Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft

(förberedande yttrande på begäran av det kroatiska ordförandeskapet)

(2020/C 232/02)

Föredragande: Tatjana BABRAUSKIENĖ Medföredragande: Pavel TRANTINA

Begäran från det kroatiska rådsordförandeskapet Skrivelse, 10.9.2019 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Presidiets beslut 24.9.2019 Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 3.3.2020 Antagande vid plenarsessionen 7.5.2020 Plenarsession nr 551 – Plenarsession på distans Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 254/1/6

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 inriktningen i uppdragsbeskrivningen till kommissionsledamot Nicolas Schmit EESK välkomnar ( 1 ) på att genomföra och uppdatera kompetensagendan, fokusera på att kartlägga och åtgärda kompetensbrister och stödja omskolning som en del av den rättvisa omställningen, samt undersöka tanken på att föreslå individuella lärandekonton som ett möjligt sätt att ge vuxna (både anställda och arbetslösa) möjlighet att tjäna in utbildningsrättigheter och använda dem för kvalitetssäkrad utbildning.

1.2 rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla utveckla det europeiska utbildningsområdet ” ( 3 ). EESK stöder ( 2 ) , som antogs den 8 november 2019, där kommissionen uppmanas att ”uppdatera effektiviteten, skalan och målgrupperna i den nuvarande politiken för livslångt lärande så att den bättre kan möta de utbildningsbehov som uppstår i och med förändringarna av samhället och arbetslivet, bland annat genom att ytterligare

1.3 kroatiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd EESK uppskattar att en av prioriteringarna för detför Europeiska unionens råd ( 4 ) är investeringar i forskning och innovation, ökad tillgång till livslångt lärande av hög kvalitet och utveckling av ny kompetens som är anpassad till framtidens arbetstillfällen.

1.4 ”Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar” EESK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande ( 5 ) – där det fastställs att kompetens är avgörande för framtiden – uppmuntrar EU:s medlemsstater att erbjuda inkluderande utbildning av god kvalitet från tidig ålder och stödja människor i deras fortlöpande utveckling under hela yrkeslivet.

1.5 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att genomföra den första och den fjärde principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter , i syfte att säkerställa god, inkluderande utbildning och livslångt lärande som en rättighet för alla medborgare i Europa både på och utanför arbetsplatsen, och stödja genomförandet av dessa principer med hållbar offentlig finansiering i överenskommelse med arbetsmarknadens parter och det civila samhället.

1.6 EESK skulle vilja se ett särskilt fokus på de mest utsatta samhällsgruppernas tillgång till möjligheter till livslångt lärande . Ändamålsenligt stöd bör ges till arbetstagare på alla kompetens- och kvalifikationsnivåer och i företag och organisationer av alla storlekar, oavsett geografiskt område, samtidigt som man säkerställer hållbar finansiering från offentliga myndigheter, företag och fackföreningar, till exempel genom individuella lärandekonton eller andra system och verktyg i enlighet med nationell praxis.

1.7 EESK föreslår att kommissionen ska bli mer ambitiös när det gäller att fastställa indikatorer och riktmärken för livslångt lärande, särskilt för vuxnas – inklusive anställdas – deltagande i utbildning, inom relevanta politiska ramar och den kommande strategiska ramen Utbildning 2030 . Kommissionen bör se till att EU:s finansieringsinstrument, såsom Erasmus+, Europeiska socialfonden (ESF), InvestEU, investeringsplanen för ett hållbart Europa, Fonden för en rättvis omställning och andra relevanta EU-fonder, stöder uppnåendet av dessa riktmärken på ett ändamålsenligt sätt och i samverkan med varandra.

1.8 Dessutom uppmanar EESK EU-institutionerna att enas om en enda, inkluderande ram för nyckelkompetenser som omfattar mer än skolutbildning, för att på så sätt tillgodose behovet av vuxenutbildning och förvärvande av livskunskaper, och i synnerhet betona färdigheten ”att lära sig att lära” och färdigheterna för demokratiskt medborgarskap, som är nödvändiga för att hjälpa vuxna att spela en aktiv roll i samhället. EESK efterlyser också ökade investeringar i icke-formella och informella lärandemiljöer , som är särskilt viktiga när det gäller att förvärva dessa kompetenser.

1.9 EESK anser att det inom ramen för den europeiska planeringsterminen är nödvändigt att skapa samstämmighet mellan kommissionens krav på hållbara investeringar i utbildning och kravet på optimeringsåtgärder, som i vissa fall skadar sådana investeringar. De offentliga investeringarna i livslångt, och särskilt vuxnas, lärande måste ökas i alla medlemsstater.

1.10 EESK upprepar sin uppmaning om större fokus på sociala investeringar, bl.a. i utbildning och livslångt lärande. EESK föreslår att man diskuterar om den ”gyllene regeln”, dvs. att undanta framtidsinriktade offentliga investeringar från beräkningen av offentliga nettounderskott inom ramen för EMU:s finanspolitiska regler , också skulle kunna tillämpas på sociala investeringar som stöds med strukturfondsmedel.

1.11 EESK uppmanar de framtida EU-ordförandeskapen och kommissionen att fortsätta att stärka samarbetet mellan beslutsfattare på högsta nivå i enlighet med initiativet med det gemensamma rådsmötet mellan EU:s finans- och utbildningsministrar , för att diskutera hur man kan säkerställa hållbar offentlig finansiering för utbildning, i synnerhet vuxenutbildning. Man måste också samarbeta med ministrarna för sysselsättning och sociala frågor. Sådant samarbete bör också äga rum på nationell nivå.

