[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 7.4.2011

KOM(2011) 183 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om ömsesidigt bistånd till Rumänien

MOTIVERING

INLEDNING

Den 6 mars 2009 inkom de rumänska myndigheterna med en begäran om medelfristigt ekonomiskt stöd från EU samt med en förfrågan till Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken om ytterligare kompletterande stöd. Bakgrunden till begäran är att en starkt ökad riskovillighet under den globala ekonomiska krisen har lett till minskade kapitalinflöden, pressat växelkursen och begränsat möjligheterna att ta upp offentliga obligationslån. Europeiska kommissionen (kommissionen) förklarade i samråd med rådets ordförandeskap den 9 mars 2009 att EU var beredd att i samverkan med IMF bevilja ett samordnat finansieringspaket för att stärka hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. Det betonades emellertid att det ekonomiska stödet skulle villkoras av att landet genomför ett ekonomisk-politiskt program för att stärka betalningsbalansen. Detta program, som den 29 april 2009 lämnades in till kommissionen och IMF i form av en avsiktsförklaring, inriktades på att mildra effekterna av det tvärt minskade inflödet av privat kapital kompletterat med genomförandet av politiska åtgärder för att hantera obalanserna i de utrikes affärerna och de offentliga finanserna och för att stärka den finansiella sektorn. Mot bakgrund av det samordnade finansieringspaket inom ramen för det europeiska banksamordningsinitiativet, som backas upp av detta program, utfäste sig moderbolagen för de nio största utlandsägda bankerna i Rumänien att bibehålla sin totala exponering mot Rumänien på en hög nivå. Den 6 maj 2009 beslöt Europeiska unionens råd att, i förening med ett stand-by-avtal med IMF på 11,4 miljarder särskilda dragningsrätter (SDR) som hade godkänts den 4 maj 2009 samt ytterligare stöd från världsbanken, EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) med upp till 2 miljarder euro, bevilja Rumänien ömsesidigt bistånd och ställa medelfristigt ekonomiskt EU-stöd med upp till 5 miljarder euro till Rumäniens förfogande[1]. Den 23 juni 2009 ingicks ett samförståndsavtal mellan Europeiska unionen och Rumänien, som närmare anger de konkreta ekonomisk-politiska åtgärder som ska genomföras under programperioden och före var och en av de fem delbetalningarna av EU-lånet.

Mellan oktober 2009 och februari 2011 genomförde kommissionen sitt granskningsuppdrag för att bedöma utvecklingen med avseende på de villkor som är knutna till EU:s medelfristiga ekonomiska stöd. Utifrån resultatet av dessa granskningsuppdrag kom kommissionen fram till att villkoren för genomförandet av de fem delbetalningarna av EU-lånet i stort sett var uppfyllda. Mellan den första och femte delbetalningen, bifogades totalt fyra addenda till samförståndsavtalet, vilket avspeglade effekterna av förändringar i den ekonomiska miljön, samt kompletterande strukturella reformåtgärder.

Den 17 februari 2011, efter heltäckande diskussioner med kommissionens avdelningar och IMF-tjänstemän under ett tjänsteuppdrag mellan den 25 januari och 8 februari 2011 i Bukarest, inkom de rumänska myndigheterna med en begäran om förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd på upp till 1,4 miljarder euro som ett fortsatt stöd till regeringens ekonomiska reformprogram. Detta nya stöd skulle på samma sätt som det föregående beviljas tillsammans med ett stand-by-lån från IMF på 3,09 miljarder SDR som Rumänien också skulle betrakta som förebyggande, samt lån från Världsbanken. Det gemensamt lämnade förebyggande stödet skulle därigenom på ett lämpligt sätt kunna hantera de kvarvarande allvarliga hoten mot Rumäniens betalningsbalans och de tillhörande riskerna för Rumäniens ekonomiska och finansiella stabilitet och för dess huvudsakliga handelspartners i EU.

MAKROEKONOMISKT LÄGE OCH MAKROEKONOMISKA UTSIKTER

Efter ett BNP-fall på 7,1 % 2009 och en ytterligare nedgång med 1,3 % under 2010, ses allt fler tecken på en ökad framtidstro och ett uppsving i den ekonomiska aktiviteten. De senaste enkätresultaten bekräftar en positiv trend i synen på ekonomin. Industriproduktionen återhämtade sig med 5,5 % under 2010. På motsvarande sätt ökade industrins orderingång under andra halvåret 2010 med i genomsnitt omkring 25 % på årsbasis. Exporten fortsatte att växa kraftigt (med 27,3 % under 2010 uttryckt i nya rumänska ley (RON)). Samtidigt noterade byggverksamheten i december 2010 en stark återhämtning, medan detaljhandelssektorn fortfarande led av effekterna av momshöjningen och lönesänkningen i den offentliga sektorn. Måttliga löneökningar (den genomsnittliga nettomånadslönen steg i december med 1,3 % på årsbasis) signalerar ett förbättrat läge på arbetsmarknaden, vilket väntas stödja konsumtionen. Även om den registrerade arbetslösheten fortsatte att falla under januari 2011, kommer arbetslöshetstalet troligen att öka under årets första halvår till följd av nya registreringsskyldigheter för arbetslösa.

