EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.10.1997 
KOM(97) 454 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
Handlingsplan för den europeiska 
textil- och beklädnadsindustrins konkurrenskraft 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INLEDNING 1 
2. DEN SENASTE UTVECKLINGEN INOM TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSSEKTORN 2 
3. TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSSEKTORN INOM RAMEN FÖR GEMENSKAPSPOLITIKEN.... 4 
3.1. Strukturell anpassning och konkurrens 4 
a) Innovation, forskning och teknisk utveckling 4 
b) Ny kompetens och yrkesutbildning. 6 
c) Integrerade strukturella initiativ 6 
3.2 Den interna ramen 7 
a) Den inre marknaden 7 
b) Bestämmelser om och insyn i statligt stöd 8 
c) Sysselsättning 9 
d) Arbetsgivaravgifter 9 
3.3. Utrikesförbindelser , 10 
a) Främja marknadstillgången 10 
b) Bestämmelser 11 
c) Miljö 11 
d) Sociala frågor 12 
e) Företagens internationalisering och industriellt samarbete 12 
4. SLUTSATSER 14 
Bilaga: 17 
EUROPEISK HANDLINGSPLAN FÖR TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSINDUSTRINS 
KONKURRENSKRAFT (1997 - 2000) 
A. 
1. INLEDNING 
1.1. Föreliggande meddelande är riktat till rådet, Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, i enlighet med 
rådets (industri) slutsatser av den 28 mars och 14 november 1996. Det ingår i 
den dialog som utvecklats på kommissionens initiativ mellan berörda parter 
inom textil- och beklädnadssektorn, i synnerhet nationella statliga myndigheter, 
och arbetsmarknadens parter. 
Dialogen inriktade sig på att globalt utvärdera de åtgärder som Europeiska 
unionen och medlemsstaterna vidtagit, samt den privata sektorns behov av att 
ytterligare stärka konkurrenskraften och infora omstrukturerings- och 
moderniseringsstrategier. 
Arbetsmarknadens parter har lagt fram en gemensam rapport över resultaten och 
presenterar flera tilläggsåtgärder som kan vidtagas på gemenskapsnivå. 
Rapportens främsta mål var att stimulera en framgångsrik strukturell anpassning 
inom sektorn, samtidigt som sysselsättningsproblemet uppmärksammades. 
De föreslagna tilläggsåtgärderna ingår i riktlinjerna för kommissionens 
industripolitik och ekonomiska och sociala sammanhållningspolitik. 
1.2. Sektorns utveckling under de senaste åren framhäver många starka punkter samt 
ett visst antal svaga punkter. 
Genom sin integration i den nya tekniska revolutionen präglas sektorn av 
modernitet. Konkurrensfördelarna i samband med innovation, design, kvalitet och 
know-how ger den en ledande roll på de öppna internationella marknaderna. 
Strävan efter modernisering i en omgivning utsatt för internationell konkurrens 
har dock medfört en avsevärd minskning av arbetstillfällena. Det är en mycket 
oroande utveckling med tanke på den regionala koncentrationen och hur det 
socialt påverkar sysselsättningen inom textil- och beklädnadssektorn. 
1.3. De förändringar som genomförts inom textil- och beklädnadssektorn visar tydligt 
att det inte finns "traditionella" industrier kontra "högtekniska" industrier, utan 
snarare konkurrenskraftiga och icke konkurrenskraftiga företag. 
Textil- och beklädnadsindustrin har under de senaste åren visat betydande 
konkurrenskraftiga produktionsresultat och bevisat att den liksom övriga 
ekonomiska aktiviteter har en framtid. 
1.4. De allmänna riktlinjerna för Europeiska kommissionens industripolitik har 
fastställts i nyligen utgivna meddelanden.1 
1 Industripolitiken i en öppen och konkurrenspräglad miljö - gemenskapens riktlinjer - KOM(90)0556 
slutlig. En politik för industriell konkurrenskraft i Europeiska unionen - KOM(94)0319 slutlig. 
Genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft - KOM(96)0463 
1 « 
Riktlinjerna utgör en horisontell ram där strategin för industripolitiken 
inom textil- och beklädnadssektorn ingår. Strategin tar särskild hänsyn till 
sektorernas specifika karaktär. De initiativ som tas inom ramen för 
gemenskapens olika verksamheter är avsedda att stärka de särskilda 
konkurrensfördelar Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri har. En 
global plan som säkerställer åtgärdernas samstämmighet och effektivitet har 
upprättats utifrån erhållna bidrag. 
1.5. Textil- och beklädnadsgruppernas arbetsresultat lyfter fram ett visst antal 
prioriterade områden som bör inspirera berörda parter till åtgärder inom 
sektorn, nämligen företag, arbetsgivar- och fackföreningar, nationella och 
gemenskapliga offentliga myndigheter. 
Följande områden prioriteras särskilt: 
- sysselsättning och utbildning, områden där en del av svaren kan och skall 
sökas inom sektorn, men som även kräver mer globala lösningar för nya 
sysselsättningstillfallen genom unionens ekonomi och genom utbildningsprogram 
för kompetensutveckling och omskolning, 
- utveckling och spridning av nya produkter, processer och utrustning, 
kommunikations- och informationsteknik till hela sektorn, inklusive 
distributionsledet, som visar sig vara en grundläggande konkurrensfördel, 
- en väl fungerande inre marknad skall garantera högsta konsument- och 
miljöskydd och bör inte medföra nya hinder för fri rörlighet av varor. 
Lagstiftningen om offentlig upphandling och konkurrens skall säkerställa att hela 
sektorn drar fördel av den inre marknaden, 
- tillträde till tredje länders marknader och ett strikt uppfyllande av de 
bestämmelser som frivilligt accepterats inom ramen för internationella avtal, 
vilket är absolut nödvändigt som motvikt till globaliseringen av marknaderna och 
liberaliseringen av importen till gemenskapen, 
- regional utveckling med speciell uppmärksamhet på sektorns utvecklingsbara 
företag belägna i unionens mindre gynnade områden för att skapa förhållanden 
som gör det möjligt för dem att anta utmaningen till konkurrens på samma villkor 
som företag belägna i mer utvecklade områden. 