1.12 EESK uppmanar medlemsstaterna att sörja för ändamålsenligt stöd till anställda och arbetslösa som har svårt att få tillgång till god, inkluderande vuxenutbildning genom att säkerställa riktad finansiering till behövande , till exempel arbetslösa, personer med atypisk anställning, lågutbildade, personer med funktionsnedsättning, äldre personer och personer från socioekonomiskt missgynnade grupper, samtidigt som jämställdhetsaspekten beaktas.

1.13 sysselsättningspolitisk riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet och arbetskraftens kompetens EESK föreslår att åtgärder såsom att fastställa indikatorer för offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning och arbetstagarnas tillgång till betald ledighet för utbildning bör övervägas i enlighet med ( 6 ) , där medlemsstaterna uppmanas att eftersträva att säkerställa att intjänade utbildningsrättigheter förs över vid övergången mellan olika anställningar. Detta bör göra det möjligt för alla att förutse och bättre anpassa sig till arbetsmarknadens behov.

1.14 EESK anser att medlemsstaterna bör stödja den offentliga sektorn, samt ideella utbildningsanordnare och organisationer i det civila samhället, för att upprätthålla finansieringen av tillhandahållandet av inkluderande och mer tillgängligt livslångt lärande av god kvalitet. Den höga kvaliteten på utbildningsutbudet bör säkerställas genom goda kvalitetssäkringsmekanismer som stöds av t.ex. Eqavet och andra verktyg.

1.15 EESK föreslår att man för att säkerställa ändamålsenliga investeringar i kompetenshöjning och omskolning av arbetstagare i företag behöver ytterligare uppgifter om företagens investeringar och myndigheternas finansiella stöd. De egna bidragen från arbetstagare, fackföreningar och andra parter bör analyseras ordentligt och bidra till politiska diskussioner, med fokus på investeringar i olika färdigheter.

1.16 EESK anser att demokratisk styrning av utarbetandet och genomförandet av politiken för livslångt lärande , inbegripet verklig social dialog och samråd med det organiserade civila samhället, gör investeringarna mer ändamålsenliga när det gäller att uppnå de politiska målen.

1.17 EESK uppmuntrar medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom de tillgängliga EU-fonderna , som också bör stödjas med nationella resurser. Den kommande fleråriga budgetramen bör under alla omständigheter motverka begränsningen av budgetmöjligheterna för livslångt lärande på medlemsstats- och EU-nivå. Själva programmen bör bli mer inkluderande, enklare och mer hanterliga för mindre stödmottagare och mindre projekt .

1.18 EESK påpekar att det är viktigt att regelbundet se över hur ändamålsenliga finansiella och icke-finansiella stödåtgärder är när det gäller att nå specifika grupper av vuxna och hur effektiv resursanvändningen är . Det behövs kraftfulla övervaknings- och utvärderingsordningar. Resultaten av utvärderingarna bör bidra till och ligga till grund för beslutsfattandet när det gäller livslångt lärande.

1.19 EESK anser att det finns ett behov av finansieringsmekanismer som mobiliserar nationella resurser och omfattar lämplig kostnadsdelning mellan offentliga myndigheter och privata organ samt enskilda personer och andra berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och icke-statliga organisationer).

1.20 EESK anser att en mer nyanserad förståelse av inlärningsmiljöernas behov måste integreras i politiken för utbildning och livslångt lärande , med utgångspunkt i den övergripande principen om att stödja inlärarnas individuella och unika potential. Detta innebär att man, bl.a. genom oförminskade investeringar , erkänner värdet av inlärningsmiljöer utanför den formella utbildningen som dynamiska knutpunkter för kompetensutveckling, från vilka även den formella utbildningen kan utnyttja sakkunskap i fråga om att anta mer inkluderande och innovativa metoder för att tillgodose inlärarnas behov.

1.21 För ett framgångsrikt livslångt lärande uppmanar EESK alla beslutsfattare i EU och medlemsstaterna att ta itu med följande utmaningar för miljöer för livslångt lärande och att ge finansiellt stöd till lösningar på dessa frågor, i enlighet med sina ansvarsområden:

1.21.1 Utforma och genomföra långsiktiga strategier för att främja samarbete mellan anordnare av formellt, icke-formellt och informellt lärande ur ett inlärarcentrerat perspektiv.

1.21.2 Se till att inlärarna kan spela en aktiv roll i sina inlärningsvägar genom att främst utforma dessa utifrån deras behov.

1.21.3 Hjälpa inlärare i alla åldrar och från alla bakgrunder att få tillgång till, kombinera och röra sig mellan olika former av lärande, i enlighet med deras personliga behov och förmåga.

1.21.4 Behandla valideringen av icke-formellt och informellt lärande (i enlighet med rådets rekommendation om validering ( 7 ) ) som en brådskande prioritering.

1.21.5 Förbättra tillhandahållandet av möjligheter till livslångt lärande på lokal nivå genom att utnyttja befintlig samhälls- och utbildningsinfrastruktur.