Under 2001 väntas ekonomin vända uppåt, och BNP i reala termer väntas öka med 1,5 %. Företagsinvesteringarna bör åter ta fart, efter att ha fallit kraftigt under 2009 och 2010, i takt med att den externa efterfrågan växer och kapacitetsutnyttjandet i tillverkningssektorn närmar sig 2008 års rekordnivåer. En stark exportutveckling och en kraftig uppgång industrins orderingång väntas göra att företagen vågar investera trots de fortfarande tämligen höga riskpremierna. Bostadsbyggandet kommer troligtvis fortsatt vara lågt eftersom kreditgivningen fortsatt är dämpad, och huspriserna beräknas sjunka ytterligare. Hushållens konsumtion väntas långsamt vända uppåt i år, med stöd av en uppräkning av lönerna i den offentliga sektorn (+ 15 %, efter en nedskärning med 25 % i juli 2010), på motsvarande sätt som i industrisektorn, där det skett en kraftig återhämtning i aktiviteten. En starkare återhämtning hålls tillbaka av den fortsatta saneringen av de offentliga finanserna, den höga skuldtjänstenivån, samt den begränsade ökningen av utlåningen till hushållen på grund av en hög andel nödlidande lån i affärsbankerna. Den reala ekonomiska tillväxten beräknas för 2012 att ligga kring 4 %. Tillväxten väntas gradvis få bredare fotfäste, och den inhemska efterfrågan kommer att ha en avgörande betydelse när det gäller att lyfta ekonomin. Den privata konsumtionen kommer troligen att öka snabbare till följd av förbättringar i hushållens balansräkningar, påhjälpt av fortsatta löne- och sysselsättningsökningar.

Inflationen kulminerade i december 2010 på 8,0 % (på årsbasis) på grund av betydande indirekta skattehöjningar. Detta översteg betydligt den målnivå för inflationen på 3,5 % ± 1 procentenhet som Rumäniens centralbank hade satt upp för slutet av 2010. Under det första halvåret 2010 drevs inflationen främst på av höjningar av tobaksskatten och högre bensin- och oljepriser – den årliga inflationstakten låg på i genomsnitt 4,5 %, medan inflationen uttryckt som det harmoniserade konsumentprisindexet (HKPI) låg kvar på nivån omkring 2 %. Inflationen ökade till 7,5 % under det tredje kvartalet till följd av mervärdesskattehöjningen och ökade livsmedelspriser. Under andra halvåret 2011 väntas inflationen gradvis falla tillbaka till den rumänska centralbankens målintervall (3,0 % ± 1 procentenhet) i takt med att priseffekterna av de indirekta skattehöjningarna ebbar ut.

Rumäniens centralbank har hållit reporäntan oförändrad sedan I maj 2010. Ett överflöd av likviditet på interbankmarknaden har inte desto mindre de senaste månaderna hållit de kortfristiga räntorna på mycket lägre nivåer än den rumänska centralbankens reporänta. Trots de sjunkande marknadsräntorna förblir ökningen i kreditgivning till den privata sektorn fortsatt svag till följd av ett ogynnsamt konjunkturläge och bankernas stramare utlåningsnormer. Penningpolitiken står alltjämt inför svårbemästrade utmaningar, särskilt upprepade överskridanden av inflationsmålen. Den rumänska centralbankens försiktiga strategi i fråga om penningpolitiska lättnader under andra halvåret 2010 var befogad på grund av möjliga externa effekter av den tillfälliga inflationsuppgången som ett resultat av mervärdesskattehöjningen. För att bättre förankra inflationsförväntningarna kommer den rumänska centralbanken att fortsätta med sin aktiva kommunikationspolitik.

OFFENTLIGA FINANSER

Underskottet i de offentliga finanserna 2010 uppgick till 6,5 % av BNP i kassatermer, bättre än underskottsmålet på 6,8 % av BNP. Inkomsterna ökade med 7,2 % under 2010, vilket avspeglade de extra inkomsterna från höjningen av mervärdesskatten till 24 %, liksom från punktskatter och andra inkomster än skatter som ökade med 28,2 %. Inkomster från vinstskatten föll däremot med 17,4 % år 2010 till följd av krisens eftersläpande effekter. Vidare sjönk även inkomsterna från socialförsäkringsavgifter och inkomstskatter med 4,5 % respektive 3,2 %. De nominella utgifterna ökade med 4,2 % under 2010 till följd av ökningar i övriga transfereringar, socialbidrag och förbrukning av varor och tjänster. De sistnämnda ökningarna förklaras delvis av återbetalning av resterande förfallna skulder inom sjuk- och hälsovårdssektorn på 2 miljarder nya rumänska ley (RON) i september. De främsta utgiftsnedskärningarna gällde investeringsutgifter som minskade med 11,7 % 2010, följt av personalutgifter som minskade med 8,6 % samt subventioner som minskade med 6,7 %.

