SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 7.5.2008 
SEK(2008) 574 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS BESLUT 
om upphävande av beslut 2005/694/EG om förek omsten av ett alltfö r stort underskott i 
Italien 
(framlagt av kommissionen) 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. BAKGRUND  
I artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsst aterna ska undvika alltför stora underskott, och 
ett förfarande för att identifiera  och korrigera sådana underskott inrättas. I rådets förordning 
(EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydli gande av tillämpningen av förfarandet vid 
alltför stora underskott1, som ingår i stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för 
förfarandet vid alltför stora underskott. Enlig t artikel 104.2 i fördraget ska kommissionen på 
grundval av följande två kriterier övervaka att budgetdisciplin iakt tas: huruvida det förväntade 
eller faktiska underskottet i den offentliga sektor ns finanser överstiger referensvärdet 3 % av 
BNP (såvida inte detta procentt al har minskat väsentligt och kont inuerligt och nått en nivå 
som ligger nära referensvärdet, eller, refere nsvärdet endast undantagsvis och övergående 
överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet) och huruvida 
skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet på 60 % av BNP (såvida inte skuldkvoten minskar i tillräcklig utst räckning och närmar sig referensvärdet i 
tillfredsställande takt). 
Enligt protokollet om förfarandet vid alltför st ora underskott, som fogats till fördraget, ska 
kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas för tillämpningen av protokollet. Som en del av tillämpningen av pr otokollet måste medlemsstaterna två gånger om 
året, före den 1 april och 1 oktober, lämna uppg ifter om underskott och skuldnivå och andra 
tillhörande faktorer, i enlighet med artikel  4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93
2,3.  
Den 7 juni 2005 inledde kommissionen underskottsfö rfarandet för Italien genom att anta en 
rapport i enlighet med artikel 104.3 mot bakgrund av  att underskottet i den offentliga sektorns 
finanser år 2003 uppgick till 3,1 % av BNP och den offentliga skulden till 106-107 % av BNP 
2003 och 20044. Den 28 juli 2005 fastslog rådet, efte r en rekommendation från kommissionen 
och i enlighet med artikel 104.6, att ett alltför stort unde rskott förelåg i Italien5. Samtidigt, och 
också på grundval av en rekommendati on från kommissionen, utfärdade rådet 
rekommendationer enligt artikel 104.7 till Italien som syftade till att få det alltför stora 
underskottet att upphöra senast 20076. De italienska myndigheterna uppmanades att strikt 
genomföra 2005 års budget, vidta nödvändiga åtgä rder för att säkerställa en sammanlagd 
minskning av det konjunkturrensade underskottet,  exklusive engångsåtgärder och andra 
tillfälliga åtgärder, på minst 1,6 % av BNP 2006-2007 i förhållande till nivån under 2005, där 
minst halva korrigeringen ska genomför as under 2006. Dessutom rekommenderades de 
italienska myndigheterna a tt se till att bruttoskul dkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och 
närmar sig referensvärdet i en tillfredsställande  takt, i linje med korrigeringen av det alltför 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 
7.7.2005, s. 5). 
2 EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Fö rordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT 
L 337, 22.12.2005, s. 1). 
3 Det senaste meddelandet från Italien finns på följande webbplats: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEK(2005) 750. Efter flera justeringar anges unde rskottet i den offentliga sektorn till 3,5 % av BNP 
både 2003 och 2004. För samma år har skuldkvoten justerats ned till cirka 104 % av BNP, vilket främst 
beror på dagens högre värdering av det nominella BNP. 
5 EUT L 266, 11.10.2005, s. 57. 
6 Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Italien återfinns på följande webbplats: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
SV 3   SV stora underskottet, genom att på medellång sikt återupprätta en lämplig nivå på det primära 
överskottet. Vidare rekommenderades de it alienska myndigheterna att ägna särskild 
uppmärksamhet åt andra fakt orer än nettoupplåning, så som transaktioner utanför 
balansräkningen, som bidrar till förändringa r av skuldnivån. Råde t uppmanar vidare de 
italienska myndigheterna att på medellång sikt säkerställa konsolideringen av de offentliga 
finanserna så att en situation med offentliga finanser som är nära balans eller visar överskott kan upprätthållas genom en minskning av de t konjunkturrensade unde rskottet, exklusive 
engångsåtgärder och andra tillfä lliga åtgärder, med minst 0,5 % av BNP per år efter det att det 
alltför stora underskottet har korrigerats. 
Slutligen uppmanade rådet de italienska myndi gheterna att ytterligare förbättra insamlingen 
och bearbetningen av de offentliga uppgifterna. 
Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 28 juli 2005  
i % av BNP, om inte annat anges  2005 2006 2007 
Saldo i de offentliga finanserna 
Tillfälliga åtgärder  -4.3 
0.4 Underskott klart 
under 4 
- Underskott klart 
under 3 
- 
förändring av strukturellt saldo   + 1,6 under 2006-2007 jämfört med 2005 
(minst) 
minst hälften av detta under 2006  
p.m.: Real BNP-tillväxt (%)  0 1.5  1.5 
Anmärkning:  strukturellt saldo = konjunkturrensat saldo exkl usive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.  
Källa:  Rådets rekommendation enligt artikel 104.7, som citerar 2005 års vårrapport från kommissionen och 
inkluderar påföljande utvärderingar.  
Den 22 februari 2006, dvs. efter det att tidsfristen i rådets  rekommendation för att vidta 
åtgärder löpt ut, antog kommissionen ett meddela nde till rådet, som innehöll slutsatsen att de 
åtgärder Italien dittills vidtagit verkade mo tsvara rådets rekommenda tion och att även om 
budgetsituationen var sårbar, så behövdes inte ytte rligare åtgärder inom ramen för förfarandet 
vid alltför stora underskott7. Rådet delade denna bedömning vid sitt möte den 14 mars 2006. 
I enlighet med artikel 104.12 ska ett rådsbeslut om  att det föreligger ett alltför stort underskott 
upphävas, på grundval av kommissionens rekomme ndation, när det alltför stora underskottet i 
den berörda medlemsstaten enligt rå dets uppfattning har korrigerats. 
                                                 
7 SEK(2006) 238. 
SV 4   SV 2. DEN SENASTE UTVECKLINGEN NÄR DET GÄLLER UNDERSKOTTET  
Uppgifter av den 29 februari 2008 från det nation ella statistikkontoret be kräftade underskottet 
i den offentliga sektorn till 3,5 % av BNP bå de 2003 och 2004, efter flera ändringar av det 
ursprungliga underskottet på 3,1 % som 2005 föranl edde kommissionen att inleda förfarandet 
vid alltför stora undersko tt för Italien. Unde rskottet dessa två år skulle ha varit ännu högre om 
inte engångsåtgärder vidtagits. Dessa uppska ttas till 1,75 % respektive 1, 25 % av BNP. I 
slutet av 1990-talet låg det pr imära överskottet på nästan 5 % av BNP, men föll därefter 
hastigt till 1,2 % under 2004. 2005, när BNP avtog, uppgick underskottet i den offentliga sektorn till 4,2 % av BNP, trot s engångsåtgärder för att mins ka underskottet motsvarande 
0,5 % av BNP, och det primära överskotte t raderades nästan helt och hållet. 
Uppgifter från Italien före april 2008 visar att en betyda nde budgetjustering ägde rum 2006, 
när underskottet i den offentliga sekt orn nådde upp till 3,4 % av BNP
8. Detta ska jämföras 
med ett mål för underskottet på 3,5 % av BNP som fastställdes i uppdateringen av 
stabilitetsprogrammet i december 20059. Underskottet ökade med 0,9 % av BNP på grund av 
regeringens beslut att efterskänka skulden till det järnvägsföretag som var inblandat i 
höghastighetstågprojektet. Den nominella juster ingen på nästan 0,9 procentenheter av BNP 
mellan 2005 och 2006 drevs på av stigande intäkt er och en blygsam minskning av de löpande 
utgifternas andel av BNP, vilket uppnåddes tack  vare en förbrukning som i princip låg stilla. 
Detta uppvägde den tidigare nämnda avskri vningen av järnvägsskulder. Den kraftiga 
ökningen av flera intäktsslag berodde på flera åtgärder i 2006 års budgetlag och på ett extra 
budgetpaket som antogs i mitten av året. Momsintäkter samt företagsbeskattning och beskattning av privatpersoner ökade var och en  varje år med 0,3 procentenheter av BNP.  
År 2006 ökade intäkterna exklusive engångsåtgärd er till 1,5 procentenheter av BNP mer än 
under 2005, medan utgifterna exklusive en gångsåtgärder minskade med mer än 0,25 
procentenheter av BNP. Exklusive e ngångsåtgärder och tillfälliga åtgärder
10 med 2006 års 
underskott till 3 % av BNP från 4,8 % under 2005. 
Det strukturella saldot, dvs. de t konjunkturrensade saldot efter engångsåtgärder, förbättrades 
2006 med 1,7 procentenheter av BNP jämfört me d 2005, vilket är klart över det minimikrav 
på 0,8 procentenheter som angavs i rådets rekommendation från juli 2005 i enlighet med 
artikel 104.7. 
