[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.7.2006

KOM(2006) 357 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens kommentarer till slutsatserna och rekommendationerna i halvtidsutvärderingen av programmet Intelligent energi - Europa (2003-2006) {SEK(2006) 858}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens kommentarer till slutsatserna och rekommendationerna i halvtidsutvärderingen av programmet Intelligent energi - Europa (2003-2006) (Text av betydelse för EES)

1. INLEDNING

Programmet Intelligent energi – Europa (IEE) inrättades i juni 2003 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG[1], och det pågår till och med den 31 december 2006. Den preliminära budgeten är på 250 miljoner euro. Programmet syftar till att ge ett konstruktivt bidrag när det gäller de allmänna målen om en tryggad energiförsörjning, tillväxtmålen i Lissabonstrategin, skapande av varaktiga arbetstillfällen, stärkande av konkurrenskraften samt skydd av miljön.

Det här meddelandet, som riktar sig till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, innehåller slutsatserna från halvtidsutvärderingen av programmet, tillsammans med kommissionens kommentarer. Meddelandet har tillkommit i enlighet med artikel 9.2 i inrättandebeslutet.

Halvtidsutvärderingen gjordes av en grupp oberoende experter, nedan kallad ”expertgruppen”, vars arbetsmaterial bestod av bl.a. tidigare utvärderingar av programmet och dess föregångare, analys av data från programmet, en enkät bland deltagare och stödmottagare, samråd med berörda parter, samt genomgångar av viktiga marknadsrapporter i syfte att ge en ram för arbetet.

Utvärderingsrapporten innehåller en bedömning av programmets relevans, effektivitet, mervärde och hållbarhet, samt dess förmåga att åstadkomma önskat resultat. Vid bedömningen tog man också hänsyn till tidsmässiga och ekonomiska begränsningar, och i rapporten föreslås vilka åtgärder kommissionen bör vidta för att förbättra programstyrningen samt förnya och utöka liknande verksamheter. Man jämför också de egna resultaten och slutsatserna med dem från tidigare programutvärderingar, t.ex. halvtidsutvärderingen av ramprogrammet för energisektorn (1998–2002). Expertgruppen överlämnade sin slutrapport officiellt till kommissionen den 24 mars 2006.

2. KOMMISSIONENS STÅNDPUNKT OM EXPERTGRUPPENS ARBETE OCH RÅDANDE BEGRÄNSNINGAR

Kommissionen anser att expertgruppen lagt fram en omfattande och balanserad rapport som innehåller både beröm och kritik. Den allmänna kvaliteten är god.

Kommissionen vill betona att de flesta av expertgruppens slutsatser till stor del motsvarar kommissionens egna. Dessa slutsatser har redan lett till, eller kommer att leda till, förbättringar av programmet, bl.a. i form av högre effektivitet och större tillgänglighet. Sådana förbättringar som kräver att gällande regler ändras kan dock bara förverkligas i efterföljande program.

Utvärderingen omfattar programaktiviteter som genomförts mellan augusti 2003 och november 2005. På grund av olika omständigheter hade expertgruppen bara tillgång till utvärderingar från två ansökningsomgångar samt det förtida genomförandet av de första avtalen från ansökningsomgångarna. Många av de rekommenderade åtgärderna för den återstående programtiden gäller dessutom bara den senaste ansökningsomgången (som ännu inte offentliggjorts), eftersom den tredje ansökningsomgången inleddes den 7 oktober 2005 och avslutades den 31 januari 2006 för de flesta typer av åtgärder.

Utvärderingen omfattar inte programkommitténs roll och insatser. Expertgruppen har inte heller kommenterat enskilda projekt, eftersom utvärderingen gäller programmet som sådant.

3. KOMMISSIONENS STÅNDPUNKTER OM DE VIKTIGASTE SLUTSATSERNA OCH REKOMMENDATIONERNA I EXPERTGRUPPENS RAPPORT

3.1. Allmänna slutsatser och rekommendationer

Rapporten innehåller fem grundläggande slutsatser och allmänna rekommendationer:

- Programmet Intelligent energi – Europa medför stora förbättringar på de flesta punkter jämfört med det tidigare ramprogrammet för energisektorn. Kommissionen har lyckats få med många av rekommendationerna och råden från tidigare oberoende utvärderingar.

