A4-0376/96

Resolution om utsikterna för europeiska politiken för vetenskap och teknik under 2000-talet: problemanalys

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande «Utforma framtiden» (KOM(96)0332 - C4-0491/96),

- med beaktande av sin resolution av den 5 september 1996 om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling,

((EGT nr C 277, 23.9.1996, s. 43.))- med beaktande av kommissionens grönbok om innovation KOM(95)0688 - C4- 0609/95 och Europaparlamentets resolution av den 6 juni 1996 angående detta dokument ((EGT nr C 181, 24.6.1996, s. 35.)),

- med beaktande av rapporten från utvärderingspanelen för 1995 års ramprogram (Europeiska kommissionen, mars 1996),

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi A4-0376/96, och med beaktande av följande:

A. Investering i forskning och teknologisk utveckling kan öka konkurrenskraften, den ekonomiska säkerheten samt den sociala och ekologiska välfärden, och den bör i första hand grundas på medborgarnas behov.

B. Sedan det kalla krigets slut har USA kraftigt ökat investeringarna i civila projekt och har härigenom givit den Europeiska unionen en ännu större utmaning på det teknologiska området.

C. Europa måste lösa mycket viktiga frågor av social och ekonomisk karaktär som berör särskilda grupper med allt större problem, det vill säga den ökande arbetslösheten bland ungdomar och de betydande behoven hos äldre.

D. Europa har en relativt stark ställning på grundforskningens område, men lyckas inte i tillräcklig utsträckning omvandla denna kunskap till tekniska innovationer och produkter som kan patenteras.

E. Redan vid första anblicken visar denna paradox på bristerna hos en linjär modell för innovation.

F. Den linjära innovationsmodellen har ersatts av en systemmodell och en nätverksmodell, vilket medför samarbete och upprepande synergier som verkar i flera riktningar mellan forskning, marknadsföring och utveckling av produkter och processer.

G. Det krävs fundamentala innovationer beträffande organisationen, såväl på medlemsstatsnivå som på unionsnivå, i syfte att öka effektiviteten hos innovationssystemet för både forskning och teknologisk utveckling.

H. Gränsdragningen mellan forskning före konkurrensutsättning och tillämpningsorienterad forskning blir allt svårare i och med att grundforskningen i allt högre grad inriktas mot framtida tillämpningsmöjligheter.

I. Den nya forsknings- och innovationsstrukturen bör framförallt tjäna allmänintresset, varav företagens konkurrenskraft utgör en viktig del, men inte den enda viktiga aspekten.

J. För att kunna åstadkomma bästa möjliga utveckling och tillämpning av de vetenskapliga och teknologiska framsteg som görs, bland annat vad gäller innovationer, måste förändringar ske inom arbetsorganiseringen, framför allt för att erhålla större förståelse, deltagande och medansvar från arbetstagarnas sida vad gäller ledningen av enskilda företag.

K. Särskilt forskarna men även aktörer inom forskning och utveckling i vid mening utgör de viktigaste redskapen för att sprida kunskap.

L. Skapandet av en verklig europeisk vetenskaplig gemenskap utgör ett grundläggande element för att utveckla vetenskap och teknologi.

M. Utarbetandet av visioner av den framtida utvecklingen av teknologier, deras tillämpning och sociala kontext kommer att bidra till sammanhållning, kontinuitet och förutsägbarhet i företagsmiljön. Detta kommer att underlätta beslut om prioriteringar för forskning och utveckling och leda till att fokusera konkurrensen på att uppnå mål som har en bred förankring i samhället, och för att nå detta mål är det nödvändigt att hos befolkningen främja ett klimat och en inställning som är positiv till forskning och teknologisk utveckling.

N. En omstrukturering av ramprogrammet så att det blir mer flexibelt bör ge utrymme för en bättre integrering av olika tillvägagångssätt med utgångspunkt i forskningsutbudet(vetenskapsgrenar, allmänt tillgänglig teknik) och samhällelig efterfrågan i vid mening.