                                                 
8 2006 års underskott justerades ned från 4,4 % av BNP som anmäldes före april 2008 (Eurostats 
pressmeddelande nr 55 av den 23 april 2007 och nr 142 av den 22 oktober 2007). Justeringen är 
huvudsakligen ett resultat av lägre investeringar beroende på beslutet att hänföra momsåterbetalningar 
till de år då inlämnade begäran godkänns i stället för 2006 enligt de ursprungliga planerna, vilket hänger ihop med domstolens dom om tjänstebilar. 
9 Programmet, samt kommissionens och rådets be dömning av det, finns på följande webbplats: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder ledde till en ökning av 2006 års underskott med 0,4 % av BNP. 
Förutom skuldavskrivningen, som eldade på undersko ttet, behandlas följande som engångsåtgärder som 
minskar underskottet: försäljning av egendomar (0,1 % av BNP) och beskattning av en omvärdering av 
företagens tillgångar (0,4 % av BNP). 2005 års uppdatering av stabilitetsprogrammet prognostiserade 
däremot att engångsåtgärderna skulle minska underskottet med 0,3 % av BNP under 2006. 
SV 5   SV Enligt uppgifter från kommissionen (Eurostat) som grundar sig på rapporter från Italien före 
april 200811 uppgick underskottet i den offentliga sektorn 2007 till 1,9 % av BNP.  
Sannolikheten är låg för att en eventuell framtida revidering av Italiens offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2007 överskrider 3 % av BNP
12. 
Det underskott på 1,9 % av BNP som rapportera des för 2007, inklusive engångsåtgärder som 
ökade underskottet med 0,2 % av BNP13, är mycket lägre än de 2,8 % av BNP som 
förutspåddes i 2006 års stabilitetsprogram, som om fattade engångsåtgärder som skulle minska 
underskottet med 0,1 % av BNP. Detta resultat, som är bättre än planerna, beror på den 
positiva effekten från 2006 års underskott, e xklusive engångsåtgärder, som blev 1,5 
procentenheter av BNP lägre än upps kattningen i 2006 års uppdatering av 
stabilitetsprogrammet. Genomf örandet av de korrigerande åt gärder som antogs i 2007 års 
budgetlag visade sig effektiva. Den gynnsa mmare utgångspunkten uppvägdes dock till viss 
del av vissa extra utgifter, främst sociala tran sfereringar och invester ingar, som det fattades 
beslut om under 2007.  
Den totala justeringen på 1,5 procentenhe ter av BNP under 2007 i förhållande till 2006 
uppnåddes till stor del tack vare ytterligar e kraftiga ökningar (1,2 procentenheter) av 
inkomsterna som andel av BNP. Ökningen av beskattningen av  privatpersoner och 
företagsinkomster uppvägde till stora delar de mi nskade tillfälliga inkomsterna, vilket berodde 
på omvärderingen av bolagens tillgångar, och de n indirekta skattekvoten, främst beroende på 
minskade punktskatteinkomster från olje produkter. Omläggningen av systemet för 
avgångsvederlag (TFR) till det italienska institu tet för social trygghet förklarar nästan 0,4 % 
av ökningen av sociala avgifter som andel av BNP14. På utgiftssidan uppvägdes betydligt 
lägre investeringsut gifter jämfört med 2006 av ökningen av ränteutgifter. De löpande primära 
utgifterna som andel av BNP minskade marg inellt mellan 2006 och 2007, beroende på att den 
svaga löneutvecklingen, som har sin grund i att avsaknaden av förfallna skulder att betala 
under 2006, till stor del kompenserades av ökade so ciala transfereringar av  annat slag än in 
natura. Totalt sett föll de löpande primära utgift erna med nästan tre fjärdedels procentenheter 
av BNP, och de totala utgifterna minskade med cirka en fjärdedels procentenhet av BNP 
under 2007.  
                                                 
11 Eurostats pressmeddelande nr 54, 18.4.2008. 
12 Underskotten revideras vanligtvis - uppåt eller nedåt - efter offentliggörandet av den första rapporten i 
våranmälan. Vissa tidigare revideringar i Italien har varit tämligen kraftiga. Skillnaden mellan det 
rapporterade underskottet för 2007 och referensvärdet  för underskottet är dock tillräckligt stort för att 
risken är liten för att revideringar skulle ge ett underskott för 2007 som ligger över 3 % av BNP. 
