[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.5.2006

KOM(2006) 214 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU

{SEK(2006) 595} {SEK(2006) 596} {SEK(2006) 598}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU

1. INLEDNING

I och med Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer EU:s femte utvidgning, som inleddes i maj 2004 genom anslutningen av tio nya medlemsstater, huvudsakligen från Centraleuropa, att fullbordas. Denna utvidgning har bidragit till fred, välstånd och stabilitet i hela Europa.

Villkoren för Bulgariens och Rumäniens anslutning fastställdes i ett anslutningsfördrag som undertecknades i april 2005 av de 25 medlemsstaterna och de båda länderna. Bulgarien, Rumänien och 14 medlemsstater har redan ratificerat det. Enligt detta fördrag skall Bulgarien och Rumänien ansluta sig den 1 januari 2007 såvida inte rådet, på rekommendation från kommissionen, beslutar att senarelägga anslutningen för något av länderna till 2008.

Kommissionen är fast besluten att se till att båda länderna klarar av att slutföra de sista förberedelserna inför anslutningen. I detta syfte har kommissionen noggrant bevakat de framsteg som Bulgarien och Rumänien har gjort och tillhandahållit riktat stöd för att hjälpa dem i reformarbetet.

Båda länderna förtjänar beröm för de lyckade resultaten med att omvandla sina politiska och ekonomiska system till fungerande demokratier och marknadsekonomier. Kommissionens rapport från oktober 2005 bekräftade att Bulgarien och Rumänien uppfyllde de politiska kriterierna för medlemskap och visade att båda länderna hade fortsatt att göra framsteg mot att till fullo uppfylla de ekonomiska kriterierna och kriterierna avseende gemenskapens regelverk. Den riktade dock uppmärksamheten på ett antal områden där det fortfarande krävdes förbättringar.

Kommissionen kommer att fortsätta att stödja Bulgariens och Rumäniens förberedelser inför medlemskapet. Om bristerna kvarstår vid anslutningen kommer kommissionen emellertid, i sin egenskap av fördragens väktare, att vidta nödvändiga åtgärder. Skyddsklausuler och andra åtgärder kan komma att tillämpas på den inre marknaden, däribland när det gäller livsmedelssäkerhet, på området rättvisa, frihet och säkerhet samt på förvaltningen av EU-medel.

Denna rapport följer upp resultaten av rapporten från oktober 2005. Den grundar sig på den detaljerade utvärderingen i de bifogade uppföljningsrapporterna för respektive land. I rapporten

- gör kommissionen, med utgångspunkt från läget i slutet av april 2006, en översyn av utvecklingen och beredskapen i de båda länderna på de områden som tidigare konstaterats vara i behov av ytterligare förbättringar,

- undersöker kommissionen de åtgärder som krävs för att åtgärda brister som kan kvarstå vid anslutningen,

- drar kommissionen slutsatser om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU.

2. SAMMANFATTNING AV RESULTATEN I UPPFÖLJNINGEN

2.1. Bulgarien

Politiska kriterier

Bulgarien uppfyller de politiska kriterierna för medlemskap i EU.

Sedan rapporten från oktober 2005 har det gjorts framsteg på flera områden, inbegripet reformen av rättsväsendet. När det gäller rättsordningen har den nya straffprocesslagen och en rättslig ram för rättshjälp trätt i kraft. Genom ändringar av konstitutionen har åklagarmyndigheten fått befogenheter att leda undersökningar. Ändringar av lagen om rättsväsendet har antagits.

Bulgarien har vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa korruptionen. Etiska regler har antagits för de verkställande organen. En strategi för korruptionsbekämpning för 2006–2008 har antagits. Genom ändringar av konstitutionen har den rättsliga immuniteten för parlamentsledamöterna begränsats. Den allmänna åklagaren har begärt att immuniteten skall hävas för tio parlamentsledamöters vidkommande. Fem av dem avstod frivilligt från sin immunitet och för en sjätte parlamentsledamot hävdes immuniteten genom omröstning i parlamentet. Övriga fall är under utredning. På detta sätt kunde utredningar av fall av korruption på hög nivå inledas.

