C 246/12

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 246/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Coteaux du Loir”

PDO-FR-A0299-AM01

Datum för meddelandet: 1 april 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2. Avgränsat odlingsområde

Datumet för avslutandet av det skriftliga samrådet den 15 december 2021 har lagts till i förteckningen över sammanträden i den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3. Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Punkt 5 b i avsnitt IX i kapitel 1 angående datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare tas bort.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4. Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Coteaux du Loir

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Roséviner

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Rosévinerna har en naturlig alkoholhalt på minst 9,5 volymprocent.

De roséviner som har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på mer än 12 g/l har en naturlig alkoholhalt på minst 12,5 volymprocent.

Efter att vinerna har förpackats uppfyller de följande analytiska standarder: De torra vinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 8 g/l.

— Den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter får inte understiga halten jäsbart socker (glukos och fruktos) med mer än 2 g/l.

— Halten flyktiga syror är högst: – 12,2 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december året efter skörden. – 15,3 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december det efterföljande året.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent.

Den totala halten svaveldioxid i de vita vinerna och rosévinerna ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

Rosévinerna är lätta och friska, med en fin bouquet. De har en ljus, ofta laxrosa, färg. Doften är generös och domineras ofta av peppartoner. Smaken är lätt och delikat.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2. Röda viner

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

De röda vinernas naturliga alkoholhalt är minst 9,5 volymprocent. Efter att vinerna har förpackats uppfyller de följande analytiska standarder:

— De röda vinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 2 g/l.

— Den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter får inte understiga halten jäsbart socker (glukos och fruktos) med mer än 2 g/l.

— Halten flyktiga syror är högst: – 12,2 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december året efter skörden. – 15,3 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december det efterföljande året.

Den malolaktiska jäsningen har avslutats för de röda vinerna. Halten äppelsyra är högst 0,3 g/l.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent.

Den totala syrahalten och den totala halten svaveldioxid i de röda vinerna ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De röda vinerna har en rubinröd färg och en komplex palett av aromer, i regel dominerad av kryddiga aromer som förknippas med doften av mycket mogna röda bär.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3. Vita viner

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

De vita vinernas naturliga alkoholhalt är minst 10 volymprocent. De vita viner och roséviner som har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på mer än 12 g/l har en naturlig alkoholhalt på minst 12,5 volymprocent.

Efter att vinerna har förpackats uppfyller de följande analytiska standarder:

De torra vinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 8 g/l.

— Den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter får inte understiga halten jäsbart socker (glukos och fruktos) med mer än 2 g/l.

— Halten flyktiga syror är högst: – 12,2 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december året efter skörden. – 15,3 milliekvivalenter per liter fram till den 31 december det efterföljande året.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent.

Den totala halten svaveldioxid i de vita vinerna ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De vita vinerna är i regel torra och i så fall ska begreppet ”torr” anges på etiketten. De unga vinerna har ofta fruktiga och blommiga aromer. Deras potential visar sig när de åldras. När de innehåller jäsbart socker är de i regel mer komplexa och har större lagringspotential. De kan ofta lagras i flera årtionden. Det är inte ovanligt att de med tiden utvecklar tydliga inslag av exotiska frukter eller mildare inslag av torkad frukt.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Särskild oenologiska metod

Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

Subtraktiva berikningsmetoder är tillåtna för röda viner. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %. Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent. All form av berikning är förbjuden för viner som har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) som överstiger 12 g/l. Utöver ovannämnda villkor måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2. Odlingsmetod — Skötselformer a) Planteringstäthet: Vinrankorna får ha en minsta täthet på 5 000 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2 meter. Avståndet mellan vinstockarna i en och samma rad ska vara högst 1 meter. b) Regler för beskärning av blåa druvsorter — Allmänna bestämmelser: Vinrankorna beskärs med högst 11 skott per stock för druvsorterna cot N, gamay N, grolleau N och pineau d’aunis N (vinstockar som är 40 år eller äldre) – Vinrankorna beskärs med kortskottsbeskärning. Varje gren får ha högst 3 skott. Druvsorten cabernet franc N: – Vinrankorna beskärs med enkel guyotbeskärning med högst 7 skott på en lång gren och 2 grenar med högst 2 skott. — Särskilda bestämmelser: Druvsorten pineau d’aunis N (vinstockar som är 40 år eller äldre): – Vinrankorna får beskäras med enkel guyotbeskärning med högst 7 skott på en lång gren och 2 grenar med högst 2 skott. Gröna druvsorter: Druvsorten chenin B – Vinrankorna beskärs med kortskottsbeskärning med högst 13 skott per stock. Varje gren får ha högst 3 skott.