13 Den uppskattning av skuldminskning på 0,2 % av BNP från engångsåtgärder under 2007 är resultatet av 
skuldminskande engångsåtgärder på motsvarande 0,2 % av BNP, som omfattar överskott från 
försäljning av fastigheter och skatter på omvärdering av företags tillgångar, och de skuldminskande 
engångsåtgärder på 0,4 % som bestod av det beslut om fattades den 31 december 2007 om att avbryta 
kravet på skattemyndigheterna att förskottsinbetala vissa skatter som ska drivas in följande år (0,3 % av 
BNP), och de återbetalningsbegäran som skattebetalare lämnat in efter domstolens dom gentemot 
Italiens momssystem för tjänstebilar (mindre än 0,1 % av BNP). 
14 I 2007 års budgetlag fastställldes att arbetsgivare med minst 50 anställda bör lägga om betalningar från 
systemet för avgångsvederlag ( Trattamento di Fine Rapporto  – TFR) som anställda väljer att inte 
överföra till privat pensionssparande till ett nytt system som inrättats inom det italienska 
socialförsäkringsinstitutet ( Istituto Nazionale della Previdenza Sociale  - INPS). De flöden som 
ackumuleras i det nya INPS-systemet registreras so m intäkter för den offentliga sektorn som minskar 
skulden, men de åtaganden de skapar för det offentliga i form av avgångsvederlag för anställda kommer 
gradvis att medföra ytterligare offentliga utgifter. Bestämmelsens påverkan på att minska underskottet 
förväntas minska under tiden, och om 8-9 år förväntas ytterligare intäkter och utgifter ta ut varandra. 
SV 6   SV Under 2007 ökade intäkterna exklusive engångsåtgärder med 1,5 procentenheter av BNP 
jämfört med 2006, och utgifterna exklusive engångs åtgärder ökade med mer än en fjärdedels 
procentenhet av BNP. Frånsett detta och andr a engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder 
uppgick underskottet 2007 till 1,7 % av BNP. 
Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrens ade saldot exklusive engångsåtgärder och 
andra tillfälliga åtgärder, upps kattas ha förbättrats med ci rka 1,25 procentenheter av BNP 
under 2007. Under perioden 2006-2007 uppgick korrigeri ngen av det strukt urella underskottet 
till 3 procentenheter av BNP. Detta är klart mer än minimikravet på 1,6 procentenheter i 
rådets rekommendation från juli 2005 i enlighet med artikel 104.7. 
Italien har gjort sin statistik mer samstämm ig, vilket överensstämmer med uppmaningen i 
rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 att Italien ytterligare ska förbättra 
insamlingen och bearbetningen av de offentliga uppgifterna. Utvecklingen av e-förvaltning har lett till effektivare insamling av info rmation och budgettransak tioner. Vissa brister 
kvarstår dock, till exempel betydande skilln ader mellan upplupna och inbetalda sociala 
avgifter under 2006 och 2007. Efter meddelandet om alltför stora underskott i september 2005, offentliggjorde Eurostat Italiens  uppgifter utan återstående frågor. 
3. U
NDERSKOTTSBERÄKNINGAR FÖR 2008  OCH DÄREFTER  
Enligt kommissionens vårprognos 2008 beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2008 
öka till 2,3 % av BNP med en real BNP-tillväx t på 0,5 %. Exklusive engångsåtgärder och 
tillfälliga åtgärder, dvs. vinste n från försäljning av fast eg endom och slutinbetalningen av 
vissa engångsskatter, skulle 2008 års undersko tt på 2,4 % av BNP fortfarande ligga under 
referensvärdet. I uppdateringen från november 2007 av Italiens stabilitetsprogram låg det 
officiella underskottsmålet fö r 2008 på 2,2 % av BN P och i det ingick cirka 0,1 % av BNP i 
form av engångsåtgärder för att minska unde rskottet. Trots att underskottet för 2007 blev 
lägre än väntat, justerades prognosen för underskottet för 2008 den 12 mars upp till 2,4 % av 
BNP, vilket senare bekräftades i meddelandet fr ån april 2008. I justeringen ingår lägre real 
BNP-tillväxt än väntat (0,6 % jämfört med 1,5 % av BNP i uppdateringen), och bristande 
budgetdisciplin. Det något lägre förvänta de underskottet för 2008 i vårprognosen kan 
förklaras med att vissa budgetgenomföranden av vissa investeringar kommer att försenas. 
Vårprognosen innehåller även  lägre ränteutgifter. 
