C 39/72

Yttrande från Europeiska regionkommittén ‒ Att genomföra Parisavtalet genom en innovativ och hållbar energiomställning på regional och lokal nivå

(2020/C 39/16)

Föredragande : Witold STĘPIEŃ (PL–EPP) ledamot, regionfullmäktige, Łódzkie (Łódź) Referensdokument : Yttrande på eget initiativ

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Att genomföra Parisavtalet genom en snabb och effektiv energiomställning på flera nivåer

1. Kommittén påpekar att en innovativ och hållbar energiomställning kräver en genomgripande förändring av hela energisystemet – produktion, överföring och förbrukning – med direkta konsekvenser för infrastrukturen, marknaden, miljön och samhället. Det är en möjlighet att bygga en säkrare, rättvisare och öppnare energimarknad, skapa gränsöverskridande nätverk, förbättra tillgången till och distributionen av förnybar energi, utrota energifattigdomen och skydda konsumenters och prosumenters rättigheter i energisystemet.

2. Vi noterar slutsatserna i den särskilda rapporten från mellanstatliga panelen för klimatförändringar och instämmer helt i att en begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 °C över de förindustriella nivåerna kräver omedelbara åtgärder och en omfattande omställning till ett hållbart och utsläppssnålt energisystem i alla sektorer ( 1 ) . Omfattningen av denna omställning förutsätter integrerade lösningar och ett nära samarbete på alla myndighetsnivåer och i det civila samhället för att uppnå målen för hållbar utveckling samt målen i Parisavtalet.

3. Kommittén välkomnar Europaparlamentets ( 2 ) erkännande av behovet av en föregripande strategi för att säkerställa en rättvis övergång för EU:s medborgare och stödja de regioner som påverkas mest av utfasningen av fossila bränslen, eftersom en övergång till ett klimatneutralt Europa gör ekonomin mer konkurrenskraftig, skyddar planeten och förbättrar våra medborgares hälsa och välbefinnande.

4. Kommittén välkomnar kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyens förslag om en europeisk grön giv med den första europeiska klimatlagen där klimatneutralitetsmålet för 2050 föreskrivs, och i synnerhet skapandet av en ny fond för rättvis omställning som ska hjälpa kolregionerna att röra sig i riktning mot ren energi och samtidigt främja EU:s konkurrenskraft.

5. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett starkt mål på medellång sikt i linje med energiunionens mål, som ett viktigt steg mot nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050 ( 3 ) , och att höja ambitionsnivån för unionens nationellt fastställda bidrag ( 4 ) med ett ekonomiskt övergripande mål om att senast 2030 minska de inhemska växthusgasutsläppen med minst 50 % jämfört med 1990 års nivåer, med särskild betoning på de sektorer vars utsläpp ännu inte begränsas av EU:s utsläppshandelssystem. Vi upprepar vår begäran om mer ambitiösa men samtidigt realistiska mål i fråga om energieffektivitet och förnybar energi på EU-nivå, som bör höjas till 40 % senast 2030, och omfattande stöd till utveckling av innovativ teknik som möjliggör ytterligare framsteg.

6. Kommittén anser att alla myndighetsnivåer på lämpligt sätt bör delta i och ges större självbestämmande i fråga om utveckling, genomförande och övervakning av verksamma och målinriktade klimat- och energiåtgärder. ReK understryker det stora ansvar som ligger hos medlemsstaterna och EU, eftersom det är de som fastställer de allmänna villkoren. Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna är bäst lämpade att engagera sina lokalsamhällen, locka privata investerare och genomföra ambitiösa och tidsmässigt lägliga åtgärder, inte bara som förvaltare utan även som energitjänsteleverantörer och betydande köpare av energitjänster (t.ex. elnät, uppvärmningstjänster, kollektivtrafik och belysning). Vi understryker dessutom att de lokala och regionala myndigheterna kan föregå med gott exempel och inspirera sina lokalsamhällen.

Överföring av kunskap och främjande av sammanhållning för att möjliggöra en energiomställning som håller jämn takt i Europa: stöd till kol- och koldioxidintensiva regioner samt öar

7. Kommittén konstaterar att klimatförändringarna är en global utmaning och att de framsteg som görs av EU i riktning mot att uppnå en klimatneutral ekonomi senast 2050 måste matchas av liknande åtaganden från tredjeländer. I detta avseende betonar kommittén den risk för EU:s globala konkurrenskraft som orsakas av tredjeländer som inte strävar mot lika ambitiösa klimatmål. Kommittén uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att fortsatt betrakta klimatförändringarna som en strategisk diplomatisk prioritet för att uppnå lika villkor på global nivå.