O. Tillgången till investerings- och riskkapital för teknologiska innovationer i Europa är synnerligen begränsad i jämförelse med den i USA och Japan och måste förbättras betydligt.

P. Kunskapens globalisering kräver en omprövning av sådana föreskrifter som utestänger sökande hemmahörande utanför EU från deltagande i vissa forskningsprogram.

Q. Vad Europa allra mest behöver är att göra grundforskning mer tillgänglig, öka forskningsinstitutionernas genomslagskraft och främja företagens förmåga att absorbera dessa, samt främja samarbete via nätverk mellan forskare och övriga aktörer.

R. Europeiska unionen bör främja utvecklingen av grundläggande kunskap genom tvärvetenskapligt samarbete och samverkan beträffande tillämpning.

S. Enligt kommissionen har två tredjedelar av de partnerskap som uppstått i samband med projekt lett till samarbete även utanför projektet, varför nya nätverk måste skapas.

T. Även de ekologiska behoven skall ingå i den uppfattning som kommissionen uttrycker i «Utforma framtiden».

U. Gemenskapens politik för lika möjligheter inom forskning samt inom andra av gemenskapens politikområden måste beaktas vid utarbetandet och genomförandet av det femte ramprogrammet.

1. Parlamentet välkomnar den nya prioriteringen av medborgarens roll vad gäller att styra forskningens inriktning, som beskrivs i kommissionens meddelande «Utforma framtiden»,

2. föreslår att kommissionen i sina åtgärder inkluderar insatser för att hos allmänheten gynna ett klimat och en inställning som är positiv till forskning och teknologisk utveckling,

3. anser att forskningspolitiken, om den skall svara mot marknadens behov och vara effektiv, även måste omfatta en strategi för spridning av resultaten; en sådan strategi bör beakta följande principer av särskild karaktär:

- en vittförgrenad, tillämpnings- och nätverksorienterad forskning utgör ett grundläggande element vid innovationer,

- skapandet av ett regionalt nätverk mellan icke-industriella och industriella institutioner underlättar tekniköverföring,

- omvandlingen av fungerande teknologiska alternativ till produkter och tjänster som kan få framgång på marknaden utgör ett av den teknologiska framtidens viktigaste mål,

- utarbetandet av synliga mål kan medverka till en högre grad av acceptans hos allmänheten redan från de första stadierna i processen för forskning och teknologisk utveckling,

4. föreslår, i syfte att höja den vetenskapliga, teknologiska och nyskapande nivån bland allmänheten och i företagen, att kommissionen vidtar åtgärder för att underlätta för spridning av vetenskaplig information och införlivande av denna i läroplanerna och kommunikationsmedier samt att kommissionen även vidtar andra åtgärder för uppmuntrande av arbetsrelationer med ett högre deltagande i företagen,

5. understryker behovet av att ta i beaktande förverkligandet av en socioekonomisk modell för hållbar utveckling,

6. föreslår att all tillämpad forskning skall omfatta uppgifter om hur många arbetstillfällen som skapas,

7. lägger fram följande riktlinjer för organiseringen av den första åtgärden inom det femte ramprogrammet: ett koordinatsystem där horisontella axeln visar utveckling av tillämpad vetenskap och teknik och den vertikala axeln en rad program som återspeglar ett socialt behov i vid mening och som innebär ett visst mått av teknisk utmaning, europeisk samverkan och framtidsintresse,

8. föreslår att såväl de horisontella som de vertikala elementen ges ekonomiska resurser för att säkerställa ett brett urval av projekt som sträcker sig från långsiktig grundforskning till kortsiktig, problemlösande tillämpad forskning inom EU:s politikområden; nödvändiga medel skall även tillhandahållas för kompletterande program som genomförs i samarbete med medlemsstaterna och deras forskningsinstitutioner,

9. föreslår ytterligare en åtgärd för att beakta allmänhetens farhågor genom vilken riskbedömning vid behov skulle skötas av en enhet för riskbedömning, och att denna enhet skall verka inom ramen för det gemensamma forskningsinstitutets verksamhet,

