Särskild rapport Kan EU:s initiativ om 
kompetenscentrum på ett 
ändamålsenligt sätt bidra 
till att minska kemiska, 
biologiska, radiologiska 
och nukleära risker som 
härrör från länder 
utanför EU?SV 2014  nr 17
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352  4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-1668-7
doi: 10.2865/34258
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Kan EU:s initiativ om 
kompetenscentrum på ett 
ändamålsenligt sätt bidra 
till att minska kemiska, 
biologiska, radiologiska 
och nukleära risker 
som härrör från länder 
utanför EU?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2014  nr 17
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
I–XI Sammanfattning
1–12  Inledning
1–7 Åtgärder för att hantera EU:s säkerhetsproblem
8–12  EU:s initiativ om kompetenscentrum på CBRN-området
8–9 Syfte
10–12  Övergripande samordning och struktur
13–15  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
16–49  Iakttagelser
16–21  Utformningen av initiativet bygger på en grundlig analys och främjar samarbete och egenansvar 
i regionerna
22–28  Initiativets organisationsstruktur är komplex men generellt sett lämplig
29–49  Förvaltningssystem har inrättats men det finns fortfarande vissa brister
29–35  Förseningar i genomförandeplanen
36–41  Det finns system för urval och genomförande av projekt men partnerländerna måste bli mer delaktiga 
i dem
42–45  Det finns ett bilateralt samarbete mellan beslutsfattande organ och genomförandeorgan men det finns inte 
något forum för ett mer omfattande strategiskt samarbete
46–49  Ett övervakningssystem har inrättats
50–53  Slutsatser och rekommendationer
50–51  Slutsatser
52–53  Rekommendationer
03 Innehåll
 Bilaga I — Initiativets struktur 
 Bilaga II  — Förteckning över regionala sekretariat
 Bilaga III  — Initiativets olika delar och deltagande organ
 Bilaga IV  — Initiativets genomförandeorgan
 Bilaga V  — Förteckning över projekt som för närvarande genomförs inom initiativet
 Europeiska utrikestjänstens och kommissionens svar
04
 Förkortningar
CBRN : Kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (hot, varor)
EuropeAid : Generaldirektoratet för utveckling och samarbete  – EuropeAid
JRC : Gemensamma forskningscentrumet
NT: Nationell arbetsgrupp
RS: Regionalt sekretariat
Tacis : Programmet för stöd till de nya oberoende staterna och Mongoliet 
Unicri : FN:s institut för interregional juridisk forskning
05
 Sammanfattning
I
Sedan mitten av 1990-talet har EU aktivt arbetat 
med att minska riskerna för hot mot EU:s säkerhet, 
främst genom åtgärder som finansierats inom Tacis 
kärnsäkerhetsprogram.
II
År 2003 antog Europeiska rådet två strategier som 
lade grunden för framtida åtgärder på säkerhetsom -
rådet: den europeiska säkerhetsstrategin och EU:s 
strategi mot spridning av massförstörelsevapen.
III
Ett av de instrument som utvecklades till följd av 
antagandet av dessa strategier var stabilitetsinstru -
mentet med en budget på 1 820 miljoner euro för åren 
2007–2013. Dess syfte är att åtgärda säkerhetsproblem 
i länder utanför EU, och det omfattar både en kortsik -
tig och en långsiktig del.
IV
Den enskilt största åtgärden inom den långsiktiga 
delen är EU:s initiativ om kompetenscentrum på det 
kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära områ -
det (CBRN), med en budget på 100 miljoner euro för 
perioden 2010–2013. Det syftar till att skapa regionala 
plattformar som på ett heltäckande sätt ska hantera 
alla aspekter av kemiska, biologiska, radiologiska och 
nukleära risker som uppstår till följd av naturkatastro -
fer, olyckor och brott, genom att involvera alla centrala 
parter på ett mycket tidigt stadium för att på så sätt 
främja kunskapsutvecklingen i de berörda länderna.
V
Initiativet samordnas och förvaltas av Europeiska utri -
kestjänsten och generaldirektoratet för utveckling och 
samarbete  – EuropeAid.VI
Vid revisionen undersökte revisionsrätten om EU:s ini -
tiativ om kompetenscentrum på CBRN -området på ett 
ändamålsenligt sätt kan bidra till att minska den här 
typen av risker som härrör från länder utanför EU.
VII
Revisionsrätten drar slutsatsen att EU:s initiativ om 
kompetenscentrum på CBRN -området på ett ända -
målsenligt sätt kan bidra till att minska kemiska, 
biologiska, radiologiska och nukleära risker som härrör 
från länder utanför EU, men att flera delar fortfarande 
måste slutföras.
VIII
Utformningen av initiativet bygger på en grundlig 
analys och syftar till att åtgärda de brister som kon -
staterats inom det tidigare Tacisprogrammet. Det 
heltäckande och efterfrågestyrda tillvägagångssättet 
med sitt tydliga fokus på regionalt samarbete utgör en 
långsiktig strategi för att hantera de prioriteringar som 
fastställdes i den europeiska säkerhetsstrategin och 
EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen 
och som inte ännu inte har åtgärdats. Initiativet inne -
bär att alla berörda parter i partnerländerna involveras 
på ett mycket tidigt stadium, vilket bidrar till initiati -
vets hållbarhet och partnerländernas egenansvar i de 
många regioner som berörs.
IX
Initiativet har trots sin komplexitet generellt sett en 
lämplig organisationsstruktur, som dock är i behov 
av vissa justeringar. Valet av de två genomförandeor -
ganen och regionerna var väl motiverade, och båda 
de berörda organen har en specifik roll. De regionala 
sekretariaten saknar dock teknisk kapacitet. EU:s dele -
gationer utnyttjar inte tillräckligt sin ställning för att 
öka det politiska stödet i partnerländerna och etablera 
kontakter med EU:s medlemsstater.
Sammanfattning 06
X
Ett lämpligt förvaltningssystem har inrättats och hål -
ler på att tas i drift. Vissa delar av initiativet har dock 
blivit försenade. Det togs inte tillräcklig hänsyn till 
initiativets komplexitet i den inledande genomföran -
deplanen. Det innebar att genomförandeplanen inte 
kunde tillämpas fullt ut eftersom viktiga delar, t.ex. 
behovsbedömningarna, inte var färdiga när projekt -
urvalet inleddes. I ett tidigare skede av initiativet var 
partnerländerna inte tillräckligt involverade i projek -
turvalet. Vissa projekt håller på att genomföras, och 
övervakningssystem har inrättats. Revisionsrätten 
noterar att samarbetet mellan de beslutsfattande 
organen (Europeiska utrikestjänsten och EuropeAid) 
å ena sidan och genomförandeorganen (gemen -
samma forskningscentrumet (JRC) och FN:s institut för 
interregional juridisk forskning (Unicri) å andra sidan 
endast sker på bilateral basis.
XI
Revisionsrätten lägger fram ett antal rekommendatio -
ner som Europeiska utrikestjänsten och kommissionen 
bör ta hänsyn till för att vidareutveckla initiativet och 
garantera dess hållbarhet.
07
 Inledning
Åtgärder för att hantera 
EU:s säkerhetsproblem
01 
Europeiska unionen (EU) lanserade sitt 
initiativ om kompetenscentrum på det 
kemiska, biologiska, radiologiska och 
nukleära området (CBRN) (nedan kal-
lat initiativet ) i maj 2010. Initiativet är 
avsett att stärka den institutionella ka -
paciteten i tredjeländer för att minska 
de kemiska, biologiska, radiologiska 
och nukleära riskerna som, om de inte 
motverkas, kan utgöra ett hot mot EU.
02 
Initiativet har en budget på 100 miljo -
ner euro för perioden 2010–2013 och 
är därmed den enskilt största åtgärden 
i den långsiktiga delen av stabilitets -
instrumentet1. Stabilitetsinstrumentet 
är avsett att ge EU ett nytt strategiskt 
verktyg för att hantera ett antal glo -
bala säkerhets- och utvecklingspro -
blem. Det omfattar både kortsiktiga 
och långsiktiga åtgärder2 och har en 
budget på 1 820 miljoner euro för 
2007–2013 (73 % för krishantering och 
27 % för krisförebyggande). Stabilitets -
instrumentet ger partnerländer utan -
för EU tekniskt och finansiellt bistånd 
för riskminimering och beredskap 
i samband med kemiska, biologiska, 
radiologiska och nukleära material el -
ler agenser. Enligt Europaparlamentet 
och rådet bör de åtgärder som antas 
genom stabilitetsinstrumentet kom -
plettera och vara samstämmiga med 
de åtgärder som antas inom ramen 
för EU:s gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitik.03 
Efter Tjernobylolyckan 1986 var världs -
samfundet mycket oroat över riskerna 
med kärnkraftsanläggningar i Central- 
och Östeuropa som konstruerats enligt 
sovjetisk modell. Denna oro ökade 
med Sovjetunionens fall och framväx -
ten av elva nya oberoende stater (Obe -
roende staters samvälde eller OSS).