Bulgarien har gjort framsteg på området offentlig förvaltning, i synnerhet genom att anta ändringar av lagarna om administration och om statligt anställda tjänstemän samt en ny förvaltningslag. När det gäller misshandel i häkten har det skett en viss minskning av antalet fall, och förhållandena i vissa interneringscentrum har förbättrats. Politiska initiativ har tagits rörande funktionshindrade och vården av psykiskt sjuka. Det sociala stödet för funktionshindrade har förbättrats.

Vissa frågor återstår dock att ta itu med. Ansvarigheten, öppenheten och effektiviteten inom rättsväsendet behöver stärkas ytterligare. Det krävs ytterligare insatser för att befästa genomförandet av slumpmässig fördelning av mål över hela landet. Mer objektiva och tydliga mekanismer behövs för att bedöma kvaliteten på domarnas arbete. Alla oklarheter när det gäller domstolsväsendets oberoende måste undanröjas. Det finns flaskhalsar i förberedelser inför rättegångar på grund av processregler och för få utredare. Bekämpningen av organiserad brottslighet har lett till endast få konkreta resultat.

Strukturerna för att samordna och genomföra politiken för korruptionsbekämpning måste stärkas så att de effektivt kan fylla sin funktion. Det är fortfarande sällsynt med åtal, rättegångar, fällande och avskräckande domar i bekämpningen av korruption på hög nivå. Bulgarien måste visa upp tydliga bevis på resultat på det här området.

Strategin för decentralisering av administrationen har ännu inte antagits. Bulgarien fortsätter att vara ett transitland och, om än i mindre omfattning, ett ursprungsland och bestämmelseland för människohandel. Det förekommer fortfarande fall av misshandel av häktade. Levnadsvillkoren på många institutioner för barn och psykiskt sjuka måste förbättras genom att politiska initiativ genomförs och alternativa vårdsystem skapas. Den sociala integreringen av den romska minoriteten kräver fortfarande avsevärda insatser. Det krävs ytterligare ansträngningar för att bekämpa alla former av intolerans, särskilt genom att till fullo tillämpa den befintliga lagstiftning i fråga om radio- och TV-sändningar och annan verksamhet som har till syfte att bekämpa alla former av rasism, diskriminering och främlingsfientlighet.

Ekonomiska kriterier

Bulgarien är en fungerande marknadsekonomi. Under förutsättning att man fortsätter de påbörjade reformerna bör landet kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen inom kort. Bulgarien har på det hela taget upprätthållit makroekonomisk stabilitet och gått framåt i arbetet med strukturreformer.

Utvecklingen har gått framåt sedan rapporten från oktober 2005. Lämpliga åtgärder har vidtagits i syfte att begränsa underskottet i utrikesbalansen. Privatiseringen och liberaliseringen och omstruktureringen av allmännyttiga tjänster har hunnit långt. Ytterligare framsteg har gjorts när det gäller att förbättra företagsklimatet och minska lönebikostnaderna.

Underskottet i handelsbalansen har emellertid ökat och motiverar en fortsatt återhållsam och försiktig skatte- och lönepolitik. Fördjupade strukturreformer kräver förbättringar i det sätt på vilket domstolsväsendet fungerar och ytterligare lättnader i regleringskraven för näringslivet. Den rättsliga ramen för arbetsmarknaden måste göras mer flexibel.

Åtaganden och krav från anslutningsförhandlingarna

Bulgarien har kommit långt i anpassningen till gemenskapens regelverk .

Slutsatsen i rapporten från 2005 var att Bulgarien vid anslutningen skulle vara redo på ett flertal områden. På en rad andra områden krävdes ökade ansträngningar, och 16 områden gav anledning till allvarlig oro.

Sedan dess har det gjorts ytterligare framsteg. Om den nuvarande takten i framstegen upprätthålls bör Bulgarien vara redo på följande områden vid anslutningen: offentlig upphandling, ömsesidigt erkännande av specifikationer för industriprodukter; frihet att tillhandahålla icke-finansiella tjänster; organisationen av den gemensamma marknaden på flertalet områden inom jordbruket; luftfart; punktskatter; genomförandestrukturer för beskattning; liberalisering av posttjänster; lagstiftning på området regionalpolitik; kemikalier och genetiskt modifierade organismer, bullerlagstiftning; viseringspolitik och förberedelser på tullområdet.

