GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2011 /* JOIN/2012/011 final */





GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2011 Inledning Sedan överlämnandet av Hongkong till Kina för nästan femton år sedan, har Europeiska unionen och dess medlemsstater noggrant följt den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong (nedan kallad Hongkong). För att fullgöra sitt åtagande från 1997 till Europaparlamentet utfärdar kommissionen en årlig rapport om utvecklingen i Hongkong. Detta är den fjortonde rapporten, som omfattar 2011. Under år 2011 har principen ”ett land, två system” som fastställs i den kinesisk-brittiska förklaringen och i Hongkongs grundlag fortsatt att fungera väl. Likaså har rättigheterna och de grundläggande friheterna som Hongkongs folk åtnjuter respekterats, rättsstatens principer har skyddats och det marknadsekonomiska systemet och affärsklimatet har bibehållits. De bilaterala förbindelserna mellan EU och Hongkong har fortsatt att växa och Hongkongs guvernör besökte EU:s institutioner i september, där han träffade ordföranden Herman Van Rompuy. Europeiska unionen fäster stor vikt vid Hongkongs stabilitet, ekonomiska välstånd och demokratiska utveckling. Kommissionen fortsätter att ge sitt starka stöd till tidiga och betydande framsteg i riktning mot det slutliga målet allmän rösträtt, vilket ligger i linje med Hongkongs grundlag och folkets vilja. Politisk utveckling Under 2011 fortsatte konsolideringen av Hongkongs konstitutionella utveckling. Sekundärlagstiftningen om rösträttsreformer som överenskommits i juni 2010 godkändes. Inför distriktsvalet och utnämnandet av den utvidgade valkommitté som ska välja nästa guvernör 2012, har den politiska temperaturen höjts, vilket bland annat kännetecknas av en kraftfull offentlig debatt och omfattande mediebevakning. Den 22 juli 2011 offentliggjorde ministern för konstitutionella ärenden och fastlandsärenden, ett samrådsdokument om förfaranden vid tillsättningen av lediga platser i det lagstiftande rådet. I slutet av samrådsperioden den 24 september 2011, svarade majoriteten av de tillfrågade att systemet med fyllnadsval bör bibehållas, vilket var ett nederlag för det ursprungliga regeringsförslaget om att lediga platser skulle besättas med nästa kandidat på listan. Antagningsförfarandet kommer att slutföras under lagstiftningsåret 2011‑2012. I sitt senaste politiska anförande den 12 oktober 2011 som hade titeln ”Stora framgångar" skiftade guvernören Donald Tsang fokus till Hongkongs sociala utmaningar. Han tog upp de alltför höga bostadskostnaderna, Hongkongs snabbt åldrande befolkning och de ökande välståndsklyftorna och lovade att vidta åtgärder för att förbättra den allmänna livskvaliteten. Distriktsvalet hölls den 6 november 2011. Valdeltagandet uppgick till 41,4 % (1,2 miljoner människor röstade). Democratic Alliance for the Betterment and Progress of Hong Kong (DAB) och Federation of Trade Unions vann 165 av de 412 platserna, det pandemokratiska lägret vann bara 47 platser. Distriktsvalet var utgångspunkt för en rad olika val som ska hållas under 2012, bland annat det kommande valet till det lagstiftande rådet i september 2012 där fem nya mandat tillhörande funktionella valkretsar ska tillsättas med vinnarna från det nyligen valda distriktsrådet. Anklagelser om felaktigt registrerade väljare har undersökts. Den 10 december 2011 utsågs medlemmar i den valkommitté som ska välja nästa guvernör i mars 2012. Valkommittén utökades tidigare med 1 200 platser och består av representanter från näringslivet, olika branscher, det civila samhället och politiker i olika distriktsråd och lagstiftande rådet. I slutet av 2011 anmälde två kandidater att de tänkte ställa upp till guvernörsvalet. Den 26 november tillkännagav Henry Tang, den förre guvernören, att han tänkte ställa upp som kandidat och den 27 november trädde Chun-ying Leung, tidigare sammankallande i verkställande rådet, fram som kandidat. Förbindelserna mellan Hongkong och Taiwan tog ett viktigt steg framåt i år med formaliseringen av ländernas förbindelser och närvaron av officiella kontor i Taipei och Hongkong. I juli 2011 öppnade Taiwan ett officiellt representationskontor i Hongkong, Taipei Economic and Cultural Office. Hongkongs kontor i Taipei heter Hong Kong Economic, Trade and Cultural Office. Hongkong och Taiwan har också inlett ett alltmer omfattande bilateralt samarbete med handel och