2. Allmän bakgrund

2.1 I detta yttrande ligger fokus på hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft. Enligt rådets definition ( 8 ) sträcker sig livslångt lärande från förskoleverksamhet och barnomsorg till efter pensioneringen och omfattar hela skalan av formellt, icke-formellt och informellt lärande, som har till syfte att förbättra kunskap, färdigheter och kompetenser ur ett personligt, medborgerligt, socialt och/eller sysselsättningsrelaterat perspektiv. Inom livslångt lärande anses varje person vara ett lärande subjekt, och livslångt lärande gör det möjligt för alla personer att förvärva relevant kunskap för att delta som aktiva medborgare i kunskapssamhället och på arbetsmarknaden samt underlättar fri rörlighet för EU-medborgare.

2.2 måste en mer nyanserad förståelse av inlärningsmiljöerna integreras i politiken för utbildning och livslångt lärande , med utgångspunkt i den övergripande principen om att stödja inlärarnas individuella och unika potential. Både ”livsvid” och ”livslång” utbildning bör stödjas med hållbar offentlig finansiering, och särskilt fokus bör läggas på äldre generationer , med resurser för att tillhandahålla medel som är anpassade till deras sätt att lära sig. EESK upprepar Inlärning sker överallt och ständigt, aktivt och passivt, i formella, informella och icke-formella sammanhang. Därför, med utgångspunkt i den övergripande principen om att stödja inlärarnas individuella och unika potential. Både ”livsvid” och ”livslång” utbildning bör stödjas med hållbar offentlig finansiering, och, med resurser för att tillhandahålla medel som är anpassade till deras sätt att lära sig. EESK upprepar ( 9 ) därför att finansieringen på både EU-nivå och nationell nivå bl.a. måste investera i högkvalitativ, inkluderande utbildning, som bör vara tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla och inriktad på arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. Avkastningen från vuxenutbildning kan betraktas som lika hög som den från grundläggande och t.o.m. högre utbildning ( 10 )

2.3 Inverkan av globala trender, såsom ekonomiska, tekniska, miljömässiga, sociala och industriella förändringar till följd av den digitala revolutionen, är enorm – från ekonomi, innovation, vetenskap och utbildning till hälsa, hållbarhet och styrning – och omvandlar snabbt arbetslivet och kompetensprofilerna för många yrken. Förändringstakten gör det nödvändigt med kontinuerlig skolning, omskolning och kompetenshöjning för alla medborgare under hela livet, med särskilt fokus på att tillhandahålla ändamålsenligt stöd till arbetstagare och arbetslösa samtidigt som man säkerställer hållbar finansiering från offentliga myndigheter och företag genom individuella lärandekonton och andra verktyg.

2.4 Samtidigt gör den omvälvande karaktären hos dessa förändringar att det blir allt svårare att förutsäga framtida kompetensbehov. Kompetensutbudet utvecklas också, men det tar tid att anpassa sig till nya kompetensbehov. Även om arbetsgivarna understryker vikten av vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, digitala färdigheter och yrkesutbildning, sker det nu också en övergång till mjuka/generella färdigheter ( 11 ) som gör att människor kan anpassa sig till arbetsmiljöer och olika livssituationer ( 12 ) . Dessa färdigheter utvecklas vanligtvis i organisationer som erbjuder icke-formell utbildning (ungdomsorganisationer osv.) och hållbart finansiellt stöd till dessa anordnare är mycket viktigt.

2.5 investera nu i strategisk utveckling av nya utbildningsprogram . De är viktiga politiska verktyg för att reagera på kompetensbehov och kompetensunderskott, och det kan ta tid innan investeringar i dem visar resultat, särskilt beträffande program på högre nivåer och med längre varaktighet. För att informera utbildningssystemet tillräckligt långt i förväg är det mycket viktigt att systematiskt förutse kompetensbehoven för att möjliggöra strategiska svar och förebygga kompetensglapp Dessutom är det viktigt att. De är viktiga politiska verktyg för att reagera på kompetensbehov och kompetensunderskott, och det kan ta tid innan investeringar i dem visar resultat, särskilt beträffande program på högre nivåer och med längre varaktighet. För att informera utbildningssystemet tillräckligt långt i förväg är detför att möjliggöra strategiska svar och förebygga kompetensglapp ( 13 )

2.6 I samband med covid-19-pandemins utbredning i världen den senaste tiden har vi kunnat se att lärandet vid behov snabbt kan anpassas till ändrade förhållanden. Inlärarna utvecklar många nya metoder, såsom självständigt eller projektbaserat lärande, blir nyfiknare och förbättrar sina digitala färdigheter för att kunna delta i distansundervisning. En rad olika digitala plattformar, som tillhandahålls kostnadsfritt, används. Med hjälp av grundläggande generella färdigheter kan både inlärare och lärare anpassa sig till denna förändring. När livet återgått till det normala bör samhället dra lärdom av denna erfarenhet och fortsätta att utveckla och investera tillräckliga resurser i dessa metoder och färdigheter, så att alla inlärare, oavsett social situation, kan ta del och dra nytta av dem.

3. Politisk bakgrund

3.1 kommissionens meddelande ”Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar” ( 14 ) framhålls att kompetens är avgörande för framtiden. Kompetens ger människor möjlighet att dra nytta av en snabbt föränderlig arbetsplats. Hälften av den nuvarande arbetskraften kommer att behöva uppdatera sin kompetens inom de närmaste fem åren, och de digitala och gröna omställningarna kommer att kräva ny kompetens. Yrkesutbildning kan tillsammans med lärlingsutbildningar främja både ungdomars och vuxnas anställbarhet och tillgodose företagens föränderliga behov.