2. DEN SENASTE UTVECKLINGEN INOM TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSSEKTORN 
Textil- och beklädnadssektorn intar en viktig plats i Europeiska unionen, både 
ekonomiskt, socialt och regionalt. 
slutlig. Benchmarking av konkurrenskraften: införandet av ett verktyg till aktörernas och de offenliga 
myndigheternas förfarande - KOM(97)0153 slutlig. 
Enligt uppgifter från Observatoire Européen du Textile et de l'Habillement (OKTII) 2, 
sysselsätter sektorn ca 2,2 miljoner människor i nästan 120 000 företag. Den utgör 7,6 % 
av sysselsättningen inom industrin och 4,2 % av mervärdet. En stor del av 
arbetstillfällena innehas av kvinnlig arbetskraft och den regionala koncentrationsnivån är 
hög. 
Under 1990-talet påverkades sektorn av flera större händelser, i synnerhet den 
ekonomiska tillbakagången i Europa som följdes av en dämpad uppgång, ökad 
konkurrens och teknisk utveckling. 
Rent allmänt har unionens dämpade ekonomiska uppgång inte medfört någon ökad intern 
efterfrågan, och svagare inkomster och ökad arbetslöshet har haft återverkningar på 
hushållens konsumtion av textil- och beklädnadsvaror. 
Samtidigt har konkurrensen ökat kraftigt på grund av att gemenskapens marknad öppnats 
alltmer efter flera förmånsavtal och genomförandet av slutsatserna från Uruguayrundan 
samt närvaron av nya viktiga samarbetspartner inom den internationella handeln. Inte 
minst den ökande konkurrensen från låglöneländer har inneburit en kraftig utflyttning av 
vissa delar av produktionen. 
Slutligen har den tekniska utvecklingen och den ökande spridningen av 
informationsteknik medfört en kraftigt ökad kapitalintensitet och automatisering vilket 
man märker speciellt inom textilsektorn. Den har framför allt medfört strukturella 
förändringar både inom företagens interna organisation och i det sätt branschen fungerar. 
Sektorn svarade på de senaste årens utmaningar genom en kraftig omstrukturering 
och modernisering, samt utlokalisering av en del av produktionen, i synnerhet 
arbetsintensiv produktion med lågt mervärde. Utvecklingen av den ekonomiska 
passiva förädlingen (OTP) visade tydligt detta fenomen. Importen under 
beklädnadssektorns OTP-kvot ökar nämligen ständigt. År 1996 utgjorde den ca 20 % av 
värdet av beklädnadsimporten till Europeiska unionen. 
Globalt sett har produktiviteten och konkurrensfördelarna stärkts, i synnerhet inom 
områdena snabb reaktion, "just-in-time"-teknik, kvalitet och design, know-how och 
innovation. Sektorn förblir den störste exportören i världen av textilvaror och den tredje 
av beklädnadsvaror. 
Den komplexa utveckling som har medfört sektorns strukturella förändringar har dock 
lett till betydligt lägre produktion och framförallt minskad sysselsättning. År 1996 
var produktionsnivåerna i gängse priser för textil och beklädnad respektive 5,4 % och 
4,4 % lägre än 1990 års nivåer. Inom sysselsättningen har mer än 600 000 arbetstillfällen 
gått förlorade mellan 1990 och 1996, varav ca 100 000 under 1996. 
2 Europeiska unionens textil- och beklädnadssektor OKTII, Bryssel 1997. 
3 
3. TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSSEKTORN INOM RAMEN FÖR GEMENSKAPSPOLITIKEN 
Fördraget om Europeiska unionen uppmanar de offentliga myndigheterna att i enlighet 
med subsidiaritetsprincipen se till att de villkor som en konkurrenskraftig industri kräver 
uppfylls. 
Offentliga myndigheter ansvarar för att verkställa samtliga förutsättningar som 
krävs för att garantera lämpliga förhållanden för företagens konkurrenskraftiga 
utveckling och företagen ansvarar främst för nödvändiga anpassningar. 
Textil- och beklädnadsgrupperna upprättades på Europeiska kommissionens initiativ och 
undersökte under åtta månader de åtgärder som de offentliga myndigheterna och den 
privata sektorn vidtagit inom ramen för följande principer: 
- främja gynnsamma förhållanden för företagens utveckling för att underlätta den 
strukturella anpassningen, 
- se till att den inre marknaden genomförs och att konkurrensbestämmelserna 
tillämpas, 
- ha en öppen inställning till marknaderna och den internationella handeln. 
3.1. Strukturell anpassning och konkurrens 
a) Innovation, forskning och teknisk utveckling. 
Arbetsmarknadens parter medger att en ständig utveckling av konkurrensfaktorer 
som är bundna till innovation, forskning och teknisk utveckling är avgörande för att 
bibehålla en omfattande produktion av textil- och beklädnadsvaror i unionens stater. 
På gemenskapsnivå skall det framhävas att textil- och beklädnadsföretagen har 
blivit mer aktiva när det gäller att utveckla och framför allt använda de nya 
processerna och ny utrustning (t.ex. nya principer för vävmaskiner, nya 
fargningsprocesser som inte förorenar och nya förädlingsprocesser utan utsläpp), nya 
tyger med högt mervärde (tekniska textilier, textilier med tredimensionell struktur 
och funktionella textilier etc). Detta far betydelsefulla effekter på sysselsättningen -
både på skapandet av nya arbetstillfällen och/eller konsolideringen av befintliga 
arbetstillfällen - och det har bidragit till den senaste tidens förbättring av den 
europeiska textil- och beklädnadsindustrins konkurrenskraft. 
Gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling har således gett 
upphov till synergieffekter och, i samarbete med industrin, till skapandet av 
samordnings- och deltagandemekanismer inom de områden som anses vara viktigast 
för branschen. 
