SV Europeiska unionens officiella tidning C 175/87

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Hur informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ökad energieffektivitet”

(KOM(2008) 241 slutlig)

(2009/C 175/16)

Den 13 maj 2008 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Hur informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ökad energieffektivitet”

KOM(2008) 241 slutlig.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2008. Föredragande var Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER.

Vid sin 449:e plenarsession den 3–4 december 2008 (sammanträdet den 4 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 123 röster för, 3 röster emot och 21 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att en hållbar utveckling bör prioriteras i EU:s politik. Den bör bland annat uppnås genom energieffektivitet, utveckling av nya alternativa energikällor (”förnybara”, ”rena” eller ”gröna”) och åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna genom minskade koldioxidutsläpp.

1.2 Kommissionens meddelande är ett steg i denna riktning, dels genom att det innehåller förslag i syfte att främja nationella och regionala program när det gäller forskning och teknisk utveckling, dels genom att informations- och kommunikationstekniken (IKT) betraktas som en drivkraft för energieffektivitet.

1.3 Kommittén instämmer med kommissionen i att IKT kan bidra till att uppnå målen för en hållbar utveckling på två sätt. För det första kommer forskning, utveckling och innovation med avseende på komponenter, utrustning och tjänster att ge möjligheter till energibesparing vid användandet. För det andra kommer användningen av IKT på olika ekonomiska områden, såväl i produktions- som i konsumtionsledet, att göra det möjligt att ”dematerialisera” många rutiner och processer och att ersätta en rad fysiska och materiella transaktioner med onlinetjänster och därigenom spara energi. Kommittén anser emellertid att det även är viktigt att eftersträva energibesparing i hela framställningsprocessen och vid användandet av teknisk utrustning, och att inte enbart fokusera på energieffektiviteten under apparatens livstid.

1.4 I enlighet med dessa mål är avsikten med kommissionens meddelande att till en början samla in och analysera information som ska ligga till grund för ytterligare ett meddelande i vilket de viktigaste åtgärdsområdena ska fastställas (1). Kommittén anser under alla omständigheter att det är oerhört viktigt att stödja åtgärder som syftar till att främja energieffektiviteten på kort och medellång sikt.

1.5 En viktig faktor för att uppnå energieffektivitet på utbudssidan är att byta ut utrustning som förbrukar mycket energi på grund av att den är tekniskt föråldrad eller helt enkelt utsliten. I Europa är över 50 % av de elektriska hushållsapparaterna över tio år gamla och kan anses vara energimässigt ineffektiva. Som ett inledande eller alternativt steg till att utarbeta direktiv på detta område kan kommissionen lyfta fram kriterier för industrin som, med stöd av de nationella regeringarna och under medverkan av konsument- och användarorganisationer, kan bidra med förslag till hur man kan ersätta sådana produkter.

1.6 Kommittén anser till exempel att införandet av markbaserad digital-TV i de olika medlemsstaterna bör utnyttjas till att förnya beståndet av TV-apparater, genom att den traditionella tekniken med katodstrålerör (CRT) byts ut mot bildskärmar med flytande kristaller, s.k. LCD-bildskärmar. Detta kan till exempel uppnås genom att man med hjälp av avtal med fabrikanter och konsumentorganisationer uppmuntrar tillverkning och inköp av integrerad utrustning som garanterar interaktivitet i stället för separata dekodrar och digitalboxar som ansluts till de analoga TV-apparaterna. Tekniska undersökningar visar att TV-apparater med bildrör (CRT) förbrukar 30 % mer energi än LCD-apparater och att energiförbrukningen i standby-läge är upp till 60 % högre.

1.7 Kommissionen kan ta liknande initiativ på andra områden, som exempelvis elförsörjning (produktion och distribution), intelligenta byggnader och intelligent belysning. Detta innebär att man måste utveckla den elektroniska handeln med el och ny teknik i samband med elproduktion och -distribution, liksom energistyrningssystem och system för mätning och åskådliggörande av energibesparingen i byggnader. Vidare måste man vidareutveckla en intelligent belysning såväl inomhus som utomhus och på offentliga platser med hjälp av ljuskällor som kan interagera med omgivningen genom elektronisk anpassning till belysningsbehovet.