3.2 FN:s mål för hållbar utveckling , med en framträdande plats i mål 4 om utbildning. Mål 4 är tänkt som ett sätt att inte bara öka kompetensen och stimulera ekonomin, utan också främja målen om kulturell mångfald och fred . De delmål i målen för hållbar utveckling där rollen för livslångt lärande fastställs omfattar dock inte några riktmärken för finansiering EESK påminner om att rätten till utbildning fastställdes i Unescos stadga (1945) under rubriken ”utbildning åt alla” och att livslångt lärande har fått ökad uppmärksamhet inom ramen för, med en framträdande plats i mål 4 om utbildning. Mål 4 är tänkt som ett sätt att inte bara öka kompetensen och stimulera ekonomin, utan också främja målen om. De delmål i målen för hållbar utveckling där rollen för livslångt lärande fastställs omfattar dock inte några riktmärken för finansiering ( 15 )

3.3 EESK betonar behovet av att genomföra den första och den fjärde principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter , genom att göra god, inkluderande utbildning och livslångt lärande till en rättighet för alla i Europa, och stödja genomförandet av dessa principer med hållbar offentlig finansiering i överenskommelse med arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället. Denna rättighet måste bli verklighet för att se till att alla vuxna har lika tillgång till god, inkluderande utbildning både på och utanför arbetsplatsen . Ändamålsenligt stöd bör ges till arbetstagare på alla kompetensnivåer och i företag av alla storlekar, oavsett i vilket geografiskt område de arbetar.

3.4 stränga budgetbegränsningarna på den inre marknaden och de finanspolitiska reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten , och det förblir en utmaning för myndigheterna att finna de offentliga medel som krävs för att uppnå en social ombalansering. Konflikten mellan de bindande budgetbestämmelserna och en uppsättning rättigheter och principer utan de medel som behövs för att verkställa dem förblir olöst. EESK betonar att rättigheterna och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inklusive rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande på nationell nivå, måste genomföras med tillräckliga offentliga investeringar ( 16 ) . Budgetmedlen omfattas dock i vissa fall fortfarande av depå den inre marknaden och de finanspolitiska reglerna i, och det förblir en utmaning för myndigheterna att finna de offentliga medel som krävs för att uppnå en social ombalansering. Konflikten mellan de bindandeutan de medel som behövs för att verkställa dem förblir olöst.

3.5 rapporten ”Work for a Brighter Future” ( 17 ) från ILO:s globala kommission om framtidens arbete påpekas det att det är ett gemensamt ansvar att skapa verkliga möjligheter till livslångt lärande för alla, vilket kräver aktivt engagemang av och stöd från myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare samt utbildningsinrättningar. Myndigheterna måste, i samarbete med arbetsmarknadens parter, bredda och omforma politiken för kompetensutveckling, arbetsförmedlingarna och utbildningssystemen för att ge arbetstagarna den tid och det finansiella stöd som de behöver för att lära sig. I rapporten föreslås inrättandet av ett system med rätt till lärande genom ett omorganiserat system för ”anställningsförsäkring” eller en ”social fond” och införandet av ”individuella lärandekonton” som skulle ge arbetstagarna möjlighet att ta betald ledighet för att delta i utbildning. påpekas det att det är ett gemensamt ansvar att skapa verkliga möjligheter till livslångt lärande för alla, vilket kräver aktivt engagemang av och stöd från myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare samt utbildningsinrättningar. Myndigheterna måste, i samarbete med arbetsmarknadens parter, bredda och omforma politiken för kompetensutveckling, arbetsförmedlingarna och utbildningssystemen för att ge arbetstagarna den tid och det finansiella stöd som de behöver för att lära sig. I rapporten föreslås inrättandet av ett system med rätt till lärande genom ett omorganiserat system för ”anställningsförsäkring” eller en ”social fond” och införandet av ”individuella lärandekonton” som skulle ge arbetstagarna möjlighet att ta betald ledighet för att delta i utbildning.

3.6 EESK välkomnar det viktiga initiativ som togs av det finländska rådsordförandeskapet, när det anordnade det första gemensamma rådsmötet någonsin mellan EU:s finans- och utbildningsministrar , för att diskutera vikten av offentliga medel för utbildning. Kommittén uppmanar de framtida EU-ordförandeskapen och kommissionen att fortsätta detta initiativ för att stärka samarbetet mellan beslutsfattare på högsta nivå. Man måste också samarbeta med ministrarna för sysselsättning och sociala frågor. EESK skulle sedan vilja att denna typ av samarbete genomförs på nationell nivå.

3.7 uppdragsbeskrivningen till kommissionsledamot Nicolas Schmit individuella lärandekonton är ett möjligt sätt som skulle kunna leda till att människor i arbetsför ålder ges möjlighet att tjäna in utbildningsrättigheter och använda dem för kvalitetssäkrad utbildning. EESK uppmanar medlemsstaterna att säkerställa trepartssamarbete om och delat ansvar för tilldelningen av tillgängliga offentliga resurser till anställda och arbetstagare. EESK stöder inriktningen i ( 18 ) på att genomföra och uppdatera kompetensagendan, kartlägga och åtgärda kompetensbrister och stödja omskolning som en del av den rättvisa omställningen. Att undersöka idén om att föreslåär ett möjligt sätt som skulle kunna leda till att människor i arbetsför ålder ges möjlighet att tjäna in utbildningsrättigheter och använda dem för kvalitetssäkrad utbildning. EESK uppmanar medlemsstaterna att säkerställa trepartssamarbete om och delat ansvar för tilldelningen av tillgängliga offentliga resurser till anställda och arbetstagare.