Kommissionens avdelningar beräknar att Rumänien även uppnått underskottsmålet i ENS-termer för 2010, men detta behöver bekräftas under de kommande månaderna. Det bör dock noteras att Eurostats omklassificering av en rad samhällsägda företag till den offentliga sektorn i september 2010 och april 2011 antas få en underskottshöjande effekt på minst 0,5 % av BNP fram till det att underskotten i de samhällsägda företagen har eliminerats. Beroende på budgetutfallet 2001 kan detta föranleda en justering av underskottsmålet 2011 för att väga in dessa omständigheter. Ytterligare ansträngningar skulle av detta skäl vara nödvändiga för att se till att ett underskott under 3 % av BNP i ENS-termer uppnås under 2012 i överensstämmelse med tillämpliga rådsrekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott.

Inhemska utestående förfallna skulder sjönk mot slutet av 2010 och myndigheterna åtog sig att begränsa dem under 2011. Resterande icke betalda förfallna skulder (äldre än 90 dagar) uppgick till 1,1 miljarder RON (0,2 % av BNP) vid utgången av 2010, en minskning från 1,6 miljarder RON (0,3 % av BNP) vid utgången av 2009. Dessa förfallna skulder finns övervägande på kommunal förvaltningsnivå (omkring 84 % av de totala utestående icke betalda förfallna skulderna vid utgången av 2010), och i mindre grad i hälso- och sjukvårdssektorn, inklusive sjukhusen. Samtidigt som icke betalda förfallna skulder i den kommunala sektorn är svårare att kontrollera, bör en ny lag trädde i kraft den 1 januari 2011 om den kommunala sektorns finanser medverka till att förbättra situationen. Efter det att förfallna skulder inom sjuk- och hälsosektorn på 2 miljarder RON betalades i september 2010 har de icke betalda förfallna skulderna i hälso- och sjukvårdssektorn hållits nere på en låg nivå utom när det gäller sjukhusen.

En fortsatt hälso- och sjukvårdsreform kommer att vara av avgörande betydelse för att förhindra att icke betalda förfallna skulder åter varaktigt uppstår på detta område. Målet är att ha ett effektivt sjukvårdssystem som fungerar inom sina angivna budgetramar. Bland de åtgärder som håller på att vidtas eller kommer att vidtas finns införandet av ett behovsprövat betalningssystem där patienten själv betalar en del av kostnaden, avskaffandet av kravet på sjukkassan att ha obligatoriska avtal med alla sjukhus, samt reformen av de förmånspaket som täcks av den offentliga försäkringen för att undanta icke väsentlig sjukvård. Världsbanken ger, och kommer att ge, tekniskt bistånd i dessa frågor. Vidare kommer finansministeriet att övervaka de aggregerade sjukhusbudgetarna för att säkerställa att de är förenliga med de programmerade utgifterna i den offentliga sektorn. Om så inte är fallet kommer finansministeriet tillsammans med hälsoministeriet att vida åtgärder för att förhindra att icke betalda förfallna skulder åter samlas på hög på sjukhusnivån.

Myndigheterna står fast vid sitt åtagande att få ned budgetunderskottet till 4,4 % av BNP 2011 i kassatermer (under 5 % av BNP i ENS-termer). De har antagit 2011 års budget, liksom den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna för 2011-2013. På inkomstsidan förblir alla viktiga skatter oförändrade för att säkerställa förutsebarhet. På utgiftssidan låses lönebudgeten vid 39 miljarder RON, exklusive socialförsäkringsavgifter för militären (1,6 miljarder RON), vilka från och med i år kommer att betalas över statsbudgeten som ett resultat av den nya pensionslagen. Efter den tillfälliga nödåtgärd som vidtogs i mitten av 2010 i form av en nedskärning av de offentliga lönerna med 25 %, har de offentliga lönerna ökat med 15 % jämfört med nivån i december 2010. Denna ökning uppvägdes emellertid av avskaffandet av den extra trettonde månadslönen och semestertillägget. Därutöver minskades antalet anställda i den offentliga sektorn med ytterligare 20 000 personer i förhållande till vad som krävdes för att hålla den totala lönebudgeten. Bland övriga åtgärder i 2011 års budget kan nämnas en fortsatt frysning av pensionerna, fortsatta neddragningar av antalet offentliganställda inom ramen för politiken att enbart ersätta en av sju personalavgångar, och avskaffandet av uppvärmningsbidragen. Reformeringen av pensionssystemet, tillsammans med den enhetliga lönelagen och omstruktureringen av hälso- och sjukvårdssektorn, bör ge betydande besparingar.

För 2012 håller myndigheterna fortfarande fast vid åtagandet att få ned underskottet i de offentliga finanserna under 3 % av BNP i ENS-termer, samtidigt som detta kommer att kräva ytterligare åtgärder. I kommissionens höstprognos 2010 på grundval av antagandet om oförändrad politik angavs redan behovet av en ytterligare ansträngning på 0,5 % av BNP. Det kan emellertid komma att krävas ännu mer omfattande åtgärder till följd av omklassificeringen av samhällsägda företag, som går med förlust, till den offentliga sektorn, vilket gör att den totala justeringsanpassningen troligtvis kommer att ligga kring 1 % av BNP. Det kommer att bli nödvändigt att visa fortsatt återhållsamhet med utgifterna, även när det gäller löner och bonusar.