10. föreslår att man, för att stärka anknytningen mellan ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling och införandet av nya produkter och förfaranden, grundar en «fond för teknologisk utveckling» för att stödja verksamhet på lokal nivå så att en större spridning kan uppnås, och att denna fond skall fungera parallellt med nationella projekt,

11. motsätter sig all användning av EU:s forskningsresurser för utveckling och produktion av vapen,

12. anser att finansieringsanslagen bör återbetalas till EU i fall där resultaten av ett EU-finansierat projekt används för militära ändamål,

13. beträffande den andra åtgärden inom det femte ramprogrammet:

- uppmanar kommissionen att studera tänkbara mekanismer för att involvera tredje länder i en rad experimentella EU-styrda samarbetsprogram för FoTu med lämplig delfinansiering av dessa deltagande tredje länder,

- anser att det femte ramprogrammet måste utvecklas med en uttalad målsättning att involvera staterna i Central- och Östeuropa,

14. beträffande den tredje åtgärden inom det femte ramprogrammet:

- efterlyser en omprövning av de metodologiska utgångspunkterna beträffande denna åtgärd så att de bättre förklarar omgivningens inflytande vid såväl överföring av kunskap som utformandet av teoretiska färdigheter och teoretisk kunskap,

- efterlyser i detta sammanhang upprättandet av immaterialrättsliga bestämmelser som uppmuntrar till tekniköverföring snarare än hämmar den,

- uppmanar till en allvarligt menad integrering av åtgärder inom strukturfonderna och ramprogrammen, så att de förstnämnda tillhandahåller forskningsinfrastruktur i mindre gynnade områden, och de senare tillhandahåller mekanismer och kanaler för samarbete,

- föreslår vidare att principerna i den tredje strecksatsen även skall tillämpas på Phare och Tacis och övriga av Europeiska unionens program som syftar till att bistå den ekonomiska utvecklingen i tredje land,

- uppmanar till ett erkännande av att inte alla små och medelstora företag har samma förutsättningar och att det är rimligt att anta att endast små och medelstora företag med relativt hög teknologisk nivå kan vara intresserade av att delta och förmå dra nytta av EU:s forskningsprojekt,

- påpekar att små och medelstora företag inte utgör någon homogen grupp utan att dessa företag skiljer sig mycket från varandra och att varje målgrupp kräver ett särskilt tillvägagångssätt för att man skall kunna optimera deras deltagande i europeiska samarbetsprojekt,

- kräver i detta sammanhang främjande av ett nära samarbete mellan små och medelstora företag å ena sidan och regionala universitet och storföretag å andra sidan,

- understryker att de eventuella ekonomiska riskerna som innovationen innebär, framför allt för små och medelstora företag, kräver att samordnade åtgärder vidtas för att:

i. skapa gynnsammare skattemässiga, finansiella och ekonomiska förhållanden,

ii. skapa modeller för att främja samarbete mellan små och medelstora företag och forskningsinstitutioner, vilket också ska omfatta investering av riskkapital,

iii. uppmuntra finansiering genom ökning av aktiekapitalet, utlåning och givande av garantier för lån från Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och lånegarantier för investeringar som görs av små och medelstora företag och som skapar arbetstillfällen (ELISE), vilket krävs för att beloppen och takten för finansiering till små och medelstora företag höjs,

- uppmanar till ett nära samarbete mellan EU och medlemsstaternas forskningsinstitutioner för att öka effektiviteten i kunskapsspridningen,

15. beträffande den fjärde åtgärden inom det femte ramprogrammet:

- anser att det värdefulla programmet för utbildning av forskare och rörlighet för dessa bör förstärkas och utvidgas så att det inbegriper riktade stipendier vid universitet och inom företag, ett experimentellt program för forskarutbildning inom industrin, stipendier som underlättar för forskare att återvända till hemlandet, institutionella stipendier och stipendier för etablerade forskare och ingenjörer från större europeiska forskningscentra så att de under en period kan arbeta i någon av de i vetenskapligt hänseende mindre utvecklade regionerna inom gemenskapen,