Inom ramen för fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 
och för delprogrammet industri och materialteknik, har den riktade 
forskningsverksamheten "Total Quality Textiles" visat sig vara ett effektivt 
instrument för att öka den tekniska kapaciteten i en strukturellt uppdelad sektor och 
för att förbättra deltagandet av små och medelstora företag. Ungefär 350 företag, 
varav 300 små och medelstora, har deltagit i forskningen (med en samfinansiering på 
40 miljoner ecu av en sammanlagd kostnad på ca 80 miljoner) under detta 
delprogram. Nya maskiner ("bläckstrålemaskiner", "plasmamaskiner", "C02-
superkritiska maskiner") och nya textilprodukter - som kommer att användas inom 
transport- , byggnads-, hälso- och fritidssektorerna förutom i de traditionella 
beklädnads- och möbelsektorerna - har utvecklats inom ramen för nya 
forskningsprojekt inom gemenskapen. 
De möjligheter som erbjuds genom "Teknikstimuleringsåtgärderna" som är 
avsedda för små och medelstora företag (undersökningsbidrag som stöd vid 
utarbetande av förslag och CRAFT-projekt som stärker samarbetet mellan små och 
medelstora företag i verksamheter där lösningen av tekniska problem skall 
överlämnas till tredje part) har gjort det möjligt för flera små och medelstora 
europeiska företag att samarbeta för att utveckla nya textilprodukter samt nya 
metoder för att organisera produktionen och arbetet. Detta är i huvudsak inriktningen 
på de åtgärder som företas inom det riktade socioekonomiska forskningsprogrammet. 
Esprit-programmet har också bidragit till innovationsutveckling inom områden 
som bildbanker, system för beslutsfattande och elektronisk handel inom textil- och 
beklädnadssektorn. Industrin har redan börjat ta fram ett projekt för tillämpning och 
spridning av informationsteknik inom sektorn. Projektet vill integrera flera befintliga 
initiativ inom samma område och avser utveckla ett europeiskt identifikations- och 
kommunikationssystem för varor och tjänster baserat på frivilliga standarder som 
industrin godkänt. Genom systemet skulle i synnerhet ett gemensamt språk för 
elektroniska handelstransaktioner kunna användas. 
I innovationsprogrammet från fjärde ramprogrammet stöds industriprojekt som 
syftar till att anpassa och överföra teknik som är utmärkande för vissa regioner eller 
sektorer till andra regioner eller sektorer inom EU. Här möts teknikproducenter (ofta 
små och medelstora företag eller deras branschorganisationer), användare och 
forskningscentrer. Ett visst antal av dessa projekt avser textil- och 
beklädnadsindustrin som t. ex. "centrifugalspinningsteknik" och "flexibel och 
billigare produktion av textil vävnadsprover". 
I innovationsprogrammet föreslås dessutom olika verktyg av intresse för textil- och 
beklädnadssektorn: behovsanalyser, analys av starka och svaga sidor, kartläggning 
av de tekniska valmöjligheterna inom ramen för programmets europeiska 
innovationscentrum, information om ny teknik för små och medelstora foretag, 
europeiska sektorsbundna stipendier för tekniköverföring, tillgång till nytt kunnande 
och till beprövad praxis för innovationsförvaltning, etablera kontakt med nätet av 
innovationsspridningscentrer. 
Vid förberedelsen av femte ramprogrammet är den forskning som bedrivs i dag 
särskilt inriktad på textil- och beklädnadssektorns ambition att förbättra företagens 
konkurrenskraft samt att behålla och skapa arbetstillfällen som särskilt är anpassade 
till en hållbar utveckling. Dessa tankar hittar man i åtgärden "produkter, processer, 
organisation" från temaprogrammet "Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar 
tillväxt" samt i åtgärden "Nya arbetsmetoder och elektronisk handel" från 
temaprogrammet "Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle". Högsta 
prioritet bör ges de åtgärder som anses vara av omedelbart intresse för hela 
branschens konkurrenskraft. Detta är exempelvis fallet för de åtgärder som främjar 
utnyttjandet av tekniken från Quick response som gör det möjligt att löpande anpassa 
tillverkningsprocessen till marknadens utveckling och att minska lagren. Denna 
teknik innebär inte bara en bättre anpassning till efterfrågan utan också en 
komparativ fördel för förläggningen av produktionen till Europa, vilket kan fa en 
avgörande betydelse när det gäller att vända den negativa 
sysselsättningsutvecklingen. 
b) Ny kompetens och yrkesutbildning 
De strukturella förändringarna inom textil- och beklädnadssektorn, i synnerhet 
spridningen av informations- och kommunikationstekniken, ställer nya krav på 
arbetskraftens kompetens. 
Den nya kompetensen är i synnerhet kopplad till den tekniska utvecklingen och 
dess konsekvenser på företagens organisation, som kräver arbetskraft med 
högre kompetens än "löpande bandet" som var utmärkande för föregående 
industrirevolution. 
Inom detta område erbjuder nationella program och instrument samt gemenskapens 
program Adapt, Emploi och Leonardo da Vinci möjligheter att lösa tydliga behov. 
Genom programmen strävar kommissionen också efter att främja utvecklingen av 
gränsöverskridande initiativ som syftar till att sprida de bästa metoderna och know-
how i Europas regioner. Genom att sprida de positiva resultat som uppnåtts kommer 
initiativen inom dessa områden säkert att kraftigt påverka den medvetenhet som 
krävs och som är väsentlig för en så uppdelad sektor som textil- och 
beklädnadssektorn. 
En mer omfattande studie om behoven av ny kompetens inom beklädnadsbranschen 
avslutades 1995. En liknande studie skall genomföras för textilbranschen. Inom 
ramen för den sektoriella sociala dialogen och för Leonardo da Vinci-programmet 
utvecklar arbetsmarknadens parter projekt inom polyvalens och tekniska textilier. 
Utbildningen skall dessutom ta hänsyn till de allt ökande behoven i samband med 
produktionens globalisering och internationalisering, som kräver kompetens med 
inriktning på företagens internationella förbindelser. Integrationen av 
miljöaspekterna skall också utgöra en väsentlig del av yrkesutbildningen. 
För övrigt skall utbildningsåtgärderna även användas för att ge sektorn en mer 
modern framtoning vad gäller kompetens och teknik, som också återspeglar 
nuvarande verklighet. 
c) Integrerade strukturella initiativ 
Lösningarna till de nya utmaningarna har lett sektorn till en strukturell anpassning. 