Det föreslagna förebyggande programmet kommer också att syfta till att ytterligare stärka budgetsstyrningssystemet. Genomförandet av lagen om en ansvarsfull finanspolitik och antagandet av den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna bör medverka till att förbättra budgetplaneringsprocessen. Budgeteringen av investeringsutgifter behöver dessutom stärkas på statlig nivå. Trots att Rumäniens offentliga investeringsbudgetar tenderar att vara stora (för 2011 har medel reserverats motsvarande 7,2 % av BNP) har de gett mycket små konkreta resultat, vilket tyder på att investeringskapitalet har använts tämligen ineffektivt. Dessutom påbörjades en mycket stor del av investeringsprojekten under tidigare år utan att man hade säkerställt de nödvändiga resurserna för att slutföra dem. Detta har lett till att de nu tillgängliga resurserna för investeringsutgifter är tunt spridda över ett (alltför) stort antal oavslutade projekt. En arbetsgrupp under premiärministern ska upprätta en förteckning över prioriterade investeringsprojekt för vilka det kommer att finnas finansiering under de kommande 3-5 åren inom den budgetram som fastställts i den uppdaterade finanspolitiska strategin för perioden 2011-2014. Övervakningen och utvärderingen av investeringsprojekt på den statliga nivån kommer vidare att förbättras genom att enheten för övervakning av offentliga investeringar i budgetministeriet förstärks, och genom att förbättra den investeringsdatabas som sköts av ministeriet. Möjligt tekniskt bistånd från EU:s medlemsstater kan också komma att krävas. Budgetministeriet kommer att lägga fram kvartalsvisa rapporter till regeringen om hur pågående och planerade projekt framskrider och regeringen kommer att diskutera rapporten och vidta åtgärder för att eliminera eventuella potentiella budgetöverskridanden eller andra problem i samband med budgetgenomförandet. Slutligen kommer investeringsutgifterna att gradvis omstyras från helt inhemskt finansierade investeringar till investeringar som samfinansieras av EU-medel, vilket även bör bidra till att förbättra utnyttjandegraden av EU-medel.

DE FINANSIELLA MARKNADERNA

Rumäniens finansmarknader har uppvisat solida resultat sedan mitten av 2010, även om situationen förblir bräcklig. Den fortsatta turbulensen i euroområdets periferi tycks ha haft små direkta effekter på de rumänska marknaderna. Det finansiella trycket lättade parallellt med ett uppsving i globalt marknadssentiment och, i viss utsträckning, i förväntan om EU/IMF-programmet för Rumänien. Växelkursen har varit stabil och legat kvar i intervallet 4,20 -4,30 nya rumänska ley för en euro (RON/EUR) under de senaste månaderna. Efter att ha kulminerat på en nivå strax över 400 räntepunkter i mitten av 2010, har spreaden på kreditsvappar på statsskuldspapper legat kring 300 räntepunkter sedan oktober 2010 (lägre än i Grekland, Irland, Portugal och Ungern). Börsindexet BET var i stort sett oförändrat under fjärde kvartalet 2010, men återhämtade sig åter i januari. Årsräntan (yield) på emissioner av rumänska ettåriga skattkammarväxlar gick ned till under 7 % i januari och februari 2011, vilket innebär lägre refinansieringskostnader för budgeten än under större delen av 2010. Försämrad tillgångskvalitet inverkade negativt på banksektorns lönsamhet. Andelen nödlidande lån ökade till 11,9 % mot slutet av 2010 jämfört med 7,9 % vid slutet av 2009. Denna utveckling när det gäller problemtillgångar drabbade banksektorns lönsamhet och utmynnade i en nettoförlust för helåret (dvs. avkastningen på eget kapital i banksektorn var negativ och låg på -1 %). Bankerna har emellertid behållit tillräckliga kapitalbuffertar och kapitaltäckningsgraden för banksystemet som helhet låg fortfarande på över 14 %. Trots att exponeringsåtagandet från och med oktober 2010 dragits ned till 95 % av riktmärket från mars 2009, har de moderbanker som ingår i det europeiska banksamarbetsinitiativet, det s.k. Wien-initiativet, behållit sin exponering på en i det närmaste oförändrad nivå sedan mars 2009 (98 % från och med januari 2011).

BETALNINGSBALANS OCH EXTERNA FINANSIERINGSBEHOV

Bytesbalansen uppvisade ett underskott på 4,2 % av BNP 2010. Inflödet av privat kapital har gradvis ökat. Detta har gjort det möjligt att snabbare än väntat bygga upp valutareserver som nu ligger på betryggande nivåer (på omkring 130 % av den kortfristiga skulden). Enligt nuvarande beräkningar på grundval av det makroekonomiska grundscenariot väntas utlandsskulden inte komma att nå ohållbara nivåer under programperioden.

I händelse av en negativ chock är det möjligt att Rumänien kan komma att behöva ytterligare betalningsbalansstöd med högst 5 miljarder euro. I ett sådant negativt scenario skulle Rumänien inte fullt ut kunna täcka sina externa finansieringsbehov med tillgängliga finansiella medel, till stor del på grund av minskade utländska direktinvesteringar och lägre refinansieringsgrad för återbetalning av skulder, särskilt från bankernas sida. I detta alternativa scenario skulle det återstående finansieringsbehovet behöva täckas av förebyggande finansiellt stöd från EU (i förening med IMF-stöd). Detta alternativa scenario har utformats i nära samarbete med IMF och bekräftar de ytterligare finansieringsbehov på omkring 5 miljarder euro som måste täckas från internationellt finansiellt stöd.

