A4-0289/97

Resolution om den nya teknikens påverkan på pressen i Europa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om «Europa och det globala informationssamhället - rekommendationer till Europeiska rådet» och om kommissionens meddelande «Europas väg till informationssamhället - en handlingsplan ((EGT nr C 320, 28.10.1996, s. 164.))",

- med beaktande av sin resolution av den 16 februari 1995 om G7-konferensen den 25-26 februari 1995 om informationssamhället ((EGT nr C56, 6.3.1995, s. 97.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1997 om informationssamhället, kultur och utbildning ((EGT nr C 115, 14.4.1997, s. 151.)),

- med beaktande av sin resolution av den 26 juni 1997 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, «Att lära i informationssamhället, handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ» ((Protokollet av detta datum, del II.5 d).)),

- med beaktande av sin resolution av den 26 juni 1997 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om «Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - de nya prioriteringarna», «Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - förberedelserna för nästa steg» och «Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan» ((Protokollet av detta datum, del II.5 b).)),

- med beaktande av kommissionens vitbok «Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning»,utmaningar och vägar i 2000-talet (KOM(93)0700 - C3- 0509/93),

- med beaktande av interimsrapporten från expertgruppen på hög nivå om skapandet av ett europeiskt informationssamhälle för oss alla (1996),

- med beaktande av första årsrapporten till Europeiska kommissionen från Forumet för informationssamhället «Networks for People and their communities - Making the most of the Information Society in the European Union» (1996),

- med beaktande av parlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. ((EGT nr L 202, 30.7.1997, s. 60.)),

- med beaktande av undersökningen «Electronic Publishing - Strategic Developments for the European publishing industry towards the years 2000" (1996) utförd av DG XIII vid kommissionen,

- med beaktande av sin resolution av den 21 januari 1993 om främjande av böcker och läsning i Europa ((EGT nr C 42, 15.2.1993, s. 182.)),

- med beaktande av sin resolution av den 10 juni 1997 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett gemensamt momssystem - ett program för den inre marknaden ((Protokollet av detta datum, del II.5 d).)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om kommissionens grönbok om upphovsrätten och närstående rättigheter i informationssamhället ((EGT nr C 320, 28.10.1996, s. 177.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om public service - TV:s roll i ett multimediasamhället ((EGT nr C 320, 28.10.1996, s. 180.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 september 1992 om mediakoncentration och opinionsmångfald ((EGT nr C 284, 2.11.1992, s. 44.)),

- med beaktande av sin resolution av den 20 januari 1994 om kommissionens grönbok «pluralism och mediakoncentration på den inre marknaden» ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 177.)),

- med beaktande av sin resolution av den 15 juni 1995 om mångfald och koncentration inom media ((EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 133.)),

- med beaktande av den offentliga utfrågning som utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media anordnade om den nya teknikens påverkan på publikationsverksamhet den 4 juni 1996,

- med beaktande av artikel 128, punkterna 1 och 4, i EG-fördraget som slår fast att gemenskapen «skall bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som gemenskapen skall framhäva det gemensamma kulturarvet» och att gemenskapen «skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag»,

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0289/97), och med beaktande av följande:

A. Europa närmar sig informationssamhället med stormsteg och informationssamhället utgör utan tvekan vår framtid.

B. Detta nya europeiska samhälle påverkas av och utvecklas parallellt med marknaden för ny teknik, information och kommunikation.

C. Den nya tekniken har redan förändrat vår kommunikationsmiljö i grunden och denna miljö präglas nu av teknisk konvergens mellan tjänsterna på telekommunikations- och IT-områdena samt på det audiovisuella området.

D. På massmedieområdet på europeisk och global nivå har nya IT- och telekommunikationsföretag såsom man kunnat vänta sig etablerat sig och konkurrensen på informationsområdet förs inte längre enbart mellan traditionella utgivare, nyhetsbyråer och representanter för radio-och televisionssändningar.

E. Europeiska gemenskapen har upprepade gånger framfört ståndpunkten att kunskap, information och kultur inte är produkter som kan jämföras med övriga handelsprodukter.