Starkare specifika konkurrensfördelar, i synnerhet inom immateriell investering, och 
en förbättrad produktivitet, som står i nära samband med både materiella och 
immateriella investeringar, utgör två grundläggande faktorer. 
För att bättre kunna svara på marknadens krav har sektorn utvecklat en 
vertikal funktion och nätet blir en viktig referens i synnerhet för små och 
medelstora företag. 
Branschens vertikala integration ställer nya krav på ökad flexibilitet inom 
produktionsprocessen, spridningen av ny teknik, snabba reaktioner på marknadens 
fluktuationer, införande av höga kvalitetsstandarder, miljöfrågor. 
Branschens integration ökar dessutom möjligheterna att genomföra och 
framhäva komplementariteterna och synergieffekterna inom sektorn genom 
åtgärder för industriellt samarbete, i synnerhet vad gäller underleveranser. 
Med anledning härav har kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén lagt fram ett meddelande om 
underleverantörernas konkurrenskraft i Europeiska unionens textil- och 
beklädnadsindustri3. Utifrån detta meddelande och rådets slutsatser har en strategi 
för att stärka underleverantörernas konkurrenskraft upprättats i nära samarbete med 
arbetsmarknadens parter och de pilotprojekt som för närvarande genomfors (SCAN -
Subcontracting Assistance Network, IBEX - International Buyers' Exhibitions, 
Genomgång av nomenklaturer för underleverantörer, Praktisk guide för juridiska 
bestämmelser avseende industrins underleverantörer i Europa, Guide för partnerskap 
mellan industrins underleverantörer). 
Det finns många tillgängliga instrument som åtföljer och stöder de strukturella 
förändringarna. På Europeiska unionens nivå spelar strukturfonderna och 
sammanhållningsfonden en framstående roll inom dessa områden, särskilt i regioner 
där investeringskostnader i samband med det geografiska läget och infrastrukturerna 
är högre. Omfattande stöd ges genom åtgärder inom GSR/SPD som syftar till att öka 
små och medelstora företags konkurrenskraft samt program för gemenskapsinitiativ 
för små och medelstora företag och Retex. 
Genom den utvärdering av strukturfondsprogrammen, som kommissionen planerar 
till början av nästa år, kommer man att kunna se vilka anpassningar som behövs, 
bland annat för att öka programmens effekt. Detta står i överensstämmelse med 
industrins förslag att införa en förteckning över framgångsrika projekt för att sprida 
de bästa metoderna. 
3.2. Den interna ramen 
a) Den inre marknaden 
Utbyte inom gemenskapen täcker den största delen av Europeiska unionens 
produktion av textil- och beklädnadsvaror. År 1996 uppgick leveranserna inom 
gemenskapen till 53,4 miljarder ecu samtidigt som exporten till tredje land uppgick 
till 30,3 miljarder ecu. 
3 Underleverantörernas konkurrenskraft i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri 
KOM(96)0210 slutlig av den 15 maj 1996. 
Avskaffandet av en rad administrativa förfaranden i samband med inrättandet av den 
inre marknaden (väntetider vid gränser, ursprungskontroller, osv.) har inverkat 
kraftigt eftersom det har underlättat en flexibel anpassning till marknadens krav och 
medfört lägre kostnader (särskilt inom administration och transport). 
Nyligen har nya nationella lagstiftningsinitiativ utvecklats för textil- och 
beklädnadsbranschen, med målet att skydda konsumenternas hälsa och miljön. 
Initiativen gäller i synnerhet användningen av vissa kemiska substanser i 
behandlingen av textil- och beklädnadsvaror (azofärgämnen, pentaklorfenol, 
formaldehyd, tungmetaller). 
Utbredningen av nationella lagstiftningar som ibland skiljer sig på flera 
punkter kan skapa nya tekniska hinder för den inre marknaden. 
Kommissionens enheter undersöker vilka åtgärder som är oumbärliga för att skapa 
förhållanden som inom detta område skyddar både konsumenter och miljö samtidigt 
som de säkerställer en effektiv inre marknad. I vissa fall (azofärgämnen och 
pentaklorfenol) kan en harmonisering på gemenskapsnivå vara lämplig, samtidigt 
som ytterligare riskanalyser krävs i andra fall (formaldehyd och tungmetaller). 
Främjandet av europeisk miljömärkning av bäddtextilier och T-shirts och införandet 
inom en snar framtid av textilmärkning utgör tillsammans med initiativ på nationell 
nivå ett effektivt instrument för att skydda miljön samtidigt som konkurrenskraften 
ökar för de företag som deltar i systemet. 
Den nya handlingsplanen för den inre marknaden som kommissionen4 lade fram den 
4 juni 1997 och som Europeiska rådet i Amsterdam stöder innehåller operativa 
lösningar. 
En grönbok publicerades i november 1996 för att stimulera till diskussion med 
berörda parter och hitta nya vägar att förbättra den inre marknaden för 
offentlig upphandling. Grönboken tar i synnerhet fram bestämmelsernas 
begränsade effekt på offentlig upphandling och bristerna i medlemsstaternas 
överföring av direktiven. Ett informationssystem för offentlig upphandling 
(SIMAP) utvecklas för närvarande. 
b) Bestämmelser om och insyn i statligt stöd 
Efter upprättandet av den inre marknaden krävs en starkare 
konkurrenspolitik. 
Kommissionen måste garantera stränga bestämmelser om och en effektiv insyn i 
statligt stöd inom samtliga ekonomiska sektorer. I det avseendet fick en 
multisektoriell ram för regionalt stöd till stora investeringsprojekt globalt ett 
välvilligt mottagande i samband med diskussionerna med medlemsstaterna. Ramen 
skall tillämpas på textil- och beklädnadssektorn. Behovet av en sträng kontroll 
av stöden inom denna sektor genom en sektoriell eller horisontell ram med noga 
4 Handlingsplan för den inre marknaden, meddelande från kommissionen till rådet CSE(97)I slutlig av 
den 4 juni 1997. 
8 
anpassade gränsvärden har vid flera tillfallen betonats av industrin och 
berörda arbetsmarknadsparter, och uppfylls därmed. 