Även om den ekonomiska krisen har inneburit att utvecklingen mot allt större obalanser i ekonomin har vänts existerar dessa obalanser fortfarande. Bytesbalansunderskottet har minskats från 11,4 % av BNP 2008 till omkring 4,2 % av BNP 2010. Kredittillväxten har avstannat och byggverksamheten har fallit med tvåsiffriga tal under de senaste två åren. Inflationen är fortsatt hög. De kraftiga löneminskningarna, särskilt för offentliganställda, och den fortsatta deprecieringen av valutan under 2010, har emellertid hjälpt Rumänien att återvinna priskonkurrenskraft. De åtgärder som myndigh4eterna har vidtagit har gett resultat när det gäller att få ned underskottet i de offentliga finanserna under det överenskomna målet för 2010. Underskotten i Bytesbalansen och i de offentliga finanserna (de dubbla underskotten) är dock fortfarande relativt stora. Vidare kan den stadigt ökande utlandsupplåningen komma att utgöra en risk. Detta betyder att skadliga makroekonomiska obalanser kvarstår, som utgör ett allvarligt hot mot hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans.

EU-STÖD INOM RAMEN FÖR BETALNINGSBALANSFACILITETEN INGÅR SOM EN DEL I EN INTERNATIONELL ANSTRÄNGNING

Mot bakgrund av den alltjämt höga risken för att drabbas av betalningsbalansproblem och villkorat av de rumänska myndigheternas fasta åtagande att genomföra ett omfattande finanspolitiskt, finansiellt och strukturellt saneringsprogram, rekommenderar kommissionen, efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén den 3 mars 2011, att rådet antar ett beslut om fortsatt beviljande av ömsesidigt bistånd i enlighet med artikel 143 i fördraget (FEUF). Den rumänska regeringen ska genomföra sitt ekonomiska program för att ta itu med de återstående allvarliga hoten mot hållbarheten i dess betalningsbalans.

Efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén föreslår kommissionen vidare att rådet antar ett beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt stöd på upp till 1,4 miljarder euro till Rumänien för att stödja hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans[2]. Det föreslagna förebyggande stödet kommer att kunna utnyttjas fram till och med den 31 mars 2013.

Ett förebyggande medelfristigt ekonomiskt stöd till Rumänien inom ramen för systemet för stöd till medlemsstaters betalningsbalans förefaller lämpligt i det rådande läget med fortsatt minskade kapitalinflöden och kvarstående obalanser i de offentliga finanserna och utrikes affärerna. Även om Rumänien under rådande marknadsförhållanden inte har för avsikt att begära utbetalning av tillgängliga medel från vare sig IMF eller EU, kommer det förebyggande stödet att underlätta en fortsatt sanering av underskotten i de offentliga finanserna och de utrikes affärerna under ordnade former.

Stödet kommer att stärka trovärdigheten för regeringens ekonomiska program, inberäknat den fortsatta saneringen av de offentliga finanserna, konsolideringen av finansmarknadsreformen, samt en ökad inriktning på produkt- och arbetsmarknadsreformer och ett ökat utnyttjande av EU:s strukturfonder. Genomförandet av det ekonomiska programmet kommer att stärka Rumäniens tillväxtpotential, vilket bör inverka positivt på kursen för Rumäniens valuta, nya rumänska ley (RON), och därigenom minska risken för negativa balansräkningseffekter för företags- och hushållssektorerna. Den ekonomiska återhämtningen bör i sin tur bli mer uthållig och bör förbättra kvaliteten på banksektorns tillgångar, vilket i sin tur frigör resurser för nya investeringar.

Medan det förebyggande stödet avspeglar det faktum att Rumänien under normala marknadsförhållanden kan täcka sina finansieringsbehov utan ytterligare officiellt stöd, bedöms riskerna för en sämre utveckling än väntad fram till första kvartalet 2013 som allvarligt kan hota hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans på ett lämpligt sätt ha hanterats med de föreslagna förebyggande lånen på totalt upp till 5 miljarder euro, genom att det förebyggande EU-stödet på högst 1,4 miljarder euro föreslås komma i förening med IMF-stöd i form av ett förebyggande stand-by-avtal på 3,09 miljarder SDR (300 % av Rumäniens IMF-kvot på omkring 3,6 miljarder euro). Världsbanken kommer att fortsatt tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 400 miljoner euro inom ramen för sitt utvecklingslåneprogram (DPL3) och 750 miljoner euro enligt resultatbaserad finansiering för socialt bistånd och hälsovårdsreformer.

