EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 9.10.2001
KOM (2001) 337 slutlig/2
VOLYM I
CORRIGENDUM
Annule et remplace la page 2
du volume I du documentCOM(2001) 337 du 22.6.2001.
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET
OM ERFARENHETERNA FRÅN TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS BESLUT 97/872
AV DEN 16 DECEMBER 1997 OM ETT ÅTGÄRDSPROGRAM FÖR
GEMENSKAPEN FÖR ATT FRÄMJA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER SOM
ÄR AKTIVA FRÄMST INOM MILJÖOMRÅDET
2RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET
OM ERFARENHETERNA FRÅN TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS BESLUT 97/872
AV DEN 16 DECEMBER 1997 OM ETT ÅTGÄRDSPROGRAM FÖR
GEMENSKAPEN FÖR ATT FRÄMJA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER SOM
ÄR AKTIVA FRÄMST INOM MILJÖOMRÅDET
1. INLEDNING
Kommissionen har utarbetat denna  rapport till Europaparlamentet och rådet i enlighet med
artikel 12 i rådets beslut 97/872 om ett åtgärdsp rogram för gemenskapen för att främja icke-
statliga organisationer som är aktiva främ st inom miljöområdet.  Rapporten omfattar
kommissionens erfarenheter från tillämpningen av åtgärdsprogr ammet under de första tre
åren, 1998-2000, och mottagarnas (i cke-statliga organisationer1) erfarenheter under samma
period.
För att göra informationsinsamligen systematisk sammanställdes en enkät. Den lämnades till
alla enheter inom GD Miljö (programsamordna ren) och till externa in tressenter (nuvarande
och tidigare stödmottagare2). Man hade två syften med enkäten:
– Att samla information om hur programme ts bestämmelser oc h genomförande har
uppfattats av kommissionen oc h de icke-statliga organisa tionerna för att ta fram en
rapport till parlamentet och rå det i enlighet med artik el 12 i rådets beslut.
– Att samla information om hur  programmets bestä mmelser skulle kunna ändras för att
stämma bättre överens me d kommissionens och övriga intressenters behov om
programmet skulle förnyas. Detta skulle kräva ett utkast till förslag till ett nytt beslut
av rådet (tillsammans med Europaparlamentet enligt medbeslutandeförfarandet).
Programmets allmänna mål är att främja verksamhet som bedrivs av sådana icke-statligaorganisationer som främst är aktiva inom området för miljöskydd på gemenskapsnivå, genomatt bidra till att utveckla och genomföra gemenskapens miljöpolitik  och miljölagstiftning.
Avsikten är att de bidrag som ges genom pr ogrammet (vilka täcker både löpande kostnader
och aktiviteter) skall göra det möjligt för icke-statliga miljöorganisationer att genomföra olikaaktiviteter som gynnar miljön i EU och samhället i stort. Syftet med dessa aktiviteter är bl.a.att minska avståndet mellan me dborgarna och EU genom att göra politiken mer lättbegriplig
och engagerande. Man vill även skapa kanaler genom vilka kommissionen kan ta del avmedborgarnas synpunkter och farhågor. De icke -statliga organisationerna bidrar också till
beslutsprocessen genom att de lta i olika expertgrupper oc h kommittéer, och genom att ge
expertutlåtanden inom sina olika kompetensområden. Åtgärd er för att öka medvetenheten
genom att uppmärksamma allmä nheten och beslutsfattarna på befintliga och framtida
miljöproblem är också en viktig verksamhet enligt åtgärdsprogrammet. Detsamma gäller för
                                                
1Enligt definition i diskussionsunderlaget "Kommissionen och de enskilda organisationerna – för ett
stärkt samarbete" under punkt 1.2 "Gemensamma egenskaper för enskilda organisationer", KOM (2000)11, antagen den 18 januari 2000.
2Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1999/C 32/14, 2000/C 43/04, 2000/C 293/14.
3åtgärder för att bygga upp och fö rstärka det civila samhället3 – i första hand inom EU, men
även utanför.
Det har nu gått tre år sedan rådets beslut antogs den 16 december 1997, och
programsamordnaren (GD Miljö) och de icke-statliga organisationerna har gett sinasynpunkter på programmets genomförande under perioden 1998-2000.
Enkäterna har samlats in och analyserats av  kommissionen och resulta ten återges nedan i
enlighet med strukturen i rådets beslut, artikel för artikel. Därefter följer ett kapitel om detallmänna genomförandet och en sammanfattning.
Åtgärdsprogrammet finansiera s med medel från budgetpos ten B4-3060. Medlens användning
utvärderades av en utomstående konsult under andra hälften av 2000. Utvärderingen ingår i
GD Miljös program för utvärderingar inom ramen för initiativet SEM 2000
4, och omfattar
användningen av medel från budgetposten B4-3060 under perioden 1996-1999. Syftet är att
bedöma hur medlen har använts för att senare kunna göra förbättringar. Den del av analysen
som gäller åtgärdsprogrammets genomförande och resultat5 har beaktats i denna rapport.
2. RESULTAT FRÅN UNDERSÖKNINGEN
Artikel 1  i rådets beslut innehåller en redogörelse för programmets mål och en definition av
de organisationer man riktar sig till – deras verksamhet, status och geografiska räckvidd .
Programmets allmänna mål är, som nämns ovan, att främja verksamhet som bedrivs av sådanaicke-statliga organisationer som "främst är aktiva inom området för miljöskydd pågemenskapsnivå genom att bidra till att utv eckla och genomföra gemenskapens miljöpolitik
och miljölagstiftning". Programmet riktar sig till icke-statliga organisationer som äroberoende, icke-vinstgivande och som har ett miljömål inriktat på allmänhetens bästa.
2.1. Organisationer
Att identifiera organisationer som "främst är aktiva inom området för miljöskydd" har inte
vållat några större problem under programmets första tre år. I tveksamma fall harprogramsamordnaren och dess bedömningsgrupp alltid kontrollerat den sökandes officiella
stadgar där organisationens huvudsakliga syfte anges.
De flesta av svaren i undersökningen visar a tt både de icke-statlig a organisationerna och
kommissionen vill behålla  den nuvarande definitionen. H uvudargumenten mot att utvidga
målgruppen är att åtgärdsprogrammet har begränsade medel, att det bara finns ett fåtal källorinom kommissionen som kan ge stöd till europeiska miljöorganisationer, att det blir alltsvårare för europeiska miljöorganisationer att få  medel på nationell och lokal nivå, samt att
andra grupper (som arbetar med sociala frågor , utveckling, hälsa, konsument- och djurskydd
etc.) kan få stöd inom ramen för andra program.
                                                
3I denna rapport avses med "det civila samhället" icke-vinstdrivande verksamhet som utförs av
medborgarna (tredje sektorn).
4På initiativ från kommissionsledamöterna Anita Gradin (ekonomistyrning och bedrägeribekämpning)och Erkki Liikanen (budget och administration) inledde kommissionen 1995 ett omfattande initiativbenämnt SEM 2000 (Sound and Efficient Management) för att ändra institutionens budget- ochförvaltningskultur. SEM 2000 omfattar hela kommissionen.
5Knappt 40 % av budgetposten B4-3060 har årligen anslagits till åtgärdsprogrammet .
4I ett av svaren framhölls det emellertid att icke-statliga organisationer som arbetar med miljö-
och hälsofrågor – ett område som prioriteras av GD Miljö – ofta inte godkänns för att få
bidrag, och man efterlyste en ändring.
Det bör observeras att några av åtgärdspro grammets nuvarande st ödmottagare bedriver
verksamhet inom området miljö och hälsa som en del av sina årliga arbetsprogram. Men denhuvudsakliga målsättning som tydligt anges i dera s stadgar är fortfarande att vara "aktiva
inom området för miljöskydd". Om programmet skulle utvidgas till att omfattahälsoorganisationer skulle dess profil förändras, och stöd skulle beviljas till organisationersom endast delvis är aktiva inom miljöområdet (som t.ex. hälsoorganisationer). Detta skullenaturligtvis öppna dörren även för andra icke-sta tliga organisationer som endast delvis arbetar
med miljöskydd, t.ex. räddningstjänstf öreningar och konsumentföreningar
För närvarande uppmanas alla de europe iska miljöorganisationer som söker stöd att
presentera sina årliga arbetsprogram tillsammans med alla aktiviteter, löner, hyror,
kopieringskostnader etc. Denna praxis sku lle man i så fall va ra tvungen att överge.
Hälsoorganisationer skulle bara kunna lägga fram delar  av sina arbetsprogram, dvs. sin
verksamhet inom miljöområdet. Övrig verksamhet ligger utan tvekan inom området socialafrågor.
2.1.1.  Geografisk räckvidd
För närvarande kan bara miljöorganisationer som är aktiva "på gemenskapsnivå" erhålla
bidrag inom ramen för åtgärdsprogrammet (ar tikel 1 i rådets beslut). Denna bestämmelse
preciseras närmare i programsamordnarens informationspaket som lämnas till alla sökandetillsammans med ansökningsblanke tten (bilaga I i denna rappo rt). Enligt informationen
välkomnar kommissionen stödansökningar från "e uropeiska icke-statliga organisationer med
verksamhet som omfattar alla eller vissa av medlemsstaterna oc h Europeiska unionens
grannländer". Att vara aktiv "på gemenskapsnivå" innebär en ligt informationspaketet att
organisationen för att erhå lla stöd i princip måste ha både en  struktur och en verksamhet som
sträcker sig över flera europeiska länder.
Definitionen av geografisk räckvidd har gi vit upphov till fler frågor från de sökande (och
ibland internt) under perioden 1998-2000 än definitionen av organisationer. Problemen vid
den faktiska urvalsprocesse n har emellertid varit få.
Däremot har vissa utomstående aktörer (som inte omfattas av unders ökningen) kritiserat den
geografiska balansen mellan de organisationer som väljs ut för stöd inom programmet. Det
har påpekats att majo riteten av de organisationer so m mottog stöd under 1998-2000 ligger i
Västeuropa. Detta har också tagits upp i undersökningen. "En mer balanserad fördelning
behövs för att genomföra EU:s politik i alla re gioner inom EU", hette det i bidraget från en
icke-statlig organisation. Skäl et är att vissa miljöproblem och miljöfrågor som hänger ihop
med en hållbar utveckling (vatten, jordbruk, mark  etc.) varierar beroende på region. Liknande
synpunkter kom också fram inom kommissionen, där ett av svaren innehöll ett förslag på att
det uttryckligen borde nämnas att Medelhav sområdet kan beviljas stöd. Samma tanke har
förts fram i utvärderingen av budgetposten B4-3060
6.
“Kvotering rekommenderas inte , men gemenskapen bör resp ektera de icke-statliga
organisationernas mångfald och olikheter. GD Miljö bör finna en balans mellan olika
                                                