3.8 rådet i sina slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla det europeiska utbildningsområdet EESK noterar med tillfredsställelse att ( 19 ) , som antogs den 8 november 2019, uppmanar kommissionen att ”uppdatera effektiviteten, skalan och målgrupperna i den nuvarande politiken för livslångt lärande så att den bättre kan möta de utbildningsbehov som uppstår i och med förändringarna av samhället och arbetslivet, bland annat genom att ytterligare utveckla ( 20 ) , ge uttryck för livslångt lärande i den framtida strategiska ramen för samarbete inom utbildning och utnyttja de möjligheter som Erasmus+, Europeiska socialfonden och andra relevanta unionsinstrument erbjuder”.

4. Nuläget

4.1 totala utgifterna för vuxenutbildning , inklusive andra finansieringskällor såsom finansiering genom arbetsgivare och inlärarnas avgifter, varierar mellan 1,1 och mindre än 0,6 % av BNP. Samtidigt visar Cedefops senaste uppskattningar att det finns 128 miljoner vuxna i EU-28+ med potential för kompetenshöjning och omskolning, vilket motsvarar 46 % av den vuxna befolkningen i detta område Även om det saknas uppgifter om de sammantagna investeringarna i livslångt lärande, finns det belägg ( 21 ) för att de offentliga utgifterna för vuxenutbildning bara uppgår till ca 0,1–0,2 % av BNP. De, inklusive andra finansieringskällor såsom finansiering genom arbetsgivare och inlärarnas avgifter, varierar mellan 1,1 och mindre än 0,6 % av BNP. Samtidigt visar Cedefops senaste uppskattningar att det finns 128 miljoner vuxna i EU-28+ med potential för kompetenshöjning och omskolning, vilket motsvarar 46 % av den vuxna befolkningen i detta område ( 22 ) . Bara 11,1 % av de vuxna deltar i vuxenutbildning, medan EU fastställt målet att uppnå 15 % senast 2020, vilket man inte lyckades uppnå.

4.3 europeiska planeringsterminen 2019 beskrivs ett gynnsamt ekonomiskt scenario, där de offentliga finanserna förbättras i alla medlemsstater. I meddelandet varnar man dock också för den globala osäkerheten och uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att öka produktiviteten , förbättra motståndskraften i sina ekonomier och se till att den ekonomiska tillväxten kommer alla medborgare till godo. EESK konstaterar att det råder en tydlig brist på samstämmighet mellan kommissionens krav på hållbara investeringar i tillväxtvänliga områden, såsom alla utbildningssektorer, och kravet på optimeringsåtgärder, som skadar dem. I ett meddelande från kommissionen om de viktigaste slutsatserna från landsrapporterna ( 29 ) inom ramen för denbeskrivs ett gynnsamt ekonomiskt scenario, där de offentliga finanserna förbättras i alla medlemsstater. I meddelandet varnar man dock också för den globala osäkerheten och uppmanar medlemsstaterna att, förbättra motståndskraften i sina ekonomier och se till att den ekonomiska tillväxten kommer alla medborgare till godo.

5. Allmänna kommentarer

5.1 arbetslösa och arbetstagare, kvinnor och män . I detta syfte bör åtgärder såsom att fastställa indikatorer för offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning och system som ger arbetstagare möjlighet till betald ledighet för utbildning övervägas och krävas i sysselsättningspolitisk riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet och arbetskraftens kompetens EU-åtgärder bör övervägas och undersökas i syfte att göra de instrument för god praxis som används i vissa EU-medlemsstater, såsom bidrag, lån, kollektivavtal om betald studieledighet eller andra bestämmelser, till standardpraxis i övriga medlemsstater Medlemsstaterna måste ge utbildningsmöjligheter till alla –. I detta syfte bör åtgärder såsom att fastställa indikatorer för offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning och system som ger arbetstagare möjlighet till betald ledighet för utbildning övervägas och krävas i ( 30 ) . I detta sammanhang har EESK redan framhållit behovet av att garantera anständiga levnadsvillkor under utbildningen.bör övervägas och undersökas i syfte att göra de instrument för god praxis som används i vissa EU-medlemsstater, såsom bidrag, lån, kollektivavtal om betald studieledighet eller andra bestämmelser, till standardpraxis i övriga medlemsstater ( 31 )

5.2 Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har också en ledande roll att spela i styrningen av utbildningssystemet, inbegripet förutseende och tillhandahållande av kompetens, och arbetsmarknadsparternas delade ansvar på företagsnivå är avgörande både när det gäller att investera i den framåtblickande utbildningen av personalen och för att bära de nödvändiga kostnaderna för omskolning av arbetstagare som har sagts upp. De mest utsatta av dessa är äldre personer.