8. Kommittén understryker vikten av att energiomställningen styrs från de nivåer som ligger närmast medborgarna och av att man är införstådd med lokala och regionala särdrag och ekonomiska, historiska, geografiska och geopolitiska begränsningar och behov. Vi uppmanar medlemsstaterna att, med stöd av EU:s institutioner, visa större solidaritet och utveckla en hållbar energiomställning som håller jämn takt och samtidigt främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning i Europa. Särskild uppmärksamhet och särskilt stöd bör ges till kolregioner, koldioxidintensiva regioner och öar med avfolkningsproblem som kommer att påverkas kraftigt av att arbetstillfällen går förlorade på grund av omställningen.

9. Kommittén välkomnar kommissionens initiativ, bland annat dem om kolregioner och koldioxidintensiva regioner i övergång och ren energi för EU:s öar, som är avsedda att stödja och ge tekniskt stöd till ekonomiskt och socialt mer sårbara regioner, vars särdrag hindrar denna omställning och gör ett korrekt genomförande av den svårare och mer angeläget.

10. Vi framhåller att det för närvarande finns 41 kolregioner på Nuts 2-nivå i 12 EU-länder (inklusive Förenade kungariket), och kolsektorn står för cirka 240 000 direkta arbetstillfällen i kolgruvor och kolkraftverk samt runt 215 000 indirekta arbetstillfällen. Det finns dessutom regioner som är starkt beroende av koldioxidintensiv verksamhet, bland annat järnindustri, stålindustri och torvindustri. Kommittén uppmanar därför EU och medlemsstaterna att tillhandahålla finansiellt och tekniskt stöd för att säkerställa försörjningstryggheten i de regioner som drabbas av systemförändringar, och för att mildra de negativa sociala och ekonomiska aspekterna av omställningen.

11. Vi konstaterar att över 2 200 bebodda europeiska öar, som är hem för 12 miljoner människor, drabbas särskilt hårt av energiomställningen, eftersom de lider av en kombination av höga energipriser och ett starkt beroende av fossila bränslen. Samtidigt kan öar utgöra värdefulla testområden för skalbara hållbara energilösningar för en omställning till ett fossilfritt system och för att minska de nuvarande subventionerna till fossila bränslen.

12. Kommittén stöder utvecklingen av regionala innovationsnav i syfte att sammanföra forskningen, den akademiska världen och näringslivet. Dessa nav bör fungera som bollplank genom att sprida information och öka medvetenheten bland medborgare och lokalsamhällen samt tillhandahålla ett utrymme för att utforma och genomföra de regionala innovationsstrategierna på ett interaktivt sätt.

13. Eftersom omställningen till ren energi redan har skapat 2 miljoner arbetstillfällen över hela EU anser vi att man inom ramen för energiomställningen bör inrätta regionala yrkesutbildningscentrum för att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad (däribland digitala färdigheter) och utbildning för att anpassa yrkeskompetensen till mer hållbara industrier.

14. Kommittén anser också att man bör lägga större tonvikt vid energiomställningen inom ramen för Erasmus och Erasmus+ för att öka medvetenheten och ge individer som påverkas av omställningen ytterligare tillfällen att förbättra sina möjligheter genom utbyten och kunskapsdelning. Vi upprepar vårt stöd för decentraliserat förvaltade ”strategiska partnerskap” ( 5 ) för att möjliggöra utbyte av bästa praxis inom energiinnovation mellan lokala och regionala myndigheter genom gränsöverskridande och transnationella projekt.

15. Kommittén understryker att regioner som genom historien har försörjt sig på kol och koldioxidintensiv verksamhet förtjänar ett erkännande med tanke på den egna ekonomiska utvecklingen och energins betydelse för civilisationens utveckling. Många av dem har utvecklat särskilda kunskaper om och ett kulturellt erkännande av vikten av att ändra mönstren för energiproduktion och står öppna för innovation och ekonomisk och social utveckling inom energisektorn. Dessa traditioner (resurser) och möjligheter bör utnyttjas för utveckling av regionala strategier, inbegripet kunskapsöverföring och omskolning, kanalisering av expertis och arbetskraft till koldioxidsnål teknik och innovationer.