5.2. Maximal avkastning

1. 65 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinerna framställs, bereds och lagras i följande kommuner (förteckningen är upprättad på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex):

— Departementet Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg.

— Departementet Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Poncé-sur-le-Loir och Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé.

7. Druvsorter

Cabernet franc N

Chenin B

Cot N – malbec

Gamay N

Grolleau N

Pineau d’aunis N

8. Beskrivning av samband

Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området gränsar till de tre provinserna Touraine, Maine och Anjou och är beläget cirka 40 kilometer norr om staden Tours. Området sträcker sig ett trettiotal kilometer längs vardera sidan av Loirdalen och dess biflodsdalar. Här har Loirfloden och dess bifloder grävt ut 50 meter djupa dalar ur en platå som ligger cirka 100 meter över havet. Dalarna omges av branta klippor som i första hand sträcker sig i öst-västlig riktning och i andra hand i nord-sydlig riktning. I dessa klippor har det 15 eller 20 meter under jord bildats grottor som ibland är mer än 150 meter långa.

Större delen av Loirdalen präglas av ett öppet landskap. De sekundära dalarna är dock smalare och mer slutna. Det geografiska området omfattar 21 kommuner, varav 16 ligger i den sydöstra delen av departementet Sarthe och 5 i den nordöstliga delen av departementet Indre-et-Loire.

De avgränsade jordlotter som används för druvodling är i huvudsak belägna på sluttningarna och kantar platån. Jordmånen är stenig och frisk och består av tuffsten från turonperioden och flintlera från senonperioden. Några lotter har jordmån som består av klastiska formationer från eocenperioden eller innehåller inslag från Loirs alluviala terrasser.

Det geografiska området har en mildare variant av kustklimat, i form av en blandning av kustklimat och inlandsklimat. Tillsammans med dalarna, som drar ner kall luft från sluttningarna, fungerar Loirfloden som värmereglerare. Nederbörden uppgår till cirka 680 millimeter per år.

Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Enligt muntlig tradition planterade den helige Lézin, som då var biskop av Angers, på 500-talet vinrankor i omgivningarna kring kommunen Marçon söder om Sarthe. I denna kommun anlade munkar klostret Saint-Lézin, knutet till abbotsklostret Saint-Julien i Tours som de levererade en viss mängd vin till. På sina jordar i Chahaignes planterade de druvsorten pineau d’aunis, mer känd som mayet, gros véronais, mançais noir eller plant d’aunis. Redan på den tiden var Loirfloden det bästa sättet för att, via Loire fram till Nantes, transportera olika varor till länderna i norra Europa.

Poeterna i den så kallade Plejaden, en grupp poeter som på 1500-talet samlades kring Pierre de Ronsard, skrev dikter om det ljuva livet i Loirdalen och dess viner och vinerna omtalas ofta i skrifter och memoarer från den tiden.

Rabelais skriver i sin bok ”Pantagruel” att kommunen La Chartre är full av vinhandlare, Ronsard diktar om Loirvinerna och Henrik IV, som är på jakt i Bercéskogen (Château-du-Loir), vill bara se det lokala vinet på bordet.

I sina memoarer skriver greven av Rochecotte (1769–1797) att det i Loirdalen framställs många viner med gott rykte på den sluttning som exponeras för middagssolen i kommunerna Chahaignes och Chartre-sur-le-Loir. Jules Guyot skriver i sin studie över Frankrikes vingårdar (Etude des vignobles de France) från 1876 att ”klimatet i Sarthe hör till den del av den tempererade zonen där de söta frukterna får mest finess, där druvorna är utsökta och de viner som framställs är enastående. De två viktigaste druvsorterna i Sarthe är den blå druvsorten pineau [pineau d’aunis N], och den gröna druvsorten pineau de la loire [chenin B]”.

Pierre Viala, ampelograf och specialist på vinsjukdomar, fick under vinluskrisen i uppdrag att genomföra en mycket detaljerad studie över vingårdarna i Sarthe. Han rekommenderade ”användning av de gamla beprövade druvsorter från Sarthe som gett våra viner deras goda rykte”. Vid sitt möte med prefekten och borgmästaren i Château du Loir avslutade han med att säga: ”Ni sitter på en rikedom som ni inte får låta glida ur händerna på er. Ni måste sätta en ära i att längst upp i norr låta en av de vackraste pärlorna i den franska vinkulturens krona lysa mer intensivt än någonsin.”

Vid denna tidpunkt talades det främst om vita viner framställda av pineau de la Loire (druvsorten chenin B), där årgångarna 1837, 1870 och 1893 uppskattades extra mycket. De röda vinerna vann ryktbarhet i början av 1900-talet och årgångarna 1911, 1921, 1934 och 1937 var extra minnesvärda. År 1948 erkändes den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Coteaux du Loir” för de olika kategorierna av vin från det geografiska område som definierades år 2010.

