FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 7 TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen /* COM/2014/0650 final */





FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 7 TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 7 till 2014 års budget med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 41, – rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[2], särskilt artikel 13, – Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som antogs den 20 november 2013[3], – ändringsbudget nr 1/2014[4], som antogs den 16 april 2014, – förslaget till ändringsbudget nr 2/2014[5], som antogs den 15 april 2014. – förslaget till ändringsbudget nr 3/2014[6], som antogs den 28 maj 2014. – förslaget till ändringsbudget nr 4/2014[7], som antogs den 16 oktober 2014[8], – förslaget till ändringsbudget nr 5/2014[9], som antogs den 8 september 2014. – förslaget till ändringsbudget nr 6/2014[10], som antogs den 17 oktober 2014. ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning.. 3 2. Användning av EU:s solidaritetsfond.. 3 2.1 Översvämningar i Serbien.. 3 2.2 Översvämningar i Kroatien.. 4 2.3 Översvämningar i Bulgarien.. 5 3. Finansiering.. 7 4. Sammanfattande tabell per rubrik i den fleråriga budgetramen.. 8 1. Inledning Förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 7/2014 gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond till ett totalt belopp på 79 726 440 euro i såväl åtagande- som betalningsbemyndiganden. Fonden behöver utnyttjas som en följd av översvämningar i Serbien och Kroatien i maj 2014 samt översvämningar i Bulgarien i juni 2014. 2. Användning av EU:s solidaritetsfond I maj 2014 drabbades Serbien, och i mindre utsträckning Kroatien, av svåra oväder som ledde till några av de värsta översvämningarna i modern tid, orsakade omfattande förstörelse av offentlig och privat infrastruktur samt skador på hundratusentals bostäder. En månad senare drabbades även Bulgarien av intensiv och riklig nederbörd som var mer än fyra gånger större än det långsiktiga månatliga genomsnittet för årstiden, och som orsakade omfattande översvämningar och driftsstörningar. Kommissionen har gjort en grundlig genomgång av alla de tre aktuella ansökningarna i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond[11], ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 661/2014[12], (nedan kallad förordningen), särskilt artiklarna 2, 3 och 4. De huvudsakliga slutsatserna av denna bedömning redovisas i följande avsnitt. 2.1 Översvämningar i Serbien (1) Stora delar av Serbien drabbades i maj 2014 av mycket svåra väderförhållanden som ledde till de värsta översvämningarna på flera generationer. Vattenmassorna orsakade massiv förstörelse både på offentlig och privat infrastruktur och skadade hundratusentals privatbostäder. (2) Ansökan från Serbien, som är en bidragsberättigad stat i den mening som avses i artikel 2.1 i förordningen, lades fram den 30 juli 2014, dvs. inom tidsfristen på 12 veckor efter det att de första skadorna noterades den 14 maj 2014. Uppdaterade uppgifter lämnades den 18 augusti 2014. (3) Den inträffade översvämningen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde. (4) De serbiska myndigheterna uppskattar det sammanlagda värdet på de direkta skador som orsakats av katastrofen till 1,1 miljarder euro. Bedömningen bygger på en beräkning av behoven för reparation och återuppbyggnad som utfördes med bistånd från EU och från internationella organisationer omedelbart efter katastrofen. Beloppet motsvarar 3,8 % av Serbiens BNI och överstiger med god marginal gränsvärdet för att få utnyttja fonden, som i Serbiens fall uppgår till 174,7 miljoner euro för 2014 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof enligt artikel 2.2 i förordningen. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser och insatser för återställande som avses i artikel 3 i förordningen. (5) De serbiska myndigheterna rapporterar om katastrofala översvämningar med kraftig forsbildning, erosion och jordskred som konsekvenser, främst på floderna Sava, Kolubara, Tamnava, Jadar, Zapadna Morava, Velika Morava, och Pek Mlava, inklusive deras tillflöden. Hårdast drabbade av översvämningarna var distrikten Kolubara, Mačva, Moravcki, Pomoravlje och delar av Belgrad. De berörda kommunerna har en befolkning på cirka 1,6 miljoner, varav 180 000 behövde bistånd. Sextio människor dödades. Räddningstjänsten evakuerade närmare 32 000 personer från de drabbade områdena, och ungefär 5 000 behövde tillfällig inkvartering. 