[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.10.2008

KOM(2008) 595 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Djuphavsbestånd är fiskbestånd som fångas i vattnen utanför de viktigaste fiskeplatserna på kontinentalsockeln. De lever vid kontinentalbranterna eller nära undervattensberg. Arterna växer långsamt och är särskilt känsliga för överfiske. För 2007 och 2008 fastställdes fiskemöjligheterna för djuphavsarter genom rådets förordning (EG) nr 2015/2006 av 19 december 2006 om fastställande för 2007 och 2008 av fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd[1]. Internationella havsforskningsrådet (ICES) tillhandahåller vetenskapliga råd om djuphavsbestånden vartannat år. Det senaste rådet gavs i juni 2008 och det ligger till grund för de föreslagna totala tillåtna fångstmängderna (TAC) för 2009–2010. Enligt detta råd fiskas de flesta djuphavsarter på ett ohållbart sätt. Minskningarna av TAC enligt detta förslag tillmötesgår den grundläggande principen i ICES rekommendationer om omedelbara minskningar av det befintliga djuphavsfisket, såvida det inte kan bevisas att det är hållbart. Några uppgifter om att så skulle vara fallet finns inte hos ICES för något av det fiske som omfattas av detta förslag. ICES förordar också konsekvent att fiskeansträngningen bör vara ett väsentligt redskap vid förvaltningen av djuphavsbestånden, eftersom fisket är blandat. Fångstbegränsningar anses emellertid vara användbara som komplement och kommissionen har därför gjort det till praxis att lägga fram förslag om fångstreglering så snart vetenskapliga upplysningar är tillgängliga. Kommissionen har under alla omständigheter åtagit sig att granska och om nödvändigt omarbeta det rådande systemet för förvaltning av fiskeansträngningen för djuphavsarter med hjälp av lämpliga särskilda förslag. Detta förslag syftar till att fastställa fiskemöjligheter för djuphavsbestånd som överensstämmer med det vetenskapliga råd som ICES tillhandahållit. |

120 | Allmän bakgrund För 2007 och 2008 fastställdes fiskemöjligheterna för djuphavsarter genom rådets förordning (EG) nr 2015/2006 av 19 december 2006 om fastställande för 2007 och 2008 av fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd. Eftersom det finns ett akut behov av att bevara dessa bestånd bör åtgärderna genomföras unilateralt, samtidigt som man fortsätter att inom den berörda regionala fiskeriförvaltningsorganisationen (NECAF, Nordostatlantiska fiskerikommissionen) försöka komma överens om harmoniserade åtgärder med övriga berörda länder. Det är endast gemenskapen som är behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Gemenskapens skyldigheter att garantera ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser härrör från de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i rådets förordning nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Dessa fiskemöjligheter bör vara förenliga med de internationella avtalen om varsam förvaltning och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna, bl.a. Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. |

139 | Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 2015/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2007 och 2008. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med gemenskapens politik för hållbar utveckling. Förenligheten med gemenskapens miljöpolitik säkras framför allt genom den minskade fiskdödligheten, som är central för bevarandet av den biologiska mångfalden, men även genom att den mängd som kastas över bord minskar till följd av att kvoter fastsälls för bifångster. |

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, huvudsakliga målsektorer och deltagarnas allmänna profil Den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön (NSRAC, North Sea Regional Advisory Council), den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten (NWWRAC, North Western Waters Regional Advisory Council) och den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten (SWWRAC, South Western Waters Regional Advisory Council) har alla blivit informerade om de viktigaste delarna i förslaget. Dessutom hölls samråd med de berörda medlemsstaterna vid mötet i kommittén för fiske och vattenbruk den 2 juli 2008. |

212 |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden/berörd sakkunskap Gemenskapen uppmanar ICES och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF, Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries) att tillhandahålla råd om läget för viktiga fiskbestånd. STECF är också bemyndigat att ge råd i tekniska och ekonomiska frågor. |

222 |

223 | Organisationer och experter som rådfrågats De vetenskapliga organisationer som rådfrågats är Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |

2249 | Sammanfattning av inhämtade och använda råd |

225 | Inte för något bestånd som omfattas av det här förslaget finns det tillräckliga uppgifter som visar att fisket är hållbart. ICES råd är att det i de flesta fallen är lämpligt att minska fiskemöjligheterna tills bestånden kan visas vara hållbara. Detta förslag syftar till att följa detta råd, men för att mildra den socioekonomiska inverkan bör de nödvändiga minskningarna spridas över en period på upp till fyra år. Med tanke på djuphavsarternas sårbarhet mot överfiske och deras långa återhämtningstider, anser kommissionen att en långsammare minskning av de totala tillåtna fångstmängderna skulle medföra en oacceptabel risk för långsiktiga skador på djuphavsekosystemet. Det måste också beaktas att en stor del av djuphavsfisket är blandat. I de fall ICES råd är att genomföra en betydande minskning för ett bestånd som tas i ett blandat fiske i stället för ett annat för vilket rådet är mindre restriktivt ska den totala tillåtna fångstmängden fastställas på grundval av det bestånd som är mest hotat. Existerande kvoter som är små och avsedda att täcka oundvikliga bifångster ska upprätthållas för att undvika att fiskare blir tvungna att kasta fisk överbord. De föreslagna totala tillåtna fångstmängderna ska beräknas på grundval av de fångster som rapporterades under 2007. I de flesta fall ska de officiella fångstsiffrorna användas, men i de fall där ICES rapporterar avsevärt högre gemenskapsfångster än vad som anges i de officiella siffrorna ska ICES-siffrorna användas som baslinjen. Anledningen till detta är att ICES-siffrorna förmodligen är mer realistiska och att en användning av de lägre officiella siffrorna skulle innebära att underlåtenhet att rapportera alla fångster belönas. Det vetenskapliga rådet är att det inte bör bedrivas något fiske av atlantisk soldatfisk i något av TAC-områdena. Det skyddsområde för atlantisk soldatfisk i ICES delområden VI och VII som infördes genom förordning (EG) nr 2270/2004 av den 22 december 2004 om fastställande för 2005 och 2006 av fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd, ska dock upprätthållas, med tanke på det utfiskade beståndet runt undervattensbergen i de områdena och den fortsatta tillgängligheten för kvoter utanför de stängda områdena. |

226 |

230 | Konsekvensanalys Förslaget kommer att innebära kraftigt minskade fiskemöjligheter för djuphavsbestånd. Även om landningarna av djuphavsarter endast utgör en mycket liten del av det ekonomiska värdet av de totala gemenskapslandningarna, kommer de minskade möjligheterna ofrånkomligen orsaka ekonomiska svårigheter för de berörda flottorna. Förslaget måste emellertid ses som ett led i en långsiktig strategi där fiskenivån gradvis minskas till hållbara nivåer och som därför syftar till att garantera fiskenäringens långsiktiga hälsa samt skydda djuphavsekosystemet. |

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Förslaget är utformat för att tillhandahålla fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsarter för 2009 och 2010 i enlighet med vetenskapliga råd. |

310 | Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt artikel 20, utgör den rättsliga grunden för detta förslag. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Förslaget grundas på artikel 20 i förordning 2371/2002, enligt vilken rådet ska fatta beslut om fångstbegränsningar och/eller begränsningar av fiskeansträngningen och tilldelning av fiskemöjligheter bland medlemsstaterna. |

332 |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Förslaget ersätter en redan befintlig förordning. |

3. BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

4. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR Ej tillämpligt. |

570 |

.

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[2], särskilt artikel 20,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1. Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2371/2002 ska rådet införa de bestämmelser som krävs för att garantera tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet, med beaktande av tillgängliga vetenskapliga rön och råd från regionala rådgivande nämnder.

2. Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 är det rådet som ska fastställa fiskemöjligheter per fiske eller grupp av fisken samt fördela dem i enlighet med föreskrivna kriterier.

3. Det senaste vetenskapliga utlåtandet från Internationella havsforskningsrådet (ICES) rörande vissa fiskbestånd som förekommer i djuphavsområden tyder på att fisket ur dessa bestånd inte sker på ett hållbart sätt och att fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör minskas för att beståndens fortlevnad ska kunna garanteras.

4. Enligt ICES är dessutom fisket av atlantisk soldatfisk i ICES-område VII alldeles för intensivt. De vetenskapliga rönen säger dessutom att atlantisk soldatfisk i område VI är kraftigt utfiskad och att områden med sårbara stim av dessa arter har identifierats. Därför bör fiske efter atlantisk soldatfisk förbjudas i dessa områden.

5. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[3] fastställs fiskemöjligheterna för djuphavsbestånd, enligt förteckningen i bilaga 1 till den förordningen vartannat år. Ett undantag görs dock för bestånd av guldlax och birkelånga för vilka fiskemöjligheterna beror på resultatet av de årliga förhandlingarna med Norge. Fiskemöjligheterna för dessa bestånd återstår därmed att fastställa i den årliga förordningen om fiskemöjligheter som antas av rådet i december.

6. För säkerställande av en effektiv förvaltning av de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna, bör det fastställas särskilda villkor för fiskeverksamheten.

7. Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[4] är det nödvändigt att ange vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

8. De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen bör fastställas med hänvisning till ICES-områdena enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnade av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del[5], samt till CECAF-områdena (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten) enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden, andra än dem i Nordatlanten[6].

9. Fiskemöjligheterna bör användas i enlighet med gemenskapslagstiftningen på området, särskilt rådets förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk[7], kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser för märkning och dokumentation av fiskefartyg[8], rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken[9], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd[10], rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[11], rådets förordning (EG) nr 2347/2002 och rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98[12].

10. För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2009. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Syfte

I denna förordning fastställs för 2009 och 2010 årliga fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller bestånd av djuphavsarter i gemenskapens vatten och i vissa vatten utanför gemenskapen där det krävs fångstbegränsningar, samt de särskilda villkor under vilka fiskemöjligheterna får användas.

Artikel 2 Definitioner

1. I denna förordning avses med djuphavsfisketillstånd det fisketillstånd som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 2347/2002.

2. Definitionerna av ICES områden och CECAF:s områden ska vara de definitioner som ges i förordning (EEG) nr 3880/91 respektive förordning (EG) nr 2597/95.

Artikel 3 Fastställande av fiskemöjligheter

Fiskemöjligheterna för gemenskapens fartyg med avseende på bestånd av djuphavsarter fastställs i bilagan.

Artikel 4 Fördelning mellan medlemsstater

Fördelningen mellan medlemsstaterna av de fiskemöjligheter som fastställs i bilagan ska göras utan att det påverkar tillämpningen av

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EEG) nr 2371/2002,

b) omfördelningar som görs enligt artiklarna 21.4 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93 och artikel 23.4 i förordning (EG) nr 2371/2002,

c) de ytterligare landningar som tillåts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) kvantiteter som hålls inne med stöd av artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag som görs med stöd av artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96 och artikel 23.4 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 5

Kvotflexibilitet

Vid tillämpning av förordning (EG) nr 847/96 ska alla kvoter i bilagan till den här förordningen betraktas som ”analytiska” kvoter.

De åtgärder som föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas på de kvoterna.

Artikel 6

Villkor för landning av fångster och bifångster

11. Fisk ur bestånd för vilka fiskemöjligheter fastställs genom den här förordningen får förvaras ombord och landas endast om den fångats av fartyg från en medlemsstat vars kvot inte är uttömd. Alla landningar ska räknas av mot den kvoten.

12. Punkt 1 ska inte gälla fångster som tas inom ramen för forskning i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 850/98. Sådana fångster ska räknas av mot kvoten.

Artikel 7

Atlantisk soldatfisk

1. Fiske efter atlantisk soldatfisk är förbjudet i följande havsområden:

a) Det havsområde begränsat av loxodromer som förbinder följande positioner:

57° 00' N, 11° 00' V

57° 00' N, 8° 30' V

55° 00' N, 8° 30' V

55° 00' N, 11° 00' V

57° 00' N, 11° 00' V

b) Det havsområde begränsat av loxodromer som förbinder följande positioner:

55º 30' N, 15º 49' V

53º 30' N, 14º 11' V

50º 30' N, 14º 11' V

50º 30' N, 15º 49' V

c) Det havsområde begränsat av loxodromer som förbinder följande positioner:

55º 00' N, 13º 51' V

55º 00' N, 10º 37' V

54º 15' N, 10º 37' V

53º 30' N, 11º 50' V

53º 30' N, 13º 51' V

Dessa positioner samt motsvarande loxodromer och fartygspositioner ska mätas enligt WGS84.

2. Fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd och som har inträtt i de områden som definieras i punkt 1 får inte frakta ombord eller omlasta någon kvantitet atlantisk soldatfisk och får inte heller landa någon kvantitet atlantisk soldatfisk i slutet av den fiskeresan såvida inte

a) alla redskap som medförs ombord är fastgjorda och stuvade under genomresan i enlighet med de villkor som fastställs i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93,

b) genomsnittshastigheten under genomresan inte understiger 8 knop.

3. Medlemsstaterna ska se till att fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd övervakas på lämpligt sätt av fiskeriövervakningscentrumen (FMC) som ska ha ett system för att upptäcka och registrera när fartygen seglar in i, seglar genom och seglar ut ur de områden som definieras i punkt 1.

Artikel 8 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Del 1

Definitioner av arter och grupper av arter

1. I förteckningen i del 2 av denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Djuphavshaj kommer emellertid först i förteckningen. I tabellen nedan anges de svenska och de latinska namn som ska gälla i samband med den här förordningen.

