Spanien och Sverige är ett nära och konstruktivt samarbete mellan arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och regeringen, förstärkt genom öppenhet och fortlöpande dialog, ett viktigt verktyg för deras deltagande i faciliteten. I Tjeckien, Estland, Finland, Italien och Spanien har dessutom en kampanjwebbplats eller regeringsportal för faciliteten inrättats med öppen information som är tillgänglig för allmänheten. I Italien, som är den största mottagaren av medel från faciliteten, inrättades ett permanent rundabordspartnerskap (”Tavolo permanente del partenariato”) i november 2021 på regeringsnivå, med särskilda arbetsgrupper som kritiskt övervakar inriktningen och kvaliteten på genomförandet av den nationella planen i förhållande till medborgarnas förväntningar. Detta organ leds av Italiens premiärminister och samordnas av ordföranden för CNEL (det nationella rådet för ekonomi och arbetsmarknad). Dessutom undertecknades ett särskilt strukturerat avtal med ANCI (det italienska kommunförbundet) för att utveckla dialogen och det strukturerade stödet under genomförandet på lokal nivå när det gäller frågor som berör kommunerna. På samma sätt uppmuntras deltagande av kommuner och andra lokala aktörer i Italien när det gäller den administrativa kapaciteten. I Kroatien deltar det organiserade civila samhället i de arbetsgrupper som förbereder anbudsförfaranden för genomförandet av den nationella planen, och även i avtal med ministeriet för turism om åtgärder inom ramen för planen för turismsektorn. Slutligen deltar det organiserade civila samhället i Portugal i övervakningen av genomförandet av den nationella planen, särskilt genom att analysera planens resultat och konsekvensbedömningsrapporterna. I detta avseende har ett övervakningsorgan, CNA (den nationella övervakningskommittén), inrättats. Det omfattar bl.a. företrädare för arbetsmarknadens parter, universitet och den sociala sektorn. Dessa utbyten av god praxis uppmuntras och fungerar som förebild för övriga medlemsstater.

4.3 I många medlemsstater efterlyses ett bättre deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer i genomförandet de nationella planerna. Det organiserade civila samhället efterlyser större insyn i genomförandet och övervakningen av planerna och anser att information bör göras allmänt tillgänglig och att dialoger kring den nationella planen med alla berörda parter bör uppmuntras ytterligare. Om detta saknas är det sannolikt att viktiga utmaningar inte kommer att hanteras ordentligt. Slutligen återstår det i de flesta medlemsstater att se om det organiserade civila samhällets deltagande kommer att förbättras avsevärt under genomförandet och övervakningen av planerna, som för närvarande fortfarande går för långsamt eller är försenat.

4.4 Kommittén uppmanar de nationella regeringarna i de medlemsstater där deltagandet av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer ( 20 ) fortfarande är otillräckligt att skyndsamt åtgärda denna situation och följa reglerna i förordningen om faciliteten. Kommissionen och Europaparlamentet uppmanas att se till att gällande regler följs.

4.5 Trots ovanstående anser EESK att bristen på faktiskt deltagande av hög kvalitet från det organiserade civila samhällets sida i EU:s ekonomiska styrning inte kommer att kunna avhjälpas på ett tillfredsställande sätt innan man har genomfört en reform av den europeiska planeringsterminen som garanterar detta genom ett direktiv eller en förordning. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att ett lämpligt deltagande äger rum när det civila samhällets organisationer, i formella samrådsförfaranden som grundar sig på rättsliga bestämmelser och offentliga och öppna förfaranden, i vederbörlig ordning informeras skriftligen och ges tillräckligt med tid för att analysera regeringens förslag och utarbeta sina egna förslag, och införlivandet eller avvisandet av dessa förslag åtföljs av en motivering i offentliga protokoll eller dokument.

4.6 Kriget i Ukraina och de omedelbara risker som det medför för den europeiska och globala ekonomin innebär inte att målen i de nationella planerna bör ifrågasättas, utan det bör tvärtom, enligt kommitténs uppfattning, uppmuntra EU-institutionerna och de nationella regeringarna att påskynda genomförandet och verkställandet av planerna samt tillhörande investeringar och reformer, och att driva på EU:s gröna giv för att understödja tillväxten och påskynda utfasningen av fossila bränslen i energisystemet och EU:s gröna strategiska oberoende. Samtidigt måste EU göra allt som krävs för att hjälpa Ukrainas regering och folk, ge de miljontals människor som har tvingats söka skydd i EU-länderna adekvat stöd och bistå de mest direkt påverkade medlemsstaterna inom olika ekonomiska sektorer.

4.7 Innan kriget bröt ut var det totala beloppet av nationella medel och medel från NextGenerationEU inte tillräckligt för att uppnå målen i den gröna given och åstadkomma den rättvisa och inkluderande energiomställning som krävs, särskilt målet att ersätta fossila bränslen med rena och förnybara energikällor i linje med rekommendationerna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC). Dessutom finns det nu ett trängande geopolitiskt behov av att avhjälpa EU:s beroende av energi från Ryssland. Vidare kommer det att leda till en kraftig ökning av säkerhets- och försvarsinvesteringarna, vilket kommer att tynga de offentliga budgetarna.