Man vet till exempel att det går åt tre gånger så mycket energi till framställning och utveckling av datorer som dessa förbrukar under hela sin livstid. Man måste även ta hänsyn till den höga energiförbrukningen hos internetservrar och sökmaskiner och utveckla specifika lösningar på detta område, särskilt mot bakgrund av den exponentiella ökningen av Internetanvändningen, liksom den ökande energiförbrukning som tycks vara förknippad med den tekniska konvergensen. Det är dessutom mycket viktigt att utvärdera den energibesparing som kan uppnås genom användande av kompatibel utrustning som är tekniskt standardiserad, vilket kommer att resultera i en minskning av antalet apparater och ett bättre utnyttjande av dem, i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (2).

Konsumenterna kan i hög grad bidra till denna besparing genom att använda ny teknik på ett lämpligt sätt. Även i detta fall kan utveckling av datorprogram och teknisk utrustning göra det möjligt för förbrukarna att på ett snabbt och enkelt sätt överblicka den information som är nödvändig för att dels kunna använda utrustningen på ett lämpligt sätt, dels mäta energibesparingen. Man kan till exempel se till att datorer och kringutrustning endast är påslagna när de verkligen används, samt undvika skärmsläckare och off modeläge med låg energiförbrukning. Vidare kan man optimera användningen av skrivare, etc. Generellt räknar man med att den ”spökförbrukning” som apparater i off mode- eller standby-läge står för utgör cirka 12 % av ett hushålls årliga elräkning. Om man dessutom lägger till olämplig teknikanvändning och föråldrad utrustning stiger elförbrukningen markant. Givetvis medför behovet av att byta utrustning avsevärda kostnader för konsumenterna, vilket i vissa fall innebär att de bör ha rätt till socialt bistånd.

1.8 Hela denna insats bör kompletteras med kvalitetscertifiering och med en klar och tydlig märkning med information till konsumenterna om olika apparaters energieffektivitet och deras ”miljöavtryck” eller ”koldioxidavtryck” etc., för att därigenom öka medborgarnas medvetande och vägleda dem när det gäller en effektiv och hållbar användning ur energisynpunkt. De erfarenheter som kan göras med hjälp av informations- och kommunikationsteknik på områden som den audiovisuella sektorn, elektronisk kommunikation, elsektorn, intelligenta byggnader och intelligent belysning kan vara till hjälp när det gäller energibesparingsåtgärder på andra viktiga områden där kommissionen har lanserat program, exempelvis bilindustrin samt tillverknings- och transportsektorn.

Kommittén uppmanar kommissionen att vidta aktiva åtgärder när det gäller att informera konsumenter, företag, förvaltningar etc., genom upplysningskampanjer i olika medier.

1.9 Kommissionen bör även driva på utvecklingen av standardiserade och tillförlitliga indikatorer för att mäta och utvärdera den energibesparing som kan uppnås genom användande av informations- och kommunikationsteknik. Detta skulle bidra till att begränsa det växande olagliga eller vilseledande missbruket av begreppen ”grön” och ”ren” energi som enbart en marknadsstrategi, utan någon reell, påvisbar eller mätbar effekt när det gäller besparingar och minskade utsläpp. Att införa sådana indikatorer skulle vara till hjälp för att klargöra huruvida det rör sig om illojal handelspraxis eller ej, i synnerhet i fråga om reklam där man använder sig av denna typ av miljöargument.

I samband med privatiseringen och liberaliseringen av energimarknaden är det viktigt att uppmuntra företagen att främja energisparande och hållbarhet, och att hjälpa dem att betrakta dessa investeringar som en affärsmöjlighet och ett stabilt och kvalificerat sysselsättningsområde.

1.10 Kommittén anser att det krävs en starkare politisk strävan i EU att säkra de resurser som behövs för att uppnå de föreslagna energibesparingsmålen genom tvingande åtgärder beträffande utrustning som ett komplement till bristerna i de nationella programmen. En EU-insats på detta område med utgångspunkt i antagandet av ett direktiv skulle tillföra medlemsstaternas åtgärder ett mervärde utan att påverka kommissionens stöd till införandet av riktlinjer för god praxis på nationell nivå och genomförandet av komparativa studier om energioptimering. Dessa skulle i sin tur kunna bli en sporre för EU och uppmuntra företagen att utarbeta energisparrapporter.