04 
År 1991 lanserade Europeiska kommis -
sionen Tacisprogrammet3 i syfte att 
hjälpa OSS -länderna i övergången till 
demokratiska marknadsorienterade 
ekonomier. Programmet avslutades 
2006.
05 
Inom ramen för Tacisprogrammet kom 
EU:s medlemsstater och kommissio -
nen överens om att inta en gemen -
sam ståndpunkt om kärnsäkerhet. De 
lanserade Tacis kärnsäkerhetsprogram4 
i syfte att ge stöd på plats, utar -
beta säkerhets- och tillsynsstrategier, 
förbättra hanteringen av kärnavfall 
och erbjuda tidigare sovjetiska kärn -
vapenforskare arbete inom det civila 
kärnenergiområdet.1 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1717/2006 av den 
15 november 2006 om 
upprättande av ett 
stabilitetsinstrument (EUT 
L 327, 24.11.2006, s. 1).
2 Exempel på kortsiktiga 
åtgärder: stöd till uppbyggnad 
av interimsförvaltningar och 
demokratiska och pluralistiska 
statliga institutioner. Exempel 
på långsiktiga åtgärder: 
utveckling av de rättsliga 
ramarna och den institutio -
nella kapaciteten, t.ex. när det 
gäller exportkontroller 
avseende varor som kan 
användas för civila och/eller 
militära eller brottsliga 
ändamål (varor med dubbla 
användningsområden).
3 Stöd till de nya oberoende 
staterna och Mongoliet.
4 Under perioden 1992–2006 
anslogs 1,3  miljarder  euro till 
Tacis kärnsäkerhetsprogram.
08 Inledning
06 
Till följd av institutionella och mellan -
statliga diskussioner om terrorattack -
erna i New York och Irakkriget antog 
Europeiska rådet 2003 två strategier 
som lade grunden för framtida insatser 
på säkerhetsområdet:
a) Den europeiska säkerhetsstrate -
gin5, som innehöll en beskrivning 
av EU:s säkerhetsläge och EU:s 
viktigaste utmaningar. Dessa var 
följande:
 ο Terrorism.
 ο Spridning av mass   förstörelse-  
 vapen.
 ο Regionala konflikter.
 ο Stater i upplösning.
 ο Organiserad brottslighet.
Rådet konstaterade att EU måste 
vara mer aktivt, mer enhetligt 
och mer resursstarkt för att kunna 
hantera dessa utmaningar, både 
när det gäller krishantering och 
krisförebyggande.
b) EU:s strategi mot spridning av 
massförstörelsevapen6 innehöll en 
färdplan för insatserna på områ -
det. Den innehöll särskilt följande 
prioriteringar:
 ο Att stödja det internationella 
systemet för övervakning av 
icke -spridning.
 ο Att bistå tredjeländer genom 
kapacitetsuppbyggnad.
 ο Att upprätta lagstiftning.
 ο Att upprätta beredskapsplaner för 
att ge dem möjlighet att fullgöra 
sina skyldigheter enligt denna 
lagstiftning.07 
Den oro som EU gav uttryck för be -
handlades även i en resolution från 
FN:s säkerhetsråd 20047. Denna oro är 
fortfarande relevant, vilket framgår 
av den senaste händelseutvecklingen 
i Syrien.
EU:s initiativ om  
kompetenscentrum på 
CBRN -området
Syfte
08 
Initiativet om EU:s kompetenscent -
rum på CBRN -området har följande 
huvudsyften8:
 ο Att stärka de ansvariga myndig -
heternas och den administrativa 
infrastrukturens långsiktiga natio -
nella och regionala kapacitet.
 ο Att stödja och öka den kortsiktiga 
beredskapen.
09 
Dessa syften ska inom initiativet upp -
nås med hjälp av följande åtgärder:
a) Åtgärder för att utbilda och hjälpa 
länderna att genomföra interna -
tionella åtaganden för att minska 
riskerna för spridning av kemiska, 
biologiska, radiologiska och nu -
kleära ämnen.
b) Åtgärder för att öka den nationella 
kapaciteten att utveckla och verk -
ställa rättsliga, administrativa och 
tekniska åtgärder för att minska 
riskerna för spridning av kemiska, 
biologiska, radiologiska och nu -
kleära ämnen.5 En europeisk säkerhets -
strategi, Europeiska rådet, 
Bryssel den 12–13 december 
2003. Se http://www.eeas.
europa.eu/csdp/about -csdp/
european -security -strategy/
6 EU:s strategi mot spridning av 
massförstörelsevapen, 
Europeiska rådet, Bryssel den 
12 december 2003. Se http://
eeas.europa.eu/
non -proliferation -and-
disarmament/wmd/
index_en.htm
7 FN:s säkerhetsråds resolution 
1540 av den 28 april 2004.
8 The Instrument for Stability  – 
Multi‑annual Indicative 
Programme 2009–2011  
(stabilitetsinstrumentet  – 
flerårigt vägledande program 
2001–2011), Europeiska 
kommissionen, 8.4.2009.
09 Inledning
c) Åtgärder för att se till att utbild -
ning och stödinsatser präglas av 
egenansvar och hållbarhet genom 
en integrerad regional strategi.
d) Åtgärder för att tillhandahålla 
ett fullständigt utbildnings- och 
stödpaket på CBRN -området (t.ex. 
exportkontroll, olaglig handel, 
skydd och säkerhet, krisplanering, 
krishantering, omplacering av fors -
kare, förvaring och deponering).
Övergripande samordning 
och struktur
10 
Många organ medverkar i initiativet (se 
även bilaga I ):
a) Europeiska utrikestjänsten är det 
organ som ansvarar för EU:s utri -
kespolitik. Den ansvarar för initiati -
vets strategiska inriktning genom 
stabilitetsinstrumentets fleråriga 
vägledande program, som initia -
tivet är en del av. Utrikestjänsten 
har även regelbunden kontakt 
med andra internationella organ 
som arbetar med hanteringen av 
kemiska, biologiska, radiologiska 
och nukleära risker (t.ex. Interna -
tionella atomenergiorganet) och 
diskuterar den allmänna strategin 
och de allmänna prioriteringarna 
med dem.b) Generaldirektoratet för utveckling 
och samarbete  – EuropeAid (kom -
missionens avdelning för utveck -
lingsbistånd) är beslutsfattande 
organ och ansvarar för genomför -
andet av initiativets budget. Det 
förbereder stabilitetsinstrumen -
tets årliga handlingsprogram och 
övervakar ledningsgruppens och 
genomförandeorganens arbete: 
kommissionens gemensamma 
forskningscentrum (JRC) och FN:s 
institut för interregional juridisk 
forskning (Unicri). Sedan 2012 har 
EuropeAid även förvaltat projekten 
inom initiativet9 och bland annat 
haft hand om projekturval, teck -
nande av kontrakt med konsortier 
som ska ansvara för genomföran -
det10 och övervakning.
c) En ledningsgrupp bestående av 
experter från EU:s icke -statliga 
organisationer stöder initiativet 
genom att ge råd i förvaltningsfrå -
gor, presentera initiativet för part -
nerländer och försöka få politiskt 
stöd på hög nivå från dessa länder.
d) JRC och Unicri genomför initia -
tivet. JRC, som är den avdelning 
inom kommissionen som är specia -
liserad på tekniskt och vetenskap -
ligt stöd, bistår vid utarbetandet 
av projektförslag, projekturval och 
behovsbedömningar. JRC ansvarar 
även för att upprätta och under -
hålla övervakningsmekanismer 
för projekten och initiativet i sin 
helhet. Unicri inrättar de regio -
nala sekretariaten och hjälper till 
att bygga upp strukturer i part -
nerländerna, utarbeta nationella 
handlingsplaner och anordna 
rundabordskonferenser.9 Unicri förvaltar projekt för 
vilka kontrakt tecknats före 
2012.
10 I Unicris fall handlade det om 
ideella organisationer över 
hela världen med relevant 
expertis. I EuropeAids fall 
handlade det om statliga 
myndigheter i EU:s 
medlemsstater med relevant 
expertis.