- Behovet av ett program av denna typ har ökat efter det att programmet inletts. Detta beror på att programmålen ligger i linje med målen för Lissabonstrategin och på att frågorna om energiförsörjning och global uppvärmning har fått ökad tyngd. Programmet har lyckats attrahera flera lovande projekt av hög kvalitet, och det förvaltas på ett i stort sett tillfredsställande sätt. Expertgruppen rekommenderar därför en fortsättning av programmet.

- En viktig aspekt av programmet är det mervärde som skapas genom kopplingen till förnybar energi, energieffektivitet och transporter. Det är också troligt att de projekt som får stöd kommer att stimulera medlemsländerna att lägga om sin politik och vidta andra åtgärder. Denna aspekt bör tas upp i efterhandsutvärderingen av programmet.

- Programmet leder inte till någon överlappning med projekt som finansieras på annat sätt. Det kompletterar i stället verksamheten i andra EU-program, t.ex. sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Eftersom programmet inte är bundet till enskilda länder har det också positiva effekter på nationella, regionala och lokala program och initiativ, samtidigt som det bidrar positivt till riktmärkning och undvikande av dubbelarbete.

- Den totala budgeten ligger på en lämplig nivå. Det är dock tämligen osäkert om programmet i någon högre grad kan leda till att de allmänna energimålen uppnås. De parter som rådfrågats menar därför i allmänhet att man bör utöka programmets verksamhetsområde till att även omfatta projekt för spridning på marknaden av teknik och bästa praxis. Detta skulle kräva en ökning av budgeten.

Kommissionens svar

Kommissionen ställer sig positiv till den första av expertgruppens viktigaste slutsatser. När kommissionen tog fram sitt förslag till ett flerårigt energiprogram 2003–2006[2] tog man också hänsyn till rekommendationerna i tidigare utvärderingar, och man är från kommissionens sida övertygad om att den enhetliga strukturen hos programmet för intelligent energi – jämfört med ramprogrammet för energisektorn och dess sex särskilda program – har lett till större konsekvens och tydligare effekter hos de projekt som får stöd, och dessutom gjort det lättare att införa enhetliga styrningsmetoder liksom att anpassa programmet till nya behov och prioriteringar. Den ökade samordningen mellan områdena är en viktig del av programmets mervärde.

Kommissionen stöder helt expertgruppens åsikt att programmet har ett starkt och ökande berättigande, med tanke på vikten av förbättrad energieffektivitet och ökad användning av förnybar energi för att motverkar klimatförändringar och trygga energiförsörjningen – vilket var ett viktigt mål i kommissionens nyligen antagna grönbok ”En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning”[3]. Samma ambition har uttryckts av EU:s stats- och regeringschefer[4]. Kommissionen välkomnar också expertgruppens bedömning av hur programmet har förlöpt och av kvaliteten hos ingående projekten.

De samfinansierade projekten ger ett mervärde på EU-nivå eftersom de kan användas som förebild och måttstock för lösningar som senare kan ges en betydligt större spridning genom andra EU-program. Projekten gör också att EU:s forskningsverksamhet i högre grad anpassas till energipolitikens behov. Kommissionen förväntar sig att den nuvarande samordningen med andra EU-program generellt sett leder till att verksamheter som är kopplade till hållbar energi får en betydligt bredare finansiell bas, och att bidragen från EU får maximal effekt.

