EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION

av den 29 april 2015

med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

— med beaktande av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen,

— med beaktande av sina beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av genomförandeorganens budget för budgetåret 2013,

— med beaktande av artikel 93 och bilaga V i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0101/2015), och av följande skäl:

A. Revisionsrätten har för tjugonde gången i rad inte kunnat avge en positiv revisionsförklaring avseende lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna, vilket riskerar att urholka legitimiteten i unionens utgifter och politik.

B. Särskilt i en situation med knappa resurser bör kommissionen föregå med gott exempel genom att visa det europeiska mervärdet av sina utgifter och säkerställa att de medel för vilka kommissionen har fullt eller delat ansvar spenderas i enlighet med gällande finansiella bestämmelser och budgetförordningar.

C. Kommissionen har det yttersta ansvaret för genomförandet av unionens budget och medlemsstaterna måste samarbeta uppriktigt med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna om sund ekonomisk förvaltning. Medlemsstaterna har, särskilt under den delade förvaltningen, ett särskilt ansvar för att genomföra unionsbudgeten.

D. Under den delade förvaltningen är det avgörande att de uppgifter som medlemsstaterna lämnar om både inkomster och utgifter under delade förvaltningen är korrekta och rättvisande. Det är avgörande att medlemsstaterna förstår sitt eget ansvar för förvaltningen av unionsmedel under delad förvaltning.

E. Den interinstitutionella dialog som avses i artikel 318 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör en möjlighet att främja en ny resultatinriktad ansats inom kommissionen.

Delad och decentraliserad förvaltning: Brister i kommissionens och medlemsstaternas förvaltning

Reservationer inom jordbruk och landsbygdsutveckling

1. Europaparlamentet kan inte politiskt säkerställa att de kontrollförfaranden som kommissionen och medlemsstaterna har genomfört garanterar att alla transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta inom området jordbruk och landsbygdsutveckling, vilket visas av följande reservationer som generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling utfärdade i generaldirektoratets årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014. — Verksamhetsbaserad budgetering 02 – marknadsåtgärder: 198,3 miljoner euro i riskzonen. Sju stödordningar i nio medlemsstater med elva reservationspunkter: Polen 77,6 miljoner euro, Spanien 54 miljoner euro, Frankrike 32,4 miljoner euro, Nederländerna 16,4 miljoner euro, Förenade kungariket 8,5 miljoner euro, Italien 5 miljoner euro, Tjeckien 2 miljoner euro, Österrike 1,9 miljoner euro, Sverige 0,5 miljoner euro. — Verksamhetsbaserad budgetering 03 – direktbetalningar: 652 miljoner euro i riskzonen. Tjugo utbetalande organ och sex berörda medlemsstater: Spanien (15 av 17 utbetalande organ) 153 miljoner euro, Frankrike 203,4 miljoner euro, Förenade kungariket utom England 118 miljoner euro, Grekland 117,8 miljoner euro, Ungern 36,6 miljoner euro och Portugal 28 miljoner euro. — Verksamhetsbaserad budgetering 04 – utgifter för landsbygdsutveckling: 599 miljoner euro i riskzonen. Trettioen utbetalande organ och 19 berörda medlemsstater: Belgien, Bulgarien (56,8 miljoner euro), Cypern, Tyskland (Bayern, Brandenburg), Danmark, Spanien (Andalusien, Asturien, Castilla la Mancha, Castilla y Léon, FOGGA Galicien, Madrid), Finland, Frankrike (ODARC, ASP (70,3 miljoner euro)), Förenade kungariket (SGRPID Skottland, RPA England), Grekland, Irland, Italien (AGEA (52,6 miljoner euro), AGREA Emilia-Romagna, OPR Lombardiet, OPPAB Bolzano, ARCEA Kalabrien), Luxemburg, Nederländerna, Polen (56,7 miljoner euro), Portugal (51,7 miljoner euro), Rumänien (138,9 miljoner euro) och Sverige. — Verksamhetsbaserad budgetering 05: 2,6 miljoner euro i riskzonen – Ipard-utgifter för Turkiet.

Reservationer inom regionalpolitiken

2. Europaparlamentet kan inte politiskt säkerställa att de kontrollförfaranden som kommissionen och medlemsstaterna har genomfört garanterar att alla transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta inom området regional- och stadspolitik, vilket visas av följande reservationer som generaldirektören för GD Regional- och stadspolitik utfärdade i generaldirektoratets årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014. Reservationer har utfärdats för 73 av 322 program som en följd av delvis tillförlitliga förvaltnings- och kontrollsystem (jämfört med 85 av 317 operativa program 2012). De mellanliggande betalningar som gjordes till 2007–2013 års program med reservationer motsvarade 6 035,5 miljoner euro. Kommissionen uppskattade att 440,2 miljoner euro låg i riskzonen.

3. Europaparlamentet konstaterar att dessa reservationer visserligen är en indikation på brister i medlemsstaternas kontrollsystem men de är också ett effektivt instrument som kommissionen använder för att påskynda åtgärder från medlemsstaternas sida att rätta till dessa brister och därmed skydda unionens budget.

Reservationer mot sysselsättning, socialpolitik och inkludering

4. Europaparlamentet kan inte politiskt säkerställa att de kontrollförfaranden som kommissionen och medlemsstaterna har genomfört garanterar att alla transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta inom området sysselsättning och socialpolitik, vilket visas av de reservationer som generaldirektören för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering utfärdade i sin årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014. Dess årliga verksamhetsrapport innehåller en reservation avseende betalningar som gjordes under programperioden 2007–2013 på ett riskzonsbelopp av 123,2 miljoner euro 2013. Denna reservation avsåg 36 av Europeiska socialfondens (ESF:s) 118 operativa program (OP) (jämfört med 27 av 117 operativa program 2012).

Revisionsrättens revisionsförklaring

Konton samt lagligheten och korrektheten i intäkterna – uttalande utan reservation

5. Europaparlamentet välkomnar att unionens årsredovisning för budgetåret 2013 i allt väsentligt ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2013 och noterar med tillfredsställelse att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2013 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Reservationer mot bruttonationalinkomstbaserade (BNI-baserade) bidrag

6. Europaparlamentet lämnar en reservation mot hur medlemsstaternas BNI-baserade bidrag har beräknats på grund av bristerna ( 1 ) i kommissionens uppgiftskontroll ( 2 ) . Parlamentet påminner om att revisionsrätten drar slutsatsen att kommissionens kontroll av BNI-uppgifterna inte var tillräckligt strukturerad och fokuserad.

Lagligheten och korrektheten i åtagandena – uttalande utan reservation

7. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2013 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Lagligheten och korrektheten i betalningarna – uttalande med avvikande mening

8. Europaparlamentet anser att det är oacceptabelt att betalningarna för det tjugonde året i rad fortfarande innehåller väsentliga fel.

9. Europaparlamentet inser att grunden för revisionsrättens uttalande med avvikande mening är slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll endast delvis är ändamålsenliga och att betalningarna som en följd av detta har en mest sannolik felprocent på 4,7 %.

10. Europaparlamentet påminner om att den mest sannolika felprocenten för betalningar uppskattades till 4,8 % för budgetåret 2012, till 3,9 % för 2011, 3,7 % för budgetåret 2010, till 3,3 % för budgetåret 2009, till 5,2 % för budgetåret 2008 och till 6,9 % för budgetåret 2007, vilket innebär en genomsnittlig nivå på cirka 4,6 % under den period som täcks av den tidigare fleråriga budgetramen för 2007–2013. Revisionsrättens årsrapporter visar därmed en stabilisering av felprocenten för 2013 på den genomsnittliga nivån för den fleråriga budgetramen 2007–2013, vilket ändå är en stadig uppåtgående och negativ tendens sedan 2009.

11. Europaparlamentet betonar att enligt revisionsrättens årsrapport för 2013 har områdena under delad förvaltning en uppskattad felprocent på 5,2 %. Alla övriga driftsutgifter (som till största delen förvaltas direkt av kommissionen) har en uppskattad felprocent på 3,7 %. Parlamentet betonar att båda felprocenten ligger över väsentlighetströskeln på 2 %. Parlamentet betonar att områden under delad förvaltning har en felprocent som ligger betydligt högre än för alla andra operativa program.

12. Europaparlamentet noterar att generaldirektören för GD Regionalpolitik i sin årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014 har lämnat reservationer, till följd av delvis tillförlitliga förvaltnings- och kontrollsystem för 73 av 322 program för 2013, vilket utgör en mindre andel än för 2012 (85 av 317 operativa program). Parlamentet noterar att det uppskattade riskzonsbeloppet är 1 135,3 miljoner euro och att dessa reservationer och motsvarande belopp avser de två programplaneringsperioderna 2007–2013 och 2000–2006.

13. Europaparlamentet noterar att generaldirektören för GD Forskning och innovation har lämnat en reservation avseende det sjunde ramprogrammet för forskning i sin årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014 och att de uppskattade effekterna 2013 ligger mellan 105,5 miljoner och 109,5 miljoner euro.

14. Europaparlamentet noterar att generaldirektören för GD Havsfrågor och fiske har lämnat en reservation avseende Europeiska fiskerifonden i sin årliga verksamhetsrapport av den 31 mars 2014 och att riskzonsbeloppet för 2013 är 10,77 miljoner euro.

15. Europaparlamentet uppmärksammar behovet av ständiga förbättringar av förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna i syfte att garantera bättre ekonomisk förvaltning av unionens medel och en minskning av felprocenten på respektive politikområde under programplaneringsperioden 2014–2020.

Finansiella korrigeringar och återvinningar

16. Europaparlamentet noterar att de finansiella korrigeringar som rapporterades ha genomförts 2013 minskade från 3,7 miljarder euro 2012 till 2,5 miljarder euro 2013, och påminner om att de höga finansiella korrigeringar som gjordes 2012 främst berodde på en enda korrigering på 1,8 miljarder euro i Spanien av strukturfondsutgifter under perioden 2000–2006. Parlamentet noterar att kommissionen under 2013 genomförde finansiella korrigeringar och återvinningar på 3 362 miljoner euro, vilket motsvarar 2,3 % av betalningarna från unionsbudgeten.

17. Europaparlamentet betonar att ackumuleringen av finansiella korrigeringar när programsaldon avräknas ibland är konstgjord och att de inte är betydande, med tanke på att de framkommer först flera år efter det att de gjorts. Kommissionen uppmanas att analysera huruvida metodändringen från bekräftade korrigeringar till genomförda korrigeringar, som ägde rum 2012, är den bäst lämpade för att återspegla verkligheten i kontroll- och förvaltningssystemen under ett visst budgetår.

18. Europaparlamentet noterar att minskningen på 34 % i genomförda finansiella korrigeringar 2013 (från 3,7 miljarder euro till 2,5 miljarder euro) delvis uppvägdes av en ökning på 27 % för genomförda återvinningar 2013 (från 0,7 miljarder euro till 0,9 miljarder euro).

19. Europaparlamentet beklagar att på grund av den rättsliga ramen för att skydda unionens ekonomiska intressen, komplexiteten i de relaterade förfarandena och antalet kontrollnivåer som ingår i många områden, kan fel korrigerats först flera år efter det att de har uppstått.

20. Europaparlamentet betonar att det genomsnittliga beloppet för genomförda finansiella korrigeringar och återvinningar 2009–2013 var 2,7 miljarder euro, vilket motsvarar 2,1 % av det genomsnittliga beloppet för betalningar från unionens budget under denna period. Enligt kommissionen kan den ovannämnda trenden förklaras med avslutandet av programplaneringsperioden 2000–2006 ( 3 ) . Särskilt när det gäller sammanhållningspolitiken avser fyra femtedelar av korrigeringarna under åren 2007–2013 operativa program under tidigare perioder ( 4 ) . Parlamentet påminner om att medlemsstaterna har rätt att byta ut sådana utgifter som upptäckts vara icke stödberättigade mot lagliga och korrekta utgifter enligt det regelverk som gäller för strukturfonderna.

21. Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att det är deras plikt att vidta korrigerande åtgärder för att skydda unionens budget i fall då kontrollsystemen är verkningslösa eller utgifterna är oriktiga. Parlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna använder sig av sådana korrigerande åtgärder och noterar att om sådana korrigerande åtgärder inte hade tillämpats på de betalningar som granskades av revisionsrätten 2013 skulle den uppskattade felprocenten vara 6,3 % och inte 4,7 %. Revisionsrätten har konstaterat att för ett antal felbehäftade transaktioner, särskilt på områden under delad förvaltning, hade myndigheterna tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen. Parlamentet begär därför att revisionsrätten i sina framtida årsrapporter uppskattar felnivån i det fall att alla korrigerande åtgärder hade vidtagits.

22. Europaparlamentet beklagar vidare att dessa åtgärder fortfarande har begränsad finansiell inverkan på unionens budget, eftersom mer än 40 % av de finansiella korrigeringar som genomfördes under 2013 inte anses vara inkomster avsatta för särskilda ändamål ( 5 ) , utan kan användas av samma medlemsstater som har orsakat dessa korrigeringar i sammanhållningspolitiken, vilket därmed underminerar de finansiella korrigeringarnas förebyggande verkan.

23. Europaparlamentet noterar att ungefär 28 % av de finansiella korrigeringar som genomfördes 2013 innebar minskning av nettobeloppet för EU:s bidrag till programmet och den berörda medlemsstaten i sammanhållningspolitiken.

24. Europaparlamentet konstaterar med oro att ovannämnda meddelande från kommissionen av den 29 september 2014 inte nödvändigtvis innehåller tillförlitliga uppgifter om belopp som dragits tillbaka, återvinningar och pågående återvinningsärenden för strukturåtgärder som gjorts av de enskilda medlemsstaterna, eftersom kommissionen konstaterar att den var tvungen att tillämpa ett försiktigt synsätt, på grund av vissa svagheter i medlemsstaternas siffror, för att säkerställa att inte ovannämnda siffror överskattades ( 6 )

25. Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna, i så stor utsträckning som möjligt, inför tillförlitliga förfaranden för att bekräfta tidpunkten för, ursprunget till och beloppet på de korrigerande åtgärderna samt ger information om vilket år utbetalningen har skett, vilket år det relaterade felet har upptäckts och vilket år återvinningarna eller de finansiella korrigeringarna redovisas i noterna till räkenskaperna, med beaktande av hela förfarandets fleråriga aspekter. Parlamentet anser dessutom att det är avgörande att fullständig information ges om återvinningar och finansiella korrigeringar och att det råder full transparens när det gäller uppgifter om tillbakadragande av anslag och överträdelseförfaranden för året i fråga.

Den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna

26. Europaparlamentet noterar att kommissionens generaldirektörer har gjort totalt 17 kvantifierade reservationer gällande utgiften. Parlamentet påpekar att det lägre antalet kvantifierade reservationer 2013 (21 under 2012) inte medförde ett lägre riskzonsbelopp och att det maximala totala riskzonsbelopp som kommissionen aviserade i sin sammanfattande rapport ( 7 ) understiger 4 179 miljoner euro, vilket motsvarar 2,8 % av det totala utgiftsbelopp som har betalats ut.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga beräkningen av riskzonsbeloppet ( 8 ) och förklara vilken effekt de korrigerande mekanismerna beräknas få på beloppet och att i sin sammanfattande rapport utfärda en revisionsförklaring på grundval av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter.

28. Europaparlamentet påminner om att de ackumulerade belopp som kommissionen använder avser korrigerande mekanismer som tillämpas av kommissionen och medlemsstaterna (finansiella korrigeringar och återvinningar) flera år efter det att medlen har betalats ut (framför allt under perioderna 1994–1999 och 2000–2006) och noterar att varken revisionsrätten eller kommissionen angav några exakta felnivåer under den här tiden.

Trycket på budgeten

29. Europaparlamentet är bekymrat över att, på grund av rådets oacceptabla ståndpunkt under förhandlingarna om den årliga unionsbudgeten, och trots den höga nivån på betalningarna, räkenskaperna nu uppvisar utestående finansiella åtaganden (i rubrik 1b, framför allt regionalpolitiken, uppskattas nivån på de utestående åtagandena i slutet av 2013 till 23,4 miljarder euro, efter 5 miljarder euro i slutet av 2010, 11 miljarder euro i slutet av 2011 och 16 miljarder euro i slutet av 2012) och andra åtaganden fortsatte att växa 2013. I slutet av året uppgick de till 322 miljarder euro ( 9 ) och siffran kommer sannolikt att öka 2014.

30. Europaparlamentet betonar att i slutet av 2013 uppskattades de utestående åtaganden till 322 miljarder euro och prognosen var att detta belopp skulle stiga under 2014. Parlamentet anser att detta rimmar illa med principen om sund ekonomisk förvaltning, fastslagen i artikel 310 i EUF-fördraget, vilket därmed gör att budgetens laglighet kan ifrågasättas.

31. Europaparlamentet betonar att dessa ”överhängande” finansiella förpliktelser är särskilt oroande eftersom betalningstaken för första gången kommer att förbli relativt stabila i reala termer i ett antal år framöver ( 10 )

32. Europaparlamentet påpekar att de finansiella resurserna är knappa när det råder ekonomisk kris. Parlamentet noterar emellertid att den maximala utgiftsnivån för rubrikerna i den fleråriga budgetramen, för stora delar av budgeten, har brutits ner till årliga anslag per medlemsstat. Parlamentet observerar att hur medlem ska utnyttjas av medlemsstaterna ofta blir det främsta politiska syftet (”gör av med det eller förlora det”) ( 11 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja övergång från en utgiftskultur mot en resultatkultur som fokuserar på de uppnådda resultaten på grundval av principerna om effektivitet, ändamålsenlighet och sparsamhet.

33. Europaparlamentet påpekar att förhandsfinansieringen brutto uppgick till 79,4 miljarder euro i slutet av 2013 och understryker att onödigt långa förhandsfinansieringsperioder kan leda till ökad risk för fel eller förluster. Parlamentet betonar att denna risk är särskilt påtaglig för rubrik 4 i budgeten ( EU som global aktör ) där det för en typisk transaktion går fyra år från det att åtagandet görs tills det att kommissionen registrerar den slutgiltiga utgiften för detta.

34. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att återigen utarbeta och offentliggöra en långsiktig likviditetsbudget med en prognos över framtida betalningskrav för att försäkra sig om att nödvändiga betalningar kan göras med de antagna årliga budgetarna. Parlamentet begär att kommissionen vid behov lägger fram ändringar till existerande förordningar i de fall då de årliga budgetarna inte kan tillhandahålla anslag som är tillräckliga för att täcka de erforderliga betalningsnivåerna.

35. Europaparlamentet upprepar att man måste arbeta på att hitta långsiktiga lösningar som gör att kommissionen återfår kontrollen över sin budget. Parlamentet noterar att det finns särskilt behov av ökad fokus på ansvarsskyldighet och fokus på prestationer och resultat av utgifterna. Parlamentet behöver därför spela en större roll för att kontrollera utgifter och resultat.

Finansiella instrument

36. Europaparlamentet konstaterar att i slutet av 2013 hade 941 finansieringstekniska instrument inrättats i 176 program i europeiska regionala utvecklingsfonder och operativa program under europeiska socialfonder i 25 medlemsstater. Parlamentet är särskilt bekymrat över att endast 47 % av 14,3 miljarder euro (6,7 miljarder euro) som hade betalats till finansieringstekniska instrument faktiskt betalats till slutmottagarna, även om denna uppgift uppvisar en ökning jämfört med de 4,7 miljarder euro som betalats ut i slutet av 2012. Parlamentet noterar att den genomsnittliga utbetalningsnivån på 47 % i slutet av 2013 innehåller en viss variation mellan olika anslag och medlemsstater. Den genomsnittliga utbetalningsnivån omfattar alla 900 program: sådana som inrättades 2008 liksom nyinrättade 2013 för vilka genomförandet just hade börjat. Parlamentet anser att vissa av dessa program underpresterar men att andra redan har uppnått 100 procents upptagning och nu återinvesterar frigjorda medel.

37. Europaparlamentet konstaterar att 14 finansieringstekniska instrument har inrättats i medlemsstaterna inom ramen för fonden för landsbygdsutveckling. Parlamentet konstaterar att 443,77 miljoner euro hade betalats ut till banker i Rumänien, Bulgarien, Grekland, Italien och Litauen från unionens budget fram till slutet av 2013. Parlamentet känner oro över att inte en enda euro av det här beloppet har nått slutmottagarna. Parlamentet konstaterar att för sex finansiella finansieringstekniska instrument som har inrättats under Europeiska fiskerifonden betalades 72,37 miljoner euro ut till banker i Grekland, Rumänien, Bulgarien, Estland, Lettland och Nederländerna. Parlamentet noterar att de tillgängliga beloppen endast betalades ut i sin helhet till slutmottagare i Lettland, medan endast 28 % av medlen i Rumänien betalades ut till slutmottagarna, 77 % i Bulgarien, 91 % i Estland och ingenting i Nederländerna och Grekland ( 12 )

38. Europaparlamentet beklagar vidare att instrumenten är komplexa och svåra att redovisa korrekt, vilket gör det särskilt svårt att granska dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa transparens och regelbundet redovisa belåning, förluster och risker såsom investeringsbubblor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna en fullständig översikt över antalet projekt som finansieras under respektive finansieringstekniskt instrument och uppnådda resultat, och att tydligt ange storleken på unionens budgetanslag som har använts för att medfinansiera projekt som avser finansieringstekniska instrument, samt att lägga fram en heltäckande kostnadsnyttoanalys av de finansieringstekniska instrumenten jämfört med direkta former av projektfinansiering.

39. Europaparlamentet välkomnar att genomförandet av de finansiella instrumenten systematiskt tas med på dagordningen för de årliga översynsmötena och att bristerna sedan analyseras och korrigerande åtgärder föreslås. Parlamentet välkomnar att bristerna på området har korrigerats för nästa period 2014–2020, dvs. betalningarna kommer att överföras till de fonder som förvaltar de finansiella instrumenten först när de faktiska utbetalningarna till slutmottagarna har nått en viss procentsats.

40. Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen säkerställer att anslag från unionens budget till sådana instrument speglar det faktiska behovet av likvida medel, med hänsyn tagen till trycket på budgeten för betalningar och kravet i artikel 140.7 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (budgetförordningen) om att alltför stora saldon ska undvikas i finansiella instrument.

41. Europaparlamentet känner också särskild oro över några av revisionsrättens resultat när det gäller ändamålsenligheten i att kombinera bidrag från regionala investeringsinstrument med lån från finansinstitut för att stödja EU:s externa politik ( 13 )

42. Europaparlamentet påpekar att de regionala investeringsinstrumenten har utformats väl men att de potentiella fördelarna med kombinerad finansiering inte har utnyttjats fullt ut på grund av brister i kommissionens förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att endast betala ut medel när mottagaren faktiskt behöver dem och förbättra kontrollen av unionens anslag.

Kommissionens och medlemsstaternas ansvar vid delad förvaltning

43. Europaparlamentet betonar det faktum att kommissionen i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget är ytterst ansvarig för genomförandet av unionens budget. Parlamentet påpekar att när kommissionen genomför budgeten vid delat ansvar delegeras genomförandet till medlemsstaterna i enlighet med artikel 59 i budgetförordningen så att de därmed tar politiskt och finansiellt ansvar. Parlamentet upprepar därför att medlemsstaterna bör agera strikt i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och inte bör göra avkall på sitt eget ansvar när det gäller att förvalta unionsmedlen.

44. Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande av den 28 oktober 2014 om antagandet av den interinstitutionella arbetsgruppens rekommendationer om inrättande och användning av nationella förklaringar (COM(2014) 688). Parlamentet betonar att det är frivilligt att lämna in dessa förklaringar och välkomnar därför att fyra medlemsstater – Danmark, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket – har beslutat att lämna in dem. Parlamentet beklagar dock att dessa förklaringar skiljer sig i form, omfattning, fullständighet och rapporteringsperiod och att de därför inte är särskilt användbara.

45. Europaparlamentet betonar att enligt ett flertal uttalanden från revisionsrätten har de nationella förvaltningsförklaringar som de fyra ovannämnda medlemsstaterna lämnat in varit av mycket begränsat värde i revisionsrättens revisionsprocess och kan inte anses vara en tillförlitlig källa till information för att utfärda revisionsförklaringen.

46. Europaparlamentet beklagar vidare, avseende kommissionens ovannämnda meddelande av den 28 oktober 2014, att inga betydande framsteg har gjorts för att förbättra den ekonomiska förvaltning som kan leda till fortsatt förlust av unionens pengar till följd av felaktiga beslut på politisk nivå och förvaltningsnivå. Parlamentet efterlyser ett system med sanktioner om medlemsstaterna lämnar felaktig information och förklaringar om program.

47. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att vidta konkreta och meningsfulla åtgärder för att möjliggöra de nödvändiga framstegen för sund ekonomisk förvaltning, inbegripet ökad användning av instrumentet nationella förklaringar som i praktiken inte kräver mycket extra insatser (enligt uppgift mindre än en årsheltidstjänst per medlemsstat), samtidigt som det är mycket viktigt att medlemsstaterna tar politiskt ansvar för användningen av unionsmedel genom ett offentligt dokument. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att offentliggöra inte bara de nationella förklaringarna utan också de årliga sammanfattningarna och förvaltningsförklaringarna så att mer insikt kan ges och verkliga framsteg i den ekonomiska förvaltningen kan uppnås. Kommissionen uppmanas att lämna en rekommendation till parlamentet och rådet om att främja användningen av nationella förklaringar i linje med den interinstitutionella arbetsgruppens rekommendationer om inrättande och användning av nationella förklaringar.

48. Europaparlamentet anser att det är avgörande att främja full transparens när det gäller användningen av strukturmedel genom att offentliggöra redovisningsdokumenten för projekten.

Tillförlitligheten hos uppgifter som medlemsstaterna har lämnat

49. Europaparlamentet konstaterar att bristen på tillförlitlighet när det gäller de kontroller på primär nivå som utförs på områden med delad förvaltning av medlemsstaterna undergräver trovärdigheten för de årliga verksamhetsrapporter som utarbetas av kommissionen och den sammanfattande rapport som antas av kommissionen eftersom de delvis bygger på resultaten av de kontroller som nationella myndigheter utför. Parlamentet upprepar sin tidigare begäran att kommissionen ska utvärdera och, om det behövs, korrigera medlemsstaternas uppgifter för att de årliga verksamhetsplanerna ska bli tillförlitliga och objektiva.

50. Europaparlamentet begär att generaldirektörerna lämnar en utförlig redogörelse i sina årliga verksamhetsplaner om de felnivåer som medlemsstaterna har informerat om och vilka eventuella åtgärder kommissionen har vidtagit i de operativa programmen.

De sämst presterande medlemsstaterna

51. Europaparlamentet välkomnar översikten över revisionsrättens revisionsresultat för fonder som förvaltas under delad förvaltning inom jordbruket och sammanhållningspolitiken 2009–2013, vilka publicerades tillsammans med revisionsrättens årsrapport 2013 och delvis tillmötesgår parlamentets begäran i 2012 års ansvarsfrihetsresolution om landsspecifik information avseende den delade förvaltningen.

52. Europaparlamentet påpekar att Slovakien, Förenade kungariket och Spanien har högst felnivåer enligt siffror från revisionsrätten när det gäller storleken på och andelen riskmedel i Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (enligt uppgifter i 2013 års årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt generaldirektoratet för regional- och stadspolitik).

53. Europaparlamentet påpekar att Rumänien, Bulgarien och Portugal har högst felnivåer enligt siffror från revisionsrätten när det gäller storleken på och andelen riskmedel i Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för regional utveckling (enligt uppgifter i 2013 års årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling).

54. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utveckla en egen metod för landspecifik rapportering med hänsyn tagen inte bara till riskzonsbeloppen utan även medlemsstaternas lednings- och kontrollsystem tillsammans med de korrigerande mekanismer som kommissionen och medlemsstaterna använder för att kunna göra en korrekt bedömning av hur förvaltningen utvecklas i de sämst presterande medlemsstaterna och rekommendera bästa tänkbara lösningar.

55. Europaparlamentet påminner om att korruption innebär allvarliga skador för unionens medel. Parlamentet är bekymrat över de uppgifter som visar att vissa medlemsstater är särskilt drabbade av fenomenet och påminner här om kommissionens rekommendation av den 29 maj 2013 till rådets rekommendation om Italiens nationella reformprogram 2013, med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2012–2017 ( 14 ) . Parlamentet begär ett snart antagande av direktivet om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

Intressekonflikter

56. Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstaters lagstiftning om intressekonflikter hos parlamentsledamöter, regeringsmedlemmar och ledamöter i lokala församlingar är vag och otillräcklig. Kommissionen uppmanas att noggrant undersöka dagens situation och föreslå rekommendationer eller till och med rättsligt bindande lösningar om det skulle visa sig nödvändigt. Parlamentet anser att samma sak bör gälla för nominerade ledamöter och kommissionens ledamöter.

Intäkter: Egna medel baserade på BNI

57. Europaparlamentet konstaterar att det vid revisionsrättens granskning (se årsrapport för 2013, punkt 2.27) inte framkom några väsentliga fel i kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag och i betalningen av dem, av vilka merparten bygger på prognostiserade uppgifter om bruttonationalinkomsten (BNI) för 2013.

58. Europaparlamentet begär att kommissionen ska säkerställa att Eurostats och medlemsstaternas uppgifter är identiska eftersom BNI-indikatorn är ett nyckeltal inte bara för unionens inkomster utan också för dess utgifter.

59. Europaparlamentet upprepar revisionsrättens kritik i årsrapporten för 2012 om att kommissionens kontroll av BNI-uppgifter inte är ändamålsenlig (se årsrapport för 2012, punkt 2.41). Parlamentet betonar att den förlängda användningen av allmänna reservationer och den alltför långa kontrollcykel för BNI-uppgifter som används för egna resurser, kan leda till budgetosäkerhet i likhet med vad som har lyfts fram i diskussioner mellan medlemsstaterna om förslaget till ändringsbudget nr 6 i den allmänna budgeten för 2014 ( 15 )

60. Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater, trots att de har känt till ändringarna av den statistiska metoden för att beräkna de BNI-grundande inbetalningarna sedan våren 2014, inte har planerat för att detta medför en ökning av deras budgetinbetalningar.

61. Europaparlamentet beklagar att kommissionen, trots att den sedan våren 2013 har känt till att de ändrade statistiska metoderna för att beräkna BNI-grundande inbetalningar skulle medföra kraftiga ökningar av inbetalningarna för vissa medlemsstater, insisterade på att hantera detta som ett rent tekniskt ärende ( 16 )

62. Europaparlamentet erinrar om att revisionsrätten i sitt yttrande nr 7/2014 ( 17 ) kom fram till att kommissionens förslag att göra det möjligt att skjuta upp betalning av mervärdesskatt och BNI-saldon och justeringar i särskilda fall, kan göra systemet för egna medel mer komplext och öka budgetosäkerheten i medlemsstaterna.

63. Europaparlamentet lyfter särskilt fram att kommissionens förslag om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (COM(2014) 704) endast avser framflyttning av medlemsstaternas tidsfrist för att tillgängliggöra medel om det gäller betydande belopp som härrör från positiva mervärdesskatte- och BNI-saldon och justeringar, och konstaterar att om medlemsstaterna har stora negativa medvärdesskatte- och BNI-saldon och justeringar så kan kommissionen tvingas samla in ytterligare medel genom en ändringsbudget.

64. Europaparlamentet beklagar att rådet på grundval av dessa lagstiftningsförslag hittills inte kunnat göra några framsteg om reformen av systemet för de egna medel, trots att kommissionen föreslagit en övergripande reform av systemet för egna medel som välkomnades av parlamentet ( 18 ) och som skulle göra systemet för egna medel rättvisare, begripligare, transparentare och effektivare och som skulle syfta till att minska de nationella bidragen.

Åtgärder som ska vidtas

65. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att — korta av tiden för kontrollcykeln för BNI-uppgifterna som används för egna resurser till högst fyra år, vid behov genom att införa överträdelseförfaranden och/eller strikta tidsfrister för att dra tillbaka reservationerna, — begränsa användningen av allmänna reservationer till undantagsfall där det finns betydande risker att unionens finansiella intressen inte skyddas, dvs. när en medlemsstat genomför en stor revidering under kontrollcykeln eller med oregelbundna intervaller, — utarbeta en handlingsplan för att avhjälpa bristerna som revisionsrätten upptäckte i sin särskilda rapport nr 11/2013 och redovisa det till parlamentet och revisionsrätten senast i slutet av juni 2015, — införa och noggrant övervaka en detaljerad åtgärdsplan med tydliga målsättningar för att komma till rätta med problemen i sammanställningen av de grekiska nationalräkenskaperna, — införa en ändring i kommissionens ovannämnda förslag (COM(2014) 704) i syfte att stärka kommissionen och skjuta upp återbetalningen av beloppen vid ”negativa” balanser och justeringar.

66. Europaparlamentet uppmärksammar de brister som revisionsrätten påpekat i sin särskilda rapport nr 2/2014 ”Förvaltas förmånsordningar på handelsområdet på ett lämpligt sätt?” avseende kontrollstrategin och riskhanteringen i Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket vilka möjligen kan leda till förluster för unionsbudgeten. Parlamentet noterar att dessa brister bekräftades av de inkomstbelopp som möjligen gått förlorade i dessa tre medlemsstater. Genom att extrapolera de fel som konstaterades i urvalet från 2009 har revisionsrätten uppskattat att det tullbelopp som på grund av preskription riskerar att gå förlorat i dessa medlemsstater uppgår till 655 miljoner euro. Detta utgör cirka 6 % av bruttobeloppet i importtullar som uppbars i de fem utvalda medlemsstaterna det året, med 167 miljoner euro för Tyskland, 176 miljoner euro för Frankrike och 312 miljoner euro för Förenade kungariket.

Jordbruk

Jordbruk: strukturutmaningar när det gäller demografi och mottagare

67. Europaparlamentet påpekar att demografiska förändringar påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken mer än något annat av unionens politikområden eftersom närmare en tredjedel av de 12 miljoner jordbrukare i unionen som delar på mer än 45 % av unionens budget är över 65 år och endast 6 % är yngre än 35 år ( 19 ) . Parlamentet välkomnar de stödprogram för unga jordbrukare som därför införts som en del av den gemensamma jordbrukspolitiken.

68. Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som kommissionen initierat inom jordbrukspolitiken hittills inte har lyckats korrigera den demografiska obalansen och uppmanar kommissionen att ompröva stödet till jordbruksbudgeten för att åstadkomma detta.

