SV

Bryssel den 15.12.2005

KOM(2005) 125 slutlig

2005/0028 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om definitioner, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Ambitionen bakom utkastet till den här förordningen var bl.a. följande:

– att göra det lättare att tillämpa, läsa och få en klar bild av förordningen, med utgångspunkt i den nu gällande lagstiftningen om spritdrycker.

– att slå samman de två befintliga förordningarna till en enda.

– att införa en väl definierad politik på spritdrycksområdet, på grundval av tre produktkategorier och med utgångspunkt i de nu gällande definitionerna.

– att få en ny flexibilitet, genom att beslut om ändringar i bilagorna inte längre behöver fattas av Europaparlamentet och rådet, via medbeslutandeförfarandet, utan av kommissionen, efter det att förvaltningskommittén för spritdrycker fått tillfälle att yttra sig.

– att anpassa förordningarna till nya tekniska krav.

– att anpassa förordningarna till WTO-kraven, inklusive TRIPS-avtalet.

– att fastställa kriterier för erkännande av nya geografiska beteckningar.

Förordningens struktur

Förordningen består av fyra kapitel och tre bilagor:

Kapitel I innehåller definitioner och klassificering.

Tre nya kategorier införs:

– spritdrycker: exklusiva spritdrycker, uteslutande i den renaste formen, som inte får innehålla jordbruksalkohol, och som endast får innehålla naturliga aromämnen, t.ex. rom, whisky, brandy, ...

– särskilda spritdrycker: spritdrycker som får innehålla jordbruksalkohol och naturidentiska aromämnen, dock endast i viss form och i begränsad omfattning, t.ex. gin, vodka, likör, …

– övriga spritdrycker: en öppen grupp av produkter som får innehålla jordbruksalkohol, aromämnen, sötningsmedel m.m.

Kapitel II innehåller bestämmelser om beskrivning, presentation och märkning.

Genom den här förordningen införs ett konsekvent system som bygger på såväl traditionella metoder som på de nya kategorierna. Syftet är att konsumenterna ska få tydlig information om produkterna, och därför åläggs producenterna en skyldighet att ge all den information som krävs för att konsumenterna inte ska vilseledas.

Kapitel III innehåller regler om geografiska beteckningar, med beaktande av Europeiska gemenskapens internationella skyldigheter.

De geografiska beteckningarna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1576/89 tas med även i den nya förordningen, inklusive sådana geografiska beteckningar för vilka det finns regler i den gamla förordningen, t.ex. grappa, korn, pacharan och ouzo. Med tanke på domstolens prejudicerande domar på senare tid föreskrivs det i den nya förordningen att tekniska kravspecifikationer för dessa beteckningar skall offentliggöras senast sju år efter det att förordningen trätt i kraft.

Kriterierna i TRIPS-avtalet beaktas i den nya förordningen, och det är på grundval av dessa kriterier som nya geografiska beteckningar kan tas med i bilaga III i framtiden.

I kapitel III hänvisas det också till bilaga III, i vilken de erkända geografiska beteckningarna återfinns.

Kapitel IV innehåller allmänna bestämmelser, övergångs- och slutbestämmelser.

Bilaga I innehåller tekniska definitioner för framställning av spritdrycker.

I bilaga II finns en förteckning över de olika spritdryckerna och deras klassificering i de nya kategorier som införs genom den nya förordningen. Produkternas egenskaper anges i systematisk och stringent form.

I bilaga III förtecknas de geografiska beteckningarna.

Förslaget får inga finansiella konsekvenser för gemenskapens budget.

2005/0028 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om definitioner, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av den 29 maj 1989 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker [1] och kommissionens förordning (EEG) nr 1014/90 av den 24 april 1990 om närmare tillämpningsföreskrifter för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker [2] har visat sig tjäna sitt syfte när det gäller att utforma ett regelverk för spritdrycker. Erfarenheterna på senare tid visar emellertid att det är nödvändigt att förtydliga de regler som gäller för definitioner, beskrivning, presentation och skydd av vissa spritdrycker. Förordning (EG) nr 1576/89 bör därför upphävas och ersättas med en ny förordning.

(2) Spritdryckssektorn är av stor betydelse, både för konsumenter och producenter i Europeiska unionen. Syftet med bestämmelserna på det här området bör vara att få ett konsumentskydd på hög nivå, att förhindra otillåtna metoder, samt att få en marknad som kännetecknas av öppenhet, insyn och sund konkurrens. Genom att även i fortsättningen beakta traditionella framställningsmetoder kan man slå vakt om dels det goda rykte som EU-spritdryckerna har fått både inom EU och på världsmarknaden, dels ett större behov av konsumentskydd och konsumentinformation. Tekniska innovationer bör också beaktas i de fall de leder till högre kvalitet.

(3) För att få en mer systematisk lagstiftning bör spritdryckerna klassificeras i tre kategorier, utifrån väl definierade kriterier för framställning och märkning.

(4) De regler som fastställs i den här förordningen bör även i fortsättningen i första hand avse definitioner av spritdrycker. I definitionerna bör man även i fortsättningen beakta traditionella metoder och kvalitetsaspekter, men en uppdatering bör göras i de fall definitioner saknades eller var bristfälliga, eller om definitionerna kan förbättras till följd av tekniska framsteg.

(5) För att tillgodose konsumenternas förväntningar och slå vakt om traditionella metoder bör det i spritframställningen endast vara tillåtet att använda jordbruksalkohol. Detta kommer också att ge avsättningsmöjligheter för jordbrukets basprodukter.

(6) Eftersom spritdryckssektorn är så viktig och komplex bör det finnas särskilda bestämmelser för beskrivning och presentation av spritdrycker som går längre än de sektorsövergripande reglerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel [3]. Syftet med sådana särskilda bestämmelser bör vara att förhindra att termen ”spritdryck” och namnen på spritdrycker används på ett felaktigt sätt i fråga om produkter som inte uppfyller definitionerna.

(7) För att få hög kvalitet och mångfald inom sektorn bör medlemsstaterna ha en möjlighet att införa regler som är strängare än eller som kompletterar reglerna i den här förordningen i fråga om produktion, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker som framställs i det egna landet.

(8) För att tillgodose konsumenternas intressen bör den här förordningen gälla för samtliga typer av spritdrycker som säljs på EU-marknaden, oavsett om de framställts inom EU eller i länder utanför unionen. När det gäller export av spritdrycker av hög kvalitet, och för att kunna slå vakt om och förbättra EU-spritdryckernas rykte på världsmarknaden, bör den här förordningen gälla även för spritdrycker som framställts i EU för export.

(9) Rådets direktiv 88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aromer för användning i livsmedel och om ursprungsmaterial vid framställning av sådana aromer [4] gäller även för spritdrycker. I den här förordningen behöver man därför endast fastställa sådana regler som inte finns med i det direktivet.

(10) Det är nödvändigt att beakta bestämmelserna i Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (nedan kallat ”TRIPS-avtalet”), särskilt artiklarna 22 och 23 i detta, och i GATT-avtalet, som är en integrerad del av WTO-avtalet och som godkändes genom rådets beslut 94/800/EG [5].

(11) Eftersom rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel [6] inte gäller för spritdrycker bör sådana regler för spritdrycker fastställas i den här förordningen. Det bör upprättas en förteckning över geografiska beteckningar, och i de fall en spritdrycks kvalitet, rykte eller egenskaper i huvudsak kan sägas vara ett resultat av det geografiska ursprunget bör det anges att drycken har sitt ursprung i ett land, eller i en region eller en plats i ett land.

(12) De åtgärder som behövs för att genomföra den här förordningen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [7].

(13) Övergången från reglerna i förordning (EEG) nr 1576/89 till reglerna i den här förordningen kan orsaka problem som inte tas upp i den här förordningen. Därför bör kommissionen få anta de övergångsbestämmelser som behövs. Dessutom bör kommissionen bemyndigas att lösa sådana praktiska problem som är specifika för spritdryckssektorn.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

DEFINITIONER OCH KLASSIFICERING

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med spritdryck en alkoholhaltig vätska

a) som är avsedd att konsumeras av människor,

b) som har särskilda organoleptiska egenskaper,

c) som har en alkoholhalt på lägst 15 % vol. och högst 80 % vol.,

d) som har framställts

i) antingen direkt

– genom destillering av naturligt jästa produkter, med eller utan tillsats av aromämnen, och/eller

– genom maceration av vegetabiliska ämnen, och/eller

– genom att aromämnen, socker eller andra sötningsmedel enligt punkt 1 i bilaga I och/eller andra jordbruksprodukter tillsätts i jordbruksalkohol och/eller i destillat som härrör från jordbruksprodukter och/eller i spritdrycker i den mening som avses i den här förordningen,

ii) eller genom att en spritdryck blandas med

– andra spritdrycker, och/eller

– jordbruksalkohol eller ett destillat av jordbruksprodukter,

– alkoholhaltiga drycker,

– andra drycker.

