SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.10.2004 
KOM(2004) 694 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
Uppföljning av vitboken Nya insatser för Eu ropas ungdom: åtgärder som vidtagits inom 
ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet.......................................................... 3 2.1. Processen................................................................................................................. ..... 3 
2.2. Ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet...................................... 4 3. Den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet................................................ 5 3.1. Genomförandet av den ö ppna samordningsmetoden ................................................... 5 
3.2. De fjorton gemensamma målen fö r den öppna samordningsmetoden......................... 6 
3.3. Lägesbeskrivning över genomförandet av  den öppna samordningsmetoden .............. 6 
4. Förstärkning av ungdomsaspekte n på andra politikområden....................................... 7 
4.1. Livslångt lärande......................................................................................................... .7  
4.2. Sysselsättning och social integration ........................................................................... 8 4.3. Kampen mot rasism och främlingsfientlighet.............................................................. 8 4.4. Ungdomars oberoende ................................................................................................. 8 4.5. Lägesbeskrivning av hur ungdomsaspekten beaktas inom andra politikområden....... 8 5. Andra initiativ och insatser i samb and med genomförandet av vitbokens 
prioriteringar ................................................................................................................ 9  
5.1. Delaktighet ............................................................................................................... .... 9 
5.2. Information............................................................................................................... .... 9 
5.3. Volontärtjänstverksamhet .......................................................................................... 10 5.4. Bättre kunskaper om ungdomars situation................................................................. 10 5.5. Ett nytt EU-program för ungdomar............................................................................ 10 6. Slutsatser .................................................................................................................. .. 10 
 
SV 3   SV 1. I NLEDNING  
Sedan i slutet av 1980-talet har Europeis ka unionen utformat ungdomsprogram. Men 
inte förrän i november 2001, när kommissionen offentliggjorde vitboken Nya 
insatser för Europas ungdom1, började en politik för samarbete på ungdomsområdet 
att utvecklas. Genom det samarbete på området som inleddes genom vitboken, bland 
annat införandet av en öppen samordnings metod, kunde debatten om ungdomsfrågor 
utvidgas och fördjupas på europeisk oc h på nationell nivå, och även bland 
huvudaktörerna själva: ungdomarna. 
Den dynamik som skapades genom arbetet me d denna vitbok fick ett nytt uttryck när 
Europeiska rådet i juni 2004 antog fördra get om en konstitution för Europeiska 
unionen, där det förutses att den rättsliga grunden för ungdomspolitiken ska utvecklas. 
Även av kommissionens förslag till nya budgetramar efter 2006
2 framgår att politik 
och insatser för ett aktivt medborgarska p, bland annat för europeiska ungdomar, 
kommer att stärkas i framtiden. Det är rå dets och det nyvalda Europaparlamentets 
uppgift att befästa och utveckla dessa riktlinjer, och kommissionens uppgift att 
omsätta dem i praktiken, bland annat i nom ramen för det kommande programmet 
Aktiv ungdom3. 
Eftersom ett nytt skede nu inleds i ungdoms politiken anser kommissionen att det är 
lämpligt att göra en lägesbeskrivning över de  åtgärder som vidtag its sedan vitboken 
offentliggjordes, dels av det uppdrag som rådet uttryckligen har gett kommissionen, 
dels av de åtaganden som gjorts när det gä ller alla aktörer i denna process, främst 
ungdomarna.  
Detta dokument är en uppföljning av uppman ingen i rådets resolution i juni 2002 om 
ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet4. I resolutionen uppmanade 
rådet kommissionen att utarbeta en utvärd eringsrapport om ramarna för samarbetet, 
innehållande en utvärdering av den öppna samordningsmetoden och, vid behov, 
förslag till ändringar av denna metod. Enlig t den preliminära tids planen planerades 
att rådet skulle gransk a denna rapport under 2004. 
2. D ET EUROPEISKA SAMARBETET PÅ UNGDOMSOMRÅDET  
2.1. Processen 
I vitboken angavs de viktigaste ungdomspolitiska utmaningarna i ett 
sociodemografiskt perspektiv på europeisk nivå, vilket präglas av såväl en ökande 
obalans mellan ungdomar och äldre som ungdomars förändrade levnadsvillkor, och 
detta vid tidpunkten för den al lra största utvidgningen av Europeiska unionen i en 
alltmer internationaliserad miljö. 
                                                 
1 KOM(2001) 681 slutlig, 21.11.2001. 
2 KOM(2004) 101 slutlig, 10.2.2004. 
3 KOM(2004) 471, 14.7.2004. 
4 EGT C 168, 13.7.2002. 
 