Mot denna bakgrund skall man noga beakta ramarna för gemenskapsstöd till FoTU, 
till utbildning och till de små och medelstora företagen samt riktlinjerna för 
sysselsättningsstöd när man fastställer alla stödåtgärder för denna sektors 
konkurrenskraft. 
c) Sysselsättning 
Gemenskapen är allvarligt bekymrad över att antalet arbetstillfällen har 
minskat med mer än en fjärdedel under perioden 1990-1996 och över den takt 
med vilken denna förlust fortsätter. Denna oro förstärks av den regionala 
koncentrationen av de förlorade arbetstillfällena. Förlustens ekonomiska 
betydelse och dess sociala inverkan överstiger tydligt de möjligheter till åtgärder 
som den europeiska industrin har. Därför är det nödvändigt att särskilt 
uppmärksamma detta problem inom ramen för Europeiska unionens 
sysselsättningspolitik. 
De åtgärder och riktlinjer som förutses bl.a. genom stöd till innovativa företag inom 
ramen för uppföljningarna av Europeiska rådets möte i Amsterdam och särskilt 
Europeiska rådets nästa möte i Luxemburg om sysselsättningen, samt all politik som 
medlemsstaterna samordnar till förmån för sysselsättningen, måste ta hänsyn till 
denna sektors specifika karaktär. 
Kommissionen gläder sig därför över att det förhandlas fram en "förtroendepakt för 
sysselsättningen inom textil- och beklädnadssektorn" vilken betonar utbildning och 
minskning/omorganisering av arbetstiden. På så sätt kan man främja samordnade 
åtgärder som respekterar de gällande konkurrensreglerna. 
d) Arbetsgivaravgifter 
Inom textil- och beklädnadssektorn påverkas vissa underleverantörer som har behov 
av omfattande arbetskraft i hög grad av indirekta arbetskostnader (sociala avgifter 
och direkt skatt på lönerna). 
Skillnaden i jämförelse med huvudkonkurrenterna är stor och ökar alltmer. Trots väl 
kända budgetproblem har kommissionen vid ett flertal tillfällen ställt sig bakom 
sänkta indirekta arbetskostnader5, en inställning som bekräftats av de olika 
Europeiska råden. 
Särskilda åtgärder för att minska de indirekta arbetskostnaderna inom sektorn, som 
instrument för att främja sysselsättning och konkurrens, får inte skapa en snedvriden 
konkurrens6. 
5 Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, Bryssel 1993. 
6 Frågorna behandlas av Gruppen för skattepolitik (Monti-gruppen) enligt de riktlinjer som fastställts 
vid Europeiska rådets toppmöte i Dublin (december 1996) och Ecofm-rådets möte den 11 november 
1996. 
I enlighet med fördragets bestämmelser på detta område och med 
subsidiaritetsprincipen önskar kommissionen fortsätta nuvarande diskussioner 
med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter. Inom ramen för den sociala 
dialogen inom textil- och beklädnadssektorn kommer kommissionen att noggrant gå 
igenom samtliga förslag till arbetstidens organisation och flexibilitet. 
3.3. Utrikesförbindelser 
a) Främja marknadstillträdet 
Europeiska unionen anser det viktigt att det även i framtiden skall finnas ett 
samband mellan textil- och beklädnadssektorns uppfyllande av 
Världshandelsorganisationens bestämmelser och respekten för avtalsparternas 
åtaganden. 
Denna inställning har även inverkat på Europeiska unionens marknadsstrategi som 
lagts fram i meddelandet av den 14 februari 19967 och som skall vara mer offensiv 
än tidigare. 
Stagnationen av den inre efterfrågan på textil- och beklädnadsvaror under de senaste 
åren och den ökande konkurrensen från importen medför att exportutvecklingen blir 
avgörande, i synnerhet till länder där marknaden utgör en tillväxtpotential. 
Utvecklingen av gemenskapens export till mer öppna marknader där sektorn 
konfronteras med en världsomspännande konkurrens bevisar 
gemenskapsindustrins konkurrenskraft. Här har erfarenheten från initiativet 
Exprom visat sig positiv. Kommissionen kommer även i fortsättningen att sträva 
efter en bättre information om kortsiktiga nationella initiativ och även vid behov ha 
en roll som samordnare. Alla industrins förslag för att främja långsiktiga initiativ 
kommer dessutom att analyseras. Inom denna ram skulle kommissionen kunna 
undersöka hur effektivt upprättandet av representationskontor för textil- och 
beklädnadsbranschen skulle vara i ett eller flera länder som är speciellt 
intressanta för export. 
Vissa tredje länder bibehåller eller skapar ett icke befogat marknadsskydd genom att 
infora tariffatgärder eller andra åtgärder. Några av de mest uppmärksammade 
exemplen är Kina, Indien, Argentina, Sydafrika och även Förenta staterna. 
Skyddsåtgärderna stimulerar inte en utveckling av handelsutbytet. Ofta 
överensstämmer de inte med skyldigheterna i olika avtal som slutits i samband 
med Uruguayrundan och i synnerhet inte med textil- och beklädnadsavtalet. 
För att gemenskapen skall fa en mer effektiv handelspolitik har kommissionen tagit 
fram en databank över handelshinder, som har blivit ett operativt instrument som är 
tillgängligt för ekonomiska operatörer. Ett samarbete mellan samtliga berörda parter 
är avgörande för att instrumentet skall fungera effektivt och kontinuerligt. 
7 Den internationella handelns världsomspännande utmaning: en marknadsstrategi för Europeiska 
unionen KOM(96) 53 slutlig av den 14 februari 1996. 
10 
b) Bestämmelser 
Kommissionen förväntar sig att Europeiska unionens parter strikt skall 
tillämpa ingångna avtal om skydd av intellektuell och industriell äganderätt, 
subventioner, dumpning och ursprung. 
Utvecklingen av världsomspännande marknader och gemenskapsmarknadens 
stegvisa och ökade liberalisering kräver att samtliga aktörer ömsesidigt respekterar 
rättvisa konkurrensförhållanden. 