Det underskott på 2,3 % av BNP som angavs i kommissionens vårprognos 2008 skulle 
motsvara en nominell ökning med nästan en halv procentenhet av BNP jämfört med 2007, 
trots det kraftiga fallet i investeringar, vilket  återspeglar de betyda nde engångsutgifterna 
under 2007. Den förväntade försämringen av det nominella underskottet beror inte på lägre 
ekonomisk tillväxt, utan på negativ budgetpåv erkan från 2008 års budget, samt på vissa 
konjunkturstimulerande åtgärder som planerad es 2007 och andra som antogs först under de 
första månaderna 2008. 2008 års budget innehåller finansieringen av l okala löneavtal för 
offentliganställda för perioden 2006-2007, inklusiv e utestående fordringar (i de officiella 
prognoserna ökar lönerna med mer än 6 % under 2008, och minskar något 2009), sänkningar 
av lokala fastighetsskatter, lägre intäkter på grund av rä nteavdrag och vissa ökningar av 
ersättningar vid arbetslöshet. B udgetlagen innehåller också en reform av både skattesatserna 
på företagsintäkter (IRES) och den regionala skatten på produk tiv verksamhet (IRAP), vilket 
kommer att förstärka budgeten 2008, försvaga den 2009 och däreft er blir påverkan neutral. 
Vissa ytterliga sociala transfereringar och investeringar som godkändes 2007, samt 
nedskärningar av IRAP i 2006 års budgetlag, kommer att ge en eftersläpad försämring av 
SV 7   SV budgeten under 2008. I februari 2008 antog parlamentet några smärre  åtgärder som ledde till 
ytterligare utgifter och lägre in täkter. Totalt sett bör utgifterna  exklusive engångsåtgärder öka 
med 0,5 procentenheter av BNP under 2008, eftersom en blygsam minskning av både ränteutgifterna och investeringar exklusive engå ngsåtgärder mer än väl skulle uppvägas av en 
ökning av de löpande utgifterna. Intäkterna exklusive engångsåtgärder bör minska med nästan 
0,2 procentenheter av BNP under 2008. 
Om man utgår från att politiken inte ändras, kan ärenden som för närvarande behandlas i 
rätten, i första hand rörande att IRAP inte ska kunna dr as av från skattebasen för inkomstskatt, 
innebära en risk för budgetprognoserna för 2008. Det finns också risker förenade med 
utsikterna för den ekonomiska tillväxten. Dessutom är det myck et svårt att avgöra hur de 
väsentliga förändringarna av företagsbeskattningen kommer att slå. 
Enligt kommissionens vårprognos 2008, som baseras på oförändrad politik och en real BNP-
tillväxt på 0,8 %, kommer underskottet i den offentliga sektorns finanser att öka något till 2,4 % av BNP under 2009. Denna förväntade mått liga ökning beror på sjunkande skattetryck, 
framförallt lägre företagsbeskattning, som är ett resultat av diskretionära åtgärder och den negativa ekonomiska utvecklingen. I uppdateringen från november 2007 av 
stabilitetsprogrammet angavs ett underskott på 1,5 % av BNP med en real BNP-tillväxt på 
1,6 %. Så som sägs i rådets yttrande om Italiens uppdaterade st abilitetsprogram 2007
15 anges 
inga underliggande korrektiva åtgärder  som underlag för budgetjusteringen. 
Den prognostiserade försämringen av det str ukturella saldot under 2008 jämfört med 2007 
med mer än en fjärdedels procen tenhet av BNP uppfylle r inte kravet på en årlig minskning på 
minst 0,5 % av BNP, som faststäl ls i stabilitets- och tillväxtp akten och som betonas i rådets 
beslut enligt artikel 104 .7 efter det att det alltför stora un derskottet har korrigerats. I sitt 
yttrande om uppdateringen av stabilitetsprogrammet från november 2007, som förutspådde en 
förbättring av det strukturella saldot med en fjärdedels procente nhet av BNP under 2008, 
noterade rådet att det strukture lla saldot riskerade att försäm ras avsevärt under 2008, såvida 
Italien inte bygger vidare på det bättre än förväntade utgångsläget för 2007. Rådet drog 
slutsatsen att målet på medellång sikt kans ke inte skulle kunna uppnås till 2011 så som 
planeras i programmet. Rådet uppmanade följak tligen Italien att skärpa budgetmålet för 2008 
så att en ambitiös justering säkerställs, a tt genomföra den planerade budgetkonsolideringen 
därefter, med särskilda åtgärder som säkerställer tillräckliga framsteg mot målet på medellång sikt, så att det uppnås inom  programperioden, dvs. 2011. 