10 Inledning
e) Samtliga av de över 40 partner -
länderna utser sin nationella 
kontaktpunkt som ska samordna 
CBRN -aktörernas arbete i landet 
för att underlätta arbetet med att 
inrätta nationella arbetsgrupper11, 
anordna möten och sprida relevant 
information. Partnerländerna ring -
ar även in sina behov med hjälp 
av ett behovsbedömningsverktyg 
och upprättar nationella hand -
lingsplaner, i vilka de rangordnar 
sina behov. Därefter utarbetar de 
skräddarsydda projektförslag som 
ska tillgodose dessa behov. Under 
den fortsatta processen komplet -
teras projektförslagen med en 
regional dimension, om en sådan 
inte redan finns. Därefter finjuste -
rar JRC förslagen och EuropeAid 
utvärderar, rangordnar och väljer 
ut förslag för finansiering. Därefter 
upphandlas projektgenomföran -
det och genomförandet inleds.
f) Partnerländerna samarbetar ge -
nom regionala sekretariat (RS) (se 
förteckningen i  bilaga II ). Sekreta -
riaten består av två fast anställda 
medarbetare: en chef för sekre -
tariatet (som utses av värdlandet) 
och en regional samordnare (som 
är anställd av Unicri). De verkar för 
att öka det regionala samarbetet 
och ge projektförslagen en regio -
nal dimension, bland annat genom 
följande åtgärder:
 ο Åtgärder för att underlätta utbyte 
och samordning av information 
i regionen.
 ο Åtgärder för att hjälpa länderna 
att bygga upp sin kapacitet att be -
döma och tillgodose behov samt 
identifiera expertområden.
 ο Åtgärder för att stödja genomför -
andet och övervakningen av pro -
jekt och ge genomförandeorganen 
återkoppling på dem.
 ο Åtgärder för att främja den regio -
nala medvetenheten om initiativet.11 
EU-delegationen12 i varje land som 
deltar i initiativet informeras regel -
bundet om hur arbetet fortskrider och 
om relaterade insatser som genomförs 
i landet.
12 
I bilaga III  illustreras initiativets en -
skilda delar och de organ som deltar 
i dess genomförande.11 De nationella arbets -
grupperna samordnar arbetet 
ytterligare och utbyter 
information i sina länder med 
institutioner som t.ex. 
ministerier, myndigheter samt 
forsknings- och lärosäten.
12 EU representeras av 139 
EU-delegationer och 
EU-kontor runt om i världen. 
För mer information, se http://
eeas.europa.eu/delegations/
index_sv.htm
11
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
13 
Syftet med revisionsrättens revision 
var att granska om EU:s initiativ om 
kompetenscentrum på CBRN -området 
på ett ändamålsenligt sätt kan bidra 
till att minska kemiska, biologiska, ra -
diologiska och nukleära risker som här -
rör från länder utanför EU. Revisionens 
övergripande frågeställning delades in 
i följande tre delfrågor:
 ο Bygger initiativet på en grundlig 
analys av situationen före 2010?
 ο Har initiativet en lämplig orga -
nisationsstruktur för att lösa de 
identifierade problemen?
 ο Finns det ett lämpligt förvaltnings -
system som är i drift?
14 
Eftersom initiativet är relativt nytt (lan -
serades 2010 och de första projekten 
inleddes 2013) granskade revisionsrät -
ten inte dess output, verkningar och 
effekt. I stället granskade den om ini -
tiativets tillvägagångssätt, strategi och 
förvaltning gjorde det sannolikt att 
det skulle kunna minska CBRN -riskerna 
i tredjeländer.
15 
Revisionsrätten genomförde revisio -
nen mellan oktober 2013 och januari 
2014. Revisionsarbetet bestod av en 
analytisk granskning av relevanta 
dokument, intervjuer med kommissio -
nen, Europeiska utrikestjänsten, Unicri 
och ledningsgruppens personal, besök 
vid två regionala sekretariat (Rabat och 
Amman) och deltagande i en work -
shop som hölls inom ramen för ett av 
projekten.
12
 Iakttagelser
Utformningen av initiati -
vet bygger på en grundlig 
analys och främjar samar -
bete och egenansvar 
i regionerna
16 
EU:s initiativ om kompetenscentrum på 
CBRN -området är ett viktigt led i den 
europeiska säkerhetsstrategin och EU:s 
strategi mot spridning av massförstö -
relsevapen. Utformningen av initiati -
vet bygger på en grundlig analys där 
särskild hänsyn tas till följande brister 
i det tidigare Tacisprogrammet:
 ο Programmet var i huvudsak ad 
hoc-baserat, och alla åtgärder in -
gick inte i en långsiktig strategi.
 ο Tacisprogrammets genomförande 
var toppstyrt, med ett centralt 
beslutscentrum vid kommissionen, 
vilket gav tredjeländerna små möj -
ligheter till egenansvar. Det fanns 
därför stor risk för att projekten 
och resultaten inte skulle bestå när 
EU-finansieringen upphört13.17 
Initiativet om kompetenscentrum 
innehåller flera innovativa inslag. 
Tanken är att initiativet ska ha följande 
egenskaper:
 ο Vara heltäckande: Det ska minska 
CBRN -relaterade risker och hot, oav -
sett om de beror på brott, olycksfall 
eller naturliga orsaker, och dess 
minskningsåtgärder ska omfatta 
förebyggande, upptäckt, krishante -
ring och förvaltningsfrågor. I  ruta 1  
nedan ges exempel på dessa risker:
 ο Bygga på ett tydligt efterfråge -
styrt tillvägagångssätt (nedifrån 
och upp): Experter i partnerlän -
derna fastställer systematiskt 
landets specifika behov inom alla 
CBRN -riskområden med hjälp av 
ett behovsbedömningsverktyg 
(dvs. gapanalys). De rangordnar 
sedan de åtgärder som behöver 
vidtas för att minska dessa ris -
ker och hot i en nationell hand -
lingsplan. Slutligen utarbetar de 
skräddarsydda projektförslag för 
att hantera de fastställda beho -
ven och åtgärda bristerna i sina 
riskminimeringssystem.
 ο Ha ett tydligt fokus på regionalt 
samarbete mellan partnerlän -
derna: Den expertis och kapacitet 
som byggts upp i partnerländerna 
till följd av initiativet utbyts på 
regional nivå.
Exempel på CBRN -risker som initiativet avser att minska:
– Kemiska : olaglig handel med kemiska material som skulle kunna användas för industriell och/eller brottslig 
verksamhet (dubbla användningsområden).
– Biologiska : epidemier som aviär influensa (fågelinfluensa), en mycket smittsam sjukdom som sprider sig 
snabbt över flera länder.
– Radiologiska : sjukhusavfall, t.ex. ämnen som används vid strålbehandling.
– Nukleära : olyckor av det slag som inträffade i Fukushima, där radiologiskt material släpps ut i omgivningen.Ruta 113 Detta brukar kallas de 
givarfinansierade åtgärdernas 
hållbarhet .
13 Iakttagelser
18 
Alla dessa nya inslag är avsedda att 
öka egenansvaret i partnerländerna 
och därmed öka initiativets hållbarhet, 
dvs. öka sannolikheten för att åtgär -
dernas resultat består när EU -finansie -
ringen upphör.
19 
Regionalt samarbete på säkerhetsom -
rådet är ett viktigt inslag i initiativet. 
Europeiska utrikestjänsten och kom -
missionen hade goda skäl att integrera 
detta inslag i initiativet och fokusera 
på regionalt samarbete:
a) Initiativet är inriktat på att minska 
risker som till sin natur är gräns -
överskridande. Kemiska olyckor 
och epidemier som fågelinfluen -
san hejdar sig inte vid gränsen.
b) Partnerländerna har kommit olika 
långt när det gäller att minska 
kemiska, biologiska, radiologiska 
och nukleära risker. Vid regionalt 
samarbete främjas bästa praxis och 
partnerländerna kan dra nytta av 
varandras kunskaper.
20 
Initiativets tänkta fördelar är därför 
inte begränsade till projektens output. 
Det faktum att grannländer i känsliga 
geografiska områden som Nordaf -
rika och Mellanöstern träffas för att 
diskutera och genomföra projekt på 
säkerhetsområdet utgör ett viktigt 
mervärde, som i sig bidrar till en kultur 
av samarbete och säkerhet.21 
Världssamfundet har välkomnat initia -
tivet. Det har godkänts av FN:s säker -
hetsråd14, G8:s globala partnerskap 
(som bildat en arbetsgrupp för kom -
petenscentrumen15) och Nato (där EU 
stöder Natos CBRN -centrum i Vyskov 
i Tjeckien16).
Initiativets organisations -
struktur är komplex men 
generellt sett lämplig
22 
Initiativet har en komplex struktur. 
Detta beror på det stora antalet 
inblandade aktörer, den decentrali -
serade organisationen, dess globala 
omfattning, mångfalden av regioner 
och partnerländer samt EU- och FN -or-
ganens gemensamma genomförande 
(se punkterna 10–11). Komplexiteten 
hänger dock samman med den stra -
tegi som valts för initiativet: heltäck -
ande, efterfrågestyrd och regional (se 
punkt 17).
23 
Valet av genomförandeorgan för 
initiativet, JRC och Unicri, var välmo -
tiverat. JRC, kommissionens interna 
forskningsorgan, tillhandahåller 
relevant teknisk expertis, medan 
Unicri kan använda sig av FN:s dip -
lomatiska nätverk för att ta kontakt 
med potentiella partnerländer och 
övertyga dem om att delta i initiativet. 