5.3 Diskussionerna om ett EU-förslag om individuella lärandekonton befinner sig i ett mycket tidigt skede, men det finns ett antal överväganden som bör vidareutvecklas om ett sådant förslag ska läggas fram, till exempel huruvida arbetstagarnas utbildning fastställs i lag och/eller kollektivavtal, vilket måste respekteras för att se till att arbetsgivare och arbetstagare kan utforma utbildningens innehåll, plats och tid/längd. Detta är därför en nationell befogenhet, och rekommendationer till medlemsstaterna om hur individuella lärandekonton bör finansieras och vem som bör få det finansiella stödet (företag, utbildningsinrättningar, offentliga arbetsförmedlingar eller arbetstagare) måste fastställas genom social dialog med respekt för kollektivavtal och nationell lagstiftning. Det är viktigt att man i dessa reflexioner uppmärksammar mångfalden av nationella system och strategier och att arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll.

5.4 sociala investeringar, bl.a. i utbildning och livslångt lärande . EESK har redan uppmanat till att överväga principen om den ”gyllene regeln”, dvs. att undanta framtidsinriktade offentliga investeringar från beräkningen av offentliga nettounderskott inom ramen för EMU:s finanspolitiska regler EESK upprepar sin uppmaning om större fokus på. EESK har redan uppmanat till att överväga principen om den ”gyllene regeln”, dvs. att ( 32 ) . EESK rekommenderar att man för en diskussion om huruvida den ”gyllene regeln” även skulle kunna tillämpas på sociala investeringar som stöds med strukturfondsmedel ( 33 )

5.5 Kombinationen av flexibelt, anpassat lärande och individanpassat stöd, med början i livslång karriärvägledning , bidrar också till att få in de inaktiva och långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden, vilket leder till sociala och ekonomiska vinster samt långsiktiga välfärdsbesparingar. En optimal blandning av komponenter eller inslag i strategin kan skapa förutsättningarna för att konsolidera, utveckla och genomföra rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar , bidrar också till att få in de inaktiva och långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden, vilket leder till sociala och ekonomiska vinster samt långsiktiga välfärdsbesparingar. En optimal blandning av komponenter eller inslag i strategin kan skapa förutsättningarna för att konsolidera, utveckla och genomföra ( 34 ) på ett hållbart sätt, trots att målgrupperna, kompetensbehoven och regeringarna förändras med tiden. Utbildningsutbudet måste utformas på ett sätt som främjar och stöder rörligheten mellan och inom olika sektorer. Om dessa övergångar tryggas, gynnas arbetstagarnas anställbarhet och arbetsgivarnas förmåga att locka till sig nyanställda.

5.6 EESK anser att medlemsstaterna bör stödja den offentliga sektorn, samt ideella utbildningsanordnare och organisationer i det civila samhället, för att upprätthålla finansieringen av tillhandahållandet av möjligheter till livslångt lärande av god kvalitet, som bör vara mer tillgängliga . Den höga kvaliteten på utbildningsutbudet bör säkerställas genom god kvalitetssäkring.

5.7 Förbättrade investeringar i vuxenutbildning och fortbildning för anställda är i hög grad kopplade till lämplig forskningsinput om utformning, reform och genomförande av politik och system för livslångt lärande. För att säkerställa ändamålsenliga investeringar i kompetenshöjning och omskolning av arbetstagare i företag behövs ytterligare uppgifter om företagens investeringar och myndigheternas finansiella stöd. De egna bidragen från arbetstagare, fackföreningar och andra parter bör analyseras ordentligt och bidra till politiska diskussioner, med fokus på utbildningsinvesteringar i olika färdigheter (yrkesrelaterade, företagsrelaterade, nyckelkompetenser, grundläggande färdigheter osv.) för arbetstagare på olika kompetensnivåer, både kvinnor och män, fortbildning inom och utanför företag, tillhandahållande av andra anordnare osv.

5.8 På grund av det breda spektrumet och det stora antalet olika anordnare saknas samordning av vuxenutbildningen på både medlemsstats- och EU-nivå. En integrerad strategi som kopplar samman flera olika politikområden och berörda parter, med särskilt fokus på demokratisk styrning av utarbetandet och genomförandet av politiken för livslångt lärande , inbegripet verklig social dialog med arbetsmarknadens parter och samråd med det civila samhället , kan förbättra investeringarnas politiska ändamålsenlighet och därigenom öka chansen att de mycket olika potentiella målgrupperna kommer att nås och att utsatta personers behov kommer att tillgodoses.

5.9 För ett framgångsrikt livslångt lärande uppmanar EESK alla beslutsfattare i EU och medlemsstaterna att ta itu med följande utmaningar för miljöer för livslångt lärande och att ge finansiellt stöd till lösningar på dessa frågor, i enlighet med sina ansvarsområden:

5.9.1 Utforma och genomföra långsiktiga strategier för att främja samarbete mellan anordnare av formellt, icke-formellt och informellt lärande i syfte att stödja inlärarnas inlärnings- och utbildningsbehov. Dessa strategier bör skapas tillsammans med och omfatta stöd för deras representativa organisationer på regional, nationell och europeisk nivå för att bli hållbara.

5.9.2 Se till att inlärarna kan spela en aktiv roll i sina inlärningsvägar genom att främst utforma dessa utifrån deras behov, så att de aktivt kan skapa snarare än passivt konsumera kunskap och innovation.

5.9.3 Hjälpa inlärare i alla åldrar och från alla bakgrunder att få tillgång till, kombinera och röra sig mellan olika former av lärande, i enlighet med deras personliga behov och förmåga, genom mer flexibla utbildningssystem och tillhandahållande av högkvalitativ livslång vägledning.