SV 4   SV Vitboken utarbetades i ett omfattande samråd med ungdomar, eftersom man hade en 
önskan att få medborgarna att medverka i de beslut som berör dem och på så sätt bidra till att de kommer närmare de politiska institutionerna. 
I vitboken framträdde en ny ungdomspolitisk ambition med förslag om att ge 
Europeiska unionen nya ramar för samarbetet på ungdomsområdet. Den skulle dels vara ambitiös och infria ungdomars förväntninga r, dels vara realistisk och fastställa 
prioriteringar med respekt för de olika befogenhetsnivåerna. 
Europaparlamentet
5 stödde förslagen i vitboken oc h genomförandet av åtgärderna. 
Även Europeiska ekonomiska och sociala kommittén6 och Regionkommittén7 stödde 
förslagen och genomförandet av  åtgärderna i vitboken.  
Vitboken var en vändpunkt när det gäller sätt et att gripa sig an ungdomspolitiken. De 
viktigaste delarna i kommissionens analys  på ungdomsområdet har visat sig vara 
riktiga och prioriteringarna har bekräftats av forskare , nationella myndigheter och 
ungdomsorganisationer. 
Den är fortfarande en referens inom så väl EU som andra europeiska länder och 
övriga världen. Ungdomarnas situation fort sätter dock att förändras. Man bör därför 
snarast undersöka vilka prioriteringar som bör göras under kommande år. 
2.2. Ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet 
Ramarna för det europeiska samarbetet  på ungdomsområdet upprättades genom 
rådets resolution i ju ni 2002 med utgångspunkt i kommi ssionens vitbok. De består av 
följande två delar som kompletterar varandra: 
a) Tillämpning av den öppna samordningsmetoden på de tematiska prioriteringar 
som är specifika för ungdomsområdet. 
b) Ökat hänsynstagande till ungdomsfrågor i övrig politik. 
Genom resolutionen befästs följande pr inciper: en flexibel metod, icke-
diskriminering, lika möjligheter, ungdoma rs medverkan och anknytande av 
kandidatländerna till ramarna för samarbetet. 
De fyra tematiska prioriteringar som fö reslås i vitboken – i)  delaktighet, ii) 
information, iii) volontärtjänst för ungdo mar, iv) bättre kunskaper om ungdomars 
situation – anges i resolutionen som pr ioriteringar inom ramen för den öppna 
samordningsmetoden. Även de förfaranden som därefter ska leda till att rådet och medlemsstaterna antar gemensamma mål tas upp där. I resolutionen föreslås även 
mekanismer för uppföljning av arbetet med att uppnå målen. 
Där anges också vilka politikområden oc h program som behöver ges en förstärkt 
ungdomsdimension: utbildning och livslångt lärande, rörlighet,  sysselsättning och 
social integration samt kampen mot rasism  och främlingsfientlighet. I resolutionen 
                                                