investeringar, luftfart, tull och kulturellt samarbete. Upprätthållandet av rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende fortsätter att spela en viktig roll för att säkra långsiktig välfärd i Hongkong. Under öppnandet av lagstiftningsåret, den 10 januari 2011, underströk Geoffrey Ma Tao-li, ordförande i högsta domstolen, de tre grundläggande dragen i rättsstatsprincipen i Hongkong, nämligen lagstiftning som respekterar personers rättigheter och värdighet, ett oberoende rättsväsende som skyddar dessa lagar och en korrekt rättsskipning. Hongkongs rättsskipande institutioner fortsätter att skydda de rättigheter och friheter som finns i Hongkong och ser till att alla behandlas lika och i enlighet med lagen. Ett antal viktiga domar avkunnades under 2011. Den 8 september 2011 beslöt högsta domstolen, i linje med domstolens tolkning som görs av Ständiga kommittén i nationella folkkongressen enligt artikel 158 i grundlagen, att principen om ”ett land, två system” inte omfattar doktrinen om staters immunitet i fallet FG Hemisphere/Congo och bekräftade att en främmande stats kommersiella verksamhet är skyddad från rättsliga förfaranden i Hongkong. Advokatsamfundet i Hongkong sade att domstolarnas rättsliga självständighet inte skulle äventyras genom beslutet. Fallet gäller en tiotals år gammal skuld på 100 miljoner amerikanska dollar tillhörande Demokratiska republiken Kongo till FG Hemisphere, en amerikansk fond. Förstainstansrätten fastställde också den 30 september 2011 att en utländsk hemhjälp bör tillåtas att ansöka om permanent bosättning i staden. Regeringen överklagade avgörandet och fallet skapade en omfattande debatt om lika behandling av utländska hushållerskor. Appellationsdomstolen upphävde förstainstansrättens dom om konstruktionen av bron mellan Hongkong, Zhuhai och Macao och gav grönt ljus för brobygget. Förstainstansrätten konstaterade att ministeriet för miljöskydd underlåtit att göra en miljökonsekvensanalys, vilket gjorde att bygget stannade upp. Under 2011 fortsatte Hongkongs befolkning att utöva sin rätt till yttrandefrihet och organisationsfrihet, vilket kulminerade i de största deltagarantalet i den årliga julimarschen sedan 2004. Utveckling av ekonomi och handel Hongkongs ekonomi var i gott skick under 2011. Den expanderade i stadig takt under det första halvåret, tack vare en robust export av varor och tjänster samt en stark inhemsk efterfrågan. Tillväxten dämpades dock under andra hälften av 2011 på grund av en viss försämring av det externa ekonomiska läget. BNP-tillväxten för 2011 som helhet sjönk till 5 % i reala termer, efter en ökning på 7 % under 2010. Det rådde full sysselsättning på arbetsmarknaden, med en årlig arbetslöshet på 3,4 %. Inflationen ökade markant till 5,3 %[1]. Den största utmaningen för Hongkongs ekonomi i början av 2011 var att bekämpa inflationen och begränsa bostadsbubblan. Hongkongs regering införde ett antal åtgärder i statsbudgeten 2011–2012 för att motverka effekterna av inflationen och kyla ner fastighetsmarknaden. Bland annat föreslog finansministern en engångssumma på 6 000 Hongkongdollar till alla fast bosatta personer som är 18 år och äldre och drog därmed tillbaka sitt ursprungliga förslag om att skjuta till samma belopp till det obligatoriska pensionssparfondssystemet (MPF). Direktutbetalningen av kontanter saknar motstycke i Hongkongs finanspolitiska historia. Hongkongs hade sunda offentliga finanser och betydande reserver som uppgick till 595 miljarder Hongkongdollar i slutet av mars 2011, vilket motsvarar 34 % av BNP[2]. I början av andra halvåret 2011 gav euroområdets nationella skuldkris upphov till oro i Hongkong, trots Hongkongbankerna begränsade exponering. Fastighetsmarknaden uppvisade en viss konsolidering eftersom aktörerna på marknaden agerade med försiktighet. Aktiemarknaden genomgick en kraftig kurskorrigering. Vid årsslutet stängde Hang Sengs index 20 % lägre än 2010[3]. Det samlade anskaffade egenkapitalet på Hongkongbörsen minskade också kraftigt 2011[4]. Hongkong rankas emellertid fortfarande som nummer ett tredje året i rad i fråga om kapitalanskaffning genom börsintroduktioner globalt. De tre viktigaste ekonomiska lagstiftningsförslag som infördes under 2010, dvs. lagen om minimilön, konkurrenslagen och lagstiftning och bestämmelser om utbyte av skatteinformation, framskred i olika takt under 2011. Lagen om minimilön, som föreskriver en lägsta lönenivå på 28 Hongkongdollar per timme, trädde i kraft den 1 maj 2011. Under det senaste året har arbetsmarknaden varit sund och det råder full sysselsättning. Det efterlängtade förslaget till konkurrenslag fortsatte att diskuteras i det lagstiftande rådet med starkt motstånd från näringslivet. I oktober 2011 gjorde regeringen vissa ändringar i det ursprungliga förslaget som syftar till att ta itu med några frågor som oroar näringslivet. Sedan man antagit lagstiftning om att anpassa avtal om utbyte av skatteinformation till internationella standarder i mars 2010, har Hongkong på mindre än två år undertecknat 17 nya skatteavtal med tredjeländer (inbegripet 11 med EU:s medlemsstater). För första gången har Hongkong varit föremål för ett särskilt kapitel i Kinas tolfte femårsplan (2011–2015). I denna strategiska nationella utvecklingsplan gör Kina utfästelser att bevara Hongkongs ställning som ett internationellt finansiellt, handels- och sjöfartscentrum, och att stödja Hongkong i dess stävanden att vara ett offshore-centrum för affärstransaktioner och handel med produkter som genomförs i den kinesiska lokala valutan renminbi yuan (RMB), och ett internationellt centrum för kapitalförvaltning. Under sitt besök i Hongkong i augusti 2011 presenterade Kinas vice premiärminister, Li Keqiang, ett åtgärdspaket som syftar till att förstärka Hongkongs marknad för finansiella tjänster. Dessa åtgärder innefattar en möjlighet att återföra RMB genom utländska direktinvesteringar, att lansera ett RMB-baserat Qualified Foreign Institutional Investors Programme (RQFIIs), och att utöka mängden RMB-denominerade obligationsemissioner (stats- och företagsobligationer) i Hongkong. Genom dessa nya åtgärder vidgas möjligheterna för RMB-transaktioner mellan Kina och Hongkong stegvis och Hongkongs position som RMB-offshore-centrum. RMB-handeln har ökat snabbt i Hongkong under det senaste året. Hongkong hade den största RMB-likviditeten utanför Kina och utförde 84%[5] av de gränsöverskridande RMB-handelstransaktionerna. De samlade RMB-insättningarna i Hongkong uppgick till 588,5 miljarder yuan i slutet av 2011, vilket är en ökning med 86,9% från 2010. Det sammanlagda utfärdandet av RMB-denominerade obligationer översteg 100 miljarder yuan[6]. Med tillgången till finansiell expertis, väletablerad finansiell infrastruktur och framför allt ett unikt förhållande till Kina, förväntas Hongkong fortsätta spela en central roll i internationaliseringen av RMB under de kommande åren. Den ekonomiska integrationen med Guangdongprovinsen fortsätter att fördjupas genom genomförandet av ramavtalet om samarbetet mellan Hongkong och Guangdong som undertecknades 2010. I den tolfte femårsplanen görs utfästelser för att stödja Guangdong i en pilot- och ledande roll i öppnandet av tjänsteföretag i Hongkong. Planen innehåller också uppmaningen till ett tidigt genomförande av större samarbetsprojekt mellan Guangdong, Hongkong och Macao. Guangdong och Hongkong har gjort utfästelser för att förbättra samarbetet inom flera områden, t.ex. gränsöverskridande infrastruktur, moderna tjänsteindustrier, innovation och teknik för tillverkningsindustrier, miljö och utbildning. I december 2011 undertecknade Hongkong och Kina det åttonde tillägget till avtalet om närmare ekonomiskt partnerskap (CEPA). Tillägg VIII innehåller totalt 32 liberaliseringar av tjänster och förenklingsåtgärder för investeringar och handel varav 15 avser RMB-offshore-verksamhet. Vidare mjukas ursprungskriterier för handel med varor upp, liksom definitionen av ”Hongkong-tjänsteleverantörer”, som ger dem större affärsmöjligheter i Kina. Inbegripet åtgärderna i tillägg VIII till CEPA, omfattar avtalet 301 liberaliseringsåtgärder inom 47 tjänstesektorer. Vice premiärministern Li Keqiang hävdade att Kina kommer att ha liberaliserat tjänstesektorerna fullt ut i Hongkong vid slutet av 2015. Utöver CEPA har Hongkong intensifierat sin strävan att sluta bilaterala och regionala avtal. I juni 2011 undertecknades ett frihandelsavtal mellan Hongkong och Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA). Det är Hongkongs tredje frihandelsavtal, efter avtalen med Kina och Nya Zeeland. Förhandlingar om frihandelsavtal med Chile har också inletts. Med stöd av Kina, har Hongkong till Asean framfört sin önskan om att ansluta sig till frihandelsområdet Kina-Asean. Mer allmänt, har Hongkong uppgett att man ska fortsätta att vara en aktiv medlem av WTO och