SV Europeiska unionens officiella tidning C 30/6

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 27 november 2012

om ett förslag till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut och ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten)

(CON/2012/96)

2013/C 30/05

Inledning och rättslig grund

Den 27 september 2012 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1) (nedan kallat förslaget till SSM-förordning). Samma dag mottog ECB en begäran från rådet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr …/… om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (2) (nedan kallat förslaget till EBA-förordning).

Den 5 november 2012 mottog ECB en begäran från Europaparlamentet baserad på artikel 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om ett yttrande över förslaget till EBA-förordning.

ECB:s behörighet att avge ett yttrande om förslaget till SSM-förordning grundas på artikel 127.6 i fördraget. ECB:s behörighet att avge ett yttrande om förslaget till EBA-förordning grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget eftersom förslaget till EBA-förordning innehåller bestämmelser som berör Europeiska centralbankssystemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av riktlinjerna för tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet såsom avses i artikel 127.5 i fördraget. Förslaget till EBA-förordning beaktar de särskilda uppgifter som tilldelats ECB enligt artikel 127.6 i fördraget och förslaget till SSM-förordning.

Eftersom båda texterna rör tilldelningen av särskilda tillsynsuppgifter till ECB och inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) har ECB, trots att olika lagstiftningsförfaranden gäller för dessa texter, valt att anta ett yttrande där de båda förslagen behandlas gemensamt. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1. Allmänna kommentarer

1.1 Förslaget till SSM-förordning är ett svar på stats- och regeringschefernas uppmaning vid eurotoppmötet den 29 juni 2012 där de uppmanade kommissionen att lägga fram förslag om en gemensam tillsynsmekanism (3). ECB välkomnar i princip sådana förslag som står i överensstämmelse med slutsatserna i rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012 (4) och Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni och 18 oktober 2012. Den ekonomiska och monetära unionen behöver förstärkas avsevärt för att bryta det farliga sambandet mellan banker och statsfinanser i vissa eurostater och för att vända den aktuella trenden med allt mer fragmenterade finansmarknader inom euroområdet.

1.2 Inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen bör bidra till förtroendet för banksektorn återskapas och utlåningen på interbankmarknaden och gränsöverskridande kreditflöden kommer tillbaka när en oberoende integrerad tillsyn för alla deltagande medlemsstater, baserad på ett system som involverar både ECB och de nationella tillsynsmyndigheterna, inrättas. Genom att undanröja nationella särdrag och bättre reflektera behovet av ett integrerat valutaområde kommer den gemensamma tillsynsmekanismen också att bidra till en effektiv tillämpning av det enhetliga regelverket för finansiella tjänster och en harmonisering av tillsynsförfaranden och -praxis. Mot denna bakgrund är ECB beredd att utföra de nya uppgifter avseende tillsyn över kreditinstitut som framgår av förslaget till SSM-förordning. ECB anser att artikel 127.6 i fördraget utgör den rättsliga grunden för att snabbt och effektivt tilldela ECB särskilda tillsynsuppgifter.

1.3 ECB stöder slutsatserna i rapporten från Europeiska rådets ordförande om den ekonomiska och monetära unionen samt om ett integrerat finansiellt ramverk (5). ECB noterar att Europeiska rådet förespråkar att man snabbt bör anta regler som medför en harmonisering av nationella metoder och förfaranden (6) samt insättningsgarantisystemen (7) i lagstiftningsförslagen och förslagen om bankernas kapitalkrav före utgången av 2012 (8) vilket skulle underlätta genomförandet av den gemensamma tillsynsmekanismen. Därutöver påpekar man i interimsrapporten att ett integrerat finansiellt ramverk inte är möjligt utan att man samtidigt vidtar åtgärder som leder till ett mer integrerat ekonomiskt och finanspolitiskt ramverk samt understryker även behovet av ytterligare steg mot en gemensam avvecklingsmekanism. ECB anser att en sådan gemensam avvecklingsmekanism – fokuserad på en europeisk avvecklingsmyndighet – är ett nödvändigt komplement till den gemensamma tillsynsmekanismen för att uppnå en väl fungerande union på området finansmarknader. En sådan mekanism bör därför inrättas, eller i alla fall bör man uppställa fasta tidsramar för dess införande, när ECB fullt ut övertar sitt tillsynsmandat – d.v.s. i slutet av den övergångsperiod som nämns nedan.