69. Europaparlamentet betonar att mindre än 2 % av unionens jordbrukare erhåller 31 % av direktstödet från den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken särskilt bör inriktas på småjordbrukare och anser att den nuvarande praxisen ytterligare underminerer den politiska acceptansen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

70. Europaparlamentet betonar att i syfte att göra den gemensamma jordbrukspolitiken rättvisare har parlamentet och rådet infört ( 20 ) en minskning av betalningar över 150 000 euro ett möjligt tak för direktbetalningarna. Parlamentet begär därför att revisionsrätten granskar effektiviteten och ändamålsenligheten i denna åtgärd som en förberedelse inför sina kommande årsrapporter.

71. Europaparlamentet påpekar att Tjeckien, följt av Slovakien, Ungern, Tyskland och Bulgarien har de ojämnaste jordbrukssystemen ( 21 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre balansera mottagarnas struktur och kräver att generaldirektören vid GD Jordbruk och landsbygdsutveckling i sin årliga verksamhetsrapport anger preliminära siffror över fördelningen av den gemensamma jordbrukspolitikens direkta stödbetalningar till producenter från medlemsstaterna samt kategori mottagare.

Jordbruk: felprocent i den första pelaren

72. Europaparlamentet beklagar att betalningarna från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) inte är utan väsentliga fel under 2013, den mest sannolika felprocenten uppskattas av revisionsrätten till 3,6 % (3,8 % under 2012) ( 22 ) och att av de fem kontrollsystem som granskades för kostnadsförda betalningar var två ineffektiva, två delvis effektiva och endast ett ansågs som effektivt.

73. Europaparlamentet betonar att i 33 av 101 kvantifierbara fel som revisionsrätten identifierat hade nationella myndigheter tillräckligt med information för att förebygga, upptäcka och korrigera dessa fel åtminstone delvis, och om all information hade använts korrekt skulle den mest sannolika felprocenten för detta område ha varit 1,1 % lägre och därmed relativt nära väsentlighetströskeln på 2 %. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har ett viktigt ansvar för att korrekt och lagligt genomföra unionsbudgeten när de ansvarar för förvaltningen av unionens medel.

Tvärvillkor

74. Europaparlamentet påpekar att revisionsrättens granskning även omfattade tvärvillkor, och att sådana fall där tvärvillkoren inte var uppfyllda behandlades som fel, såvida man kunde bekräfta att överträdelsen inträffat det år som jordbrukaren ansökt om stöd. Parlamentet påpekar att revisionsrätten inbegriper brister som rör tvärvillkoren vid beräkningen av felprocent, medan kommissionen inte anser att tvärvillkoren berör stödberättigandet, utan endast ger upphov till administrativa påföljder.

75. Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt svar till revisionsrätten hävdar att regelverket har förenklats för programplaneringsperioden 2014–2020 och uppmanar kommissionen att rapportera före utgången av 2015 om hur dessa förenklingsåtgärder fungerat i praktiken och vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas med avseende på komplicerade regler och villkor för stödberättigande som kan finnas kvar.

Felprocent i marknadsåtgärder

76. Europaparlamentet oroas över att felprocenten vad gäller mätning av jordbruksmarknadsåtgärder ligger på 7,44 % enligt kommissionens beräkningar. Parlamentet beklagar att detta är den näst högsta felprocenten inom ett politikområde under 2013.

77. Europaparlamentet betonar att reservationer som framförts av generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling i 2013 års verksamhetsrapport bekräftar det alarmerande tillståndet inom marknadsåtgärderna eftersom sju stödsystem i nio medlemsstater berörs, särskilt inom sektorerna frukt och grönsaker, omstruktureringen av vingårdar, investeringar i vin, återbetalningar av export för fjäderfä och systemet med mjölk i skolorna.

78. Europaparlamentet betonar att många mindre program, såsom skolfrukts- och skolmjölksprogrammen, inte är användarvänliga, delvis på grund av den byråkratiska börda som åtföljer dem, och att utnyttjandet och genomförandet av dessa program därför inte är optimalt.

79. Europaparlamentet beklagar de betydande bristerna när det gäller kontrollförfarandena vid beviljande av erkännande för producentgrupper ( 23 ) för frukt och grönsaker i Polen, Österrike, Nederländerna och Förenade kungariket, vilket avslöjats av revisionsrätten i dess årsrapport för 2013 och bekräftats av generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, som i sin årliga verksamhetsrapport för 2013 har utfärdat en reservation baserad på uppskattningen att omkring 25 % av de totala utgifterna enligt denna åtgärd är i riskzonen, nämligen 102,7 miljoner euro.

80. Europaparlamentet beklagar särskilt de brister som kommissionen har upptäckt när det gäller åtgärderna för omstrukturering av vingårdar i Spanien som motiverade reservationen från generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, på grundval av en korrigerad felprocent på 33 % och ett riskzonsbelopp på 54 miljoner euro och åtgärden ”fjäderfäexport i Frankrike”, på grundval av en korrigerad felprocent på 69,6 % och ett riskzonsbelopp på 29,3 miljoner euro.

Tillförlitlighet för medlemsstaternas uppgifter vid direktbetalningar

81. Europaparlamentet gläds åt att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, eftersom felprocenten som medlemsstaterna har redovisat i sin inspektionsstatistik inte omfattar alla beståndsdelar i procentsatsen för kvarstående fel och inte alltid är tillförlitliga, genomförde en individuell bedömning för varje betalande kontor baserat på all tillgänglig information, inbegripet revisionsrättens resultat.

82. Europaparlamentet upprepar revisionsrättens konstaterande ( 24 ) att resultatet av den nya metoden visar att man endast kan uppnå begränsad säkerhet från medlemsstaternas inspektionsstatistik, förklaringarna från de utbetalande organens direktörer och de attesterande organens revisionsarbete och det arbete som utförs av certifieringsorganen.

83. Europaparlamentet påpekar att trots att så gott som alla utbetalande organ för direktbetalningar ackrediterades och certifierades av certifieringsmyndigheterna, och trots att 79 av de 82 revisionsförklaringarna från de utbetalande organen erhöll ett uttalande utan reservationer från certifieringsorganen under 2013 och därmed bekräftade korrektheten i revisionsförklaringarna från direktörerna för de utbetalande organen, blev kommissionen tvungen att justera upp den felprocent som meddelats av 42 av 68 utbetalande organ med en procentsats för kvarstående fel på över 2 %.

84. Europaparlamentet påpekar att de fem utbetalande organen som hade de högsta felprocenten var: 1. Förenade kungariket, RPA 5,66 % (medlemsstater (MS) anmälan: 0,67 %) 2. Grekland, OKEPE 5,17 % (MS anmälan: 0,83 %) 3. Spanien, AVGA 4,71 % (MS anmälan: 1,93 %) 4. Portugal, IFAP 4,37 % (MS anmälan: 0,82 %) 5. Rumänien, PIAA 4,27 % (MS anmälan: 1,77 %)

85. Europaparlamentet beklagar att den aktuella lagstiftningsramen inte tillhandahåller sanktioner för felaktig eller falsk redovisning ( 25 ) från de utbetalande organen.

86. Europaparlamentet kräver att tjänstemän från unionen bättre övervakar och mer ingående samordnar de nationella utbetalande organen inom de respektive medlemsstaterna för att lösa de svårigheter som de möter, i synnerhet för de utbetalande organ som kontinuerligt brustit i effektivitet under de senaste tre åren, i syfte att effektivisera förvaltningen av betalningarna.

IACS och LPIS

87. Europaparlamentet instämmer i kommissionens och revisionsrättens uppfattning att som helhet spelar det integrerade administrations- och kontrollsystemet en huvudroll när det gäller att förebygga och minska fel i krav från jordbrukare, och påpekar att ett korrekt fungerande system skulle ha säkerställt att direktbetalningar till jordbruket inte är behäftade med väsentliga fel.

88. Europaparlamentet beklagar den fortsatta svagheten i att utesluta ej bidragsberättigad mark från systemet för identifiering av jordbruksskiften, och att krav från jordbrukare bidrar avsevärt till den betydande kvarstående felnivån för EGFJ-betalningar.

89. Europaparlamentet betonar återigen den övergripande dimensionen av de brister som upptäcktes i LPIS. Parlamentet noterar att sedan 2007 har revisionsrätten granskat IACS i 38 utbetalande organ i alla 28 medlemsstater och beklagar djupt att endast sju av kontrollsystemen bedömdes som effektiva, 22 ansågs delvis effektiva och nio kontrollsystem betraktades som ineffektiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att finansiella risker för budgeten täcks av finansiella nettokorrigeringar.

Förfaranden för att garantera återvinningar av felaktiga utbetalningar

90. Europaparlamentet oroas av uppgifterna från revisionsrätten ( 26 ) att belopp som förlorats på grund av oegentligheter eller försumlighet rörande krav för år 2008 eller tidigare hade uppmärksammats av gäldenärer i Irland efter betydande förseningar, och omfattades inte av något återvinnings- eller tvångsförfarande under flera år.

91. Europaparlamentet slår fast att fram till slutet av 2012 stod unionen för 2,3 miljoner euro av 6,7 miljoner euro i skuld rörande dessa krav enligt 50/50-regeln, trots den försening som revisionsrätten noterade i anmälningsförfarandet och oro för att pengarna skulle vara definitivt förlorade för unionens budget.

92. Europaparlamentet är också oroat över revisionsrättens resultat när det gäller det faktum att italienska myndigheter inte registrerade huruvida skulderna berodde på oegentligheter eller administrativa fel som eventuellt skulle kunna leda till att unionens budget debiteras. Kommissionen uppmanas att göra en detaljerad analys av denna situation och rapportera tillbaka före utgången av året.

93. Europaparlamentet noterar att enligt de uppgifter som tillhandahålls i 2013 års verksamhetsrapport för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ( 27 ) är de medlemsstater som uppnår sämst resultat gällande återkrav av felaktiga utbetalningar Bulgarien med en återvinningsprocent på 4 %, 21 % i Grekland, 25 % i Frankrike, 25 % i Slovenien, 27 % i Slovakien och 33 % i Ungern. Parlamentet är bekymrat över de oroväckande låga nivåerna på återvinningar på vissa områden och begär en rapport från kommissionen om orsakerna till detta och möjligheterna att göra förbättringar.

Förfarandet för avslutande av räkenskaperna.

94. Europaparlamentet noterar att kommissionen fattade fyra beslut om överensstämmelse under 2013 som ledde till finansiella korrigeringar på 1 116,8 miljoner euro (861,9 miljoner euro rörande EGFJ och 236,2 miljoner euro till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) vilket utgör cirka 2 % av unionens budget för 2013 till jordbruk och landsbygdsutveckling (1,4 % under perioden 2008–2012).

95. Europaparlamentet påpekar att detta belopp inte kan jämföras med den mest sannolika felprocenten från revisionsrätten eftersom kommissionens revisioner av överensstämmelse är systembaserade, inte kontrollerar lagligheten i underliggande transaktioner, täcker utgifter rörande flera budgetår, leder till finansiella korrigeringar gjorda till 65 % på schablonbasis och därför inte gör det möjligt att beräkna en årlig felprocent ( 28 )

96. Europaparlamentet betonar att 2013 års ökning av den genomsnittliga nivån på finansiell korrigering jämfört med perioden 2008–2012 är i enlighet med revisionsrättens resultat ( 29 ) som huvudsakligen förklaras av den minskade eftersläpningen av öppna revisionsfiler från 553 i slutet av 2012 till 516 i slutet av 2013, och att beslut om dessa filer rörande budgetår före 2010 ledde till finansiella korrigeringar på 881 miljoner euro (79 % av totalen).