Kommissionen lägger också stor vikt vid verksamheter som kompletterar och samspelar med liknande verksamheter som utförs av medlemsländerna eller andra stora intressenter på energiområdet. Det viktigaste bidraget på det området kommer från medlemmarna i programkommittén, med vilka kommissionen diskuterar frågor om programmets prioriteringar och genomförande. Programmets europeiska dimension är utan tvekan en garanti för dess mervärde när det gäller det arbete som sker på nationell, regional och lokal nivå. Kommissionen kommer i det sammanhanget att beakta expertgruppens förslag att i efterhandsutvärderingen av programmet bedöma i vilken omfattning de finansierade projekten tjänat som inspirationskälla för medlemsländernas policyförändringar och åtgärder.

Man undersökte också – på grundval av rekommendationerna från utvärderingen av ramprogrammet för energisektorn – om det vore kostnadseffektivt att lägga ut programstyrningen externt. Som ett resultat av detta inrättade kommissionen den 23 december 2003 Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Byrån började arbeta i slutet av 2004 och är helt oberoende från och med januari 2006.

Kommissionen noterar också de låga förväntningar som rapporterats när det gäller programmets förmåga att påverka de allmänna målen för energipolitiken och bidra till deras förverkligande. Kommissionen delar helt expertgruppens slutsats att programmet bör kompletteras med nya instrument för att effektivt sprida bästa teknik och bästa praxis på marknaden, och att budgeten därför bör ökas. Denna rekommendation kan dock bara tas i beaktande när man förbereder programmets efterföljare.

3.2. S ärskilda rekommendationer för förvaltningen av programmet

Expertgruppen lyfter fram ett antal områden där genomförandet av programmet kan förbättras:

Programmet har inte lett till lika många förslag som dess föregångare trots att budgeten relativt sett ökat. Man har i viss mån lyckats locka nya sökande och nya typer av marknadsaktörer att ansluta sig till programmet, och alla länder som har rätt att delta aktivt gör det också (med undantag av Liechtenstein). Antalet sökande kunde dock vara mycket större, och det vore önskvärt om fler aktörer från de nya medlemsländerna sökte. Expertgruppen rekommenderar vidare att man anordnar mer målgruppsanpassade och tematiskt fokuserade informationsdagar för att locka till sig nya sökande, särskilt från de nya medlemsländerna.

Expertgruppen påpekar att en extra insats bör göras för att ytterligare förbättra de inlämnade förslagens kvalitet och för att minska utvärderingsarbetet. Gruppen rekommenderar därför att anvisningarna till de sökande förbättras.

Expertgruppen uppmanar kommissionen att, utifrån tidigare erfarenheter, bedöma hur det skulle påverka effektiviteten att ha ett ansökningsförfarande i två steg, antingen i det nuvarande programmets sista ansökningsomgång eller i efterföljande program.

Om man väljer att ha kvar stödet för evenemang i uppföljaren till programmet anser expertgruppen att man bör överväga möjligheten av en förenklad bedömning.

De sökande är generellt sett nöjda med den information som ges om själva programmet, ansökningsomgångarna, reglerna och riktlinjerna för ansökan, samt om de pågående projekt som ingår i programmet. Informationen har definitivt förbättrats mellan de olika ansökningsomgångarna. Många sökande vet dock fortfarande inte riktigt vad som krävs när det gäller indikatorer. För att göra resultatindikatorerna mer lättillgängliga och användbara rekommenderar expertgruppen att man fortsätter att förbättra informationen till de sökande genom att tillhandahålla fler åskådliga exempel på kedjan produktion – resultat – effekt , samt att man fortsätter det arbete som påbörjats av IEEA för att förbättra ansökningsformulär och anvisningar.

Trots att man gjort stora framsteg, särskilt vad beträffar ansökningsformulären, kan den gemensamma spridningen av resultat fortfarande förbättras. Expertgruppen anser att IntellEbase och liknande verktyg bör få en mer ändamålsenlig inriktning och att användarvänligheten bör förbättras. Experterna föreslår också att systemet med gruppmöten mellan samordnare för likartade projekt under förhandlingsstadiet bör utvidgas.

Finansiering till 50 % anses vara lämpligt och tillräckligt, utom när det gäller Coopener-projekt. Problemen kvarstår dock beträffande genomförande av utbetalningar och försenade utbetalningar i samband med tilldelade kontrakt.