1.4 Ur ECB:s perspektiv bör förslaget till SSM-förordning uppfylla nedanstående huvudprinciper. För det första måste ECB, Inom den gemensamma tillsynsmekanismen, ha möjlighet att utföra sina uppgifter effektivt och rigoröst utan någon risk för sitt rykte. För det andra måste ECB vara fortsatt oberoende när den utför alla sina uppgifter. För det tredje måste man tydligt avskilja ECB:s nya uppgifter avseende tillsyn från ECB:s penningpolitiska uppgifter som framgår av fördraget. För det fjärde måste ECB få fullständig tillgång till den kunskap, expertis och de operationella resurser som finns hos de nationella tillsynsmyndigheterna. För det femte måste den gemensamma tillsynsmekanismens drift fullt ut respektera principerna som ligger till grund för den inre marknaden för finansiella tjänster och även fullt ut beakta bestämmelserna i det enhetliga regelverket för finansiella tjänster. I detta sammanhang välkomnar ECB även möjligheten att involvera medlemsstater utanför euroområdet i den gemensamma tillsynsmekanismen, för att därigenom uppnå en ökad harmonisering av tillsynspraxis inom EU, vilket stärker den inre marknaden. För det sjätte är ECB redo att uppfylla de högsta ansvarsstandarderna för tillsynsuppgifterna.

1.5 För att den gemensamma tillsynsmekanismen ska kunna utöva en effektiv tillsyn ger förslaget till SSM-förordning ECB särskilda tillsynsuppgifter, nödvändiga tillsyns- och undersökningstekniska behörigheter samt direkt tillgång till information. Detta är av avgörande betydelse för att den gemensamma tillsynsmekanismen ska fungera effektivt. ECB välkomnar att alla kreditinstitut omfattas. Detta är viktigt för att upprätthålla likvärdiga konkurrensvillkor mellan bankerna och förhindra att systemet fragmenteras. ECB välkomnar också att ECB tilldelas makroprudentiell tillsynsbehörighet eftersom ECB då ges möjlighet att samordna användningen av mikro- och makroprudentiella åtgärder. ECB noterar även att förslaget till SSM-förordning stadgar att ECB, inom ramen för sina tillsynsuppgifter, ska verka för säkra och sunda kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet (9), vilket implicerar att ECB:s ansvar även har en makroprudentiell karaktär. ECB anser att förslaget till SSM-förordning bör göra det möjligt an aktivera makroprudentiella instrument enligt unionsrätten, antingen på initiativ av ECB eller de nationella myndigheterna. Mot bakgrund av deras ansvar för den finansiella stabiliteten och deras ingående kunskaper om den nationella ekonomin och finanssystemen (10), bör de nationella myndigheterna ha tillräckligt många verktyg till sitt förfogande för att vidta åtgärder mot makroprudentiella risker i samband med specifika situationer i deltagande medlemsstater, utan att detta påverkar den gemensamma tillsynsmekanismens möjligheter att också agera för att på ett effektivt sätt begränsa sådana risker. Eftersom det är ytterst viktigt att man separerar funktionerna för makro- och mikroprudentiell tillsyn och ECB-rådets ansvar för finansiell stabilitet, bör man inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen ta fram förfaranden som involverar ECB-rådet när det gäller ECB:s beslut om makroprudentiella policyåtgärder.

1.6 ECB måste utföra de uppgifter som den tilldelas genom förslaget till SSM-förordning utan att det påverkar ECBS uppgifter enligt artikel 127 i fördraget (11). ECB kommer att säkerställa att dess arbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen varken påverkar någon av ECBS uppgifter enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) eller komprometterar dess institutionella ställning. Enligt fördraget och stadgan (12) agerar ECB oberoende (13) när den utövar sina uppgifter, något som inkluderar de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas med stöd av artikel 127.6 i fördraget. I detta hänseende gäller fördragets bestämmelser om ECB:s oberoende för hela ECB, vilket även inkluderar dess organ, t.ex. tillsynsnämnden och dess ledamöter när de utför uppgifter enligt förslaget till SSM-förordning. ECB:s oberoende omfattar även tillsynsmyndigheternas operationella oberoende, såsom framgår av den nyligen antagna Basel Committee on Banking Supervision’s Core Principles for Effective Banking Supervision (14) (nedan kallade de grundläggande principerna).