485 bostäder förstördes helt, och ytterligare omkring 16 200 lägenheter och enskilda bostäder skadades. Dagbrotten Tamnava West Field, Veliki Crljeni och delar av den underjordiska kolgruvan vid Kolubara översvämmades. Dessa gruvor levererar kol till det stora kraftverket Nikola Tesla A i Obrenovac, som förser hela 63 % av landet med el. I de flesta av de drabbade kommunerna stryptes vattenförsörjningen i upp till 10 dagar, och vattnet är fortfarande till viss del förorenat. Dessutom drabbade översvämningarna sjukvårdsinrättningar, skolor och väg- och järnvägsnät, och orsakade allvarliga skador på miljön. Enligt beräkningarna har översvämningarna lett till ekonomisk skada motsvarande 2,7 % av BNP, och upp till 2 % av BNP i ekonomiska förluster enbart under 2014. De sektorer i ekonomin som drabbats hårdast är energi, gruvdrift och jordbruk, men även transportinfrastrukturen har tillfogats betydande skada (vägar, broar och järnvägar). Dessutom drabbades viktig infrastruktur för översvämningsskydd och annat skydd vid vattenområden. (6) Utöver mobilisering av alla tillgängliga nationella styrkor, den internationella humanitära bistånd och civilskyddsbistånd begärdes bilateralt och multilateralt. Från EU-ländernas håll gavs stöd från Tyskland, Slovenien, Bulgarien, Österrike, Tjeckien, Frankrike, Danmark, Rumänien, Spanien, Nederländerna och Polen, vilket samordnades via Europeiska unionens civilskyddsmekanism. Internationella team specialiserade på räddningsinsatser vid översvämningar engagerades, och man satte också in högkapacitetspumpning. Europeiska kommissionen anslog 3 miljoner euro för humanitärt bistånd både i Bosnien och Hercegovina och i Serbien, för att tillgodose omedelbara behov hos de mest utsatta av de befolkningsgrupper som drabbats av katastrofen genom att tillhandahålla livsmedel och andra varor, kontanter och kuponger, samt genom att bistå med rörledningar och sanitetsutrustning. (7) De serbiska myndigheterna har beräknat kostnaderna för nödvändiga krisinsatser (fördelade efter typ av insats) som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 381,9 miljoner euro. Den största andelen av dessa kostnader (över 202 miljoner euro) gäller vattenförsörjning och hantering av avloppsvatten. Den näst största andelen gäller transportsektorn, och uppgår till 106 miljoner euro. (8) Inom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) har 30 miljoner euro redan omfördelats för att stödja kortsiktiga återhämtningsinsatser. Ytterligare 50 miljoner euro kommer att anslås i slutet av året för att ytterligare stödja sanering och återuppbyggnad efter översvämningar. Anslag inom den del av IPA som gäller gränsöverskridande samarbete kommer att användas för stöd i gränsområdena mellan Serbien och Bosnien–Hercegovina, till ett totalt belopp på 4 miljoner euro. Dessutom ledde den internationella givarkonferensen, som höll möte i Bryssel den 16 juli, till ett antal åtaganden från stater, internationella organisationer och den privata sektorn som tillsammans uppgick till över 986 miljoner euro till Serbien. Därav avsåg 106,8 miljoner bidrag, resten lån. Därutöver har drygt 41 miljoner euro utlovats för insatser på båda sidor om gränsen. (9) De serbiska myndigheterna har inte lämnat uppgifter om någon försäkring som skulle täcka de stödberättigande kostnaderna. 2.2 Översvämningar i Kroatien (1) I östra Kroatien orsakade samma meteorologiska förhållanden stora skador, om än inte i den omfattning som skedde i Serbien. (2) Kroatiens ansökan mottogs av kommissionen den 31 juli 2014, dvs. inom tidsfristen på 12 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 17 maj 2014. (3) Den inträffade översvämningen utgör en naturkatastrof, och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde. (4) De kroatiska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skador som förorsakats av katastrofen till 297,6 miljoner euro. Beloppet motsvarar 0,7 % av Kroatiens BNI och överstiger med god marginal gränsvärdet för att få utnyttja fonden, som i Kroatiens fall uppgår till 254,2 miljoner euro för 2014 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser och insatser för återställande som avses i artikel 3 i förordningen. (5) De kroatiska myndigheterna rapporterar att översvämningarna drabbade fem provinser vid floden Savas avrinningsområde som ligger i den östra delen av landet: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija och Sisak-Moslavina. Vattennivåerna var på sina håll de högsta som någonsin uppmätts, och översvämningen bedömdes som en på tusen år. Den orsakade betydande skador på bostäder, affärsfastigheter, offentliga byggnader, infrastruktur, odlingar och boskap. Fler än 26 000 personer behövde evakueras, energinät slutade fungera, och vägar och broar skadades allvarligt eller begravdes i jordskred eller ansamlingar av lera. Omkring 2 700 bostadshus och över 4 000 jordbruksbyggnader översvämmades, varav många fått bärande element skadade. (6) De kroatiska myndighetetna har beräknat kostnaderna för nödvändiga krisinsatser (fördelade efter typ av insats) som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 108,8 miljoner euro. Den största andelen av kostnaderna för krisinsatserna (över 38 miljoner euro) avsåg återställande av transportnät, och den näst största andelen gällde räddningstjänster (24,7 miljoner euro). (7) De berörda regionerna ingår i kategorin ”mindre utvecklade regioner” enligt reglerna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna (2014–2020). De kroatiska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att omfördela medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till återhämtningsåtgärder. EU:s