4.8 EESK föreslår därför följande: a) Att man snabbt antar en ny energistrategi för EU som främjar en ändamålsenlig sammankoppling av dess energinät, ett snabbt ersättande av fossila bränslen med förnybara energikällor, en hög energieffektivitet och en minskad efterfrågan på energi. b) Att man överväger möjligheten att styra om investeringarna i de nationella planerna mot större investeringar i ren och förnybar energi, samtidigt som EU:s strategiska oberoende säkerställs. c) Att alla medlemsstater använder sin andel av medlen för de nationella planerna för att finansiera nya program i denna riktning, såsom program för investeringar i hållbar energi. d) Att EU-myndigheterna och de nationella regeringarna på kort sikt vidtar alla nödvändiga åtgärder, vad gäller både produktion och konsumtion, för att skydda ekonomierna från de kaskadeffekter som kriget har på EU:s ekonomi och som allvarligt stör livsmedels-, energi- och finansmarknaderna, med stigande energipriser och störningar i leveranskedjorna, e) Att man bedömer skapandet av ett nytt finansiellt investeringsinstrument och stöder kommissionens förslag i REPowerEU-meddelandet om att påskynda omstruktureringen av energisektorn i syfte att skapa ett säkrare och mer hållbart strategiskt oberoende för EU. I detta syfte bör den lämpligaste modell som kan fastställas användas, på grundval av bästa praxis och resultat från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och faciliteten.

4.9 Slutsatserna från FN:s IPCC 2022 utgör ytterligare en allvarlig påminnelse om bristerna i kampen mot klimatförändringarna. EESK uppmanar EU-myndigheterna att ta hänsyn till dessa när de antar energi-, industri- och ekonomipolitiska initiativ.

4.10 Kommittén är medveten om de enorma svårigheter som det under rådande omständigheter innebär att föra en ekonomisk politik som syftar till att samtidigt minska inflationen och säkerställa ekonomisk tillväxt, sysselsättning och de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt. EU-myndigheterna, de nationella regeringarna och ECB måste agera i nära samordning och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den expansiva penning- och finanspolitiken dras tillbaka på ett sådant sätt att det inte leder till en ny recession. EESK anser att reformen av stabilitets- och tillväxtpaktens regler bör genomföras genom att man fastställer realistiska underskotts- och skuldmål, införlivar den gyllene regeln för investeringar och skapar flexibla vägar, i enlighet med situationen i varje land, för att uppnå målen om minskade offentliga skuldnivåer.

4.11 Insatser för utbildning och livslångt lärande för arbetstagare och befolkningen i allmänhet är avgörande för att säkerställa en rättvis och inkluderande grön och digital omställning. Prioritet bör ges åt fortbildning och yrkesvägledning för arbetstagare som påverkas av omstruktureringar, men också åt att förutse de behov som uppstår till följd av olika slags tekniska förändringar i produktionsapparaten. Digitaliseringen kräver särskild uppmärksamhet när det gäller personer som på grund av sin ålder eller andra omständigheter har svårare att få tillgång till digitaliserade tjänster. Denna del av befolkningen måste garanteras tillgång till utbildning och särskilda stödtjänster för att hjälpa dem att få tillgång till alla typer av förmåner och tjänster.

Bryssel den 18 maj 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s resolution ”Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte?”, (EUT C 155, 30.4.2021, s. 1).

(2) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(3) Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser (EUT C 290, 29.7.2022, s. 1).

(4) Obs! Före den 1 april 2022 godkände kommissionen 23 planer (inklusive den svenska planen i slutet av mars 2022, som fortfarande måste godkännas av rådet). I början av april godkände kommissionen även den bulgariska planen, som också den måste godkännas av rådet (hittills har med andra ord 24 planer godkänts av kommissionen och 22 planer godkänts av rådet).

(5) Gruppen för kontakter med organisationer och nätverk i det europeiska civila samhället

(6) Rapporterna från de olika medlemsstaterna analyseras i bilagan till denna resolution. Detta material finns i sin helhet på kommitténs webbplats.

(7) SWD(2021) 211 final

(8) SWD(2021) 163 final/2

(9) SWD(2021) 196 final

(10) SWD(2021) 160 final

(11) SWD(2021) 146 final

(12) SWD(2021) 161 final

(13) Resultattavla för återhämtning och resiliens

(14) Comparing and assessing recovery and resilience plans – Second edition, Centre for European Policy Studies (CEPS)

(15) Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views

(16) Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission, den 7 mars 2022.

(17) BusinessEurope Reform Barometer 2022

(18) Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans

(19) Betänkande om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022

(20) Liksom andra berörda parter, t.ex. ungdomsorganisationer, såsom EESK särskilt betonade i sitt yttrande ”Hur man kan garantera anständigt arbete för unga och säkerställa inkludering av unga som varken arbetar eller studerar genom korrekt utarbetade nationella återhämtningsplaner”,(EUT C 152, 6.4.2022, s. 27).