Expertgruppen anser att den nära samordningen mellan å ena sidan Coopener och å andra sidan EU:s energiinitiativ för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling (EUEI) bör fortsätta. Dessutom bör banden till EU:s delegationer i AVS-länderna stärkas.

De första indikationerna tyder på att kommissionen, genom GD Energi och transport samt IEEA, har bidragit till att göra programmet effektivare under de två första åren av programperioden. Även om det ännu är för tidigt att formellt bedöma IEEA:s effektivitet eller personalstyrkans storlek rekommenderar expertgruppen att dessa aspekter utvärderas vid ett senare tillfälle.

Kommissionens svar

Kommissionen uppskattar expertgruppens konstruktiva kommentarer och förslag, och man kommer att undersöka dem grundligt och se till att de följs upp. Nedan följer kommissionens kommentarer till olika förslag.

Kommissionen håller med om att antalet sökande kunde vara större, särskilt från de nya medlemsländerna. Dessa har dock ofta problem med att hitta delfinansiärer för projekten. Informationsdagar är ett viktigt sätt att nå ut, och IEEA ökade antalet sådana dagar under ansökningsomgången 2005. Man riktade sig framför allt till alla nya medlemsländer, och presentationerna hölls ofta på de nationella språken. Sådana informationsdagar är dock inte särskilt kostnadseffektiva eftersom de bara når ett begränsat antal tänkbara sökande. IEEA har utarbetat en bästa praxis för att hjälpa medlemsländerna att organisera informationsdagar så effektivt som möjligt. I framtiden kommer informationsdagar också att kompletteras med strategiskt utvalda presentationer vid större evenemang och konferenser, så att man når ut till fler tänkbara sökande.

För 2005 års ansökningsomgång har nya anvisningar för de sökande utarbetats när det gäller alla typer av förslag inom programmet. Anvisningarna ger ytterligare förklaringar till resultatindikatorerna liksom konkreta exempel på området energieffektivitet och förnybara energikällor. Ytterligare förbättringar kommer att göras med stöd av feedback från förslagsställarna och de externa experter som deltog i utvärderingen av ansökningarna. Man har också ansträngt sig extra för att besvara frågor från de sökande på ett effektivare sätt.

När det gäller ansöknings- och utvärderingsförfarandet kommer man att gå igenom nuvarande praxis och även undersöka nya möjligheter, t.ex. ett ansökningsförfarande i två steg och en förenklad bedömning för mindre stödbelopp till evenemang. Kommissionen är medveten om att ett ansökningsförfarande i två steg i allmänhet skulle kunna minska de sökandes totalkostnader, förutsatt att det första steget är enkelt. Man vet dock sedan tidigare, särskilt genom FoTU-ramprogrammen, att ett förfarande i två steg kan leda till längre handläggningstider för förslagen och till betydande merarbete. Dessutom kan det bara bli kostnadseffektivt för mycket stora och komplexa projekt som innefattar investeringar i hårdvara. Kommissionen anser därför inte att ett tvåstegsförfarande bör införas i det nuvarande programmet, men man utesluter inte möjligheten att ta upp frågan på nytt i samband med det efterföljande programmet.

Kommissionen håller med om att det är mycket viktigt att projektresultaten sprids. Webbplatsen för IEE förbättras kontinuerligt, och det finns faktablad för alla enskilda projekt. Statistik från webbplatsen visar också att antalet besök stadigt ökar. Hittills har t.ex. faktabladen konsulterats mer än 41 000 gånger, och sammanställningarna av projekt för byggsektorn ungefär 27 000 gånger. Som ett led i informationsverksamheten ger IEEA även ut ett kvartalsvis nyhetsbrev som brukar laddas ner mer än 10 000 gånger per nummer. Senare i år kommer man att (genom en upphandlad tjänst) utveckla en mer omfattande databas för IEE-projekt. De tematiska mötena mellan samordnare i samband med förhandlingar och genomförande av projekt har fallit mycket väl ut, och sådana möten kommer därför att utsträckas till att gälla alla temaområden.