Svenskt namn | Latinskt namn |

Dolkfisk | Aphanopus carbo |

Beryxar | Beryx spp. |

Skoläst | Coryphaenoides rupestris |

Atlantisk soldatfisk | Hoplostethus atlanticus |

Birkelånga | Molva dypterigia |

Fläckpagell Fjällbrosmar | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |

2. I denna förordning avses med ”djuphavshaj” följande arter:

Hajar i släktet Apristurus spp. | (Apristurus spp.) |

Sorghaj | (Centrophorus granulosus) |

Brun pigghaj | (Centrophorus squamosus) |

Pailonahaj | (Centroscymnus coelolepis) |

Långnosad småpiggshaj | (Centrocymmus crepidater) |

Skednoshaj | (Deania calceus) |

Svart pigghaj | (Centroscyllium fabricii) |

Chokladhaj | (Dalatias licha) |

Större laternhaj | (Etmopterus princeps) |

Blåkäxa | (Etmopterus spinax) |

Hågäl | (Galeus melastomus) |

Gråhaj | (Galeus murinus) |

Håkäring | (Somniosus microcephalus) |

Del 2

Årliga fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar, per art och per område (i ton färskvikt).

Om inget annat anges gäller alla hänvisningar ICES-delområden.

Art: | Djuphavshaj | Område: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i V, VI, VII, VIII och IX (DWS/56789-) |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 20 | 0 |

Spanien | 93 | 0 |

Estland | 1 | 0 |

Frankrike | 339 | 0 |

Irland | 55 | 0 |

Litauen | 1 | 0 |

Polen | 1 | 0 |

Portugal | 127 | 0 |

Förenade kungariket | 187 | 0 |

EG | 824 | 0 |

Art: | Djuphavshaj | Område: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i X (DWS/10-) |

År | 2009 | 2010 |

Portugal | 10 | 0 |

EG | 10 | 0 |

Art: | Djuphavshajar och Deania histricosa och Deania profondorum | Område: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i XII (DWS/12-) |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 17 | 0 |

Frankrike | 6 | 0 |

Irland | 1 | 0 |

Förenade kungariket | 1 | 0 |

EG | 25 | 0 |

Art: | Dolkfisk Aphanopus carbo | Område: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i I, II, III och IV (BSF/1234-) |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 4 | 4 |

Frankrike | 4 | 4 |

Förenade kungariket | 4 | 4 |

EG | 13 | 13 |

Art: | Dolkfisk Aphanopus carbo | Område: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i V, VI, VII och XII (BSF/56712-) |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 30 | 25 |

Spanien | 147 | 125 |

Estland | 14 | 12 |

Frankrike | 2 068 | 1 757 |

Irland | 74 | 63 |

Lettland | 96 | 82 |

Litauen | 1 | 1 |

Polen | 1 | 1 |

Förenade kungariket | 147 | 125 |

Övriga1 | 8 | 7 | (1) |

EG | 2 586 | 2 198 |

1 Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Dolkfisk Aphanopus carbo | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII, IX och X (BSF/8910-) |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 10 | 9 |

Frankrike | 27 | 23 |

Portugal | 3 363 | 2 858 |

EG | 3 400 | 2 890 |

Art: | Dolkfisk Aphanopus carbo | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |

År | 2009 | 2010 |

Portugal | 3 642 | 3 642 |

EG | 3 642 | 3 642 |

Art: | Beryxar | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV (ALF/3X14-) |

Beryx spp. |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 74 | 74 |

Frankrike | 20 | 20 |

Irland | 10 | 10 |

Portugal | 214 | 214 |

Förenade kungariket | 10 | 10 |

EG | 328 | 328 |

Art: | Skoläst | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i I, II, IV och Va (RNG/1245A-) |

Glyptocephalus cynoglossus |

År | 2009 | 2010 |

Danmark | 2 | 2 |

Tyskland | 2 | 2 |

Frankrike | 11 | 11 |

Förenade kungariket | 2 | 1 |

EG | 17 | 17 |

Art: | Skoläst | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III (RNG/03-) |

Glyptocephalus cynoglossus |

År | 2009 | 2010 |

Danmark | 804 | 804 |

Tyskland | 5 | 5 |

Sverige | 41 | 41 |

EG | 850 | 850 |

Art: | Skoläst | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i Vb, VI, VII (RNG/5B67-) |

Glyptocephalus cynoglossus |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 7 | 6 |

Estland | 57 | 49 |

Spanien | 63 | 54 |

Frankrike | 3 222 | 2 738 |

Irland | 254 | 216 |

Litauen | 74 | 63 |

Polen | 37 | 32 |

Förenade kungariket | 189 | 160 |

Övriga1 | 7 | 6 |

EG | 3 910 | 3 324 |

1 Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Atlantisk soldatfisk | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VI (ORY/06-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 2 | 0 |