97. Europaparlamentet oroas över att oberoendet för förlikningsorganet som kan vara delaktigt i förfarandet för kontroll av överensstämmelse inte garanteras genom nu gällande bestämmelser ( 30 )

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa

98. Europaparlamentet noterar att betalningarna inom landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa är behäftade med väsentliga fel under 2013 och att den mest sannolika felprocenten sjunkit till 6,7 % från 7,9 % under 2012 och att sju av de 13 tillsyns- och kontrollsystemen som granskades för kostnadsförda betalningar i medlemsstaterna bedömdes vara delvis effektiva och sex som ineffektiva.

99. Europaparlamentet instämmer i revisionsrättens uppfattning att den mest sannolika felprocenten skulle ha minskats till 2 % om de nationella myndigheterna hade använt all tillgänglig information för att förebygga, upptäcka och korrigera fel. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har ett viktigt ansvar för att korrekt och lagligt genomföra unionsbudgeten när de ansvarar för förvaltningen av unionens medel.

100. Europaparlamentet beklagar att den genomsnittliga felprocent som beräknats av revisionsrätten för landsbygdsutvecklingen under de senaste tre åren var 8,2 % och att den var 7,9 % år 2013 ( 31 ) . Parlamentet beklagar djupt att detta är den högsta felprocenten inom ett politikområde under 2013.

101. Europaparlamentet noterar att de fel som revisionsrätten upptäckt huvudsakligen uppstod på grund av att mottagarna inte respekterade kraven på stödberättigande, att upphandlingsreglerna inte tillämpades korrekt och att åtaganden när det gäller miljömålen för jordbruket inte respekterades.

102. Europaparlamentet oroas av det faktum att revisionsrätten har upptäckt att misstänkt avsiktlig överträdelse från privata mottagare bidrog till en åttondel av felprocenten inom landsbygdsutveckling, och beklagar att den specifika åtgärden för landsbygdsutveckling ”tillför värde till jordbruks- och skogsprodukter” var det som mest bidrog till felprocenten för privata investeringar ( 32 ) som ledde till att revisionsrätten uttryckte allvarlig oro vad gäller ”åtgärdens effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppnå policymålsättningarna”.

103. Europaparlamentet instämmer i revisionsrättens uppfattning ( 33 ) att felen delvis orsakas av de komplexa reglerna och den stora mängden stödordningar under programmen 2007–2013: 46 åtgärder totalt för landsbygdsutveckling, var och en med egna regler och krav.

104. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen allt oftare avbryter och ställer in utbetalningar, vilket säkerställer att korrigeringsåtgärder systematiskt vidtas i de fall där brister har identifierats.

105. Europaparlamentet välkomnar kommissionens reviderade synsätt på beräkningen av den kvarstående felprocenten som tar hänsyn till alla relevanta revisioner och information i syfte att justera felprocenten som medlemsstaterna har redovisat.

106. Europaparlamentet beklagar bristen på tillförlitlighet när det gäller uppgifterna från medlemsstaterna om resultaten av deras kontroller. Parlamentet noterar att certifieringsorgan utfärdade ett uttalande med reservationer som fastställer en felprocent över 2 % för endast nio utbetalande organ av 74 ( 34 ) medan kommissionen utfärdade ett yttrande med reservationer för 31 organ i 24 medlemsstater ( 35 )

107. Europaparlamentet beklagar den bristande kvaliteten i vissa medlemsstaters korrigerande åtgärder och frånvaron av ett systematiskt synsätt för att undanröja orsakerna till felen i alla medlemsstater. Parlamentet betonar att det saknas förebyggande åtgärder mot omfattande svaghet på unionsnivå.

108. Europaparlamentet medger att huvudorsakerna till underutnyttjandet av 4 300 000 euro i kapitel 17 04 – Livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd är de 900 000 euro som avser inkomster avsatta för särskilda ändamål för olika program som kan användas 2014 och de 2 000 000 euro som avser fonden för nödåtgärder. Parlamentet konstaterar när det gäller det sistnämnda beloppet att 50 %, dvs. 1 000 000 euro, fördes över till 2014 (för att åtgärda sjukdomen blåtunga i Tyskland) och genomfördes det året.

Begäran till kommissionen, medlemsstaterna och revisionsrätten rörande jordbruk och landsbygdsutveckling

109. Europaparlamentet ber revisionsrätten att beräkna separata felprocent för marknadsåtgärder och direktbetalningar inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken.

110. Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen aktivt övervakar tillämpningen av korrigerande åtgärder rörande brister i kontrollsystemet för unionsstöd till erkännande av producentgrupper för frukt och grönsaker i Polen och i de operativa programmen för producentorganisationer i Österrike, Nederländerna och Förenade kungariket.

111. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa unionens mervärde av jordbruksmarknadens åtgärder med tanke på risken för potentiella förluster som påverkar unionens budget, och ber kommissionen att överväga att stryka dem om risken är för hög. Parlamentet ber kommissionen att i 2013 års uppföljningsrapport om ansvarsfrihet för kommissionen redovisa de åtgärder som vidtagits av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) mot bakgrund av revisionsuppdraget, vid återbetalning för export av fjäderfä i Frankrike.

112. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag i syfte att sanktionera falsk eller felaktig rapportering från utbetalande organ inbegripet de tre områdena inspektionsstatistik, uttalanden från de utbetalande organen och arbetet som utförs av certifieringsorganen. Parlamentet ber att kommissionen ska få befogenhet att dra tillbaka ackrediteringar för de utbetalande organen i allvarliga fall av lämnande av oriktiga uppgifter.

113. Europaparlamentet uppmanar generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling att överväga det verkliga mervärdet av att år efter år fördröja reservationer som motiveras av brister i LPIS, då dessa brister är av en uppenbart övergripande art.

114. Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att IACS används i full utsträckning och särskilt att bidragsberättigandet och storleken för jordbrukspaket bedöms korrekt och registreras av medlemsstaterna, samt att medlemsstaterna omedelbart vidtar korrigerande åtgärder när IACS visar sig påverkas av systemrelaterade fel.

115. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klarlägga de uppgifter som redovisats av revisionsrätterna i Irland och Italien i punkterna 3.24 och 3.25 i årsrapporten för 2013, vad gäller oegentligheter vid återkrav av felaktiga utbetalningar, och att vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och rapportera dem till parlamentet senast i juni 2015.

116. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att ytterligare minska eftersläpningen av öppna revisionsfiler vid förfarandet för avslutande av räkenskaperna för att alla revisioner som genomförts före 2012 ska kunna avslutas senast i slutet av 2015.

117. Europaparlamentet begär särskilt att mandatet för de medlemsstater i förlikningsorganet som deltar i avslutandet av räkenskaperna ska tidsbegränsas till en inledande period på tre år med en möjlig förlängning på högst ett år. Parlamentet kräver dessutom att varje möjlig intressekonflikt ska undvikas vid hanteringen av dessa frågor, och att medlemsstaterna inte är företrädda i förlikningsorganet när de är direkt berörda av finansiella korrigeringar.

118. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera i detalj till parlamentet om tillämpningen av taken för den gemensamma jordbrukspolitikens direktstöd per medlemsstat.

119. Europaparlamentet kräver en mindre byråkratisk gemensam jordbrukspolitik så att felnivåerna ska kunna minskas. Parlamentet välkomnar därför kommissionens åtagande att göra förenkling och subsidiaritet till en av huvudprioriteringarna för de kommande fem åren. Parlamentet kräver att utbetalande organ som konstant uppnår otillfredsställande resultat, i extrema fall fråntas sin ackreditering.

120. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram en detaljerad plan för hur byråkratin inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska minskas med 25 % under de kommande fem åren.

121. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att undersöka landsbygdsutvecklingspolitiken i ett separat kapitel i sin årsrapport eller åtminstone beräkna separata felprocent för landsbygdspolitiken, fiskeripolitiken och programmet Life+.

122. Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ser till att medlemsstaternas handlingsplaner för landsbygdsutveckling kompletteras genom att man inkluderar alla regioner och åtgärder inom tillämpningsområdet, särskilt investeringsåtgärder, och att de tar hänsyn till kommissionens och revisionsrättens granskningar.

123. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en uppföljning av fallen med misstänkta avsiktliga överträdelser som revisionsrätten har rapporterat till, först och främst, Olaf, avseende åtgärden för landsbygdsutvecklingen som ”skapar mervärde för jordbruks- och skogsprodukter”, och att göra en fullständig översyn av denna åtgärd mot bakgrund av de kritiska anmärkningar som revisionsrätten har avgett rörande dess effektivitet och verkan i uppföljningsrapporten till 2013 års ansvarsfrihet för kommissionen.

124. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling och att i sina granskningar om överensstämmelse ta hänsyn till de tillämpliga bestämmelserna, inbegripet de som antagits på nationell nivå, då detta är relevant, för att minska risken för att upprepa de fel som upptäcktes under programplaneringsperioden 2007–2013.

Fiske

125. Europaparlamentet tar del av den reservation som utfärdades av GD Havsfrågor och fiske avseende den konstaterade felprocenten på över 2 % i redovisade utgifter i vissa medlemsstater, en rapport som inte var tillförlitlig och en medlemsstat som inte hade lämnat någon rapport alls. Parlamentet beklagar denna situation när det gäller denna medlemsstat, men konstaterar att situationen har förbättrats efter kommissionens förelägganden till den berörda medlemsstaten.

126. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten, utöver dessa kommentarer, inte har redogjort mer detaljerat för resultatet av dessa granskningar när det gäller fiske och havsfrågor, och kräver för att säkra transparens att sådana uppgifter offentliggörs.

127. Europaparlamentet noterar att 92,31 % av betalningarna inom GD Havsfrågor och fiske görs i tid. Parlamentet konstaterar dock bekymrat att antalet försenade betalningar har ökat jämfört med föregående budgetår. Parlamentet ser med tillfredsställe att dröjsmålsräntorna minskat 2013 och uppmuntrar därför GD Havsfrågor och fiske att respektera betalningsfristerna i enlighet med bestämmelserna.

Regionalpolitik, transport och energi

Europa 2020

128. Europaparlamentet betonar att av det totala betalningsbeloppet 2013 för detta politikområde (45 311 miljoner euro) är 96 % (43 494 miljoner euro) för regionalpolitiken, som till största delen genomförs genom Eruf och Sammanhållningsfonden, 1 059 miljoner euro för rörlighet och transport och 758 miljoner euro för energi.

129. Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som unionens regionalpolitik spelar för att minska regionala skillnader, främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan medlemsstaternas regioner och mellan medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att denna politik är den unionsomfattande långsiktiga huvudstrategin för investeringar i realekonomin som står för 29 % av unionens budgetutgifter 2013 och är ett etablerat verktyg för att skapa tillväxt och jobb i unionen, vilket stöder uppnåendet av Europa 2020-strategins mål.

130. Europaparlamentet noterar den viktiga roll som transport- och energipolitiken spelar för att skapa säkra, hållbara och konkurrenskraftiga transport- och energisystem och relaterade tjänster för unionens medborgare och företag och betonar det bidrag som denna politik ger för genomförandet av Europa 2020-strategins mål.

131. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen utvärderar regionalpolitikens ändamålsenlighet, effektivitet, konsekvens och europeiska mervärde genom utvärderingen i efterhand. Parlamentet förväntar sig att få regelbundna uppdateringar av kommissionens utvärdering.

132. Europaparlamentet betonar att kommissionen bör försäkra sig om att den får enhetliga och tillförlitliga uppgifter från medlemsstaterna om användningen av Eruf-medlen. Parlamentet anser att denna information bör innehålla uppgifter om hur de operativa programmen fortskrider, inte bara i finansiellt avseende utan även i fråga om resultat ( 36 )

133. Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitikens förvaltningssystem är fleråriga och betonar att den slutliga bedömningen av oegentligheter i samband med genomförandet av politiken kan göras först när programperioden avslutats.