1.7 En aspekt som hör samman med de grundläggande principernas mål att säkerställa en effektiv tillsyn är att tillsynsmyndigheterna åtnjuter ett adekvat rättsligt skydd när de utövar sitt mandat att skydda allmänna intressen. I detta sammanhang noterar ECB en normativ trend samt även juridisk praxis i flera medlemsstater och globalt som tycks begränsa tillsynsmyndigheternas ansvar. ECB anser att ECB:s, de behöriga nationella myndigheternas samt deras anställdas ansvar endast bör aktualiseras vid avsiktliga tjänstefel eller grov vårdslöshet. En sådan begränsning skulle reflektera de gemensamma principerna i den nationella lagstiftningen avseende banktillsyn i ett ökande antal medlemsstater, samt även i viktiga internationella finanscentra där trenden går mot att begränsa tillsynsmyndigheternas ansvar. Detta skulle även stämma överens med praxis från Europeiska unionens domstol som endast utdömt ansvar i ett ringa antal fall där kvalificerade lagbrott förekommit. Bestämmelsen skulle även samordna rättsläget i unionen med den globala konsensus som uppnåtts genom de grundläggande principerna, enligt vilka tillsynslagstiftningen ska skydda tillsynsmyndigheter och deras anställda mot stämningar avseende arbetsuppgifter som utförts, och/eller underlåtenhet att agera, i god tro samt för sådana kostnader som uppstår för det rättsliga försvaret mot sådana stämningar, något som ytterligare skulle stärka tillsynsmyndighetens ställning gentemot de enheter som omfattas av tillsynen (15). Denna globala konsensus bygger på det mycket komplexa tillsynsarbetet. Tillsynsmyndigheter ska skydda olika intressen i ett väl fungerande banksystem och det finansiella systemet som helhet. Tillsynsmyndigheter måste, särskilt i kristider, klara av att samarbeta under tidspress. Om man förtydligar vilket ansvar en tillsynsmyndighet inom den gemensamma tillsynsmekanismen har när dess arbete berör flera jurisdiktioner bidrar man till i) harmoniserade ansvarsregler inom den gemensamma tillsynsmekanismen, ii) att säkerställa den gemensamma tillsynsmekanismens kapacitet att agera, eftersom alltför stränga och diversifierade ansvarsregler inom den gemensamma tillsynsmekanismens komplexa struktur kan medföra att tillsynsmyndigheter inom den gemensamma tillsynsmekanismen tvekar att vidta nödvändiga åtgärder, samt iii) spekulativa rättsliga förfaranden, baserade på stämningar som hävdar att en viss tillsynsmyndighet bär ansvar för en viss handling eller underlåtenhet, minimeras.

1.8 Det är ytterst viktigt att man tydligt separerar ECB:s penningpolitiska uppgifter från de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas, så att man undviker intressekonflikter och säkerställer ett oberoende beslutsfattande på dessa områden, samtidigt som det institutionella ramverket för ECBS iakttas. För detta ändamål krävs det tydliga beslutsstrukturer så att uppgifterna kan särskiljas samtidigt som hela strukturen kan uppnå synergieffekter. Det bör därför säkerställas att man inom ramen för förslaget till SSM-förordning och fördraget säkerställer att den nya tillsynsnämnden blir den centrala aktören i ECB:s tillsyn. Utöver cheferna för de behöriga tillsynsmyndigheterna i de deltagande medlemsstaterna bör tillsynsnämnden även inkludera observatörer som representerar de nationella centralbankerna som enligt lagstiftningen utför tillsynsuppgifter som är underordnade de nationella tillsynsmyndigheterna. Tillsynsnämnden bör i största möjliga utsträckning ha tillgång till nödvändiga redskap och sakkunskap för att effektivt kunna utföra sina arbetsuppgifter, samtidigt som man beaktar det ansvar som ECB:s beslutande organ har enligt gällande rätt. Ramverket som reglerar tillsynsnämndens funktion bör säkerställa att alla representanter för de nationella behöriga myndigheterna i alla deltagande medlemsstater kan delta på lika villkor, inklusive sådana medlemsstater som etablerat ett nära samarbete med ECB. Med beaktande av de erfarenheter som olika nationella centralbanker som redan utövar tillsyn har gjort, kommer ECB att skapa lämpliga interna regler och förfaranden för att säkerställa att de funktioner som stöder dessa uppgifter kommer att separeras på ett adekvat sätt.

1.9 Det är viktigt att den gemensamma tillsynsmekanismen i sitt arbete kan utnyttja den expertis och de resurser som finns hos de nationella tillsynsmyndigheterna. Omfattande kvalitativ information och konsoliderad kunskap om kreditinstitut är viktig, samt även tillförlitlig kvantitativ information. Den gemensamma tillsynsmekanismen kan genom lämplig decentralisering, samtidigt som man bevarar helheten på tillsynssystemet och undviker duplicering, dra fördel av att de nationella tillsynsmyndigheterna befinner sig nära de granskade enheterna samtidigt som man säkerställer en nödvändig kontinuerlig och konsekvent tillsynen i olika deltagande medlemsstater. förslaget till SSM-förordning kunde på detta område förtydliga hur tillsynsuppgifterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen bör utformas, främst genom att ange vissa grundläggande organisatoriska principer. Exempelvis kunde man stadga att ECB ska kunna anlita behöriga nationella myndigheter för att utföra tillsynsarbete, främst vad gäller kreditinstitut som har mindre betydelse ekonomiskt, finansiellt eller ur tillsynsperspektiv, utan att det påverkar ECB:s rätt att ge vägledning och instruktioner eller överta uppgifter från de nationella myndigheterna när detta krävs. Förslaget till SSM-förordning bör vara grunden för ett lämpligt ramverk för en effektiv allokering av tillsynsuppgifter inom den gemensamma tillsynsmekanismen, inklusive ett informationssystem om tillsynsåtgärder som de behöriga nationella myndigheterna vidtagit. Utöver de specifika bestämmelserna som bör inkluderas i förslaget till SSM-förordning bör ECB, tillsammans med de behöriga nationella myndigheterna som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen, specificera kriterierna och mekanismerna för decentralisering inom den gemensamma tillsynsmekanismen i de detaljerade bestämmelserna som är nödvändiga för att genomföra detta ramverk. Framförallt bör dessa regler göra det möjligt för de kreditinstitut som omfattas av tillsyn att klart identifiera den myndighet som är deras direkta kontakt. Därutöver bör både ECB och de behöriga nationella myndigheterna, i enlighet med sin autonoma ställning, kunna bestämma vilka resurser som krävs för att de ska kunna genomföra sina uppgifter inom den gemensamma tillsynsmekanismen. Det är även viktigt att ECB:s övergripande ansvar för tillsynsarbetet inom den gemensamma tillsynsmekanismen inkluderar en kontroll över hela den gemensamma tillsynsmekanismen och de enheter som omfattas av tillsynen, samt även ett mycket nära samarbete med de behöriga nationella myndigheterna, inklusive specifika regler i nödsituationer och ett adekvat informationsflöde. Man bör därför säkerställa ett effektivt informationsflöde inom den gemensamma tillsynsmekanismen så att man undviker en duplicering av kreditinstitutens rapporteringsskyldigheter.

1.10 Förslaget till SSM-och EBA-förordning måste säkerställa att det nya ramverket står i överensstämmelse med den inre marknaden. Följande två huvudaspekter kan bidra till att uppnå detta mål. Förslaget till SSM-förordning bör göra det möjligt för medlemsstater som vill delta i den gemensamma tillsynsmekanismen att ingå ett nära samarbete och fullt ut delta i tillsynsnämndens arbete på samma nivå som euroområdets medlemsstater, d.v.s. med samma rättigheter och skyldigheter. När ECB erhåller uppgifter som rör tillsynen över kreditinstitut i euroområdets medlemsstater skapas en nytt institutionellt ramverk som kan leda till att man måste ändra bestämmelserna avseende Europeiska bankmyndigheten (EBA). Förslaget till EBA-förordning bör innehålla nödvändiga ändringar i EBA:s styrningsstruktur och behörigheter, särskilt genom att säkerställer att de nationella tillsynsmyndigheterna och ECB behandlas lika, samtidigt som man säkerställer ECB:s oberoende. ECB kommer även fortsättningsvis att delta i EBA:s tillsynsstyrelse enligt de villkor som framgår av förordning (EU) nr 1093/2010 (16). Mot bakgrund av den nya centrala roll som ECB kommer att få inom den gemensamma tillsynsmekanismen kommer ECB att bidra till att de nationella behöriga myndigheterna som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen agerar inbördes konsekvent i EBA:s beslutsfattande organ när det gäller frågor som faller inom ECB:s tillsynsuppgifter, inkl. framtagandet av specifika regler på området, utan att det påverkar de tillsynsuppgifter som förblir hos de nationella behöriga myndigheterna. Lämpliga arrangemang kan tas fram för att säkerställa att den gemensamma tillsynsmekanismen kan samarbeta friktionsfritt med de icke-deltagande medlemsstaterna.

1.11 Demokratisk kontroll är en absolut nödvändig motvikt till oberoende. ECB omfattas redan av demokratisk kontroll och rapporteringskrav som bör bibehållas fullt ut för ECB:s nuvarande uppgifter. ECB noterar att liknande skyldigheter avseende tillsynsuppgifterna kommer att inrättas enligt förslaget till SSM-förordning. Utifrån dessa lagstadgade skyldigheter bör separata och lämpliga former av kontroll tas fram, även i enlighet med de grundläggande principerna. Dessa kontrollmekanismer bör beakta följande överväganden. De måste respektera ECB:s oberoende. Kontrollen bör ske på den nivå där besluten fattas och genomförs. Kontrollmekanismer bör därför främst utformas på europeisk nivå, utan att det påverkar existerande kontrollarrangemang avseende de nationella tillsynsmyndigheterna som även gäller för deras respektive tillsynsuppgifter som ej överförs till den gemensamma tillsynsmekanismen, och eventuella informationsutbyten mellan tillsynsnämndens ordförande eller ledamöterna de nationella parlamenten. Man bör även skapa robusta mekanismer som insynsskyddar tillsynsinformation.

2. Övergångsbestämmelser

ECB anser det viktigt att man når en överenskommelse om ovanstående förslag innan utgången av 2012 för att hålla tidtabellen – främst att förslaget till SSM-förordning ska träda ikraft den 1 januari 2013 och sedan stegvis operationellt genomförande under 2013och fullständig implementering den 1 januari 2014. En obligatorisk sekvens är avgörande för att ECB ska kunna vidta nödvändiga förberedelser, organisera samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna enligt ett decentraliserat ramverk, allokera lämpliga resurser samt vara redo internt att utöva tillsynsuppgifter enligt den stegvisa modell som överenskommits. I detta sammanhang stöder ECB kommissionens förslag att ECB under övergångsperioden får begära in all den information som krävs för att ECB ska kunna utföra en samlad bedömning av den deltagande medlemsstaternas kreditinstitut (inkl. en kvalitativ granskning av tillgångarna). Detta bör underlätta en smidig övergång till starten av den operationella tillsynen genom den gemensamma tillsynsmekanismen. ECB anser att den tidtabell som kommissionen föreslagit är ambitiös men genomförbar.