Drycker med KN-nummer 2203, 2204, 2205, 2206 och 2207 skall emellertid inte anses vara spritdrycker.

Artikel 2

Alkoholens ursprung

Den alkohol som används för att framställa spritdrycker, samt alla ingredienser i dessa drycker, får inte vara framställd av något annat än jordbruksprodukter.

Den alkohol som används för att späda ut eller lösa färgämnen, aromämnen eller andra godkända tillsatser som används i framställningen av spritdrycker skall också ha framställts av jordbruksprodukter.

Om inte annat följer av de begränsningar som gäller för särskilda produkter enligt bilaga II till den här förordningen skall alkoholen ha framställts av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget.

Artikel 3

Kategorier

Spritdrycker skall klassificeras enligt följande:

a) spritdrycker: produkter i kategori A enligt bilaga II.

b) särskilda spritdrycker: produkter i kategori B enligt bilaga II.

c) övriga spritdrycker: produkter i kategori C enligt bilaga II.

Artikel 4

Allmänna regler för kategorierna

1. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda reglerna för produkter i kategori A i bilaga II skall följande gälla för kategorin ”spritdrycker”:

a) de skall uteslutande vara framställda genom alkoholjäsning och destillering av råvaror enligt definitionerna i bilaga II.

b) de får inte innehålla tillsatser av jordbruksalkohol eller destillat (av jordbruksprodukter).

c) de får inte innehålla andra aromämnen än naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG.

d) de får endast sötas för att runda av den slutliga smaken, i enlighet med de tekniska definitionerna och kraven i bilaga I till den här förordningen, med beaktande av lagstiftningen i respektive medlemsstat.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda reglerna för produkter i kategori B i bilaga II skall följande gälla för kategorin ”särskilda spritdrycker”:

a) de får framställas av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget.

b) de får innehålla tillsatser av jordbruksalkohol eller destillat (av jordbruksprodukter).

c) de får innehålla naturliga eller naturidentiska aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och ii) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG.

d) de får sötas för att få de egenskaper som är typiska för produkten i fråga, i enlighet med de tekniska definitionerna och kraven i bilaga I till den här förordningen.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda reglerna för produkter i kategori C i bilaga II skall följande gälla för kategorin ”övriga spritdrycker”:

a) de får framställas av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget och/eller av livsmedel.

b) de får innehålla tillsatser av jordbruksalkohol eller destillat (av jordbruksprodukter).

c) de får innehålla aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i direktiv 88/388/EEG.

d) de får sötas för att få de egenskaper som är typiska för produkten i fråga, i enlighet med de tekniska definitionerna och kraven i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 5

Medlemsstaternas egen lagstiftning

I fråga om produktion, beskrivning, märkning, förpackning och presentation av spritdrycker som framställs i det egna landet får medlemsstaterna fastställa regler som är strängare än eller som kompletterar reglerna i bilaga II, under förutsättning att sådana regler är förenliga med EU-lagstiftningen.

KAPITEL II

BESKRIVNING, PRESENTATION OCH MÄRKNING

Artikel 6

Försäljningsnamn

I enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/13/EG skall det namn under vilket en spritdryck säljs (”försäljningsnamnet”) omfattas av bestämmelserna i det här kapitlet.

Artikel 7

Särskilda regler för försäljningsnamn

1. En spritdryck som uppfyller kraven för produkter i kategori A eller B i bilaga II skall ha det försäljningsnamn som fastställs i den bilagan.

2. En spritdryck som uppfyller kraven för produkter i kategori C i bilaga II skall ha försäljningsnamnet ”spritdryck”. Detta försäljningsnamn får inte kompletteras eller ändras.

3. Om en spritdryck uppfyller definitionen för mer än en typ får den säljas under en eller flera av de namn som förtecknas för dessa typer i bilaga II.

4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8 får de namn som avses i punkterna 1 och 2 inte användas för att beskriva eller presentera en annan dryck än en spritdryck för vilken dessa namn förtecknas i bilaga II.

5. Ett försäljningsnamn får kompletteras eller ersättas med en geografisk beteckning enligt bilaga III och i enlighet med kapitel III, under förutsättning att detta inte vilseleder konsumenterna.

6. Alkoholhaltiga vätskor får inte beskrivas, presenteras eller märkas genom att man tillsammans med något av de försäljningsnamn som nämns i den här förordningen använder associerande ord som ”liknande”, ”typ”, ”stil”, ”framställd i”, ”smak” eller andra liknande beteckningar .

7. Inget varumärke, märkesnamn eller fantasinamn får ersätta en spritdrycks försäljningsnamn.

8. De namn som anges i bilaga II får ingå i en förteckning över ingredienser, under förutsättning att de används i överensstämmelse med de nationella bestämmelser som införts för att genomföra direktiv 2000/13/EG.

Artikel 8

Särskilda regler för försäljningsnamn och geografiska beteckningar

1. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/13/EG får en term i kategori A eller B i bilaga II eller en geografisk beteckning i bilaga III inte användas i en sammansatt term, och i presentationen av ett livsmedel får det inte finnas några antydningar om någon av dessa termer, såvida inte alkoholen har sitt ursprung uteslutande i den spritdryck som det hänvisas till.

2. Genom undantag från punkt 1 skall bestämmelserna i den här förordningen inte utgöra något hinder för att termerna ”amer” eller ”bitter” får användas i fråga om produkter som inte omfattas av den här förordningen.

3. Genom undantag från punkt 1, och med beaktande av traditionella produktionsmetoder, får de sammansatta termer som förtecknas i punkt 31 d i bilaga II användas i presentationen av likörer som framställts i EU på de villkor som anges i den punkten.

Artikel 9

Beskrivning, presentation och märkning av mixar

1. Försäljningsnamnet ”spritdryck” skall klart och synligt anges på en framträdande plats på etiketten i de fall en spritdryck i kategori A i bilaga II mixas med

a) en eller flera spritdrycker, och/eller

b) ett eller flera destillat (av jordbruksprodukter), och/eller

c) jordbruksalkohol.

Detta försäljningsnamn får inte kompletteras eller ändras.

2. Om sådana mixar som avses i punkt 1 uppfyller definitionen för kategori A eller B i bilaga II skall punkt 1 inte gälla för beskrivning, presentation eller märkning av dessa mixar.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/13/EG får beskrivningen, presentationen eller märkningen av produkter som är resultatet av sådana mixar som avses i punkt 1 endast innehålla en term i kategori A eller B i bilaga II till den här förordningen, under förutsättning att termen i fråga inte utgör en del av försäljningsnamnet utan anges i samma synfält som samtliga alkoholingredienser i mixen, föregånget av termen ”mixad spritdryck”.

Termen ”mixad spritdryck” skall vara tryckt med enhetliga bokstäver samt med samma typsnitt och färg som försäljningsnamnet. Dessa bokstäver får vara högst hälften så stora som bokstäverna i försäljningsnamnet.

4. I märkningen och presentationen av sådana mixar som avses i punkt 1 skall andelen för varje alkoholingrediens anges i volymprocent i fallande ordning för de kvantiteter som använts. Denna andel skall motsvara den andel ren alkohol i volymprocent som den utgör av mixens totala innehåll av ren alkohol i volymprocent.

Artikel 10

Särskilda bestämmelser för beskrivning, presentation och märkning

1. Om det i beskrivningen, presentationen eller märkningen anges vilka råvaror som använts för att framställa jordbruksalkoholen skall varje typ av jordbruksalkohol anges i fallande ordning efter den kvantitet som använts.

2. Beskrivningen, presentationen eller märkningen får endast kompletteras med termen ”blend” om produkten verkligen är resultatet av en blandning som uppfyller definitionen för den termen.

3. Om en lagringsperiod eller ålder anges eller antyds i beskrivningen, presentationen eller märkningen skall denna avse den yngsta alkoholkomponenten, och produkten skall ha lagrats under officiell tillsyn eller annan tillsyn som ger likvärdiga garantier.

Artikel 11

Blykapsyler och blyfolie

Spritdrycker som är avsedda att säljas eller släppas ut på marknaden får inte förvaras i förpackningar med förslutningar som täcks av blybaserade kapsyler eller blybaserad folie.

Artikel 12

Språk som får användas i beskrivningen, presentationen och märkningen

1. De uppgifter som föreskrivs i denna förordning skall anges på ett eller flera av EU:s officiella språk så att konsumenterna lätt kan förstå samtliga uppgifter, såvida denna information inte ges på annat sätt.

2. De termer som anges med kursiverad stil i bilaga II och de geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga III får inte översättas på etiketten.