Kommissionen kommer även i fortsättningen att tillämpa de instrument den förfogar 
över och respektera internationella åtaganden för att garantera en sund konkurrens. I 
detta syfte krävs ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och ekonomiska aktörer, 
vilket bevisades genom det förfarande som inleddes i enlighet med förordningen om 
handelshinder8 angående Förenta staternas ursprungsbestämmelser. 
c) Miljö 
Miljöskyddet med sitt specifika sociala och politiska värde skapar ekonomiska 
möjligheter och sysselsättningstillfällen. För ett enskilt foretag anses kostnaderna för 
miljöskydd ofta skapa svårigheter inför den internationella konkurrensen. Det finns 
dock möjligheter för de företag som intar en dynamisk attityd och integrerar 
miljöfrågorna i sin allmänna strategi. 
För dessa företag är miljömärkning ett effektivt och främjande instrument. I 
diskussionerna inom Världshandelsorganisationens utskott för handel och miljö är 
gemenskapens mål att säkerställa att miljömärkningssystemen i fortsättningen 
baseras på livscykelanalyser (gemenskapssystem) och att användningen av 
miljömärkningen och uppställningen av kriterier för hur den beviljas är öppna och 
tydliga. Utskottet, som gemenskapen kommer att associeras till, har precis 
påbörjat en analys om miljöeffekter i samband med handelsliberalisering och 
om miljölagstiftningens handelseffekter inom sektorn. Användningen av märken 
som är allmänt erkända i Europa eller internationellt och som täcker både material 
och framställningsmetoder kan dessutom öka dessa produkters konkurrenskraft, 
samtidigt som det har en positiv inverkan på miljön. 
Genom i synnerhet FoTUD-program skall man dessutom uppmuntra företagen att 
bemästra miljöproblemen genom ökad användning av ren teknik och återvinning för 
att de bättre skall kunna utnyttja framtida ekonomiska möjligheter. 
En särskild ansträngning för att sprida information såväl på producentnivå som på 
konsumentnivå kommer att vara önskvärd för att öka de fördelar som förväntas av 
åtgärderna inom detta område. 
8 Rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994. 
11 
d) Sociala frågor 
Kommissionen fäster stor vikt vid respekten av grundläggande sociala rättigheter i 
internationella förbindelser. Den har redan meddelat sin ståndpunkt angående 
sambandet mellan de internationellt erkända arbetsnormerna9 och handelsavtalen i 
ett meddelande10 som nyligen publicerats i berörda multilaterala organ, i synnerhet 
Internationella arbetsorganisationen och Världshandelsorganisationen. 
Med anledning härav betonade kommissionen behovet av att främja respekten 
av grundläggande arbetsnormer samtidigt som de inte får användas för 
protektionism. Samtliga medlemmar i Världshandelsorganisationen uppfyller 
numera dessa åtaganden på multilateral nivå. n Kommissionen har dessutom 
fastställt att konsumenterna har varit positivt inställda till de initiativ som de 
ekonomiska operatörerna främjar och som inriktas på respekten av sociala 
rättigheter, som till exempel kampanjen "rena kläder". 
Kommissionen undersöker för närvarande aspekterna av den sociala märkningen i 
förhållande till insynen i, tillförlitligheten till och kompatibiliteten med 
internationella handelsbestämmelser. Genom analysen erhåller kommissionen en 
objektiv bedömning av för- och nackdelarna. 
e) Företagens internationalisering och industriellt samarbete 
Sedan några år tillbaka utvecklar allt fler europeiska företag strategier för att 
internationalisera produktionen och stärka konkurrenskraften på samtliga 
internationella marknader. Strategin kompletterar anpassningen av åtgärderna inom 
unionen till produktionsprocessens krav på högt mervärde, snabba svar och korta 
vägar. 
Inom ramen för sin politik för industriellt samarbete kommer kommissionen 
även i fortsättningen att främja utvecklingen av en permanent och 
sammanhängande ram för samarbete till ömsesidig nytta och den kommer att 
sträva efter att stödja vissa pilotprojekt utifrån befintliga instrument. 
% En förstärkning av samarbetspolitiken beträffande normer, administrativa 
förfaranden och handelsfrågor kan vara lämplig för att utveckla sektorns 
internationella konkurrenskraft inom marknadsglobaliseringen. 
Av historiska, ekonomiska och geografiska skäl fäster unionen speciell vikt vid 
angränsande länder, nämligen central- och östeuropeiska länder, inom ramen för 
strategin inför deras anslutning, samt länderna i Medelhavsområdet. 
Allmänt sett är det lämpligt att uppmärksamma de möjligheter som 
gemenskapsprogrammen erbjuder (Phare, Tacis, Meda, Ecip, Jopp, Europa-
9 Numera finns ett samförstånd på internationell nivå för att kunna identifiera dem med Internationella 
arbetsorganisationens (ILO) bestämmelser. 
10 Sambandet mellan handelssystemet och de internationellt erkända arbetsnormerna, KOM(96)0402 
slutlig av den 24 juli 1996. 
11 Ministerdeklaration i Singapore den 18 december 1996. 
12 
Medelhavspartnerskap, Bre, BC-Net osv.). Yrkesorganisationerna kan spela en viktig 
roll för att fortsätta i samma anda och genomföra gemenskapens politik för­
industriellt samarbete. 
13 
4. SLUTSATSER 
4.1. Den dialog som kommissionen främjar inom ramen för textil- och 
beklädnadsgrupperna har visat fördelarna med komplementaritet och samstämmiga 
initiativ från arbetsmarknadens parter, medlemsstater och gemenskapens 
institutioner. 
Arbetsmarknadens parter har i sin rapport lagt fram ett antal rekommendationer. 
Bland de områden som behandlas anser kommissionen att speciell 
uppmärksamhet bör ägnas åt sysselsättning och utbildning, spridning och 
överföring av teknik, användning av informationsteknik, främjandet av 
synergieffekter mellan gemenskapsprogram och nationella program för att 
maximera resultaten och en väl fungerande inre marknad och 
marknadstillträde. 
I definitionen av sina initiativ skall arbetsmarknadens parter beakta de instrument 
som är tillgängliga i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna och kommissionen öka 
sina ansträngningar till samarbete dels för att säkra synergieffekterna från respektive 
åtgärd, dels för att stödja de åtgärder som ekonomiska aktörer vidtagit. 