2. Motivering

2.1 Bakgrund

2.1.1 Kommissionens meddelande bygger på följande omständigheter:

— De prioriteringar som fastställdes av stats- och regeringscheferna på Europeiska rådets möte våren 2007, där man underströk nödvändigheten av att ta itu med klimatförändringarna, att kunna förlita sig på en tillräcklig, säker och konkurrenskraftig energiförsörjning och att säkra en hållbar utvecklingsmodell i det 21:a århundradet. På detta möte uppnåddes samförstånd om behovet av att sätta den kombinerade klimat- och energipolitiken i centrum för EU:s politiska program genom att fastställa vissa precisa och juridiskt bindande mål som avspeglar beslutsamheten inom EU. Kommissionen anser att den fortsatta tillväxten av den europeiska ekonomin, som är nödvändig för att uppnå full sysselsättning och integration, i framtiden måste frikopplas från energiförbrukningen. Informations- och kommunikationstekniken (IKT) (3) har en viktig roll att spela när det gäller att minska energiintensiteten och öka energieffektiviteten i samhällsekonomin.

— Den 23 januari 2008 antog kommissionen ett åtgärdspaket som visar att de överenskomna klimatförändringsmålen inte bara är tekniskt och ekonomiskt genomförbara utan även innebär en affärsmöjlighet för tusentals europeiska företag.

— Den europeiska strategiska planen för energiteknik och en rad andra åtgärder som lanserats av Europeiska kommissionen inom olika områden. Alla dessa åtgärder syftar till att ta itu med de utmaningar som klimatförändringarna utgör.

2.2 Allmänna kommentarer

2.2.1 Mot bakgrund av ovanstående är syftet med ifrågavarande meddelande att stimulera till en öppen debatt bland de berörda aktörerna på ett antal utvalda områden, exempelvis IKT-sektorn, elsektorn, intelligenta byggnader och intelligent belysning. Detta kräver att man inleder ett förfarande för informationsinsamling och analys, men även ett samråds- och partnerskapsförfarande tillsammans med så många aktörer som möjligt, bland annat EU-institutionerna (Europaparlamentet, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén), medlemsstaterna, industrin, forskningscentrum och konsumenter. Dessa kommer att spela en viktig roll vid utprovningen av ny utrustning och nya komponenter.

Kommissionen bör i högre grad engagera konsumenterna och användarna när det gäller att uppfylla målen för energibesparing med hjälp av IKT. Det är inte tillräckligt att systemen för energibesparing är intelligenta, utan medborgarna måste också använda dem på ett intelligent sätt. Det finns olika förfaranden för att förverkliga detta engagemang i forsknings-, utvecklings- och innovationsprocesserna, exempelvis det europeiska nätverket ”Living Labs”, som gör det möjligt att få omedelbar kännedom om användarnas åsikter, attityder och beteenden genom mekanisk observation med hjälp av IKT-teknik.

2.2.2 De synergier och avtal om god praxis som kan utvecklas under denna process kan användas till att främja pilotprojekt samt stärka forskningen och den tekniska utvecklingen. På IKT-området kommer forskning om energieffektivitet att ske inom ramen för nationella och regionala program, EU:s program för konkurrenskraft och innovation och verksamhetsprogram som får stöd av sammanhållningspolitiken. Därigenom kan man stimulera företagen att bedöma sitt ”miljöavtryck” och med utgångspunkt i denna analys fatta beslut som grundar sig på en kombination av avancerade kommunikationsnät och förnybar energi för att på så sätt spara energi (uttryckt i ”negawatt”).

2.2.3 EESK har redan vid en rad tillfällen uttalat sig om IKT:s betydelse för att uppnå en strukturell förändring och dess viktiga bidrag när det gäller innovation, bland annat i sina yttranden om nanoteknik (4), bioteknik (5) och forskningen på hälsoområdet, men framför allt i yttrandet om informationsteknik (6). Dessa frågor behandlas på ett klart och övergripande sätt i det sjunde ramprogrammet. I fråga om FoU-åtgärder är det ur såväl ekonomisk som miljömässig synvinkel av avgörande betydelse att den modernaste tekniken används och att mer budgetmedel avsätts för att främja forskning och innovation (7).

2.3 Särskilda kommentarer

Kommissionen analyserar särskilt elsektorn, som för närvarande genomgår stora förändringar i form av en liberalisering av energimarknaden, en kraftig ökning av lokala energinät, integrering av förnybara energikällor, spridning av kraftvärmegenerering och småskalig energiproduktion (mikronät, virtuella kraftverk), färre led mellan produktion och förbrukning, energikompensation mellan förbrukarna samt nya användarkrav.

