Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Europeisk stadga för småföretagen"

(2002/C 48/04)

Den 13 september 2001 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.2 i arbetsordningen utarbeta ett tilläggsyttrande om "Europeisk stadga för småföretagen".

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för det förberedande arbetet i ärendet, antog sitt yttrande den 21 november 2001. Föredragande var Daniel Giron.

Vid sin 386:e plenarsession den 28-29 november 2001 (sammanträdet den 28 november 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Det aktuella läget

1.1. I sina yttranden av 24 maj 2000 och den 31 maj 2001 uttalade sig kommittén om den europeiska stadgan för småföretag (nedan kallad "stadgan"), och fann att den var intressant och berättigad. Stadgan antogs vid Europeiska rådets möte i Feira i juni 2000, som avslutade det portugisiska ordförandeskapet Vid detta tillfälle uttalade rådet åsikten att småföretagen utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och för sysselsättningen. Rådet underströk bl.a. behovet av en differentierad politik, mer anpassad till olika företags särskilda behov än den allmänna politik som gäller alla de olika typer av företag som ryms under beteckningen "små och medelstora företag".

1.1.1. Europaparlamentet gav stadgan starkt stöd i sin rapport om det fleråriga programmet för företag och entreprenörskap, och underströk att småföretagen och mikroföretagen samt företagen inom hantverkssektorn bidrar väsentligt när det gäller konkurrenskraft, forskning och innovation, och att de spelar en avgörande roll för den sociala sammanhållningen och den fysiska planeringen, bland annat på landsbygden samt i och omkring städerna.

1.2. Man måste dock konstatera att de rekommendationer som framfördes i stadgan för mer än ett år sedan i stort sett inte har resulterat i några konkreta åtgärder. Stadgan, som uttryckligen berör små företag med mindre än 50 anställda(1) (ESK:s yttrande av den 24 maj 2000), har förblivit en politisk förklaring med begränsad, i stort sett osynlig uppföljning i praktiken, både vad avser kunskapen om vilka framsteg som har gjorts i medlemsstaterna och de åtgärder som kommissionen vidtagit.

1.2.1. Den privata företagsamheten vid sidan av jordbrukssektorn omfattar 19 miljoner företag och 53 % av arbetskraften, och de små företagen spelar i alla sina skepnader en grundläggande roll för den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa. Trots detta beaktas de inte i tillräcklig utsträckning i de gemenskapsprogram och den gemenskapspolitik som berör dem i deras egenskap av småföretag, med andra förutsättningar än de andra företag som ingår i gruppen små och medelstora företag. Kommittén kan konstatera att få åtgärder har vidtagits i praktiken för att stödja de små företagen, och att de åtgärder som vidtagits varit begränsade, ej samordnade punktinsatser.

1.2.2. Kommittén erkänner emellertid att kommissionen har börjat ta större hänsyn till småföretagen i sin verksamhet och sina rättsliga åtgärder, särskilt i samband med uppföljningen av de tre europeiska konferenserna om hantverkssektorn och småföretagen i Avignon (1990), Berlin (1994) och Milano (1997). Ett antal åtgärder har vidtagits inom ramen för strukturfonderna, social- och sysselsättningspolitiken, förenklingen av administrationen och främjandet av företagarandan och konkurrenskraften, och dessa åtgärder bör följas upp.

1.2.3. Kommittén är dock förvånad över att den dynamik som uppstod till förmån för småföretag och företag i hantverkssektorn efter de tre europeiska konferenserna om hantverkssektorn och småföretagen och den rikedom av erfarenheter som vanns inom ramen för den verksamhet som f.d. GD XXIII (som ansvarade för små och medelstora företag) utövade har tillåtits gå förlorade, bl.a. genom den omorganisation som skedde inom kommissionen.

2. Syftet med detta yttrande

2.1. Genomförandet av stadgan är inte bara medlemsstaternas ansvar, utan också EU-institutionernas - i synnerhet kommissionens, vilket också uttryckligen påpekas i stadgan. Kommissionen ansvarar för att inför EU-toppmötet varje vår utarbeta en årlig rapport om genomförandet av stadgan, men skulle dessutom också kunna framställa en operativ, flerårig plan för den verksamhet och de åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna som skall genomföras för att få stadgan genomförd på ett effektivt och produktivt sätt.