Att investera i en framtidssäker energiomställning för Europa

16. Kommittén konstaterar att energiomställningen erbjuder stora möjligheter att investera i framtidssäker infrastruktur och att driva på en omvandling som skulle gynna alla européers livskvalitet. Vi uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att tilldela de lokala och regionala myndigheterna tillräckliga resurser, mandat och stöd för att påskynda energiomställningen i hela Europa.

17. Kommittén välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyens tillkännagivande att en ny fond för rättvis omställning ska inrättas, och efterlyser att finansieringen ska vara nära kopplad till sammanhållningspolitiken 2021–2027 för att göra det möjligt för de berörda Nuts 2-kolregionerna att stärka sina operativa program, eftersom de står inför de största utmaningarna när det gäller att miljöanpassa sina ekonomier och säkerställa en rättvis energiomställning för sina medborgare. Detta anslag bör inte beräknas inom de föreslagna gränserna i bilaga XXII, utan bör göras tillgängligt som tilläggsfinansiering. Denna tilläggsfinansiering skulle sedan kunna användas för att förstärka Eruf- och ESF-programmen i dessa Nuts 2-regioner under de kommande sju åren, vilket aktivt främjar EU:s mervärde.

18. Utöver en ökad integrering av klimatåtgärder i budgeten efterlyser kommittén effektiva åtgärder för att gradvis avveckla de direkta och indirekta subventionerna till fossila bränslen (såsom exempelvis de befintliga skattebefrielserna för flygbränsle) för att skapa lika villkor för förnybar energi, uppmuntra till beteendeförändringar och generera de resurser som krävs till stöd för en rättvis omställning. Kommittén välkomnar i detta sammanhang den debatt som inletts av kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyen med avseende på koldioxidprissättning och koldioxidtullar.

19. Vi betonar vikten av samfinansieringssatser för EU-medel för att göra det lättare för små lokalsamhällen och öar att få tillgång till dem. Kommittén uppmanar till att stärka deras kapacitet att användas som ”energiomställningslaboratorier” genom att ta fram innovativa lösningar och samordnade politiska åtgärder med inriktning på politiska ramar, regleringsåtgärder, finansiering, samarbete och engagemang från berörda aktörer.

20. Vi välkomnar förslaget till flerårig budgetram för perioden 2021–2027 och dess fokus på hållbar utveckling och upprepar vår uppmaning om att öronmärka mer än 30 % av budgeten för integrering av klimatpolitik. Vi efterlyser ökat stöd till utveckling av strategier för smart specialisering för att skala upp och få ut innovativa produkter och processer på den europeiska marknaden ( 6 ) . Vi välkomnar förslaget om att fokusera forskningen på klimatneutrala och smarta städer inom ramen för Horisont Europa i syfte att främja forskning och innovation över hela EU.

21. ReK rekommenderar att stödnivån höjs från de 60 % som föreslås till 70 % för vinstdrivande organisationer och till 100 % för offentliga myndigheter och ideella organisationer i Life-programmets underprogram för omställning till ren energi, och att man fortsätter att locka lokala och regionala myndigheter och mindre organisationer såsom lokala energiorgan. Vi välkomnar inrättandet av InvestEU-fonden och föreslår att detta tillfälle utnyttjas för att underlätta energiomställningen, särskilt i utsatta regioner. ReK föreslår att man inom dessa program ska ge projekt som genomförs i övergångsregioner en extra poäng.

22. Kommittén efterlyser mot bakgrund av ramen för statligt stöd efter 2020 en höjning av nivån på det tillåtna statliga stödet till, såväl som en lämplig flexibilitet för, projekt med anknytning till energiomställningen i kolregioner, koldioxidintensiva regioner och öar samt lokalsamhällen, för att uppmuntra näringslivet att investera.