2.3.1.1 Förbättringen av elnätet från produktion till distribution och den ökade effektiviteten hos elnäten i syfte att undvika energiförluster ingår i utvärderingen av handlingsplanen om energieffektivitet som kommittén nyligen har yttrat sig om (8).

2.3.1.2 Kommissionen ser också närmare på de möjligheter till energisparande som intelligenta byggnader ger möjlighet till, såväl då de används till bostäder som för kommersiella ändamål. I detta sammanhang nämns särskilt utvecklandet av system för styrning, mätning och åskådliggörande av energiförbrukningen, vilka dessutom har den fördelen att de ökar användarnas medvetenhet om sin förbrukning. Man får inte glömma att över 40 % av energiförbrukningen i Europa är förknippad med byggnader.

2.3.1.3 Enligt EESK:s åsikt (9) behövs det nya kulturella impulser och nya incitament, både för att kompensera de stigande kostnaderna och för att öka intresset för följande:

— Forskningsprojekt.

— Översyn av byggnadsmetoder.

— Användning av bättre material inom byggnadssektorn.

— Nya strukturella lösningar.

2.3.1.4 EESK understryker (10) att från slutanvändarens synpunkt är det nödvändigt att beakta hindren för främjande och genomförande av energieffektivitet i byggnader i EU: tekniska, ekonomiska, finansiella, juridiska, administrativa, institutionella, förvaltningsmässiga, sociala och beteenderelaterade hinder samt hinder som beror på bristande helhetssyn (obalans mellan uppvärmning och avkylning, bristande hänsyn till lokalt klimat etc.).

De intelligenta bostäderna bidrar både till de boendes livskvalitet, komfort och säkerhet och till ekonomiska och energimässiga besparingar. Uppkopplingsbarheten medför tillgång till kommunikationstjänster (mottagning, anpassning och distribution av mark- och satellitbaserade tv- och radiosignaler, ADSL, kabel, elnät), men också till andra tjänster som kan innebära stora energibesparingar, exempelvis upptäckt av gas- och vattenläckor, orimligt hög elförbrukning på grund av skador, automatisk kontroll av bevattning samt luftkonditionering.

Införlivande av såväl aktiva som passiva metoder för att förbättra bostädernas miljöförhållanden kan reducera energiförbrukningen med upp till 50 %, och enligt vissa studier kan man vid en kombination av ren energi och mekaniska system för miljökontroll uppnå en minskning på upp till 70 %.

Framstegen på området intelligent belysning såväl inomhus som utomhus och på offentliga platser har möjliggjorts genom ljuskällor som kan interagera med omgivningen genom elektronisk anpassning till behovet av belysning. Teknik som lysdioder (LED) och de nyare organiska lysdioderna (OLED-lamporna) finns redan tillgänglig på marknaden, och de erbjuder stora möjligheter till energibesparing. Ungefär en femtedel av världens elförbrukning används till belysning.

2.3.2.1 EESK instämmer i att man bör uppmuntra och främja ingåendet av frivilliga avtal om införande av gradvis mer intelligent och energieffektiv belysning på offentliga platser, såväl inomhus som utomhus.

2.3.2.2 Ett sätt att orientera och testa den strukturella förändringen vore att främja miljövänlig upphandling inom IKT-sektorn för att göra näringslivet koldioxidneutralt på basis av frivilliga avtal i form av pilotprojekt.

Kommissionen bör bidra till att ge konsumenterna en mer positiv bild av de företag som investerar i att minska sitt miljöavtryck, utöver att företagen drar nytta av den kostnadsminskning som energisparandet innebär. Givetvis bör företagen som ett led i sin miljöstyrning även sörja för att elektroniska komponenter, avfall och överskottsprodukter återvinns på ett lämpligt sätt. Återvinningen bör planeras redan vid tillverkningen av utrustning för att en hög andel av använt material och använda komponenter ska kunna återvinnas. Med tanke på denna frågas stora betydelse håller kommittén på att utarbeta ett initiativyttrande, där den kommer att framföra sin syn på systemen för hantering av avfall från elektriska och elektroniska produkter.

