Diagram 1 visar låneutvecklingen inom det externa utlåningsmandatet och EIB:s faciliteter för utlåning på egen risk mellan 2017 och 2019 (återkallade nettolån). Under denna period omfattades i genomsnitt 72 % av EIB:s finansiering i dessa regioner av EU-garantin.

Jämfört med 2018, då transaktioner till ett värde av 4,6 miljarder euro tecknades inom ramen för det externa utlåningsmandatet, ökade de tecknade transaktionerna med omkring 7 % under 2019. Däremot minskade volymen av EIB:s transaktioner på egen risk i länder som omfattas av det externa utlåningsmandatet med nästan 2 % till 1,36 miljarder euro 2019.

Under 2019 tecknade EIB avtal om finansieringstransaktioner till ett värde av totalt 6,3 miljarder euro i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet. Av detta totalbelopp omfattas EIB-transaktioner på över 4,9 miljarder euro av det externa utlåningsmandatet (dvs. transaktionerna täcks av EU-garantin), med nästan 56 låneavtal. Övriga transaktioner finansieras från EIB:s faciliteter för utlåning på egen risk.

Det externa utlåningsmandatet stöder EIB:s verksamhet i föranslutningsländerna, det östra och södra grannskapet och partnerskapsländerna, Asien, Latinamerika och Sydafrika. För närvarande omfattar mandatet sammanlagt 64 länder. Under innevarande period för det externa utlåningsmandatet (2014–2020) garanterar EU-budgeten upp till 32,3 miljarder euro av EIB:s finansieringstransaktioner och täcker 65 % av de första förlusterna i den portfölj som omfattas av garantin. I beslutet om det externa utlåningsmandatet fastställs garantitak för de olika geografiska regionerna och delregionerna.

Anmärkning: Ett projekt kan bidra till flera av det externa utlåningsmandatets mål. Målen klimatåtgärder, regional integrering och långsiktig ekonomisk motståndskraft är övergripande (horisontella) och är tillämpliga på alla projekt. De överlappar därför de två andra målen. Avtalsvolymerna för utveckling av den lokala privata sektorn och för ekonomisk och social infrastruktur utgör tillsammans den totala avtalsvolym som tecknats under året.

3,1.ÖVERSIKT AV NYA EIB-FINANSIERINGSTRANSAKTIONER PER MÅL

De kumulativa utbetalningarna av beviljade nettolån inom ramen för det externa utlåningsmandatet 2014–2020 ökade från 33 % 2018 till 36 % (8,0 miljarder euro) i slutet av 2019. Speciellt för infrastrukturprojekt sker EIB:s utbetalningar av finansiering gradvis under ett antal år.

·En garanti för politisk risk med en mer begränsad täckning ges för andra transaktioner med den privata sektorn. Under 2019 täckte denna garanti finansieringstransaktioner på 617 miljoner euro.

De största bidragen till klimatmålet kom från mer energisnål transport och investeringar i förnybar energi. Anpassning till klimatförändringarna stod för 8 % av EIB:s klimatrelaterade finansiering i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet. Under 2019 antog EIB en ny energiutlåningspolitik. Enligt den nya politiken kommer EIB att utanför EU stödja utveckling av koldioxidsnåla, effektiva och tillförlitliga energisystem som förbättrar tillgången till modern energi till överkomliga priser. I linje med FN:s mål för hållbar utveckling vad gäller en fördubbling av den globala förbättringstakten av energieffektiviteten senast 2030, kommer EIB dessutom att tillämpa samma princip utanför EU som inom EU. Som en del av sitt åtagande för en inkluderande och hållbar tillväxt kommer EIB att fortsätta att stödja energiprojekt som bidrar till målen för FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling

Övriga viktiga sektorer är energi och vatten, sanitet och fast avfall. Energiprojekten inriktades på att stärka hållbarheten inom sektorn, främst via mindre projekt för förnybar energi (dvs. via ramlån och deltagande i sex fonder). Vad gäller vatten och avfallshantering inriktades projekten på förbättrad avloppsvattenrening på västra Balkan och i det södra grannskapet. Ett projekt för förbättrad hantering av fast avfall i Moldavien fanns också med bland de finansierade projekten.