                                                
 
15 EUT C 49, 22.2.2008, s. 49 
SV 8   SV 4. SKULDUTVECKLING OCH SKULDPROGNOSER  
Enligt uppgifter som det nationella statistikkontor et offentliggjorde den 29 februari 2008 låg 
den offentliga sektorns skuld på cirka 104 % av BNP både 2003 och 2004, efter flera 
ändringar av den ursprungliga skulden på 106- 107 % av BNP som noterades då förfarandet 
vid alltför stora underskott för It alien inleddes, främst beroe nde på en högre värdering av 
BNP-nivån. 2005 ökade skuldkvoten för första gånge n på tio år, med två procentenheter. Det 
primära överskottet bidrog i princip inte alls till att minska skuldkvoten och den svaga ekonomiska utvecklingen ledde till att den implic ita räntan på statsskulden kraftigt överskred 
den nominella BNP-tillväxten, vilket bidrog till en synnerligen negativ snöbollseffekt. Den offentliga sektorns skuldkvot steg igen under 2006 trots ett stigande primärt överskott och en snöbollseffekt som var mindre negativ än  tidigare. Under 2006 påverkade stock-
flödesjusteringen skuldutvecklingen synnerligen  negativt, i första hand beroende på 
ackumulering av likvida medel för att finansie ra den förväntade momsåterbetalningen efter 
domstolens dom om beskattni ng av företagsbilar (se fotnot 8). Under 2007 minskade den 
offentliga sektorns skuldkvot med 2,5 procente nheter, till 104 % av BNP, vilket motsvarar 
2004 års nivå. Minskningen uppnåddes tack vare ett ökat primärt överskott som översteg 3 % 
av BNP. Stock-flödesjusteringen bidrog också till att skuldkvoten  minskade, eftersom statens 
likvida tillgångar minskade avsevä rt i slutet av 2007 jämfört med året innan, vilket berodde på 
att skattebetalarna kom att kräva tillbaka be tydligt lägre mervärdesskattebelopp än väntat. 
Stock-flödesjusteringen 2007 gynna des dessutom av omfördelni ng av kapital motsvarande 
0,2 % av BNP från SACE SpA, som är ett statsägt bolag. 
Skuldminskningen under 2006-2007 som har sin grund i ett ökande primärt överskott och utan 
åtgärder utanför budgeten som ökar skulden, verk ar vara i linje med korrigeringen av det 
alltför stora underskottet. Eftersom det prim ära överskottet enligt pr ognoserna ska minska 
under 2008 och inga åtgärder för att öka över skottet på medellång sikt har presenterats, 
förväntas skuldkvoten minska bara svagt under 2008 och 2009 (under fö rutsättning att den 
förda politiken inte ändras). 
Kommissionens vårprognos 2008, so m utgår från oförändrad politik, förutspår en fortsatt 
minskning av den offentliga sektorns skul dkvot under 2008 och 2009, dock i lägre takt 
beroende på försämrat primärt överskott och dys ter ekonomisk tillväxt. Risker förenade med 
den ekonomiska tillväxten och ut vecklingen av de offentliga finanserna kan även påverka 
skuldkvoten. 
SV 9   SV 5. SLUTSATSER  
Underskottet i de offentliga finanserna öka de från 3,5 % av BNP 2003 och 2004 till 4,2 % av 
BNP 2005. Det minskade därefter till 3,4 % av BNP under 2006 och till 1,9 % under 2007, 
vilket ligger under referensvärdet på 3 % av BNP. De åtgärder som ligger bakom 
minskningen av underskottet är av permanent natur. Underskottet under 2006 och 2007 skulle 
ha varit ännu lägre om inte engångsåtgärder ha de vidtagits. Det strukt urella saldot, dvs. det 
konjunkturrensade saldot efter engångsåtgärder oc h andra tillfälliga åtgärder, förbättrades 
med 3 procentenheter av BNP under 2006-2007, vilk et ligger betydligt över åtgärderna på 
skatteområdet på minst 1,6 procentenheter av BNP som rådet rekommenderade. Enligt 
kommissionens vårprognos 2008 kommer det no minella underskottet att öka till 2,3 % av 
BNP under 2008 (inklusive engångsåt gärder motsvarande cirka 0,1 % av BNP, och utan dem 
skulle underskottet ändå ligga under 3 % av BNP) och, med oförändrad politik, till 2,4 % 
under 2009. Detta innebär att underskottet på ett trovä rdigt och varaktigt sä tt har tagits ner till 
under 3 % av BNP. 
Efter att ha minskat under ett decennium till knappt under 104 % av BNP 2004 (från över 
121 % av BNP 1994) ökade den offentliga sektorns skuldkvot med två procentenheter av BNP under 2005 och med ytterligare en 0,6 procentenheter under 200 6. Under 2007 föll 
skuldkvoten igen till 104 % av BNP. Skuldkvoten s utveckling påverkades i hög grad av en 
tillfällig skulduppdrivande fi nansiell transaktion under 2006 och dess återkallande under 
2007. Utan denna transaktion skul le skuldkvoten i princip ha va rit stabil under 2006 tack vare 
förbättringen av det primära överskottet, vi lket överensstämmer med rådets rekommendation. 