- föreslår inrättandet av ett nytt program för utveckling och administration av kompletterande tillgångar för forskningsinfrastruktur, gemensamma utgångspunkter (platforms) och anläggningar för europeiska forskare, samt «networks of excellence»,

- föreslår att kommissionen snarast genomför en jämförande undersökning av utbildningen i vetenskap och teknik i medlemsstaterna i syfte att säkerställa att det i framtiden finns forskare och teknologer och en välinformerad allmänhet,

- begär finansiering av ett program för utarbetande och organiserande av ett databassystem för offentliggörande av europeiska forskningsuppgifter och publikationer, i sådan form att spridningen av uppgifter ur dessa databaser inte måste vara beroende av andra icke- europeiska databaser,

16. begär att de särskilda program som finns med i den första åtgärden i det femte ramprogrammet skall planeras och förberedas av projektgrupper i vilka skall ingå de olika berörda enheterna vid kommissionen, externa experter som till viss del utses av Europaparlamentet och representanter för det civila samhället och industrin,

17. föreslår att «expertcirklar» inrättas i förbindelse med den vertikala axeln; dessa kommer att sammanföra forskningscentrum (universitet, industrier osv.) för att, oberoende av förvaltningskommittéerna, ge råd beträffande utvecklingen av program med fokus på behov,

18. föreslår att ett europeiskt institut upprättas med uppgift att finansiera avancerad teknik, i syfte att kunna erbjuda riskkapital och/eller garantier för investeringar knutna till projekt som finansieras av Europeiska unionens ramprogram, och att utveckla stödmekanismer för kommersiellt utnyttjande av universitetsforskning, och anmodar kommissionen att genomföra en undersökning av denna idés genomförbarhet i samarbete med EIB och Europeiska investeringsfonden och att lämna en rapport om detta till Europaparlamentet,

19. betonar vikten av en institutionell miljö som gynnar interaktion och flexibilitet i forskningsverksamheten och stimulerar internt kvalitetstänkande; denna uppgift skulle kunna ges till en ny sorts programstyrningsgrupper där rådet och parlamentet i lika hög grad skulle delta,

20. förespråkar en djupgående reform av organisationssättet vad gäller urval och utvärdering av projekt, kunskapsspridning och vetenskaplig och teknologisk övervakning,

21. insisterar på att alla program och projekt inom framtida ramprogram görs betydligt flexiblare för att möjliggöra avbrytande av stagnerande forskningsinriktningar, överföring av resurser till mer lovande områden och förmåga att reagera på förändrade omständigheter och nya prioriteringar för forskningen,

22. stöder ett allmänt ibruktagande av ett ansökningsförfarande i två skeden inom de särskilda programmen, där det första skedet fungerar som en gallringsmekanism, vilket resulterar i att ett mycket mindre antal projektgrupper uppmanas att inlämna detaljerade förslag under det andra skedet,

23. betonar nödvändigheten av att så långt möjligt få med de nationella forskningsinstitutionerna i urvalsprocessen, åtminstone under den inledande etappen som är av rådgivande karaktär,

24. förespråkar att det gemensamma forskningscentrets uppgifter omdefinieras så att centret blir ett grundinstrument för vetenskapligt stöd till unionens samtliga institutioner, inbegripet Europaparlamentet, och en nyckelfaktor i struktureringen av en europeisk vetenskaplig gemenskap, i synnerhet vad gäller gemensamma anläggningar och demonstrationsenheter,

25. anser att ett omfattande interinstitutionellt samråd under lämpliga former absolut måste ske innan kommissionen lägger fram sitt förslag till femte ramprogram,

26. betonar att den interaktivitet och flexibilitet i basstrukturen som förespråkas i det femte ramprogrammet borde möjliggöra ett vetenskapligt samarbete mellan medlemsstaterna och unionen såsom fördraget föreskriver,

27. uppmanar till att en struktur skall inrättas för strikt samordning mellan å ena sidan unionens ramprogram för forskning och utveckling och å andra sidan de stora vetenskapliga och teknologiska initiativen på mellanstatlig nivå, i synnerhet programmen EUREKA och COST,

28. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen och rådet.