6Utvärdering av budgetposten B4-3060 "Medvetenhet och bidrag på miljöområdet", en utredning för
Europeiska kommissionen (GD ENV.3), kontrakt nr B4-3060/2000/191820/MAR/H5.
5geografiska lägen (nord/syd/öst), olika frågor  (avfall, vatten etc.) samt mellan små/stora,
europeiska/gränsöverskridande och policyskapande/verksamhetsinriktade icke-statligaorganisationer" (s. 193).
I detta sammanhang bör nämnas att ett antal europeiska miljöorganisationer, som för
närvarande får stöd inom ramen för åtgärdsp rogrammet, har valt att förlägga sitt huvudkontor
till Bryssel på grund av närheten till de europeis ka institutionerna och andra viktiga aktörer på
miljöområdet. Detta innebär inte att de är belgiska organisationer. Alla icke-statligaorganisationer som väljs ut inom ramen för åtgärdsprogrammet har verksamhet i samtliga,eller ett flertal, av EU:s medlemsstater och grannländer.
2.1.1.1.  Utvidgning av den geografiska räckvidden
Det är möjligt att den nuvarande geografiska räckvidden måste ändras i samband med en
eventuell förlängning av programmet, me d tanke på EU:s utvidgningsprocess och
förändringarna i Europa som helhet (t.ex. i Balkan).
Undersökningen visar tydligt att kommissione n och EU:s miljöorgani sationer i allmänhet är
positiva till att ta med icke-statliga organisationer från kandidatländerna i åtgärdsprogrammet,under förutsättning att man be håller bestämmelserna om Eu ropa-omfattande multinationell
verksamhet (dvs. att lokala oc h nationella organisationer inte  bör kunna komma ifråga), och
att man kan öka de nuvarande  budgetmedlen. Nuvarande och tidigare stödmottagare hävdar
att de redan har större omkostnader på grund av ökad verksamhet i samband med EU:s
utvidgning och på grund av ökat samarbete med organisationer från länderna i Central- och
Östeuropa som i regel har mycket små resurser.
Enligt rådets besluts nuvarande lydelse utes luts inte uttryckligen ansökningar från
organisationer i ka ndidatländerna, men kravet på  att vara aktiv (och ha
medlemsorganisationer) i samtliga eller vissa av EU:s medlemsstater och grannländer harinneburit att de flesta av  dem inte har kunnat komma  ifråga under perioden 1998-2000.
Det bör även observeras att konkurrensen om de  begränsade medel som åtgärdsprogrammet
kan erbjuda redan nu är mycket hård mellan EU-baserade multinationella organisationer medflera års erfarenhet på området.  Detta gör det ännu svårare för relativt nya organisationer med
mindre kunskap och mindre omfatta nde arbetsprogram att få stöd, vilket även tas upp i
utvärderingen av budgetposten B4-3060 (s. 152).
"Att välja ut större organisati oner som arbetar på europeisk nivå kan innebära ett större
avstånd mellan organisationen och Europas me dborgare, eller mellan det Bryssel-baserade
kontoret och den del av organisa tionen som arbetar på  nationell nivå. Det finns också en risk
för att de nya riktlinjerna kommer att motverka  ansökningar från små (men inte nödvändigtvis
mindre kompetenta) organisati oner och gynna starkt profe ssionella och välorganiserade
konkurrenter oavsett vem som har det bä sta idéerna. Detta drabbar särskilt
gränsöverskridande projekt som omfattar ett litet antal medlemsstater och för vilka det ärsvårt att få nati onell finansiering."
2.2. Verksamhet
Artikel 2 som bör läsas tillsammans med bilagan till rådets be slut (se även punkt 2.6.6 i
denna rapport) innehåller en definition av de verksamhetsområden som kan omfattas av
åtgärdsprogrammet. Mot bakgrund av bestämme lsen i punkt 2 i artikeln (dvs. att ekonomiskt
stöd från gemenskapen får ges till verksamhet som är av intresse för gemenskapen och som
6väsentligt bidrar till att vida reutveckla och genomföra gemenskapens miljöpolitik och
miljölagstiftning) har den största gruppen av icke-statliga organisationer (Green Group of
Seven) sammanställt en "ej uttömmande" lista över politikområden inom vilka de anser att deger ett sådant bidrag (bilaga  II till denna rapport). Andra till frågande organisationer har satt
samman liknande listor inom si na egna kompetensområden.
Det är naturligtvis svårt att bevisa att man påverkat den politiska processen eftersom detta inte
alltid går att mäta. Det kan krävas flera år av  mödosam lobbyverksamhet innan några resultat
visar sig, och då är det kanske inte möjligt att fastställa exakt vilka aktörer som hade enavgörande betydelse för vissa resultat – oc h vilka andra externa och/eller samverkande
faktorer som hade en omfatta nde inverkan. Det är ännu svårare med nya organisationer som
söker stöd enligt åtgärdsprogrammet. Kommissionens personal (experter från GD Miljöstekniska enheter som sköter utvärderingen av ansökningar från icke-s tatliga organisationer
inom sina olika sakområden) måste försöka  fastställa den poten tiella inverkan som
"oprövade" organisationers ve rksamhet kan komma att ha.
Kommissionen samråder ofta med icke-statliga organisationer (i kommittéer och
expertgrupper, vid ad hoc-möten och regel bundna möten, och i intern ationella sammanhang
rörande ett stort antal olika frågor) och finner ofta att organisationernas bidrag är till hjälp ochav stor vikt för beslutsprocessen. Den konsult som gjorde utvärderingen av budgetposten B4-
3060 är av samma åsikt:
"En starkare relation mellan kommissionen och organisationerna kan bidra till att båda
parterna får större framgång med att uppnå sina  respektive mål. Icke-statliga organisationer
tillhör de viktigaste samrådsinstanserna, och en dialog mellan EU och dessa organisationer ärett betydelsefullt komplement till den institutionella beslutsprocessen." (s. 137)
I några av svaren i kommissionens undersökning föreslogs det att man i artikel 2 mer strikt
borde ange sådana verksamhetsområden so m ligger inom GD Miljös nuvarande politik och
prioriteringar. Detta borde  också gäller för jämställ dhet och kvinnoverksamhet inom
miljöskyddsområdet, där den nuvarande länken  mellan gemenskapens  miljölagstiftning och
kvinnor är mycket svag. En del anser oc kså att kommissionen borde kunna kräva att de
organisationer som erhåller stöd skall  lägga till  verksamhet till sina arbetsprogram i linje med
gemenskapens miljöpolitik och miljö lagstiftning (standardiserings arbete har tagits upp som
ett exempel).
2.3. Urvalskriterier
Artikel 3 bör läsas tillsammans med informationspaketet och innehåller programmets
urvalskriterier. Kommissionen riktar sig till organisationer som har en bred geografiskräckvidd, en hög multiplikatoreffekt och solid  och ekonomiskt genomförbar verksamhet i
linje med gemenskapens milj öpolitik, för att nå och engagera så många europeiska
medborgare och aktörer inom milj öområdet (lokala och regionala myndigheter, näringsliv och
industri, andra intressegrupper etc.) som möjlig t. Dessa kriterier kan tyckas vara ganska
tydliga, men de har inte alltid varit lätta att tillämpa i praktiken. Hur bedömer man t.ex. en"varaktig multiplikatoreffekt på europeisk nivå" eller ett "bidrag till en multinationellstrategi", särskilt för en sökande som inte tidigare än känd av kommissionens personal?
Inom utredningen efterlyste en av de tillfrågade organisationerna ett förtydligande av vad
"kostnadseffektivitet" innebär i det här sammanh anget och hur mätningen sker. I verkligheten
finns det inga fastställda indikatorer för a tt mäta något av ovans tående kriterier. I en
näraliggande fråga ansåg en av kommissionens tjänstegrenar att det i allmänhet behövdes mer
7öppenhet i urvalsförfarandet – särs kilt viktigt är det att kunna ge  en kristallklar motivering till
att en ansökan inte godkänns. Vi dare betonades det att nuvarande situati on, med ett litet antal
organisationer som väljs ut fö r stöd omfattande ganska stora summor (ungefär samma antal
organisationer varje år) bör motiveras. I utvä rderingen av budgetposten B4-3060 togs samma
fråga upp:
"Den viktigaste frågan är om man når den bredare allmänheten i beslutsprocessen genom att
välja ut vissa icke-s tatliga organisationer för verksamhet sstöd. Det har därför hävdats att EU
bör försöka finna en balans mellan organisa tionernas kunskap om EU:s system och deras
kapacitet att förmedla männis kors behov och synpunkter. Detta är särskilt intressant eftersom
man i det sjätte miljöhandlingsprogrammet troligen kommer fästa stor vikt vid att engageramedborgarna. För att åstadkomma detta skulle man t.ex. kunna a npassa urvalskriteriet så att
man undviker institutionalisering genom ett ro tationssystem för de organisationer som
beviljas stöd, där en och samma or ganisation inte ges stöd två år i rad. Detta skulle ge andra
organisationer (som kanske be finner sig närmare medborgarna) möjlighet att bygga upp sin
kapacitet när det gäller EU :s miljöpolitik och förmedla åsikterna från dem som de
representerar". (s. 175)
Det säger sig självt att ju fler gånger man lämnar in ansökningar inom ramen för
åtgärdsprogrammet, desto bättre kunskap får man om förfarandet och vad som krävs för att bli
godkänd för stöd. Det bör även obs erveras att många organisatione r som har fått stöd flera år i
rad har arbetat upp ett nätver k inom kommissionen (och även  inom andra EU-institutioner).
Vissa organisationer har påpe kat att de urvalskr iterier som kommissionen har fört upp i
informationspaketet inte är särskilt tydliga. En av de tillfrågade organisationerna menar attkriteriet "att i största möjliga omfattning spri da information om EU :s nuvarande miljöpolitik,
däribland Europeiska gemenskapernas åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling"kan tolkas som ett krav på pa ssiv och okritisk distribution av  EU-information. Organisationen
skulle hellre se att man tydligare angav att syftet är att hj älpa de europeiska medborgarna att
bättre förstå  gemenskapens miljölagstiftning och miljöprogram, och att aktivt lämna
synpunkter på dem.
Allt detta tyder på att ur valskriterierna är inexakta och s kulle behöva omdefinieras i ett nytt
program. Under perioden 1998-2000 har det också vi sat sig att det inte fungerar särskilt bra
att hänvisa till urvalskr iterierna i de negativa ansökningsb eskeden. Många organisationer som
inte har blivit godkända för stöd har återkommit fö r att få närmare förklaringar och detaljer.
Eftersom det inte finns några fastställda indikatorer för hur mätningen skall ske, går det inteatt undvika att utvärderingarna bli mer eller mindre subjektiva.
2.4. Verksamhetsstöd
Artikel 4  handlar om verksamhetsprogrammets centrala punkt – ekonomiskt stöd till både
kostnader för verksamhet och administration i nom den utvalda organi sationen (detta kallas
ibland verksamhetsstöd). Rådfrågningen av de icke-statliga organisationerna visade att man
inte önskar ändra på detta till förmån för någon annan stödmodell. Däremot anmodade mankommissionen att snarast ta itu med de byråkratiska förfara nden och stränga kontrollsystem
som omger stödbeviljandet, och som inte står i proportion till de summor som det rör sig om.
Man vill också att programmet görs förenligt med projektstöd (se 3.1). Kommissionenförespråkar å sin sida en model som skulle innebära att programmet begränsas till att omfattaenbart stödmottagarnas bokförda kostnader. Att ta med projekt eller aktiviteter, där tredjeparter är inblandade, skulle  kunna ha negativa effekter på  rapporteringens öppenhet och
tydlighet vad gäller ansvarsskyldighet.
8Vissa förändringar av programmet kan knappa st undvikas. Om man skall genomföra den
föreslagna utvidgningen av programmet så  att det även omfattar organisationer i
kandidatländerna och Balkan, få till stånd en ökning av budgeten och de begränsade
personalresurserna samt införa nya åtgärder  till följd av vitboken om en reform av
kommissionen, kräver detta ett program som tar hänsyn till dessa aspekter. Ett fastrevisionssystem måste också inrättas, vilket betonas i utvärderingen av budgetposten B4-3060
(s. 182-183):
"Det granskade urvalet visade tydligt att de största icke-statli ga organisationernas
nätverksstruktur eventuellt sku lle kunna göra det möjligt att föra  vidare medel till andra delar
eller nivåer i organisatione n. Detta innebär problem för rapporteringens öppenhet och
tydlighet vad gäller ansvarsskyldighet. ... Misstag  som man i viss mån ka n ha överseende med
när det gäller mindre organisati oner som endast har erhållit st öd en gång under perioden, och
som kanske inte känner till EU:s förfaranden, kan definitivt inte ursäktas när det gäller storaorganisationer som får stöd varje år och känner till EU:s bidragsbestämmelser. En sträng ochöppen redovisning är ännu viktigare för stor a stödsummor. För att uppnå detta borde EU
kräva bättre garantier vad gäller bestämmelser för redovisningen".
2.5. Sammanhållning, överensstämmelse och komplettering
Artikel 5  handlar om kommissionens skyldighet  att säkerställa sammanhållning och
överensstämmelse mellan åtgärdsprogra mmet och andra geme nskapsprogram och
gemenskapsinitiativ, samt säkerställa att dessa kompletterar varandra.
När det gäller urvalsförfarandet (vilket besk rivs i informationspa ketet) har kommissionen
främst inriktat sig på sammanhållning och överensstämmelse med det femtemiljöhandlingsprogrammet och dess övergripande bestämmelser om integration av
miljöfrågor i alla verksamhetsområden och principen om delat ansvar (som innebär att alla
verksamhetsområden som ger upphov till miljöprobl em bör ingå lösningen av desamma).
Under perioden 1998-2000 har stöd inom ramen för åtgärdsprogrammet (verksamhetsstöd)
endast beviljats till organisationer vars mål överensstämmer med miljöhandlingsprogrammetsprinciper. Dessa organisationer har med andra ord aktivt inriktat sig på
miljöhandlingsprogrammets prioriterade områden – tillverkning sindustrin, transport, energi,
jordbruk och turism – och aktivt sökt samarbetsmöjligheter med andra aktörer påmiljöområdet (lokala och regionala myndigheter, näringsliv  och industri, allmänheten, andra
icke-statliga organisationer etc.) för a tt uppnå målet "en hållbar utveckling".
Artikel 5 har emellertid varit ganska svår att följa när det gäller bestämmelsen om att
programmen skall komplettera (i motsats till överlappa) varandra. De som söker stöd enligtåtgärdsprogrammet måste visserligen fylla i uppgi fter om all annan finansiering från EU på
ansökningsblanketten, men det finns ingen cen tral funktion som programsamordnaren kan
använda för att eliminera risken för överlappande stöd
7.
Den självpåtagna regeln om att inte bevilja projektstöd till mottagare av verksamhetsstöd
inom ramen för åtgärdsprogrammet (se punkt 3.1) har åtminstone inne burit att GD Miljö inte
ger stöd till överlappande verksamhet.
                                                
7Kommissionen överväger för närvarande att upprätta en kontraktsdatabas. Detta kan komma att ske
under det nya åtgärdsprogrammets löptid.
92.6. Tidsram, budget och beräkning av stödbeloppen
Artikel 6  innehåller bestämmelser om programmets löptid, anslagna medel , andelen för
gemenskapens totala bistånd och möjligheten att godkänna oavlönat arbete eller donationer in
natura (upp till 10 % av de totala stödberä ttigande kostnaderna) när organisationernas
inkomster och kostnader bestäms.
Innehållet i denna artikel har ägnats mer uppmärksamhet och kommenterats utförligare i
svaren från undersökningen än någon annan artikel i rådets besl ut. Tillsammans med
urvalskriterierna i artikel 1 ut gör dessa bestämmelser själva grunden för åtgärdsprogrammet.
2.6.1.  Programmets löptid
En överväldigande majoritet av de tillfrågade icke-statliga organisationerna och personerna
inom kommissionen efterlyser en förnyelse av programmet. Det finns också starka önskemål
om att programmets löptid bör ökas från fyra till åtminstone fem år. Detta skulle förbättrakontinuiteten i organisationernas verksamhet på  europeisk nivå, efte rsom de skulle ges
tillräcklig tid för att planera sina strategiska prioriteringar på medellång och i vissutsträckning lång sikt. Ett beslut om att förl änga programperioden sku lle också innebära att
man tar hänsyn till den tid och det arbete som krävs inom lagstiftningsprocessen för attgenomföra alla delarna av ett nytt program.
– Ett förslag till ett förnyat program med en l öptid på fem år (2002- 2006) skulle ha den
fördelen att det följer nuvarande budget oc h viktigare politiska avtal som redan har
ingåtts inom EU, samt att de t omfattar samma tidsperiod som alla fonder för bidrag
inför anslutningen.
– Det skulle också ligga i linje med [förslaget om det sjätte
miljöhandlingsprogrammet]
8 där den politiska ramen för de kommande fem till tio
åren fastställs.
2.6.1.1.  Fleråriga stöd
Att införa ett system som tillåter stöd över flera år har diskuterats både inom och utanför
undersökningen. Ett sådant system har ganska många förespråkare  både inom de icke-statliga
organisationerna och kommissione n. Det skulle innebära besp aringar vad gäller tid och
kostnader för administration för både kommissionen (och därmed minskade allmännakostnader för programmets förvaltning) och de icke-statliga organisationerna. Det skulleockså innebära bättre kontinuitet.  Men det skulle även få andra följder. För ett system för
fleråriga stöd krävs en variabel årlig budget eftersom kommissionen skulle vara tvungen att
binda upp sig för hela summan det första år et. Kommissionen skulle naturligtvis kunna ta
fram en två- eller treårig betalningsplan tillsammans med ett förstärkt system för övervakningoch utvärdering baserat på interimsrapportering. Om kommissionen inte är nöjd med
interimsrapporterna skulle den kunna avsluta kontraktet och fri göra pengarna, men anslagen
skulle gå förlorade.
Samordnaren (GD Miljö) förfogar endast öve r begränsade medel enligt budgetposten B4-
3060. Det rör sig närmare bestämt om 7 miljoner euro  per år som ska täcka ett stort antal olika
                                                
8Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén om Europeiska gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, Miljö 2010: Vår
framtid – vårt val, KOM(2001)31.
10informations- och kommunikationsaktiviteter, dvs. inte enbart bidrag till icke-statliga
organisationer. Ett system för fleråriga st öd till icke-statliga organi sationer med kontrakt på
t.ex. två år skulle därför kräva nästan de to tala budgetanslagen under B4-3060 under det första
genomförandeåret, enbart för att finansie ra stöden till de största organisationerna.
2.6.2.  Anslagna medel
Det är helt klart att konkurrensen om åtgärd sprogrammets begrän sade medel har ökat
betydligt under perioden 1998-2000. Under år 2000 tog kommissionen emot 66 ansökningar
(motsvarande totalt 8 424 406 euro) jämför t med 1999 då man tog emot 44 ansökningar
(5 375 999 euro). Detta innebär en ökning me d 50 % av antalet ärenden och med 56,7 % av
de begärda medlen. Av de sökande valdes slutligen 18 ut för stöd år 2000, motsvarande 2,56
miljoner euro.
Inte endast konkurrensen, utan även de krav  som ställdes på organisationerna under 1998-
2000 har ökat. De tillfrågade organisationern a har tagit upp tre huvudområden som stöd för
sina krav på en kraftigt ökad budget.
– Nya styrelseformer i EU . I kommissionens meddelande om strategiska mål för
2000-2005 "Forma ett nytt Europa" anger man som sin uppgift att främja nya
styrelseformer i EU. Kort sagt innebär de tta att ge medborgarna mer att säga till om i
EU:s beslutsprocess, och att bygga upp nya typer av partnerskap mellan olika
beslutsnivåer för att främja  effektivitet och öppenhet i institutionernas arbete. I
meddelandet slår kommi ssionen fast att medborgarna inte  känner någon delaktighet i
de strukturer som styr deras liv. De icke-statliga organisationerna betonar därför attde har en allt viktigare funktion att fylla  när det gäller att överbrygga denna klyfta
och att hjälpa EU:s ins titutioner att nå medborgarna – en uppgift som kräver
ytterligare medel.
– EU:s utvidgning. Alla europeiska miljönätverk har ökat i storlek i samband med att
organisationer från kandidatländerna har b livit medlemmar. Behovet av ytterligare
aktiviteter och samordning ha r därför ökat, och kostnad erna kompenseras sällan av
de nya medlemmarnas bidrag eftersom många av dem fortfarande förfogar över
mycket små medel.
– Integrationsprocessen.  Att miljöskydd och hållbar utveckling skall integreras i alla
politikområden inom EU är ett av EG-förd ragets huvudkrav (jfr. Cardiff-processen).
Detta innebär i princip att alla icke-statliga miljöorganisationer idag sysslar medfrågor som rör nästan alla aspekter av EU:s politik. Organisationerna välkomnarvisserligen denna utveckling, men betonar samtidigt att integrationen innebär ett ökatkrav på bredare sakkunskap eftersom  de nu kontaktas av nästan samtliga
generaldirektorat för information. Detta leder till kostnader för både ytterligare
personal och förberedelsearbete.
Det nuvarande programmets refe rensbelopp är 10,6 miljoner euro för hela programperioden
(1998-2001). Mot bakgrund av ova nstående – den ökade konkurrensen om medlen, en ökad
arbetsbörda för organisationerna och planerna på att de första  kandidatländerna  skall ansluta
sig till EU mellan 2003 och 2005 – kan det bli nödvändigt att öka budgetmedlen som idag
uppgår till i genomsnitt 2,65 miljoner euro per år.
112.6.3.  Nivån på det totala stödet
Enligt artikel 6 skall gemenskapens totala bistånd i princip inte överstiga 50 % av den
sökandes budgeterade verksamhet och administrativa kostnader. De icke-statligaorganisationerna har haft problem med denna bestämmelse under perioden 1998-2000.
Faktum är att många av dem har haft svårigheter med att få tag på medel för att täcka deåterstående 50 procenten.
I ett av svaren i kommissionens undersökning kommenteras orden "i princip". De ger
utrymme för tolkning och det bör klargöras nä r gränsen på 50 % kan överskridas. Ett fall där
man anser att taket på 50 % bö r tas bort är finansiering av  organisationer som deltar i
europeiskt standardiseringsarbete eftersom det är svårt att finna ytterligare finansiering fördenna typ av verksamhet.
I ett av svaren hänvisar de största icke-statlig a organisationerna (G7) till de diskussioner som
ägde rum före åtgärdsprogrammets antagand e. Man tar upp det fakt um att kommissionen och
Europaparlamentet var överens om en tak på 60 %, men rådet beslutade sedan enhälligt attsänka det till 50 %.
Samtliga icke-statliga organisationer (däribland G7) vill att man skall försöka höja taket igen
till 60, 75 eller till och med 100 %. De som förespråkar 100 % bet onar att detta inte skulle
innebära att kommissione n är skyldig att ge 100 % stöd till de  utvalda organisationerna, men
det skulle ge kommissionen möjlighet och skyldighet att se närmare på den faktiska situationsom organisationerna befinner sig i och förstå deras möjligheter och begränsningar bättre.Andra organisationer menar att ett tak på 60 % är tillräckligt för att ge mer flexibilitet åtmiljögrupper utan att äventyra deras integritet.
En varierbar andel på upp till 100 % skulle teor etiskt sett ha varit möjlig fram till den 13
december 2000
9. En sådan bidragspolitik skulle med all säkerhet ge upphov till frågor om
integritet och oberoende. Man skulle dessutom kunna framhålla  att kommissionen, lika gärna
som att ge bidrag med 100 %, skulle kunna in leda ett upphandlingsförf arande med detaljerad
specifikation av vad den vill ha utfört, och med äganderätt till resultatet. Frågan omoberoende har också tagits upp av den externa konsulten i utvärderingen av budgetposten B4-
3060:
"Bärkraften hos de flesta icke-statliga organisationerna är i allmänhet svag. De flesta som
erhåller verksamhetsstöd är extremt beroende av EU och får inte mycket från sina medlemmargentemot vilka de i slutändan borde ha finansiellt ansvar eftersom de förväntas representeradem" (Utvärdering av budgetposten B4-3060, s. 106) , och
"....finansiering av organisationernas driftkos tnader är nödvändig för EU:s beslutsprocess som
behöver sakkunskap, informationska naler, deltagande etc. Me n organisationerna får inte
under några omständigheter ta detta stöd för give t och tro att det skall fortsätta i evighet. I
fortsättningen borde de i allmä nhet se till att få me r ekonomiskt oberoende och kräva större
bidrag från medlemmarna i nätverket" (Utvärdering av budgetposten B4-3060, s. 184).
För att besluta om ett tak för bidragen inom ramen för detta program måste man ta hänsyn till
aspekter som t.ex. bidrag in natura (om dessa skall räknas eller inte), överföring av bidrag till
                                                