I bilaga IV  ges bakgrunden till valet 
av varje enskilt genomförandeorgan, 
deras expertområde och huvudsakliga 
arbetsuppgifter.14 FN:s säkerhetsråds förklaring 
till stöd för EU:s 
kompetenscentrum av den 
12 april  2012.
15 Global Partnership: Against the 
Spread of Materials and 
Weapons of Mass Destruction: 
President’s Report for 2013  
(globala partnerskap: mot 
spridningen av 
massförstörelsevapen, 
ordförandens rapport om 
2013), Utrikes- och 
samväldesministeriet, London, 
december 2013.
16 Se http://www.jcbrncoe.cz/  för 
mer information.
14 Iakttagelser
24 
Trots att det rör sig om så många 
organ är deras roller och ansvar tydligt 
definierade, och varje organ har en 
specifik roll (se punkterna 10–11).
25 
Partnerländerna väljer sin nationella 
kontaktpunkt och skapar själva en 
nationell arbetsgrupp som följer JRC:s 
och Unicris riktlinjer och rekommenda -
tioner. Denna autonomi är avgörande 
för att de ska acceptera initiativet och 
är förenlig med dess allmänna efterfrå -
gestyrda strategi.
26 
När det gäller valet av regioner som 
skulle omfattas av initiativet valde Eu -
ropeiska utrikestjänsten och kommis -
sionen, av förklarliga skäl, främst regio -
ner i länder i närheten av EU och/eller 
EU-associerade länder (se bilaga II ). 
Det rör sig dock om så många regioner 
och länder att efterfrågan på medel till 
bra projekt mycket väl kan vara större 
än de tillgängliga resurserna. Det kan 
vara nödvändigt att prioritera projekt 
i de områden som är mest relevanta 
för EU:s säkerhet för att se till att de 
tillgängliga medlen används på bästa 
sätt.
27 
De regionala sekretariaten (se punkt 
10) har för närvarande begränsad tek -
nisk expertis. Det gör att de har svårt 
att fullgöra delar av sitt uppdrag, t.ex. 
att bistå i utvecklingen och finslipning -
en av projektförslag och att underlätta 
genomförandet av projekt längre fram.28 
EU:s delegationer i partnerländerna 
informeras regelbundet om initiativet 
men spelar ännu inte någon tillräck -
ligt aktiv roll. De har den expertis som 
behövs för att stödja de regionala 
sekretariaten och de nationella kon -
taktpunkterna. Ännu viktigare är att 
de har den diplomatiska expertis som 
kan hjälpa dem att få och bibehålla 
politiskt stöd på hög nivå i partner -
länderna och öka medvetenheten om 
EU:s medverkan.
Förvaltningssystem har 
inrättats men det finns 
fortfarande vissa brister
Förseningar i genom  - 
förandeplanen
29 
Europeiska utrikestjänsten och Euro -
peAid tog inte hänsyn till initiativets 
komplexitet när de upprättade ge -
nomförandeplanen (se bilaga III ). Det 
tog längre tid än väntat att bygga upp 
strukturerna i partnerländerna. Det 
berodde på de politiska omständighe -
terna och på att det nationella stödet 
på hög nivå varierade, att partnerlän -
derna var så olikartade, att deras tidi -
gare erfarenhet av att minska kemiska, 
biologiska, radiologiska och nukleära 
risker varierade och att de hade kom -
mit så olika långt när det gällde att 
bygga upp de relevanta strukturerna 
(t.ex. nationella arbetsgrupper).
30 
Denna komplexitet gjorde inte bara att 
utnämningen av nationella kontakt -
punkter försenades utan även inrät -
tandet av nationella arbetsgrupper.
15 Iakttagelser
31 
Genomförandeplanen bestod bland 
annat av en rad steg, från behovsbe -
dömningar med hjälp av ett specialut -
vecklat verktyg till nationella hand -
lingsplaner följda av projektförslag för 
att tillgodose de fastställda behoven.
32 
Syftet med behovsbedömningsverkty -
get var att systematiskt identifiera de 
risker som var specifika för länderna 
på alla CBRN -relaterade riskområden. 
Utarbetandet av verktyget hade redan 
planerats i ett avtal från 2010 mellan 
EuropeAid och Unicri. På grund av 
förseningarna med genomförandet 
av initiativet (se punkterna 29–30) tog 
EuropeAid upp det på nytt i sitt årliga 
handlingsprogram för 2012.
33 
EuropeAid ansåg att Unicri inte hade 
tagit tillräcklig hänsyn till partnerlän -
dernas administrativa kapacitet när de 
utarbetat verktyget, vilket ledde till 
att slutprodukten blev alltför komplex. 
EuropeAid lade i mars 2013 därför över 
uppgiften på JRC, som presenterade 
en ny, förenklad version i decem -
ber 2013. Efter att ha testat den i tre 
partnerländer blev den fullt tillgänglig 
i början av 2014. Det finns i dag två 
verktyg som ska hjälpa partnerlän -
derna att utarbeta sina nationella 
handlingsplaner.34 
När en behovsbedömning har gjorts 
bör länderna utarbeta nationella 
handlingsplaner där de anger vilka 
åtgärder som behövs för att tillgodose 
de behov som identifierats i fråga om 
katastrofberedskap, förebyggande, 
upptäckt och minskningsåtgärder. 
I slutet av 2013 hade fem partnerländer 
utarbetat förslag till handlingsplaner.
35 
På grund av alla dessa förseningar 
kunde Europeiska utrikestjänsten och 
EuropeAid inte hålla fast vid genom -
förandeplanen som planerat. Projek -
ten hade påbörjats innan behovsbe -
dömningen var gjord och de nationella 
handlingsplanerna hade utarbetats.
Det finns system för urval 
och genomförande av pro -
jekt men partnerländerna 
måste bli mer delaktiga 
i dem
36 
När det gäller projekturvalet kommer 
de flesta förslagen från partnerlän -
derna eller de regionala sekretariaten. 
Vissa kommer dock även från genom -
förandeorganen. Genomförandeorga -
nen kan visserligen bidra till initiativet 
genom att lämna in projektförslag, 
men detta är inte förenligt med initia -
tivets efterfrågestyrda strategi.
16 Iakttagelser
37 
JRC granskar alla förslag och ser 
tillsammans med EuropeAid till att de 
innehåller SMART -mål17 och indikato -
rer. Under det första projekturvalet 
gjorde EuropeAid, Unicri och JRC 
ändringar i förslagen. De slog samman 
vissa av dem och slopade andra, utan 
att alltid informera förslagens upp -
hovsmän. Detta äventyrade upphovs -
männens egenansvar och har påverkat 
utvecklingen av initiativet negativt.
38 
Från och med maj 2013 kan de delta -
gande partnerländerna föreslå projekt 
när som helst, i stället för bara en gång 
om året som var fallet tidigare. Euro -
peAid godkänner projekten från fall till 
fall efter diskussioner med partnerlän -
derna, de regionala sekretariaten och 
experterna på området. Under diskus -
sionerna ser deltagarna till att projekt -
förslagen har en regional dimension. 
Partnerländerna välkomnade det nya 
tillvägagångssättet eftersom de nu är 
mer delaktiga i det förfarande som le -
der fram till beslutet om att bevilja ett 
projektförslag finansiering. Partnerlän -
derna är dock oroade över tidsåtgång -
en mellan projektförslag och projekt -
genomförande och skulle välkomna 
förbättringar i det avseendet.
39 
Fram till april 2014 hade 40 projekt (se 
bilaga V ) valts ut. De första projekten 
började genomföras den 1  janua -
ri 2013. De flesta av dem handlar om 
ökad medvetenhet, nätverksbyggan -
de, kunskapsöverföring, utbildning, ka -
pacitetsuppbyggnad och uppdaterad 
lagstiftning (se exemplet i  ruta 2 ).40 
Unicri fick ansvaret att förvalta de 
första 19 projekten i initiativet, bland 
annat att utse och teckna avtal med 
projektens genomförandeorgan, enligt 
FN:s regler. Det innebar att alla ideella 
organisationer i världen med relevant 
expertis kunde delta. År 2012 tog Eu -
ropeAid över förvaltningen av senare 
projekt, eftersom vissa EU -medlems -
stater uttryckt att de ville att deras 
egna experter skulle vara mer delak -
tiga i arbetet och ville understryka EU:s 
roll som givare.
41 
Eftersom EuropeAid har organiserat 
projektens genomförande består de 
konsortier som ansvarar för genom -
förandet av myndigheter, organ och 
experter från EU:s medlemsstater. 