Finansiering med eget kapital omfattar mindre volymer och medför i sig större risker. Under 2019 tecknades 94 miljoner euro för åtta nya aktiefonder. Två fonder inriktas på att stödja företag med stor tillväxtpotential och utveckling av lokal privat sektor i det södra grannskapet, medan de övriga sex fonderna är mellanregionala och inriktas på förnybar energi och andra gröna investeringar.

Under 2019 ingick EIB avtal om transaktioner i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet till ett värde av 1,8 miljarder euro, varav 1,6 miljarder euro inom det externa utlåningsmandatet, för att stödja den lokala privata sektorns utveckling. Det utlåningsinstrument som användes mest var kreditlinor för vidareutlåning till små och medelstora företag och midcap-företag. Avtal på 1,51 miljarder euro tecknades för nio kreditlinor till lokala finansförmedlare för att hjälpa dem att bättre tillgodose finansieringsbehoven i detta marknadssegment. Under 2019 fick även fem nya mikrofinansieringsprojekt stöd och fyra direktlån beviljades till företag.

Tabell 1 ger en översikt av EIB:s finansieringsvolym under 2019 i de regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet, vilket innefattar de regioner som omfattas av EU-garantin och de regioner som finansieras genom faciliteter för utlåning på egen risk.

3.2ÖVERSIKT AV EIB:s FINANSIERING PER REGION OCH SEKTOR

Vid utgången av 2019 hade EIB godkänt ett belopp på totalt 5,6 miljarder euro i transaktioner för att uppfylla målen för motståndskraftinitiativet, varav 819 miljoner euro tecknades under 2019. Omkring hälften av denna volym täckte kreditlinor (främst för utlåning till små och medelstora företag), omkring 15 % utgörs av investeringar i vatten- eller avloppssystem och omkring 11 % är investeringar i transport. Mer än två tredjedelar av den tecknade finansieringen inriktas på den privata sektorn och ger ökad ekonomisk motståndskraft, särskilt för små och medelstora företag. Merparten av den återstående tecknade finansieringen inriktas på infrastruktur för tillhandahållande av grundläggande tjänster, såsom tillgång till rent vatten och sanitet, avfallshantering och elektricitet, utbildning och hälsovård samt lokal transport och stadsinfrastruktur, för såväl flyktingar som värdsamhällen.

Under 2019 tecknade EIB avtal till ett belopp på 1,1 miljarder euro inom ramen för målet regional integrering i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet, varav 1,0 miljarder euro omfattades av EU-garantin. Verksamheten i det östra grannskapet fortsatte, med stora projekt för vägförbindelser i Ukraina och Georgien och andra vägprojekt i Serbien och Marocko till stöd för regional integrering. På västra Balkan bidrog utbildningsprogrammet för Montenegro till att stödja regional integrering genom att hantera underinvestering och dålig resursfördelning inom utbildningssektorn, förbättra kvaliteten på utbildningen i avlägsna områden och harmonisera standarder, vilket i sin tur bidrar till regional ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. Partnerskapet för lokal utveckling i Serbien förväntas dessutom bidra till att öka kvaliteten på kommunal infrastruktur och tjänster i några av landets fattigaste delar och stödja anpassning till EU:s normer för att hjälpa landet att uppfylla EU:s anslutningskriterier.

Vad gäller fördelningen per sektor av transaktioner inom ramen för det externa utlåningsmandatet 2019 ligger transportsektorn i topp med 33 % av det totala antalet tecknade lån. De flesta transaktionerna inom ramen för det externa utlåningsmandatet utgörs av infrastrukturinvesteringar, främst inom transport, energi och vatten/avlopp.

Tabell 2: Tecknade nettolån per år och kumulativa tecknade nettolån jämfört med garantitaken 2014–2020 (beslut 466/2014/EU, ändrat genom beslut (EU) 2018/412)

Ju längre EIB:s ramverk för resultatmätning tillämpas kommer uppgifter gradvis bli tillgängliga om de faktiska resultaten av vissa transaktioner där förväntade resultat formulerades med hjälp av ramverket för resultatmätning som infördes 2012. För 2019 har EIB rapporterat faktiska resultat för 18 transaktioner inom den finansiella sektorn (kreditlinor) – tio i Turkiet, tre i Egypten, två vardera i Montenegro och Serbien och en i Tunisien. Inom dessa kreditlinor förmedlade partnerbankerna 2,3 miljarder euro via sammanlagt 5 531 lån, varav 5 202 lån beviljades små och medelstora företag och 329 midcap-företag. Den genomsnittliga löptiden för lånen till de slutliga stödmottagarna (vägt efter lånets storlek) var 4,4 år. De företag som utgjorde slutliga stödmottagare sysselsatte totalt omkring 266 000 personer och var i genomsnitt ”små” med 48 anställda.