Det förebyggande ekonomiska biståndet från EU beviljas till stöd för de rumänska myndigheternas fortsatta tydliga åtagande att genomföra ett heltäckande ekonomiskt program. Programmet kommer att fullt ut återspeglas i en uppdatering av Rumäniens konvergensprogram liksom i Rumäniens nationella reformprogram (NRP). De ekonomisk-politiska villkor som är knutna till delutbetalningarna av EU-lånet kommer att fastställas i ett samförståndsavtal som kommer att ingås med de rumänska myndigheterna. De viktigaste punkterna i dessa villkor är de följande:

A: Finanspolitisk konsolidering,

Konsolideringen av de offentliga finanserna förblir en helt central del av reformprogrammet och man förutser en minskning av underskottet i de offentliga finanserna till 4,4 % av BNP för 2011 beräknat enligt kontantprincipen (mindre än 5 % av BNP beräknat enligt ENS) och ett underskott som understiger 3 % av BNP för 2012 beräknat enligt ENS, vilket därigenom skulle eliminera det alltför stora underskottet. I programmet kommer vidare ansträngningarna att reducera den offentliga sektorns obetalda förfallna skulder, både på statlig och på kommunal nivå. De finansiella rapporteringssystemen i de statsägda företag som har klassificerats, eller riskerar att klassificeras, som en del av den offentliga sektorn behöver förstärkas för att möjliggöra en månatlig uppföljning av deras finansiella ställning, inklusive icke betalda förfallna skulder, med syftet att gradvis minska dessa. Taket för lönekostnaderna i den offentliga sektorn kommer att ligga fast på 39 miljarder RON under 2011 och löneanslagen kommer att behöva iaktta de begränsningar som fastställs i den medelfristiga strategin för den offentliga finanserna för perioden 2012-2014.

B: Finanspolitisk styrning och strukturella finanspolitiska reformer

Den finanspolitiska styrningen kommer att dra stor nytta av det löpande tekniska stöd som IMF och Världsbanken tillhandahåller på området för offentlig finansförvaltning och ekonomistyrning. Här ingår även fortbildning av personal och omläggning av hela IT-infrastrukturen i den statliga budget- och utgiftsförvaltningen. Det ekonomiska programmet avser att svara upp till behovet att ge offentliga investeringar högre prioritet och att förbättra planering, övervakning och utvärdering av offentliga investeringsprojekt.Det ekonomiska programmet innehåller flera åtgärder med detta syfte, däribland upprättandet av en projektdatabas, ökad planerings- och övervakningskapacitet för fasta investeringar i respektive premiärministerns kansli och finansministeriet. Budgetar för de sjukhus som lyder under hälsoministeriet kommer att noga övervakas av finansministeriet för att undvika att förfallna obetalda skulder på nytt samlas på hög. De rumänska myndigheterna kommer att fortsätta att årligen se över och uppdatera skuldförvaltningsstrategin, dvs. inom ramen för detta program vid utgången av december 2011 och december 2012.

C: Reglering och tillsyn av den finansiella sektorn:

Inom den finansiella sektorn kommer myndigheterna att säkerställa att den försiktiga redovisningsmässiga behandlingen av byte av skuld mot aktieinnehav inte leder till att kreditinstitutens finansiella ställning försvagas. För att förbereda införandet av internationella finansiella redovisningsstandarder (IFRS) från och med 2012 kommer myndigheterna att utarbeta förslag till stabilitetstillsynsfilter som syftar till att bevara en försiktighetsbaserad syn på förlustreserveringar på lån, solvenskrav och reserver. Att bevara långivningsdisciplin och undvika moralisk risk bland låntagare bidrar i väsentlig grad till att främja den finansiella stabiliteten. Regeringen kommer därför att fortsatt avhålla sig från att anta lagstiftningsförslag (som exempelvis lagen om personlig konkurs) och uppmuntra bestämmelser i inkassolagstiftning som skulle kunna undergräva kreditdisciplin. Myndigheterna kommer vidare att vidta de ändringar som krävs för att samordna bestämmelserna i lagen om konkurs i försäkringsföretag med den allmänna konkurrenslagstiftningen och lagen om att driva försäkringsrörelse och tillsyn över försäkringsföretag.

D: Penningpolitik

Penningpolitiken kommer fortsatt att inriktas på prisstabilitet och på att uppnå den rumänska centralbankens inflationsmål (3,0 % ± 1 procentenhet vid utgången av 2011 och utgången av 2012).

E: Strukturreformer

Den rumänska regeringens ekonomiska program har en tydlig inriktning på produkt- och arbetsmarknadsreformer för att förbättra dessa marknaders funktionssätt och därigenom göra den rumänska ekonomin mer motståndskraftig när det gäller att hantera externa chocker samt för att stärka dess långsiktiga tillväxtpotential. Strukturreformagendan i detta program ska utgöra en del av Rumäniens kommande nationella reformprogram och ska hjälpa Rumänien att nå sina angivna nationella mål inom ramen för Europa 2020-strateginför tillväxt.

För energisektorn planeras i programmet en avreglering av prisbildningen och handeln med elektricitet och gas i syfte att öka marknadstillträde och transportkapacitet och bidra till att bygga upp en väl fungerande, integrerad och sammanlänkad inre el- och gasmarknad, vilket Europeiska rådet erinrat om den 4 februari 2011. Enligt programmet planerar man att inrätta en stark och oberoende energitillsynsmyndighet med förmåga att uppfylla de uppgifter och skyldigheter som har definierats i det tredje energipaketet. Omstruktureringsplanen för kolsektorn kommer att meddelas kommissionen. Programmet innehåller en heltäckande reform av järnvägssektorn som syftar till att effektivisera tillhandahållandet av persontransporttjänster och planeringen av järnvägsinfrastruktur och samtidigt göra sektorn mer attraktiv för godstransporter. Reformen kommer att hjälpas på traven av ett starkt och oberoende tillsynsorgan för järnvägssektorn.