9 Enligt de nya reglerna för internkontroll (åtgär d 78 i vitboken) som antogs den 13 december 1000 måste
nu alla bidrag från kommissionen ges med samfinansiering. Bidrag med 100 % är därför inte längre
möjligt.
12partner eller underleverantörer, samt icke-s tatliga organisationer i kandidatländerna och
Balkan (om dessa skall vara behöriga att söka eller inte).
2.6.4.  Bidrag in natura
Frivilligt arbete är kärnan i alla icke-statliga organisationers verksamhet. De tillfrågade
organisationerna förespråkar därf ör att det bibehålls som en av bestämmelserna i det nya
programmet. I nuvarande åtgärdsprogram kan oa vlönat arbete eller dona tioner in natura, om
de dokumenteras ordentligt, rä knas in med upp till 10 % av de totala kostnader som kan
omfattas när miljöorganisationernas  inkomster och kostnader bestäms. (artikel 6.3 i rådets
beslut). Många organisationer skulle gärna se att nivån höjs om möjligt.
"Begränsningen när det gäller oavlönat arbete oc h donationer in natura  är ett handikapp för
små, effektiva organisationer, särskilt i sin nuvarande tolkning. Som framgår av fråga 13 i
undersökningen är det mycket svårt för organisa tioner som arbetar på gemenskapsnivå eller
europeisk nivå att skaffa loka la eller nationella bidrag, och kommersiell sponsring brukar vara
inriktad på lokala frågor. Ett av de få områden där det fortfarande är möjligt att få betydandebidrag är donationer in natura, tillsatt personal, donerad tid etc." (Svar från en icke-statlig
organisation).
Enligt programsamordnarens finansavdelning är oavlönat arbete och dona tioner in natura ofta
till mer bekymmer än nytta eftersom de är svåra att bedöma och därför inte utgör en sund bas
för beräkning av de stödberättigande kostnaderna . Man vill i stället föreslå en mer avgränsad
definition av vilka kostnader som kan omfatta s och en högre bidragsnivå (se avsnitt 2.6.3).
2.6.5.  Programmets förvaltning
I artikel 7 anges det när ansökningsomgången skall of fentliggöras (före den 31 januari varje
år, i Europeiska gemenskapern as officiella tidning) och vilken tidsgräns som gäller för
kommissionens beslut om vilka organisa tioner som skall ges bidrag (31 maj).
Samtliga tillfrågade organisationer är överens om att det vore vettigare om kommissionen
inledde ansökningsomgången tidigt på hösten det år som föregår  bidragsåret, och
offentliggjorde listan över de utvalda organisationerna före bidragsårets början. Detta skulleinnebära att de årliga arbe tsprogram som organisationerna presenterar i sina ansökningar
faktiskt skulle finaniseras ge nom kommissionens bidrag (i oc h med att man rättar sig efter
kalenderåret). Som det ser ut idag fattar kommissionen inte sitt beslut förrän i slutet av majvilket i regel innebär att bidragen ges först i augusti eller september det år som omfattas avstödet. Detta kan innebära  allvarliga likviditetsproblem för organisationerna.
Programsamordnaren ställer sig också positiv till en sådan anpassning till kalenderåret.I artikel 8 anges vilka åtgärder som kommissionen skall vidta för att säkerställa att
miljöorganisationernas verksamhet inom ramen för programmet genomförs på ettframgångsrikt sätt. Bland annat måste det finnas ett lämpligt kontro llsystem som gör det
möjligt för kommissionen att genomföra kontroller på  plats och ger den rätt och skyldighet att
återkräva belopp som har använts på ett fe laktigt sätt. I artikeln anges också att
stödmottagarna är skyldiga a tt hålla verifikationer som avser utgifter för samfinansierad
verksamhet under året tillgängliga under en peri od av fem år efter den sista utbetalningen.
De tillfrågade organisationerna framhåller a tt nuvarande system är alltför inriktat på
räkenskapsrapporter och kontrolle r, i stället för på utvärdering av vilka effekter
organisationernas verksamhet ha r. Kontrollsystemet är för ste lt och står inte i proportion till
13de relativt små stödbelopp som det rör sig om. Organisationerna anser att man bör överväga
sätt att minska den administrativa börda som programmets förvaltning innebär förkommissionen.
I detta sammanhang bör det emellertid noteras att åtgärd 81 "Förstärkt roll för
generaldirektoratens finansenheter" (Vit boken om en reform av kommissionen, del II,
åtgärdsplan) snarare föreskriven en ökning  än en minskning av systematiska
efterhandsutvärderingar:
"En revisionsfunktion skall inrättas vid varje ge neraldirektorat.... Inom denna funktion skall
det göras en oberoende granskning av hur bud geten används av gene raldirektoratet och av
systemen, programmen och resultaten samt en ef terhandskontroll av verksamheten på fältet."
Behovet av förbättrade efterhandsutvärderinga r understryks ytterligare av resultaten från
utvärderingen av budgetposten B4-3060:
"Efterhandsutvärderingen när de t gäller... verksamhetsstöd är fo rtfarande bristfällig, på grund
av tidsbrist. Sådan utvärdering prioriteras för närvarande inte. Samarbetet med de tekniska
enheterna borde vara mer syst ematiskt och skulle kunna fö rbättras kraftigt" (s. 131).
Artikel 9  innehåller bestämmelser om de åtgä rder som kommissionen kan vidta mot en
stödmottagare i samband med oe gentligheter eller kontraktsbrott.  I artikeln fastställs också
stödmottagarens skyldighet att betala tillbaka belopp som beta lats ut felaktigt.
Under den aktuella perioden 1998-2000 har inga  allvarliga oegentligheter upptäckts. Mot
bakgrund av efterhandsutvärderingarna (slutra pporter och internrevision) har man anmodat
vissa organisationer att betala tillbaka uppdagade överskott elle r kostnader som inte berättigar
till bidrag. Kommissionen och organisationerna har ibland varit oense om hur man skallberäkna de kostnader som berätti gar till stöd. Ofta har problemen rört bidrag in natura (punkt
2.6.4). Stödmottagarna har emeller tid alltid betalat tillbaka de åt erkrävda beloppen på ett
korrekt sätt.
Organisationerna har inte kommenterat artikel 9 i någon större utsträckning. En av dem
påpekade att kommissionen bör fö lja anvisningarna för förvaltning av bidrag, enligt vilka
stödmottagare kan föra över eventuella översko tt med högst 5 % av den totala inkomsten till
följande bidragsår.
I artikel 10  fastställs det att kommissi onen skall kontrollera  all samfinansierad verksamhet. I
praktiken sker detta genom att man gör slumpvisa besök till de icke-statliga organisationernasmöten, seminarier, konferenser oc h andra aktiviteter under programp erioden för att se om den
föreslagna verksamheten verkligen genomfö rs. Vid kontraktsperiodens utgång måste
stödmottagarna dessutom lämna bevis på all ve rksamhet under periode n. Sådana bevis kan
t.ex. utgöras av tidningar, nyhetsbrev, pre ssmeddelanden, rapporter , böcker, CD-ROM och
videokassetter.
"På det hela taget är resultaten från det urval av aktiviteter som har undersökts ganska goda
och verksamheten har i allmänhe t redovisats väl. Stödmottagarn a har i regel genomfört all
planerad verksamhet och resultaten av deras arbete framgår tydligt av slutrapporterna"(Utvärdering av budgetposten B4-3060, s. 104)
Inom ramen för sitt revisionsprogram utför programsamordnaren även årliga revisioner av
icke-statliga organisationers samfinansierade program. Dessa väljs ut slumpvis från listanöver stödmottagare.
14Varken kommissionen eller de icke-statliga or ganisationerna har uppgivit att artikel 10 har
inneburit några särskilda problem.
I artikel 11  fastställs det att kommissionen skall offentliggöra vilka organisationer som har
valts ut för att få stöd inom ramen för åtgärdsprogrammet. Denna bestämmelse har följts välunder perioden 1998-2000 och resultaten har offentliggjorts både i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning och på GD Miljös webbsida. Artikeln har inte föranlettnågra kommentarer i enkätsvaren, varken från kommissionen eller de tillfrågadeorganisationerna. Men ett tidigareläggande av ansökningsomgången och kommissionens
beslut om vilka organisationer som skall er hålla stöd (som föreslagits i undersökningen)
skulle ha som följd att listan över stödmottagare också offentliggörs tidigare, vilket bättreskulle följa kalenderåret.
I artikel 12 fastställs det att kommi ssionen skall rapportera till parlamentet och rådet om
genomförandet av programmet. Varken kommissi onen eller de icke-sta tliga organisationerna
har kommenterat denna be stämmelse i sina svar.
2.6.6.  Bilaga - definition av vilken ty p av verksamhet som kan omfattas
Vad beträffar bilagan  framgår det av organisationernas sv ar att det finns ett mycket starkt
önskemål om att den omar betas eller t.o.m. tas bor t helt och hållet. Efters om det rör sig om en
detaljerad och kvantif ierad beskrivning av vilken verksa mhet som kan omfattas, utgör den en
svåranvänd ram för programverksamheten i oc h med de många överlappningarna. Vid ett
muntligt samråd den 16 oktober 2000 förklarade or ganisationerna att de hade svårigheter med
att placera in sin verksamhet i någon av gruppern a. De flesta aktivitete rna täcker alla, eller
flera, av de angivna prioriteringarna, och bilagan är därför inte till någon hjälp för att ta framarbetsprogrammet. Det bör även nämnas a tt bilagan har innebur it samma problem för
programsamordnaren vid bedömning av ansökningar na eftersom det har varit nära på omöjligt
att mäta den föreslagna verksamheten och placera in den under en viss rubrik.
I kommissionens enkätsvar har det även framhållits att de verksamhetsområden som kan
omfattas av stöd bör knyta närmare an till GD Miljös aktuella strategier och prioriteringar.
3. GENOMFÖRANDET I ALLMÄNHET
Det framgår tydligt av undersökningens resulta t att endast ett fåta l av artiklarna i det
nuvarande beslutet har upplevts som svårbegripli ga eller alltför teore tiska. De diskussioner
som har förekommit mellan kommissionen och stödmottagarna har rört programsamordnarenstolkning och genomförande av  artiklarnas bestämmelser.
3.1. Bristande förenlighet med projektstöd
Vissa av de icke-statliga organisationerna har framfört stark kritik mot den regel som
programsamordnaren har infört och som inne bär att man inte tar emot ansökningar om
projektstöd från organisationer som redan erhåller verksamhetsstöd inom ramen för
åtgärdsprogrammet. Programsamordnaren infö rde regeln "en organisation, en budget" 1998
för att säkra programmets finansiella förva ltning, öka öppenheten och inrätta sig efter
budgetkraven. Kommissionens erfarenhet från  åren före regelns införande (när
verksamhetsstöd fortfarande kunde kombineras me d projektstöd) ledde till att man beslutade
att be de europeiska miljöorganisationerna att lägga fram all sin verksamhet i en budget en
gång om året. De kunde därefter inte komma if råga för projektstöd eller särskilda stöd. Innan
man införde regeln hade stöd för olika projekt beviljats utan centralisering av besluten. Detta
15ledde till en situation där man inte längre kunde garantera en sund finansiell förvaltning av
stöden. Kommissionen riskerade att ge stöd till aktiviteter som överlappade varandra, ochdessa farhågor visade sig senare vara motiverade.
Miljöorganisationerna å andra sidan menar att de ras bokföringssystem har förbättrats och att
det inte finns någon anledning att tro att motta gare av både verksamhetsstöd och projektstöd
inte skulle kunna redovisa  dessa källor separat på ett korre kt och öppet sätt. De menar att
detta redan görs eftersom må nga organisationer som får stöd inom åtgärdsprogrammet även
erhåller stöd från andra generaldirektorat och trots detta klarar av att hålla isär de olikakontona.
De menar också att regeln som innebär att man inte kan erhålla båda typerna av stöd inte
ligger i linje med anvisningarna för förvaltning av bidrag. Det är mycket riktigt så att det intefinns någonting där som säger att organi sationer som får stöd för att finansiera
driftkostnaderna inte kan söka projektstöd.
Det bör dock observeras att åtgärdsprogrammet inte är ett instrument för finansiering av
driftkostnader i egentlig mening eftersom det omfattar både löpande kostnader ochverksamhet hos stödmottaga ren. Det är därför som man använder benämningen
verksamhetsstöd (se 2.4).
Anvisningarna innehåller endast minimibestämmelser för bidragsförvaltning vilket gör det
möjligt för de enskilda generaldirektoraten att införa strängare krav. Programsamordnaren hardärför infört regeln med hänsyn till ovanstående skäl.
I ett litet antal av kommissionens enkätsvar har det framhållits att man skulle vilja ta bort
regeln eftersom man anser att den innebär administrativa problem. Det som inträffar är attman för att komma runt regeln låter de nationella medlemmarna i samfinansierade europeiskaicke-statliga organisationer ansöka om projektstöd för att komma runt regeln, även omprojekten ligger närmare paraplyorganisationens  verksamhet än de nationella medlemmarnas,
och skulle kunna skötas bättre på europeisk nivå.
3.2. Försenade betalningar
Ett vanligt klagomål från åtgärdsprogrammets stödmottagare gäller försenade betalningar
(som inte enbart har att göra med tidpunkten för ansökningsomgången, se avsnitt 2.6.5).
Efter kontraktets utgång måste organisatione rna lämna en slutrapport (redovisning för den
genomförda verksamheten och kostnader och in täkter under stödperioden). Rapporten skall i
regel lämnas senast i slutet av mars. En av orsakerna till att slutbetalningen ibland är sen är attkommissionen får slutrapporterna för föregåen de år samtidigt som den skall utvärdera
stödansökningarna inför nästa år. Kommissionen går grundligt igenom alla slutrapporter för
att se om det föreko mmer avvikelser från de t överenskomna kontraktet , och slutbetalningen
beror på resultatet av  denna utvärdering.
Utvärderingen – som omfattar alla de genomförda programme n, både vad gäller verksamhet
och budget – är ganska tidskräva nde och många tjänstemän är inblandade. Det stämmer att
kommissionen under perioden 1998-2000 inte alltid har kunna t betala ut pengarna inom de 60
dagar som fastställs i kontraktet.
I detta sammanhang bör också nä mnas att tidsgränsen för sl utrapporterna inte alltid har
respekterats av stödmottagarna.
163.3. Överföring av medel
En annan fråga som upplevs som ett problem av de icke-statliga organisationerna är de
stränga regler som gäller för ytterligare medel. De som tar emot stöd inom ramen föråtgärdsprogrammet är paraplyorganisationer eller europeiska samo rdningskontor för flera
nationella, regionala och loka la medlemsorganisationer. Dessa medlemmar genomför
verksamhet inom ramen för den europeiska or ganisationens samfinansierade verksamhet. De
skaffar sedan ytterligare medel för att finansiera de delar som inte täcks av kommissionensstöd. Om dessa medel inte öve rförs till ett bankkonto i stödmo ttagarens namn (dvs. den
europeiska organisati onen) räknas de inte.
Detta tas emelle rtid upp i anvisningarna om förvaltning av bidrag under punkt 1.2 om
allmänna villkor för avtal om gemenskapsbidrag (del B om finansiella bestämmelser, artikel 7– bidragsberättigande kostnader): "För a tt betraktas som bidragsberättigande måste
kostnaderna vara faktiska, ha registrerats i bidragsmottagare ns bokföring eller skattedokument
samt kunna identifieras och verifieras."
4. SAMMANFATTNING
Den erfarenhet som delas av kommissionen och de tillfrågade organisationerna (tidigare och
nuvarande stödmottagare) enligt en kätsvaren pekar på att progra mmet bör förnyas, helst för
en period på fem år, med vissa ändringar, t.ex. en utvidgning av den geografiska räckvidden
så att icke-statliga organisati oner i kandidatländerna och Balkan  också omfattas. Hänsyn har
tagits till utvärderingen av budgetposten B4 -3060 (inom ramen för initiativet SEM 2000) som
innehåller en djup analys av stödprogrammets effektivitet och berätti gande. Utvärderingens
resultat ligger i linje med slutsatserna från denna rapport, nämligen att programmet börförnyas:
"Den planerade verksamheten har överlag genomförts på ett bra sätt, bortsett från några
ofrånkomliga sämre resultat. Det är uppenbart a tt verksamhetsstödet fyller en viktig funktion
eftersom det ger de europeiska icke-statliga organisationerna större möjligheter att delta i ochbidra till beslutsprocessen." (Utvärdering av budgetposten B4-3060,s. 10)
En förnyelse av åtgärdsprogrammet finner också stöd i [förslaget till ett sjätte
miljöhandlingsprogram] där fortsatt stöd till fristående miljöorganisationer i syfte attunderlätta deras medverkan i dialogen  anges som en prioriterad åtgärd.
Som en del av strategin bakom [förslaget till det sjätte miljöhandlingsprogrammet] ingår att
allmänheten skall ges bättre möjligheter att medverka, och man föreslår bland annat enomfattande och bred dialog med berörda parter i samband med beslut på miljöområdet. Manförespråkar även samarbete med icke-statliga miljöorganisationer i kandidatländerna i syfteatt öka medvetenheten.
17BILAGA I
Åtgärdsprogram för gemenskapen för att fr ämja icke-statliga organisationer som
är aktiva främst inom miljöområdet
Rekommendationer för inlämning av förslag
Europeiska kommissionen offentliggjorde en ansökningsomgång för stöd inom ramen för
ovanstående program i Europeiska ge menskapernas officiella tidning C 319 av den 6
november 1999 . Rekommendationerna i detta dokum ent är avsedda att hjälpa
intresserade organisationer med att avgöra om  de bör lämna in sin ansökan och med att
sammanställa densamma.
1.Innehåll och mål
I enlighet med bestämmelserna  i rådets beslut nr 97/872/EG av den 16 december 1997
(se bilaga D) inbjuder kommissionen europe iska icke-statliga organisationer med
verksamhet som omfattar alla eller vissa av medlemsstaterna oc h Europeiska unionens
grannländer att lämna in förslag för att er hålla ekonomiskt stöd. Stödet ges för att täcka
kostnader som uppstår i samband med genomfö randet av verksamheten enligt det årliga
arbetsprogrammet (högst tolv månader). Organisationer som ansöker om stöd måste
bedriva sin verksamhet på europeisk nivå . Detta innebär att deras struktur och
verksamhet i princip skall omfatta flera europeiska länder.
De organisationer som deltar i denna ans ökningsomgång kan inte komma ifråga för
annan typ av stöd från Generaldirektoratet för miljö.
Ekonomiskt bistånd inom ramen för denna an sökningsomgång får (förutsatt att det finns
budgetmedel) ges till verksamhet som är av intresse för gemens kapen, som väsentligt
bidrar till att vidareutveckla och ge nomföra gemenskapens miljöpolitik och
miljölagstiftning och som följer de prin ciper som ligger till grund för det femte
miljöhandlingsprogrammet.
De verksamhetsområden som kan omfattas av ekonomiskt bistånd från gemenskapen
anges i bilagan till rådets beslut. Där anges också hur stor del av det sammanlagda stödetsom kommer att ges till de olika områdena.
Urvalet kommer att göras med hjälp av de kriterier som anges i meddelandet om
ansökningsomgång och med hänsyn till tillgånge n på budgetmedel. De beslut som fattas
för 2001 kommer inte på något sätt innebä ra något åtagande för kommande år.
2. Behörighetskriterier
De organisationer som ansöker om stöd måste uppfylla följande krav:
– De skall vara oberoende, icke  vinstgivande och främst verksamma inom området för
miljöskydd samt ha ett miljömål inriktat på allmänhetens bästa.
– De skall vara aktiva på europeisk nivå (dvs. inte endast nationellt).
– De skall ha en administrativ och finansiell förvaltningsstruktur.
18– Deras finansiering får inte enbart bestå av stöd från Europeiska unionens
institutioner.
3. Urvalskriterier
När förslagen granskas kommer stödmottaga rna att väljas ut på  grundval av följande
kriterier:
– Kostnadseffektivitet.
– Varaktig multiplikatoreffekt på europeisk nivå.
– Effektivt och välavvägt samarbete mellan alla deltagare med avseende på
verksamhetsplanering, genomförande av verksamheten och e konomiskt deltagande.
– Bidrag till en multinationell strategi och i synnerhet till gränsöverskridande
samarbete inom unionen och, i tillämpliga fall, samarbete med grannländer.
– Förmåga att främja dialog och samarbete mellan de parter som anges i det femte
miljöhandlingsprogrammet, t.ex. icke-statliga organisationer, små och medelstoraföretag och lokala och regionala myndigheter, som kan leda till varaktigabeteendeändringar hos de berörda parterna.
– Graden av representativitet inom den berörda rörelsen.
– Förmågan att främja ett sektorsövergripande tillvägagångssätt inom miljöområdet.
– Kvaliteten på dialog och samarbete mellan organisationen och dess medlemmar
genom regelbundet informationsutbyte.
– Förmågan att genom en realistisk, rimlig och balanserad budget visa att det årliga
arbetsprogrammet är finansiellt genomförbart.
– Åtagandet att sprida så mycket information som möjligt om Europeiska unionens
miljöpolitik, däribland Europe iska gemenskapernas åtgärdsprogram för miljön och en
hållbar utveckling.
4. Finansiella
 bestämmelser
I bilaga B anges de finansie lla bestämmelser so m gäller att typ av ekonomiskt bistånd
från kommissionens generaldirektorat för miljö. Villkoren bör läsas tillsammans medbestämmelserna i rådets beslut om ett åtgärdsprogram för att främja icke-statligamiljöorganisationer, där det framgår att ko mmissionen i princip kan finansiera upp till
50 % av den budgeterade verksamheten och de administrativa kostnaderna. De
ansökningar som väljs ut kommer att samf inansieras av kommissionen med en viss
procentandel av de totala stödberättiga nde kostnaderna i enlighet med bifogade
finansiella bestämmelser (bilaga B).
Dessa bestämmelser kommer att ingå i det avtal som sluts med varje stödmottagare.
De sökande bör särskilt uppm ärksamma följande bestä mmelse i rådets beslut:
19"För att kunna få ett bidrag som övers tiger 150 000 ecu måste den icke-statliga
organisationens bokföring för de senaste två åren ha godkänts av en godkänd revisor, och
bokföringen för den period då bidraget används  måste också ha godkänts av en godkänd
revisor. För att kunna få ett bidrag som understiger 150 000 ecu måste den icke-statliga
organisationen för de senaste två åren ha en bokföringsform som är erkänd av
kommissionen, och dess bokföring måste fortsätta  att ha denna form under den period då
bidraget används."
Detta innebär i praktiken a tt de sökande måste vara be redda att göra sin bokföring
tillgänglig för kommissionen i den begärda formen med mycket kort förvarning om derasansökan har godkänts för stöd.
5. Inlämning av ansökan
Ansökan måste göras på något av Europeiska  unionens officiella språk, helst engelska
eller franska, för att underlätta hanteringen av den ansökningsvolym som förväntas. Den
måste åtföljas av ett officiellt brev med en uttrycklig begäran om bidrag. Den måstefyllas i på maskin (ej för hand) med hjälp av de formulär som återfinns i bilaga A i detta
dokument. Fullständig information om de n sökandes bankkonto måste också uppges.
Ansökan bör innehålla en beskrivning av or ganisationens verksamhet i punkt 2 i bilaga
A. Bifoga ett detaljerat och exakt program öv er organisationens planerade verksamhet för
budgetåret 2000. Detta bör omfatta alla ak tiviteter, t.ex. delta gande i samordnad
verksamhet mellan medlemsorganisationer, årliga möten, åtgärder för information tillmedlemmarna (nyhetsbrev), utarbeta nde av rapporter samt publikationer.
Varje aktivitet bör föras upp på ett särskilt blad med en be skrivning av aktiviteten, dess
syfte och målgrupp, en preliminär tidsplan oc h de förväntade resu ltaten. I samband med
sammanställningen av ansökan bör de sökande observera bilagan till rådets beslut. Därframgår det vilka verksamhetsområden so m kan omfattas av ekonomiskt bistånd från
gemenskapen, och hur stor del av medlen som kommer att ges till varje område.
Det ekonomiskt biståndet komme r endast att beviljas på grundval av arbetsprogrammet
för år 2000. Som orientering bör emellertid även en sammanfattning av den verksamhet
som har bedrivits under tidigare år bifogas.
6. Inlämning och utvärdering av ansökningar
Ansökningarna måste sändas senast den 17 januari 2000 till följande adress
(poststämpelns datum gäller):
Europeiska kommissionen
Generaldirektoratet för miljöSaturnino Munoz GómezEnhetschef ENV.5TRMF 00/74Rue de la Loi 200
B-1049 Bryssel
Tfn: +32-2-299 93 32
20Alla de dokument som ingår i ansökan må ste sändas i tre exemplar till ovanstående
adress. De bör vara i A4-format.
Den fullständiga ansökan, sammanställd enligt punkt 5 ovan, måste sändas som
rekommenderat brev. Hänsyn kommer inte tas till ansökningar som lämnas personligen
eller per fax, som är ofullständiga eller otillräckligt detaljerade, eller som lämnas i flera
delar.
Urvalsförfarandet om fattar följande steg:
– Kommissionen tar emot ansökan, registrera r den och skickar ett mottagningsbevis
till den sökande.
– Kommissionen utvärderar ansökan.
– Det slutliga beslutet formuleras och resultatet meddelas den sökande.
Kommissionens beslut är slutgiltigt.
Hela förfarandet är stri kt konfidentiellt. Om kommissi onen godkänner ansökan kommer
ett enda kontrakt som om fattar all den verksamhet som ska ll samfinansieras (i euro) att
slutas mellan kommissi onen och den sökande.
De sökande bör känna till att utvärderingen troligen kommer att ta flera månader på
grund av den stora volymen ansökningar som förväntas. Den bör emellertid kunnaavslutas den 31 maj 2000. Det stora antalet fö rväntade ansökningar innebär också att
kommissionen måste tillämpa ur valskriterierna mycket strängt och inte godkänna
ansökningar som inte är sammanställda en ligt specifikationerna ovan. De sökande
uppmanas därför att studera a ll information mycket noga och kontrollera att de uppfyller
alla kraven. Utelämnanden elle r felaktigheter i ansökan kan göra att den inte beaktas.
– BILAGOR:
A. Administrativ information
– B. Rättsliga och finansiella bestämmelser
– C. Mall för kontrakt
– D. Rådets beslut 97/872 AV DEN 16 DECEMBER 1997. Europeiska
gemenskapernas officiella tidning L354 30 December 1997.
21Styrkande handlingar som skall bifogas stödansökan
Handlingar som alltid måste bifogas stödansökan
(1) Bilaga A, ifylld (fält som är markerade me d fetstil är obligatoriska – ansökningar där
dessa uppgifter saknas ko mmer inte att beaktas).
(2) Årliga räkenskaper från föregående räkenskapsperiod.
(3) Officiella stadgar och registreringsintyg.
(4) Meritförteckningar för de personer som ko mmer att arbeta inom den verksamhet som
stödansökan gäller.
(5) Verksamhetsrapport för föregående år.
(6) Officiellt brev med ansökan om stöd.
Handlingar som skall bifogas om de finns
(1) Förteckning av ledamöterna i styrelsen eller direktionen (namn, titel eller befattning inom
organisationen).
(2) Ett högst två år gammalt revisionsintyg från en auktoriserad revisor.
(3) Ekonomisk garanti.
(4) Uppgifter (utöver de uppgifter som skall uppges under punkt 1.5) om projekt som omfattas (eller
har omfattats) av stöd från andra internationella organisationer eller medlemsstater i EU.
22BILAGA A VERKSAMHETSSTÖD
Standardformulär för ansökan om stöd (bör om möjligt fyllas i antingen på engelska eller
franska)
1. Administrativ information om den sökande
1.1. Den sökandes identitet
Företagets namn (fullständigt officiellt namn):Kortform (i förekommande fall):Förkortning (i förekommande fall):Officiellt registreringsnummer (i förekommande fall):
10
Den sökandes rättsliga ställning:
Uppgifter om namn och titel (befattning) på den person som är behörig att ingå rättsligt
bindande avtal på or ganisationens vägnar:
Uppgifter om namn och titel (befattning) på den person som är ansvarig för tekniska frågor:
Organisationens adress:
Gatuadress:Nummer:Postnummer:Ort:Land:Tfn:Fax:E-post:
Observera: Alla fält som är angivna med fets til måste fyllas i. Ansökningar som saknar dessa
uppgifter kommer inte att beaktas.
                                                