Fel

134. Europaparlamentet konstaterar att av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskat innehöll 102 (57 %) fel. Parlamentet konstaterar att revisionsrätten med 95 procents säkerhet kan säga att antalet fel inom populationen ligger mellan 3,7 % och 10,1 % (den lägre respektive den högre felgränsen), och den beräknar, på grundval av de 40 fel den har kvantifierat, att den troligaste felprocenten ligger på 6,9 % (2012: 6,8 %);

135. Europaparlamentet betonar att de nationella myndigheterna i 17 fall av kvantifierbara fel begångna av de slutliga bidragsmottagarna hade tillräcklig information för att förhindra, spåra och korrigera felen innan de redovisade utgiften för kommissionen. Parlamentet noterar att om all denna information hade använts till att korrigera fel, skulle den uppskattade mest sannolika felprocenten för detta kapitel ha varit tre procentenheter lägre. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har ett viktigt ansvar för att korrekt och lagligt genomföra unionsbudgeten när de ansvarar för förvaltningen av unionens medel.

136. Europaparlamentet påpekar att när det gäller utgifter från Eruf och Sammanhållningsfonden, samt när det gäller utgifter för rörlighet, transport och energi, har de främsta riskerna avseende förenligheten att göra med: Fel i samband med regler för offentliga upphandlingar (39 %), icke-stödberättigade projekt/verksamheter eller stödmottagare (22 %), icke-stödberättigade kostnader som inkluderats i utgiftsredovisningarna (21 %) och icke-förenlighet med bestämmelserna för statligt stöd för Eruf och Sammanhållningsfonden. Parlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att minska dessa risker och uppmanar kommissionen att fortsätta att ge riktlinjer och erbjuda utbildning till förvaltningsmyndigheterna avseende de identifierade riskerna. Parlamentet förväntar sig att de nya förordningarna och reglerna för programplaneringsperioden 2014–2020 kommer att bidra till att minska risken för fel och till bättre resultat genom förenkling och klarläggande av förfarandena.

Tillförlitligheten hos medlemsstaternas rapportering

137. Europaparlamentet noterar att myndigheterna i medlemsstaterna överlämnade 322 nationella revisionsuttalanden om sina operativa program, och att dessa revisionsuttalanden i 209 fall (65 %) angav en felprocent som låg under 2 %. Parlamentet noterar att när kommissionen kontrollerade uppgifterna kunde den bara bekräfta anmälan om medlemsstaternas felprocent för 78 nationella revisionsuttalanden. Parlamentet noterar att kommissionen behövde korrigera 244 revisionsuttalanden ( 37 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden inrapportera alla uppgifter om förändringar avseende felprocent som gjorts av GD Regional- och stadspolitik.

138. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen ansåg att alla nationellt reviderade felprocent i rapporterna från Slovakien var opålitliga, 10 av 15 felprocent i rapporterna från Ungern, två av sju i rapporterna från Bulgarien och en av fyra i rapporterna från Belgien. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa om och hur deras schablonkorrigeringar som infördes för att skydda unionens budget (25 % för ett program och 10 % för nio program i Slovakien, två för Bulgarien och Italien och ett för Belgien ( 38 ) ) åtgärdat situationen.

139. Europaparlamentet betonar att felrapporteringen för de följande operativa programmen var särskilt opålitliga: Medlemsstat Program Titel Fastställt belopp i miljoner euro Medlemsstaternas felprocent i årliga kontrollrapporter (%) Kommissionens felprocent/schablonsats för korrigering (%) BE 2007BE162PO001 Bryssel, regional konkurrenskraft 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Tekniskt bistånd 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 Eruf Bremen 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 Eruf Mecklenburg/Västpommern 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 Eruf Hessen 263,45 0,04 5 ETC 2007CB063PO052 Interreg IV Italien/Österrike 60,07 2,77 10 ETC 2007CG163PO030 Slovakien/Tjeckien 92,74 0,96 10 ETC 2007CB163PO019 Mecklenburg/Västpommern–Polen 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Ekonomisk utveckling 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Transporter 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Västra Ungern 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Södra slättområdet 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Mellersta Transdanubien 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Norra Ungern 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Norra slättområdet 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Södra Transdanubien 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Mellersta Ungern 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Utveckling södra Italien 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Kalabrien 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Regional utvecklingspotential 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastruktur 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Hälsa 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Informationssamhället 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Forskning och utveckling 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Miljö 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Transporter 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Regionala operativa program 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Tekniskt bistånd 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Lowlands och Uplands – Skottland 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 West Wales och the Valleys 1 250,38 0,36 5 UK 2007UK162PO012 East Wales 72,45 0,36 5

140. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden rapportera om felprocenten per program utifrån de uppgifter som anmälts av medlemsstaterna och godtagits/korrigerats av kommissionen i den årliga verksamhetsrapporten.

141. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen på grundval av sin egen granskning ansåg att 40 nationella revisionsmyndigheter med ansvar för revision av 90 % av anslagen till Eruf/Sammanhållningsfonden för programperioden 2007–2013 i allmänhet hade gjort ett tillförlitligt arbete.

Förvaltnings- och kontrollsystem

142. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare riktlinjer och tekniskt bistånd till medlemsstaterna. Parlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna särskilt ska inrikta sig på att förenkla förfarandena, även för mottagarna, vilket både kan få positiva effekter för granskningen och minska felfrekvensen, samtidigt som man ökar förvaltnings- och kontrollsystemens ändamålsenlighet.

143. Europaparlamentet välkomnar att förvaltningen av fonderna har förbättrats sedan 2011 i Österrike, Tjeckien och Rumänien. Parlamentet är oroat över den försämrade Eruf-förvaltningen i Slovakien, Spanien, Nederländerna och Förenade kungariket ( 39 )

144. Europaparlamentet påpekar att i 50 av 75 fall har reservationer kvarstått i ett år eller mer. Kommissionen uppmanas att lämna information som underlag för att bedöma huruvida svagheterna och regionerna förblev desamma och ta reda på varför nationella förvaltningsmyndigheter inte klarade av att korrigera felen effektivt.

145. Europaparlamentet stöder helhjärtat de avbrott av betalningsfrister och inställelser av utbetalningar som kommissionen använder sig av som ett effektivt förebyggande verktyg för att skydda unionens ekonomiska intressen.

146. Europaparlamentet är medvetet om att enligt det nya regelverket för programperioden 2014–2020 kommer allvarliga brister i den mening som avses i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 ( 40 ) som upptäcks av kommissionen eller revisionsrätten efter det att räkenskaperna inlämnats att leda till finansiella nettokorrigeringar för de berörda programmen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna en förteckning över sådana ärenden i tid inför ansvarsfrihetsförfarandet för kommissionen 2014.

147. Europaparlamentet välkomnar de förstärkta kontroll- och revisionsförfaranden som ingår i regleringsramarna för programplaneringsperioden 2014–2020, särskilt de verifieringar och kontroller av förvaltningen som ska göras före attesteringen av programmens årsräkenskaper och inlämnandet av förvaltningsförklaringarna från den operativa ledningen till kommissionen. Kommissionens förmåga att vidta korrigerande åtgärder har förbättrats ytterligare genom att det inte länge är möjligt för medlemsstaterna att återanvända medel, vilket lett till finansiella nettokorrigeringar. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett kompetenscentrum för uppbyggnad av administrativ kapacitet i samband med EU:s strukturfonder och investeringsfonder. Parlamentet stöder sammanhållningspolitikens ökande resultatinriktning och tematiska koncentration, vilket bör garantera en omställning från kriterier som avser utnyttjande av medel till fokus på utgifternas kvalitet och ett stort mervärde för de medfinansierade åtgärderna.

148. Europaparlamentet påminner om punkt 165 i sin resolution om ansvarsfrihet för kommissionen 2012, där parlamentet ville att hanteringen av fel vid offentlig upphandling i samband med delad förvaltning skulle göras enhetligare. Parlamentet välkomnar den harmonisering som kommissionen genomför genom sitt beslut C(2013)9527 av den 19 december 2013 om fastställande och godkännande av riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa på utgifter som finansieras av unionen genom delad förvaltning, i de fall som bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts. Parlamentet påpekar att Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU ( 41 ) ska genomföras av medlemsstaterna senast den 18 april 2016. Parlamentet anser att detta kommer att medföra avsevärda förändringar av upphandlingsförfarandena och att ytterligare metodändringar därför kan bli nödvändiga.

149. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrättens metod måste vara enhetlig och tillämpas på samtliga förvaltningsområden. Parlamentet inser att ytterligare justeringar kan leda till att revisionsrättens definitioner av olagliga transaktioner och delad förvaltning blir inkonsekventa.

Finansiella korrigeringar

150. Europaparlamentet noterar att kommissionen 2013 fattade beslut om finansiella korrigeringar till ett belopp av 912 371 222 euro för medlemsstaternas operativa program, varav 239,50 miljoner euro föll på Tjeckien, 147,21 miljoner euro på Ungern och 95,47 miljoner euro på Grekland.

151. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra successiva prestationsbedömningar under genomförandet av projekt som föreslagits av medlemsstaterna för strukturfondsfinansiering och efter det att projekten har avslutats, i syfte att öka effektiviteten i projekten och intensifiera kontrollerna av användningen av offentliga medel och därmed göra det möjligt att upptäcka missbruk och bedrägerier som sker under projektgenomförandet.

152. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett system för informationsutbyte mellan nationella revisionsmyndigheter så att bokföringsposter för transaktioner mellan två eller flera medlemsstater kan kontrolleras mot varandra, i syfte att bekämpa gränsöverskridande bedrägerier inom strukturfonderna, och med tanke på de nya arrangemangen som gäller för den fleråriga budgetramen 2014–2020, de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) som helhet, så att skyddet av unionens ekonomiska intressen får en övergripande prägel.

153. Europaparlamentet konstaterar dessutom att under programperioden 2007–2013 stod sex medlemsstater (Tjeckien, Grekland, Spanien, Ungern, Polen och Rumänien) för 75 % (vilket motsvarar 1 342 miljoner euro) av de bekräftade finansiella korrigeringarna för Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF.

Tillbakadragna åtaganden

154. Europaparlamentet beklagar att åtaganden på 397,8 miljoner euro fick dras tillbaka 2013, 296,7 miljoner euro bara från Tjeckien. Parlamentet anser att tillbakadragande av åtaganden strider mot sund finansiell förvaltning. Parlamentet är bekymrat över vissa regioners fortsatta oförmåga att utnyttja den tillgängliga finansieringen och uppmanar kommissionen att identifiera problemen som ligger till grund för denna situation i dessa regioner. Kommissionen uppmanas att upprätta och överlämna en detaljerad plan för att förbättra utnyttjandeförmågan i regioner med en mycket låg utnyttjandegrad.

155. Europaparlamentet påpekar att en stödperiod infördes i den nya förordningen för programplaneringsperioden 2014–2020 för att inrätta en tidsram för att göra investeringar och ska incitament för programmyndigheterna att göra investeringar för jobb och tillväxt i unionen i god tid, vilket skulle minska risken för att anslagen inte utnyttjas under den givna stödperioden och därmed riskerar att dras tillbaka.

Finansieringstekniska instrument

156. Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter rapporterade totalt 941 operativa finansieringstekniska instrument i slutet av 2013 i 25 medlemsstater: 91 % utgörs av finansieringstekniska instrument för företag, 6 % för stadsutvecklingsprojekt och 3 % för fonder för energieffektivitet/förnybar energi. Parlamentet noterar att det totala värdet på de bidrag som utbetalats från de operativa programmen till finansieringstekniska instrument uppgick till 14 278,20 miljoner euro, inklusive 9 597,62 miljoner euro i strukturmedel. Parlamentet konstaterar att endast 47 % av bidragen från de operativa programmen, eller 6 678,20 miljoner euro, har utbetalats till slutmottagarna när det bara är två år kvar till avslutet.