Det rumänska rättsliga ramverket för offentlig-privata partnerskap behöver ses över för att säkerställa att det är fullt förenligt med EU-direktiven på området för offentlig upphandling. Vidare ska en översyn av den offentliga upphandlingsmiljön slutföras. Enligt programmet planerar man att inrätta en operativ gemensam kontaktpunkt, som föreskrivs i tjänstedirektivet, för att hjälpa företag med alla administrativa förfaranden som krävs för en etablering i Rumänien eller för gränsöverskridande tjänsteleveranser, och man avser att avlägsna hinder för att öppna detaljhandelsverksamhet.

I programmet går reformeringen av arbetsmarknaden vidare genom ändringen i arbetslagstiftningen som väntas beslutas under 2011, samt genom rationaliseringen av lönebildningsinstitutioner. Stelheter på arbetsmarknaden ska åtgärdas genom en mer utbredd användning av visstidsanställningar, genom att göra regler för övertidsersättning mindre generösa samt genom en förlängning av provanställningsperioden för kontrakt om fasta anställning. Den rumänska regeringen kommer att tillsammans med berörda intressenter undersöka hur man kan rationalisera löneförhandlingarna i den privata sektorn. Slutligen innehåller policyprogrammet åtgärder för att öka arbetsutbudsincitamenten och samtidigt minska svartarbetet. Reformerna ska vara förenliga med EU-direktiv och grundläggande arbetsmarknadsnormer, och ska ta vederbörlig hänsyn till behovet att anlägga ett integrerat synsätt på flexicurity.

Myndigheterna kommer att vidta åtgärder för att stärka företagsstyrningen av de statsägda bolagen, även inom den finansiella sektorn.

När det gäller det mycket behövliga ökandet av utnyttjandegraden av medel från EU:s strukturfonder, hänvisar man i programmet till genomförandet av den regeringshandlingsplan som de rumänska myndigheterna är i färd med att färdigställa som ett svar på skrivelsen från kommissionens ordförande av den 13 december 2010.I programmet anges specifika mål för den kumulerade totala nivån av godkända utgifter fram till utgången av 2012, inberäknat en försäkran om att tillräckliga nationella medel avsätts i de nationella budgetarna, för att undvika en situation där Rumänien förlorar en betydande del av de strukturfondsmedel som avsatts för dess ekonomiska utveckling.

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om ömsesidigt bistånd till Rumänien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 143,

med beaktande av kommissionens rekommendation efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

1. Rumänien har genomfört ett betydande reformprogram sedan 2009. De offentliga finanserna har förts tillbaka på en mer hållbar utvecklingsbana och regeringens tillgång till marknadsbaserad finansiering har förbättrats betydligt. I takt med att saneringen av de offentliga finanserna fortskrider och växelkursen för Rumäniens nationella valuta (RON) har stabiliserats i förhållande till de främsta handelspartnernas valutor och genom att de utlandsägda bankernas moderinstitut har behållit sina exponeringar mot Rumänien har banksektorn förblivit stabil och välkapitaliserad, och Rumäniens externa underskott har begränsats.

2. Den finanspolitiska konsolideringen behöver fortskrida för att ytterligare stabilisera skuldkvoten och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i ett snabbt åldrande samhälle. Rumänien har börjat bygga upp en avkastningskurva, men för närvarande förblir finansieringen av budgetunderskottet liksom refinansieringen av den skuld som förfaller till betalning dyr, och Rumänien fortsätter att vara beroende av skuldinstrument med övervägande korta löptider. Samtidigt som stabiliteten i banksektorn har upprätthållits kan ökningen av nödlidande tillgångar tänkas fortsätta att sätta systemet under press.

3. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att de rumänska myndigheterna fortsätter att föra en sund och trovärdig makroekonomisk politik för att undvika en förnyad allvarlig finansiell marknadsoro. Minskningen av underskottet i de offentliga finanserna i linje med rådets rekommendationer till Rumänien som antagits inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott utgör alltjämt en hörnsten i det ekonomiska programmet. Rumänien behöver fullfölja reformen av sin offentliga medelsförvaltning och kontrollmiljö för att varaktigt få ned budgetunderskottet.

4. Rådet ser regelbundet över den ekonomiska politik som genomförs i Rumänien, särskilt vid de årliga granskningarna av Rumäniens uppdateringar av konvergensprogrammet och av genomförandet av det nationella reformprogrammet samt vid den återkommande granskningen av Rumäniens framsteg inom ramen för konvergensprogrammet.

5. De totala bruttofinansieringsbehoven fram till det första kvartalet 2013 är helt täckta i det ekonomiska programmets grundscenario, och regeringen fortsätter att konsolidera sitt tillträde till marknadsbaserad finansiering, men det oavslutade reformprogrammet och de betydande risker som omgärdar grundscenariot ger stöd för Rumäniens begäran om förebyggande finansiellt bistånd som en uppföljning av det bistånd som har beviljats med stöd av rådets beslut 2009/458/EG[3].