Endast ett fåtal myndigheter, organ 
eller experter från partnerländerna 
deltar i dessa konsortier trots att de 
ibland har stor erfarenhet av de aktu -
ella frågorna. Detta kan vara ett hinder 
för partnerländernas egenansvar för 
åtgärderna och påverka projektresul -
tatens hållbarhet. Dessutom skulle 
CBRN -kapaciteten i partnerländerna 
förbättras om de i större utsträck -
ning kunde bidra med egen expertis. 
Detta var också ett av initiativets 
huvudsyften.17 SMART = specifika, mätbara, 
uppnåbara, relevanta och 
tidsbundna.
17 Iakttagelser
Exempel på ett projekt
Titel  Projekt 5: Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis i fråga om övervakning -
en av import/export av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen.
Målområde  Afrikanska atlantkusten, Centralasien, Mellanöstern och Nordafrika
Genomförandeorgan  Den tyska ekonomi- och exportkontrollmyndigheten (Bafa), Tyskland
Datum  1.1.2013–31.12.2014
Budget (euro)  1 440 000
Syfte  1.  Hjälpa till att bygga upp ländernas kapacitet på import-/exportkontrollområdet 
genom att utveckla särskilda förfaranden och riktlinjer för att förhindra olaglig 
gränsöverskridande transport av farliga kemiska, biologiska, radiologiska och nu -
kleära material.
 2.  Bygga upp förtroendet mellan företag, myndigheter osv. som arbetar inom im -
port-/exporttillsyn på nationell och regional nivå.
 3.  Ta fram ett hållbart system för kunskapsutbyte som kan användas i ett brett 
spektrum av länder och myndighetsstrukturer och som bygger på fritt tillgängliga 
verktygspaket för import/export av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära 
material.
 4.  Förbättra det regionala interinstitutionella samarbetet och standardiseringen i för -
hållande till internationella förfaranden och riktlinjer för import-/exportkontroll.Ruta 2
18 Iakttagelser
Det finns ett bilateralt samar -
bete mellan beslutsfattande 
organ och genomförandeor -
gan men det finns inte något 
forum för ett mer omfat -
tande strategiskt samarbete
42 
Under den inledande fasen inrät -
tades en samordningskommitté där 
företrädare för de beslutsfattande 
organen (Europeiska utrikestjänsten 
och EuropeAid) och genomförandeor -
ganen (JRC och Unicri) kunde diskutera 
det pågående arbetet med att inrätta 
initiativet, däribland regionala priori -
teringar, valet av projekt som Unicri 
skulle driva m.m. När projekten hade 
valts ut upplöstes kommittén. Sedan 
dess samarbetar de berörda parterna 
främst bilateralt.
43 
Flera av de berörda organen har ut -
tryckt att samarbetet, samordningen 
och kommunikationen mellan dem 
skulle kunna förbättras, t.ex. genom 
att återinrätta samordningskommittén 
som ett forum för ett mer omfattande 
strategiskt samarbete. Kommittén 
skulle bistå med att klargöra vissa 
frågor och fastställa prioriteringar på 
ett mer tidseffektivt sätt, vilket skulle 
minska behovet av otaliga bilaterala 
diskussioner.
44 
Vid sidan av initiativet om kompetens -
centrum finns det även andra möjlig -
heter att finansiera CBRN -relaterade 
projekt, t.ex. genom Internationella 
atomenergiorganet eller byråer i EU:s 
medlemsstater.45 
Kommissionen har ingen samlad över -
sikt över alla projekt som finansieras 
inom alla instrument på det säkerhets -
politiska området, inte heller över alla 
CBRN -relaterade riskminimeringspro -
jekt som finansieras av andra givare.
Ett övervakningssystem har 
inrättats
46 
EuropeAid har inrättat ett övervak -
ningssystem för initiativet som bygger 
på centrala resultat- och effektindi -
katorer. EuropeAid övervakar även 
projekt med stöd av JRC och av Unicri. 
EuropeAids årliga verksamhetsrapport 
innehåller även information om initia -
tivets genomförande.
47 
JRC har tagit fram en välutvecklad och 
omfattande webbplats som ger be -
rörda parter uppdaterad information 
om projektförslagen samt om urvalet 
och genomförandet av projekten.
48 
Rådet rapporterar i sin halvårsrapport 
om genomförandet av EU:s strategi 
mot spridning av massförstörelse -
vapen18 om arbetet med att minska 
CBRN -risker, bland annat initiativet om 
kompetenscentrum.
49 
Eftersom projekten inleddes först 
2013 (se punkt 39) är det för tidigt att 
utvärdera det inrättade övervaknings -
systemets ändamålsenlighet.18 Den senaste halvårsrapporten 
har offentliggjorts i  Europeiska 
unionens officiella tidning , EUT 
C 54, 25.2.2014.
19
 Slutsatser och 
rekommendationer
Slutsatser
50 
När det gäller revisionens övergripan -
de frågeställning drar revisionsrätten 
slutsatsen att EU:s initiativ om kompe -
tenscentrum på CBRN -området på ett 
ändamålsenligt sätt kan bidra till att 
minska kemiska, biologiska, radiologis -
ka och nukleära risker som härrör från 
länder utanför EU, men att flera delar 
fortfarande måste slutföras.
51 
När det gäller de tre delfrågorna kon -
staterar revisionsrätten följande:
a) Utformningen av initiativet bygger 
på en grundlig analys och syftar 
till att åtgärda de brister som 
konstaterats inom det tidigare 
Tacisprogrammet. Det heltäck -
ande och efterfrågestyrda tillväga -
gångssättet med sitt tydliga fokus 
på regionalt samarbete utgör en 
långsiktig strategi för att hantera 
de prioriteringar som fastställdes 
i den europeiska säkerhetsstrate -
gin och EU:s strategi mot spridning 
av massförstörelsevapen och som 
ännu inte har åtgärdats. Initiativet 
innebär att alla berörda parter 
i partnerländerna involveras på 
ett mycket tidigt stadium, vilket 
bidrar till initiativets hållbarhet och 
partnerländernas egenansvar i de 
många regioner som berörs.b) Initiativet har trots sin komplexitet 
generellt sett en lämplig organisa -
tionsstruktur, som dock är i behov 
av vissa justeringar. Valet av de två 
genomförandeorganen och regio -
nerna var väl motiverade, och båda 
de berörda organen har en specifik 
roll. De regionala sekretariaten 
saknar dock teknisk kapacitet. EU:s 
delegationer utnyttjar inte tillräck -
ligt sin ställning för att öka det 
politiska stödet i partnerländerna 
och etablera kontakter med EU:s 
medlemsstater.
c) Ett lämpligt förvaltningssystem har 
inrättats och håller på att tas i drift. 
Vissa delar av initiativet har dock 
blivit försenade. Det togs inte till -
räcklig hänsyn till initiativets kom -
plexitet i den inledande genom -
förandeplanen. Det innebar att 
genomförandeplanen inte kunde 
tillämpas fullt ut eftersom viktiga 
delar, t.ex. behovsbedömningarna, 
inte var färdiga när projekturvalet 
inleddes. I ett tidigare skede av 
initiativet var partnerländerna inte 
tillräckligt involverade i projekt -
urvalet. Vissa projekt håller på att 
genomföras, och övervakningssys -
tem har inrättats. Revisionsrätten 
noterar att samarbetet mellan de 
beslutsfattande organen (Europe -
iska utrikestjänsten och EuropeAid) 
å ena sidan och genomförande -
organen (JRC och Unicri) å andra 
sidan endast sker på bilateral basis.
20 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendationer
52 
När det gäller initiativets nuvarande 
struktur bör Europeiska utrikestjäns -
ten och kommissionen vidta följande 
åtgärder:
 ο Koncentrera EU:s finansiering till 
de områden som är mest relevanta 
för EU:s säkerhet för att få störst 
direkt nytta.
 ο Öka de regionala sekretariatens 
kapacitet genom att öka den tek -
niska expertisen.
 ο Låta EU -delegationerna få en mer 
framträdande roll, särskilt i länder 
där det har inrättats ett regionalt 
sekretariat.53 
När det gäller förvaltningen av projek -
ten bör kommissionen vidta följande 
åtgärder:
 ο Vidta åtgärder för att involvera 
partnerländerna i både initiativ -
tagandet till projekt och i projek -
tens genomförande. Detta skulle 
öka deras egenansvar för åtgär -
derna och säkerställa åtgärdernas 
hållbarhet.
 ο Fortsätta insatserna för att för -
bättra förfarandena för att minska 
tidsåtgången mellan projektför -
slag och projektgenomförande.