3. Reformens genomförande

Såsom påpekats ovan måste förslaget till SSM-förordning ge ECB de behörigheter som behövs för att ECB ska kunna utföra sina nya uppgifter på ett effektivt sätt. ECB har normgivningmakt enligt artikel 132 i fördraget och artikel 34.1 stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken vilket ger ECB möjlighet att genomföra dessa uppgifter i enlighet med gemenskapsrätten och framtida gemenskapslagstiftning, särskilt det enhetliga regelverket för finansiella tjänster (inkl. de förfaranden om ”uppfyll eller förklara” som gäller EBA:s riktlinjer eller rekommendationer). När förslaget till SSM-förordningen väl antagits och reformerna genomförts skulle dock ytterligare förbättringar kunna underlätta ECB:s utövandet av tillsynsuppgifterna. Förslaget till SSM-förordning bör göra det möjligt för ECB att anta förordningar som ytterligare specificerar arrangemang och förfaranden för behöriga nationella myndigheter att använda sig av sanktioner. Man bör även säkerställa att ECB har behörighet att anta sådana förebyggande åtgärder som de behöriga myndigheterna kan använda sig av enligt nationell rätt. Tillsynsverktyg en enligt unionens banklagstiftning bör i större utsträckning bygga på direkt tillämplig unionslagstiftning, såsom redan är fallet med bestämmelserna i det föreslagna CRR. Ett direkt tillämpligt enhetligt regelverk skulle bidra till en effektivare gemensam tillsynsmekanism och den inre marknadens funktion. I enlighet med artikel 25.1 i ECBS-stadgan är ECB redo att ytterligare bidra till harmoniseringen av den nationella lagstiftningen genom att rådgöra med de deltagande medlemsstaterna om det nationella genomförandet av unionens direktiv som rör tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet vad gäller de uppgifter som ECB tilldelas genom förslaget till SSM-förordning.

4. Framtida ändringar av förslaget till SSM-förordning

Enligt förslaget till SSM-förordning ska en rapport lämnas om dess tillämpning senast den 31 december 2015 vilka kan medföra ändringar av vissa bestämmelser, något som skulle aktualisera förfarandet enligt artikel 127.6 i fördraget. För att säkerställa att man i framtiden kan genomföra tekniska justeringar av förslaget till SSM-förordning på ett lämpligt sätt för att ta hänsyn till nya omständigheter, rekommenderar ECB att Europeiska rådet överväger att använda artikel 48 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt artikel 48, får Europeiska rådet antingen auktorisera att rådet beslutar med kvalificerad majoritet (17) om framtida tekniska ändringar av förslaget till SSM-förordning eller att sådana ändringar antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (18). Ett sådant förenklat ändringsförfarande för SSM-förordningen skulle göra det möjligt att beakta framtida förändringar av unionens lagstiftning avseende banker och tillsyn med betydelse för den gemensamma tillsynsmekanismen.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 27 november 2012. Mario DRAGHI ECB:s ordförande

(1) COM(2012) 511 final.

(2) COM(2012) 512 final.

(3) Euroområdets toppmöte den 29 juni 2012.

(4) Towards a genuine economic and monetary union.

(5) Interimsrapporten från Europeiska rådets ordförande, Towards a genuine economic and monetary union, 12 oktober 2012.

(6) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG och 82/891/EEG och direktiven 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG och 2011/35/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 (COM(2012) 280 final).

(7) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (COM(2010) 368 final).

(8) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådet direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011) 453 final), och förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (nedan det föreslagna CRR) (COM(2011) 452 final).

(9) Artikel 1 i förslaget till SSM-förordning.

(10) Se Europeiska centralbankens yttrande CON/2012/5 av den 25 januari 2012 om ett direktivförslag om tillträde till kreditinstitutens verksamhet och tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag och ett förslag till förordning om tillsynskraven avseende kreditinstitut och värdepappersföretag (EUT C 105, 11.4.2012, s. 1).

(11) Se artiklarna 127.1 och 282.2 i fördraget och artikel 2 i ECBS-stadgan.

(12) Se artiklarna 130 och 282.3 i fördraget samt artikel 7 i ECBS-stadgan.

(13) Konceptet centralbanksoberoende omfattar funktionellt, institutionellt, personligt och ﬁnansiellt oberoende (se t.ex. ECB:s konvergensrapport 2012, s. 21).

(14) Antagna i september 2012. Finns på Bank for International Settlement’s webbplats http://www.bis.org

(15) Princip 2, punkt 9 i de grundläggande principerna.

(16) Artikel 40.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

(17) Artikel 48.7, första stycket.

(18) Artikel 48.7, andra stycket.