2.2. Det belgiska ordförandeskapet för rådet har med tanke på läget åtagit sig (i det ekonomiska program som lades fram inför parlamentet den 4 juli 2001) att verka för att stadgan skall genomföras.

2.3. I detta yttrande presenteras de åtgärder som är viktigast att vidta under de kommande åren för att stadgan skall kunna omsättas i praktiken.

3. Genomförandet av stadgan i medlemsstaterna

3.1. Enligt riktlinjerna i stadgan och enligt önskemål som parlamentet framfört bör Europeiska rådet vid sitt vårmöte årligen kontrollera vilka framsteg som gjorts i medlemsstaterna när det gäller stadgan. Kommittén vill anmoda rådet och kommissionen att se till att rapporten på ett tillfredsställande sätt behandlar de särskilda villkor som gäller för olika typer av små företag, inte enbart små och medelstora företag i allmänhet. Dessutom bör rapporten skiljas från andra publikationer som t.ex. rapporten om genomförandet av BEST-förfarandet när det gäller den administrativa förenklingen eller handlingsplanen för främjandet av företagaranda och konkurrenskraft.

3.1.1. I detta sammanhang vill kommittén ge uttryck för en viss otillfredsställelse med den korta årsrapport om genomförandet av stadgan som kommissionen lade fram den 7 mars 2001 inför Stockholmstoppmötet. Rapporten handlar bara om små och medelstora företag som helhet och visar inte på något verkligt genomslag för de 11 projekt som lagts fram för småföretag och mikroföretag. Inte heller presenteras resultaten av de åtgärder som vidtagits inom ramen för de gemenskapsprogram som förvaltas av andra avdelningar inom kommissionen än GD Näringsliv.

3.2. Kommittén rekommenderar att rapporten följs upp med konkreta åtgärder och föreslår handlingslinjer för de små företagen. Kommittén föreslår att rapporten om genomförandet av stadgan åtföljs av rekommendationer till medlemsstaterna när det gäller de små företagens ekonomiska utveckling och deras roll i sysselsättningsstrategin, på samma sätt som man inom ramen för sysselsättningsriktlinjerna ger rekommendationer till medlemsländerna.

3.2.1. Kommittén understryker att stadgan är en logisk följd av Luxemburg-, Cardiff- och Kölnprocesserna, något som också anges i själva stadgan och som parlamentet har påpekat. Stadgan kanske inte kan ges beteckningen "Feiraprocessen", men den inordnar sig helt och hållet i denna struktur och utgör en av de viktigaste pelarna. Av den anledningen anser alltså kommittén att sådana rekommendationer till medlemsstaterna skulle vara lämpliga.

4. Genomförandet av stadgan på EU-nivå

4.1. Inledande anmärkningar

4.1.1. På många områden är det alltså medlemsstaterna som utformar den politik som berör de små företagen, men de beslut som fattas på EU-nivå blir allt viktigare när det gäller utbildning, examina, skattepolitik samt vissa former av yrkesutövande, t.ex. inom områden som allmän säkerhet eller livsmedelssäkerhet. Småföretagen kommer att få en central roll i arbetet med att uppnå alla unionens mål, däri inbegripet stora framtidsmål som utvidgningen, reformerna av styrelseformerna samt den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Deras intressen, förväntningar och verkliga behov bör beaktas.

4.1.1.1. Trots detta kan kommittén konstatera att kunskaperna om dessa behov är bristfälliga på EU-nivå. Det vetenskapliga och ekonomiska samfunden har hittills inte intresserat sig för djupgående studier om de små företagen i deras olika former. Kommittén anser att denna brist bör åtgärdas snarast.

4.1.2. Man måste hålla i minnet att stadgan gäller alla gemenskapens politikområden och åtgärder som kan få konsekvenser för småföretagen. Det är inte bara ett enda generaldirektorat som har ansvaret för att stadgan skall genomföras. Därför är samordning en nödvändighet. I syfte att skapa en verkligt öppen samordningspolitik för de små företagen föreslår kommittén att samrådet mellan de berörda generaldirektoraten skall förstärkas, liksom samordningen med de europeiska organisationer som företräder småföretagen.