Det har också gjorts framsteg på ett antal områden som inte längre ger anledning till allvarlig oro men där det fortfarande krävs ökade ansträngningar för att slutföra förberedelserna. De är följande: försäkringssektorn, skydd av immateriella rättigheter, utbetalningsstället för jordbruket, den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk, åtgärder för att bekämpa djursjukdomar, veterinära gränskontrollstationer; djurs välbefinnande, handeln med levande djur och animaliska produkter, veterinära aspekter av folkhälsan; institutionella strukturer och strukturer för den finansiella förvaltningen av regionalpolitiken, förberedelser för Schengen och förvaltningen av EU:s framtida yttre gränser.

Ökade ansträngningar krävs också på följande områden: ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer; finansiella tjänster, informationssamhällets tjänster, skydd av personuppgifter; lagstiftning för att bekämpa penningtvätt; handelsmekanismer inom jordbruket; den gemensamma organisationen av marknaderna för vin och alkohol och för nötkött; lagstiftning på det veterinära och det fytosanitära området; de flesta aspekterna av fiske; sjöfart; mervärdesskatt, regler för direkt beskattning; arbetsrätt, social dialog, social integrering, politik för att bekämpa diskriminering, Europeiska socialfonden, folkhälsa; avreglering av energimarknaden; kärnenergi och kärnsäkerhet, särskilt åtagandet att i förtid stänga och därefter avveckla reaktorerna vid kärnkraftverket Kozloduj; omstrukturering av stålindustrin; elektroniska kommunikationer; kapacitet för programplanering, övervakning och upphandling inom regionalpolitiken; övergripande miljölagstiftning, vattenkvalitet, samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, avfallshantering; konsumentskydd; asylfrågor, rättsligt samarbete; bekämpning av narkotika; skydd av EU:s ekonomiska intressen och översättning av regelverket till bulgariska.

Följande sex områden ger anledning till allvarlig oro och kräver omedelbara åtgärder:

- Inrättande av ett väl fungerande integrerat administrations- och kontrollsystem (IACS) inom jordbruket (kapitel 7 i regelverket).

- Uppförande av konverteringsanläggningar för insamling och behandling i linje med gemenskapens regelverk för TSE och animaliska biprodukter (kapitel 7 i regelverket).

- Tydligare indikationer på resultat när det gäller undersökningar av och åtal mot nätverk av organiserad brottslighet (kapitel 24 i regelverket).

- Effektivare genomförande av lagar som gäller bekämpning av bedrägeri och korruption (kapitel 24 i regelverket).

- Intensifierad kontroll av att bestämmelserna rörande bekämpning av penningtvätt följs (kapitel 24 i regelverket).

- Förstärkt finansiell kontroll för den framtida användningen av medel från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (kapitel 28 i regelverket).

2.2. Rumänien

Politiska kriterier

Rumänien uppfyller de politiska kriterierna för medlemskap i EU.

Sedan rapporten från oktober 2005 lades fram har det gjorts framsteg på flera områden. Viktiga steg har tagits för att reformera rättväsendet. Det har antagits genomförandebestämmelser för specialdomstolar och juryer till följd av 2005 års reform av rättsväsendet. I hela landet fortsätter man att tillämpa praxis att fördela målen slumpmässigt på domarna. Opartiskheten i rättssystemet har därmed ökat. Generaldirektoratet för skydd och korruptionsbekämpning, justitieministeriets paramilitära säkerhetstjänst, har avskaffats. Domstolsväsendet, inbegripet Högsta rättsrådet, har fått ökade resurser. Arbetsförhållandena vid domstolarna har förbättrats.

Rumänien har gjort framsteg i korruptionsbekämpningen; man har upprättat en god organisationsstruktur på området och inlett undersökningar i ett stort antal fall av korruption på hög nivå. Som ett resultat av sådana undersökningar har åtal väckts mot fyra personer i höga befattningar.

När det gäller reformen av den offentliga förvaltningen har man reviderat tjänsteföreskrifterna för offentliganställda tjänstemän och antagit lagstiftning om decentralisering. Vissa framsteg har gjorts i arbetet med att bekämpa människohandel och att reformera vårdsystemen för funktionshindrade och psykiskt sjuka. Väsentliga framsteg har gjorts när det gäller skydd av barn, där situationen rent allmänt har förbättrats avsevärt. Framsteg har också gjorts i fråga om återlämnande av egendom.

Vissa frågor återstår dock att ta itu med. När det gäller domstolsväsendet måste processreglerna rationaliseras. Högsta rättsrådet bör intensifiera sina strävanden att främja en enhetlig tolkning av lagen och att kontrollera domslutens kvalitet. Domstolar och åklagarkontor måste utnyttja befintliga resurser bättre.