 
5 Betänkande nr A5-0126/2002, 19.4.2002. 
6 EGT C 149, 21.6.2002. 
7 Yttrande nr 389, 17.7.2002. 
 
SV 5   SV noteras också kommissionens planer på att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att 
diskutera frågan om ungdomars oberoende i samhället. 
3. D EN ÖPPNA SAMORDNINGSMETODEN PÅ UNGDOMSOMRÅDET  
3.1. Genomförandet av den öppna samordningsmetoden 
I enlighet med resolutionen skickade Europeiska kommissionen i juli 2002 ut 
frågeformulär om delaktighet och info rmation till medlemsstaterna och till 
kandidatländerna. Ett år senare skicka de den även ut frågeformulär rörande 
volontärtjänst och frågan om bättr e kunskaper om ungdomars situation. 
Kommissionen har granskat alla svar, skri vit sammanfattande rapporter och utarbetat 
förslag till gemensamma mål med åtgärdsområden. 
Kommissionen har på europeisk nivå anordna t samråd med de viktigaste aktörerna 
när det gäller frågeformulären, de samman fattande rapporterna och förslagen till 
gemensamma mål. Europeiska ungdomsforumet8 har rådfrågats systematiskt, dock 
utan att andra samrådsmetoder har utes lutits, vilket även var fallet vid 
ungdomskonferenserna (se punkt 5.1). Allt ef ter vilka teman som behandlats och de 
möjligheter som funnits har även nätverke t av forskare med ungdomsspecialisering 
samlats till konferenser som anordna ts av rådets ordförandeskap. 
Kommissionen lade fram de gemensamma målen för delaktighet och för information 
till ungdomar i april 20039. Rådet antog dessa mål geno m sin resolution i november 
200310. 
Förslagen till gemensamma mål för volontärtjänst11 och för bättre kunskaper om 
ungdomars situation12 antogs av kommissionen i april 2004. De torde bli föremål för 
rådsresolutioner i november 2004. 
För att komplettera och stödja arbetet med de gemensamma mål som rådet antar har 
en särskild roll tilldelats det möte som hå lls mellan generaldirektörerna med ansvar 
för ungdomsfrågor och som f ungerar som ett informellt forum för politisk dialog och 
politiskt samråd. 
Tre arbetsgrupper har börjat arbeta med fö ljande frågor: delaktighet på lokal nivå, 
information, ungdomars engagemang och erkännandet av detta. Genom dessa arbetsgrupper är det tänkt at t utbytet av god praxis ska fr ämjas så att arbetet med att 
uppnå de fastställda målen stöds och påskynda s. Resultaten kommer att utnyttjas för 
arbetet med att uppnå målen på nationell nivå  och för utarbetandet av de rapporter 
som medlemsstaterna har åtagit sig att lägga  fram i slutet av 2005. De skulle också 
                                                
 
8 http://www.forumjeunesse.org/fr/  - Europeiska ungdomsforumet är en internationell organisation som 
består av nationella ungdomsråd och internationella  icke-statliga ungdomsorganisationer som företräder 
ungdomars intressen i hela Europa. Det är det enda forum i Europa som företräder 
ungdomsorganisationer vid internationella institutione r, bland annat Europeiska unionen, Europarådet 
och Förenta nationerna. 
9 KOM(2003) 184 slutlig, 11.4.2003. 
10 EUT C 295, 5.12.2003. 
11 KOM(2004) 337 slutlig, 30.4.2004. 
12 KOM(2004) 336 slutlig, 30.4.2004. 
 
SV 6   SV kunna tjäna som utgångspunkt för behandlingen av dessa frågor av rådets grupp för 
ungdomsfrågor och av ministrarna själva. 
3.2. De fjorton gemensamma målen fö r den öppna samordningsmetoden 
Kommissionen har föreslagit fjorton gemensamma mål. Av  dessa berör fyra bättre 
kunskaper om ungdomars situation, meda n tio inriktas direkt på ungdomar: 
– För att skapa gynnsamma förutsättninga r för att ungdomar ska kunna engagera 
sig aktivt i samhället har rådet antagit tre mål för delaktighet  som gäller 
ungdomars medverkan i lokalsamhället, ungdomars medverkan i den representativa demokratin oc h utbildning i delaktighet. 
– När det gäller information  till ungdomar – som är en förutsättning för 
delaktighet – inriktas de tre mål som råde t antagit på tillgånge n till information, 
systemens kvalitet och möjlighetern a till en ökad ungdomsmedverkan i 
utformningen och spridningen av information. 
– Volontärtjänstverksamhet  finns i alla medlemsstater i skilda former. 
Europeiska volontärtjänsten blir sam tidigt alltmer populär inom programmet 
Ungdom. De mål som kommissionen har före slagit syftar till att utveckla denna 
verksamhet i all dess mångfald, att underl ätta för fler människor att kunna delta 
i sådan verksamhet samt att främja oc h få den personliga och kollektiva nyttan 
med denna verksamhet bättre erkänd. 
– Den politiska diskussionen och de politiska insatserna måste kunna stödja sig 
på en bättre förståelse för och ökade kunskaper om ungdomar.  De två 
första mål som kommissionen har föresl agit inriktas på kartläggning och 
uppdatering av befintliga kunskaper, i första hand om de prioriterade 
ungdomsfrågorna, därefter om andra frågor  som är av intresse för ungdomar. 
De två följande målen inriktas däremot de ls på kvalitet i fråga om metoder och 
redskap, dels på främjande av utbyt en och dialog samt nätverksbyggande. 
3.3. Lägesbeskrivning över genomförande t av den öppna samordningsmetoden 
De nya ramarna för europeiskt samarbete har blivit en realitet och kommissionen har 
fullgjort alla sina åtaganden. Ungdomsområd et har nu blivit ett politikområde inom 
vilket alla aktörer är mobiliserade, deltar i en dialog och samarbetar. 
Genom att man valt en flexibel, öppen samordningsmetod som är anpassad till 
ungdomar, har man kunnat utforma en samma nhängande arbetsplan och fastställa 
politiska prioriteringar för insatserna. Dessa  europeiska priorite ringar tjänar också 
som en referens när de nationella  prioriteringarna fastställs. 
Genom denna arbetsmetod har de natio nella myndigheterna kunnat mobiliseras 
samtidigt som insatser inriktade på ungdoma r har fått ett politis kt genomslag. Genom 
den arbetsgång som fastställs  i arbetsplanen har de ol ika ordförandeskapen kunnat 
bidra till att påskynda arbete t med att förverkliga målen, något som medlemsstaterna 
ansvarar för.  
Den öppna samordningsmetoden på ungdomsomr ådet skiljer sig dock från öppna 
samordningsmetoder på andra områden på följande två punkter: 
 
SV 7   SV – De fastställda målen är kvalitativa och innehåller ännu inte några kvantitativa 
siffror (referensvärden). 
– Genomförandet av målen, som överlåts ti ll medlemsstaterna själva, är inte 
föremål för några nationella handlings planer med samordning på europeisk 
nivå. 
Utan att ifrågasätta de val som visat sig nödvändiga om man ska kunna åstadkomma 
ett enhetligt tillvägagångssätt för genomfö randet av de nya samarbetsramarna, bör 
man dock undersöka om metoden ger den ba lans som krävs mellan flexibilitet och 
effektivitet. 
Medlemsstaternas arbete med att förverkl iga de gemensamma målen är avgörande 
för hur framgångsrik den öppna samordnings metoden blir. Varje medlemsstat bör 
utifrån situationen i det egna landet utforma en handlingsplan i syfte att uppnå de mål 
man har kommit överens om. 
Slutligen är samrådet med ungdomar mycket  viktigt på alla nivåer, såväl på 
europeisk som på nationell nivå, och i de olik a etapperna av förfarandet (t.ex. svar på 
frågeformulär, utformning och uppföljni ng av åtgärder på nationell nivå och 
rapporter till kommissionen). 
4. F ÖRSTÄRKNING AV UNGDOMSASPEKTEN PÅ ANDRA POLITIKOMRÅDEN  
Vissa politikområden har stor inverkan på ungdomars liv, särskilt de politikområden 
som togs upp som prioriterade i vitboken oc h som även rådet nämnde i sin resolution 
i juni 2002, nämligen utbildning och livslångt  lärande, rörlighet, sysselsättning och 
social integration, kampen mot rasism  och främlingsfientlighet samt ungdomars 
oberoende ställning som medborgare. Följande  insatser har utfo rmats på europeisk 
nivå: 
4.1. Livslångt lärande 
Rådets arbetsgrupp för ungdomsfrågor lämnade ett bidrag till rådets resolution i juni 
200213 om livslångt lärande. I denna erkänns  värdet av icke-formell och informell 
utbildning genom ungdomsverksamhet utanfö r det formella utbildningssystemet. 
En uppföljning har gjorts inom ramen för genomförandet av arbetsprogrammet för 
utbildningssystemens mål14 och Köpenhamnsförklaringen om ett närmare europeiskt 
samarbete inom allmän och yrkesinriktad utbildning15. 
Företrädarna för Europeiska kommissione n har även utarbetat ett gemensamt 
arbetsdokument med företr ädarna för Europarådet16, och anordnat ett 
                                                 
13 EGT C 163, 9.7.2002. 
14 http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_en.html 
15 http://europa.eu.int/comm/education/copenhagen/index_en.html 
16 http://www.coe.int/T/E/Cultural_Co-
operation/Youth/2._Priorities/research_partnership.asp#TopOfPage 
 