4.1.3. Det åligger för övrigt EU att i största möjliga utsträckning underlätta kandidatländernas arbete med att införliva stadgan. För dessa länder utgör stadgan faktiskt en politisk grundval av största vikt och gör det möjligt för dem att organisera de offentliga och privata satsningarna så att de främjar småföretagen och företagen inom hantverkssektorn. Dessutom möjliggör den en effektiv ekonomisk och social politik.

4.1.3.1. Därför anmodar kommittén kommissionen, rådet och parlamentet att vidta och utvidga åtgärder för diskussion mellan representativa organisationer och att främja inrättandet av och stödet till företagens paraplyorganisationer.

4.2. Åtgärder som krävs på EU-nivå inom ramen för handlingslinjerna i den europeiska stadgan för småföretag

4.2.1. Utbildning för entreprenörskap

- Analys och spridning av de metoder som används inom olika företagsorganisationer, särskilt när det gäller lokal verksamhet i de organisationer som befinner sig närmast de berörda medborgarna.

- Tekniska möten och diskussioner mellan de personer som samordnar verksamheten på gemenskapsnivå och mellan medlemsstater, och ekonomiska resurser för att underlätta sådana diskussioner.

- Ekonomiska resurser och ett särskilt program för kandidatländerna som omfattar vänortsprojekt och samarbetsprojekt mellan småföretagens organisationer inom EU.

- I utbildningar skall ingå åtgärder för ett närmande mellan skola och småföretag.

4.2.2. Billigare och snabbare etablering

- Resultaten av pågående studier bör spridas, med särskild hänsyn tagen till att situationen varierar mellan de olika typerna av småföretag.

- Man bör studera de rättsliga, administrativa och skattemässiga problem som finns dels för befintliga företag som vill vara verksamma tillfälligt i en annan medlemsstat (detta är särskilt aktuellt för regioner som är gränsöverskridande), dels för entreprenörer som vill starta företag i en annan medlemsstat.

4.2.3. Bättre lagstiftning och reglering

- De organisationer i Europa som företräder småföretagen bör systematiskt och från början engageras i lagstiftningsprocessen i gemenskapen, och ekonomiska resurser bör avsättas för att möjliggöra möten och resor för sakkunniga.

- En systematisk genomgång bör göras av konsekvensanalyserna när det gäller gemenskapslagstiftningens påverkan på småföretagen.

- Man bör underlätta för småföretagen att införliva gemenskapslagstiftningen genom att ansvariga paraplyorganisationer utformar och framställer handledningar för god praxis, anpassade till den konkreta verkligheten för de olika företagstyperna eller yrkesgrupperna, samt anordnar utbyten av sådana handledningar mellan organisationerna i de olika medlemsstaterna.

- Man bör göra en analys av den rättsliga och skattemässiga situationen för enskilda firmor och jämföra med situationen för andra bolagsformer, och därefter lägga förslag till lämpliga åtgärder.

- Behovet av en gemenskapsrättslig status för privata bolag bör studeras (jfr det yttrande som ESK håller på att utarbeta med Henri Malosse som föredragande).

- En studie bör genomföras om hur en sådan särskild status påverkar säkerheten för familjens egendom när det gäller egenföretagare.

- Med hänsyn till småföretagens låga omsättning utgör avsaknaden av ett Europapatent ett hinder för dessa företag, varför ett dylikt patent ovillkorligen måste införas.

4.2.4. Färdigheter - tillgång och likvärdighet

- Programmet för lärlingsutbyte bör utökas och ett europeiskt Erasmus-program för lärlingsutbildning bör skapas enligt samma modell som har använts för programmen för studenter på universitetsnivå som har visat sig sig vara effektiva och som tusentals studenter har dragit nytta av.

- Lärlingskapet bör få gemenskapsrättslig status, vilket skulle förenkla utbyten och resor för lärlingar, ge tillgång till socialt skydd och underlätta samråd mellan de ansvariga för utbildning och lärlingskap.

- Samråd och samarbete bör utvecklas mellan organisationer och institut för yrkesutbildning och lärlingsutbildning i syfte att upprätthålla en hög nivå på utbildningen.