10Medlemsstaternas godkännande kan utgöra ett alternativ till denna information.
231.2. Bankuppgifter  (bifoga intyg från redovisningsenhe t eller bank, undertecknat av den
person som är behörig att ingå juridiskt bindande avtal på orga nisationens vägnar):
Observera: Bankkontot måste ha öppnats i samma land som orga nisationens huvudkontor.
Bankens namn:
Gatuadress:Nummer:Postnummer:Ort:Land:Bankkoder, bankkontorets nummer etc:Kontonummer:Kontoinnehavare:
1.3. Sammanfattning av organisationens a llmänna verksamhet och syften:
1.4. Grupp(er) eller företag som har ande lar i organisationen (om tillämpligt):
Fullständigt officiellt na mn på varje organisation:
1.5. Stöd, kontrakt eller gemenskapslån so m har erhållits direkt eller indirekt under de
tre föregående räkenskapsperioderna fr ån någon av Europeiska gemenskapens
institutioner:
Ange för varje stöd, kontrakt eller lån
– aktuellt gemenskapsprogram,– projektets titel eller kontraktets referensnummer,– vilket år stödet, kontraktet eller lånet tilldelades,– storleken på stöd-, kontrakts- eller lånebeloppet.
241.6. Stödansökningar till de euro peiska institutionerna som har gjorts (eller kommer att
göras) under innevarande år:
Ange för varje st öd eller kontrakt
– aktuellt gemenskapsprogram,– projektets benämning,– storleken på stöd- eller kontraktsbeloppet.
2.       Detaljerad beskrivning av den verksamhet som stödansökan gäller  (den information
som ges här kommer att användas som teknisk bila ga till kontraktet om förslaget godkänns för
stöd – all information som är av vikt fö r verksamhetens genomförande måste anges). Bör om
möjligt skrivas på engelska eller franska .
2.1. Sammanfattande beskrivning av den verksamhet som stödansökan gäller
Bifoga ett detaljerat och exakt program för organisationens planerade verksamhet för
budgetåret 2000. Detta bör omfatta alla aktiviteter, t.ex. deltagande i samordningsverksamhetmellan medlemsorganisationer, årliga möten, åtgärder för information till medlemmarna(nyhetsbrev), utarbetande av rapporter samt publikationer.
Varje aktivitet bör föras upp på ett särskilt blad med en beskrivning av aktiviteten, dess syfte
och målgrupp, en preliminär tidsplan och de förväntade resultaten. I samband medsammanställningen av ansökan bör de sökande observera bilagan till rådets beslut. Där
framgår det vilka verksamhetsområden so m kan omfattas av ekonomiskt bistånd från
gemenskapen, och hur stor del av medlen som kommer att ges till varje område. Ange ocksåuppgifter inom verksamheten som planera s att läggas ut på en tredje part
(organisation/företag/förening).
2.2. Förväntade resultat av den verksamhet som stödansökan gäller.
Ange mätbara faktorer som kan användas för a tt utvärdera hur stödet  kan bidra till att
uppnå de definierade allmänna målen. Ange även målgrupp och metod, samt det slutligaresultat som organisationen kommer att lämna till kommissionen när verksamheten ärslutförd.
252.3. Sammanfattande tidsplan för den verksamhet som stödansökan gäller.
Arbetet kommer att starta den (datum)11:
Arbetet kommer att avslutas den (datum)12:
Antal månader för att avsluta arbetet (högst 12 månader):
Annan information om verksamhetens tidsplan:
På vilket språk föredrar ni att stödavtalet avfattas?
Engelska /g127 Franska /g127
                                                
11Arbetets start- och slutdatum bestämmer perioden för bidragsberättigande kostnader.
12Kostnader som har uppstått efter detta datum kommer inte att räknas som bidragsberättigande om
inte särskilt tillstånd har givits av behörig enhet.