23. ReK efterlyser mekanismer för en högre grad av stöd till och finansiering av projekt för energiomställning i regioner som klassificeras som kol- och koldioxidintensiva regioner. Det finns flera skäl till detta: man bör 1) undvika att vänta på att omställningen får oåterkalleliga konsekvenser för dessa regioner, 2) göra det möjligt att öka de maximala stödnivåerna för alla företag, i synnerhet stora företag, eftersom de har kapacitet att investera lokalt och verka som en drivkraft, 3) öppna upp för ytterligare åtgärder för att begränsa omställningens konsekvenser, t.ex. att öka stödet från Eruf, 4) se till att kolregioner fastställs som stödområden i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och att EU:s regler om stöd för dessa regioner anpassas i enlighet med detta.

24. Vi upprepar vår uppmaning om att minska byråkratin och förenkla mekanismerna i samband med förberedelse av projekt och kapacitetsuppbyggnad inom lokala och regionala myndigheter. Vi upprepar vår uppmaning om ett fortsatt genomförande av skräddarsytt tekniskt stöd för att hjälpa städer och regioner att säkra investeringar för ambitiösa projekt, både för att få tillgång till Europeiska investeringsbankens program Jaspers och Elena och för att utveckla realistiska projekt, inklusive småskaliga sådana. Kommittén ser i detta sammanhang fram emot de förslag som kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyen har tillkännagett om en europeisk klimatbank.

25. ReK efterlyser fler synergier mellan olika finansieringskällor på EU-nivå och på nationell och regional nivå liksom starkare synergier mellan offentlig och privat finansiering för att göra omställningen till ren energi mer effektiv.

26. Kommittén stöder utvecklingen av en finansieringsmekanism för kol- och koldioxidintensiva regioner för att tillhandahålla finansiellt och tekniskt stöd från ett mycket tidigt skede i projektutvecklingen. Vi rekommenderar att de nyligen utvecklade regionala strategierna kopplas samman med heltäckande planer för att avveckla fossila bränslen och ohållbara metoder, samtidigt som man skapar möjligheter till sysselsättning av hög kvalitet.

Att driva på innovation och använda teknik på ett strategiskt sätt

27. ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheterna redan fungerar som befrämjare av och katalysatorer för social, förvaltningsrelaterad och teknisk innovation genom att tillhandahålla organisatoriska och institutionella plattformar där berörda aktörer kan delta och tillsammans utveckla strategier för en rättvis, hållbar och innovativ energiomställning.

28. Kommittén påpekar att ett stort antal tekniska lösningar för ett kostnadseffektivt och klimatneutralt Europa redan finns tillgängliga på marknaden, och att man med nuvarande teknik kan minska upp till 86 % av koldioxidutsläppen ( 7 ) i ett sammanlänkat energisystem.

29. ReK betonar behovet av att uppmuntra utvecklingen av innovativa lösningar för lagring av energi som inte är beroende av knappa eller geografiskt mycket koncentrerade råvaror. Kommittén lyfter även fram behovet av att göra framsteg vad gäller utvecklingen av kommersiella tekniker och processer för avskiljning, användning och lagring av koldioxid för de industriprocesser som inte kan göras helt koldioxidfria med befintlig kunskap (t.ex. integrerade stålverk).

30. Vi framhåller att de största hindren för ett snabbt genomförande av teknik med låga koldioxidutsläpp hänger samman med bristen på ekonomiska och mänskliga resurser, befintliga strategier, bestämmelser och organisatoriska strukturer som fortfarande är beroende av värdekedjor baserade på fossila bränslen, samt sociokulturella faktorer såsom bristande social acceptans, som framför allt beror på att omställningen kan leda till förlust av arbetstillfällen och avfolkning i kolregioner. ReK håller därför med om att innovation bör utgå från specifika lokala förhållanden och omedelbart ta itu med frågan om inverkan på det övergripande systemet och lokalsamhället samt motverka processer som leder till bristande acceptans bland allmänheten.

31. Kommittén uppmanar till ytterligare administrativ förenkling och minskning av de regleringsmässiga hindren för utveckling och genomförande av nya och innovativa teknikformer och affärsmodeller.

32. Kommittén efterlyser en förbättring av integriteten och funktionssättet hos EU:s system för handel med utsläppsrätter, samtidigt som man ger stöd till sårbara regioner och grupper genom en tillförlitlig och ekonomiskt överkomlig försörjning med hållbar energi.