 ο Förbättra samarbetet mellan 
de beslutsfattande organen 
och genomförandeorganen, 
t.ex. genom att återinrätta 
samordningskommittén.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten 
Karel Pinxten som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
7 oktober 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Ordförande

21
 Bilagor
Initiativets struktur
Regionala 
sekretariat (RS)
Nationella arbets-
grupper (NT)Rundabords-
konferenser
RS
NT
NTNTNT
NT
NT NTNTNTNT
RSRådetEuropa-
parlamentet
 Nationella
kontaktpunkter  LedningsgruppEuropeiska
utrikestjänsten
EuropeAid
Gemensamma
forskningscentrumet
RS
NT NTNTNT
NT
RS
NT NTNTNT
NTStrategi
Förvaltning och 
samordning
Genomförande-
organ och leverantörerNationella organ UnicriBilaga I
22 Bilagor
Förteckning över regionala sekretariat
Förkortning Region Deltagande länder
SEA SydostasienBrunei Darussalam, Kambodja, Indonesien,
Demokratiska folkrepubliken Laos, Malaysia, Myanmar, Filippinerna,
Singapore, Thailand, Vietnam
AAF Afrikanska atlantkusten Elfenbenskusten, Gabon, Liberia, Mauretanien, Marocko, Senegal, Togo
NA Nordafrika Algeriet, Libyen, Marocko, Tunisien
SEESydösteuropa, Sydkaukasien, Moldavien och 
UkrainaAlbanien, Armenien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Make -
donien, Georgien, Moldavien, Montenegro, Serbien, Ukraina
CA Centralasien Kirgizistan, Tadzjikistan, Uzbekistan
ME Mellanöstern Irak, Jordanien, Libanon
ECA Öst- och CentralafrikaBurundi, Demokratiska republiken Kongo, Ghana, Kenya, Rwanda, Seychellerna, 
Uganda, Zambia
Förhandlingar pågår:
GCC Gulfstaternas samarbetsråd Ännu inte fastställtBilaga II
23 Bilagor
Initiativets olika delar och deltagande organBilaga IIIUpprättande av nationella arbetsgrupper (NT)
och regionala sekretariat (RS)
Fastställande av kapacitetsbrister med hjälp
av behovsbedömningsverktyget
Utarbetande av nationella handlingsplaner
för att åtgärda bristerna
Rundabordskonferenser för att fastställa
gemensamma regionala behov och insatser
Finslipning och godkännande av projektförslag
Tecknande av avtal med organ i medlemsstaterna
Genomförande av projekt
Övervakning och kvalitetsgranskningRSPartner- land Unicri
NTJRC
NTUnicri
RS
NT JRC
EuropeAidNT JRC
EuropeAidJRCRS
NT
EuropeAid JRCUnicri
Organ
i medlems-staterna
24 Bilagor Bilaga IVInitiativets genomförandeorgan
JRC Unicri
Fullständigt namn Gemensamma forskningscentrumet FN:s institut för interregional juridisk forskning
Säte Bryssel, Belgien. Dessutom sju externa forskningsinstitut Turin, Italien
VerksamhetsområdeVetenskaplig forskning, ursprungligen med särskilt fokus 
på nukleära och radiologiska frågorBrottsförebyggande och straffrätt 
Webbplats http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Skäl att utses till genomför ­
andeorgan för initiativet–  Relevant teknisk know-how
–  Gott samarbete i tidigare program
–  Internationellt erkännande som expertorgan på 
området
–  Erfarenhet av projektledning–  Expertis inom brottslighet och straffrätt
–  Know-how i fråga om kapacitetsuppbyggnad 
i tredjeländer
–  Tidigare samarbete med Europeiska kommissionen 
–  Det behövs ett FN-organ, eftersom initiativet 
berör känsliga säkerhetsrelaterade frågor för 
partnerländerna
Huvuduppgifter inom 
initiativet–  Tillhandahållande av tekniskt och vetenskapligt stöd
–  Hjälp med att upprätta projektförslag, bland annat 
med att utforma tekniska specifikationer
–  Stöd till EuropeAid vid valet av projekt
–  Upprättande och underhåll av övervakningsmekanis -
mer för projekten och initiativet som helhet
–  Utförande av behovsbedömningar tillsammans med 
partnerländerna–  Metodförberedelser
–  Upprättande av regionala sekretariat, inklusive 
rekrytering av fast anställd personal
–  Stöd under uppbyggnaden av strukturer i partner -
länderna (nationella kontaktpunkter, nationella 
arbetsgrupper)
–  Upprättande av nationella handlingsplaner tillsam -
mans med partnerländerna
–  Anordnande av regionala rundabordskonferenser, 
vilket säkerställer ett regionalt samarbete och är till 
stöd vid upprättandet av projektförslag
25 Bilagor Bilaga VFörteckning över projekt som för närvarande genomförs inom initiativet1
Projekt­
nummerTitelGenomförande ­
periodBudget 
i euroLänder/regioner 
(förkortningarna 
förklaras i bilaga II)
Projekt 040Stöd till sjukvårdslaboratorier för att minska potentiella biolo -
giska risker1.1.2014–31.12.2016 4 495 712 CA, ME, SEE
Projekt 039Ökad hälsosäkerhet i hamnar, på flygplatser och vid 
gränsövergångar2 3.7. 2013–2 2.7. 2015 1 500  000 CA, ME, NA, SEE
Projekt 038 Ökad exportkontroll av varor med dubbla användningsområden 1.1.2014–31.12.2015 2 500  000 CA, ME
Projekt 037Nätverk av human- resp. veterinärvirologiska laboratorier och 
medicinska entomologiska laboratorier ( MEDILABSECURE )6.1.2014–5.1.2018 3 626 410 ME, NA, SEE
Projekt 036Vidareutveckling och förstärkning av programmet för utbildning 
i interventionsepidemiologi i  Medelhavsområdet (MediPIET)1.1.2014–31.12.2017 6 400  000 ME, NA, SEE
Projekt 035 Hantering av farligt kemiskt och biologiskt avfall 1.1.2014– 30.6.2017 3 871 800 A AF, NA
Projekt 034 Ökad kapacitet vid CBRN -relaterade krisinsatser och vid kemiska 
och medicinska kriser1.1.2014–31.12.2016 3 914 034 ME
Projekt 033 Stärka den nationella rättsliga ramen på CBRN -området och 
anordna specialiserad och teknisk utbildning för att öka bered -
skapen och insatskapaciteten på CBRN -området15.9.2013–14.9.2016 2 699  069 AAF, ECA
Projekt 032Inrättande av ett Medelhavsprogram för utbildning av epidemio -
loger på fältet (MediPIET)1.1.2013–1.12.2014 440  000 AAF, ME, NA, SEE
Projekt 031 Nätverk av universitet och institut för att öka medveten -
heten om problemen med kemiskt material med dubbla 
användningsområden1.1.2013–31.12.2014 800  000 Internationellt
Projekt 030 Expertnätverk inom nukleär kriminalteknik i  Sydostasien 1.1.2013–31.12.2014 600  000 SEA
Projekt 029 Regional personalutveckling inom kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt 
skydd och kärnsäkerhetskontroller genom ett akademiskt 
mastersprogram i Thailand1.1.2013–31.12.2014 340 000 SEA
Projekt 028 Stöd till utvecklingen av ett integrerat nationellt säkerhetssys -
tem för nukleära och radioaktiva material1.1.2013–31.12.2014 1 000  000 SEA
Projekt 027 Hantering av biologiska risker 1.1.2013–31.12.2014 480  000 Länder i SEA
Projekt 026 Förutsättningar för att stärka nationella rättsliga ramar på 
CBRN -området1.1.2013–31.12.2014 300 000 Libanon, Tunisien
Projekt 025 Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis om biosäker -
het/bioskydd/hantering av biorisker1.1.2013–31.12.2014 480  000 ME
Projekt 024 Utveckling av en metod för att upptäcka, hantera och skydda 
allmänheten från radiologiska och nukleära material1.1.2013–31.12.2014 600  000Mauretanien, 
Marocko,Senegal
Projekt 023 Bygga upp kapaciteten för att identifiera och hantera hot från 
kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen1.1.2013–31.12.2014 500 000Länderna på Balkan,ME, NA 
och SEA
1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx
26 Bilagor
Projekt­
nummerTitelGenomförande ­
periodBudget 
i euroLänder/regioner 
(förkortningarna 
förklaras i bilaga II)
Projekt 022 Anordnande av specialiserad teknisk utbildning för att öka 
kapaciteten vid de första insatserna vid CBRN -incidenter1.1.2013–31.12.2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 021 Bygga upp en regional gränskontrollkapacitet för att identifiera 
och upptäcka CBRN -material1.1.2013–31.12.2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 019 Utarbeta förfaranden och riktlinjer för att skapa nya och 
förbättra befintliga informationshanteringssystem och dataut -
bytesmekanismer för CBRN -material under tillsyn3.1.2013–2.1.2015 400  000 Internationellt
Projekt 018 Internationellt nätverk av universitet och institut för att öka 
medvetenheten om problemen med dubbla användningsområ -