- En analys bör göras av de problem som små företag står inför när det gäller brist på kvalificerad arbetskraft, åtföljd av förslag till lösningar.

- En europeisk förteckning bör upprättas över likvärdigheten mellan olika examensbevis. Detta skulle underlätta företagsregistreringen för personer som vill starta företag i en annan medlemsstat.

4.2.5. Bättre tillgång till Internet

- Företagsorganisationerna bör få hjälp att utforma ett anpassat utbud av tjänster via Internet, t.ex. i fråga om grundutbildning, livslångt lärande, rådgivning, etablering och övertagande av företag.

4.2.6. Större utdelning av den inre marknaden

Flera typer av åtgärder bör vidtas inom detta område:

4.2.6.1. Kunskapen om småföretagen och deras behov

- De särskilda behoven hos småföretag inom tillverknings- och serviceindustrin bör i fråga om kriteriet "omsättning" tas i beaktande vid revideringen av definitionen på små och medelstora företag.

- Det vetenskapliga samfundet, universitetsvärlden och det Europeiska observationscentrumet för små och medelstora företag bör upprätta ett program för statistiska och ekonomiska studier och för analys av de bästa metoderna beträffande hantverksföretag samt mikroföretag och småföretag inom de fria yrkena.

- Statistiska och ekonomiska analyser bör göras av småföretag och mikroföretag i kandidatländerna.

- Särskilda analyser och studier bör göras om framtiden för småföretagen och företagen i hantverkssektorn inom ramen för de stora riktlinjerna för den kommande EU-politiken när det gäller Europas framtid: sammanhållningen och utvidgningen, styrelseformerna och globaliseringen.

- Kommissionen och det europeiska institutet för hantverksföretag bör tillsammans utarbeta ett program för åtgärder och forskning när det gäller kunskaperna om småföretagen, genomförandet av stadgan och de åtgärder som föreslagits i ESK:s yttrande av den 30 maj 2001 om små och medelstora företag och hantverkssektorn i Europa.

4.2.6.2. Konkurrenslagstiftningen

- Man bör inrätta ett system för observation av den snedvridning av konkurrensen som småföretagen utsätts för, särskilt i gränstrakter och öregioner, och utveckla en metod för snabb tvistlösning.

4.2.6.3. Samarbetet mellan organisationer och företag

- Man bör återuppta Interprise-programmen för gränsöverskridande samarbete, men i nya, mer anpassade och flexibla former.

4.2.6.4. Företagens deltagande i gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder

- För de små företagen bör förfarandena för ansökan och resultatbevis förenklas, och möjligheterna till hjälp från organisationer som förmedlar råd och stöd till företag bör organiseras systematiskt.

- Man bör göra anbudsförfarandena mer flexibla och på nytt möjliggöra direkt finansiering (i anpassade former) genom överenskommelser från fall till fall av pilotprojekt och försöksåtgärder med sikte på ett stort antal företag på förslag från paraplyorganisationer på nationell nivå och EU-nivå.

4.2.6.5. Standardisering

- Småföretag och mikroföretag bör engageras i det europeiska standardiseringsarbetet. Ett finansieringssystem bör inrättas för de sakkunniga som skall företräda dessa företag. Kommittén anser att erfarenheterna från Normapme bör tas till vara och vidareutvecklas.

- Man bör utforma verktyg och tekniska manualer som är särskilt anpassade för olika sektorer och företagsstorlekar.

- Man bör inrätta och upprätthålla ett nätverk av sakkunniga rådgivare i de små företagens paraplyorganisationer och yrkesorganisationer. Nätverken skall ha ansvar för information och rådgivning när det gäller att genomföra standarder och CE-märkning.

4.2.6.6. Miljön

- Hänsynen till de små företagen bör systematiskt integreras vid utarbetandet av gemenskapstexter och man bör redan från början se till deras särskilda behov.

- De nya EMAS-bestämmelserna för miljörevision bör användas som modell för att förenkla förfarandena. Enligt dessa nya bestämmelser används ett mycket förenklat förfarande för småföretag, och revisioner som är anpassade för småföretag kan genomföras av hantverksförbund, paraplyorganisationer och yrkesorganisationer.