SV 8   SV forskarseminarium i frågan om erkännande och validering av utbildning på 
ungdomsområdet17. 
4.2. Sysselsättning och social integration 
Rådets arbetsgrupp för ungdomsfrågor  bidrog under 2003 till arbetet i 
sysselsättningskommittén, vilket skulle  säkra att även ungdomarnas situation 
beaktades i samband med revideringen av den europeiska sysselsättningsstrategin 
och riktlinjerna för denna.  
I maj 2004 antog rådet (ungdom) en resolutio n om ungdomars sociala integration där 
det bland annat förespråkar att ungdomar me d sämre förutsättningar ska prioriteras 
inom ramen för den öppna samordningsme toden rörande kampen mot social 
utestängning. 
4.3. Kampen mot rasism och främlingsfientlighet 
I maj 2004 antog rådet ett uttalande om rasism och intolerans bland ungdomar18 och 
fastställde där en handlingsplan som skulle gälla fram till slutet av 2005. 
Kommissionen har utvecklat sitt sama rbete med Europeiska centrumet för 
övervakning av rasism och främlingsfientlighet19 och har lämnat stöd till många 
projekt mot rasism och främlingsfien tlighet genom programmet Ungdom, bland 
annat en europeisk webbplats för ungdo mar mot rasism och främlingsfientlighet 20.  
4.4. Ungdomars oberoende 
Kommissionen anordnade i oktober 2003 ett seminarium om ungdomars oberoende 
med experter från olika ämnesområden. Det är en komplicerad fråga som gäller såväl 
ungdomars ekonomiska oberoende som deras fr ia val när det gälle r livsval och deras 
personliga utveckling. Ungdomars oberoende  kan kopplas till andra politikområden 
som utbildning, sysselsättning, social tr ygghet och ekonomisk trygghet. Förslag till 
insatser lades fram i maj 2004 inför ge neraldirektörerna på ungdomsområdet, och 
dessa godkände förslagen. 
4.5. Lägesbeskrivning av hur ungdomsaspekt en beaktas inom andra politikområden 
De olika politikområden som i vitboken anga vs som prioriterade  har alla ägnats 
särskild uppmärksamhet så att ungdomsfrå gorna beaktas inom dessa politikområden. 
Genom de initiativ som tagits är det nu möjligt att skapa förbindelser som kan 
underlätta det nödvändiga samspelet mellan olika metoder, handlingsplaner och 
program. 
Resultaten är uppmuntrande, men de första  erfarenheterna visar på följande: 
                                                 
17 http://www.training-youth.net/ 
18 Uttalande från rådet och företrädarna för medlemsstat ernas regeringar, församlade i rådet, om rasism 
och intolerans bland ungdomar (9405/04 av den 28 maj 2004). 
19 http://www.eumc.eu.int/eumc/index.php 
20 http://www.d-a-s-h.org 
 
SV 9   SV – Om man ska kunna påverka ungdomar krävs en  bättre inblick i deras situation i 
förhållande till dessa politi kområden. Därför är det vik tigt att skaffa sig bättre 
kunskaper om ungdomsområdet. 
– Det är nödvändigt att mobilisera alla ansvariga (politiker och 
ungdomsorganisationer) på alla nivåer (loka l, regional, natione ll och europeisk) 
om verklig effektivitet ska kunna uppnås. 
5. A NDRA INITIATIV OCH INSATSER I SAMBAN D MED GENOMFÖRANDET AV VITBOKENS 
PRIORITERINGAR  
Utöver de insatser som rådet angav i sin resolution har kommissionen åtagit sig att 
förstärka EU:s politiska insatser på de områden som angavs som prioriteringar i 
vitboken. 
5.1. Delaktighet 
Ungdomars delaktighet är ett politiskt mål och det behand las som sådant inom ramen 
för den öppna samordningsmetoden. Men den är också en princip som ska styra goda 
styrelseformer på europeisk nivå. Dä rför har följande insatser gjorts: 
– Kommissionen har anordnat en dire kt dialog med ungdomar och deras 
organisationer vid varje etapp i förfarandena inom den öppna 
samordningsmetoden. 
– Genom konferenser som anordnats tillsam mans med rådets ordförandeskap i 
frågor som rör ungdomars delaktighet och volontärtjänstver ksamhet har en 
regelbunden och strukturerad dialog kunnat föras mellan ungdomar, 
myndigheter och politiker. 
– Kommissionen har lämnat stöd till initia tiv som syftar till att få ungdomar att 
aktivt medverka i debatter och i utarbeta ndet av den europe iska konstitutionen 
(YOUTH 2002, ungdomskonventet i juli 2002). 
Med sikte på nya ungdomssatsningar ha r kommissionen offentliggjort två 
inbjudningar att lämna projektförslag fö r pilotprojekt som gäller delaktighet21 och för 
nätverksbyggande mellan projekten. 
5.2. Information 
Europeiska ungdomsveckan mellan den 29 september och den 5 oktober 200322 gav 
möjlighet att utnyttja såvä l de politiska insatser som gjorts för ungdomar på 
europeisk nivå och i medlemsstaterna som resultaten av programmet Ungdom, 
genom en rad evenemang i Europaparlam entet, kommissionen och i hela EU. 
                                                 