civilskyddsmekanism aktiverades i samband med katastrofen för att bistå med insektsmedel för myggbekämpning. (8) I fråga om unionslagstiftningen om förebyggande och -hantering av denna typ av katastrofer håller Kroatien för närvarande på att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (nedan kallat översvämningsdirektivet)[13]. Preliminära bedömningar av översvämningsriskerna har utförts. Kartor över översvämningshotade områden och kartor över översvämningsrisker har fastställts för två pilotområden och håller på att utarbetas för andra områden. Riskhanteringsplanerna är i förberedelsefasen men har ännu inte färdigställts. (9) Vid tidpunkten för inlämnande av ansökan var Kroatien inte föremål för något överträdelseförfarande i fråga om den unionslagstiftning som är tillämplig på katastrofen. (10) De kroatiska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 2.3 Översvämningar i Bulgarien (1) En månad senare drabbades vissa områden i Bulgarien av kraftig nederbörd, som var mer än fyra gånger större än det långsiktiga månatliga genomsnittet för årstiden och ledde till allvarliga översvämningar och störningar. (2) Bulgariens ansökan mottogs av kommissionen den 25 augusti 2014, dvs. inom tidsfristen på 12 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 19 juni 2014. Den 12 september 2014 lämnade de bulgariska myndigheterna in uppdaterad information. (3) Den inträffade översvämningen utgör en naturkatastrof, och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde. (4) De bulgariska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skador som orsakats av katastrofen till 311,3 miljoner euro. Beloppet motsvarar 0,8 % av Bulgariens BNI och överstiger med god marginal gränsvärdet för att få utnyttja medel, som i Bulgariens fall uppgår till 232,5 miljoner euro för 2014 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser och insatser för återställande som avses i artikel 3 i förordningen. (5) De bulgariska myndigheterna meddelade att de svåra väderförhållandena ledde till att ett stort antal städer och byar i Bulgarien från och med den 19 juni 2014 drabbades av kraftiga översvämningar, särskilt i östra, nordöstra och centrala delarna av landet. Regionerna Varna, Dobritj, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Kjustendil, Montana, Plovdiv, Chaskovo, Jambol och Sofia drabbades hårdast av skadorna. I kommunen Asparuhovo (Varna), som är belägen vid kusten, raserades bostadshus och jordbruksfastigheter som en följd både av den kraftiga nederbörden och av en flodvåg. Byggnader och gator översvämmades också, och många fordon förstördes. El- och kommunikationsnät i hela regionen slogs ut. Störtfloder, översvämmade floder och jordskred orsakade både dödsfall och allvarliga skador i regionerna Severen Tsentralen och Severoiztochen. Femton dödsfall rapporterades och tusentals människor var direkt berörda, varav hundratals behövde evakueras från sina hem och ges tillfällig inkvartering. Offentlig infrastruktur och utrustning inom många sektorer skadades också, t.ex. energi, vatten, telekommunikationer, transport, hälsa, utbildning, räddningstjänst, kulturarv och skyddade naturområden. Stora ansamlingar uppsköljd jord och avfall, översvämningar i avlopp och annat läckage av avloppsvatten har förvärrat levnadsförhållandena i de drabbade områdena. Översvämningarna orsakade också erosion och jordskred. (6) De bulgariska myndighetetna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser (fördelade efter typ av insats) som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 285,4 miljoner euro. Den största andelen av kostnaderna för krisinsatserna (över 87 miljoner euro) avsåg återställande av transportnät. Över 70 miljoner kommer enligt beräkningarna att krävas för återställandet av transportinfrastruktur. (7) De berörda regionerna ingår i kategorin ”mindre utvecklade regioner” enligt reglerna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna (2014–2020). De bulgariska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att omfördela medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till återhämtningsåtgärder. Ingen begäran om bistånd via EU:s civilskyddsmekanism har heller gjorts. (8) I fråga om unionslagstiftning om förebyggande och -hantering av denna typ av katastrofer införlivade Bulgarien år 2010 Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (nedan kallat översvämningsdirektivet) i sin nationella lagstiftning, och en preliminär bedömning av översvämningsriskerna för varje avrinningsdistrikt har utförts på grundval av en metod för bedömning av översvämningsrisker utarbetats av ministeriet för miljö- och vattenfrågor. (9) Vid tidpunkten för inlämnande av ansökan var Bulgarien inte föremål för något överträdelseförfarande i fråga om den unionslagstiftning som är tillämplig på katastrofen. (10) De bulgariska myndigheterna angav att skador till ett värde av cirka 2,3 miljoner euro inom hälsosektorn är täckta av försäkring. Detta belopp har dragits av från de stödberättigande kostnaderna. 