273.         Preliminär budget för den verksamhet som stödansökan gäller (denna information kommer att användas i den finansiella bilagan till
kontraktet om stödansökan godkänns).  Bör skrivas på engelska eller franska.
3.1 Sammanfattning av den preliminära budgete n för den verksamhet som stödansökan gälle r. En exakt uppdelning av kostnaderna oc h beräkningsmetoden
fastställd med hjälp av nedanstående tabell måste bifogas sammanfattningen. Den preliminära budgeten måste vara balanserad (ink omster = utgifter).
Den sökande intygar att alla ut gifter som tas upp här är nödvändiga för genomfö randet av den verksamhet som stödansökan gäller,  och att de verkligen kommer att
uppstå och föras upp i organisatione ns officiella bokföring (artik el 10.1.5 i de allmänna villkoren).
Del A: Bidragsberättigande utgifter/kostnader
a) Personalkostnaderb) Kostnader för resor och uppehällec) Utrustningskostnad er (endast avskrivning)
d) Kostnader för utrustning i form av kapitalvaror och för
kontorsmateriel.
e) Kostnader för kopiering, publicering, översättning och tolkning
(även prenumerationer, CD-rom, distribution m.m.)f) Kostnader för användning av underleverantörer och/eller
överföring av medel till samarbetspartner
g) Övriga direkta kostnader om tillämpligt (uppvärmning,
belysning, hyra etc. – specificeras)(i euro)
…….Del B Finansieringsplan
a) Direkta inkomster från organisationens verksamhet
b) Bidrag från den sökandec) Bidrag från andra organisationer (specificeras)
d) Bidrag som begärs från kommissionen genom denna
stödansökan
e) Uppskattning av ränteinkomster  från det begärda stödet under
verksamhetsperioden
f) Andra bidrag (om tillämpligt) från kommissionen för samma
verksamhet – specificeras(i euro)
TOTALA STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADER TOTALT TOTALT
Uppskattning av bidrag in natura (om tillämpligt)4Uppskattning av bidrag in natura (om tillämpligt)13
Totalt Totalt
                                                
13Bidrag som inte ger upphov till fakturor, t.ex. frivilligt arbete eller fritt upplåtande av materiel eller lokaler.
283.2 Uppdelning av de stödberättigande kostnaderna i kategorier
A. Personal (se de bifogade fina nsiella bestämmelserna, artikel 10.2)
Namn Befattning Grad14Lönekostnad per
månad15Period
(i månader)Totalt
Totalt I.1
B. Kostnader för resa och uppehälle:
Resans mål Rese-
kostnaderHotell-
kostnaderÖvrigt Antal
dagarTotalt
Totalt
C. Kostnader för införskaffning av kapitalvaror (avskrivning)16 (se artikel 10.2
i de finansiella bestämmelserna)
Typ av utrustning Kostnad/enhet Antal Stödberättigande
kostnader
(avskrivning)Totalt
Totalt
D. Kostnader för införskaffning av kontorsutrustning och kontorsmateriel (omdetta inte ingår i de indirekta kostnaderna)
Typ av kostnad Antal Kostnad/enhetTotala kostnader
Totalt
                                                
14Fast anställd personal eller personal som ha r anställts tillfälligt under projektets löptid.
15Bruttolön per månad inklusive sociala avgifter och exklusive alla andra kostnader.
16Ange vilken metod som har använts för att beräkna avskrivningarna.
29E. Kostnader för kopiering, publicerin g, översättning och tolkning (även
prenumerationer, CD-rom, distribution m.m.)
Typ av kostnad Antal Kostnad/enhet Totala kostnader
Totalt
F. Underleverantörer och/eller överför ing av medel till samarbetspartner
(artikel 10.2 i de fina nsiella bestämmelserna)
Ange noggrant följande uppgifter:
– Namn och adress för alla underleverantörer/samarbetspartner17.
– Vilken typ av uppgifter som kommer att ges till personen/organisationen.
– Beloppet och beräkningsmetoden  (detaljerad uppskattning).
TOTALT
G. Övriga direkta kostnader (uppvärmning, belysning, hyra etc. – specificeras)
 Typ av kostnad  Antal  Kostnad/enhet  Totala kostnader
 
    
 Totalt   
TOTALSUMMA
 
                                                
17Dessa handlingar måste göra det möjligt för kommissionen att avgöra om kostnaden är
bidragsberättigande.
303.3 Uppgifter om eventuella andra finansieringskällor (utöver gemenskapsstöd)
 (Ange följande uppgifter för varje företag/förening/organisation)
/g183 Företagets eller organisationens namn (fullständigt officiellt namn):
/g183 Adress:
/g183 Ansvarig person i organisatione n (namn, tjänstetitel e ller befattning, tele fon, fax, e-post):
/g183 Belopp som medfinansiären kommer att bidra med till verksamheten.
/g183 Anmärkningar, ifall det slu tliga beslutet om medfinansi ering ännu inte har fattats:
 
 
 
 
Sökandens deklaration:
 Jag intygar härmed att informationen i denna ansökning är korrekt
 Namn:
 Titel eller befattning, företräder:
 Tfn:
 Fax:
 E-post:
 Namnteckning:
 Datum:
 