157. Europaparlamentet är oroat över att kommissionen i den konsoliderade årsrapporten 2013 om genomförandet av finansieringstekniska instrument – i enlighet med artikel 67.2 j i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 ( 42 ) – drar slutsatsen att medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter inte lämnade en heltäckande redogörelse av genomförandet av de finansieringstekniska instrumenten och att vissa uppgifter visade på ”felaktigheter” när det gällde uppgifterna för finansieringstekniska instrument i Ungern och Italien.

Grekland

158. Europaparlamentet är oroat över genomförandet av de prioriterade programmen i Grekland enligt förvaltningen av insatser. Parlamentet konstaterar att 48 prioriterade projekt måste påskyndas. Parlamentet konstaterar att de största problemen enligt kommissionen är a) förseningar i mognadsstadiet, b) förseningar i tillståndsgivning, c) hävning av kontrakt till följd av att uppdragstagaren saknade likviditet, och d) utdragna överklagandeförfaranden i tilldelningsfasen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lämna en uppdatering av uppföljningsrapporten om de prioriterade projekten för 2013.

Lago Trasimeno

159. Europaparlamentet noterar att Olaf utförde ett informationsuppdrag i december 2014 för att diskutera möjliga oegentligheter med unionens bistånd för cykelbanan kring Lago Trasimeno i Italien. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet om hur detta utvecklats i uppföljningsrapporten om ansvarsfriheten för 2013.

Privatisering av infrastrukturprojekt som finansierats med unionsmedel

160. Europaparlamentet konstaterar att unionen finansierade moderniseringen av ett vattenförsörjningsnät i Skorkov (Tjeckien) med 1,1 miljoner euro. Parlamentet är oroat över att de kommunala myndigheterna har lagt ut driften av vattenförsörjningssystemet på ett företag som redan driver det lokala avloppssystemet. Parlamentet konstaterar att det lokala avloppssystemet också medfinansierades med 1,4 miljoner euro från unionsfonder och att priset på dricksvattensförsörjningen ökade med 45 %. Parlamentet anser att dricksvatten är en kollektiv nyttighet och att alla medborgare behöver ha tillgång till dricksvatten av hög kvalitet och till rimligt pris.

161. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om alla projekt som har privatiserats och där unionen har deltagit med minst 30 %.

Europeiska unionens solidaritetsfond

162. Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om Europeiska unionens solidaritetsfond för 2013 ( 43 ) . Parlamentet är förvånat över att de problem som angavs i revisionsrättens särskilda rapport 24/2012 och som stöddes i parlamentets resolution av den 3 april 2014 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter i samband med ansvarsfriheten för kommissionen för 2012 ( 44 ) inte åtgärdats. Kommissionen uppmanas att förklara hur de brister i katastrofhjälpen till Abruzzi-regionen som revisionsrätten uppmärksammat rättats till i den reviderade förordningen om Europeiska unionens solidaritetsfond som trädde i kraft den 28 juni 2014, särskilt när det gäller inrättande av uppdaterade nationella planer för katastrofhantering, inrättande av arrangemang för akut upphandling, upprättande av tillfälliga bostäder i katastrofdrabbade områden och överföring av inkomster som solidaritetfondens projekt generat till unionens budget.

Åtgärder som ska vidtas

163. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant rapportera om de framsteg som gjorts med förvaltnings- och kontrollsystem som ansågs vara delvis ändamålsenliga 2013 i god tid före ansvarsfrihetsförfarandet för 2014 ( 45 )

164. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att enligt revisionsrättens rekommendation göra en utvärdering av de ”kontroller på primär nivå” som utförts under programperioden 2007–2013 i enlighet med artikel 32.5 i budgetförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att infoga en bedömning av tillförlitligheten hos den information som lämnats av medlemsstaternas attesterande organ i GD Regional- och stadspolitiks verksamhetsrapport. Parlamentet välkomnar de bedömningar som gjorts sedan 2010 genom riktade granskningar av högriskprogram inom ramen för undersökningen ”Bridging the assurance gap”.

165. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en detaljerad rapport om hur felprocenten utvecklats (per år, per sektorspolitiskt område och per medlemsstat) under hela perioden för den tidigare fleråriga budgetramen (2007–2013).

166. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva att revisionsmyndigheterna intygar riktigheten hos de uppgifter om finansiella korrigeringar som rapporteras av de attesterande organen för varje operativt program. Parlamentet anser att denna detaljerade information bör offentliggöras i bilagan till GD Regional- och stadspolitiks verksamhetsrapport.

167. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga verksamhetsrapport konsekvent uppge skälen till att den inte gör reservationer (eller gör reservationer med mindre ekonomisk effekt) i de fall där detta beror på undantag från kommissionens tillämpliga riktlinjer eller godkända revisionsstrategier.

168. Europaparlamentet stöder revisionsrättens rekommendation om att kommissionen bör kräva att medlemsstaterna i sina förvaltningsförklaringar (i enlighet med artikel 59.5 a i budgetförordningen) uttryckligen bekräftar att de kontroller på primär nivå som utförts av förvaltningsorganen och de attesterande organen har varit effektiva.

169. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be de nationella myndigheterna att lämna återkoppling om huruvida de fastställda projektmålen på området Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF uppfylldes. Parlamentet anser att detta bör göras på ett sådant sätt att de registrerade uppgifterna är jämförbara på unionsnivå. Parlamentet anser att medborgare som berörs av uppfyllandet av projektmålen bör ges möjlighet att bedöma projekten när de har slutförts.

170. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra ”felaktigheterna” i de finansieringstekniska instrumenten och att göra en detaljerad bedömning av resultaten i GD Regional- och stadspolitiks verksamhetsrapport för 2014.

171. Europaparlamentet uppskattar kommissionens insatser för att övergå till en resultatinriktad kultur. Parlamentet begär därför att kommissionen (GD Regio) i sin förvaltningsplan och årsrapport ska ta med en utvärdering av sina insatser för att öka effektiviteten, ändamålsenligheten och effekterna av sammanhållningspolitiken. Kommissionen uppmanas att vid sidan av inriktningen på budgetgenomförandet stämma av resultaten mot målen och utnyttja utvärderingarna bättre samt stödja medlemsstaterna och deras förvaltningsmyndigheter att maximera sina utvärderingsrapporters kvalitet. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att i framtiden bedöma och utvärdera projektresultat, avkastning på investeringar och faktiskt mervärde för ekonomin, sysselsättningen och den regionala utvecklingen.

Sysselsättning och sociala frågor

EU 2020

172. Europaparlamentet betonar att ESF-resurserna i hög grad bidrar till att uppnå sysselsättnings- och socialpolitiska mål. För rapporteringsåret gjordes betalningar till ett värde av 14,1 miljarder euro tillgängliga i detta syfte, varav 98 % gjordes via ESF. Parlamentet anser dock att en bedömning av fondens resultat behöver utföras för att mäta fondens ändamålsenlighet för att skapa jobb och få arbetslösa tillbaka på arbetsmarknaden snarare än att mäta utnyttjandegraden. Parlamentet begär att en detaljerad analys av fondens resultat, vilken kommer att vara avgörande för parlamentets politiska bedömning av ESF, ska läggas fram före utgången av året.

173. Parlamentet betonar vikten av ESF för investeringar i åtgärder för jobbskapande och arbetslöshetsbekämpning, humankapital, utbildning och yrkesutbildning, social inkludering och tillgång till sociala tjänster.

174. Europaparlamentet påpekar att det enligt förordning (EG) nr 1083/2006 inte är tillåtet att använda medel ur Europeiska socialfonden för att utlokalisera arbetstillfällen från en medlemsstat till en annan. Parlamentet framhåller att kommissionen och medlemsstaterna måste genomföra ordentliga kontroller för att se till att EU-medel inte missbrukas på detta sätt.

175. Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna i sin avsikt att utnyttja EU-medel bör sträva efter att uppnå resultat och de mål som främjas via ESF och får inte äventyra en konsekvent tillämpning av effektiva kontroller, vilka i synnerhet mot slutet av den stödberättigande perioden kan leda till att överträdelse av reglerna inte upptäcks och följaktligen till att man finansierar projekt som är för kostsamma, bristfälligt genomförda eller som sannolikt inte kommer att nå avsett resultat.

176. Europaparlamentet betonar att det är särskilt brådskande att minska ungdomsarbetslösheten. Parlamentet välkomnar att över 12,4 miljarder euro från ESF och sysselsättningsinitiativet för unga har öronmärkts för bekämpning av ungdomsarbetslöshet under den nya programperioden. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i genomförandet av unionsfonderna och se till att pengarna används för de angivna ändamålen. Parlamentet uppmanar också kommissionen att för programperioden 2014–2020 införa ett system som möjliggör rapportering om integreringen av missgynnade personer eller grupper (dvs. unga, äldre, långtidsarbetslösa och romer) på arbetsmarknaden.

Romer

177. Europaparlamentet påpekar att de medel som finns tillgängliga för integrering av romer inte alltid användes för detta ändamål. Parlamentet är oroat över att många romer är utsatta för diskriminering och social utestängning och lever under mycket dåliga socioekonomiska förhållanden. Parlamentet är också särskilt oroat över uppgifterna från en undersökning som genomfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2012 ( 46 ) , som visade att genomsnittsinkomsten för 90 % av de romska hushållen låg under de nationella fattigdomsgränserna, och att i genomsnitt omkring 45 % av romerna lever i allvarligt eftersatta bostadsområden.

178. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja ett effektivt genomförande av nationella strategier för integrering av romer på lokal och regional nivå och att säkerställa att budgetutgifterna inriktar sig på den övriga politikens mål.

Fel

179. Europaparlamentet konstaterar att av de 182 transaktioner som revisionsrätten granskat innehöll 50 (27 %) fel. Parlamentet konstaterar att på grundval av de 30 fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,1 % (3,2 % 2012). Parlamentet konstaterar att i 13 fall av kvantifierbara fel som gjordes av de slutliga stödmottagarna hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information för att förebygga, upptäcka och korrigera felen innan utgifterna anmäldes till kommissionen. Parlamentet anser att om all denna information hade använts till att korrigera fel, skulle den mest sannolika uppskattade felprocenten för detta kapitel ha varit 1,3 procentenheter lägre. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har ett viktigt ansvar för att korrekt och lagligt genomföra unionsbudgeten när de ansvarar för förvaltningen av unionens medel.

180. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrättens årsrapport visar på en liten minskning av den uppskattade felprocenten för området sysselsättning och sociala frågor, vilken uppgick till 3,1 % 2013 jämfört med 3,2 % föregående år. Parlamentet konstaterar att denna felprocent ändå var den näst lägsta bland samtliga politikområden och förväntar sig en ytterligare minskning av felprocenten under de närmaste åren.

181. Europaparlamentet konstaterar att felen på politikområdet, precis som tidigare år, rörde icke-stödberättigade utgifter (93 % rörde redovisning av för höga kostnader, redovisning av för höga personalkostnader samt felaktigt beräknade kostnader) samt underlåtande att följa reglerna för offentlig upphandling (7 %).

182. Europaparlamentet noterar revisionsrättens rekommendation att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna bör följa upp de svagheter som kartlagts i den riskbaserade tematiska revision av förvaltningskontroller som utförts av GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD EMPL), och välkomnar de nya riktlinjer som kommissionen utfärdat för att ytterligare förbättra förvaltningskontrollernas pålitlighet under programperioden 2014–2020. Vägledningen, som bygger på de lärdomar som drogs under den föregående programperioden, har överlämnats till medlemsstaterna och kommer att offentliggöras under första hälften av 2015. Parlamentet understryker att det är mycket viktigt att medlemsstaternas myndigheter använder de uppgifter som står till deras förfogande för att upptäcka och korrigera fel innan de begär ersättning från kommissionen, vilket avsevärt kommer att minska felprocenten inom området sysselsättning och sociala frågor.