4.2. Sysselsättningen inom sektorn skyddas bäst genom dynamiska och livskraftiga 
företag. Problemet med sektorns förlorade arbetstillfällen måste lämpligen lösas 
genom ett globalt skapande av nya arbetstillfällen. Utvecklingen av denna 
grundläggande fråga måste följas alldeles speciellt med tanke på industrins 
regionala koncentration och en omfattande sysselsättning av kvinnlig 
arbetskraft. 
Inom ramen för slutsatserna från Europeiska rådet i Amsterdam samt för 
bestämmelserna i fördragets nya kapitel om sysselsättning och de ståndpunkter 
kommissionen vid flera tillfallen uttryckt, skall den sociala dialogen, som inriktas 
mer specifikt på sysselsättningsproblemen, fortsätta och fördjupas. 
Beträffande utbildning skall lämpliga lösningar sökas både på nationell nivå och 
inom ramen för gemenskapens instrument. Vidareutbildning som uppfyller de nya 
kompetenskraven och kraven för omskolning skall även i fortsättningen prioriteras. 
Man bör dock vara medveten om att de åtgärder som skall genomföras berör 
samtliga parter och främst företagen. 
På gemenskapsnivå skall pågående pilotprojekt leda till en effektiv spridning av god 
praxis. Dessutom skall även exempel på framgång på medlemsstaternas nivå spridas 
i hela unionen och därmed gynna hela sektorn. 
14 
4.3. Textil- och beklädnadssektorn har haft ett antal framgångar genom en ökad 
användning av nya produkter, processer och utrustning samt genom tillämpning av 
informationsteknik. Hela branschen gynnas dock inte tillräckligt mycket av dessa 
uppnådda fördelar. Man måste vara medveten om de konkurrensfördelar som 
uppstår, i synnerhet vad gäller företagsorganisation och när det gäller att besvara 
efterfrågan. 
Nätsamarbete mellan branschens olika delar, inklusive distributionsledet, visar 
sig vara en stark konkurrensfördel som stärker nätverket av små och 
medelstora företag som kan skapa många arbetstillfällen. 
Samarbetet mellan den privata sektorn, nationella offentliga myndigheter och 
gemenskapens myndigheter är oumbärligt för att väl kunna planera hur instrumenten 
skall användas och för att säkra viktiga projekt inom området. 
4.4. Tröskeln till den inre marknaden passerades utan några större problem inom textil-
och beklädnadssektorn. Det krävs dock ett samarbete med arbetsmarknadens parter 
för att undanröja utbyteshinder som uppstår om principen för ömsesidigt erkännande 
inte tillämpas. Man måste dock garantera en samordnad och integrerad 
inställning till de frågor som uppstår, särskilt beträffande miljö- och 
konsumentskydd å ena sidan, och en väl fungerande inre marknad å den andra. 
Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter kommer snarast att informeras om 
resultaten från de diskussioner som pågår inom kommissionens avdelningar. 
Vad gäller offentlig upphandling söker kommissionen tillsammans med 
medlemsstaterna lämpliga lösningar pä de problem som framkommer när 
gemenskapspolitikens mål uppfylls. 
4.5 Unionens handelspolitik skall kunna säkerställa att tredje länders marknader 
effektivt öppnas för företag inom textil- och beklädnadssektorn, på samma sätt som 
för andra sektorer. 
Kommissionen kan inte acceptera att det vid genomförandet av unionens åtaganden 
om importliberalisering uppstår en större förskjutning i förhållande till möjligheterna 
att få tillträde till tredje lands marknader. 
I samband med världsomfattande ekonomiska aktiviteter och speciellt handelsutbyte, 
skall kommissionen kräva en absolut respekt av de bestämmelser som antagits i 
internationella avtal och den skall främja en effektiv användning av tillgängliga 
instrument för handelsförsvar, när situationen så kräver. 
Ytterligare insatser skall göras för att integrera minimistandarder för miljön och 
respekten för grundläggande sociala rättigheter i internationella förbindelser. 
4.6. Samtliga planerade åtgärder och en samlad insats från berörda parter kan säkerställa 
att sektorn får en framstående ställning inom Europeiska unionens ekonomi. Sektorn 
kan bibehålla sin ekonomiska och sociala betydelse trots färre arbetstillfällen. 
Pågående förändringar stärker de arbetstillfällen som har högt mervärde och som 
skapar mer rikedom. 
15 
I detta sammanhang skall kommissionen utifrån sin kompetens bidra till att 
skapa förutsättningar för att förbättra den allmänna ekonomiska miljön, 
anpassa instrumenten till behoven och säkerställa strategiernas globala 
samstämmighet. 
Den bifogade handlingsplanen kräver regelbunden uppföljning. Tillsammans 
med medlemsstaterna kommer kommissionen att fortsätta dialogen med 
arbetsmarknadens parter för att säkerställa en ständig uppföljning av framstegen och 
för att anpassa åtgärderna till struktur- och konjunkturutvecklingen. 
16 
EUROPEISK HANDLINGSPLAN 
FÖR TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSINDUSTRINS 
KONKURRENSKRAFT 
1997-2000 
Rekommendationer från arbetsmarknadens 
parter Åtgärder 
INNOVATION OCH INDUSTRI­
INFORMATIONSTEKNIK OCH 
Sambanden mellan forskning och 
utveckling, innovation och ny teknik gör 
det möjligt att utnyttja 
komplementariteten av de olika initiativen 
inom området. 
Det främsta målet är fortfarande att 
samordna och säkerställa 
forskningsresultatens spridning och 
tillämpning. • Arbete med att utveckla nya produkter, processer 
och utrustning samt tillämpningen av 
informationsteknik och elektronisk handel inom 
sektorn har inletts. 
Införandet av ett temanät lör forskning planeras. 
SYSSELSÄTTNING, ARBETSGIVARAVGIFTER 
OCH SKATTER 
• Förstärkt samarbete 
medlemsstaterna och 
parter). (kommissionen, 
arbetsmarknadens 
• Fördjupning av dialogen om 
nya/bibehållande av arbetstillfällen, 
förkortning/omorganisation av 
arbetstiden, utbildning och flexibilitet i 
företagens interna organisation. 
• Initiativ bör tas för att ändra 
skattelagstiftningen om överlåtelse av 
familjeföretag. • En tillfällig arbetsgrupp har tillsatts i enlighet med 
rapporten om skattesystemens utveckling1 . 
Frågorna behandlas inom ramen för den sektoriella 
sociala dialogen. 
• Kommissionen stöder en studie om skatteflykt och 
grå marknad. 
Framtagning av en grönbok om illegalt arbete pågår. 
Rekommendationen om överlåtelse av 
familjeföretag (EGT nr L385/94) var föremål för ett 
symposium. Resultaten skall sammanfattas i en 
rapport. Ett meddelande från kommissionen om 
uppföljningen läggs fram inom kort. 
Rapport om skattesystemens utveckling inom Europeiska unionen, KOM(96)546. 
30 
17 
Rekommendationer från arbetsmarknadens 
parter Åtgärdi er 
UTBILDNING 
• Det finns ett utbildningsbehov för 
kompetensutveckling. Intern utbildning 
och omskolning. 
Underlätta tillgången för sektorns små och 
medelstora företag till befintliga 
instrument. Inom den sociala dialogen har en analys om 
utbildningsbehoven inom beklädnadssektorn gjorts. 
Ett nytt initiativ planeras för textilsektorn. Flera 
projekt som arbetsmarknadens parter lagt fram 
utvärderas. 
Den andra etappen i Adapt-programmet påbörjades i 
januari 1997. Under hösten 1997 skall de nya projekt 
som medlemsstaterna valt ut genomföras. 
INDUSTRISAMARBETE MELLAN EUROPEISKA 
UNIONENS FÖRETAG 
• Uppföljning av 
underleverantörsprogrammet 
(Kommissionens meddelande 
KOM(96)210 slutlig av den 15 maj 1996 
och rådets (industri) slutsatser av den 14 
november 1996). Pågående åtgärder för tekniska relationer mellan 
beställare och de som utför beställningsarbetet, 
säljfrämjande åtgärder (mässor IBEX - International 
Buyers' Exhibitions), information (SCAN -
Subcontracting Assistance Network, statistik). 
En Praktisk guide för juridiska bestämmelser 
avseende industrins underleverantörer i Europeiska 
gemenskapen och en Guide för partnerskap mellan 
industrins underleverantörer kommer att finnas 
tillgängliga i september 1997. 
MILJÖ 
AZOFÄRGÄMNEN - PENTAKLORFENOL 
Sprida miljösynpunkter för 
företagens konkurrenskraft. att öka 
Främja en harmoni ser ing av 
medlemsstaternas lagstiftningar om 
azofärgämnen och pentaklorfenol för att 
säkerställa en väl fungerande inre 
marknad. • Kommissionen kommer att delta i det arbete som 
Världshandelsorganisationens utskott handel och 
miljö nyligen påbörjat. Arbetet skall utvärdera 
miljökonsekvenserna i samband med 
handelsliberaliseringen och sektorns 
miljölagstiftnings handelseffekter. 
• En utredning om möjligheterna till och 
genomförbarheten av en harmonisering av frågan 
pågår. Utredningen behandlar två frågor, nämligen 
hälsorisker i samband med att dessa substanser 
används samt hur ett förbud påverkar den inre 
marknaden och tredje lands marknad. En översyn av 
direktiv 76/769 planeras. 
Rekommendationer från arbetsmarknadens 
parter Åtgärder 
OFFENTLIG UPPHANDLING 
• Gynna lagstiftningens 
effektivitet. prakti oka 
Säkerställa medlemsstaternas införlivande 
av direktiven om offentlig upphandling. En grönbok om offentlig upphandling: tankar inför 
framtiden publicerades i november 1996. 
Ett meddelande är planerat till 1998 och skall 
innehålla en handlingsplan med nödvändiga åtgärder 
för att stärka lagstiftningen. Handlingsplanen skall ge 
bättre möjligheter att uppnå gemenskapspolitikens 
mål inom detta område. Ett pilotprojekt för ett 
datasystem SIMAP (Informationssystem för offentlig 
upphandling) har startats. 
INDUSTRIELL OCH KOMMERSIELL 
ÄGANDERÄTT 
• Främja bekämpningen av förfalskning och 
kopiering av industridesign och modeller. Den 13 mars 1997 antogs en gemensam ståndpunkt 
beträffande direktivet KOM(93)0344 slutlig. 
Tillämpningen av medbeslutandeförfarandet kräver 9 
till 21 månader. 
STATLIGT STÖD 
• Genomförande av ett multisektoriellt 
ramprojekt, med gränser anpassade till 
textil- och beklädnadssektorns särdrag. En utredning av det multisektoriella ramprojektet 
pågår i dialog med medlemsstaterna. 
HANDELSPOLITIK 
• Bättre tillgång till tredje lands marknad. 
• Respekt av bestämmelser 
bedrägeribekämpning. 
Främjande av export. och 
Utvärdering av frågor 
social märkning. samband med 
Uppförandekodex antagen av europeiska 
företag. • Kommissionen kommer även i fortsättningen att i 
sina internationella förbindelser utveckla arbetet för 
att främja marknadstillgången. 
• I samarbete med medlemsstaterna och 
arbetsmarknadens parter skall kommissionen 
tillämpa de handelspolitiska instrument den förfogar 
över när situationen så kräver. 
• Kommissionen skall sträva efter bättre 
informationsutbyte med medlemsstaterna och vid 
behov skall en samordningsåtgärd tillämpas. 
Samtliga långsiktiga förslag skall analyseras i 
samarbete med ekonomiska operatörer. Förslaget att 
i tredje land upprätta representationskontor för 
textil- och beklädnadsindustrin kan utvärderas. 
• Kommissionen undersöker för närvarande 
aspekterna av den sociala märkningen i förhållande 
till insynen i, tillförlitligheten till och 
kompatibiliteten med internationella 
handelsbestämmelser. 
• Kommissionen undersöker möjligheten att främja en 
stor spridning av en uppförandekodex bland företag 
och konsumenter. ^^^ 
19 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 454 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 08 04 13 
Katalognummer : CB-C0-97-467-SV-C 
ISBN 92-78-24605-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
£o