Komplexa utmaningar kräver gemensamma lösningar: bidrag som gör det möjligt att förverkliga Parisavtalet på alla nivåer

33. Vi framhåller behovet av att involvera alla aktörer – medborgarna, näringslivet, den privata sektorn – och att framför allt få med de motvilliga deltagarna i denna process genom att framhäva alla sidovinster som energiomställningen medför: bättre luftkvalitet, hälsa, miljö, grönområden, biologisk mångfald, billigare energi osv.

34. ReK välkomnar antagandet av paketet om ren energi för alla ( 8 ) och understryker vikten av ett faktiskt offentligt deltagande och regionalt samarbete vid utarbetandet och genomförandet av de nationella energi- och klimatplanerna ( 9 ) . Kommittén uppmanar medlemsstaterna att genomföra en permanent klimat- och energidialog på flera nivåer med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda aktörer i energiomställningen ( 10 ) och att stärka den systematiska horisontella och vertikala samordningen av det politiska och tekniska beslutsfattandet. Denna dialog med lokala och regionala myndigheter och energiorgan är nämligen mycket viktig för en djupgående kunskap om de lokala förhållandena.

35. Vi betonar det akuta behovet av att fullt ut utnyttja komplementariteten mellan nationellt fastställda bidrag och lokalt/regionalt fastställda bidrag, genom att stödja frivilliga lokala och regionala integrerade planer ( 11 ) , anpassa rapporteringskraven och maximera effekterna mellan sektorer ( 12 ) och myndighetsnivåer.

36. ReK framhåller att över 9 000 lokala och regionala myndigheter över hela Europa har åtagit sig att uppnå ambitiösa mål för att minska växthusgasutsläppen och ta itu med klimatförändringarna genom att delta i initiativ såsom det europeiska borgmästaravtalet, och genom att utarbeta strategier och handlingsplaner som en direkt reaktion på sina lokalsamhällens behov och vision för en hållbar framtid.

Att utforma en energiomställning som sätter människorna i centrum

37. Kommittén konstaterar att medborgare och energisamhällen nu har helt nya möjligheter att bli ”prosumenter” (aktiva marknadsaktörer), välkomnar det formella erkännandet av lokala energisamhällen i paketet om ren energi och efterfrågar en tydlig uppsättning rättigheter och skyldigheter samt krav på nationellt stöd för att fullt ut förverkliga sådana strukturers potential i praktiken.

38. Kommittén upprepar att man för att öka konsumenternas egenmakt och ansvar för sin egen energiförbrukning bör installera smarta nät och mätare (under förutsättning att slutkonsumenternas ekonomiska intressen tillgodoses). Dessa måste vara ekonomiskt överkomliga, kostnadseffektiva, ändamålsenliga, utformade för att effektivt minska bedrägerier, användarvänliga, säkra och anpassade till konsumenternas behov och förväntningar när det gäller information samt deras möjlighet att styra sin förbrukning och minska sina energikostnader.

39. Vi uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja den potential som finns i decentraliserad produktion genom prosumenter, genom att främja utvecklingen av energinät och säkerställa rättssäkerhet för små- och storskaliga investeringar i energi, öka tillgången till digitaliserade överförings- och distributionssystem samt tjänster och plattformar för konsumenter.

40. ReK framhåller behovet av tydliga marknadsregler, en stabil politik, förenklade och flexibla administrativa förfaranden och riktade system för finansiellt stöd för att påskynda energiomställningen.

Att stärka synergierna för ett sektorsövergripande systemskifte

41. Kommittén konstaterar att värmekraftsektorn är en avgörande komponent för sektorsintegrering och den mest kostnadseffektiva lösningen som gör det möjligt integrera att andelar på upp till 87 % eller mer variabel förnybar energi genom användning av redan befintlig teknik, samtidigt som flexibilitet tillhandahålls och stabilitet säkerställs i det integrerade hållbara energisystemet som helhet ( 13 ) . Vi konstaterar att det i nuläget förekommer extremt stora energiförluster, såsom överskottsvärme, inom elproduktionen, som i teorin skulle kunna försörja hela Europas byggnadsbestånd ( 14 ) , som direkt står för 36 % av koldioxidutsläppen och varav nästan 75 % anses energiineffektivt ( 15 )

42. Kommittén understryker att man vid en omställning till hållbar energi måste betrakta energisystemet som en helhet, där produktion, leverans, distribution och förbrukning hänger samman. Vi stöder till fullo det främsta kravet på effektivitet och åtagandet att öka det nuvarande målet på 32 % till 40 % förnybar energi senast 2030 för att sakta ner den av människan orsakade globala uppvärmningen och nå klimatneutralitet senast 2050, och efterlyser en integrerad och sektorsövergripande energimarknad där energiförluster regleras och förnybar energi kan levereras på ett effektivt sätt.