183. Europaparlamentet uppmanar GD EMPL att sträva efter att uppnå sitt mål avseende ESF så att utvecklingen går från behovet att korrigera fel till en situation där fel undviks, och stöder insatserna inom GD EMPL för att hjälpa de medlemsstater som uppvisar det största antalen fel avseende ESF att förbättra sina system genom att använda bästa tillgängliga praxis. Parlamentet konstaterar i detta avseende att den administrativa kapaciteten och organisationen inom GD EMPL bör stå i proportion till dess arbete och ansvar gentemot medlemsstaterna.

Tillförlitligheten hos medlemsstaternas rapportering

184. Europaparlamentet beklagar att de nationella förvaltningsmyndigheternas och kontrollsystemens felaktiga kontroller på primär nivå fortsatt var en stor källa till fel. Parlamentet är djupt bekymrat över att medlemsstaterna verkar vara mindre noggranna när de spenderar unionens medel än när de spenderar sina nationella budgetar. De har dock ett viktigt ansvar för att korrekt och lagligt genomföra unionsbudgeten när de ansvarar för förvaltningen av unionens medel. Parlamentet konstaterar att följande program visade särskilda systemsvagheter: Polen, Spanien (Kastilien-León), Rumänien, Portugal, Italien (Sicilien), Tyskland (Bund), Tyskland (Thüringen), Tjeckien och Ungern. Parlamentet konstaterar att kommissionens tematiska revisioner dessutom visade på svagheter i förvaltnings- och kontrollsystemen för de operativa programmen för Irland (investeringar i humankapital), Slovakien (utbildning) och Spanien (Valenciaregionen).

185. Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sin granskning av de felprocent som medlemsstaterna rapporterat i sina årliga kontrollrapporter höjde felprocenten med över 2 % för följande operativa program: Medlemsstat OP-nummer Mellanliggande betalningar i euro, 2013 Medlemsstaternas felprocent i kontrollrapporterna (%) COM korrigering (%) Skillnad (%) IT 2007IT052PO009 Bolzano 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 Praha Adapabilita 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 OP Sysselsättning och social integrering 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Lowlands och Uplands –Skottland 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abruzzerna 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 La Rioja 0,38 37,76 37,38 Dessutom ansåg kommissionen att de årliga kontrollrapporterna för följande operativa program är fullständigt otillförlitliga, och därför föranledde schablonmässiga korrigeringar. Medlemsstat OP-nummer Mellanliggande betalningar i euro, 2013 Medlemsstaternas felprocent i kontrollrapporterna (%) COM schablon-korrigering (%) Skillnad (%) LU 2007LU052PO001 Operativt program ESF 4 285 659 0,46 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Kampanien 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Den tyskspråkiga gemenskapen 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Kastilien-León 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Delstat 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 Pon istruzione 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandern 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 West Wales och the Valleys 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 East Wales 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toscana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinien 23 478 530 0,13 25 24,87

186. Parlamentet välkomnar i detta avseende de särskilda åtgärder för att minska riskerna som kommissionen vidtagit, inbegripet både förebyggande och korrigerande åtgärder och de riskbaserade granskningar som gjorts av GD EMPL.

187. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fortsatte sin stränga policy för avbrott av betalningsfrister och inställelser av utbetalningar under 2013. I detta sammanhang anser parlamentet att det är anmärkningsvärt att kommissionen 2013 gjorde finansiella korrigeringar till ett belopp av 842 miljoner euro, varav 153 miljoner euro avsåg 1994–1999, 472 miljoner euro 2000–2006 och 217 miljoner euro 2007–2013. Parlamentet konstaterar att under de tre programperioderna visade följande medlemsstater de högsta finansiella korrigeringarna: Medlemsstat Kumulativ godtagen/beslutad finansiell korrigering (i miljoner euro) Kumulativ genomförd finansiell korrigering (i miljoner euro) Italien 497,7 497,7 Rumänien 312,1 299,1 Spanien 1 070,1 1 064,3

188. Europaparlamentet konstaterar dessutom att GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapport innehåller en reservation avseende betalningar som gjordes under programperioden 2007–2013 på ett riskzonsbelopp av 123,2 miljoner euro 2013. Parlamentet konstaterar att reservationen rörde 36 av de 118 operativa programmen inom ESF (jämfört med 27 av 117 operativa program 2012). 2007–2013 års programplaneringsperiod Medlemsstat OP-nummer Namn Reservation BELGIEN 2007BE051PO001 Convergence Hainaut Full 2007BE052PO002 Trojkan Vallonien-Bryssel Full 2007BE052PO003 Federalt Anseende 2007BE052PO004 Brysselregionen: Sysselsättning och social sammanhållning Anseende 2007BE052PO005 Flandern Full TJECKIEN 2007CZ052PO001 Praha Adaptabilita Anseende 2007CZ05UPO001 Lidské zdroje a zaměstnanost Delvis Anseende FRANKRIKE 2007FR052PO001 OP ESF Delvis TYSKLAND 2007DE051PO002 Mecklemburg-Vorpommern Full 2007DE052PO003 Berlin Full IRLAND 2007IE052PO001 Investeringar i humankapital Delvis Anseende ITALIEN 2007IT051PO001 Kampanien Full 2007IT051PO007 PON Istruzione Full 2007IT052PO001 Abruzzerna Delvis Anseende 2007IT052PO009 Bolzano Full 2007IT052PO012 Toscana Full 2007IT052PO016 Sardinien Full POLEN 2007PL051PO001 OP Humankapital Delvis RUMÄNIEN 2007RO051PO001 Utveckling av mänskliga resurser Full SLOVAKIEN 2007SK05UPO001 OP Utbildning Delvis 2007SK05UPO002 OP Sysselsättning och social delaktighet Delvis Anseende SPANIEN 2007ES051PO003 Extremadura Delvis 2007ES051PO005 Andalusien Full 2007ES052PO003 Valencia Anseende 2007ES052PO004 Aragonien Full 2007ES052PO005 Balearerna Full 2007ES052PO007 Katalonien Anseende 2007ES052PO008 Madrid Delvis Anseende 2007ES052PO011 La Rioja Anseende 2007ES05UPO001 Anpassningsförmåga och sysselsättning Delvis 2007ES05UPO002 Diskrimineringsbekämpning Delvis 2007ES05UPO003 Tekniskt bistånd Delvis FÖRENADE KUNGARIKET 2007UK051PO002 West Wales och the Valleys Full 2007UK052PO001 East Wales Full 2007UK052PO002 Lowlands och Uplands – Skottland Full 2007UK052PO003 Nordirland Delvis 2000–2006 års programplaneringsperiod Medlemsstat OP-nummer Namn Reservation FRANKRIKE 1999FR053DO001 Nationell mål 3 Anseende 2000FR162DO021 Nord-Pas-de-Calais ITALIEN 1999IT161PO006 Kalabrien SVERIGE 1999SE161DO001 Norrbotten och Västerbotten FÖRENADE KUNGARIKET 1999GB161DO005 Highlands och öarna – Skottland 2000GB162DO013 Western Scotland

189. Europaparlamentet påpekar att i 30 av 79 fall har reservationer kvarstått i ett år eller mer, oräknat återkommande reservationer för samma program. Kommissionen uppmanas att lämna information som underlag för att bedöma huruvida svagheterna och regionerna förblev desamma och ta reda på varför nationella förvaltningsmyndigheter inte klarade av att korrigera felen på ett effektivt sätt. Parlamentet noterar de återkommande reservationerna i Belgien (regional konkurrenskraft och sysselsättning, sysselsättning och social sammanhållning), Tyskland (Thüringen och Berlin), Irland (humankapitalinvesteringar), Italien (Kampanien, färdigheter och utveckling), Slovakien (utbildning), Spanien (Extremadura, Andalusien, Balearerna, Katalonien och Rioja, anpassningsförmåga och sysselsättning, kampen mot diskriminering, tekniskt bisstånd) och Förenade kungariket (Highlands och öarna – Skottland, Lowlands och Uplands – Skottland). Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att förklara varför dessa reservationer återkommer och vilka åtgärder som kommissionen vidtagit för att åtgärda situationen.

190. Europaparlamentet betonar att mellanliggande betalningar till ett belopp av 2 159,4 miljoner euro för de operativa programmen för 2007–2013 påverkas av reservationerna. Parlamentet konstaterar att kommissionen uppskattade riskzonsbeloppet till 123,3 miljoner euro år 2013.

191. Europaparlamentet stöder revisionsrättens uppmaning till kommissionen att i sin årliga verksamhetsrapport konsekvent uppge skälen till att den inte gör reservationer (eller gör reservationer med mindre finansiell effekt) i de fall där detta beror på undantag från kommissionens tillämpliga riktlinjer eller godkända revisionsstrategier.

192. Europaparlamentet är fortfarande oroat över systembristerna i de spanska och italienska förvaltnings- och kontrollsystemen, vilka förvärras av decentraliserade och delegerade statliga strukturer.

193. Europaparlamentet uppmanar GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering att i sin årliga verksamhetsrapport infoga den tabell över nationella årliga kontrollrapporter som lämnades som svar på fråga 19 i ansvarsfrihetsfrågeformuläret.

194. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella myndigheter som ansvarar för att förvalta strukturfonderna försöker komma till rätta med problemet att högre personalkostnader debiteras för EU-projekt jämfört med projekt som finansieras med nationella medel.

195. Europaparlamentet har tagit del av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten, i synnerhet med avseende på sysselsättning och sociala frågor, men beklagar de få hänvisningarna till jämställdhet på detta område samt den otillräckliga fokuseringen på sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet i revisionsrättens särskilda rapporter för detta år.

196. Europaparlamentet upprepar sitt krav på att man vidareutvecklar jämställdhetsindikatorer och uppgifter som möjliggör en utvärdering av unionens allmänna budget ur ett jämställdhetsperspektiv och övervakar insatserna för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i budgetarbetet.

Tillbakadragna åtaganden

197. Europaparlamentet är oroat över att 129 miljoner euro i åtaganden kan behöva dras tillbaka i sex medlemsstater (BE, CZ, DE, ES, IT och UK) i slutet av 2014.

Progress för mikrokrediter

198. Europaparlamentet konstaterar att unionen har bidragit med 100 miljoner euro till Progress för mikrokrediter. Parlamentet påminner om att det är Europeiska investeringsfonden som genomför Progress för mikrokrediter för kommissionens räkning och att Europeiska investeringsbanken rapporterade att 52 mikrokreditleverantörer i 20 medlemsstater hade ingått avtal enligt Progress för mikrokrediter och att 31 895 mikrolån till ett värde av 260,78 miljoner euro redan hade utbetalats till mikroföretag. Parlamentet är i detta sammanhang oroat över att frågan om demokratisk ansvarighet inte uppmärksammas tillräckligt i utformningen av de finansiella instrumenten.

Åtgärder som ska vidtas

199. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den godkänner de operativa programmen för den nya programperioden, se till att medlemsstaterna har beaktat alla de möjligheter till förenkling som de europeiska struktur- och investeringsfondsförordningarna för 2014–2020 medger.

200. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om de framsteg som gjorts med administrationen av ovan angivna operativa program med reservationer, och om åtgärdandet av de svagheter som upptäcktes i uppföljningsbetänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för 2013.

201. Europaparlamentets uppmanar kommissionen att se till att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att förvalta strukturfonderna försöker komma till rätta med problemet att högre personalkostnader debiteras för unionsprojekt jämfört med projekt som fina