Trots att de intervjuade samordnarna visat sig vara nöjda med finansieringstaket på 50 % har kommissionen också noterat vissa negativa effekter. Man bör komma ihåg att samordnarna ofta avtalar inom konsortiet om att få en större andel av finansieringen än sina projektpartner – detta som kompensation för att de också leder arbetet. Arrangemang av den typen är möjliga genom att 50-procentsgränsen gäller hela projektet, och inte de enskilda deltagarna. Som nämnts ovan ser kommissionen å ena sidan vissa problem med maxgränserna när det gäller sökande från de nya medlemsländerna samt för vissa tematiska områden. Å andra sidan kanske man kan tänkta sig en lägre gräns för temaområden som ligger ganska nära marknaden. Den begränsade medfinansieringen från såväl offentliga som privata aktörer i medlemsländerna ses också allmänt som ett av skälen till det låga antalet ansökningar. För uppföljaren till programmet kommer man att undersöka om ett mer flexibelt tillvägagångssätt är möjligt.

Det finns av historiska skäl fortfarande vissa farhågor bland uppdragstagarna för sena betalningar, och om IEEA vill skaffa sig ett gott renommé på området kommer det att ta en viss tid. IEEA är dock fast beslutet att åstadkomma detta, och det finns redan tecken på att man är på rätt väg. IEEA har nyligen genomfört vissa förenklingar när det gäller de avtal som ingås, t.ex. för bankgarantier. Detta bör underlätta och snabba på den finansiella hanteringen.

När det gäller Coopener vill kommissionen påminna om att det är en viktig beståndsdel i EU:s energiinitiativ, vilket man beslutade om på världstoppmötet om hållbar utveckling 2001. Kommissionen anser att kopplingen kan stärkas till EU:s delegationer i de länder där Coopener-projekt genomförs. Det är inom det nuvarande programmet inte möjligt att öka finansieringsgraden för Coopener-projekt, eftersom denna fastställs i den rättsliga grunden för programmet.

Kommissionen delar expertgruppens värdering av genomförandeorganets arbete, en värdering som bygger på de regelbundna rapporter som organet lägger fram för gruppen. Organets arbete och dess inverkan på programmets genomförande kommer också att bedömas under 2006, i samband med en kostnads–nyttoanalys då det efterföljande programmet läggs ut på entreprenad.

3.3. Särskilda rekommendationer om det efterföljande programmet

Expertgruppen menar att det finns mycket starka belägg för att programmet behövs, och man rekommenderar att det förlängs efter 2006 och samtidigt ges en bredare profil och en förstärkt budget. På så vis kan den bästa praxis som tas fram få stor spridning, och man kan locka nya sökande och nyckelaktörer. Det öppnas också en möjlighet till intressanta synergieffekter med andra delprogram inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Chanserna är goda att antalet sökande och målgrupper ökar, och att mångfalden inom dessa grupper blir större. Även genomförandet av programmet blir enklare. Det är dock viktigt att programmet kan behålla sin identitet och sitt oberoende och att man bygger vidare på den befintliga grunden.

Kommissionen har föreslagit att även projekt för marknadsintroduktion skall kunna beviljas stöd. Expertgruppen anser att en sådan breddning kräver ett mycket nära samarbete mellan CIP och det kommande sjunde ramprogrammet om man vill undvika överlappningar.

Det verkar preliminärt som om IEEA har gjort programmet effektivare. Expertgruppen rekommenderar därför att byrån får fortsätta sin verksamhet och att den även får ansvar för uppföljaren till programmet, inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Man kan också tänka sig att IEEA får ansvar för hela CIP, men detta förutsätter att en formell utvärdering av IEEA:s arbete visar att en sådan förändring är lämplig.