- Man bör inrätta och ge stöd åt ett nätverk av miljöombudsmän och rådgivare i de små företagens paraplyorganisationer med ansvar för information, utbildning och rådgivning till småföretag.

- Skattemässiga incitament och ekonomiskt stöd bör ges för miljöinvesteringar och genomförande av miljönormer.

4.2.7. Beskattning och finansiering

4.2.7.1. Anpassa beskattningen

- De försöksåtgärder som vidtagits för att sänka momsen bör utvecklas genom att utvidgas till att omfatta all verksamhet som är arbetskraftsintensiv.

4.2.7.2. Öppna kreditmarknaden och främja ömsesidiga garantifonder

- Småföretag bör få bättre reell tillgång till de befintliga eller planerade finansieringsprodukter som gemenskapsinstitutionerna (EIB, EIF och kommissionen) erbjuder för krediter till investeringar i ny teknik och IT, genomförandet av tekniska och miljömässiga standarder samt immateriella investeringar i utbildning. Man bör i samband med detta analysera hur småföretagen använder dessa produkter och föreslå nya metoder för att göra dem tillgängliga.

- En verklig europeisk strategi för stöd till utvecklingen av ömsesidiga garantifonder bör fastställas.

- Man bör se till att de reformer inom banksektorn som Baselkommittén (Basel 2) har föreslagit (och som kommissionen kommer att använda som utgångspunkt i ett kommande direktiv) inte leder till ökade slutliga kostnader eller minskade möjligheter för små företag och små krediter.

4.2.8. Stärka och förbättra småföretagens tekniska kapacitet

- Stöd bör ges till att paraplyorganisationer för små företag inrättar tjänster för tekniska rådgivare och ombudsmän och till samarbete i nätverk.

- Man bör se till att hänsyn tas till de små företagen, särskilt traditionella företag, i det sjätte programmet för forskning och utveckling.

- Kollektiv forskningsverksamhet bedriven av paraplyorganisationerna i samarbete med det vetenskapliga samfundet bör underlättas.

4.2.9. Framgångsrika modeller för e-handeln och förstklassigt stöd till småföretag

4.2.9.1. E-handel

- Stöd bör ges till paraplyorganisationer och företag för åtgärder som syftar till information, medvetandegörande och nya erfarenheter när det gäller informations- och kommunikationsteknik.

- Stöd bör ges till investeringar i hårdvara, programvara och utbildning i småföretag och mikroföretag.

4.2.9.2. Förstklassigt stöd till småföretagandet

- På EU-nivå bör en strategi för samarbete mellan de organisationer som tillhandahåller stödtjänster utvecklas.

- EU bör upprätta en kravspecifikation för stödtjänsterna. Där skall anges vilka minimivillkor som måste uppfyllas för att en sådan tjänst skall få utvecklas inom EU.

- EU bör inrätta en utbildning för företagsrådgivare, en utbildning som uppfyller villkoren i kravspecifikationen.

- Kandidatländerna bör få hjälp att utveckla egna nätverk för stödtjänster enligt EU-specifikationerna.

4.2.10. Utveckla en starkare, effektivare representation för småföretagens intressen på EU-nivå och nationell nivå

4.2.10.1. Representation för småföretagens intressen

- Det direkta samrådet mellan representativa nationella och europeiska organisationer för småföretag bör stärkas och organiseras systematiskt på alla gemenskapspolitiska områden.

- Samråd bör uppmuntras mellan olika branschförbund, paraplyorganisationer, yrkesorganisationer och sektorsspecifika organisationer som företräder småföretag, mikroföretag och företag i hantverkssektorn i medlemsstaterna. Organisationerna bör struktureras på EU-nivå så att de lättare kan hävda sina prioriteringar vid utformandet av sådan allmän eller sektorsanknuten lagstiftning som berör dem.

- Skapandet av paraplyorganisationer och sektorsspecifika organisationer för dessa typer av företag bör främjas i kandidatländerna och åtgärder bör vidtas för att de skall fungera väl. Stöd bör ges till deras verksamhet för företagen och i samarbetet med systerorganisationerna i medlemsstaterna.

4.2.10.2. Småföretagen i den sociala dialogen

- De strukturer som företräder småföretagen och företagen inom hantverkssektorn bör garanteras direkt och automatiskt deltagande i rådfrågnings- och beslutsförfaranden på EU-nivå, samt i politiska möten på hög nivå som är av intresse för dessa.