F. Pressens betydelse för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter har varit och är obestridlig.

G. Den nya tekniken påverkar på ett positivt sätt informationen till allmänheten och för med sig en snabbare och mer omfattande tillgång till flera informationskällor, en ömsesidig relation mellan mottagare och informationskälla och en globalisering av informationsverksamheten. Den ger medborgarna tillgång till förslag och beslut från europeiska, nationella och regionala myndigheter, och underlättar för dem att delta i beslutsfattandet.

H. Europaparlamentet understryker dock de farhågor som det också i tidigare sammanhang gett uttryck för i anslutning till den nya kommunikationsmiljön, bland annat ett flöde av information och nyheter som inte alltid sorterats på ett relevant sätt eller bearbetats i tillräcklig grad och där källan inte alltid är känd, en fara för marginalisering - även om den är tillfällig - av vissa samhällsgrupper som ännu inte är förtrogna med den nya tekniken eller inte har samma möjligheter som andra att utnyttja den, samt den omständighet att näten mera domineras av produkter med kommersiellt innehåll och mindre av produkter som ger uttryck för den språkliga mångfalden och det mångdimensionella draget i den kulturella identiteten och arvet i Europa, samtidigt som man också kan skönja en tendens till mänsklig isolering.

I. En kombination av olika nya och traditionella kommunikationsmedel kan leda till en information som är heltäckande och global.

J. Europaparlamentet erkänner den särskilda roll som pressen kan och fortsättningsvis bör spela vid sidan av de nya möjligheter till kommunikation som de nya elektroniska kommunikationsmedlen och den nya tekniken erbjuder, i synnerhet när det gäller att stärka och initiera den offentliga dialogen, utöva daglig och periodisk kontroll av det politiska maktutövandet och tillhandahålla signerade kritiska analyser av nyhetstäckning och händelser samt ägna sig åt frågor som rör sociala och kulturella minoriteter, språklig mångfald, skapa läsekretsar och utbilda unga människor och medborgare.

K. Vanan att läsa är något som är förbundet med och ingår i den europeiska kulturen och utgör grunden för alla de ansträngingar som görs för att utbilda moderna medborgare i det europeiska samhället.

L. Under de senaste åren har man i de flesta europeiska länder kunnat skönja en sjunkande tendens i spridningen och utgivningen av tryckt massmedia, detta med undantag av ett fåtal specialtidskrifter.

M. Dagstidningarna och tidskrifterna kämpar fortsättningsvis med enorma kostnader för tryckning, distribution och arbetskraft samtidigt som «on line-tjänsterna» för kommunikation klarar sig med betydligt mindre kostnader tack vare digitaliseringen av informationen och ett bredare utbud av flexibla och «billiga» arbetsformer (free-lance, deltid, distansarbete, hemarbete m.m.).

N. Den fortsatta subventioneringen, på nationellt plan och på gemenskapsplan, av de elektroniska kommunikationsmedlens användning av ny teknik och utvecklandet av IT- och multimediatjänster skulle i vissa fall kunna göra konkurrensen allt mera svårhanterlig för de traditionella skriftliga kommunikationsmedlen och nyhetsbyråerna.

O. Det är ett välkommet faktum att den traditionella europeiska förlagsindustrin och de europeiska nyhetsbyråerna redan har investerat i elektronisk utgivning eftersom just de är mest lämpade att förse näten med ett rikt innehåll.

P. År 1996 fanns det nästan 500 on line-publikationer som emellertid tillsvidare inte har gett någon vinst och man får hoppas att dessa investeringar i framtiden visar sig vara mera inkomstbringande.

Q. Det är ett faktum att också pressen under de senaste åren för att klara sig i konkurrensen, framförallt gentemot de audiovisuella kommunikationsmedlen, har tillgripit foto- och sensationsjournalistik, på trängande bevakning av privatliv samt olika metoder för att öka försäljningsupplagorna, t. ex. kuponger, gratisutdelning och liknande på bekostnad av rapporteringens kvalitet.