År 2009 omfattar vindistriktet en yta på mer 80 hektar, där omkring 25 producenter bedriver vinodling och framställer ungefär 4 000 hektoliter vin. De röda och vita vinerna står vardera för ungefär 40 procent av volymen, och rosévinerna för 20 procent. De vita vinerna är i regel torra och i så fall ska begreppet ”torr” anges på etiketten. De unga vinerna har ofta fruktiga och blommiga aromer. Deras potential visar sig när de åldras. När de innehåller jäsbart socker är de i regel mer komplexa och har större lagringspotential. De kan ofta lagras i flera årtionden. Det är inte ovanligt att de med tiden utvecklar tydliga inslag av exotiska frukter eller mildare inslag av torkad frukt.

Rosévinerna är lätta och friska, med en fin bouquet. De har en ljus, ofta laxrosa, färg. Doften är generös och domineras ofta av peppartoner. Smaken är lätt och delikat.

De röda vinerna har en rubinröd färg och en komplex palett av aromer, i regel dominerad av kryddiga aromer som förknippas med doften av mycket mogna röda bär. Loirfloden har spelat en avgörande roll för spridningen av viner med ursprungsbeteckningen ”Coteaux du Loir” och deras ryktbarhet. Tack vare att denna flod förenas med Loirefloden i Angers har skeppare med hjälp av flatbottnade båtar (så kallade gabares) kunnat exportera varor som exempelvis vin ända fram till Nantes. Loirfloden har alltså spelat samma roll som Loirefloden, ett trettiotal kilometer längre söderut, både när det gäller transport av vin och planering av vinodlingar, närhet till transportleder och gynnsam topografi.

De odlingslotter som traditionellt har valts ut av producenterna ligger på sluttningarna och längs högplatåns kanter och jordarna består till stor del av större stenar. Jordarna är således väldränerade, vilket främjar vinrankans hydrologiska och fysiologiska funktion.

Klimatförhållandena i Loirdalen och vindistriktets främsta druvsorter i form av pineau d’aunis N och chenin B, som mognar sent under den andra odlingsperioden respektive tidigt under den tredje odlingsperioden, kräver optimal skötsel och kontroll av växtkraften och produktionspotentialen och kort beskärning av chenin B. Den variation mellan olika år som är särskilt tydlig i det geografiska området har genom generationer lärt aktörerna att hantera druvornas olika mognadsförhållanden. Beroende på de omständigheter och klimatförhållanden som rådde det aktuella året får de vita druvor som skördas en högre eller lägre sockerhalt. Respekten för denna naturliga sockerhalt leder till att olika typer av viner framställs. När det råder särskilt gynnsamma klimatförhållanden vid skördetillfället framställs vin med jäsbart socker från de druvor som har högst sockerhalt. Sluttningarna av tuffstenskrita, och de många urgröpta grottor som används för framställningen och bevarandet av vinerna, gynnar vinernas lagringspotential och har omvandlats till en anpassad lagringstid i produktspecifikationen.

I sin studie över Frankrikes vingårdar (Etude des vignobles de France) från 1876 skriver Jules Guyot i kapitlet om Sarthe att ”förhållanden i Loirdalen är gynnsamma för fina druvsorter och fina viner” och refererar till den ryktbarhet som viner från detta område har: ”Jullien anger vidare att viner från Jasnières, Château-du-Loir […] sedan länge har ett gott rykte. Jag kan bekräfta att i vart fall viner från Jasnières, Marçon, i kantonen Chartre, och Vouvray[-sur-Loir], Malicorne, Montabon, Château-du-Loir, är ännu bättre än sitt rykte, vilket redan är gott.”

Sedan 1500-talet har Henrik IV, Rabelais och Ronsard, var och en utifrån sin känsla och med sin passion, prisat viner med ursprungsbeteckningen ”Coteaux du Loir”. En passion som aktörer i generationer har fört vidare genom att lära sig hantera de olika mognadsförhållandena för druvor av druvsorterna pineau d’aunis N och chenin B, och på så sätt främjat det unika uttryck som vinerna i detta geografiska område har.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret: a) – Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som varken på höjden eller på bredden får vara mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. b) – De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. c) – Begreppet ”torr” måste stå på etiketten på vita viner som har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 8 g/l. d) – Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt – att det handlar om en registrerad plats, och – att platsen nämns i skördedeklarationen.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för framställning, beredning och lagring av viner, omfattar följande kommuner (förteckningen är upprättad på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex):

— Departementet Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême.

— Departementet Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir.

— Departementet Sarthe: Vancé.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.