31BILAGA B
Allmänna villkor för Europeiska gemenskapernas bidragsavtal
32DEL A - RÄTTSLIGA FRÅGOR
OCH ADMINISTRATIVABESTÄMMELSER
Artikel 1 - Genomförande
1.1 Bidragsmottagaren skall med
förbehåll för force majeure eftersträvaatt projektet verkligen genomförs på devillkor och det sätt so m anges i bilaga I
till avtalet.
1.2 Händelser som inte kan förutses
eller åtgärdas skall betraktas som forcemajeure.
Artikel 2 - Ansvar
2.1 Europeiska gemenskaperna får
inte under några omständigheter eller avnågon orsak anses ansvarig i fall avsådana klagomål som härrör från avtaletoch som gäller skada som åsamkasbidragsmottagarens anställda elleregendom under den tid som projektetpågår. Europeiska gemenskapernakommer därför inte att godta några kravpå skadestånd eller återbetalning isamband med sådana klagomål.
2.2 Bidragsmottagaren skall ersätta
Europeiska gemenskaperna för skada pågrund av projektet eller bristfälligt
genomförande av detta, utom i fall avforce majeure.
2.3 Bidragsmottagaren skall ensam
vara ansvarig gentemot tredje man, äveni fråga om alla typer av skada somprojektet åsamkat tredje man.
Artikel 3 - Hävning av avtalet
3.1 Bidragsmottagaren får häva
avtalet när som helst genom ett formelltskriftligt meddelande två månader iförväg utan någon ersättningsskyldighet.I så fall har bidragsmottagaren rätt till
bidrag endast för den del av projektetsom genomförts.
3.2 Kommissionen får häva avtalet,
om bidragsmottagaren utan giltigekonomisk eller teknisk orsak underlåteratt fullgöra någon av skyldigheterna iavtalet och fortfarande inte gjort detta enmånad efter att ha mottagit ettrekommenderat brev med krav därom.
I så fall skall kommi ssionen endast stå
för bidragsmottagarens faktiskakostnader fram till tidpunkten förhävningen och inte för några kostnadersom rör kontrakt som redan ingåtts, mensom är avsedda att genomföras senare änden dag då avtalet hävs.
3.3 Kommissionen får häva avtalet
utan att meddela de tta och utan någon
som helst ersättningsskyldighet ombidragsmottagaren
försätts i konkurs, träder i likvidation eller är
föremål för ett liknande förfarande,
lämnar felaktiga eller ofullständiga uppgifter för
att erhålla det bidrag som avses i avtalet.
I så fall har kommissionen rätt
att kräva återbetalning av hela eller endel av det belopp som redan harutbetalats enligt avtalet.
3.4 Hävning av avtalet på grund av
ekonomiska oegentligheter skall inteutesluta andra administrativa åtgärderoch påföljder som kan komma attpåföras i enlighet med rådets förordning(EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18december 1995 om skydd av Europeiskagemenskapernas fina nsiella intressen.
Artikel 4 - Sekretess
Kommissionen och bidragsmottagaren
förbinder sig att iaktta sekretess i frågaom sådana dokument och uppgifter samt
33annat material som de mottagit i
förtroende och vars yppande kan skadaden andra parten.
Artikel 5 - Offentliggörande
5.1 Om inte kommissionen begär
annat skall bidragsmottagaren alltid dåden utannonserar eller offentliggörprojektet, även på konferenser ochseminarier, nämna att Europeiskagemenskaperna deltar i finansieringenav projektet.
Varje gång bidragsmottagaren
utannonserar eller offe ntliggör projektet
måste det oberoende av form ochmedium, inbegripet Internet, framgå attdet är fråga om upphovsmannenssynpunkt och att kommissionen inteansvarar för eventuell användning avden utannonserade eller offentliggjordainformationen.
5.2 Kommissionen får offentliggöra
följande information i vilken form och ivilket medium som helst, inbegripetInternet:
– 
Namnet på bidragsmottagaren, utom
om detta kan äventyra
bidragsmottagarens säkerhet.
– Syftet med bidraget.
– Bidragsbeloppet och dess andel av
totalkostnaden för projektet.
– Platsen där projektet genomförs.
– Om åtgärden har offentliggjorts
tidigare.
Artikel 6 - Äganderätt/användning av
resultat
6.1 Om inte annat bestäms i avtalet
eller tillhörande bilagor skallrättsinnehav, inbegrip et industriell och
immateriell äganderätt tillprojektresultatet samt rapporter ochandra dokument som har att göra medprojektet tillfalla bidragsmottagaren.
6.2 Trots bestämmelserna i punkt 1
skall bidragsmottagaren gekommissionen rätt att fritt användaprojektresultatet på det sätt somkommissionen finner lämpligt, om inteannat följer av överenskommelser omsekretess dem emellan eller av redanexisterande industr iell och immateriell
äganderätt.
Artikel 7 - Utvärdering av projektet
När kommissionen genomför en
utvärdering medan pr ojektet pågår eller
när det avslutats skall bidragsmottagarenförse kommissionen och/eller depersoner som kommissionen utsett medde dokument eller de uppgifter sombehövs för en sådan utvärdering.
Artikel 8 - Ändring av avtalet
8.1 Varje ändring av avtalet,
inbegripet bilagorna, skall göras genomett skriftligt avtal som skall ingås påsamma sätt som det ursprungliga avtalet.Parterna skall inte vara bundna avmuntliga överenskommelser i dettaavseende.
8.2 Om ändringen inte påverkar
projektets grundläggande syfte och omde ekonomiska följderna begränsas tillen överföring mellan två budgetpostersom medför en ökning med högst 10 %av en budgetpost som avserbidragsberättigande kostnader fårbidragsmottagaren ge nomföra ändringen
och skall informera kommissionen omdetta utan dröjsmål.
8.3 Eventuella överföringar mellan
budgetrubriker på mer än 10 % avbeloppet under den rubrik till vilkenöverföringen görs skall föregås av ettskriftligt tillstånd från kommissionen.
34Artikel 9 - Behörighet
Bidragsmottagaren får väcka talan mot
beslut som kommissionen fattat omtillämpningen eller tolkningen avbestämmelserna i avtalet, inbegripetbilagorna, vid Europeiskagemenskapernas förstainstansrätt eller, ifråga om överklagande, vid Europeiskagemenskapernas domstol.
DEL B - FINANSIELLA
BESTÄMMELSER
Artikel 10 - Bidragsberättigande
kostnader
10.1 Kostnader för projektet kan
anses vara bidragsberättigande om deuppfyller följande kriterier:
– De skall vara direkt knutna till
avtalsföremålet och omfattas avavtalet (bilaga III).
– De skall vara nödvändiga för
genomförandet av det projekt som
avtalet gäller,
– De skall vara skäliga och följa
principerna för sund ekonomiskförvaltning, särskilt de som gäller
prisvärdhet och kostnadseffektivitet.
– De skall ha uppstått under projektets
gång enligt definitionen i avtalet.
– De skall vara faktiska kostnader, ha
registrerats i bidragsmottagarensbokföring eller skattedokument samt
kunna identifieras och verifieras.
10.2 Följande direkta kostnader kan
vara bidragsberättigande:
– Personalkostnader motsvarande
faktiskt lön plus sociala avgifter (ochandra kostnader som ingår ilönekostnaderna), förutompersonalutgifter, kontorsutgifter och
andra indirekta administrativa utgifter
som skall tas upp som indirektakostnader. Personalen skall föra uppden tid som läggs ned på projektet påtidrapporter under hela
projektperioden. Rapporterna skallskrivas på minst en gång i månaden
av projektledaren.
– Kostnader för resa och uppehälle
enligt de taxor och villkor somnormalt sett används av
bidragsmottagaren.
– Kostnader för förvärv av utrustning
(ny eller begagnad), underförutsättning att dessa kostnadermotsvarar gängse marknadspriser och
att värdet avskrivs i enlighet med de
skatte- och bokföringsregler som ärtillämpliga för bidragsmottagaren.Kommissionen kan beakta endast dendel av avskrivningen som sker underden tid som projektet pågår, om inte
det inköpta är av sådan art och/eller
har en sådan användning att dettamotiverar en annorlunda behandlingfrån kommissionens sida.
– Kostnader för konsumtionsvaror och
proviant (i den mån dessa är
identifierbara och inte hänförs till en
annan budgetpost i avtalet).
– Utgifter för underleverantörsavtal,
under förutsättning att kommissioneni förväg har givit ett skriftligt tillståndtill sådana avtal. I så fall skall
bidragsmottagaren se till att de
avtalsvillkor som gäller denne ävengäller underleverantören.
– Kostnader som direkt har att göra med
skyldigheter enligt avtalet (spridning
av information, särskild utvärdering
av projektet, översättning,mångfaldigande, osv.), iförekommande fall inklusivekostnader för finansiella tjänster (isynnerhet kostnader för ekonomiska
garantier), men exklusive kursrisker
såvida inget annat uttryckligenbestäms i avtalet.
– En reserv för oförutsedda utgifter på
högst 5 % av de bidragsberättigandedirekta kostnaderna.
10.3 Generellt sett ska ll bidrag ges för
indirekta kostnader motsvarande en fastprocentsats av totalbeloppet för debidragsberättigande direkta kostnaderna.
– Indirekta kostnader skall berättiga till
bidrag under förutsättning att de inte
35inbegriper kostnader som hänför sig
till en annan budgetpost i avtalet.
– Indirekta kostnader skall inte berättiga
till bidrag om avtalet om bidrag gällerfinansiering av ett projekt som
genomförs av ett organ som redan får
stöd för sin verksamhet frånkommissionen.
10.4 Följande kostnader berättigar
inte till bidrag:
– Anläggningstillgångar.
– Avsättningar för framtida förluster
eller skulder.
– Skuldräntor.
– Skulder.
– Osäkra fordringar.
– Valutakursförluster, utom då det i
avtalet uttryckligen föreskrivs att de
kan vara bidragsberättigande.
– Bidrag in natura. Sådana bidrag kan
dock beaktas när högsta möjligabidragsbelopp fastställs.
– Överdrivna eller ogenomtänkta
kostnader.
– Kostnader för resor och uppehälle
eller någon form av avlöning till fastpersonal anställd inom de europeiskainstitutionerna.
– Kostnader som uppkommer före eller
efter den överenskomna perioden.
– Lön till offentliganställd personal.
Artikel 11 - Kostnadsredovisning och
återbetalning
11.1 Bidragsmottagaren skall inom
den överenskomna tiden lägga fram enslutredovisning av alla kostnader ochintäkter som faktis kt har uppstått under
projektperioden, tillsammans med enfullständigt förteckning över destyrkande handlingar som har använtssom underlag. Dessa handlingar måsteskrivas på av bidragsmottagarensbemyndigade företrädare.
Bidragsmottagaren behöver endast
inlämna interimsredovisningar förbidragsberättigande kostnader omavtalet innehåller en uttryckligbestämmelse om detta.
11.2 Kommissionen skall på grundval
av en granskning av slutredovisningenoch utan att det påverkar tillämpningenav artikel 13 i denna bilaga betala utåterstoden av bidraget i enlighet medavtalet. Det totalbelopp somkommissionen betalar tillbidragsmottagaren får under ingaomständigheter överstiga det maximalabidragsbelopp som fastställs i avtalet,även om de totala faktiska kostnadernaöverstiger den preliminära totalbudgeteni bilaga III till avtalet.
11.3 Kommissionens maximalbelopp
skall minskas proportionellt om detjämfört med avtalets beräknadetotalbudget visar sig vid genomgångenav slutredovisningen att
– bidragsmottagaren erhållit ränta på
den del av bidraget som utbetalatssom förskott,
– de sammanlagda intäkterna överstiger
de sammanlagda utgifterna,
– de intäkter som projektet gett upphov
till överstiger de sammanlagdaintäkterna i den preliminära budgeten,
– de bidragsberättigande faktiska
kostnaderna understiger kostnaderna i
den preliminära budgeten.
11.4 Kommissionens bidragsbelopp
skall minskas genom
– avdrag från den del av bidraget som
återstår att betala när projektetavslutats,
– krav på återbetalning av
överskjutande belopp som utbetalats
till bidragsmottagaren, om detsammanlagda belopp somkommissionen redan utbetalatöverstiger det slutbelopp som skall
36betalas.
Artikel 12 - Dröjsmålsränta
12.1 Kommissionen förbinder sig att
göra utbetalningar enligt detta avtalinom 60 dagar räknat från och med dendag då betalningsskyldigheten inträffartill och med den dag då kommissionenskonto debiteras.
12.2 När som helst under den period
på 60 dagar som följer på den dag dåbetalningsskyldigheten inträffar fårkommissionen tillfälligt avbrytabetalningsperioden genom att meddela
bidragsmottagaren att begäran omutbetalning inte kan godkännas, antingenpå grund av att fordringen inte förfallittill betalning, att nödvändigaverifikationer saknas eller attkommissionen anser ytterligarekontroller nödvändiga. Perioden på 60dagar skall åter börja löpa den dag då enkorrekt begäran om utbetalningregistreras.
12.3 När den tidsfrist som avses i
punkt 1 löper ut får bidragsmottagaren,utan att det påverkar tillämpningen avpunkt 2, begära dröjsmålsränta enligtden räntesats som Europeiska monetärainstitutet tillämpar på sina transaktioner ieuro med tillägg av en och en halvprocentenhet, dock senast inom tvåmånader efter den dag då den försenadebetalningen mottogs.
Artikel 13 - Teknisk kontroll och
ekonomistyrning
13.1 Bidragsmottagaren åtar sig att ge
anställda vid kommissionen och depersoner som kommissionenbefullmäktigat behövligt tillträde till deplatser och lokaler där projektetgenomförs och tillgång till samtligadokument som gäller den tekniska ochekonomiska förvaltningen av projektet.När personer bemyndigade avkommissionen skall ges tillträde får de
underkastas sekretessåtgärder, om vilkaöverenskommelse skall träffas mellankommissionen och stödmottagaren.
13.2 Bidragsmottagaren godtar att
kommissionen och Europeiskagemenskapernas revisionsrätt utförkontroller av hur bidraget används bådeunder den tid som projektet pågår ochfem år efter det att projektet avslutats ienlighet med gällande lydelse avbudgetförordningen av den 21 december1977 för Europeiska gemenskapernasallmänna budget.
13.3 Bidragsmottagaren åtar sig att se
till att eventuella underleverantörerockså godtar samma förpliktelse.
13.4 Kontroller som utförs av
kommissionen eller Europeiskagemenskapernas revisionsrätt kan görasmot bakgrund av dokumentation eller påplats. De skall utgöras av en genomgångav räkenskaperna och alla handlingarsom styrker verksamhetens utgifter.
Artikel 14 - Återbe talning av bidraget
14.1 I de fall som avses i artiklarna
3.1, 3.2 och 11 i denna bilaga åtar sigbidragsmottagaren att till kommissionenåterbetala den del av det utbetalda
bidraget som överstiger de faktiskabidragsberättigande kostnaderna förprojektet. Återbetalningen skall ske pådet sätt och inom den tidsfrist somkommissionen bestämmer.
14.2 Om avtalet hävs med stöd av
artikel 3.3 i denna bilaga fårkommissionen kräva att hela eller en del
av det belopp so m betalats till
bidragsmottagaren återbetalas.Kommissionen skall bestämma sättetoch betalningsfristerna för en sådanfullständig eller partiell återbetalning.
3714.3 Om bidragsmottagaren inte
återbetalar dessa belopp inom dentidsfrist som kommissionen bestämt, fårkommissionen höja de belopp som skallåterbetalas genom att lägga tilldröjsmålsränta enligt den räntesats somEuropeiska centralbanken tillämpar påsina transaktioner i euro med tillägg aven och en halv procentenhet.
14.4 Om det ingår bankavgifter i en
återbetalning av belopp tillkommissionen skall bidragsmottagarenhelt stå för dessa.
14.5 Ett beslut om återvinning som
fattats av kommissionen och som säntstill en bidragsmottagare, som är skyldigkommissionen en återbetalning, skallvara verkställbart i den mening som
avses i artikel 192 i EG-fördraget, artikel92 i EKSG-fördraget och artikel 164 iEuratomfördraget.
14.6 Belopp som skall återbetalas till
kommissionen får kvittas mot beloppsom skall betalas till bidragsmottagaren,oavsett budgetrubrik  i EG:s budget.
381.2 Ekonomisk garanti
(Vid tillämpning av alternativen 1 eller 2 i artikel 4.1 i stödavtalet kommer GD XIX att foga
in standardiserade garantibrev här, enligt överenskommelse med Rättstjänsten ochGD Ekonomistyrning.)
39BILAGA C
AVTAL AVSEENDE BIDRAG
mellan
Europeiska gemenskapen/Europeiska atomenergigemenskapen/Europeiska kol- och
stålgemenskapen (gemenskapen) , företrädda av Europeiska  gemenskapernas kommission
(kommissionen ), som själv företräds av
å ena sidan och[bidragsmottagarens fullständiga officiella namn] [förkortning]  med säte i ( adress [sätet för
företag och sammanslutningar,
 huvudkontoret för offentliga organ och universitet], och i
förekommande fall momsregistreringsnummer och officiellt registreringsnummer ),
(nedan benämnd "bidragsmottagaren"), företrädd av ( undertecknarens namn och ställning
[om det gäller juridiska pe rsoner, den person som är behörig att företräda det
bidragsmottagande organet med bindande verkan ge ntemot tredje man; personen kan vara
ordförande, generaldirektör, rektor eller chef  för administrativ e ller ekonomisk avdelning] ),
å andra sidan,
har enats om följande:
Artikel 1 - Avtalsföremål
1.1 Kommissionen har beslutat bevilja bidrag enligt villkoren i detta avtal och tillhörande
bilagor för en åtgärd med följande na mn: [........](nedan benämnd "åtgärden").
Bidragsmottagaren förklarar sig härmed ha  tagit del av och godtagit dessa villkor.
1.2 Bidragsmottagaren tar emot bidraget och åt ar sig ansvaret för att projektet genomförs.
En utförlig beskrivning av projektet återfinns i bilaga I, som utgör en integrerande del av detta
avtal.
1.3 Åtgärden skall huvudsakligen genomföras i [...........]
Artikel 2 - Löptid
2.1 Åtgärden skall pågå i [ ange antal ] månad(er) räknat från [första dagen i [månaden]
som följer på det att den sista av de två parterna undertecknat avtalet eller ange datum ] (nedan
kallat "startdatum").
2.2 Avtalet skall upphör a att gälla den [ ange datum ] (nedan kallat "slutdatum").
2.3 För kontrollsyften åtar sig bidragsmottaga ren att spara alla handlingar som styrker
utbetalningar som har gjorts enligt detta avtal under en period på fem år.
Artikel 3 - Finansiering av projektet
403.1 De bidragsberättigande faktiska kostnader som skall betalas direkt av
bidragsmottagaren uppskattas till []euro. En de taljerad budget för verksamheten återfinns i
bilaga III som utgör en integrerande del av de tta avtal. Budgeten omfattar endast de kostnader
som kan komma i fråga för gemenskapsstöd enligt bilaga II. [En fast procentsats på [högst] 7 % av
de sammanlagda bidragsberättigande direkta kostnaderna skall räknas som bidragsberättigande indirekta
kostnader.]18 [Villkoren återfinns i artikel 10.3 i bilaga II.]
– Totalkostnaden för åtgärden omfattar inte bi dragsmottagarens bidrag in natura, vilka
anges separat i bilaga III.
– [Eftersom kommissionen likväl beaktar såda na bidrag när den bestämmer nivån på
bidraget till åtgärden, åtar sig bidragsmo ttagaren att redovisa dessa bidrag enligt
villkoren i detta avtal. Om detta åtagande inte fullgörs kan avtalet hävas i enlighetmed artikel 3 i bilaga II.]
19
3.2 Kommissionen skall bistå med ett högsta belopp på []euro, motsvarande [] % av de
bidragsberättigande faktiska kostnaderna (se artikel 3.3).
3.3 Om de faktiska kostnaderna efter åtgärden s avslutande visar sig vara lägre än den
beräknade totalkostnaden enligt punkt 1, ko mmer kommissionens bidr ag att sänkas till ett
belopp som beräknas ge nom att tillämpa den ovan nämnda procentsatsen på de faktiska
kostnaderna. Bidragsmottagaren åtar sig att till kommissionen återbetala en del av bidraget,om de belopp som reda n betalats ut överstiger beloppet i fråga.
3.4 Bidragsmottagaren godtar att bidraget under inga omständigheter får ge upphov till
vinst och att det måste begr änsas till det belopp som behövs för att balansera projektets
intäkter mot dess utgifter.
3.5 Bidragsmottagaren godtar att bidraget in te innebär ett ansprå k på kommissionen. Det
kan därför inte på något sätt överlåtas till ett annat organ eller överföras till en tredje part.
Artikel 4 - Utbetalning
4.1 Kommissionen utbetalar bidraget till bidragsmottagaren enligt följande:
– Ett belopp på........euro [... % av det belopp so m nämns i artikel 3.2] som ett förskott
inom 60 dagar efter mottagande och godkänn ande av detta undertecknade avtal, och
efter mottagande av en begäran om utbeta lning [samt en ekonomisk säkerhet på ett
lika stort belopp].
– Ett belopp på........euro [... % av det belopp som nämns i artikel 3.2] inom 60 dagar
efter det att kommissionen tagit emot oc h godkänt en interimsrapport [och en
preliminär ekonomisk redogörelse avs eende åtgärden] och en begäran om
utbetalning.
– Återstoden inom 60 dagar efter mottagande  och godkännande av de handlingar som
avses i punkt 5 och en begäran om slutbetalning .
4.2 Betalningar från kommissionen skall göras på bidragsmottagarens bankkonto:
– [ange bidragsmottagarens bankuppgifter ]
                                                