I kampen mot korruption på hög nivå måste Rumänien fortsätta ansträngningarna med sikte på att befästa och bygga vidare på de framsteg som redan gjorts i korruptionsbekämpningen. De reformer som letts av justitieministeriet och det nationella direktoratet för korruptionsbekämpning måste följas upp med oförminskade ansträngningar från alla andra statliga myndigheters sida så att det inte blir något bakslag efter de framsteg som hittills gjorts.

Inom den offentliga förvaltningen har regeringen fortsatt att i betydande utsträckning tillgripa s.k. undantagsförordningar, vilket är till nackdel för parlamentet. Översynen av löneskalorna inom den offentliga sektorn är särskilt viktig för yrkesetiken inom offentlig förvaltning. Rumänien är fortfarande transitland och, om än i mindre omfattning, ursprungsland och destinationsland för människohandel. Det förekommer sällan att fall av misshandel i fängelser följs upp. Några av fängelserna är kraftigt överbelagda och levnadsvillkoren och de sanitära förhållandena otillfredsställande. Levnadsförhållandena vid psykiatriska institutioner måste förbättras. Den nationella strategin för funktionshindrade och andra politiska initiativ måste genomföras. Det krävs alltjämt avsevärda ansträngningar för att den romska minoriteten skall bli socialt integrerad. Debatten i parlamentet om förslaget till lagen om minoriteter bör följas med stor uppmärksamhet. Också ansträngningarna att bekämpa rasism, diskriminering, främlingsfientlighet och alla andra former av intolerans måste fortsätta.

Ekonomiska kriterier

Rumänien är en fungerande marknadsekonomi. Om strukturreformprogrammet genomförs med kraft bör landet till fullo kunna uppfylla de ekonomiska kriterierna inom kort. Rumänien har i stort sett upprätthållit makroekonomisk stabilitet och gått vidare i arbetet med strukturreformer.

Framstegen har fortsatt sedan rapporten från oktober 2005. En mera ändamålsenlig finanspolitik, monetär politik och lönepolitik har antagits. Skattedisciplinen har förbättrats, företagens finansdisciplin har skärpts och konkursreglerna har förbättrats. Omstruktureringen har fortsatt inom energi, gruvdrift och transport.

Reformen av de offentliga utgifterna måste emellertid gå vidare och skatteintäkterna bör öka. Fördjupade strukturreformer förutsätter framför allt en fortsatt omstrukturering inom energi, gruvdrift och transport samt framsteg i genomförandet av privatiseringsprogrammet. Ackumuleringen av nya obetalda förfallna skulder fortsätter och konkursreglerna har fortfarande brister.

Åtaganden och krav från anslutningsförhandlingarna

Rumänien har kommit långt i anpassningen till gemenskapens regelverk .

Slutsatsen i rapporten från 2005 var att Rumänien skulle vara redo på ett flertal områden vid anslutningen. På en rad andra områden krävdes ökade ansträngningar, och 14 områden gav anledning till allvarlig oro.

Sedan dess har det gjorts ytterligare framsteg. Om den nuvarande takten i framstegen upprätthålls bör Rumänien vara redo på följande områden vid anslutningen: offentlig upphandling, skydd av personuppgifter; djurs välbefinnande; fiskeresurser, fiskeflotta, kontroller och marknadspolitik; lagstiftning på området regionalpolitik; viseringspolitik; förberedelser på tullområdet samt skydd av EU:s ekonomiska intressen.

Det har också gjorts framsteg på ett antal områden som inte längre ger anledning till allvarlig oro men där det fortfarande krävs ökade ansträngningar för att slutföra förberedelserna. De är följande: skydd av immateriella rättigheter; veterinära gränskontrollstationer och identifiering och registrering av djur, åtgärder för att bekämpa djursjukdomar samt veterinära aspekter av folkhälsan; institutionella strukturer och strukturer för den finansiella förvaltningen för regionalpolitik; åtgärder för att förebygga och begränsa industriella föroreningar; förberedelser inför Schengen och förvaltningen av EU:s framtida yttre gränser samt bekämpning av bedrägeri och korruption.