Frankrike | 11 | 0 |

Irland | 2 | 0 |

Förenade kungariket | 2 | 0 |

EG | 17 | 0 |

Art: | Atlantisk soldatfisk | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VII (ORY/07-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 0 | 0 |

Frankrike | 50 | 0 |

Irland | 15 | 0 |

Förenade kungariket | 0 | 0 |

Övriga1 | 0 | 0 | (1) |

EG | 65 | 0 |

1 Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Atlantisk soldatfisk | Zon: | EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte utövar suveräna rättigheter eller jurisdiktion i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII och XIV (ORY/1CX14C) |

Hoplostethus atlanticus |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 1 | 0 |

Frankrike | 9 | 0 |

Irland | 2 | 0 |

Portugal | 2 | 0 |

Förenade kungariket | 1 | 0 |

EG | 15 | 0 |

Art: | Birkelånga | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V (BLI/245-) |

Molva dypterygia |

År | 2009 | 2010 |

Danmark | 5 | 4 |

Tyskland | 5 | 4 |

Frankrike | 28 | 25 |

Irland | 5 | 4 |

Förenade kungariket | 18 | 15 |

Övriga | 5 | 4 | (1) |

EG | 66 | 56 |

1 Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Birkelånga | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III (BLI/03-) |

Molva dypterygia |

År | 2009 | 2010 |

Danmark | 5 | 4 |

Tyskland | 3 | 3 |

Sverige | 5 | 4 |

EG | 13 | 11 |

Art: | Fläckpagell | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VI, VII och VIII (SBR/678-) (1) |

Pagellus bogaraveo |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 204 | 172 |

Frankrike | 10 | 9 |

Irland | 7 | 6 |

Förenade kungariket | 25 | 22 |

Övriga | 7 | 6 | (2) |

EG | 253 | 215 |

1 En minsta storlek på 33 cm (total längd) gäller. 2 Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Fläckpagell | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i IX (SBR/09-)1 |

Pagellus bogaraveo |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 722 | 614 |

Portugal | 196 | 166 |

EG | 918 | 780 |

1 En minsta storlek på 33 cm (total längd) gäller. |

Art: | Fläckpagell | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i X (SBR/10-)1 |

Pagellus bogaraveo |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 9 | 9 | (2) |

Portugal | 1 032 | 1 032 | (2) |

Förenade kungariket | 9 | 9 | (2) |

EG | 1 050 | 1 050 | (2) |

1 En minsta storlek på 33 cm (total längd) gäller. 2 Upp till 10 % av kvoterna för 2010 får tas i december 2009. |

Art: | Fjällbrosmar | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i I, II, III och IV (GFB/1234-) |

Phycis blennoides |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 9 | 9 |

Frankrike | 9 | 9 |

Förenade kungariket | 13 | 13 |

EG | 31 | 31 |

Art: | Fjällbrosmar | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i V, VI, VII och VII (GFB/567-) |

Phycis blennoides |

År | 2009 | 2010 |

Tyskland | 10 | 10 |

Spanien | 588 | 588 |

Frankrike | 356 | 356 |

Irland | 260 | 260 |

Förenade kungariket | 814 | 814 |

EG | 2 028 | 2 028 |

Art: | Fjällbrosmar | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX (GFB/89-) |

Phycis blennoides |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 242 | 242 |

Frankrike | 15 | 15 |

Portugal | 10 | 10 |

EG | 267 | 267 |

Art: | Fjällbrosmar | Zon: | Gemenskapens vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i X och XII (GFB/1012-) |

Phycis blennoides |

År | 2009 | 2010 |

Spanien | 9 | 9 |

Portugal | 36 | 36 |

Förenade kungariket | 9 | 9 |

EG | 54 | 54 |

[pic][pic][pic]

[1] (EUT L 384, 29.12.2006, s. 28).

[2] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

[3] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2269/2004 (EUT L 396, 31.12.2004, s. 1).

[4] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 338/2008 (EUT L 107, 17.4.2008, s. 1).

[5] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 448/2005 (EUT L 74, 19.3.2005, s. 5).

[6] EGT L 270, 13.11.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003. (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[7] EGT L 276, 10.10.1983 s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1804/2005 (EUT L 290, 4.11.2005, s. 10).

[8] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9.

[9] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1559/2007 (EUT L 340, 22.12..2007, s. 8).

[10] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[11] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2166/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 5).

[12] EUT L 349, 31.12.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 809/2007 (EUT L 182, 12.7.2007, s. 1).