43. Kommittén uppmärksammar de utmaningar som de yttersta randområdena står inför när det gäller att genomföra en hållbar energiomställning. I detta avseende uppmanar ReK kommissionen att erkänna de begränsningar som kännetecknar dessa regioner och att anta lagstiftning som åtminstone ger dem samma utgångsläge som andra regioner i Europa.

44. ReK framhåller att energiomställningen innebär en möjlighet att skapa ett säkrare och mer framtidssäkert energisystem genom att öka energieffektiviteten och minska förbrukningen, öka användningen av förnybar energi samt bygga infrastruktur och sammanlänkningar över hela Europa för att reagera snabbt på försörjningsavbrott. Vi stöder därför utvecklingen av synergier mellan stads- och landsbygdsområden för att kombinera deras potential i fråga om produktion av förnybar energi och energiavfallshantering genom användning av optimerade och mer motståndskraftiga energiinfrastrukturer med mindre förluster.

45. Kommittén framhåller den cirkulära ekonomins betydelse som en integrerad del av en hållbar energiomställning, där man använder livscykelkoncept för efterfrågan på och utbud av infrastruktur, produkter och tjänster. Den offentliga upphandlingen har en kraftfull potential för minskad klimatpåverkan som behöver stödjas av ekodesignkrav, standarder och informationssystem för livscykeldata både på EU-nivå och i medlemsstaterna. ReK framhåller innovationsupphandling som ett strategiskt instrument för att stödja detta integrerade tillvägagångssätt, där de lokala och regionala myndigheterna kan spela en avgörande roll för att säkerställa sektorsövergripande genomförande och utökning.

46. För att uppnå en övergång på flera nivåer, som inbegriper både regioner och kommuner, skulle de lokala och regionala myndigheterna kunna utse energiansvariga med uppdrag att effektivt samordna klimat- och energipolitiken på olika nivåer.

47. Kommittén uppmuntrar sina ledamöter att inrätta en mellanregional grupp som skulle sammanföra representanter för kolregioner och koldioxidintensiva regioner samt experter och berörda parter för att arbeta med konkreta förslag för en innovativ och hållbar energiomställning och utbyta bästa praxis inom hela EU.

Bryssel den 9 oktober 2019. Karl-Heinz LAMBERTZ Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) Ett världsomfattande scenario i linje med målen i Parisavtalet skulle kräva att förnybara energikällor står för 70–85 % av elektriciteten senast 2050. Enligt den statistik från 2017 som offentliggjorts av Europeiska miljöbyrån (EEA) står energiförsörjningssektorn för den största andelen (28 %) direkta utsläpp av växthusgaser i EU.

(2) Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2019 om klimatförändringar – en europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi i överensstämmelse med Parisavtalet om klimatförändringar (2019/2582[RSP]).

(3) COM(2018) 773 final.

(4) I sina nationellt fastställda bidrag har EU och dess medlemsstater förbundit sig till ett mål om en inhemsk minskning av växthusgasutsläppen med minst 40 % senast 2030 jämfört med 1990 års nivåer.

(5) CDR 3950/2018 (EUT C 168, 16.5.2019, s. 49).

(6) COM(2018) 374 final.

(7) Heat Roadmap Europes scenario för 2050 jämfört med 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en)

(8) Paketet om ren energi för alla fastställer mål för 2030: ett bindande mål om en andel förnybar energi på minst 32 % och ett energieffektivitetsmål på minst 32,5 %, med en möjlig justering uppåt 2023.

(9) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

(10) CDR 830/2017 (EUT C 342, 12.10.2017, s. 111).

(11) T.ex. handlingsplaner för hållbar energi och klimatåtgärder inom ramen för borgmästaravtalet.

(12) Bland annat el, uppvärmning och kylning, transport, avfall, jordbruk och undersektorer till dessa.

(13) Heat Roadmap Europes scenario för 2050 jämfört med 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en)

(14) Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective (en).

(15) EASME, High energy performing buildings - Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.