3. I fråga om produkter med ursprung i länder utanför EU får ett officiellt språk i det land där produkten framställts användas, under förutsättning att de uppgifter som föreskrivs i denna förordning även anges på ett av EU:s officiella språk så att konsumenterna lätt kan förstå alla uppgifter.

4. Om en produkt framställs inom EU för att sedan exporteras får de uppgifter som föreskrivs i den här förordningen upprepas på ett språk som inte är ett av EU:s officiella språk, utom i de fall där ett undantag har medgetts i enlighet med artikel 14, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 i den här artikeln.

KAPITEL III

GEOGRAFISKA BETECKNINGAR

Artikel 13

Geografiska beteckningar

1. I den här förordningen avses med ”geografisk beteckning” en beteckning som anger att en spritdryck har sitt ursprung i ett land, eller i en region eller en plats i ett land, vilket också skall innebära att spritdryckens kvalitet, rykte eller andra egenskaper i allt väsentligt kan tillskrivas dess geografiska ursprung.

2. Geografiska beteckningar förtecknas i bilaga III.

3. Namn som har blivit generiska får inte registreras i bilaga III.

De geografiska beteckningarna i bilaga III får inte bli generiska.

Med ett namn som blivit generiskt avses ett sådant namn på en spritprodukt som har blivit det vanliga namnet på produkten i fråga, även om det i och för sig hör ihop med den plats eller region där produkten i fråga en gång började framställas eller säljas.

Artikel 14

Skydd för geografiska beteckningar

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 skall de geografiska beteckningarna i bilaga III vara skyddade mot

a) varje form av direkt eller indirekt användning i kommersiellt syfte när det gäller produkter som inte omfattas av registreringen, i den mån en sådan produkt är jämförbar med en produkt som tidigare registrerats under den geografiska beteckningen i fråga, och i den mån en sådan användning drar fördel av den registrerade geografiska beteckningens rykte,

b) varje form av missbruk, imitation eller antydan, även om produktens rätta ursprung anges eller om den geografiska beteckningen används i översättning eller åtföljs av ett uttryck som ”lik”, ”typ”, ”stil”, ”framställd i”, ”smak” eller liknande,

c) varje form av annan falsk eller vilseledande beteckning i fråga om härkomst, ursprung, art eller väsentliga egenskaper som anges i beskrivningen, presentationen eller märkningen av produkten och som kan ge en falsk bild av dess ursprung,

d) varje annan form av agerande som kan vilseleda allmänheten om produktens verkliga ursprung.

2. En registrering av ett varumärke som innehåller eller består av en geografisk beteckning som identifierar en spritdryck skall avslås eller ogiltigförklaras i de fall användningen av varumärket skulle kunna leda till någon av de situationer som avses i punkt 1.

3. Om en ansökan om ett varumärke har lämnats in i ärligt uppsåt, eller om ett varumärke registrerats i ärligt uppsåt eller om rätten till det förvärvats genom att det använts i ärligt uppsåt, antingen före den 1 januari 1996 eller innan den geografiska beteckningen blev skyddad i ursprungslandet, skall den här förordningen inte utgöra något hinder för rätten att registrera ett varumärke, för varumärkets giltighet eller för rätten att använda ett varumärke, även om det som skäl anförs att varumärket i fråga är identiskt med eller liknar en geografisk beteckning som är skyddad i enlighet med den här förordningen.

Den här punkten skall inte utgöra något hinder för att innehavaren av en geografisk beteckning har rätt att använda beteckningen i enlighet med sund industriell eller kommersiell praxis och i enlighet med artikel 6.1 b i rådets direktiv 89/104/EEG [8] och artikel 12 b i rådets förordning (EG) nr 40/94 [9].

Artikel 15

Registrering av geografiska beteckningar

1. Ansökningar om att få en geografisk beteckning införd i bilaga III skall lämnas in till kommissionen på ett av EU:s officiella språk eller åtföljas av en översättning till ett av dessa språk. En ansökan skall åtföljas av en kravspecifikation för spritdryckerna i fråga. Denna kravspecifikation skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien.

Inom tre månader efter ett sådant offentliggörande får berörda fysiska eller juridiska personer inkomma med invändningar mot att en viss geografisk beteckning förs in i bilaga III, om det som skäl anförs att de krav som fastställs i den här förordningen inte uppfylls. Dessa skäl skall redovisas.

2. Den kravspecifikation som avses i punkt 1 skall bl.a. innehålla

a) namnet på spritdrycken, samt den geografiska beteckningen,

b) en beskrivning av spritdrycken, inklusive produktens eller livsmedlets viktigaste fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska och/eller organoleptiska egenskaper,

c) en avgränsning av det geografiska området,

d) en beskrivning av framställningsmetoden, samt i förekommande fall av autentiska och oföränderliga lokala metoder,

e) uppgifter som påvisar sambandet med den geografiska miljön eller det geografiska ursprunget,

f) övriga krav i bestämmelser på EU-nivå eller på nationell nivå,

g) den sökandes namn och adress.

3. Ett beslut om att föra in en geografisk beteckning i bilaga III skall fattas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2, med beaktande av eventuella invändningar som inkommit i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.

4. En homonym geografisk beteckning som uppfyller kraven i den här förordningen skall registreras med beaktande av lokala och traditionella seder och bruk samt den risk för förväxlingar som kan uppstå, t.ex. i följande fall:

– Ett homonymt namn som får allmänheten att tro att en produkt kommer från ett annat område får inte registreras, även om namnet återges korrekt i fråga om det område eller den region eller plats där jordbruksprodukten eller livsmedlet i fråga har sitt verkliga ursprung.

– En registrerad homonym geografisk beteckning får endast användas om det finns en klar skillnad i praxis mellan den nya homonymen och det namn som redan var registrerat sedan tidigare, med beaktande av kraven på att producenterna skall behandlas lika och att konsumenterna inte får vilseledas.

5. Tvister i fråga om registrering av en viss geografisk beteckning skall formellt anmälas till kommissionen. Sådana tvister skall lösas med beaktande av bestämmelserna i det här kapitlet samt traditionella rättigheter, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2.

Artikel 16

Skyddade geografiska beteckningar enligt förordning (EG) nr 1576/89

För sådana geografiska beteckningar som är skyddade enligt förordning (EG) nr 1576/89 vid den tidpunkt då den här förordningen träder i kraft skall en kravspecifikation skickas in till kommissionen inom sju år efter ikraftträdandet.

Kommissionen skall granska kravspecifikationen och därefter offentliggöra den i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien.

Om ingen kravspecifikation offentliggörs inom sju år efter det att den här förordningen trätt i kraft skall skyddet för den geografiska beteckningen i fråga upphöra.

KAPITEL IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Kontroller och skydd

1. Medlemsstaterna skall ha ansvaret för alla kontroller av spritdrycker. De skall vidta de åtgärder som behövs för att se till att den här förordningen efterlevs, och de skall utse en eller flera myndigheter som i sin tur skall ansvara för denna efterlevnad och för skyddet för de geografiska beteckningarna i bilaga III.

2. Medlemsstaterna och kommissionen skall utbyta den information som behövs för att genomföra den här förordningen.

Artikel 18

Export

Spritdrycker som exporteras från EU skall uppfylla kraven i den här förordningen, utom i de fall där väl motiverade ansökningar har lett till att undantag medgivits i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2.

Artikel 19

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för spritdrycker (nedan kallad "kommittén").

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 20

Ändringar i bilagorna

Bilagorna får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2.

Artikel 21

Genomförandebestämmelser

Genomförandebestämmelser för den här förordningen skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2.

Artikel 22

Övergångsbestämmelser och andra särskilda bestämmelser

I enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2 skall bestämmelser vid behov fastställas

a) för att underlätta övergången från reglerna i förordning (EEG) nr 1576/89 till reglerna i den här förordningen,

b) för att lösa särskilda praktiska problem, t.ex. genom att göra det obligatoriskt att i märkningen ange den plats där produkten framställts så att konsumenterna inte vilseleds, eller för att befästa och utveckla EU:s referensmetoder för analyser av spritdrycker,

c) för att i väl motiverade fall medge undantag från vissa bestämmelser i den här förordningen.

Artikel 23

Upphävande

Förordning (EEG) nr 1576/89 skall upphöra att gälla.

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

TEKNISKA DEFINITIONER OCH KRAV

I den här förordningen används följande definitioner:

1) Sötning:

Användning av en eller flera av följande produkter:

a) halvvitt socker, vitt socker, raffinerat vitt socker, dextros, fruktos, glykossirap, flytande socker, flytande invertsocker, invertsockersirap, enligt definitionerna i rådets direktiv 2001/111/EG [10];

b) renad koncentrerad druvmust, koncentrerad druvmust, färsk druvmust;

c) bränt socker, dvs. den produkt som erhålls uteslutande genom kontrollerad uppvärmning av sackaros utan baser, mineralsyror eller andra kemiska tillsatser;

d) honung, enligt definitionen i rådets direktiv 2001/110/EG [11];

e) johannesbrödsirap;

f) andra naturliga kolhydrater som har en liknande effekt som ovan nämnda produkter;

g) sötningsmedel enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG [12].