Diagram 3: EIB:s omdömen enligt ramverket för resultatmätning per pelare för nya transaktioner tecknade 2019 i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet

EIB följer upp de förväntade resultaten och effekterna av sina finansieringstransaktioner genom ramverket för resultatmätning, som inrättades 2012. Vid utvärderingen fastställs resultatindikatorer med utgångsvärden och mål för att beräkna förväntade resultat för ekonomi, samhälle och miljö. Under livstiden för ett projekt genomförs regelbundna kontroller av att resultatindikatorerna uppfylls, och resultatet redovisas sedan i samband med flera avstämningar enligt följande: för direkta åtgärder när projektet har avslutats och tre år efter det att det avslutats, i slutet av investeringsperioden och i slutet av livscykeln för riskkapitalfonder, samt i slutet av utbetalningsperioden för utlåning via kreditlinor. De flesta av EIB:s transaktioner inom ramen för det externa utlåningsmandatet finansierar infrastrukturinvesteringar, som vanligen tar flera år att slutföra. Uppgifter om faktiska resultat och effekter som uppnåtts med stöd av EU:s budgetgaranti blir normalt därför tillgängliga med betydande tidsfördröjning

Samförståndsavtalet mellan EIB och Europeiska ombudsmannen 2008 utgör grunden för de två stegen i EIB:s klagomålsmekanism. Klagomål handläggs först inom EIB:s interna klagomålsmekanism innan de granskas av ombudsmannen. EIB uppdaterade policyn för sin klagomålsmekanism i november 2018 . Ombudsmannen fick under 2019 ett nytt klagomål på EIB:s verksamhet i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet.

I juni 2018 föreslog kommissionen att ett nytt instrument för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) skulle inrättas från och med 2021 och att en översyn skulle göras av EU:s budgetgarantier för investeringar utanför EU. Tillvägagångssättet för perioden efter 2020 bygger på en ”öppen struktur”, varigenom partnerfinansinstituten använder EU-garantin baserat på sin sakkunskap för att skapa de största utvecklingseffekterna för EU ute på fältet. EIB förblir en viktig partner för finansiering av investeringar utanför EU, särskilt när det gäller projekt för investeringar inom offentlig sektor, samtidigt som ett antal andra finansinstitut också blir berättigade till EU-garantier. NDICI kommer att ha en stark politisk styrning på EU-nivå, och samordningen med finansinstitut som är genomförandepartner kommer att förstärkas. Kommissionen och EIB har fört tekniska diskussioner för att undersöka möjliga arrangemang för de garantier som EU kan tillhandahålla EIB under perioden efter 2020.

EIB har fortsatt att utnyttja dessa mekanismer, dvs. förmånlig finansiering från EU:s budgetmedel för att stödja förberedelser och/eller genomförande av EIB-finansierade projekt. Under 2019 beviljade EIB 22 nya bidrag, helt eller delvis finansierade med EU:s budget, till ett värde av 226 miljoner euro i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet. Av dessa anslogs 37,6 miljoner euro till tekniskt stöd, 148,5 miljoner euro till investeringsbidrag och 40,1 miljoner euro till finansiella instrument. Dessutom beviljades 22 transaktioner avseende tekniskt stöd inom EIB:s motståndskraftsinitiativ, till ett totalt belopp på 34,6 miljoner euro. Under 2019 tecknades även 21 EIB-projekt i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet som fick eller kommer att få av dessa bidrag, vilka antingen finansierades direkt från EIB:s egna medel, t.ex. tekniskt stöd inom motståndskraftsinitiativet, eller genomfördes av EIB och helt eller delvis finansierades från EU:s budget.

I juni 2016 ansökte EIB om garantin för politisk risk avseende lånet för Aéroport Enfidha i Tunisien. De påföljande diskussionerna mellan EIB och kommissionen ledde till en överenskommelse om hur denna garantiansökan skulle behandlas. Kort sagt enades parterna om att dela lika på den utestående exponeringen enligt låneavtalet. Under 2019 nådde låntagaren, dess aktieägare, långivarna och de tunisiska myndigheter ett omstruktureringsavtal som förväntades träda i kraft under 2020. När omstruktureringsavtalet hade undertecknats i december 2019 gjordes en utbetalning på cirka 1,4 miljoner euro, den första på fyra år. Enligt avtalet mellan EIB och kommissionen återbetalades hälften av det mottagna beloppet till kommissionen i januari 2020.

Från 2012 till 2019 ansökte EIB om totalt 476 miljoner euro, varav 55 miljoner euro under 2019. Det återstående kapitalbelopp som kunde ansökas uppgick till 161 miljoner euro vid utgången av 2019 . Under 2019 gjorde EIB flera nya ansökningar inom ramen för EU-garantin till följd av försenade återbetalningar av syriska statslån. Åtgärder för att återfå de förfallna beloppen har ännu inte gett något resultat. EIB har följt upp detta i berörda domstolar för att upprätthålla EU:s fordringar på de belopp som Syrien är skyldigt.

När det gäller EIB:s interna klagomålsmekanism minskade antalet nya projektrelaterade klagomål som registrerades i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet från 19 under 2018 till 15 under 2019. Av dessa klagomål rörde elva miljörelaterade och sociala frågor, tre förvaltningsaspekter i samband med finansierade transaktioner och ett tillgång till information. Under 2019 avslutade EIB:s interna klagomålsmekanism 15 ärenden i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet: fyra i Bosnien och Hercegovina, fyra i Tunisien, två i Serbien, ett i Indien, ett i Costa Rica, ett i Ukraina, ett i Panama och ett ärende som rörde flera platser. Resultatet av de klagomål som handlades av EIB:s interna klagomålsmekanism varierade från ”ogrundade påståenden” (7), ”finansiering återkallad av EIB” (3), ”vänskaplig förlikning” (1), ”grundade påståenden” (1), ”finansieringsansökan återkallad av projektansvarig” (1), och ”rekommenderade områden för förbättring” (2).

4.3 SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

EIB:s samarbete med andra internationella finansinstitut och EU-medlemsstaternas institutioner för utvecklingsfinansiering omfattar allt ifrån dialoger om institutionella och tematiska frågor till samfinansiering av transaktioner och utbyte av relevant tekniskt arbete.

Under 2019 samfinansierade EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) sex projekt, till ett totalt belopp på 888 miljoner euro. Sju projekt samfinansierades med AFD-gruppen (Frankrike) och två med KfW-gruppen (Tyskland). Dessutom samfinansierades fyra projekt med Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), som är en del av Världsbanksgruppen. EIB, AFD och KfW har även fortsatt sitt nära samarbete inom ramen för initiativet om ömsesidigt förtroende. Initiativet om ömsesidigt förtroende inleddes 2013 och syftar till att rationalisera och underlätta samfinansieringsstöd till stödmottagarna genom att en av de tre partnerdeltagarna tar på sig rollen som huvudsaklig finansiär för vissa projektrelaterade uppgifter, exempelvis delar av due diligence-granskningen av projektet eller övervakning av upphandlingar. Partnernas lednings- och beslutsorgan har satt sig in i dokument som utarbetats av andra institutioner, och använder dessa för sina egna beslut. Totalt tecknades 24 samfinansierade projekt 2019 i regioner som omfattas av det externa utlåningsmandatet.

Diagram 4: Samfinansiering med internationella finansinstitut och nationella institutioner för utvecklingsfinansiering – EIB-projekt tecknade 2019 (miljoner euro)

Anmärkning: Belopp som samfinansieras av andra internationella finansinstitut och institutioner för utvecklingsfinansiering, baserat på uppskattningar i tidiga skeden av projektutvecklingen. För tydlighetens skull avses följande partner: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), Agence Française de Développement (AFD), KfW, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), Asiatiska utvecklingsbanken(ADB), Japans internationella samarbetsbyrå (JICA), Internationella jordbruksutvecklingsfonden (IFAD) och Internationella utvecklingsfonden (IDA).