2.3.2.3 EESK har redan rekommenderat (11)att utvecklingen av miljövänlig offentlig upphandling bör främjas genom följande åtgärder: fastställande av tekniska specifikationer för ”gröna” produkter, där man börjar med dem som har bäst miljöpåverkan, inkludering av kostnaden för produktens eller tjänstens livscykel i specifikationerna, uppläggning av en databas för ändamålet på internet, uppdatering av EG-direktiv om offentlig upphandling genom inkludering av hänvisningar till standarder, miljöledningssystem, miljömärkning och ekodesign, samt slutligen offentliggörande av nationella handlingsplaner för införande av miljövänlig upphandling. Stödet bör särskilt inriktas mot de små och medelstora företagen på grund av deras betydelse för produktionsvolymen och sysselsättningen i linje med kommissionens föresats att stödja dessa företag.

Informations- och kommunikationstekniken har en nyckelposition när det gäller att medverka till att begränsa effekterna av klimatförändringarna (12), eftersom IKT-produkter och -tjänster kan bidra till att ersätta varor och minska resandet (till exempel genom att främja användandet av videokonferenser). Även användningen av primärenergi och följaktligen koldioxidutsläppen skulle kunna reduceras betydligt genom införande av nya arbetsformer (exempelvis distansarbete), elektronisk fakturering, distansutbildning och användande av online-formulär.

2.3.3.1 Företagen kan hitta nya inkomstkällor genom att erbjuda IKT-lösningar i samband med tjänster som kan medverka till att andra sektorer blir mer effektiva, till exempel:

— Underlätta sökande och utnyttjande av möjligheter när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser.

— Utarbeta förteckningar över möjligheter att reducera utsläppen av växthusgaser i fråga om företag och branscher.

— Underlätta utvecklingen av projekt för energieffektivitet inom företagen.

— Identifiera möjligheter till minskade utsläpp inom tjänstesektorn.

— Betrakta växthusgasutsläppen som en indikator på ”omkostnader/intäkter” vid utvärdering av nya projekt.

2.3.3.2 Det kan vara positivt att IKT-relaterade företag inrättar ”klimatförändringskontor”. Dessa kontor kan bland annat ha följande uppgifter:

— Öka utnyttjandet av förnybar energi och överskottsenergi.

— Säkra att processerna är förenliga med företagets energipolitik genom att förbättra energieffektiviteten hos processerna i fråga.

— Identifiera de bästa åtgärderna i samband med olika projekt som genomförts och främja dessa åtgärder i framtiden.

— Fastställa mål i syfte att reducera koldioxidutsläppen.

— Söka certifiering av energiförvaltningssystemen via ett externt organ.

— Genomföra en energidiagnos i syfte att fastställa var förbrukningen är störst.

Bryssel den 4 december 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs generalsekreterare Martin WESTLAKE

(1) Ett exempel på detta arbete med att samla in och analysera information är kommissionens nya studie ”The implications of ICT for Energy Consumption” (e-Business Watch, Study report no 09/2008, http://www.ebusiness-watch.org/studies/special_topics/2007/documents/Study_09–2008_Energy.pdf).

(2) EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

(3) Med IKT avses inte bara komponenter och system för mikro- och nanoelektronik, utan även framtida teknik som fotonik som både lovar mycket större datorkraft till en bråkdel av dagens elförbrukning samt enkelt kontrollerbara och el-effektiva belysningstillämpningar med hög klarhet.

(4) EUT C 157, 28.6.2005, s. 22.

(5) EUT C 234, 30.9.2003, s. 13, EUT C 61, 14.3.2003, s. 22 och EGT C 94, 18.4.2002, s. 23.

(6) EUT C 74, 23.3.2005, s. 44.

(7) EUT C 65, 17.3.2006, s. 9, ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)” och ”Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet” (föredragande: Gerd Wolf, medföredragande: Antonello Pezzini).

(8) EESK:s yttrande CESE 1513/2008 föredragande: Edgardo Maria Iozia, ”En första granskning av de nationella energieffektivitetsplanerna”.

(9) EESK:s yttrande CESE föredragande: Antonello Pezzini, EUT C 162, 25.6.2008, s. 62: ”Energieffektivitet i byggnader – slutanvändarnas bidrag” (förberedande yttrande).

(10) EUT C 162, 25.6.2008, s. 62, punkt 1.11.

(11) EUT C 224, 30.8.2008, s. 1, ”Miljövänlig produktion”, föredragande: Anna Maria Darmanin.

(12) Enligt uppgifter från International Telecommunications Union skulle denna sektor kunna bidra till en minskning på över 48,4 miljoner ton koldioxid i andra, angränsande sektorer, om man finner lämpliga lösningar grundade på telekommunikation (hälsovårdssektorn, rörligheten i städerna, offentlig förvaltning, etc.).