Ökade ansträngningar krävs också på följande områden: övergripande och förfaranderelaterade bestämmelser för industriprodukter; produktkrav enligt den gamla metoden, inbegripet produktion och marknadsföring av genetiskt modifierade organismer; EU-medborgares rättigheter; frihet att tillhandahålla icke-finansiella tjänster; kapitalkrav för banker och investeringsfonder, motorfordonsförsäkringar; bekämpning av penningtvätt; kontroll av statligt stöd och genomförandet av omstruktureringsprogram för stålindustrin; organisationen av den gemensamma marknaden på flertalet områden inom jordbruket, kvalitetspolitik, handelsmekanismer inom jordbruket, husdjursavel, djurfoder, handel med levande djur och animaliska produkter; strukturåtgärder inom fiskerinäringen; mervärdesskatt, direkt beskattning; arbetsrätt, hälsa och säkerhet i arbetet, social dialog, social integrering, lika behandling av kvinnor och män, Europeiska socialfonden; folkhälsa; gemenskapens ungdomsprogram; politiken på det audiovisuella området; övervakning av regionalpolitik; övergripande miljölagstiftning, naturskydd, avfallshantering, vattenkvalitet, polissamarbete och bekämpning av organiserad brottslighet, rättsligt samarbete, bekämpning av narkotika; intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn, extern revision och kontroll av utgifter för strukturåtgärder och översättning av regelverket till rumänska.

Följande fyra områden ger anledning till allvarlig oro och kräver omedelbara åtgärder:

- Godkännande av till fullo operativa utbetalningsställen för att hantera direktstöd till jordbrukare och aktörer enligt den gemensamma jordbrukspolitiken, genom vidareutveckling av redan gjorda framsteg (kapitel 7 i regelverket).

- Inrättande av ett väl fungerande integrerat administrations- och kontrollsystem (IACS) inom jordbruket, genom vidareutveckling av redan gjorda framsteg (kapitel 7 i regelverket).

- Uppförande av konverteringsanläggningar för insamling och behandling i linje med gemenskapens regelverk för TSE och animaliska biprodukter (kapitel 7 i regelverket).

- IT-system för skatteförvaltning som kan sammankopplas med systemen i övriga EU, för att möjliggöra korrekt uppbörd av mervärdesskatt inom EU:s hela inre marknad (kapitel 10 i regelverket).

3. SKYDDSKLAUSULER OCH ANDRA ÅTGÄRDER

Det är myndigheterna i de båda länderna som ansvarar för att vidta alla åtgärder som krävs för att de skall kunna ta itu med de återstående problem som konstaterats i den här rapporten och fullgöra sina skyldigheter enligt gemenskapens regelverk vid anslutningen. Det gäller huvudsakligen de områden som ger anledning till allvarlig oro, men också de områden som i den här rapporten konstaterats vara i behov av ökade ansträngningar.

Underlåtenhet att göra detta kan leda till att kommissionen i sin egenskap av fördragens väktare måste vidta nödvändiga förebyggande eller avhjälpande åtgärder i syfte att se till att EU:s politik fungerar väl.

I denna del fastställs de skyddsklausuler och andra åtgärder som kan komma att vidtas om vissa brister inte har åtgärdats på lämpligt sätt vid anslutningen. De kan grupperas inom tre stora områden: inre marknaden, rättsväsende och bekämpning av korruption samt utbetalning av EU-medel.

3.1. Inre marknaden

I gemenskapens regelverk och anslutningsfördraget föreskrivs ett antal skyddsåtgärder i händelse av att Bulgarien och Rumänien inte kan fullgöra alla sina skyldigheter vid anslutningen. Skyddsklausulen i anslutningsfördraget kan tillämpas inom tre år efter anslutningen. Andra instrument, exempelvis överträdelseförfarandet, och mekanismer för att se till att konkurrensreglerna följs kan också tillämpas.

Den här sektorn omfattar både de fyra friheterna och EU:s politik för konkurrens, energi, transporter, miljö, telekommunikation, beskattning, jordbruk och konsument- och hälsoskydd i den mån de har gränsöverskridande verkan.

När det gäller transmissibla spongiforma encefalopatier kräver gemenskapens regelverk att konverteringsanläggningar för insamling och behandling kan säkerställa att inget specificerat riskmaterial går tillbaka in i foderkedjan. Bulgarien och Rumänien behöver fortfarande bygga sådana behandlingsanläggningar. Om situationen inte har åtgärdats vid anslutningen kommer kommissionen att fatta beslut på grundval av gemenskapens regelverk i syfte att förhindra att de animaliska produkter i fråga som väntar på att behandlas kommer tillbaka in i foderkedjan.

Enligt EU:s ramlagstiftning för mervärdesskatt och punktskatter skall det finnas datoriserade system som kopplas samman med gemenskapens datasystem. Takten i Rumäniens förberedelser måste ökas så att dess IT-system är fullt funktionsdugliga och klara för sammankoppling vid anslutningen. I annat fall blir det inte möjligt att avskaffa skattegränserna vid anslutningen, och kommissionen kommer i så fall att vidta åtgärder i enlighet med artikel 37 i anslutningsakten i syfte att behålla fysiska skattekontroller vid de inre gränserna mellan Rumänien och övriga EU.

3.2. Rättvisa, frihet och säkerhet

Rättsväsende och bekämpning av korruption

Enligt anslutningsfördraget får skyddsåtgärder vidtas under en period av upp till tre år efter anslutningen, i händelse av att Bulgarien eller Rumänien inte kan fullgöra sina skyldigheter när det gäller rättsligt samarbete.

Om genomförandet av reformer inom rättssystemet inte har kommit tillräckligt långt i något av länderna före anslutningen, eller om bekämpningen av korruption inom rättsväsendet inte har gett tillräckligt med konkreta resultat, kommer kommissionen på grundval av artikel 38 i anslutningsakten att inrätta en mekanism för ytterligare bevakning på detta område.

Mekanismen kommer att inrättas för en period på upp till tre år och innebära krav på att en årlig rapport lämnas till kommissionen om framstegen i genomförandet av reformer inom rättsväsendet och berörda brottsbekämpande myndigheter, och om åtgärder för att bekämpa korruption som berör dessa. Beslutet om inrättandet av mekanismen kommer att innehålla riktmärken som anpassats till de specifika brister som konstaterats i respektive land, och framstegen kommer att mätas i förhållande till dessa riktmärken.

Kommissionen kommer årligen att rapportera resultaten av tillämpningen av mekanismen till Europaparlamentet och rådet. Om något av länderna inte tar itu med bristerna på lämpligt sätt kommer kommissionen att vidta skyddsåtgärder som tillfälligt upphäver de nuvarande medlemsstaternas skyldighet att automatiskt erkänna domar eller verkställa beslut som utfärdats av det aktuella landets domstolar eller åklagare.

Grundläggande rättigheter

Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet övervakar hur minoriteter skyddas och integreras i medlemsstaterna. När Bulgarien och Rumänien ansluter sig kommer centrumets, eller dess efterföljares, ansvarsområde att utsträckas till att omfatta dessa länder.

3.3. Utbetalning av EU-medel

Utbetalningen av EU-medel påverkar försörjningsmöjligheterna för medborgare och ekonomiska aktörer i nya medlemsstaterna, liksom den allmänna balansen i finansiella överföringar mellan dessa länder och gemenskapsbudgeten.

En medlemsstat måste tillhandahålla nödvändiga garantier för att EU-medel som förvaltas gemensamt, dvs. inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, används på ett ändamålsenligt sätt. Alla brister i detta avseende kan försena utbetalningen av medel eller leda till att kommissionen senare kräver finansiella korrigeringar eller återbetalning av medlen.

När det gäller jordbruksområdet är godkända utbetalningsställen och ett väl fungerande integrerat administrations- och kontrollsystem (IACS) nödvändigt för hanteringen av direktstöd till jordbrukare och andra aktörer. I Rumänien är utbetalningsställena inte fullt ut operativa och godkända. Något väl fungerande administrations- och kontrollsystem har inte inrättats vare sig i Bulgarien eller i Rumänien. Om detta inte åtgärdas får kommissionen, utöver befintliga mekanismer, vidta åtgärder på grundval av artikel 37 i anslutningsakten i syfte att hålla inne utbetalningar till Bulgarien och Rumänien.

Genomförandet av EU:s strukturåtgärder kräver effektiva strukturer för programplanering och övervakning liksom förvaltnings- och kontrollsystem, även för upphandling. Bulgariens förberedelser för kontrollen av strukturfondsutgifterna måste förbättras. Om detta inte åtgärdas kommer det att försena kommissionens utbetalningar.

4. SLUTSATS

Bulgarien och Rumänien har fortsatt att göra framsteg i sina förberedelser inför medlemskapet. På många områden har länderna överlag fullgjort sina åtaganden eller är på god väg att ha uppfyllt kraven i gemenskapens regelverk. Det finns emellertid en rad olösta frågor som måste åtgärdas. För vissa av dessa krävs ökade ansträngningar och i några fall är det nödvändigt att agera omedelbart.

Enligt anslutningsfördraget skall Bulgarien och Rumänien ansluta sig den 1 januari 2007 såvida inte rådet, på rekommendation från kommissionen, beslutar att senarelägga anslutningen för något av länderna till 2008. Rådet får besluta om detta

- med kvalificerad majoritet, om allvarliga brister har konstaterats avseende Rumäniens fullgörande av ett eller flera av de särskilda åtaganden och krav med anknytning till rättsliga och inrikes frågor och konkurrenspolitik som förtecknas i bilaga IX till anslutningsakten, eller

- med enhällighet, om det tydligt framgår att förberedelserna för att anta och genomföra gemenskapens regelverk i Bulgarien eller Rumänien befinner sig i ett sådant skede att det föreligger allvarlig risk för att något av länderna uppenbarligen inte är redo att uppfylla kraven för medlemskap senast den 1 januari 2007 på en rad viktiga områden.

Mot bakgrund av de allmänna framsteg som Bulgarien och Rumänien gjort, vilka bedöms i de bifogade uppföljningsrapporterna och sammanfattas i detta meddelande, anser kommissionen att Bulgarien och Rumänien bör vara redo för medlemskap den 1 januari 2007, under förutsättning att de tar itu med en rad olösta frågor.

Ett opartiskt, oberoende och effektivt rättsystem, rätt rustat för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, är av yttersta vikt, eftersom det ligger till grund för hur hela samhället och ekonomin fungerar. I detta avseende

- måste Bulgarien visa upp tydliga resultat i fråga om bekämpning av korruption, särskilt korruption på hög nivå, framför allt när det gäller undersökningar och efterföljande rättsliga förfaranden,

- måste Rumänien, genom att bygga vidare på redan gjorda framsteg, fortsätta sina ansträngningar och visa ytterligare resultat i fråga om bekämpning av korruption, framför allt när det gäller undersökningar och efterföljande rättsliga förfaranden,

- måste Bulgarien gå vidare med reformen av rättsväsendet, särskilt i syfte att öka öppenheten, effektiviteten och opartiskheten inom detta, och undanröja alla oklarheter när det gäller dess oberoende,

- måste Rumänien genom att bygga vidare på redan gjorda framsteg befästa genomförandet av de pågående rättsliga reformerna och ytterligare stärka öppenheten, effektiviteten och opartiskheten inom rättsväsendet.

Dessutom måste Bulgarien

- visa upp tydligare resultat när det gäller undersökningar av och åtal mot nätverk av organiserad brottslighet, genomföra lagar för bekämpning av bedrägeri och korruption mer effektivt, intensifiera genomförandet av bestämmelserna rörande bekämpning av penningtvätt, inrätta ett väl fungerande integrerat administrations- och kontrollsystem (IACS) inom jordbruket, uppföra konverteringsanläggningar för insamling och behandling i linje med gemenskapens regelverk rörande TSE och animaliska biprodukter samt stärka den finansiella kontrollen för den framtida användningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

Dessutom måste Rumänien

- godkänna utbetalningsställen för hanteringen av utgifter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inrätta ett väl fungerande integrerat administrations- och kontrollsystem inom jordbruket, uppföra konverteringsanläggningar för insamling och behandling i linje med gemenskapens regelverk rörande TSE och animaliska biprodukter samt se till att IT-systemen för skatteförvaltning är klara att sammankopplas med systemen i övriga EU för att möjliggöra korrekt uppbörd av mervärdesskatt inom EU:s inre marknad.

Kommissionen kommer att lämna en rapport om Bulgariens och Rumäniens framsteg när det gäller de återstående frågorna senast i början av oktober. På grundval av denna rapport kommer kommissionen att överväga huruvida det är möjligt att hålla fast vid den 1 januari 2007 som datum för ländernas anslutning. I denna rapport kommer man också att specificera på vilka områden det kan bli nödvändigt med skyddsklausuler eller andra åtgärder vid anslutningen.