R. Sedan 1980 har pressens andel av reklamintäkterna minskat i de flesta europeiska länder samtidigt som de audiovisuella kommunikationsmedlens andel har ökat och on line-tjänster nu också är ett faktum på reklammarknaden (främst information om bilar, fastigheter, lediga tjänster etc.).

S. Reglerna för reklamtider i radio och television som fastställs i direktivet «Television utan gränser» tillämpas inte konsekvent i alla medlemsstater.

T. Journalister måste, för att behålla sina tjänster eller för att kunna få andra arbeten inom de nya informationstjänsterna, inneha specialkvalifikationer och kännedom om användning av den nya tekniken och on line-tjänsterna samt om olika möjligheter och metoder förknippade med dessa.

U. Journalisternas uppgifter och ansvar är att tillhandahålla trovärdig och kvalitativt högstående information och inom ramen för dagens kommunikationsmiljö bör de, i ännu högre grad än tidigare, verka i enlighet med reglerna för moral och etik.

V. De mer flexibla sysselsättningsformerna som gäller för dagens journalister, särskilt för dem som arbetar inom de nya informationstjänsterna (t.ex. deltidsavtal, distansarbete, free-lance osv.) skiljer sig från de som de traditionella arbetsavtalen erbjuder och från den nuvarande organiseringen av yrkesutövningen, i synnerhet vad gäller miljö, arbete, socialförsäkring, arbetstider etc.

W. Journalisterna bör i den nya kommunikationsmiljön, mot bakgrund av att den information de tillhandahåller utnyttjas upprepade gånger av olika medier, kontinuerligt åtnjuta de ekonomiska och moraliska rättigheter i enlighet med systemet för upphovsrätt som utvecklats i de flesta europeiska stater som gäller för författarna.

X. Den europeiska rättsliga modellen för immaterialrätt är det enda sättet att säkra principen om journalisternas individuella ansvar för sitt arbetes innehåll och kvalitet.

Y. Pressfrihet har också alltid inneburit frihet vad gäller tillgång till distributionsnät och en jämlik behandling av alla publikationer.

Z. De olikartade bestämmelser som gäller för pressen i vissa av EU:s medlemsstater vad gäller moms, marknaden för tidningspapper, sänkta portokostnader för postdistribution, telekommunikationer och överföring leder ibland till illojal konkurrens med tanke på den fria rörligheten för trycksaker på den inre marknaden.

AA. De skattelättnader som nämns ovan har införts som ett indirekt stöd för pressen och utgör ett erkännande av dess sociala, folkbildande och kulturella funktion.

AB. Den särskilda roll som den regionala pressen spelar bör beaktas och erkännas eftersom den på ett mera direkt och ingående sätt förmår ägna sig åt särskilda problem i EU:s regioner, och i hög grad ansvarar för den information som europeisk politik och verksamhet vid de europeiska institutionerna och organen som medborgare som lever i avlägsna och isolerade delar av EU har tillgång till.

AC. Man bör också beakta den särskilda roll som icke kommersiella publikationer med skönlitterärt, vetenskapligt, pedagogiskt eller filosofiskt innehåll, samt publikationer på språk som talas inom begränsade områden, spelar.

AD. Europaparlamentets fasta ståndpunkt är att pluralismen måste bevaras och ytterligare koncentration och monopolbildning inom det egendomsrättsliga systemet för massmedierna bör undvikas.

AE. Europaparlamentet anser att de som är mest behöriga och lämpade att diskutera och föreslå lösningar på frågor som rör pressen är arbetsmarknadens parter genom den dialog de för och den självreglering de utövar samtidigt som initiativ från nationella organ och gemenskapsorgan alltid bör främja och underlätta denna dialog och stödja pressfriheten.