6. De rumänska myndigheterna har begärt betydande finansiellt bistånd från EU och andra internationella finansinstitut till stöd för betalningsbalansens hållbarhet och för att säkerställa att valutareserven kan upprätthållas på en förtroendeingivande nivå även i händelse av en negativ konjunkturutveckling.

7. Rumänien kan fortfarande drabbas av allvarliga svårigheter vad gäller landets betalningsbalans, ett hot som fortfarande motiverar beviljandet av ömsesidigt bistånd från Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionen ska fortsatt bevilja ömsesidigt bistånd till Rumänien.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Article 3

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BUDGETKONSEKVENSER

(se artikel 16 i arbetsordningen).

POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS

VERKSAMHET: FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT

1. FÖRSLAGETS BETECKNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning)

Rekommendation till rådets beslut om ömsesidigt bistånd till Rumänien i förening med förslaget till rådets beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd till Rumänien

01 04 01 01 Gemenskapsgaranti för gemenskapslån avseende betalningsbalansstöd

2. RÄTTSLIG GRUND:

Artikel 143 EUF-fördraget, artikel 352 i EUF-fördraget, rådets förordning nr 332/2002.

3. SAMMANLAGDA SIFFROR FÖR BUDGETÅRET (i euro)

Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter) om gäldenären (Rumänien) skulle inställa betalningarna.

Den budgetpost (”p.m.”) som avser budgetgarantin kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma.

3a – Innevarande budgetår

Ej tillämpligt

CA |

Inledande anslag för budgetåret (budget) |

Överföringar |

Tilläggsanslag |

Anslag totalt |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden |

3b – Överföringar mellan budgetår

Ej tillämpligt

CA |

Överföringar mellan budgetår |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden |

3 c – Påföljande budgetår

Ej tillämpligt

CA |

Inledande anslag för budgetåret (budget) | p.m. |

Överföringar |

Tilläggsanslag |

Anslag totalt |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden | p.m. |

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

Det föreslagna medelfristiga ekonomiska stödet till Rumänien, om det tas i anspråk, består av ett EU-lån (som ska finansieras genom upplåning av EU på internationella kapitalmarknader) till ett belopp av 1,4 miljarder euro. Det ska ges inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår avseende 3,09 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 3,6 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Världsbanken åtagit sig att bidra med totalt 1,15 miljarder euro, varav 400 miljoner redan hade avsatts inom ramen för det föregående internationella finansieringspaketet. EU: s förebyggande medelfristiga ekonomiska biståndet till Rumänien är avsett att åtgärda de fortsatt höga riskerna kopplade till hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans som har varit allvarligt hotad sedan 2009. Det förebyggande biståndet ger också fortsatt stöd åt regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera det återvunna förtroendet bland investerare och minska sannolikheten för ytterligare kraftigt höjda stressnivåer på de finansiella marknaderna. Det nyligen beviljade förebyggande biståndet väntas bidra till den finansiella stabiliteten också utanför mottagarlandets gränser med hänsyn till de betydande internationella kopplingar (också interbankrelationer) som finns. Regeringens ekonomiska paket som härigenom ges stöd inbegriper en fortsatt minskning av skuldnivån under perioden 2011-2013, vilket skulle minska regeringens finansieringsbehov. Slutligen är detta stöd, som ska förvaltas av kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sätt att säkerställa att EU förblir nära involverat i utformningen av den ekonomiska politiken i Rumänien och att denna är förenlig med Rumäniens åtaganden i EU-sammanhang och med rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella reformprogrammet samt konvergensprogrammet.

EU:s upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansiella institut för att förmedla lånet till Rumänien, om en begäran inkommer från Rumänien och efter en positiv bedömning från kommissionen och ekonomiska och finansiella kommittén på en sådan begäran, täcks av gemenskapsgarantin Lånet tas upp på kapitalmarknader eller från finansiella institut. Det lånebelopp (exklusive ränta och andra avgifter) som kan beviljas Rumänien skulle komma att uppgå till 1,4 miljarder euro.

Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen att sköta lånebetalningarna om Rumänien skulle ställa in betalningarna.

För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapens egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

5. BERÄKNINGSMETOD

Ej tillämpligt.

6. PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (i euro)

Ej tillämpligt.

Rubrik | Anslag | Betalningar |

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | Följande budgetår |

År n |

År n+1 |

År n |

År n+1 |

Totalt |

[1] Rådets beslut 2009/458/EG av den 5 maj 2009 om beviljande av ömsesidigt bistånd till Rumänien (EUT L 150, 13.6.2009) och rådets beslut 2009/459/EG av samma dag om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Rumänien (EUT L 150, 13.6.2001, s. 8). Den 16 februari 2010 ändrade rådet detta beslut genom beslut 2010/183/EU för att beakta effekterna på programmålen av en kraftigare än väntad recession (EUT L 83, 30.3.2010, s. 19).

[2] Det föreslagna stödet är tänkt att tillhandahållas inom ramen för EU-faciliteten för medlemsstater som ännu inte har antagit euron, enligt vad som fastställs av rådets förordning (EG) nr 332/2002.

[3] EUT L 150, 13.6.2009, s. 6.