21 EUT C 140, 14.6.2003 och EUT C 113, 30.4.2004. 
22 http:/europa.eu.int/comm/youth/youthweek/index_en.html 
 
SV 10   SV Invigningen av den eur opeiska ungdomsportalen23 i maj 2004 var slut et på ett långt 
arbete för att i enlighet med vitboken ge europeiska ungdomar lättillgänglig och 
användbar information av god kvalitet.  
5.3. Volontärtjänstverksamhet 
Kommissionen anordnade tillsammans med de t italienska ordförandeskapet i rådet i 
november 2003 en konferens om allmännyttiga tjänster i Europa, med syftet stärka 
samarbetet mellan dessa tjänster på europeisk nivå24. 
5.4. Bättre kunskaper om ungdomars situation 
Kommissionen har offentliggjort resultate n av två Eurobarometerundersökningar, 
den ena 2001 för EU-medlemsstaterna25, den andra 2003 för de dåvarande 
kandidatländerna26. Resultaten bekräftade att ungdoma rs intresse för Europa gick 
hand i hand med en viss misstro mot tr aditionella politiska institutioner. 
Forskare som arbetar med ungdomsfrågor me dverkade vid utarbetandet av vitboken 
och förslagen till gemensamma mål samt de ltog i ordförandeskapens konferenser och 
arbetet i gruppen för ungdomars oberoende. 
Genom en överenskommelse mellan kommi ssionen och Europarådet kunde man dels 
fortsätta arbetet med att upprätta en data bas om ungdomspolitik, dels utveckla och 
berika de analyser och uppgifter so m rör prioriteringa rna inom den öppna 
samordningsmetoden. 
5.5. Ett nytt EU-program för ungdomar 
Den 14 juli 2004 föreslog kommissionen et t nytt EU-program för ungdomar, Aktiv 
ungdom , för perioden 2007–2013. Detta nya program  skall säkerställa kontinuiteten 
med det nuvarande programmet och göra det möjlig t att utforma nya insatser till stöd 
för prioriteringarna i det politiska samarbetet, bl.a. ungdomars delaktighet som bidrar 
till deras aktiva samhällsengagemang, utvi dgning av volontärtjänstverksamheten 
samt stöd till undersökningar och forskning som ska ge bättre kunskaper om 
ungdomars situation. 
6. S LUTSATSER  
Kommissionen uppmanar rådet att note ra de resultat som uppnåtts vid 
genomförandet av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet. 
Alla åtaganden som följer av kommissionens  vitbok har fullgjorts. Det har skapats 
enhetliga ramar för samarbetet. Ungdo mar, ungdomsorganisationer, offentliga 
myndigheter, ministrar och EU-institutione r har engagerats i stor utsträckning. 
                                                 
23 http:/europa.eu.int/youth/ 
24 http://europa.eu.int/comm/youth/whitepaper/post-launch/post_en_3.html#voluntary 
25 Eurobarometer 55.1 ”Unga européer 2001”. 
26 CCEB 2003.1 ”Ungdomar i kandidatländerna”. 
 
SV 11   SV EU står dock redan inför nya utmaninga r på ungdomsområdet. Man måste undvika 
att en avmattning skapas i kölvattnet på den dynamik  som vitboken gav upphov till. 
När väl det nya fördraget om konstitutionen har ratificerats krävs det nya åtgärder, 
eftersom samhället i allmänhet och ungdomen i synnerhet genomgår en snabb 
utveckling.  
Kommissionen anser därför att rådets uppmärksamhet bör fästas på följande 
aspekter: 
– En diskussion behövs om de prioriteri ngar i ramarna för det europeiska 
samarbetet på ungdomsområdet som bör styra de ungdomspolitiska insatserna 
under kommande år (en utveckling av de  nuvarande prioriteringarna såväl som 
nya prioriteringar). 
– Balansen mellan flexibilitet och effe ktivitet i den öppna samordningsmetoden 
på ungdomsområdet bör ses över. 
– Den öppna samordningsmetoden bör le da till effektiva insatser i 
medlemsstaterna, bland annat för at t ungdomarnas stöd och engagemang för 
denna process skall förbli garanterad även i fortsättningen. 
– Samrådet med ungdomar bör vara kontinuer ligt, strukturerat och effektivt såväl 
på nationell som på europeisk nivå. 
Kommissionen kommer att överlämna dessa slutsatser till Europaparlamentet, 
Europeiska ekonomiska och soci ala kommittén och Regionkommittén.