1. Parlamentet anser att Europeiska unionen bör erkänna att pressen, inom den nya kommunikationsmiljö som blivit en europeisk modell för informationssamhället, kan fortsätta att spela en särskild roll som främjare av demokrati, kultur och mänskliga rättigheter och att det är kombinationen av skrivna och elektroniska medier, nyhetsbyråer samt multimedia som ger medborgarna tillgång till fullständig information,

2. uppmanar kommissionen att utarbeta ett meddelande med en analys av de särskilda problem som uppstår för pressen och nyhetsbyråerna i konkurrensen med de nya kommunikationstjänsterna samt en presentation av alla hittills vidtagna gemenskapsåtgärder och initiativ som rör pressen samt av sådan verksamhet och sådana stödåtgärder till förmån för de elektroniska informationsmedlem som direkt påverkar pressen,

3. uppmanar kommissionen att främja extern rådfrågning och skapa goda förutsättningar för en bredare dialog om pressens nya behov och problem inom ramen för informationssamhället,

4. uppmanar kommissionen att säkerställa att pressens problem dryftas separat inom ramen för GD X:s nya struktur och i samarbete med arbetsmarknadens parter och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna,

5. uppmanar kommissionen att också i fortsättningen uppmuntra europeiska utgivare av tidningar och tidskrifter (i synnerhet små utgivare) och europeiska nyhetsbyråer att investera i elektronisk utgivning,

6. uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och industrin tidningsbranschen att uppmuntra och aktivt bidra till utarbetandet av projekt som främjar användningen av tidningar i barns och ungdomars skolundervisning,

7. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra publikationsföretag att investera i yrkesutbildning av sina anställda,

8. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa förutsättningar för en dialog om de relevanta rättsliga och institutionella skyddsramarna för journalisternas sociala och yrkesmässigarättigheter, särskilt för journalister som arbetar inom nya arbetsformer inom media, till exempel på distans, som free-lance etc.,

9. uppmanar kommissionen att i uppföljningen av grönboken om immaterialrätt i informationssamhället för journalisternas del bevara skyddet av upphovsmannens ekonomiska och moraliska rättigheter i enlighet med det europeiska systemet för upphovsrätt som finns i de flesta europeiska stater samt beakta det faktum att olika informationsmedel utnyttjar deras arbete på otaliga sätt,

10. anser att pressen bör vidta självreglerande åtgärder beträffande de metoder för att öka försäljningsupplagorna som används av en del av pressen, exempelvis foto- och sensationsjournalistik och påträngande bevakning av privatliv, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa lämpliga förutsättningar för en dialog mellan dem som arbetar med ovanstående frågor,

11. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna till sträng övervakning av bestämmelserna i direktivet «Television utan gränser» vad gäller reklamtiderna i radio och television samt på telemarknaden,

12. uppmanar kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att (i enlighet med subsidiaritetsprincipen) samarbeta i syfte att utreda en eventuell harmonisering av momsbestämmelserna för tidningar och tidskrifter i hela Europeiska unionen med målet att införa en moms som är så låg som möjligt (eller 0 %), samt möjligheten att fastslå gemensamma bestämmelser om minskade distributionskostnader för pressen via postväsendet, inom telekommunikation och transport,

13. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka distributionssystemen för pressen i medlemsstaterna och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa lika möjligheter till distribution för alla tidningar och tidskrifter, så att distributionen inte blir ett hinder för yttrandefrihet och utgivning,

14. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och främja utgivning av publikationer på små språk som talas inom begränsade områden samt av publikationer med specifikt litterärt, filosofiskt, utbildningsrelaterat eller vetenskapligt innehåll som har begränsade eller obefintliga reklamintäkter, och att stödja nyhetsbyråer som verkar på dessa språk och arbetar inom dessa ämnesområden

15. uppmanar kommissionen att samarbeta med sammanslutningar och representanter för den regionala och lokala pressen, i syfte att informera medborgarna i regionerna om EU-institutionernas politik och program,

16. uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet, medlemsstaterna och alla berörda parter lägga fram förslaget till direktiv om ägandeförhållandena i mediabranschen på den inre marknaden, och att alltid som grund för sin verksamhet och sina förslag ha principen om bevarandet av pluralism, undvikande av centralisering och säkerställande av en smidigt fungerande mediamarknad inom Europeiska unionen,

17. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet samt de europeiska utgivarnas och journalisternas yrkesorganisationer.