Enligt kommissionens vårrapport 2008, och med oförändrad politik, kommer skuldkvoten att 
falla till cirka 102,5 % år 2009. Skuldkvoten kan anses ha minskat i enlighet med korrigeringen av det alltför stora överskottet 2007.  
En helhetsbedömning ger vid handen att det alltför  stora underskottet i It alien har korrigerats. 
Kommissionen rekommenderar därför att rådet upphä ver sitt beslut om förekomsten av ett 
alltför stort underskott i Italien.  
SV 10   SV Tabell 2: De offentliga fi nansernas utveckling 2003-2009 
2007 2008 2009 
i % av BNP, om inte annat anges  2003 2004 2005 2006 Utnyttja
t SP(2) KOM  SP(2) KOM(3)SP(2) 
Saldot i de offentliga finanserna  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
Summa intäkter (5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Summa utgifter (5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
Varav – ränteutgifter  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   – fasta bruttoinvesteringar
 2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Primärt saldo  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Engångsåtgärder och andra tillfälliga 
åtgärder  1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Strukturellt saldo(1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Strukturellt primärt saldo(1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Offentlig bruttoskuld(4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Förändring av skuldkvot: a = b + c + d  -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Bidrag: – Primärt saldo (b)  -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
– ”Snöbollseffekt” (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
– Stock-flödesjustering (d)  -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm Real BNP-tillväxt (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Produktionsgap  -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
(1) Konjunkturrensat primärsaldo exklusive en gångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 
(2) Konjunkturrensat saldo, strukturellt saldo och produktionsgap enligt programmet som kommissionen beräknat på 
grundval av uppgifterna i programmet. 
(3) Med antagande om oförändrad politik. 
(4) Förändringen i bruttoskuldkvoten kan brytas ned enligt följande ekvation: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 där t står för tid, D, PD, Y  och SF motsvarar den offentliga skulden, primärt underskott, nominell BNP respektive 
stock-/flödesjustering, och i och y står för den genom snittliga kostnaden för skulden och nominell BNP-tillväxt. 
Termen inom parentes motsvarar ”snöbollseffekten”.  
(5) Uppgifterna om de offentliga finanserna i stabilitetsprog rammet för 2009 är trender där man utgår från oförändrad 
lagstiftning. För att uppnå det uppsatta målet om saldot i de offentliga finanserna, planerades ytterligare åtgärder
som motsvarande en förbättring med 0,4 % av BNP.  
Källa: Kommissionens vårprognos 2008 och uppdatering från novemb er 2007 av stabilitetsprogrammet, (i parentes anges 
nya officiella prognoser från mars 2008 som baseras på antagandet om oförändrad lagstiftning).  
 
 
SV 11   SV Rekommendation till 
RÅDETS BESLUT 
om upphävande av beslut 2005/694/EG om förek omsten av ett alltfö r stort underskott i 
Italien 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT 
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
104.12, 
med beaktande av kommissionens rekommendation, och av följande skäl: (1) Genom rådets beslut 2005/694/EG
16, grundat på en rekommendation från 
kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i förd raget, fastslogs att ett alltför stort 
underskott förelåg i Italien. Rådet noterade att underskottet i de offentliga finanserna 
2003 och 2004 låg över, men nära, referens värdet på 3 % av BNP, medan den 
offentliga sektorns skuld låg på ungefär 106–107 % av BNP både 2003 och 2004, vilket är klart över fördragets refere nsvärde på 60 % av BNP och dessutom har 
skulden inte avtagit i tillfredsstäl lande takt under de senaste åren. 
(2) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 
1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltf ör stora underskott
17 utfärdade rådet den 28 juli 2005 en 
rekommendation riktad ti ll Italien, på grundval av  en rekommendation från 
kommissionen, i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra före 
utgången av 2007. Rekommendationen offentliggjordes. 
(3) I enlighet med artikel 104.12 i fördraget ska rå dets beslut om att det föreligger ett 
alltför stort underskott upphäva s när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt 
rådets mening har korrigerats.  
(4) Enligt det protokoll om förfarandet vid allt för stora underskott som fogats till fördraget 
ska kommissionen tillhandahålla det sta tistiska underlag som ska användas för 
tillämpningen av förfarandet. Som en de l av tillämpningen av  detta protokoll ska 
medlemsstaterna två gånger per år – före  den 1 april och den 1 oktober – lämna 
uppgifter om budgetunderskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal 
i enlighet med artikel 4 i rådets föror dning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 
                                                 
16 EUT L 266, 11.10.2005, s. 57. 
17 EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 
7.7.2005, s. 5). 