- En bättre uppföljning bör säkerställas när det gäller genomförandet av de avtal som förhandlas fram mellan arbetsmarknadens parter. Man bör främja en bättre representation för de organisationer som företräder hantverkssektorn och småföretagen i den sociala dialogen på alla nivåer (EU-nivå, nationell nivå, sektoriell nivå, branschnivå, företagsnivå).

- En sammanställning av goda metoder bör göras när det gäller frågan om socialt ansvar i småföretagen. Stöd bör ges till spridingen av den sammanställningen bland beslutsfattarna.

- Företag som är aktiva på området socialt ansvar bör få hjälp att informera sina partner om de åtgärder företaget vidtar.

5. Slutsatser

5.1. Kommittén anser att stadgan innebär en gyllene möjlighet för alla politiska nivåer inom EU att visa de 19 miljoner småföretagen och deras anställda att man är medveten om småföretagens och mikroföretagens problem och att man tar hänsyn till dem.

5.2. ESK vill uttrycka sin djupt kända oro och fruktan för att dessa miljoner entreprenörer, egenföretagare och anställda skall ta avstånd från EU om de politiskt ansvariga på alla nivåer underlåter att ta hänsyn till småföretagens behov och särskilda villkor. Effekterna av denna brist på förståelse och detta avståndstagande skulle bli olyckliga för uppbyggnaden, stärkandet och utvidgningen av EU, och detta vid en tidpunkt då den europeiska sammanhållningen är viktigare än någonsin med tanke på den internationella situationen.

5.2.1. Detta yttrande återspeglar den oro som finns bland ledare i småföretag och hantverksföretag. Europeiska kommissionen finner här det nödvändiga råmaterialet till åtgärder med hög synlighet, avsedda att (enligt Lissabonprinciperna) erkänna småföretagens roll och betydelse mot bakgrund av en alltmer kännbar internationell konkurrens.

5.3. Det är nu dags att verka för en riktig helhetspolitik, effektiv och synlig, som kan utgöra den nödvändiga rättsliga, skattemässiga och sociala europeiska ram som krävs för att de små företagen skall kunna utvecklas. Politiken bör inom ramen för en flerårig handlingsplan samla och samordna alla kommissionens olika pågående eller planerade gemenskapsåtgärder riktade mot småföretagen. Kommittén anser att kommissionen borde få till stånd samråd mellan sina olika avdelningar för att kunna samordna och harmonisera åtgärderna riktade mot småföretagen. Det finns redan en grupp kommissionsledamöter som arbetar med frågan om lika möjligheter, och om man arbetade på samma sätt inom de högsta nivåerna i kommissionen när det gäller politiken för småföretag skulle man vinna mycket i politisk effektivitet och konkreta resultat.

5.4. Därför anmodar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att så snart som möjligt genomföra stadgan via denna fleråriga handlingsplan, i samarbete med parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén samt de organisationer som på ett relevant sätt företräder hantverkssektorn och småföretagen. Om man vill att planen skall genomföras på ett effektivt sätt och att EU-politiken för småföretagen skall lyckas, måste man upprätta en verklig dialog och befästa samarbetet med representativa paraplyorganisationer och arbetsmarknadens parter, och därvid dra nytta av deras förbindelser på alla nivåer och mycket långa erfarenhet. Dessutom bör dessa organisationer få delta direkt i hela beslutsprocessen och i genomförandet av besluten.

5.5. Kommittén anmodar rådet att besluta om genomförandet av stadgan via den fleråriga handlingsplanen vid något av de närmaste mötena i syfte att samla alla de åtgärder som berör småföretagen samt de åtgärder som föreslås i detta yttrande. Dessutom bör budgetmedel som täcker de aktuella programmen ställas till förfogande. Därför föreslår ESK att parlamentet och rådet stöder det förslag till särskild budget som utformades förra året vid behandlingen av det fleråriga handlingsprogrammet för företag och entreprenörskap, avsett att stödja nya åtgärder i stadgan som inte täcks av andra program.

Bryssel den 28 november 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Kommissionens rekommendation EGT L 107, 30.4.1996.