5.9.4 Behandla valideringen av icke-formellt och informellt lärande (i enlighet med rådets rekommendation om validering ( 35 ) ) som en brådskande prioritering med tanke på dess potential att öka synligheten för alla färdigheter, kompetenser och kunskaper som kan stödja ett meningsfullt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden, särskilt för utsatta grupper ( 36 )

5.9.5 Förbättra tillhandahållandet av möjligheter till livslångt lärande på lokal nivå genom att utnyttja befintlig samhälls- och utbildningsinfrastruktur för att skapa multifunktionella inlärningsutrymmen som är öppna för alla. Sådana ”gemenskapscentrum för livslångt lärande” finns redan i olika former i medlemsstaterna men bör bli ett huvudkoncept i beslutsfattandet.

6. Särskilda kommentarer om europeiska och nationella finansieringskällor och politiska åtgärder som behövs för att säkerställa hållbar finansiering (37)

6.1 Om EU-finansieringskällor

6.1.1 I sin fleråriga budgetram för 2021–2027 tillkännagav kommissionen flera sätt att förbättra EU:s investeringsplan genom att inom InvestEU-ramen skapa ett politikområde för sociala investeringar och kompetens. Detta visar på ett åtagande att öronmärka sociala investeringar och skapa de rätta instrumenten för att det ska bli möjligt.

6.1.2 möjligheter som erbjuds genom EU-fonderna (såsom ESF, Erasmus+, Efsi och andra relevanta EU-instrument) och utnyttja EU:s tillgängliga finansiella resurser på bästa sätt. Den kommande fleråriga budgetramen bör under alla omständigheter motverka begränsningen av budgetmöjligheterna för livslångt lärande på medlemsstats- och EU-nivå Kommissionen och medlemsstaterna bör utnyttja de(såsom ESF, Erasmus+, Efsi och andra relevanta EU-instrument) och utnyttja EU:s tillgängliga finansiella resurser på bästa sätt. Den kommande fleråriga budgetramen bör under alla omständigheter motverka begränsningen av budgetmöjligheterna för livslångt lärande på medlemsstats- och EU-nivå ( 38 ) . Emellertid kan EU-medel visserligen spela en viktig roll i utvecklingen av färdigheter/livslångt lärande, men alltför stor förlitan på EU-medel kan ge upphov till oro för finansieringens hållbarhet eftersom EU-medel anslås till projekt och till sin natur är tillfälliga.

6.1.3 För att säkerställa hållbara nationella investeringar i livslångt lärande och vuxenutbildning spelar den europeiska planeringsterminen en viktig roll när det gäller att framhålla den nödvändiga inriktningen på finansieringen. För att den nationella/regionala politiken för livslångt lärande ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt måste en tillräcklig finansieringsnivå säkerställas . Det är avgörande med mer hållbarhet och kontinuitet i finansieringen för att säkerställa hållbarheten i tillhandahållandet av vuxenutbildning och förmågan för anordnarna av livslångt lärande att förnya sig och utvecklas inom området.

6.2 Om politiska åtgärder till stöd för en korrekt fördelning av medlen

6.2.1 Det är viktigt att utveckla en utvärderingskultur. Olika faktorer kan bidra till den, bl.a. ett politiskt åtagande om evidensbaserat beslutsfattande (och ansvarsskyldighet) , rättsliga krav för utvärdering, krav på utvärdering för europeisk finansiering samt utbildning av utvärderare för att säkerställa utvärdering under hela policycykeln.

6.2.2 Det är viktigt att regelbundet se över hur ändamålsenliga finansiella och icke-finansiella stödåtgärder är när det gäller att nå målgrupperna av vuxna och hur effektiv resursanvändningen är. Det behövs kraftfulla övervaknings- och utvärderingsordningar. Resultaten av utvärderingarna bör bidra till och ligga till grund för beslutsfattandet när det gäller livslångt lärande. Utifrån tillförlitliga belägg kan utvärderingarna visa på ett behov av att ändra (eller avbryta) befintliga åtgärder och/eller införa nya. De kan också identifiera ändamålsenliga metoder som skulle kunna utvidgas genom ytterligare eller mer långvarig finansiering . Arbetsmarknadens parter bör delta i övervakningen och utvärderingen av systemen.

6.2.3 lämplig kostnadsdelning mellan offentliga myndigheter, arbetsgivare, enskilda personer och andra berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och icke-statliga organisationer). Såsom anges i Cedefops databas om finansiering av vuxenutbildning Det finns ett behov av finansieringsmekanismer som mobiliserar nationella resurser och omfattar(t.ex. arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och icke-statliga organisationer). Såsom anges i Cedefops databas om finansiering av vuxenutbildning ( 39 ) finns det olika finansieringsmekanismer som riktar sig till enskilda personer och företag/arbetsgivare och syftar till att öka deltagandet och de privata investeringarna i utbildning. Dessa möjligheter måste samordnas ordentligt av de offentliga myndigheterna, medan det i fråga om sektorsspecifika utbildningsfonder främst är arbetsmarknadens parter som har en samordnande roll. Finansieringsinstrumenten för enskilda personer omfattar bl.a. individuella lärandekonton/utbildningscheckar, (lågkostnads)lån och betald studieledighet. Det finansiella stödet till företag kan komma genom utbildningsfonder (som bygger på företagsavgifter), skatteincitament eller bidrag (som finansieras med allmänna skattemedel). Dessa typer av kostnadsdelningsinstrument är också ett sätt att säkerställa gemensamt ansvar för utarbetandet/genomförandet av politiken för livslångt lärande och investeringarna i kompetens.