den på det biotekniska området1.1.2013–31.12.2014 399 719 Internationellt
Projekt 017 Upprätta en nationell åtgärdsplan i Ghana och Kenya för insatser 
vid händelser som rör obehörig användning av kemiska, biolo -
giska, radiologiska och nukleära material15.5.2013-14.5.2015 240 000 Ghana och Kenya
Projekt 016 Stöd till utvecklingen av ett integrerat nationellt 
kärnsäkerhetssystem1.1.2013–31.12.2014 400  000 NA
Projekt 015 Öka biosäkerheten och bioskyddet i laboratorier genom att 
utveckla en laboratoriedatabas över biologiska proverUpphandling pågår 480  000 Länder i SEA
Projekt 014 Anordna specialiserad och teknisk utbildning för att öka kapaci -
teten vid utryckningar4.1.2013–3.1.2015 400  000 SEE
Projekt 013 Bygga upp kapaciteten och öka medvetenheten när det gäller att 
identifiera och hantera hot från kemiska, biologiska, radiologiska 
och nukleära material i Afrika söder om Sahara1.1.2013–31.12.2014 319 924 ECA
Projekt 012 Utbyte av erfarenheter mellan EU och länder i Sydostasien om 
skärpta lagar och regler inom biosäkerhet och bioskydd, samt 
relevanta förvaltningssystem för laboratorier, genom regionala 
kompetenscentrum  – fas 24.1.2013–3.1.2015 320 000 Länder i SEA
Projekt 011 Främja god praxis och interinstitutionella förfaranden för 
bedömning av risker i samband med felaktig användning av 
kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen1.1.2013–31.12.2014 1 915 452Länder i NA, på Balkan, 
ME, SEA
Projekt 010 Utarbetande av e -utbildningar om att minska CBRN -risker 1.1.2013–31.12.2014 388 451 Internationellt
Projekt 009 Nationell åtgärdsplan i Libanon för CBRN -incidenter 1.1.2013–31.12.2014 159 900 Libanon
Projekt 008 Förutsättningar för att stärka nationella rättsliga ramar på 
CBRN -området1.1.2013–31.12.2014 800  000 Länder i SEA
Projekt 007 Riktlinjer, förfaranden och standardisering i fråga om 
biosäkerhet/bioskydd1.1.2013–31.12.2014 1 199 576Länder i SEA, på 
Balkan,Moldavien
Projekt 006 Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis i fråga om 
hanteringen av kemiskt och biologiskt avfall1.1.2013–31.12.2014 480  000 SEA
Projekt 005 Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis om övervak -
ningen av import/export av kemiska, biologiska, radiologiska och 
nukleära ämnen1.1.2013–31.12.2014 1 440 000 AAF, CA, ME, NABilaga V
27 Bilagor
Projekt­
nummerTitelGenomförande ­
periodBudget 
i euroLänder/regioner 
(förkortningarna 
förklaras i bilaga II)
Projekt 004 Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis i fråga om 
interinstitutionella insatser vid CBRN -incidenter1.1.2013–31.12.2014 959 675 SEA, SEE
Projekt 003 Kunskapsutveckling och överföring av bästa praxis i fråga om 
biosäkerhet/bioskydd/hantering av biorisker1.1.2013–31.12.2014 1 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 Bygga upp kapaciteten att identifiera och hantera hot från 
kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen1.1.2013–31.12.2014 160 000 Balkanländerna
Projekt 001 Identifiera och öka den kriminaltekniska kapaciteten att före -
bygga organiserad brottslighet och olaglig handel med kemiska 
ämnen, inklusive utbildning och utrustning för tulltjänstemän 
i yttre tjänst1.1.2013–31.12.2014 640  000 Balkanländerna
PILOT 2 Skärpta lagar och regler på områdena biosäkerhet, bioskydd och 
förvaltningssystem för laboratorier1.1.2011–30.11.2012 375 000 Länder i SEA
PILOT 1 Kapacitetsuppbyggnad för att förhindra olaglig handel med 
nukleära ämnen1.1.2011–30.6.2012 375 000 Länder i SEABilaga V
28
IX
Kommissionen och Unicri ger programstöd av 
olika men kompletterande karaktär till initiativet. 
Ledningsgruppen ger vid behov stöd i förvalt -
ningsfrågor. Stöd på plats kommer att ges till 
ett antal regionala sekretariat, särskilt de som är 
verksamma i anslutande länder, kandidatländer och 
grannskapsländer.
Nu när nätverk är på plats har kommissionen för 
avsikt att förbättra den tekniska kapaciteten där 
den bäst kan utnyttjas. EU:s delegationer spelar en 
allt större roll när det gäller att stödja initiativet. 
Nu när den efterfrågestyrda, frivilliga grunden för 
deltagande är på plats kan stöd från delegationerna 
mobiliseras utan att ses som en drivkraft för regio -
nalt samarbete.
X
Partnerländernas olika kapacitet att driva initiativet 
framåt har lett till en något ojämn utveckling.
XI
Kommissionen och utrikestjänsten tackar revisions -
rätten för dess rekommendationer, som kommer 
att stärka de interna insatserna för att förbättra 
initiativet.Sammanfattning
VII
Kommissionen och utrikestjänsten välkomnar revi -
sionsrättens slutsatser och håller med om att det 
finns delar av initiativet som måste slutföras. Goda 
framsteg har gjorts med att genomföra ett initiativ 
som grundas på ett frivilligt, efterfrågestyrt tillvä -
gagångssätt som kommer att behöva tid för att nå 
mognad och bör vara under ständig utveckling. Alla 
verktyg som behövs är på plats, t.ex. inrättande av 
nödvändiga strukturer i de flesta regioner, anord -
nande av rundabordskonferenser, ett frågeformulär 
för behovsbedömning, projektfinansiering i olika 
regioner, åtgärder för att övervaka projektgenom -
förande och utvärdering samt olika verktyg för syn -
lighet. Vidare anordnas regelbundna möten med 
partnerländer, genomförandeorgan och internatio -
nella organisationer, och med EU -medlemsstaternas 
kontaktpunkter. De första nationella handlingspla -
nerna är under utarbetande i fem pilotländer. Andra 
insatser görs för att uppmana fler partnerländer att 
delta i programmet. Mer än 20 nya partnerländer 
har uttryckt intresse för att ansluta sig till program -
met. Med dessa komponenter och de nätverk 
som har bildats kan initiativet bidra till en bättre 
säkerhets- och riskhantering för EU och deltagande 
länder.
VIII
Förutom att initiativet bidrar till målen för den 
europeiska säkerhetsstrategin och EU -strategin för 
att bekämpa brottslig verksamhet i anslutning till 
icke -spridning av massförstörelsevapen, minskar 
det också riskerna i anslutning till naturliga och 
människoorsakade CBRN -hot. Där det föreligger ris -
ker med koppling till massförstörelsevapen stärker 
initiativet åtgärderna för icke -spridning, men ser 
man till initiativets geografiska räckvidd ges stöd 
även där mer övergripande CBRN -risker uppstår.Europeiska utrikestjänstens 
och kommissionens svar
Europeiska utrikestjänstens och kommissionens svar 29
34
All verksamhet inom initiativet är frivillig. Partner -
länderna avgör om de vill utveckla en nationell 
CBRN -handlingsplan eller inte.
35
Projektfinansieringen kräver inte i sig ett fråge -
formulär för behovsbedömning eller en nationell 
handlingsplan. I en del fall vidtar kommissionen 
åtgärder på grundval av särskilda förfrågningar från 
partnerländer om att ett brådskande prioriterat 
problem som handlar om att minska CBRN -risker 
behöver lösas.
36
Det var bara i initiativets inledningsskede som 
projekt föreslogs av genomförandeorgan när det 
fanns brådskande och uppenbara behov som kunde 
förutses. Efterfrågestyrningen befann sig då i det 
första utvecklingsskedet.
37
Efter den första erfarenheten har ett antal åtgär -
der vidtagits för att förbättra kommunikationen 
med partnerländerna om kvalitetskraven för 
CBRN -relaterade projekt som är berättigade till 
EU-finansiering. Målen och finansieringskriterierna 
diskuteras nu regelbundet vid rundabordskonfe -
renserna i regionerna, vid mötena med cheferna 
för regionala sekretariat och vid mötena med de 
nationella CBRN -kontaktpunkterna. De projekt -
förslag som tidigare mottagits har ofta haft alltför 
begränsad omfattning och har många gånger 
enbart haft nationell, i stället för regional, karaktär. 
JRC följde noga alla ändringar av projektförslag. Alla 
ursprungliga projektförslag finns arkiverade och 
kan när som helst granskas.Iakttagelser
21
Initiativets frivilliga, efterfrågestyrda strategi ses 
som en modell för att få till stånd samarbete i kom -
plexa säkerhetsfrågor.
26
Valet av regioner var resultatet av en övergripande 
strategi där utrikestjänsten, kommissionen och län -
derna i regionerna fick stöd av EU:s medlemsstater, 
som deltog i urvalet genom att skicka experter som 
betalades av kommissionen.
Tanken är givetvis att prioritera anslutande länder 
och kandidatländer, liksom länder som omfattas av 
EU:s grannskapspolitik. Betydelsen av risker och hot 
i andra regioner får inte underskattas, något som 
Fukushima, den senaste tidens ebolautbrott och 
pandemierna med ursprung i Sydostasien har visat. 
Initiativet har en inneboende flexibilitet, vilket möj -
liggör en effektiv reaktion på globala och nya not.
27
Stöd på plats kommer att ges till ett antal regionala 
sekretariat, särskilt de som är verksamma i anslu -
tande länder, kandidatländer och grannskapsländer. 
Åtgärder vidtas nu för att underlätta denna process.
28
Detta är en prioriterad uppföljningsåtgärd för utri -
kestjänsten och EuropeAid, och verktyg håller på att 
utvecklas för att ge delegationerna och medlems -
staternas ambassader bättre möjligheter att stödja 
initiativet.
29
Partnerländernas olika kapacitet att driva initiati -
vet framåt har lett till en något ojämn utveckling. 
Prioritering av vissa regioner, med utgångspunkt 
i EU:s säkerhetsprioriteringar och partnernas kapa -
citet, var ett tillvägagångssätt som svarade mot 
genomföranderamen.
Europeiska utrikestjänstens och kommissionens svar 30
Slutsatser och rekommendationer
50
Kommissionen och utrikestjänsten välkomnar revi -
sionsrättens rapport om EU:s kompetenscentrum 
på CBRN -området. En efterfrågestyrd och regional 
strategi är nödvändig och av stort värde för våra 
institutioner.
51 a)
Vi välkomnar revisionsrättens slutsatser. Det finns 
delar av initiativet som måste slutföras. Goda 
framsteg har gjorts med att genomföra ett initiativ 
som grundas på ett frivilligt, efterfrågestyrt tillvä -
gagångssätt som kommer att behöva tid för att nå 
mognad och bör vara under ständig utveckling. Alla 
verktyg som behövs är på plats, t.ex. inrättande av 
nödvändiga strukturer i de flesta regioner, anord -
nande av rundabordskonferenser, ett frågeformulär 
för behovsbedömning, projektfinansiering i olika 
regioner, åtgärder för att övervaka projektgenom -
förande och utvärdering samt olika verktyg för syn -
lighet. Vidare anordnas regelbundna möten med 
partnerländer, genomförandeorgan och internatio -
nella organisationer, och med EU -medlemsstaternas 
kontaktpunkter. De första nationella handlingspla -
nerna är under utarbetande i fem pilotländer. Andra 
insatser görs för att uppmana fler partnerländer att 
delta i programmet. Mer än 20 nya partnerländer 
har uttryckt intresse för att ansluta sig till program -
met. Med dessa komponenter och de nätverk 
som har bildats kan initiativet bidra till en bättre 
säkerhets- och riskhantering för EU och deltagande 
länder.38
Jämfört med andra program är tidsperioderna rela -
tivt korta beroende på den så kallade N+1-regeln, 
som gäller för initiativet. Ett projekt inleds i genom -
snitt 15 månader efter kommissionens beslut om 
det årliga handlingsprogrammet.
40
Förbättrad synlighet för EU i anslutning till initiati -
vet är fortfarande en viktig prioritering för kommis -
sionen och utrikestjänsten.
41
Ett antal åtgärder har vidtagits för att uppmuntra 
ökat deltagande i arbetet från partnerländernas 
sida. Exempelvis har det föreslagits för de konsor -
tier som ansvarar för genomförandet att lokala 
experter ska engageras.
Gemensamt svar på punkterna 42 
och 43
Återinrättandet av en samordningskommitté bör 
underlätta ett bredare samarbete, och tonvikten 
bör ligga på strategiska riktlinjer och genomför -
andefrågor. Kommitténs format kan variera efter -
som diskussioner med genomförandepartner som 
Unicri måste föras med respekt för kommissionens 
budgetförordningar.
Det är dock fortfarande nödvändigt med bilateralt 
samarbete för mer ingående diskussion om vissa 
frågor, t.ex. kontraktsfrågor och ekonomiska frågor.
45
Kommissionen gör alla ansträngningar som krävs 
för att samordna EU:s verksamheter på CBRN -områ -
det i och utanför EU.
Det finns olika forum för samordning, t.ex. EU:s 
CBRN -handlingsplan, olika arbetsgrupper på 
rådsnivå, G8/G7-gruppens globala partnerskap 
(med viktiga parter och partner, bl.a. internationella 
organisationer som IAEA, WHO, 1540-kommittén, 
OPCW, ISTC och STCU), och det globala initiativet 
för att bekämpa nukleär terrorism (inlett av Ryss -
land och Förenta staterna). Tack vare dessa sam -
ordningsinsatser har kommissionen bästa möjliga 
samlade översikt.
Europeiska utrikestjänstens och kommissionens svar 31
53 Första punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. De konsortier som ansvarar för 
genomförandet uppmanas att engagera lokala 
experter när projekten genomförs.
53 Andra punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. Jämfört med andra program är 
tidsperioderna relativt korta beroende på den så 
kallade N+1-regeln, som gäller för initiativet. Ett 
projekt inleds i genomsnitt 15 månader efter kom -
missionens beslut om det årliga handlingsprogram -
met. Kommissionen kommer att sträva efter att 
minska fördröjningen ytterligare.
53 Tredje punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. Samordningskommittén, som fokuse -
rar på strategiska frågor och genomförandefrågor, 
kommer att återinrättas. Kommitténs format kan 
variera eftersom diskussioner med genomföran -
departner som Unicri måste föras med respekt för 
kommissionens budgetförordningar.51 b)
Kommissionen och Unicri ger programstöd av 
olika men kompletterande karaktär till initiativet. 
Ledningsgruppen ger vid behov stöd i förvalt -
ningsfrågor. Stöd på plats kommer att ges till 
ett antal regionala sekretariat, särskilt de som är 
verksamma i anslutande länder, kandidatländer och 
grannskapsländer.
Nu när nätverk är på plats har kommissionen för 
avsikt att förbättra den tekniska kapaciteten där 
den bäst kan utnyttjas. EU:s delegationer spelar en 
allt större roll när det gäller att stödja initiativet. 
Nu när den efterfrågestyrda, frivilliga grunden för 
deltagande är på plats kan stöd från delegationerna 
mobiliseras.
51 c)
I vissa avseenden har det varit oundvikligt att fram -
stegen varierat, men nu när verktygen är på plats är 
genomförandet av programmet jämnare även om 
framstegen kommer att fortsätta att variera mel -
lan regionerna. Nu undersöker man hur det goda 
bilaterala samarbetet mellan beslutsfattande organ 
och mellan genomförandepartner kan utökas till att 
omfatta alla fyra organen.
52 Första punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. Initiativet har en inneboende flexibi -
litet, vilket möjliggör en effektiv reaktion på globala 
och nya not.
52 Andra punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. Stöd på plats kommer att ges till 
ett antal regionala sekretariat, särskilt de som är 
verksamma i anslutande länder, kandidatländer och 
grannskapsländer. Åtgärder vidtas nu för att under -
lätta denna process.
52 Tredje punkten
Kommissionen och utrikestjänsten godtar rekom -
mendationen. Detta är en prioriterad uppföljnings -
åtgärd för utrikestjänsten och kommissionen, och 
verktyg håller på att utvecklas för att ge delegatio -
nerna och medlemsstaternas ambassader bättre 
möjligheter att stödja initiativet.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-14-017-SV-N  ISSN 1977-5830Europeiska unionen lanserade sitt initiativ om 
kompetenscentrum på det kemiska, biologiska, 
radiologiska och nukleära området (CBRN) i  maj 
2010. Initiativet är avsett att stärka den 
institutionella kapaciteten i tredjeländer för att 
minska de kemiska, biologiska, radiologiska och 
nukleära riskerna som, om de inte motverkas, kan 
utgöra ett hot mot EU.
Vid revisionen undersökte revisionsrätten om EU:s 
initiativ om kompetenscentrum på CBRN -området på 
ett ändamålsenligt sätt kan bidra till att minska den 
här typen av risker som härrör från länder utanför EU. 
Revisionsrätten drar slutsatsen att initiativet på ett 
ändamålsenligt sätt kan bidra till att minska kemiska, 
biologiska, radiologiska och nukleära risker som 
härrör från länder utanför EU, men att flera delar 
fortfarande måste slutföras. Revisionsrätten lägger 
fram ett antal rekommendationer som Europeiska 
utrikestjänsten och kommissionen bör ta hänsyn till 
för att vidareutveckla initiativet och garantera dess 
hållbarhet.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN