[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.2.2009

KOM(2009) 43 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN

Utvärderingsrapport om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONENTILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN

Utvärderingsrapport om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

1. Sammanfattning

Efter flera på varandra följande rapporter där Europeiska revisionsrätten lämnade negativa yttranden om de underliggande transaktionerna inom centrala politikområden satte kommissionen år 2005 det ambitiösa långsiktiga målet att eftersträva en positiv revisionsförklaring från revisionsrätten. Med detta mål i sikte, och med inspiration från revisionsrättens yttrande nr 2/2004[1] (yttrandet om samordnad granskning, single audit ), föreslog kommissionen i juni 2005 en ”färdplan för en integrerad ram för intern kontroll”[2], och strävade efter att nå en samsyn med Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten kring denna färdplan.

Efter att ha tagit del av de synpunkter som kom in samt rekommendationerna i Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2003[3], Ekofinrådets slutsatser av den 8 november 2005 och en detaljerad analys som utfördes för varje större utgiftsområde antog kommissionen i januari 2006 en ”handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll”[4].

I handlingsplanen bekräftas uttryckligen kommissionens ansvar för genomförandet av budgeten enligt artikel 274 i fördraget, samtidigt som det föreslås vissa ramar för hur medlemsstaterna ska ” samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning ”[5].

I den lägesrapport som lades fram i februari 2008[6] meddelade kommissionen att sju av de 16 ursprungliga åtgärderna hade slutförts, att sex åtgärder var i väsentliga delar slutförda medan man i fråga om tre åtgärder hade beslutat att inte genomföra dem eller att målen för dem skulle eftersträvas på annat sätt. Revisionsrätten delade i stora drag kommissionens egen bedömning när det gällde andelen slutförda åtgärder[7]. Ett år senare har de sex återstående åtgärderna slutförts.

Förutom att redogöra för hur åtgärderna faktiskt har genomförts har denna rapport särskilt till syfte att ge en uppdaterad och objektiv bedömning av åtgärdernas verkan med hjälp av kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Den allmänna bedömningen är positiv. Den bygger på revisionsrättens årsrapport för 2007, som visar på betydande framsteg med ett uttalande över räkenskaperna som för första gången var utan reservation. Även revisionsförklaringen var den mest positiva någonsin: för 45 % av budgetutgifterna var uttalandet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utan reservation. Det sistnämnda resultatet kan jämföras med de 6 % som uppnåddes i revisionsförklaringen för 2003. Revisionsrätten har också uppmärksammat de ytterligare framsteg som kommissionen har gjort med sina övervaknings- och kontrollsystem. Även här var 2007 års rapport den första där inget av systemen betecknades med s.k. ”rött ljus”.

2. VAD AVSES MED "VERKAN" OCH HUR KAN DEN MÄTAS?

Handlingsplanen innehåller förslag till en gemensam ram för konkreta åtgärder och för de respektive roller som rådet, medlemsstaterna och Europaparlamentet bör ha när det gäller att uppnå en tillförlitlig och väl fungerande integrerad ram för intern kontroll, som kommissionen och, i senare skede, revisionsrätten kan förlita sig på. Dess verkan kan bedömas utifrån en rad olika kriterier:

- Går det att visa att den samsyn som färdplanen grundar sig på fortsätter tjäna som vägledning för de berörda institutionerna , och att det faktiskt bedrivs ett samarbete (även från medlemsstaternas sida)? Styrs detta samarbete i så fall av principerna om samordnad granskning?

- Har kommissionen förbättrat kontrollerna i de fall den har ett fullt och direkt ansvar , bland annat genom en revision med större räckvidd, bättre kvalitet på de årliga verksamhetsrapporterna och återvinning av de belopp som betalats ut felaktigt?

- Vid delad förvaltning med medlemsstaterna , går det att visa mätbara förbättringar av medlemsstaternas kontrollsystem till följd av kommissionens eller medlemsstaternas egna åtgärder, och återvinns de belopp som betalas ut felaktigt?

För att kunna bedöma verkan av handlingsplanen måste man ta hänsyn till att kommissionens inflytande varierar mellan olika områden. Denna utvärderingsrapport grundar sig därför på fler aspekter än de rent kvantitativa (t.ex. felprocent eller återvunna belopp). Som exempel kan nämnas arbetet med vägledning, som bidrar till att förtydliga de lagstadgade kraven men som inte har någon tydlig, verifierbar inverkan på felprocenten på kort sikt. Inte heller kan förbättringarna av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar inte mätas i sådana termer. Dessa förbättringar måste i stället bedömas genom revisionsrättens oberoende, kvalitativa bedömning.

För att kunna ge en komplett, rättvisande och objektiv helhetsbild har kommissionen därför byggt sin redogörelse på både kvalitativa och kvantitativa aspekter i en lämplig avvägning (se följande avsnitt). Såvitt möjligt hänvisas det till externrevisorns oberoende bedömningar genom uppgifter om konstaterad felprocent, systemet med ”trafikljus” i revisionsförklaringen, systemutvärderingar och andra iakttagelser. Denna information kompletteras med uppgifter från IAS revisionsuttalanden, självbedömningar och andra data som sammanställts av kommissionens avdelningar.

3. Verkan som kunnat noteras till och med den 31 december 2008

Man är idag enig om den politiska betydelsen av en positiv revisionsförklaring, och institutionerna fokuserar sina ansträngningar på att uppnå detta mål. Denna utveckling har stärkt motivationen inom kommissionens avdelningar att kritiskt granska sina kontroll- och övervakningssystem och arbeta för en konsensus kring de åtgärder som krävs för att förebygga fel. Detta är i sig mycket tillfredsställande med tanke på de parallella och inbördes svårförenliga mål som man måste arbeta efter, t.ex. behovet av ytterligare revisorer i en tid av knappa personalresurser eller behovet att snabbt och smidigt sköta institutionens utbetalningar samtidigt som en god kontrollnivå upprätthålls.

Kommissionen bedömer att en samsyn kring dessa frågor nu har uppnåtts och att grundidéerna i handlingsplanen fortsätter att tjäna som vägledning för ytterligare förbättringar. Som exempel kan nämnas den debatt om begreppet acceptabel risk som nyligen har inletts. Intresset och stödet från Europaparlamentet är fortsatt starkt, och samarbetet med medlemsstaterna fungerar allt bättre. Den bedömning av åtgärdernas verkan som redovisas i följande kapitel är uppdelad åtgärd för åtgärd[8] och grundas på specifika indikatorer. Den sträcker sig fram till den 31 december 2008.

3.1. Förenkling och gemensamma kontrollprinciper (åtgärderna 1–3) [9]

Åtgärd 1: förenkling av föreslagen lagstiftning för 2007–2013

Åtgärden slutförd: Förenklingarna inför perioden 2007–2013 blev inledningsvis inte så genomgripande som man hoppats. Utöver de förenklingsåtgärder som togs upp i handlingsplanen har kommissionen dock tagit ytterligare initiativ för att förenkla reglerna för strukturåtgärder genom att föreslå ändringar till de aktuella rådsförordningarna. Målet med ändringarna är att utvidga tillämpningen av schablonsatser, enhetsbelopp och enhetskostnader till alla typer av utgifter, både inom ERUF och ESF. Kommissionen kommer också att överväga ytterligare åtgärder under 2009, på grundval av de rekommendationer från den gemensamma arbetsgruppen för kommissionen och medlemsstaterna som kommer att läggas fram under första halvåret 2009. Förutsatt att Europaparlamentet och rådet ger sitt stöd till dessa åtgärder bör effekterna av det fortsatta förenklingsarbetet bli tydliga från 2010–2011.

Verkan

Indikator: andel i procent av budgeten som genomförs via en förenklad metod. Inom jordbruket har införandet av systemet med samlat gårdsstöd lett till att bidragen frikopplats från produktionsvolymerna, vilket i sin tur inneburit att man kommit ifrån många av de komplicerade villkoren för stödberättigande. I det övergångssystem för samlat gårdsstöd som tillämpas i de flesta av EU-12-medlemsstaterna har förenklingen gått ännu ett steg, eftersom systemet endast bygger på areal. ”Hälsokontrollen” inom jordbrukspolitiken och systemet med en enda gemensam organisation av marknaden har också bidragit till förenklingarna. Inom strukturfonderna har tillämpningen av schablonsatser för allmänna omkostnader också minskat kraven på att stödmottagarna ska analysera och bevara kostnadsuppgifter. Det nya systemet bör också förebygga att icke-stödberättigande kostnader ger upphov till för stora utbetalningar.

Kompletterande uppgifter

De medel som förvaltas genom frikopplat direktstöd har ökat i andel från 47 % av det totala direktstödet inom jordbrukssektorn 2005 till 83 % 2008. Målet för perioden från och med 2013 är en andel på 93 %. Omkring 25 % av EU-budgeten förvaltas alltså genom denna förenklade metod.

Indikator: minskad felprocent vid revisionsrättens granskningar till följd av tydligare bestämmelser och ett omfattande arbete med vägledning. Betydande förenklingar har genomförts inom området utbildning och kultur, bland annat genom att enhetsbelopp har införts inom programmet för livslångt lärande. Kriterierna för hur genomsnittliga personalkostnader ska tillämpas inom det sjunde ramprogrammet kommer vidare att förtydligas, så att det blir lättare att sammanställa och redovisa sina kostnader. Effekterna av denna förändring kommer att blir tydligare från och med genomförandet 2009.

Kompletterande uppgifter

Inom området för utbildning och kultur tilldelas merparten (80 %) av de bidrag som förvaltas av nationella organ i form av enhetsbelopp eller schablonsatser. När det gäller Comeniuspartnerskapen (106 miljoner euro) behöver till exempel faktiska kostnader inte längre redovisas per enskild post, och bidrag fastställs som enhetsbelopp och schablonsatser på grundval av en enhetskostnadstabell. Det går emellertid ännu inte att bedöma vilken verkan detta kommer att få på felprocenten.

Åtgärd 3: kontrollstrategier och rimlig säkerhet

Åtgärden slutförd: Alla 2007 års verksamhetsrapporter byggde på de heltäckande mallar som sammanställts för internkontrollen.

Verkan

Indikator: förbättrade resultat av revisionsrättens granskning av de årliga verksamhetsrapporterna. I sin årsrapport för 2007 noterade revisionsrätten att de årliga verksamhetsrapporterna inom områdena jordbruk och sammanhållningspolitik ökat i kvalitet. Systemet för inbördes utvärdering ( peer review ) har fortsatt utvecklas och borgar för ytterligare förbättringar på detta område.

Kompletterande uppgifter

Betygen för samtliga politikområden nådde minst nivån “B” (dvs. dokumentationen innehöll tillräckligt underlag för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen efter korrigeringar).[10]

3.2. Förvaltningsförklaringar och revisionssäkerhet (åtgärderna 5–8)

Åtgärd 5: förvaltningsförklaringar från nationella organ

Åtgärden slutförd i ändrad och antagen form[11]: De första årliga sammanfattningarna från medlemsstaterna väntades i februari 2008.

Verkan

Indikator: kvalitet på de sammanfattningar som lämnats samt åtgärder som vidtagits för att förbättra dem. Man har konstaterar en del skillnader i fråga om hur minimikraven efterlevts.

När det gäller strukturfonderna har alla medlemsstater utom en lämnat in årliga sammanfattningar som motsvarade minimikraven. De uppgifter som Tyskland lämnat in nyligen håller på att granskas av kommissionen. Kommissionen rekommenderade att medlemsstaterna kompletterar sina sammanfattningar med en förvaltningsförklaring ( declaration of assurance ), men detta är inget bindande krav. Kommissionen har också lagt fram reviderade riktlinjer för hur de kommande sammanfattningarna, som ska lämnas in senast den 15 februari 2009, kan förbättras.

Inom jordbruksområdet uppfyllde medlemsstaterna de lagstadgade kraven såväl i fråga om de årliga sammanfattningarna som i fråga om den årliga förklaring som var och en av direktörerna för de utbetalande organen för första gången undertecknade. Medlemsstaterna följde de riktlinjer för de årliga sammanfattningarna som kommissionen lagt fram, och presenterade en allmän faktaöversikt. När det gäller den ”extra analysen” fanns det emellertid utrymme för förbättringar i de flesta av rapporterna. Kommissionen har reviderat sina riktlinjer i syfte att förbättra dessa analyser i de kommande rapporterna för 2008.

Kompletterande uppgifter

”För detta första år med årliga sammanfattningar anser revisionsrätten att kommissionen på ett lämpligt sätt har övervakat processen, både genom att utfärda tydliga riktlinjer och genom att följa upp orsakerna till att tidsfrister inte hållits och att kriterier för omfattning eller kvalitet inte uppfyllts.” Revisionsrätten har också uppmanat kommissionen att bedöma mervärdet av dessa årliga sammanfattningar med avseende på revisionssäkerheten.[12]

Indikator: resultaten av systemet med förklaringar i förhand (ibland även ”förhandsförsäkran”) inom området utbildning och kultur Av de förhandsförklaringar som lämnats in av de nationella myndigheterna för perioden 2007–2013 framgår att dessa myndigheter uppfyller minimikraven i fråga om kontroll och att projektcykeln är förenlig med procedurkraven.

Kompletterande uppgifter

Inom området utbildning och kultur har alla de förklaringar i förhand som borde vara inlämnade till dags dato inkommit. 33 av dessa har följts upp genom kontrollbesök, och samtliga har blivit föremål för en systematisk uppföljning i samband med den årliga revisionsförklaringen.

Indikator: medlemsstaternas egna initiativ i fråga om förklaringar i förhand. Kommissionen ser positivt på de egna initiativ som medlemsstaterna tagit inom detta område. Även om det finns betydande skillnader i fråga om täckning och resultaten är svåra att jämföra bidrar dock dessa initiativ med en del kompletterande information om kontrollsystemen.

Kompletterande uppgifter

Nyttig bakgrundsinformation står att finna i de handlingar för 2008 som lämnats in av Danmark (revisionsutlåtande över förvaltning av EU-medel inklusive Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och jordbruksstödet samt av gemenskapens moms- och BNI-medel), Nederländerna (förvaltningsförklaring på nationell nivå, för 2008 endast avseende jordbrukssektorn) samt Förenade kungariket (samlad förvaltningsförklaring samt revisionsutlåtande över användningen av EU-medel: utgifter för EU-understödda projekt).

Kompletterande uppgifter

Revisionsrätten har framhållit att de nationella förklaringarna ”kan ses som en ny del av internkontrollen, och kommissionen och revisionsrätten bör beakta dem som sådana”.[13]

Åtgärd 7: att öka kostnadseffektiviteten hos revision på projektnivå

Åtgärden slutförd: De förfaranden man enats om används nu inom områdena forskning och externt bistånd. Detta bidrar till att öka säkerheten vid extern revision av projekt genom att klarare definiera vilka förfaranden som ska genomföras. Däremot har de nya förfarandena inte införts inom utbildning och kultur, eftersom det finns mycket få bidragsöverenskommelser inom det politikområdet vars värde överstiger den beloppsgräns över vilken ett revisionsintyg är obligatoriskt. Revision som leds direkt av kommissionen bedöms vara mest kostnadseffektiv.

Verkan

Indikator: bättre kvalitet på rapporteringen från externrevisorer De förfaranden man enats om torde förtydliga de arbetsuppgifter som ska utföras av revisorn och därmed bidra till mer konsekventa och tillförlitliga slutsatser och ett bättre underlag för förvaltarnas avgöranden om huruvida belopp är stödberättigande.

Kompletterande uppgifter

Inom biståndsområdet har ett mindre antal rapporter genomgått en första bedömning. Resultaten av denna bedömning tyder på att de förfaranden man enats om ger önskade resultat, även om rapporterna kan förbättras både med avseende på kvalitet och konsekvens.

Inom forskningsområdet är det för tidigt att bedöma om det skett några förbättringar. Vilken verkan förändringarna får på felprocenten går inte heller att mäta i nuläget. Denna bedömning måste göras i samband med framtida granskningar av de projekt som omfattas av det nya systemet.

Åtgärderna 8 och 8N: Underlätta ytterligare säkerhet genom de högre revisionsorganen

Åtgärden slutförd: Kommissionen har upprättat förbindelser med oberoende högre revisionsorgan.

Verkan

Indikator: antal högre revisionsorgan som inlett en dialog med kommissionen De högre revisionsorganens reaktion på de rapporter om betalningar som kommissionen lagt fram har varierat från fall till fall, men har ändå lett till vissa förbättringar av rapporterna.

Kompletterande uppgifter

Fem av de högre revisionsorganen har bett om ytterligare information och analys, och kommissionen har tillmötesgått dessa önskemål.

Tio av de högre revisionsorganen har sammanställt en övergripande rapport om förvaltningen av EU-medel och ytterligare två överväger en sådan rapportering. [14]

3.3. Samordnad granskningsmodell: resultatdelning och prioritering av lönsamhetsaspekten

Åtgärderna 3N och 11N: förbättrad säkerhet genom påföljder och återvinning av medel

Åtgärderna slutförda: Tillämpningen av påföljderna har utvidgats genom sektorslagstiftningen för perioden 2007–2013, och kommissionen har skärpt sin policy i fråga om påföljder och återvinning av medel. Dokumentationen av återvunna belopp och finansiella korrigeringar håller på att förbättras.

Verkan

Indikator: hur tillförlitlig, konsekvent och komplett är dokumentationen om återvinning av medel? Revisionsrätten konstaterade att denna dokumentation förbättrats för de medel som återvunnits 2007. Ytterligare förbättringar har gjorts i räkenskaperna för 2008, som ännu inte granskats av revisionsrätten. Detta gäller oavsett om beloppen i fråga återvunnits av kommissionen eller medlemsstaterna.

Kompletterande uppgifter

Revisionsrätten har konstaterat att det nu ”presenteras mer information om återbetalningen av felaktigt utbetalda belopp...” men att ”anmärkningarna till årsredovisningen [ännu inte] innehåller fullständiga och tillförlitliga uppgifter om de finansiella korrigeringar som görs av medlemsstaterna”.[15]

Bokföringen i ABAC-systemet av belopp som återvunnits av kommissionens avdelningar efter revision eller kontroll har också ökat: under 2008 bokfördes sådana belopp till ett sammanlagt värde på över 500 miljoner euro.

Indikator: mer systematisk uppföljning av fel som tas upp i revisionsförklaringen. Uppföljningen av de fel som påpekats av revisionsrätten redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar. I dessa rapporter diskuteras också de punkter där respektive avdelning inte delar revisionsrättens bedömning. De iakttagelser som gjorts och de fel som upptäckts av revisionsrätten i varje medlemsstat sammanställs på årsbasis av kommissionen[16], och förteckningen skickas ut till den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten uppmanas också att redogöra för hur problemen följts upp samt att förklara orsakerna till de vanligaste felen inom ramen för gemenskapens strukturåtgärder. Uppföljningen av de fel som iakttogs i revisionsförklaringen för 2006 har redovisats i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder[17].

Kompletterande uppgifter

I den senaste rapporten, som gällde de fel som tas upp i revisionsförklaringen för 2006[18], konstaterades att medlemsstaterna – i de fall de medger de fel som revisionsrätten påpekar – oftast lägger tonvikten vid de belopp som återvunnits eller de betalningar mot icke-stödberättigande utgifter som dragits tillbaka.

Indikator: hur effektiva är förfarandena för återvinning?

Kompletterande uppgifter

En granskning som utförts av IAS visar att kommissionen har gjort betydande framsteg i fråga om återvinning av felaktigt utbetalade belopp inom strukturfondsområdet. Kommissionen kan nu redovisa en samlad tabell över de finansiella korrigeringar som gjorts eller som är under förberedelse, där det också framgår hur beloppen och antalet ärenden fördelas mellan olika program och olika orsaker till korrigeringarna. Enligt översikten ligger kommissionens kontroller till grund för 80 % av de påbörjade korrigeringsärendena. Kommissionen utförde också kontroller av uppgifter om strukturåtgärder i sammanlagt tio medlemsstater under 2008[19].

En andra internrevisionsomgång ger också rimlig säkerhet i fråga om återvinningen av medel som omfattas av central förvaltning, med vissa reservationer för lång handläggningstid i en del ärenden. [20]

Inom forskningsområdet har revisionens omfattning ökat betydligt i linje med den fleråriga revisionsstrategin (under det sjätte ramprogrammet slutfördes över 900 granskningar, varav 378 under 2007, vilket kan jämföras med de 300 som sattes som mål i handlingsplanen). Detta har gett de generaldirektorat som ansvarar för forskningspolitiken en tydligare bild av felens omfattning och natur.

Indikator: omfattningen av de finansiella korrigeringarna. Belopp återvinns i den utsträckning det är motiverat, men det är inget mål i sig att öka den samlade volymen på korrigeringarna.

Kompletterande uppgifter

Volymen på de finansiella korrigeringar som kommissionen tillämpar inom strukturfondsområdet har enligt preliminära uppgifter ökat betydligt: för 2008 var det samlade värdet på dessa korrigeringar ca 1,5 miljarder euro, vilket kan jämföras med 288 miljoner euro för 2007. Ytterligare exempel på åtgärdernas verkan tas upp i den lägesrapport för handlingsplanen inom området strukturåtgärder som antagits i februari 2009[21].

Åtgärd 9: spridning av revisionsresultat

Åtgärden slutförd: En registrerings- och uppföljningsfunktion för revisionsarbete har införts i ABAC-systemet och är idag helt operationell. Den omfattar först och främst revision av direkt, centraliserad förvaltning.

Verkan

Indikator: användning av revisionsverktyget och bättre samordning av revisionsarbetet. En bättre samordning påverkar inte i första hand felprocenten, utan den viktigaste effekten är att öka revisionens effektivitet genom en bättre resursanvändning.

Kompletterande uppgifter

Omkring 5 000 granskningar har registrerats. Dessa samlade data innefattar mycket användbar information om granskning av enskilda stödmottagare, vilket kan underlätta samordning och målstyrning av framtida arbete. Det har också införts rutiner för systematiskt utbyte av resultat i fråga om organ som är gemensamma för de generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna.[22]

Åtgärd 4, 10 och 11: acceptabel risk och analys av kontrollernas kostnadseffektivitet

Åtgärden slutförd: I kommissionens meddelande från december 2008 om acceptabel risk[23] angavs att resultaten av åtgärderna 10 och 11 bör bilda en grundval för de fortsatta diskussionerna om begreppet acceptabel risk.

Verkan

Indikator: framsteg mot en samsyn på begreppet acceptabel risk. Diskussioner med budgetmyndigheten har inletts, och kommissionen är starkt engagerad i denna process.

3.4. Sektorsspecifika brister

Åtgärderna 12 och 12N: att åtgärda brister som konstaterats av deltagande avdelningar

Åtgärden slutförd: När det gäller åtgärd 12 håller kommissionens generaldirektorat och avdelningar på att genomföra de centrala elementen i enlighet med bedömningen av bristerna ( Gap Assessment ), nämligen att etablera klara beskrivningar av kontrollmetoden och att samordna revision och kontroll i linje med gemensamt antagna normer.

Verkan

Indikator: kvalitet på kontrollsystemen.

Kompletterande uppgifter

I revisionsförklaringen för 2007 drar revisionsrätten slutsatsen att inget av de övervaknings- och kontrollsystem som används i förvaltningen av EU-medel kan bedömas vara icke-ändamålsenligt, men att systemen inom några utgiftsområden är otillräckliga för att reducera felprocenten till en acceptabel nivå.

Indikator: felprocent inom det sjätte ramprogrammet. Revisionsrätten framhåller att även om den nya strategin för sjätte ramprogrammet bildar en sund bas för att ta itu med de problem som den tidigare identifierat beror de eventuella vinster som strategin medför på om den genomförs fullt ut och på ett ändamålsenligt sätt från och med 2008 Revisionsrätten noterade också att strategin innehåller flera element som kan bidra till ett mer ändamålsenligt genomförande av dessa kontroller, bland annat de gemensamma riskkriterierna och de urvalsmetoder som fokuserar arbetet på stora stödmottagare.

Kompletterande uppgifter

Den ackumulerade felprocent som kommissionen konstaterat för det sjätte ramprogrammet till och med slutet av 2008 var 2,47 %. Med hänsyn tagen till de medel som kunnat återvinnas ser det ut som om en felprocent på under 2 % för hela programperioden ska kunna uppnås.

Åtgärd 13: analysera kontroller i samband med delad förvaltning på regional nivå och värdet av befintliga förklaringar

Åtgärden slutförd: Kommissionen har förbättrat rapporteringen i de berörda årliga verksamhetsrapporterna. Vidare har bättre kontrollrutiner införts i lagstiftningen för perioden 2007–2013.

Verkan

Indikator: kvaliteten på medlemsstaternas kontrollsystem. De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna genomför en årlig utvärdering av systemet i varje medlemsstat.

Kompletterande uppgifter

GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter redovisade detaljerade utvärderingar av medlemsstaternas system i sina årliga verksamhetsrapporter för 2007[24]. För ERUF utgjorde de system där inga väsentliga brister upptäcktes 28 % av de totala utgifterna, och för ytterligare 11 % ansåg man sig ha uppnått en rimlig säkerhet med reservationer (med måttlig inverkan). För Sammanhållningsfonden var motsvarande siffror 24 % respektive 44 %, och för ESF 10 % respektive 38 %.

Åtgärd 14: utarbeta bättre vägledning för att hantera risken för fel inom ramen för strukturfonderna[25]

Åtgärden slutförd: Kommissionen offentliggjorde nya riktlinjer för förvaltningsmyndigheter och certifieringsorgan 2008.

Verkan

Indikator: medlemsstaternas bedömningar i förhållande till riktmärken enligt regelverket. Kommissionen har utvecklat ett redskap för självutvärdering som gör det lättare för förvaltningsmyndigheterna att själva bedöma hur de uppfyllt rättsliga kriterier i fråga om olika aspekter på intern kontroll. Redskapet har genomgått vissa ändringar på grundval av två pilotstudier, och beräknas vara färdigutvecklat i januari 2009. Det går således ännu inte att bedöma verkan av denna insats.

Åtgärd 15: främja arrangemanget med ”förtroendekontrakt” för strukturfonderna[26]

Åtgärden slutförd: Sju kontrakt har undertecknats, ytterligare två förväntas bli undertecknade i februari 2009. Principen om att utgå från de nationella revisionsorganens arbete har nu införts i lagstiftningen för 2007–2013.

Verkan

Indikator: en utökning av principen om en samordnad granskningsmodell inom ramen för förtroendekontrakten. De system i medlemsstaterna som omfattas av förtroendekontrakt ger enligt kommissionen en rimlig säkerhet om utgifternas korrekthet, vilket innebär att kommissionen kan reducera sitt eget granskningsarbete. Genom att engagera medlemsstaterna på ett konstruktivt sätt och utveckla ett system som bygger på riktmärken har man genom detta initiativ åstadkommit förbättringar i de nationella systemen.

Kompletterande uppgifter

GD Regionalpolitiks bedömning ger en positiv bild av de system som omfattas av förtroendekontrakt, vilket för övrigt också är i linje med revisionsrättens allmänna bedömning i dess rapport för 2007.

Åtgärd 16: fastställa gemensamma riktlinjer per politikområde

Åtgärden slutförd: Kommissionen har intensifierat sitt arbete med vägledning och intern samordning inom alla områden.

Verkan

Indikator: har generaldirektoraten klara strategier grundade på vedertagna standarder för revision och kontroll? Vägledning och utbildning om de huvudsakliga kontrollmomenten är tillgänglig för såväl de anställda inom kommissionens avdelningar som för företrädare för mellanhänder och slutmottagare. Detta omfattar bland annat styrning av uppdragen till externrevisorer, kontrollurval samt efterlevnad av regler. Inom forskningsområdet bidrar avdelningsövergripande arbetsgrupper till revisions- och kontrollstrategierna genom att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt från ett ramprogram till ett annat.

Indikator: medvetenhet om kontrollaspekter och ett samlat tillvägagångssätt inom strukturfonderna. De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna har utarbetat riktlinjer för slutförandet av programmen för 2000–2006. Omfattande utbildning och seminarier har erbjudits medlemsstaterna inom detta område.[27]

Kompletterande uppgifter

Utbildningsseminarier om de nya förordningarna genomfördes under 2007 för nästan alla berörda myndigheter i medlemsstaterna. Under 2008 hölls två seminarier i Bryssel om förvaltningskontroller och certifiering samt om slutförande av program.

De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna har också ställt samman skriftlig vägledning till medlemsstaterna för perioden 2007–2013, vilken kommer att ingå i den referenshandledning för revision inom strukturfondsområdet (Structural Actions Audit Reference Manual) som ska ges ut 2009.

4. SLUTSATSER

Det har gjorts väsentliga framsteg med de interna kontrollsystemen under den nuvarande kommissionens mandatperiod. En del av de positiva effekterna kan hänföras till åtgärder som inleddes före 2005, men det är tydligt att utvecklingen påskyndades i och med 2006 års handlingsplan. Denna handlingsplanen kommer också att bidra till fortsatta förbättringar även efter innevarande mandatperiod.

För att utnyttja den dynamik som uppnåtts är det viktigt att arbetet inte stannar upp. Kommissionen kommer därför att fortsätta sina ansträngningar, och kommer också att be de övriga institutionerna om bistånd där så är nödvändigt, vilket för övrigt är en del av grundtanken i handlingsplanen.

För fortsatta framsteg kommer det enligt kommissionens bedömning att krävas följande:

- En klar och övergripande bedömning av kommissionens riskhantering inom olika delar av verksamheten förutsätter att det fastställs mål inom vissa politikområden, i linje med kommissionens meddelande om acceptabel risk (KOM(2008) 866). På så sätt kommer man också att kunna slå vakt om en rimlig balans mellan kontrollkostnaderna och felprocenten.

- Lagstiftningen behöver förenklas ytterligare (samtidigt som kostnadseffektiva kontroller säkras), eftersom komplicerade regler ökar både felprocenten och kontrollkostnaderna. Kommissionen har redan föreslagit vissa förenklingar inom området för strukturåtgärder, och kommer att överväga vilka områden som bör täckas av kommande förslag.

- Som ett led i detta initiativ kommer kommissionen att foga en beskrivning av kontrollrutiner till berörda lagförslag i framtiden.

[1] Yttrande nr 2/2004: EUT C 107, 30.4.2004, s. 1 (yttrandet om samordnad granskning, single audit ).

[2] KOM(2005) 252.

[3] EUT L 196, 27.7.2005, s. 4.

[4] KOM(2006) 9 och SEK(2006) 49.

[5] Artikel 274 i EG-fördraget.

[6] KOM(2008) 110.

[7] Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2007, tabell 2.3.

[8] De inställda åtgärderna 2 och 6 omfattas inte av denna rapport.

[9] Denna grupp av åtgärder omfattade även åtgärd 4 om acceptabel risk, som dock redovisas i avsnitt 3.3. i detta meddelande tillsammans med de närliggande frågorna om kostnad och nytta med kontroller.

[10] Revisionsrättens årsrapport för 2007, tabell 2.1.

[11] Artikel 44 i det interinstitutionella avtalet och artikel 53b i budgetförordningen.

[12] Revisionsrättens årsrapport för 2007, punkt 2.20.

[13] Revisionsrättens yttrande nr 6/2007.

[14] Se EU Trend Report 2008 , Nederländerna, tabell 11, s. 52.

[15] Revisionsrättens årsrapport för 2007, punkt 1.29.

[16] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006.

[17] Åtgärd 1.4 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder, KOM(2008) 97.

[18] KOM(2008) 112.

[19] Åtgärderna 2.3, 6.1 och 6.2 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.

[20] Tjänsten för internrevision (IAS) granskade de återvinningsförfaranden som används inom EuropeAid, GD Utbildning och kultur, GD Informationssamhället och medierna, GD Budget och Rättstjänsten samt vid genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

[21] KOM(2009) xxx

[22] Åtgärd 2.1 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.

[23] KOM(2008) 866.

[24] Åtgärd 9 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.

[25] Åtgärderna 2.4, 5 och 6.2 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.

[26] Åtgärd 2.5 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.

[27] Åtgärderna 2.6 och 5 i handlingsplanen inom området för strukturåtgärder.