6.2.4 Social dialog och kollektivavtal, särskilt på sektorsnivå , spelar en viktig roll i styrningen av utbildningssystemen och för att skapa utbildningsmöjligheter och förbättra relevansen hos och tillhandahållandet av fortbildning för anställda. Detta inbegriper att arbetsmarknadens parter arbetar tillsammans för att främja övergångar och karriärvägar mellan olika sektorer. Utbildningsfonder har inrättats i flera medlemsstater och kan spela en viktig roll , spelar en viktig roll i styrningen av utbildningssystemen och för att skapa utbildningsmöjligheter och förbättra relevansen hos och tillhandahållandet av fortbildning för anställda. Detta inbegriper att arbetsmarknadens parter arbetar tillsammans för att främja övergångar och karriärvägar mellan olika sektorer. Utbildningsfonder har inrättats i flera medlemsstater och kan spela en viktig roll ( 40 )

6.2.5 Finansieringsinstrumenten kan bli effektivare om de kombineras med lämpliga icke-finansiella stödåtgärder . Instrumenten måste utformas noggrant för att på ett ändamålsenligt sätt kunna inriktas på de specifika/prioriterade utsatta grupperna (t.ex. lågutbildade, äldre arbetslösa, anställda vid små och medelstora företag). När ett finansieringsinstrument utformas är det också viktigt att beakta dess komplementaritet och samverkan med andra befintliga instrument.

6.2.5.1 Icke-finansiella åtgärder för enskilda personer omfattar också åtgärder som i allmänhet tillhandahålls inom ramen för yrkesvägledning eller livslång vägledning och valideringsmöjligheter . Dessa tjänster bör också informera inlärarna om det finansiella stöd för vuxenutbildning som de har tillgång till och hur de kan få tillgång till det.

6.2.5.2 För företag kan icke-finansiellt stöd erbjudas genom information och rådgivning om finansieringsmöjligheter, administrativt stöd för att ansöka om finansiering, fastställa utbildningsbehov och utarbeta utbildningsplaner genom rådgivningstjänster, främjande av partnerskap eller företagsnätverk (av eller med små och medelstora företag) för att sammanföra resurser och ta itu med otillräcklig utbildningskapacitet.

6.2.6 All administrativ börda för sökande, stödmottagare och de enheter som förvaltar medlen bör minimeras, samtidigt som en korrekt utformning/lämplig målinriktning och effektiv övervakning av finansieringsinstrumentet bör säkerställa att dödvikts- och/eller substitutionseffekter undviks.

Bryssel den 7 maj 2020. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(2) EUT C 389, 18.11.2019, s. 12.

(3) Ett europeiskt utbildningsområde.

(4) https://eu2020.hr/

(5) COM(2020) 14 final.

(6) EUT C 332, 8.10.2015, s. 68.

(7) Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1) och EUT C 13, 15.1.2016, s. 49.

(8) Rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla.

(9) EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

(10) Rapporten ”European Agenda for Adult Learning”.

(11) T.ex. offentliggjorde Världsekonomiskt forum en rapport (2015) om den angelägna frågan om 2000-talets kompetensunderskott och hur man kan åtgärda det med hjälp av teknik, där man lyfter fram behovet av kompetenser (såsom kritiskt tänkande och samarbetsförmåga) och karaktärsegenskaper (såsom nyfikenhet, initiativförmåga och ledarskapsförmåga) utöver de traditionellt nämnda grundläggande färdigheterna.

(12) Yttrande EUT C 14, 15.1.2020, s. 46 och EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

(13) Världsekonomiskt forums rapport ”New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology”.

(14) COM(2020) 14 final.

(15) Bakgrundsdokumentet ”Adult education and sustainability” från European association for the education of adults (EAEA).

(16) EUT C 262, 25.7.2018, s. 1.

(17) Rapporten ”Work for a brighter future” från den globala kommissionen om framtidens arbete.

(18) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(19) EUT C 389, 18.11.2019, s. 12.

(20) Ett europeiskt utbildningsområde.

(21) Europeiska kommissionens rapport ”Developing the adult learning sector”.

(22) Cedefop.

(23) Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000, ordförandeskapets slutsatser.

(24) De sysselsättningspolitiska riktlinjerna.

(25) Landsrapporterna.

(26) För BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES och UK.

(27) För AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE och UK.

(28) För BG, EE, GR, IT, PT, RO och SE.

(29) COM(2019) 500 final.

(30) EUT C 332, 8.10.2015, s. 68.

(31) EUT C 237, 6.7.2018, s. 57, EUT C 237, 6.7.2018, s. 8 och EUT C 14, 15.1.2020, s. 60.

(32) EUT C 177, 18.5.2016, s. 35, EUT C 268, 14.8.2015, s. 27.

(33) EUT C 226, 16.7.2014, s. 21.

(34) Rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 484, 24.12.2016, s. 1).

(35) Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

(36) EUT C 13, 15.1.2016, s. 49.

(37) Se även ”Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults”.

(38) I sitt yttrande (EUT C 62, 15.2.2019, s. 194) efterlyste EESK en tredubbling av budgeten för Erasmus+.

(39) Cedefops databas.

(40) De europeiska arbetsmarknadsparternas rapport ”Promoting social partnership in employee training”.