SV 12   SV om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är 
fogat till fördraget om upprättande t av Europeiska gemenskapen18. 
(5) På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med 
artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 till fö ljd av Italiens anmälan före den 1 april 
2008 och kommissionens vårprognos 2008, ka n följande slutsatser dras:  
– Efter att ha stigit från 3,5 % av BNP 2004 till 4,2 % 2005, minskade 
underskottet i den offentliga sektorns fina nser till 3,4 % 2006 och slutligen till 
1,9 % 2007, vilket är under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Om man räknar bort påverkan från engångsåtgärd er, skulle undersk ottet bli 1,7 % av 
BNP under 2007. Detta ska jämföras med e tt mål för underskottet på 2,8 % av 
BNP som fastställdes i uppdateringen av stabilitetsprogrammet i december 
2006.  
– Justeringen berodde på att skattein täkterna under pe rioden 2006-2007 kraftigt 
överskred förväntningarna. Detta berodde  till största delen på att de antagna 
åtgärderna visade sig effektivare än  förväntat och något högre ekonomisk 
tillväxt än prognostiserat. Efter en upps kattad försämring med en fjärdedels 
procentenhet av BNP under 2005, uppskattas det strukturella saldot (dvs. det 
konjunkturrensade saldot exklusive engå ngsåtgärder och andra tillfälliga 
åtgärder) ha förbättrats med 1,75 respek tive 1,25 procentenheter av BNP under 
2006 och 2007. 
– Vårprognosen 2008 förutspår en ökning av  skulden för 2008 till 2,3 % av BNP, 
inklusive engångsåtgärder (försäljn ing av fastigheter) som minskar 
underskottet med 0,1 % av BNP. Den pr ognostiserade försämringen av saldot 
beror dels på en ökning av de löpande primära utgifternas andel av BNP, dels 
lägre löpande skatter. Försämringen uppvägs  delvis av en förväntad minskning 
av investeringar, vilket återspeglar de betydande e ngångsutgifterna under 2007. 
Även om det beräknade underskottet på 2,3 % av BNP bara ligger något över 
det officiella underskottsmålet på 2,2 % av BNP och som angavs i uppdateringen från november 2007 av stabilitetsprogrammet, bygger det 
underskottsmålet på ett unde rskott 2007 som förutspådde s ligga betydligt över 
det rapporterade resultatet . Enligt vårprognosen ko mmer underskottet 2009 att 
minska ytterligare till 2,4 % av BNP me d oförändrad politik. Det innebär att 
underskottet på ett trovärdigt och varaktig t sätt har tagits ne r till en nivå under 
tröskeln 3 % av BNP. Det strukture lla saldot beräknas under 2008 försämras 
med mer än en fjärdedels procente nhet av BNP och, med antagande om 
oförändrad politik, förbättras med en fjärdedels procentenhet 2009. Detta måste 
ses mot bakgrund av behovet av framsteg för att nå målet på medellång sikt för 
de offentliga finanserna, som för Italien är en balanserad budget i strukturella 
termer. 
                                                
 
18 EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Föro rdningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT 
L 337, 22.12.2005, s. 1). 
SV 13   SV – Efter att ha minskat under ett decennium till precis under 104 % av BNP 2004 
(från över 121 % av BNP 1994) ökade den offentliga sektorns skuldkvot med två procentenheter av BNP under 2005 oc h med ytterligare 0,6 procentenheter 
under 2006, till 106,5 % av BNP. Under 2007 föll skuldkvoten igen till 104 % 
av BNP. Skuldkvotens utveckling påverkades i hög grad av en tillfällig skulduppdrivande finansiell transaktion, dvs. ackumulering av likvida medel, 
under 2006 och dess återkallande under 2007. Utan denna transaktion skulle 
skuldkvoten i princip ha varit stabil unde r 2006 tack vare förbättringen av det 
primära överskottet, vilket överensst ämmer med rådets rekommendation. 
Enligt kommissionens vårrapport 2008, oc h med oförändrad politik, kommer 
skuldkvoten att falla till cirka 102,5 % år 2009. Skuldkvoten kan anses ha 
minskat i enlighet med korrigeringen av det alltför st ora överskottet 2007.  
(6) Enligt rådets uppfattning har det alltför stora underskotte t i Italien korrigerats, och 
beslut 2005/694/EG bör därför upphävas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
En helhetsbedömning ger vid hand en att det alltför stora unders kottet i Italien har korrigerats. 
Artikel 2 
Beslut 2005/694/EG ska upphöra att gälla. 
Artikel 3 
Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.  
Utfärdat i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande