Revisionsberättelse från Europeiska revisionsrätten för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001

(2002/C 158/02)

1. Denna revisionsberättelse avser tillförlitligheten i de räkenskaper som upprättats av kommissionen i enlighet med artikel 45c.5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen.

2. Revisionsrätten har granskat Europeiska kol- och stålgemenskapens räkenskaper och bokslut per den 31 december 2001. Denna granskning har utförts enligt god revisionssed och har omfattat de kontroller som ansetts nödvändiga. Genom denna granskning har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandet nedan.

3. Enligt revisionsrättens åsikt ger det bifogade bokslutet med balansräkningen per den 31 december 2001, resultaträkningen och resultatets disposition för det budgetår som slutade detta datum och noterna till detta bokslut, vilket upprättats i överensstämmelse med god redovisningssed, en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 31 december 2001 samt av verksamhetens resultat för det budgetår som slutade detta datum.

EKSG:s balansräkning, resultaträkning samt dispositionen av resultatet för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2001 har överlämnats till kommissionen för godkännande genom det skriftliga förfarandet nr E/947/2002 av den 5 juni 2002. Den redovisas i detta bokslut i den form som de godkändes av kommissionen.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2001

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2001

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGER TILL EKSG:S BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 2001

(Belopp i euro)

A. EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta skall EKSG bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att det upprättas en gemensam kol- och stålmarknad.

EKSG-fördraget upphör att gälla den 23 juli 2002. Europeiska rådet i Nice beslöt att det till Nicefördraget skall fogas ett protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om inrättandet och förvaltningen av Kol- och stålforskningsfonden. Det beslutades att EKSG:s samtliga tillgångar skall överföras till Europeiska gemenskapen då fördraget upphör att gälla, med början den 24 juli 2002. Nettovärdet av tillgångarna skall användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin. De intäkter som tillgångarna genererar skall i sin helhet användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin.

Eftersom Nicefördraget sannolikt inte hinner ratificeras innan EKSG-fördraget löper ut, har medlemsstaterna gett Europeiska kommissionen(1) ett tillfälligt mandat att förvalta tillgångarna hos EKSG under avveckling med tillämpning av samma regler.

Eftersom EKSG-fördraget löper ut har EKSG:s skatteuttag varit 0 % sedan 1998 och låneverksamheten upphörde i juli 1997 (kommissionens beslut av den 22 juni 1994). EKSG:s viktigaste källa till kapital är numera därför det netto som uppkommer (se anm. C16.2) genom förvaltningen av de olika reserverna och avsättningarna.

B. PRINCIPER OCH METODER FÖR BOKFÖRINGEN

1. Presentation av bokslutet

Bokslutet är upprättat enligt allmänt vedertagna bokföringsmetoder.

Då bokslutet upprättades har i bokföring och beräkningar hänsyn tagits till krav och skyldigheter som EKSG åläggs genom fördragen och andra beslut som fattats av Europeiska gemenskapernas olika institutioner med avseende på EKSG.

I bokföringen tas också hänsyn till att verksamheten upphör efter den 23 juli 2002, då EKSG-fördraget löper ut.

Ovannämnda principer och metoder står i överensstämmelse med rådets direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG(2) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, i den mån de är tillämpliga och nödvändiga anpassningar gjorts. Direktiv 2001/65/EG(3), genom vilket ovannämnda direktiv ändras och som gäller med avseende på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning, tillämpas inte ännu på EKSG:s bokslut. Detta direktiv träder i kraft senast den 31 december 2003.

2. Omräkning av valutor

Valutan i EKSG:s årsbokslut är euro.

Alla EKSG:s transaktioner i främmande valuta omvandlas till euro enligt Europeiska centralbankens månadskurs.

Icke-monetära poster räknas om till euro till den månadskurs som gällde då de förvärvades eller då de senast omvärderades.

Då balansräkningen upprättas räknas de monetära posterna om till euro till den månadskurs som då gäller. De negativa valutakursskillnaderna redovisas i resultaträkningens kostnadsdel. De positiva valutakursskillnaderna förs över till "Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter" i balansräkningens passivsida.

2.1 Växelkurser

Följande kurser har använts när balansposterna räknades om till euro vid årets slut:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.2 Per den 31 december 2001 ingick de olika valutorna och euron i EKSG:s balansräkning med följande belopp:

>Plats för tabell>

3. Investeringar och metod för värdering av obligationer och andra värdepapper

Enligt EKSG:s interna bokföringsregler skall portföljinvesteringar begränsas till obligationer från offentliga emittenter. I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs, blev dock EKSG under 1998 undantagsvis ägare till aktier och andra andelar med rörlig avkastning i ett privat företag.

Obligationer, andra värdepapper med fast avkastning samt aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller det gällande marknadsvärdet vid räkenskapsårets slut, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som anses vara finansiella anläggningstillgångar, vilka värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller till inlösenpriset, beroende på vilket som är lägst.

4. Särdrag i EKSG:s bokslut

a) EKSG:s driftbudget

Delar av EKSG:s medel ställs till förfogande i driftbudgeten. Den fastställs årligen av kommissionen efter det att upplysningar inhämtats hos rådet och samråd ägt rum med Europaparlamentet.

Åtagandena i driftbudgeten som avser tredje part liksom avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten framgår av EKSG:s driftbudget (anm. C.12).

b) Budget för finansiering av kol- och stålforskning

Europeiska unionens medlemsstater har beslutat att intäkterna från förvaltningen av EKSG:s tillgångar efter den 23 juli 2002 skall avsättas som intäkter i Europeiska gemenskapernas allmänna budget(4). De skall användas till ett forskningsprogram med anknytning till kol- och stålsektorn, vilket framgår av A i anmärkningarna till rapporten.

EKSG har redan gjort avsättningar per den 31 december för att denna mekanism för finansiering av kol- och stålforskning skall kunna startas. Avsättningarna återfinns under budgetposten Finansiering av kol- och stålforskning. (anm. C.13).

c) Böter och räntebidrag

Böter och räntebidrag för vilka det krävs återbetalning räknas inte som EKSG:s tillgångar förrän de verkligen har inbetalts. Böter som har ålagts men ännu inte inkasserats liksom räntebidrag för vilka återbetalning har krävts har därför förts till reserven (anm. C.14.3.a).

C. NOTER TILL POSTERNA I BALANS- OCH RESULTATRÄKNINGEN

1. Tillgodohavanden i centralbankerna

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden i vissa medlemsstaters centralbanker.

2. Fordringar hos kreditinstitut

2.1 Kapitalräkning, uppsägningskonton

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

2.2 Lån

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

3. Kundfordringar

3.1 Utlåning

Lån till kreditinstitut redovisas i posten "Fordringar hos kreditinstitut" (anm. C.2).

Fördelning av övriga lån:

>Plats för tabell>

NB.

Observera att lånen vanligen garanteras genom medlemsstaternas garantier, bank- och företagsgarantier eller inteckningar.

3.2 Avgifter

Avgiftssatserna för åren 1998-2001 var 0 % och fordringarna per den 31 december 2001 gäller alltså föregående år.

Denna post består av följande:

>Plats för tabell>

Posten omfattar bl.a. ett belopp på 5377782 euro för rättsliga förfaranden (5551715 euro per den 31 december 2000).

3.3 Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som har ålagts böter i enlighet med fördragets regler.

Efter värdekorrigeringar uppgår posten till 39806715 euro (38950716 euro per den 31 december 2000).

Posten rymmer huvudsakligen två förfaranden.

Den består till största delen av böter på sammanlagt 104364350 euro (beslut 94/215/EKSG(5) av den 16 februari 1994) som kommissionen har ådömt stålföretag, därför att de inte följt konkurrensreglerna vid saluföring av stålbalkar. I sin dom av den 11 mars 1999 minskade förstainstansrätten bötesbeloppet med 24774000 euro till 79590350 euro. Sju företag har överklagat förstainstansrättens dom. I väntan på domstolens avgörande är ett totalbelopp (utan ränta) på 28959000 euro utestående per den 31 december 2001.

Med stöd av artikel 65 i fördraget har kommissionen ådömt flera stålföretag böter på totalt 27380000 euro (beslut 98/247/EKSG(6) av den 21 januari 1998) för samordnade förfaranden vid beräkning av legeringspåslag. I sin dom av den 13 december 2001 minskade förstainstansrätten bötesbeloppet med 4970000 euro till 22410000 euro. Ett sammanlagt belopp (utan ränta) på 8064000 euro har ännu inte betalats per den 31 december 2001.

3.4 Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post innehåller fordringar på de företag som har erhållit lån med räntegaranti, där kommissionen har tvingats kräva hel eller delvis återbetalning av de räntebidrag som redan utbetalats.

4. Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

4.1 Sammanställning

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning fördelar sig enligt följande:

>Plats för tabell>

4.2 Förfallodag under 2002

Under 2002 förfaller värdepapper ur värdepappersportföljen till ett belopp motsvarande:

>Plats för tabell>

4.3 Finansiella anläggningstillgångar (anm. B.3)

Som finansiella anläggningstillgångar räknas värdepapper som skall ingå i portföljen fram till förfallodagen. Det rör sig huvudsakligen om korta eller medellånga papper som återköpts för att säkerställa upplåningen.

Per den 31 december 2001 uppgick de finansiella anläggningstillgångarna till 48519675 euro.

Värdet för inlösen av dessa värdepapper understiger det genomsnittliga anskaffningsvärdet med sammanlagt 1548471 euro.

4.4 Avkastning

Då investeringar görs tas hänsyn till förfallodagar och behovet av likvida medel för EKSG:s ekonomiska verksamhet. De är underkastade stränga villkor vad gäller motpartens ekonomiska förmåga.

Avkastningen på investeringarna, där svängningarna i obligationernas marknadsvärde (beräknad enligt "Modified Dietz Method") beaktas, var 5,6 % under det räkenskapsår som slutade den 31 december 2001.

5. Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning

Aktierna och övriga värdepapper med rörlig avkastning har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs blev EKSG ägare till dessa aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning (jfr anm. B.3).

En del av dessa värdepapper, som motsvarar ett nettovärde på 17070666 euro ingår i ett låneavtal med ett kreditinstitut (förfallodag den 1 juli 2004, med option på inlösen den 1 juli 2002).

6. Övriga tillgångar

Övriga tillgångar fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

7. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

8. Skulder till kreditinstitut

Den återstående löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

9. Skuldebrev

Denna post omfattar obligatoriska lån.

En del av lånen per den 31 december 2001 förfaller under räkenskapsåret 2002. De uppgår totalt till 104115280 euro.

10. Övriga skulder

Fördelning av övriga skulder:

>Plats för tabell>

11. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

12. EKSG:s driftbudget

Denna post omfattar åtagandena för EKSG:s driftbudget till ett totalbelopp av 380926428 euro (434516282 euro per den 31 december 2000) samt avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten till ett totalbelopp av 149794520 euro (401000000 per den 31 december 2000).

Under år 2001 har åtagandena för driftbudgeten utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

13. Budget för finansiering av kol- och stålforskning

Den fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

Eftersom EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 och EKSG då avvecklas, har det beslutats att samtliga EKSG:s tillgångar i det ögonblick då fördraget upphör att gälla skall förvaltas av Europeiska kommissionen med början den 24 juli 2002(7). Nettovärdet av dessa tillgångar är avsett att användas till forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. Intäkterna av dessa tillgångar skall i sin helhet användas för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.

I praktiken kommer nettovinsten av förvaltningen av tillgångarna (som investeras huvudsakligen i obligationer och tidsbundna placeringar) år n att överföras till Europeiska gemenskapens allmänna budget och användas till forskningen år n+2. Med stöd av simuleringarna av nettovinsten av förvaltningen av tillgångarna har det fastställts en inledande finansieringsnivå på 60 miljoner euro.

I syfte att dämpa eventuella svängningar i tillgången på forskningsmedel som en följd av vad som händer på finansmarknaderna, kommer ett utjämningsförfarande som godkänts av medlemsstaterna att tillämpas. Detta kommer att ske första gången med resultaten för räkenskapsåret 2003 och kommer att tjäna som underlag för avsättningarna till forskningen 2005. För att mekanismen skall kunna börja tillämpas har EKSG gjort en avsättning per den 31 december 2001 på 120 miljoner euro.

14. Avsättning för risker och kostnader

14.1 Garantifonden

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter en avsättning på 15 miljoner euro uppgår den per den 31 december 2001 till 580 miljoner euro. Förstärkningen har skett mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut.

Kommissionen bekräftade den 11 september 1996 sin avsikt att garantinivån skall vara 100 % på utestående lån efter den 23 juli 2002, om medlemsstaten inte erbjuder någon garanti. Detta gör det nödvändigt att efter hand öka garantifonden för att komma upp i 580 miljoner euro (beräknad efter omräkningskursen den 31 december 2001). Per den 31 december 2001 uppgår täckningsgraden till 100 %, under förutsättning att det inte uppkommer betalningssvårigheter för lån som förfaller före den 23 juli 2002. Eftersom lånen delvis är utställda i pund sterling kan täckningsgraden på 100 % variera till följd av svängningarna i växlingskursen pund sterling/euro.

Garantifonden har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

14.2 Avsättning för stora exponeringar

Mot bakgrund av EKSG-fördragets upphörande år 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån ökar riskkoncentrationen på vissa stora lån betydligt (dessa stora exponeringar definieras i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Avsättningen för stora exponeringar gäller lån utan första gradens säkerhet, vilka utgör mer än 25 % av EKSG:s egna medel.

Avsikten är att den skall täcka denna riskkoncentration vid eventuella betalningssvårigheter.

Beräknat utifrån utestående stora risker per den 31 december 2001 och enligt en metod som rekommenderas av en grupp internationella experter uppgår reserven till 6 miljoner euro (17 miljoner euro per den 31 december 2000).

14.3 Övriga avsättningar

Posten omfattar avsättningar för böter och räntebidrag som skall återbetalas till ett totalbelopp av 42385781 euro (42272249 euro per den 31 december 2000) och de övriga avsättningarna till ett totalbelopp av 108313490 euro (116391098 euro per den 31 december 2000).

a) Avsättningarna för böter och räntebidrag som skall återbetalas (anm. B.5):

>Plats för tabell>

b) Övriga avsättningar:

>Plats för tabell>

15. Reserver

>Plats för tabell>

Specialreserven skall användas för att bevilja lån ur EKSG:s eget kapital till subventionerade bostäder. Per den 31 december 2001 är återstående lånebelopp 118 miljoner euro. Följaktligen har 58055284 euro kunnat frigöras och överföras till de fria reserverna.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med denna dag övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Fonden används nu för att finansiera bostadslån till Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Per den 31 december 2001 är återstående lånebelopp 40 miljoner euro. Följaktligen har 34577321 euro kunnat frigöras och överföras till de fria reserverna.

Reserven "Fonden för kol- och stålforskning", som inrättats som en följd av att EKSG avvecklas (anm. 13), innehåller de fria reserverna. Frigörandet av dessa reserver har redan gjort det möjligt att till fonden för kol- och stålforskning överföra 92632605 euro. Genom resultatdispositionen per den 31 december 2001 kommer de samlade tillgångarna att uppgå till 100 miljoner euro.

16. Analys av räkenskapsårets resultat

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet av sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

16.1 Transaktioner som inte behandlas i budgeten

>Plats för tabell>

16.2 Utfall av EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

17. Räntor och liknande utgifter

>Plats för tabell>

18. Allmänna administrationskostnader

Ett schablonbelopp på 5 miljoner euro har betalats in till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

19. Övriga driftkostnader

>Plats för tabell>

Förlusterna på fordringar kompenseras genom avdrag av motsvarande värdekorrigering.

20. Upplupna räntor och liknande intäkter

>Plats för tabell>

21. Övriga rörelseintäkter

>Plats för tabell>

22. Intäkter i samband med EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

23. Åtaganden utanför balansräkningen

23.1 Mottagna åtaganden

>Plats för tabell>

23.2 Åtaganden mot tredje man

>Plats för tabell>

Av hänsyn till ingångna avtal har EKSG traditionellt alltid gjort utbetalningar för kuponger även efter det att de har förfallit. Genom EKSG:s avveckling kommer detta att upphöra.

24. Finansieringsanalys för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2001

>Plats för tabell>

(1) Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002, s. 42).

(2) EGT L 222, 14.8.1978 och EGT L 372, 31.12.1986.

(3) EGT L 283, 27.10.2001.

(4) Beslut av företrädarna för EKSG-medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002, s. 42).

(5) EGT L 116, 6.5.1994.

(6) EGT L 100, 1.4.1998

(7) Beslut av företrädarna för EKSG-medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002).