Kommissionens svar

Expertgruppens slutsatser och rekommendationer om programmets uppföljare ligger mycket nära vad kommissionen själv kommit fram till, bl.a. i förslaget från förra året om det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)[5]. Tanken är att det efterföljande programmet visserligen måste uppfylla vissa sammanhängande och övergripande mål och kunna anpassas till en generell struktur och budget, men att det samtidigt skall ha tillgång till säkra budgetmedel och få behålla sin egen kommitté- och ledningsstruktur inom det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. På så vis ändras inte heller IEE:s särskilda karaktär.

Kommissionen påminner om att det sjunde ramprogrammet även i fortsättningen kommer att stödja projekt för grundläggande forskning, teknisk utveckling och demonstration, t.ex. beträffande förnybar energi och energieffektiv teknik. Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation omfattar däremot inte forskning och teknisk utveckling i enlighet med artikel 166 i fördraget. Detta program är tänkt att komplettera sjunde ramprogrammet genom att behandla innovation – och med detta avses både icke-tekniska och tekniska innovationer som nått längre än det avslutande demonstrationsstadiet och som är färdiga för marknadsintroduktion. Kommissionen kommer att se till att samordningen med sjunde ramprogrammet förstärks i samband med att de årliga arbetsprogrammen för det efterkommande IEE utarbetas. Därigenom kan man optimera samordningseffekterna mellan dessa två kompletterande instrument.

Kommissionen har möjlighet att använda sig av ett nytt eller befintligt genomförandeorgan (t.ex. IEEA) vid genomförandet av hela eller delar av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Detta skall ske på grundval av en kostnads–nyttoanalys i enlighet med rådets förordning 58/2003/EG av den 19 december 2002. Ett sådant beslut kan bara fattas genom att Europaparlamentet och rådet antar ramprogrammet.

3.4. Särskilda rekommendationer om den externa delen av det framtida programmet (Coopener)

Expertgruppen anser att om man, i samband med omstruktureringen av programmen för yttre förbindelser för perioden 2007–2013, flyttar över Coopener-delen av IEE till en struktur för internationell utveckling och ekonomiskt samarbete, skulle detta lösa problemen med samfinansiering och med underentreprenörernas ställning i målländerna. Expertgruppen rekommenderar dock samtidigt att Coopener får behålla sin särprägel, autonomi och synlighet inom det nya tematiska programmet. Man betonar också vikten av att programmets ledningsgrupp kan behålla sin expertis på områdena energi och – ännu viktigare – internationellt bistånd.

Kommissionens svar

Kommissionens förslag från den 25 januari 2006[6] om ett ”tematiskt program för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi” för 2007–2013 innehåller ett avsnitt om stöd för hållbara energikällor i partnerländer och partnerregioner. Detta avsnitt, som bygger på tidigare Coopener-verksamheter, bör – förutsatt att budgetmedel finns tillgängliga – ges en bredare omfattning än dagens program, så att institutionellt stöd kan användas för att förbättra tillgängligheten hos hållbara energikällor i utvecklingsländerna samt till att stödja sådan verksamhet i partnerländerna som bidrar till att säkra energiförsörjningen globalt och samtidigt skyddar miljön.

Kommissionen förväntar sig att integreringen av Coopener i detta grundläggande tematiska program gör att de ingående verksamheterna blir mer synliga och distinkta. Man hoppas också på en djupare integrering och större samordningseffekter med annan EU-verksamhet på området för yttre relationer. Den nya strukturen kan också bidra till att lösa de nuvarande problemen med finansieringstaket på 50 % samt den avtalsmässiga ställningen för organisationer i tredjeländer.

Expertgruppen påpekar att programmet bara kan genomföras om man har tillgång till kvalificerad expertis. Kommissionen kommer att beakta detta när man beslutar om det tematiska programmets ledningsstruktur.

[1] EUT L 176, 15.7.2003, s. 29.

[2] KOM(2002) 162 slutlig, 9.4.2002 och KOM(2002) 162 slutlig/2, 24.4.2002.

[3] KOM(2006) 105 slutlig, 8.3.2006.

[4] Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 mars 2006.

[5] KOM(2005) 121 slutlig, 6.4.2005.

[6] KOM(2006) 20 slutlig.