2) Mix:

En blandning av två eller flera drycker av olika typ, eller att en dryck blandas med ett eller flera destillat av jordbruksprodukter eller med jordbruksalkohol, i syfte att skapa en ny dryck.

3) Jordbruksalkohol:

Alkohol med följande egenskaper:

a) organoleptiska egenskaper: ingen annan påvisbar smak än från råvaran;

b) lägsta alkoholhalt: 96,0 % vol.;

c) högsta halt av restsubstanser:

i) syrahalt, uttryckt i gram ättiksyra per hektoliter alkohol (100 % vol.): 1,5;

ii) estrar, uttryckt i gram etylacetat per hektoliter alkohol (100 % vol.): 1,3;

iii) aldehyder, uttryckt i gram acetaldehyd per hektoliter alkohol (100 % vol.): 0,5;

iv) högre alkoholer, uttryckt i gram 2-metyl-1-propanol per hektoliter alkohol (100 % vol.): 0,5;

v) metanol, uttryckt i gram per hektoliter alkohol (100 % vol.): 50;

vi) torrsubstans, uttryckt i gram per hektoliter alkohol (100 % vol.): 1,5;

vii) flyktiga kvävehaltiga baser, uttryckt i gram kväve per hektoliter alkohol (100 % vol.): 0,1;

viii) furfural: ej påvisbart.

4) Tillsats av vatten:

Vatten får tillsättas, under förutsättning att kvaliteten överensstämmer med de nationella bestämmelser som antagits för genomförandet av rådets direktiv 80/777/EEG [13] och rådets direktiv 80/778/EEG [14]; det tillsatta vattnet får inte ändra produktens karaktär.

Vattnet får vara destillerat, avjoniserat eller avhärdat.

5) Blend:

En blandning av två eller flera spritdrycker av samma typ som endast skiljer sig från varandra genom mindre olikheter i fråga om sammansättning, beroende på en eller flera av följande faktorer:

a) framställningsmetoden,

b) vilka destillationsapparater som använts,

c) hur länge de har lagrats,

d) det geografiska produktionsområdet.

En spritdryck som framställs på detta sätt skall vara av samma typ som de ursprungliga spritdryckerna före blandningen.

6) Lagring:

Syftet med lagring är att vissa reaktioner skall kunna utvecklas på naturlig väg i lämpliga behållare, och att spritdrycken i fråga därmed skall få organoleptiska egenskaper som den annars inte skulle ha fått.

7) Aromatisering:

Användning av ett eller flera av de aromämnen som anges i artikel 1.2 a i direktiv 88/388/EEG.

8) Färgning:

Användning av ett eller flera färgämnen enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG [15].

9) Destillat (av jordbruksprodukter):

En alkoholhaltig vätska som erhålls genom destillering, efter alkoholjäsning, av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget; ett sådant destillat har inte samma egenskaper som alkohol eller en spritdryck, men det skall ha kvar arom och smak av de råvaror som använts.

Om det hänvisas till den råvara som använts skall destillatet ha erhållits uteslutande från den råvaran.

10) Alkoholhalt i volymprocent (% vol.):

Andel alkohol i produkten vid 20° C, uttryckt i volym ren alkohol, i förhållande till produktens totala volym vid samma temperatur.

11) Halt av flyktiga ämnen:

Den mängd andra flyktiga ämnen än alkohol och metanol som finns i en spritdryck som uteslutande framställts genom destillering, och som uteslutande är ett resultat av destillering eller omdestillering av de råvaror som använts.

12) Framställningsplats:

Den plats eller region där den fas i framställningen av den färdiga produkten ägde rum som gav spritdrycken dess karaktär och väsentliga, slutliga egenskaper.

13) Beskrivning:

De termer som används i märkningen, i följedokument vid transporter, i handelsdokument, särskilt fakturor och följesedlar, och i reklam.

14) Märkning:

Alla beskrivningar och andra hänvisningar, symboler, illustrationer eller varumärken som kännetecknar produkten och som förekommer på en behållare, inbegripet dess förslutning, på behållarens etikett, eller på flaskhalsens omslag.

15) Presentation:

De termer som används på behållarna och deras förslutning, i märkningen och på förpackningen, samt i reklam och marknadsföring.

16) Förpackning:

Skyddsomslag, såsom papper, alla slags halmfodral, kartonger eller lådor som används vid transport av en eller flera behållare.

BILAGA II

KATEGORIER

Kategori A: Spritdrycker

1. Rom

a) En spritdryck

1) som framställts uteslutande genom alkoholjäsning och destillering, antingen av melass eller sockerrörssirap som erhålls vid framställning av rörsocker, eller av själva sockerrörssaften, och som destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 96 % vol. så att destillatet fått de urskiljbara och specifika organoleptiska egenskaper som kännetecknar rom, eller

2) som framställts genom alkoholjäsning och destillering av sockerrörssaft, och som dels har de särskilda aromatiska egenskaper som kännetecknar rom, dels en halt av flyktiga ämnen på minst 225 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.)

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

e) Ordet ”traditionnel” får användas tillsammans med de geografiska beteckningar som anges i punkt 1 i bilaga III, under förutsättning att romen framställts genom destillering till en alkoholhalt som är lägre än 80 % vol. efter alkoholjäsning av alkoholproducerande råvaror som uteslutande har sitt ursprung på framställningsplatsen. Sådan rom skall ha en halt av flyktiga ämnen på minst 225 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.), och den får inte sötas eller smaksättas. Även om ordet ”traditionnel" används får beteckningen ”rom” kompletteras med uttrycken ”från sockerproduktionen” eller ”jordbruks-”.

Detta hindrar inte att ordet ”traditionnel” får användas om en produkt som inte omfattas av den här bestämmelsen, i enlighet med de särskilda kriterierna för sådana produkter.

2. Whisky eller whiskey

a) En spritdryck

1) som framställts genom destillering av mäsk från mältad spannmål, med eller utan hela korn av annan spannmål,

2) som försockrats genom diastas från den malt som använts, med eller utan andra naturliga enzymer,

3) som jäst med hjälp av jäst,

4) som destillerats en eller flera gånger till en alkoholhalt som är lägre än 94,8 % vol. så att destillatet fått en arom och smak som härrör från de råvaror som använts,

5) som efter sista destilleringen lagrats i minst tre år på träfat med en volym på högst 700 liter.

Endast vatten och ren karamell får tillsättas, och destillatet skall ha den färg, arom och smak som är ett resultat av den framställningsprocess som beskrivs ovan.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 40 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Drycken får inte sötas eller smaksättas, och den får inte innehålla några andra tillsatser än ren karamellfärg.

3. Sädessprit

a) En spritdryck som framställts genom destillering av jäst mäsk från spannmål och som har de organoleptiska egenskaper som härrör från de råvaror som använts.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 35 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

e) För att sädessprit skall få betecknas som ”sädesbrandy” skall den ha framställts genom att jäst mäsk från spannmål destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 95 % vol., och de organoleptiska egenskaperna skall härröra från de råvaror som använts.

4. Vinsprit

a) En spritdryck

1) som framställts genom destillering till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol. av vin eller av vin som är uppspritat för destillering, eller genom omdestillering av ett vindestillat till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol.,

2) som har en halt av flyktiga ämnen på minst 125 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

3) som har en metanolhalt på högst 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

5. Brandy eller Weinbrand

a) En spritdryck

1) som framställts av vinsprit, eventuellt blandad med ett vindestillat så att den blivit en blend, som har destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 94,8 % vol.; destillatet får utgöra högst 50 % av den slutliga produktens volym,

2) som har lagrats i minst ett år i ekbehållare, eller i minst sex månader på ekfat med en volym på mindre än 1 000 liter,

3) som har en halt av flyktiga ämnen på minst 125 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.), som uteslutande härrör från destillering eller omdestillering av de råvaror som använts,

4) som har en metanolhalt på högst 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 36 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

6. Druvsprit eller sprit av druvrester

a) En spritdryck

1) som framställts av druvrester som jästs och destillerats, antingen direkt genom vattenånga eller efter det att vatten tillsatts,

2) till vilken en kvantitet jäsningsrester får tillsättas, dock högst 25 kg per 100 kg använda druvrester,

3) i vilken den andel alkohol som erhållits från jäsningsresterna får uppgå till högst 35 % av den totala andelen alkohol i den slutliga produkten,

4) som skall destilleras tillsammans med själva druvresterna, till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol.,

5) som får omdestilleras, under förutsättning att alkoholhalten inte ändras,

6) som har en halt av flyktiga ämnen på minst 140 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.), och som har en metanolhalt på högst 1 000 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

7. Sprit av fruktrester

a) En spritdryck

1) som uteslutande framställts genom att andra fruktrester än druvrester jästs och destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol.,

2) som har en halt av flyktiga ämnen på lägst 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

3) som har en metanolhalt på högst 1 500 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

4) som, i fråga om stenfruktsprit, har en cyanvätesyrahalt på högst 10 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

5) som får omdestilleras, under förutsättning att alkoholhalten inte ändras.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

e) Det namn under vilket drycken säljs skall vara namnet på frukten, följt av ”sprit av fruktrester”. Om rester av flera olika frukter använts skall försäljningsnamnet vara ”sprit av fruktrester”.

8. Russinsprit eller russinbrandy:

a) En spritdryck som framställts genom destillering av den produkt som erhållits genom alkoholjäsning av extrakt av torkade druvor av sorterna ”Corinth Black” eller ”Malaga muscat”, och som har destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 94,5 % vol. så att destillatet fått en arom och smak som härrör från de råvaror som använts.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och beredningar enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

9. Fruktsprit

a) En spritdryck

1) som framställts genom alkoholjäsning och destillering av frukter med fruktkött eller saft av sådana frukter, med eller utan kärnor,

2) som destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol. så att destillatet fått en arom och smak som härrör från de frukter som destillerats,

3) som har en halt av flyktiga ämnen på minst 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

4) som, i fråga om stenfruktsprit, har en cyanvätesyrahalt på högst 10 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.).

b) Metanolhalten får vara högst 1 000 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.).

Metanolhalten får emellertid vara högst

i) 1 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.) som erhållits från följande frukter eller bär:

– plommon (Prunus domestica L.),

– mirabell (Prunus domestica L. var. syriaca),

– quetsch (Prunus domestica L.),

– äpple (Malus domestica Borkh.),

– päron (Pyrus communis L.), dock ej Williamspäron (Pyrus communis Williams),

– hallon (Rubus idaeus L.),

– björnbär (Rubus fruticosus L.);

ii) 1 350 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.) som erhållits från följande frukter eller bär, eller frukter eller bär av följande arter:

– Williamspäron (Pyrus communis Williams),

– röda eller svarta vinbär (Ribes spp.),

– rönn (Sorbus aucuparia),

– fläder (Sambucus nigra).

c) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

d) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

e) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

f) Försäljningsnamnet skall vara ”sprit”, föregånget av namnet på frukten, t. ex. ”körsbärssprit” eller ”kirsch”, ”plommonsprit” eller ”slivovits”, ”mirabell-, persiko-, äppel-, päron-, aprikos-, fikon-, citrus-, druvsprit”, eller annan fruktsprit. De får också kallas wasser, tillsammans med namnet på frukten.

Namnet på frukten får ersätta ”sprit” föregånget av namnet på frukten, dock endast i fråga om följande frukter eller bär, eller frukter eller bär av följande arter:

– mirabell (Prunus domestica L. var. syriaca),

– plommon (Prunus domestica L.),

– quetsch (Prunus domestica L.),

– frukt av smultronträd (Arbutus unedo L.),

– Golden Delicious-äpplen.

g) Namnet ”Williams” får endast användas för päronsprit som uteslutande framställts av päron av sorten Williams.

h) Om två eller flera frukter destilleras tillsammans skall produkten säljas under namnet ”fruktsprit”. Namnet får kompletteras med namnen på varje frukt, i fallande ordning efter den kvantitet som har använts.

10. Cidersprit, ciderbrandy eller päronsprit

a) En spritdryck

1) som uteslutande framställts genom att cider eller päronvin destillerats till en alkoholhalt som är lägre än 86 % vol. så att destillatet fått en arom och smak som härrör från de frukter som använts,

2) som har en halt av flyktiga ämnen på minst 200 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.),

3) som har en metanolhalt på högst 1 000 gram per hektoliter alkohol (100 % vol.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

11. Hefebrand

a) En spritdryck som framställts av jäsningsrester av vin eller av jäst frukt.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 38 % vol.

c) Jordbruksalkohol år inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

e) Det namn under vilket produkten säljs får kompletteras med namnet på den viktigaste råvaran.

12. Bierbrand eller eau de vie de bière

a) En spritdryck som uteslutande framställts genom direkt destillering av färskt öl till en alkoholhalt på lägre än 86 % så att destillatet fått organoleptiska egenskaper som härrör från öl.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 38 % vol.

c) Jordbruksalkohol får inte tillsättas.

d) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

Kategori B: Särskilda spritdrycker

13. Brännvin (föregånget av namnet på frukten) som framställts genom maceration och destillering

a) Brännvin (föregånget av namnet på frukten)

1) som framställts genom att delvis jästa eller ojästa bär eller andra frukter, t.ex. hallon, björnbär eller blåbär, fått macerera i jordbruksalkohol eller i sprit eller ett destillat, med användande av minst 100 kg frukt per 20 liter alkohol (100 % vol.), följt av destillering, och

2) som framställts av följande frukter eller bär, eller frukter eller bär av följande arter:

– björnbär (Rubus fruticosus L.),

– jordgubbar (Fragaria L.),

– blåbär (Vaccinium myrtillus L.),

– hallon (Rubus idaeus L.),

– röda vinbär (Ribes vulgare Lam.),

– plommon (Prunus domestica L.),

– äppelrönn (Sorbus domestica L.),

– rönn (Sorbus domestica L.),

– järnek (Ilex cassine L.),

– tyskoxel (Sorbus turminalis L.),

– fläder (Sambucus nigra).

– stenros (Rosa canina L.),

– svarta vinbär (Ribes nigrum L.).

– banan (Musa paradisiaca),

– passionsfrukt (Passiflora edulis),

– sött balsamplommon (Spondias dulcis),

– gult balsamplommon (Spondias mombin).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) För smaksättning får andra aromämnen och/eller arompreparat än sådana som kommer från den använda frukten användas. Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas. Dryckens karakteristiska smak och färg skall emellertid uteslutande härröra från den frukt som använts.

d) I märkningen skall ”framställt genom maceration och destillering” anges i beskrivningen, presentationen eller märkningen, samt på en flaskas framsidesetikett, med bokstäver av samma typ, storlek och färg, och på samma rad som ”brännvin (föregånget av namnet på frukten)”.

14. Geist (tillsammans med namnet på frukten)

a) En spritdryck som framställts genom att ojästa bär, t.ex. hallon, björnbär eller blåbär, fått macerera i jordbruksalkohol, följt av destillering.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) För smaksättning får andra aromämnen eller arompreparat än sådana som kommer från den amvända frukten användas. Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas. Dryckens karakteristiska smak och färg skall emellertid uteslutande härröra från den frukt som använts.

15. Fruktbrännvin

a) En spritdryck som framställts genom att frukt fått macerera i jordbruksalkohol och/eller i ett destillat av jordbruksprodukter och/eller i sprit, med användande av minst 5 kg frukt per 20 liter använd alkohol (100 % vol.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 25 % vol.

c) För smaksättning får andra aromämnen eller arompreparat än sådana som kommer från den använda frukten användas. Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas. Dryckens karakteristiska smak och färg skall emellertid uteslutande härröra från den frukt som använts.

d) Den skall säljas under namnet ”brännvin”, föregånget av namnet på frukten.

16. Gentianasprit

a) En spritdryck som har framställts av ett destillat av gentiana, som i sin tur erhållits genom jäsning av gentianarot, med eller utan tillsats av jordbruksalkohol.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

17. Enbärskryddat brännvin

a) Brännvin som har framställts genom att jordbruksalkohol och/eller sädessprit och/eller sädesdestillat smaksatts med enbär (Juniperus communis).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Andra naturliga eller naturidentiska aromämnen enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och 1.2 b ii) i direktiv 88/388/EEG och/eller arompreparat enligt definitionen i artikel 1.2 c i det direktivet, och/eller aromatiska växter eller delar av aromatiska växter, får dessutom användas, men de organoleptiska egenskaperna för enbär skall kunna urskiljas, även om de ibland är försvagade.

d) Drycken får säljas under namnen Wacholder, ginebra eller genebra.

18. Gin

a) En enbärskryddad spritdryck som har framställts genom att organoleptiskt lämplig jordbruksalkohol smaksatts.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Endast naturliga eller naturidentiska aromämnen enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och 1.2 b ii) i direktiv 88/388/EEG och/eller arompreparat enligt definitionen i artikel 1.2 c i samma direktiv får användas, och smaken av enbär skall dominera.