18Standardklausul för allmänna omkostnader.
19Detta stycke skall infogas om den sökande ger bidrag in natura.
414.3 Kommissionen utför sina betaln ingar i euro. Faktiska kostnader uttryckta i en nationell
valuta skall räknas om till euro enligt den kurs som offentliggjorts i C-serien till Europeiskagemenskapernas officiella ti dning gällande den första vard agen i utbetalningsmånaden.
– Kursförluster täcks inte av detta avtal, och bidragsmottagaren skall själv stå för
sådana förluster.
Artikel 5 - Rapporter och andra dokument
Bidragsmottagaren åtar sig att efter åtgärd ens avslutande förse kommissionen med följande
inom tre månader efter det datum som anges i ar tikel 2.2 i detta avtal:
– En styrkt kopia av den slutliga uppställningen över utgifter och intäkter som faktiskt
har uppstått i samband med ve rksamheten, presenterade  i samma form som den
första uppskattningen, samt en fullständig lis ta över de styrkande  handlingar som har
använts för uppställningen. Dessa handlingar måste skrivas på av bidragsmottagarens
bemyndigade företrädare.
– tre exemplar (däribland minst en utsk riven på papper) av slutrapporten om hur
ovanstående bidrag har använts.
Artikel 6 - Allmänna administrativa bestämmelser
All information som rör detta avtal skall tillhandahållas skriftligen och sändas till följande
adresser:
På kommissionens  vägnar
Europeiska kommissionen
Generaldirektorat […]Att:[Adress]På bidragsmottagaren s vägnar
[..]
Artikel 7 - Slutbestämmelser
7.1 Följande dokument bifogas detta avtal oc h utgör en integrerande del av det:
– Bilaga I: Beskrivning av åtgärden
– Bilaga II: Allmänna villkor för Europeiska gemenskapernas bidragsavtal
– Bilaga III: Budget för åtgärden
7.2 Om bestämmelserna i bilago rna och i avtalet inte stämme r överens med varandra skall
bestämmelserna i avtalet gälla. Bilaga II har företräde framför övriga bilagor.
Artikel 8 - Särskilda villkor för detta projekt
42Som ett undantag från bestämme lserna i artikel 15.3 i de allmä nna villkoren för Europeiska
gemenskapens bidragsavtal skall indirekta kostnader/allmänna omkostnader betraktas somhelt bidragsberättigande.
Upprättat i Bryssel i två exemplar den
På bidragsmottagaren s vägnar På kommissionens  vägnar
[namnet på den rättslige företrädare som nämns på
första sidan][namnet på tjänsteman med
fullmakt att godkänna avtalet]
[namnteckning] [namnteckning]
[datum]
43BILAGA II
Ändring av åtgärdsprogrammet för att främja icke-statliga miljöorganisationer
Allmänna kommentarer från
BirdLife International (Europakontoret)
Climate Network Europe
Europeiska miljöorganisat ionernas sekretariat
European Federation for Transport and Environment
Jordens vänner Europa
International Friends of Nature
Världsnaturfonden (Europeiska policykontoret)
Bryssel, oktober 2000
44Bidrag till gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning
Gruppen Green-8 (BirdLife, CNE, EEB, FoEE, Greenpeace, NFI, T&E, WWF) har varit aktiv
inom flera olika politikområden för att vidare utveckla och genomföra gemenskapens miljöpolitik
och miljölagstiftning. Det rör sig bl.a. om följande områden:20
Aktiviteter
– Att höja medvetenheten hos EU:s  beslutsfattare (kommissi onen, Europaparlamentet och
rådet)
– Att höja medvetenheten hos interna nät och samarbetspartner (icke-statliga organisationer
och organisationer inom det civila samhället)
– Analys och bistånd med sa kkunskap till EU:s institutioner
– Representation till EU:s institutioner
– Samordning och utarbetande av strategiförslag
– Identifiering av viktiga politiska frågor
– Information till de interna näten om EU:s viktigaste politikområden och deras utveckling
                                                
20 Listan är bara översiktlig och inte på något sätt fullständig. Den skulle vara betydligt längre om alla miljönäts eller miljög ruppers aktiviteter
skulle tas upp.
45Områden
Handel, ekonomi och miljö
– Effekter av gemenskapens
handelspolitik och EU:sregionala handelsavtal på denhållbara utvecklingen iutvecklingsländerna med tanke
på hållbar förvaltning av
naturresurserna.
– Definition och främjande av
strategiska miljöbedömningar isamband med genomförandet avEG:s handelspolitik.
– Engagemang i samarbetet mellan
Europa och Medelhavsområdetsamt frihandelsområdet iMedelhavsområdet (MFTZ):civilt forum (Stuttgart) ochutfrågning i parlamentet.
– Bidrag till kommissionens
initiativ, kontaktgrupp med GDHandel.
– WTO: Handel och miljö.
– Meddelande om miljö och
sysselsättning.
– EU:s sysselsättningsstrategi.
EU:s biståndspolitik och yttre
förbindelser
– Meddelande om en ny
gemenskapspolitik för bistånd.
– Integration av miljöfrågor i
gemenskapensbiståndssamarbete, relationernord-syd.
– Meddelande om integration av
miljöfrågor i gemenskapensbiståndspolitik.– Meddelande om bevarande av de
tropiska regnskogarna iutvecklingsländerna.
– Meddelande om klimatförändringar i
utvecklingsländerna.
– Meddelande om sammanhållning.
– Främjande av gemenskapens politik
för biståndssamarbete.
– Deltagande i samarbete mellan icke-
statliga organisationer inom olikasektorer för samordning avgemenskapens meddelande ompartnerskap med icke-statligaorganisationer.
– Deltagande i gemenskapens
arbetsgrupp för bidragsförvaltningunder ledning av generalsekretariatet.
– Rio+10-konferensen: Gemensamt
initiativ mellan EPE, EuropeanMovement, UNEP, ETUC, GLOBE,ICDA, ICLEI och WBCSD.
– Samarbete med icke-statliga
biståndsorganisationer inomarbetsgruppen vid rådet (bistånd).
– Intern samordning av strategiarbetet i
samband med EU:s biståndspolitik.
– Stabilitetspakten för Balkan (regional
återuppbyggnadsplan).
Medelhavspolitik
– Samarbete mellan Europa och
Medelhavsområdet.
– SMAP: Utvärdering och förslag för
att stärka de ss miljökomponenter.
– Integration av miljöfrågor i det
strategiska samarbetet mellan Europaoch Medelhavsområdet.
46– Effekter av EU:s utländska
direktinvesteringar.
– Intern samordning av
strategiarbetet inomMedelhavsområdet.
– Övervakning av utvecklingen
inom frihandelsområdet iMedelhavsområdet.
Vatten
– EU:s sötvattenspolitik.
– Miljövänligare EU-stöd till
hydrologiska projekt inommedlemsstaterna och länderna iCentral- och Östeuropa.
– Ramdirektivet för vatten:
antagande och genomförande.
– Främjande av prissättning på
vatten.
– Meddelande om prissättning på
vatten (bidrag tillgemenskapskonferensen och EU-debatten, diskussionsunderlag).
– Kommissionens förslag till en
förteckning över prioriteradeämnen och urval av prioriteradefarliga ämnen.
– Gruvavfall/förvaltning av
gruvavfall och dess konsekvenserför sötvattensmiljön.
– Skydd och klok användning av
våtmarksområden.
– Anordnande av seminarier om
EU:s sötvattenspolitik ochgenomförandet av ramdirektivetför vatten.
– Intern samordning av
strategiarbetet i samband med eneuropeisk sötvattenspolitik.Livsmiljöer, biologisk mångfald och
bioteknik.
– Främjande av genomförandet av
direktivet om livsmiljöer.
– Främjande av upprättandet av det
ekologiska nätet Natura 2000.
– Observatör i den vetenskapliga
livsmiljöarbetsgruppen.
– Sekretariat vid det europeiska
forumet för livsmiljöer(internationella icke-statligaskyddsorganisationer).
– Genomförande av gemenskapens
naturskyddslagstiftning i länderna iCentral- och Östeuropa.
– Gemenskapens åtgärdsprogram för
biologisk mångfald (naturtillgångar).
– Europeiska miljöbyråns och det
europeiska ämnescentrets roll när detgäller naturskydd.
– Miljöansvar.
– Intern samordning av strategiarbetet
vad gäller arter och livsmiljöer.
– Översyn av direktiv 90/220 om
avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer i miljön.
– Publikationen "Viktiga
fågelområden"
Jordbruk och markanvändning
– Omarbetning av den gemensamma
jordbrukspolitiken.
– Agenda 2000.
– Ömsesidig överensstämmelse
(förordning 1259/1999 omgemensamma bestämmelser).
47– Förordning 1257/1999 om
utveckling av landsbygden.
– Integrerad hållbar utveckling för
landsbygden.
– Principer för en hållbar
utveckling för landsbygden.
– Omarbetning av den
gemensamma jordbrukspolitiken2006.
– Jordbruk och handel (WTO).
– Kompetensuppbyggnad i
länderna i Central- och Östeuropaoch Medelhavsområdet när detgäller EU:s politik för jordbrukoch landsbygdsutveckling.
– En starkare ställning på
dagordningen för urban ochregional utvecklingsplanering.
– Intern samordning av
strategiarbetet påjordbruksområdet.
– Deltagande i GD Jordbruks
rådgivande kommittéer.
Skogar
– Diskussioner inom EU om
skogscertifiering.
– Gemenskapens förordning om
utveckling av landsbygden(skog).
– Översyn av gemenskapens
förordningar om skogsbränderoch luftföroreningar.
– Utvidgningspolitikens inverkan
på skogarna.
– Miljömärkning (mjukpapper och
möbler).
– Förordningen om offentlig
upphandling.– Gemenskapens åtgärdsplan för
biologisk mångfald för genomförandeav konventionen om biologiskmångfald och skog.
– Europaomfattande process
(Helsingfors-processen).
– Skyddade skogsområden (Natura
2000).
– Klimatförändringar och skog
(förhandlingar om kolsänkor).
– Övervakning av genomförandet av
EU:s skogspolitik.
– EU:s rådgivande kommitté för skog
och kork.
– Kommittén för skogsbaserad industri
(GD Näringsliv).
– Samordning av de europeiska icke-
statliga skogsorganisationerna.
Fiske
– Integration av miljöpolitiken i den
gemensamma fiskepolitiken.
– Översyn av den gemensamma
fiskepolitiken (skatter, kvoter etc.).
– Åtgärdsplan för biologisk mångfald
(fiske).
– Omarbetning av fiskestödet, bl.a.
bränsleskatt och statligt stöd.
– Förordningen om fonden för fiskets
utveckling.
– Utvärdering av arbetsprogrammen för
genomförandet av fonden för fisketsutveckling.
– Tillgång till information om stöd:
öppenhet.
– Omarbetning av stöden från FAO,
OECD och WTO.
48– Intern samordning av
strategiarbetet i samband medmarina frågor och fiskefrågor.
Klimatförändringar och energi
– Främjande av kombinerad
kraftvärmeproduktion, den mesteffektiva och miljövänliga av allatraditionella tekniker förkraftproduktion.
– Stöd till kommissionens vitbok
om förnybara energikällor.
– Monti-direktivet om
minimibeskattning avenergiprodukter.
– Främjande av överenskommelsen
om ett direktiv om förnybarenergi med målet att fördubbla deförnybara energikällornas andeltill år 2010.
– Utarbetande av en
Europaomfattande politik för attminska energiförbrukningen isamband med uppvärmning avbostäder och kontor.
– Förbättrad energieffektivitet och
minskade växthusgasutsläpp efterKyoto inom vissa sektorer ieuropeiska länder (inte endastEU) tillsammans meduniversitetet i Utrecht ochFraunhofer-institutet.
– Främjande av bränsleceller både
inom transportsektorn och inomsektorn för el- (och värme-)produktion.
– Främjande av el från solvärme
som komplement tilldecentraliserad teknik försolceller.
– Deltagande i globala partnerskap
inom transportsektorn –masstillverkning av bilar med enhögsta bränsleförbrukning på 3 liter
per 100 km.
– Främjande av "ren energi"-märkning
grundad på certifiering av tredje part.
– Grön el och senare gröna
energiprodukter.
– Främjande av
klimatförändringspolitiken iutvecklingsländerna.
– GD Transport och Energis rådgivande
energikommitté.
– Arbetsgrupper inom det europeiska
programmet för klimatförändringar(närvaro vid mötena och samordningav de icke-statliga organisationernasdeltagande).
– Grönbok om ett EU-program för
handel med ut släppsrätter.
– Direktiv om förnybara energikällor på
den inre marknaden för el.
– Meddelande om ett åtgärdsprogram
för energieffektivitet inom EU.
– Riktlinjer för statligt stöd för
miljöskydd.
– Grönbok om en trygg
energiförsörjning inom EU.
– Dilemma-rapport (GD Transport och
energi)
– Save och Altener (GD Transport och
energi) (reaktion på nedskärningar)
– Bidrag till EU:s ad hoc-grupp för
klimatförändringar.
– Dokument om säkerheten i
kandidatländernaskärnkraftsanläggningar.
Transport, trafik och turism
49– Kommissionens meddelande om
miljö och lufttrafik.
– Översyn av den gemensamma
transportpolitiken.
– Riktlinjer för transeuropeiska nät.
– Luftkvalitet, t.ex. fordons- och
oljeprogrammet (a uto-oil) och
särdirektiven.
– Framtagning av en effektiv
bullerpolitik för EU.
– Rådgivning, t.ex. experthjälp i
samband med det rådgivandeforumet för globalasatellitbaseradenavigationssystem (GNSS).
– Grönbok om hållbar
tätortstransport.
– Från väg till järnväg – ett projekt
för att uppmuntra överföring avgodstransport från väg tilljärnväg. Detta är inte ett projektpå kommissionens initiativ, mendet ligger nära gemenskapensmål om att bevara och förbättrajärnvägarna.
– Hållbar politik för turism. Turism
och sysselsättning.
Förfaranden, dialoger och verktyg för
en hållbar utveckling
– Dokument och presentationer
rörande utvärderingen av detfemtemiljöhandlingsprogrammet.
– Sjätte
miljöhandlingsprogrammet.
– Europas miljöansvar och
effekterna av EU:s politik på denglobala miljönsåterhämtningsförmåga.– Prioriteringar för kommissionens
femårsprogram.
– Integrationsstrategi.
– Strategi för hållbar utveckling.
– Öppenhet och allmänhetens
deltagande – Århuskonventionen.
– Tillgång till rättsmedel, stadgan om
de grundläggande rättigheterna.
– Miljö för Europa.
– Främjande av användning av struktur-
och sammanhållnin gsfonderna samt
stöd inför anslutningen när det gällerhållbar utveckling (EU-lagstiftningoch genomförande på nationell nivå).
– Transatlantisk miljödialog.
– CSD, Agenda 21.
– Försiktighetsprincipen.
– Förbindelse med OECD.
Institutionella EU-frågor
– Reform av gemenskapens
institutioner.
– Miljöanpassning av fördraget, del III:
förslag till regeringskonferensen år2000 (Nice-fördraget).
– Miljöanpassning av EU:s budget.
– Utvidgningspolitiken och miljön.
– Agenda 2000.
Näringsliv och industri
– Strategisk miljöbedömning.
– Offentlig upphandling.
– Vitbok om miljöansvar.
– Minskning av industrins
miljöpåverkan.
50– Deltagande i och bidrag till det
europeiska forumet föråtervinning.
– Strategi för ekologiska produkter.
– Utveckling av europeisk
miljömärkning.
– Avveckling av farliga kemikalier.
– Förebyggande av avfall och sund
avfallshantering.
– Tekniska standarder, inrättande
av ett standardiseringskontor påmiljöområdet.