3. Finansiering Då fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken, anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador upp till tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning utbetalats för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Metoden för beräkning av stöd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden 2002–2003 och har godkänts av rådet och Europaparlamentet. I det föreliggande fallet föreslås samma procentandelar, och således följande stödbelopp: Katastrof || Direkta skador (miljoner euro) || Tröskelvärde för större katastrof (miljoner euro) || Total kostnad för stödberättigande insatser (miljoner euro) || 2,5 % av de direkta skadorna upp till tröskelvärdet (euro) || 6 % av direkta skador över tröskelvärde (euro) || Begränsning tillämpad || Totalt föreslaget stödbelopp (EURO) Serbien || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || nej || 60 224 605 Kroatien || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || nej || 8 959 725 Bulgarien || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812,550 || 4 729,560 || nej || 10 542 110 TOTALT || || 79 726 440 Detta är det andra förslaget till beslut om utnyttjande 2014, och det totala stödbelopp som föreslås ovan är förenligt med förordningen om den fleråriga budgetramen, som ger utrymme för ett totalt belopp på 530,6 miljoner euro (500 miljoner euro i 2011 års priser). Sammanfattningsvis föreslås att mobilisera solidaritetsfonden i samtliga dessa fall och att fastställa såväl åtagandebemyndiganden som betalningsbemyndiganden till sammanlagt 19 501 835 euro för Kroatien och Bulgarien, vilka belopp ska föras in i 2014 års budget under budgetartikel 13 06 01, samt att fastställa motsvarande anslag till 60 224 605 euro för Serbien, under budgetartikel 13 06 02 (vilken är avsedd för anslutande länder). Eftersom solidaritetsfonden utgör ett särskilt instrument enligt definitionen i förordningen om den fleråriga budgetramen bör anslagen för fonden budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak. 4. Sammanfattande tabell per rubrik i den fleråriga budgetramen Rubrik || Budgetåret 2014 (inkl. ÄB 1 och FÄB 2-6/2014) || Förslag till ändringsbudget nr 7/2014 || Budgetåret 2014 (inkl. ÄB 1 och FÄB 2-7/2014) Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden 1. || Smart tillväxt för alla || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Tak || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marginal || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Tak || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marginal || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Tak || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Margin || - 89 330 000 || || || || - 89 330 000 || Flexibilitetsmekanism || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marginal || 0 || || || || 0 || 2. || Hållbar tillväxt: naturresurser || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Tak || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marginal || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || varav: Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) — marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Särskilt utgiftstak || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettoöverföring mellan EGFJ och EJFLU || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marginal || || || || || || 3. || Säkerhet och medborgarskap || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Tak || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marginal || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europa i världen || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Tak || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marginal || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administration || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Tak || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marginal || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || Varav: institutionernas administrativa utgifter || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Särskilt utgiftstak || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marginal || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Kompensationer || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Tak || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marginal || 400 000 || || || || 400 000 || Totalt || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Tak || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Flexibilitetsmekanismen || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marginalen för oförutsedda utgifter || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Margin || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Särskilda instrument || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Totalsumma || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUT L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] EUT L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM(2014) 649, 17.10.2014. [11] EGT L 311, 14.11.2002, s. 3. [12] EUT L 189, 27.6.2014, s. 143. [13] EUT L 288, 6.11.2007, s. 27.