19. Destillerad gin

a) En spritdryck

1) som framställts uteslutande genom att organoleptiskt lämplig jordbruksalkohol av lämplig kvalitet, med en ursprunglig alkoholhalt på lägst 96 % vol., omdestillerats i destillationsapparater som traditionellt används för gin, tillsammans med enbär och andra växter, under förutsättning att enbärssmaken dominerar, eller

2) som är en mix av den produkt som erhållits genom en sådan destillering och jordbruksalkohol med samma sammansättning, renhet och alkoholhalt; naturliga och/eller naturidentiska aromämnen och/eller sådana arompreparat som avses i punkt 18 c får också användas för att smaksätta drycken.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Sådan gin som erhållits genom att man endast tillsatt essenser eller aromämnen i jordbruksalkohol får inte betecknas som ”destillerad gin”.

20. London gin

a) En typ av destillerad gin

1) som uteslutande framställts av jordbruksalkohol, och som har en metanolhalt på högst 5 g per hektoliter ren alkohol,

2) vars arom endast härrör från att jordbruksalkohol omdestillerats i traditionella destilleringsapparater, tillsammans med allt naturligt växtmaterial som använts,

3) för vilken det erhållna destillatet har en alkoholhalt på lägst 70 % vol.,

4) i vilken en ytterligare tillsats av alkohol uteslutande skall härröra från samma råvara,

5) som inte får innehålla tillsatser i form av sötningsmedel eller färgämnen,

6) som inte får innehålla några andra tillsatta ingredienser än vatten.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Termen ”London gin” får kompletteras med termen ”dry”.

21. Kumminkryddat brännvin

a) En spritdryck som framställts genom att jordbruksetanol smaksatts med kummin (Carum carvi L.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 30 % vol.

c) Andra naturliga och/eller naturidentiska aromämnen enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och 1.2 b ii) i direktiv 88/388/EEG, och/eller arompreparat enligt definitionen artikel 1.2 c i samma direktiv, får dessutom användas, men smaken av kummin skall dominera.

22. Akvavit eller aquavit

a) En kumminkryddad spritdryck som smaksatts med ett destillat av växter eller kryddor.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Andra aromämnen får också användas, men smaken skall till stor del härröra från destillat av kummin och/eller dillfrön (Anethum graveolens L.); eteriska oljor får inte användas.

d) Bitterämnena får inte tydligt dominera smaken. Torrsubstanshalten får vara högst 1,5 gram per 100 ml.

23. Aniskryddat brännvin

a) En spritdryck som framställts genom att jordbruksalkohol smaksatts med naturliga extrakt av stjärnanis (Illicium verum), anis (Pimpinella anisum), fänkål (Foeniculum vulgare) eller andra växter som innehåller samma aromatiska huvudbeståndsdelar, samt enligt en av följande metoder eller en kombination av dessa:

1) maceration och/eller destillering,

2) omdestillering tillsammans med frön eller andra delar av de växter som anges ovan,

3) tillsats av naturliga, destillerade extrakt av växter med smak av anisfrön.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

d) Andra naturliga växtextrakt eller aromatiska frön får också användas, men anissmaken skall dominera.

24. Pastis

a) En spritdryck som smaksatts med anisfrön och som innehåller naturliga extrakt av lakritsrot (Glycyrrhiza glabra), vilket innebär att den också innehåller sådana färgämnen som kallas ”chalkoner” samt en halt av glycyrrhizinsyra på lägst 0,05 och högst 0,5 gram per liter.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 40 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

d) Drycken skall innehålla mindre än 100 gram socker per liter och ha en anetolhalt på lägst 1,5 och högst 2 gram per liter.

25. Pastis de Marseille

a) En pastis med en anetolhalt på 2 gram per liter.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 45 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

26. Anis

a) En spritdryck som smaksatts med anisfrön och vars karakteristiska arom uteslutande härrör från anis (Pimpinella anisum), och/eller stjärnanis (Illicium verum) och/eller fänkål (Foeniculum vulgare).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 35 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

27. Destillerad anis

a) En anis som innehåller alkohol som destillerats tillsammans med frön; denna alkohol skall utgöra minst 20 % av dryckens alkoholhalt.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 35 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

28. Bittert brännvin eller bitter

a) En spritdryck med en dominerande bitter smak, som framställts genom att jordbruksalkohol smaksatts med naturliga och/eller naturidentiska aromämnen enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och 1.2 b ii) i direktiv 88/388/EEG eller med arompreparat enligt definitionen i artikel 1.2 c i det direktivet.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Drycken får också säljas under namnen ”amer” eller ”bitter”, med eller utan ytterligare en term.

29. Vodka

a) En spritdryck som framställts av jordbruksalkohol, och

1) som erhållits genom att jordbruksråvaror fått jäsa med hjälp av jäst,

2) som destillerats och/eller rektifierats så att de organoleptiska egenskaperna hos råvarorna och hos de biprodukter som erhållits genom jäsningen selektivt minskas.

Därefter är det tillåtet med omdestillering och/eller behandling med lämpliga processhjälpmedel, t.ex. aktivt kol, för att ge drycken särskilda organoleptiska egenskaper.

Halten av restsubstanser får inte vara högre än den halt som i bilaga I anges för jordbruksalkohol; halten av restsubstanser av metanol i slutprodukten får emellertid inte vara högre än 10 gram per hektoliter ren alkohol.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 37,5 % vol.

c) Endast sådana naturliga smakämnen som finns i destillat som erhållits från jästa råvaror får tillsättas. Dessutom får drycken ges särskilda organoleptiska egenskaper utöver den dominerande aromen.

d) Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/13/EG skall de råvaror som använts för att framställa jordbruksalkoholen anges i beskrivningen, presentationen eller märkningen, i samma synfält som försäljningsnamnet. Bokstävernas storlek får inte vara mindre än en tredjedel och inte större än hälften av den storlek som används för försäljningsnamnet.

30. Smaksatt vodka

a) En vodka som har getts en annan dominerande arom än den som härrör från råvarorna, och

b) som har en alkoholhalt på lägst 37,5 % vol.,

c) som får sötas, blandas till en blend, smaksättas, lagras eller färgas,

d) som får säljas under namnet på en dominerande arom, tillsammans med ordet ”vodka”.

31. Likör

a) En spritdryck

1) som har en lägsta sockerhalt, uttryckt som invertsocker, på

i) 80 g per liter, i fråga om gentianalikör som framställts med gentiana som enda aromämne,

ii) 70 g per liter, i fråga om körsbärslikör vars alkohol endast utgörs av körsbärssprit,

iii) 100 gram per liter, i fråga om övriga likörer;

2) som har framställts genom att jordbruksalkohol, ett jordbruksdestillat, en eller flera spritdrycker eller en mix av dessa smaksatts och sötats, eventuellt med tillsats av jordbruksprodukter som grädde, mjölk eller andra mjölkprodukter, frukt, vin eller smaksatt vin.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG, samt naturidentiska aromämnen och arompreparat enligt definitionen i artikel 1.2 b ii) i samma direktiv, får användas.

Naturidentiska aromämnen och arompreparat enligt definitionen artikel 1.2 b ii) i det direktivet får emellertid inte användas i framställningen av följande likörer:

1) Fruktlikörer:

– svarta vinbär,

– körsbär,

– hallon,

– mullbär,

– blåbär,

– citrusfrukter,

– hjortron,

– åkerbär,

– tranbär,

– lingon,

– havtorn.

2) Örtlikörer:

– mynta,

– gentiana,

– anisfrö,

– malört

– getväppling.

d) Följande sammansatta termer får användas i presentationen av likörer som framställts i EU, i de fall jordbruksalkohol använts enligt traditionella produktionsmetoder:

– plommonbrandy,

– apelsinbrandy,

– aprikosbrandy,

– körsbärsbrandy,

– solbaerrom, också kallad svartvinbärsrom.

I fråga om märkning och presentation av dessa likörer skall den sammansatta termen anges i märkningen på en och samma rad, med bokstäver av samma typ och färg, och ordet ”likör” skall anges alldeles intill och med minst lika stora bokstäver. Om alkoholen inte kommer från spritdrycken i fråga måste dess ursprung anges i märkningen, i samma synfält som den sammansatta termen och ”likör”, antingen genom att antingen typen av jordbruksalkohol eller ordet ”jordbruksalkohol” anges, i båda fallen föregånget av ”framställd av” eller ”framställd med användande av “.

32. Crème de (följt av namnet på den frukt eller den råvara som använts)

a) En spritdryck med beteckningen ”Crème de” följd av namnet på den frukt eller den råvara som använts, med undantag för mjölkprodukter, med en lägsta sockerhalt på 250 gram per liter, uttryckt som invertsocker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

33. Crème de cassis

a) En svartvinbärslikör som skall innehålla minst 400 gram socker per liter, uttryckt som invertsocker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

34. Guignolet

a) En likör som framställts genom att körsbär fått macerera i jordbruksalkohol.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

35. Punch au rhum

a) En likör vars innehåll av alkohol uteslutande kommer från rom.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

36. Slånbärsgin

a) En likör som framställts genom att slånbär fått macerera i gin, eventuellt med tillsats av slånbärssaft.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 25 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

37. Sambuca

a) En färglös likör som smaksatts med anisfrö, och

1) som innehåller destillat av anis (Pimpinella anisum L.), stjärnanis (Illicium verum L.) eller andra aromatiska örter,

2) som har en sockerhalt på minst 350 gram per liter, uttryckt som invertsocker,

3) som har en naturlig anetolhalt på lägst 1 och högst 2 gram per liter.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 38 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

38. Mistrà

a) En färglös likör som smaksatts med anisfrö eller naturlig anetol, och

1) som har en anetolhalt på lägst 1 och högst 2 gram per liter,

2) som får innehålla ett destillat av aromatiska örter,

3) som inte får innehålla tillsatt socker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 40 och högst 47 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

39. Maraschino eller Marrasquino

a) En färglös likör som i första hand fått sin smaksättning från ett destillat av marascakörsbär, eller från den produkt som erhållits genom att körsbär eller delar av körsbär fått macerera i jordbruksalkohol; sockerhalten skall vara lägst 250 gram per liter, uttryckt som invertsocker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 24 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

40. Nocino

a) En likör som fått sin smak från i först hand macerering och/eller destillering av hela gröna valnötskärnor (Jugians regia L.); sockerhalten skall vara lägst 100 gram per liter, uttryckt som invertsocker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 30 % vol.

c) Aromämnen och arompreparat får användas enligt reglerna i punkt 31.

41. Ägglikör eller advocaat eller avocat eller Advokat

a) En spritdryck, smaksatt eller inte, som erhållits från jordbruksalkohol, från ett destillat och/eller från sprit, och vars ingredienser är kvalitetsäggula, äggvita och socker eller honung. Socker- eller honungshalten skall vara lägst 150 gram per liter. Halten av äggula skall vara lägst 140 gram per liter i den färdiga produkten.

b) Genom undantag från artikel 1 c skall alkoholhalten vara lägst 14 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

42. Likör med ägg

a) En spritdryck, smaksatt eller inte, som erhållits från jordbruksalkohol, från ett destillat och/eller från sprit, och vars ingredienser är kvalitetsäggula, äggvita och socker eller honung. Socker- eller honungshalten skall vara lägst 150 gram per liter. Halten av äggula skall vara lägst 70 gram per liter i den färdiga produkten.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

43. Vaekevae gloegi eller Spritglögg

a) En spritdryck som framställts genom att jordbruksalkohol smaksatts med naturliga eller naturidentiska aromämnen av kryddnejlika och/eller kanel, och genom en av följande processer eller en kombination av dessa: maceration och/eller destillering; omdestillering av alkoholen tillsammans med delar av de kryddor som nämns ovan; tillsats av naturliga eller naturidentiska aromämnen av kryddnejlika eller kanel.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 15 % vol.

c) Andra naturliga eller naturidentiska aromämnen av växtextrakt i enlighet med direktiv 88/388/EEG får också användas, men aromen av de nämnda kryddorna skall dominera.

d) Halten av vin eller vinprodukter får vara högst 50 %.

44. Berenburg eller Beerenburg

a) En spritdryck

1) som framställts av jordbruksalkohol,

2) som framställts genom maceration av frukt eller växter, eller delar av frukt eller växter,

3) som smaksatts med ett destillat av gentianarot (Gentiana lutea L.), enbär (Juniperus communis L.) och lagerblad (Laurus nobilis L.),

4) vars färg varierar från ljusbrun till mörkbrun,

5) som får sötas till en högsta halt på 20 gram per liter, uttryckt som invertsocker.

b) Alkoholhalten skall vara lägst 30 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas.

45. Topinambur

a) En spritdryck som uteslutande framställts genom jäsning av jordärtskockor (Helianthus tuberosus L.).

b) Alkoholhalten skall vara lägst 38 % vol.

c) Endast naturliga aromämnen och arompreparat enligt definitionerna i artikel 1.2 b i) och artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användas i framställningen.

Kategori C: Övriga spritdrycker

1. Spritdrycker som uppfyller definitionen i artikel 1 men som inte uppfyller kraven för att klassificeras i kategori A eller B skall beskrivas, presenteras och märkas med försäljningsnamnet ”spritdryck”.

2. Rum-Verschnitt framställs i Tyskland och består av en mix av rom och alkohol, i vilken minst 5 % av alkoholen i slutprodukten skall komma från rom. Ordet ”Verschnitt” skall finnas med i beskrivningen, presentationen eller märkningen, och det skall anges med bokstäver av samma typ, storlek och färg samt på samma rad som ordet ”Rom” och, när det gäller flaskor, på framsidans etikett. Om produkten säljs utanför den tyska marknaden skall alkoholsammansättningen anges på etiketten.

3. Slivovice framställs i Tjeckien, genom att man före den slutliga destilleringen tillsätter jordbruksalkohol till plommondestillatet till en andel av högst 30 % vol. Produkten skall beskrivas som ”spritdryck”, och namnet Slivovice får också anges i samma synfält på framsidesetiketten. Om denna tjeckiska Slivovice säljs inom EU skall alkoholsammansättningen anges på etiketten. Denna bestämmelse hindrar inte att namnet Slivovice får användas för fruktsprit enligt kategori A punkt 9.

BILAGA III

GEOGRAFISKA BETECKNINGAR

Produktkategori [16] | Geografisk beteckning | Geografiskt ursprung |

A. Spritdrycker |

1. Rom | | |

| Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel | Martinique |

| Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel | Guadeloupe |

| Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel | Réunion |

| Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel | Guyana |

| Ron de Málaga | … |

| Ron de Granada | … |

| Rum da Madeira | … |

2. Whisky / Whiskey | | |

| Scotch Whisky / Scotch | Skottland |

| Irish Whisky | Irland |

| Whisky español | Spanien |

| (Dessa benämningar får kompletteras med ”malt” eller ”grain”.) | |

| Irish Whiskey | Irland |

| Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey | Irland |

| (Dessa beteckningar får kompletteras med ”Pot Still” eller ”malt” eller ”grain”) | |

3. Sädessprit | | |

| Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Korn / Kornbrand | Österrike, Tyskland |

4. Vinsprit | | |

| Eau-de-vie de Cognac | … |

| Eau-de-vie des Charentes | … |

| Cognac | … |

| (Beteckningen ”Cognac” får kompletteras med följande: | |

| – Fine, | … |

| – Grande Fine Champagne | … |

| – Grande Champagne | … |

| – Petite Fine Champagne | … |

| – Fine Champagne, | … |

| – Borderies, | … |

| – Fins Bois | … |

| – Bons Bois) | … |

| Fine Bordeaux | … |

| Armagnac | … |

| Bas-Armagnac | … |

| Haut-Armagnac | … |

| Ténarèse / Armagnac-Ténarèze | … |

| Eau-de-vie de vin de la Marne | … |

| Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine | … |

| Eau-de-vie de vin de Bourgogne | … |

| Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est | … |

| Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté | … |

| Eau-de-vie de vin originaire du Bugey | … |

| Eau-de-vie de vin de Savoie | … |

| Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire | … |

| Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône | … |

| Eau-de-vie de vin originaire de Provence | … |

| Eau-de-vie de Faugères / Faugères | … |

| Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc | … |

| Aguardente do Minho | … |

| Aguardente do Douro | … |

| Aguardente da Beira Interior | … |

| Aguardente da Bairrada | … |

| Aguardente do Oeste | … |

| Aguardente do Ribatejo | … |

| Aguardente do Alentejo | … |

| Aguardente do Algarve | … |

5. Brandy | | |

| Brandy de Jerez | … |

| Brandy del Penedés | … |

| Brandy italiano | Italien |

| Brandy Αττικης / Brandy of Attica | … |

| Brandy Πελλοπονησου / Brandy of the Peloponnese | … |

| Brandy Κεντρικης Ελλαδας / Brandy of Central Greece | … |

| Deutscher Weinbrand | Tyskland |

| Wachauer Weinbrand | … |

| Weinbrand Dürnstein | … |

| Karpatské brandy špeciál | … |

6. Druvsprit eller sprit av druvrester | | |

| Eau-de-vie de marc de Bourgogne | … |

| Marc de Champagne | … |

| Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine | … |

| Eau-de-vie de marc de Bourgogne | … |

| Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est | … |

| Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté | … |

| Eau-de-vie de marc originaire de Bugey | … |

| Eau-de-vie de marc originaire de Savoie | … |

| Marc de Bourgogne | … |

| Marc de Savoie | … |

| Marc d'Auvergne | … |

| Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire | … |

| Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône | … |

| Eau-de-vie de marc originaire de Provence | … |

| Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc | … |

| Marc d'Alsace Gewürztraminer | … |

| Marc de Lorraine | … |

| Bagaceira do Minho | … |

| Bagaceira do Douro | … |

| Bagaceira da Beira Interior | … |

| Bagaceira da Bairrada | … |

| Bagaceira do Oeste | … |

| Bagaceira do Ribatejo | … |

| Bagaceiro do Alentejo | … |

| Bagaceira do Algarve | … |

| Orujo gallego | … |

| Grappa | Italien |

| Grappa di Barolo | … |

| Grappa piemontese / Grappa del Piemonte | … |

| Grappa lombarda / Grappa di Lombardia | … |

| Grappa trentina / Grappa del Trentino | … |

| Grappa friulana / Grappa del Friuli | … |

| Grappa veneta / Grappa del Veneto | … |

| Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige | … |

| Τσικουδια Κρητης / Tsikoudia of Crete | … |

| Τσιπουρο Μακεδονιας / Tsipouro of Macedonia | … |

| Τσιπουρο Θεσσαλιας / Tsipouro of Thessaly | … |

| Τσιπουρο Τυρναβου / Tsipouro of Tyrnavos | … |

| Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Zivania | Cypern |

| Pálinka | Ungern |

9. Fruktsprit | | |

| Schwarzwälder Kirschwasser | … |

| Schwarzwälder Himbeergeist | … |

| Schwarzwälder Mirabellenwasser | … |

| Schwarzwälder Williamsbirne | … |

| Schwarzwälder Zwetschgenwasser | … |

| Fränkisches Zwetschgenwasser | … |

| Fränkisches Kirschwasser | … |

| Fränkischer Obstler | … |

| Mirabelle de Lorraine | … |

| Kirsch d'Alsace | … |

| Quetsch d'Alsace | … |

| Framboise d'Alsace | … |

| Mirabelle d'Alsace | … |

| Kirsch de Fougerolles | … |

| Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige | … |

| Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige | … |

| Williams friulano / Williams del Friuli | … |

| Sliwovitz del Veneto | … |

| Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia | … |

| Sliwovitz del Trentino-Alto Adige | … |

| Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino | … |

| Williams trentino / Williams del Trentino | … |

| Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino | … |

| Aprikot trentino / Aprikot del Trentino | … |

| Medronheira do Algarve | … |

| Medronheira do Buçaco | … |

| Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano | … |

| Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino | … |

| Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto | … |

| Aguardente de pèra da Lousa | … |

| Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise | Luxemburg |

| Wachauer Marillenbrand | … |

| Szatmári zilvapálinka | … |

| Kecskeméti Barackpálinka | … |

| Békési Szilvapálinka | … |

| Szabolcsi Almapálinka | … |

| Bošácka Slivovica | … |

| Pálinka | Österrike (endast i delstaterna Niederösterreich, Burgenland, Steiermark och Wien), Ungern |

10. Cidersprit och päronsprit | | |

| Calvados | … |

| Calvados du Pays d'Auge | … |

| Eau-de-vie de cidre de Bretagne | … |

| Eau-de-vie de poiré de Bretagne | … |

| Eau-de-vie de cidre de Normandie | … |

| Eau-de-vie de poiré de Normandie | … |

| Eau-de-vie de cidre du Maine | … |

| Aguardiente de sidra de Asturias | … |

| Eau-de-vie de poiré du Maine | … |

B. Särskilda spritdrycker |

15. Fruktbrännvin | | |

| Pacharán navarro | … |

| Pacharán | Spanien |

16. Gentianasprit | | |

| Bayerischer Gebirgsenzian | … |

| Südtiroler Enzian / Genzians dell'Alto Adige | … |

| Genziana trentina / Genziana del Trentino | … |

17. Enbärskryddat brännvin | | |

| Genièvre / Jenever / Genever [17] | Belgien, Nederländerna och de franska departementen Nord (59) och Pas-de-Calais (62) |

| Jonge jenever, jonge genever | Belgien, Nederländerna och de franska departementen Nord (59) och Pas-de-Calais (62) |

| Oude jenever, oude genever | Belgien, Nederländerna och de franska departementen Nord (59) och Pas-de-Calais (62) |

| Graanjenever, graangenever, genièvre de grains | Belgien, Nederländerna och de franska departementen Nord (59) och Pas-de-Calais (62) |

| Ostfriesischer Korngenever | … |

| Genièvre Flandres Artois | … |

| Hasseltse jenever | … |

| Balegemse jenever | … |

| O´ de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever | … |

| Peket-Pékêt / Peket-Pékêt de Wallonie | … |

| Steinhäger | … |

| Plymouth Gin | … |

| Gin de Mahón | … |

| Vilniaus džinas | … |

| Spišská Borovička | … |

| Slovenská Borovička Juniperus | … |

| Slovenská Borovička | … |

| Inovecká Borovička | … |

| Liptovská Borovička | … |

21. Kumminkryddat brännvin | | |

| Dansk Akvavit / Dansk Aquavit | Danmark |

| Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit | Sverige |

23. Aniskryddat brännvin | | |

| Anis español | Spanien |

| Évoca anisada | … |

| Cazalla | … |

| Chinchón | … |

| Ojén | … |

| Rute | … |

| Ouzo / Oύςο | Cypern, Grekland |

28. Spritdryck med bitter smak | | |

| Demänovka bylinná horká | … |

29. Vodka | | |

| Svensk Vodka / Swedish Vodka | Sverige |

| Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland | Finland |

| Polska Wódka / Polish Vodka | Polen |

| Laugarício Vodka | … |

| Originali Lietuviška degtinë | Litauen |

| Örtvodka från norra Podlasie-lågländerna, smaksatt med extrakt av visentgräs / Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy zubrowej | … |

| Latvijas Dzidrais | Lettland |

| Rīgas degvīns | … |

31. Likör | | … |

| Berliner Kümmel | … |

| Hamburger Kümmel | … |

| Münchener Kümmel | … |

| Chiemseer Klosterlikör | … |

| Bayerischer Kräuterlikör | … |

| Cassis de Dijon | … |

| Cassis de Beaufort | … |

| Irish Cream | Irland |

| Palo de Mallorca | … |

| Ginjinha portuguesa | Portugal |

| Licor de Singeverga | … |

| Mirto di Sardegna | … |

| Benediktbeurer Klosterlikör | … |

| Ettaler Klosterlikör | … |

| Ratafia de Champagne | … |

| Ratafia catalana | … |

| Anis português | Portugal |

| Finsk bärlikör / Finsk fruktlikör | Finland |

| Grossglockner Alpenbitter | … |

| Mariazeller Magenlikör | … |

| Mariazeller Jagasaftl | … |

| Puchheimer Bitter | … |

| Puchheimer Schlossgeist | … |

| Steinfelder Magenbitter | … |

| Wachauer Marillenlikör | … |

| Jägertee / Jagertee / Jagatee | Österrike |

| Allažu Kimelis | … |

| Čepkeliu | … |

| Demänovka Bylinný Likér | … |

| Polish Cherry / Wisniowka | Polen |

| Karlovarská Hořká | … |

Övriga spritdrycker |

| Pommeau de Bretagne | … |

| Pommeau du Maine | … |

| Pommeau de Normandie | … |

| Svensk Punsch / Swedish Punsch | Sverige |

[1] EGT L 160, 12.6.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

[2] EGT L 105, 25.4.1990, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2140/98 (EGT L 270, 7.10.1998, s. 9).

[3] EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

[4] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[5] EGT L 336, 23.12.1994, s. 1.

[6] EGT L 208, 24.7.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1215/2004 (EUT L 232, 1.7.2004, s. 21).

[7] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[8] EGT L 40, 11.2.1989, s. 1.

[9] EGT L 11, 14.1.1994, s. 1.

[10] EGT L 10, 12.1.2002, s. 53.

[11] EGT L 10, 12.1.2002, s. 47.

[12] EGT L 237, 10.9.1994, s. 3.

[13] EGT L 229, 30.8.1980, s. 1.

[14] EGT L 229, 30.8.1980, s. 11.

[15] EGT L 237, 10.9.1994, s. 13.

[16] Numreringen är densamma som i bilaga II.

[17] I märkningen, presentationen och reklamen för ”genièvre”, ”jenever” eller ”genever” som säljs i Spanien, och för ”ginebra” eller ”genebra” som säljs i Belgien, Frankrike och Nederländerna, med en alkoholhalt på lägre än 37,5 % vol., skall nedanstående termer anges intill försäljningsnamnet, på ett synligt, läsligt och outplånligt sätt och med bokstäver som är minst 3 millimeter höga: – för ”genièvre”, ”jenever” eller ”genever” som säljs i Spanien: termen ”espirituoso al enebro”, – för ”ginebra” eller”genebra” som säljs i Belgien: termen ”spiritueux au genièvre”/”met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank”; som säljs i Nederländerna: termen ”met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank”; som säljs i Frankrike: termen ”spiritueux au genièvre”.

--------------------------------------------------