Apec och fortsätta liberaliseringen av handel och investeringar. Samarbete och relationer mellan Europeiska unionen och Hongkong År 2011 fortsatte de bilaterala förbindelserna och samarbetet mellan Europeiska unionen och Hongkong att utvecklas. Hongkong är en viktig aktör i regionen och en intermediär plattform för handels- och investeringsflöden mellan EU och det kinesiska fastlandet. Europeiska unionen behöll sin ställning som Hongkongs näst största handelspartner efter det kinesiska fastlandet 2011. Hongkong var den 16:e största handelspartnern för EU. Den bilaterala handeln mellan EU och Hongkong ökade med 8,8 % till 30 miljarder euro under de första nio månaderna 2011. EU var den största utländska investeraren i Hongkong, efter det kinesiska fastlandet och Brittiska Jungfruöarna, och bidrog med 9,9 % av de totala utländska direktinvesteringarna under 2010. Hongkongs investeringar i Europa har fortsatt att utvecklas kontinuerligt. Hongkong är en av de största källorna till direktinvesteringar från Asien. Trots den globala ekonomiska krisen har Hongkong fortsatt att vara en bas för en av de största europeiska näringslivsgrupperna i Asien och fortsätter att locka till sig många europeiska medborgare som bor och arbetar inom dess territorium, totalt cirka 31 930 vid utgången av 2011[7]. EU har det största antalet utländska företag i Hongkong. I juni 2011 fanns det 454 regionala huvudkontor, 695 regionala kontor och 670 lokalkontor[8], vilket är fler än de amerikanska och japanska företagen på plats. EU-företagen är verksamma inom flera sektorer, huvudsakligen finansiella tjänster och företagstjänster, handel, logistik, byggindustri och infrastrukturprojekt. EU-företag är också nyckelaktörer inom bank-, försäkrings- och värdepapperssektorerna i Hongkong. Hongkong tjänar också som en viktig knutpunkt för flöden av utländska direktinvesteringar från EU till det kinesiska fastlandet, och vice versa. Orsakerna till detta är bland annat Hongkongs närhet till och etablerade företagsförbindelser med det kinesiska fastlandet, Hongkongs enkla skattesystem, tillgången till högkvalitativa tjänster på områden som finansiering, redovisning och lagstiftning samt den fysiska närvaron i Hongkong av ett ökande antal företag från EU och från det kinesiska fastlandet. Dessutom är Hongkong ett idealiskt forum för att anskaffa kapital för investeringar eller expansion av företagsverksamhet, antingen genom börsintroduktioner, sekundära noteringar eller obligationsemissioner (inbegripet RMB-denominerade obligationer). Den femte strukturerade dialogen mellan Europeiska unionen och Hongkongs regering ägde rum i Hongkong den 8 december 2011. Mötet omfattade en rad frågor, till exempel ekonomiska förbindelser, inklusive handel och investeringar, luftfartsverksamhet, miljö, forskning, teknik, innovation och utbildningssamarbete, finansiella tjänster, konkurrenslagstiftning, traditionell kinesisk medicin, handel med utsläppsrätter och klimatförändringarna samt tullfrågor. Bägge sidorna noterade att deras handel och ekonomiska förbindelser har fortsatt att utvecklas och fördjupas och att den bilaterala handeln stadigt återvänt till de nivåer som gällde före den finansiella krisen 2008‑2009 . Konstruktiva diskussioner om en reform av regleringen av sektorn för finansiella tjänster och provning och certifiering sker fortfarande på teknisk nivå. Den strukturerade dialogen är en väletablerad plattform som gör det möjligt för EU och Hongkong att komma vidare i sina förbindelser. EU är fortfarande fast beslutet att fortsätta sonderande samtal om möjligt samarbete för beskattning av inkomster från sparande. Trots avtalet mellan Europeiska kommissionen och Hongkong 2010 om hur rättssäkerheten ska återställas för de bilaterala luftfartsavtalen mellan EU och Hongkong, har det endast gjorts begränsade framsteg i bilaterala förhandlingar mellan Hongkong och EU:s medlemsstater. För att få ett slut på den rättsliga osäkerheten är det mycket önskvärt att Hongkong avslutar processen för att ändra sin lufttrafik med alla berörda medlemsstater, antingen genom bilaterala förhandlingar eller genom ingående av ett ”övergripande avtal” med EU. Under 2011 ökade antalet besök på hög nivå mellan Europeiska unionen och Hongkong som kulminerade med toppmötet mellan rådets ordförande Herman Van Rompuy och Hongkongs guvernör Donald Tsang i september, liksom mötet med kommissionsledamoten för utrikeshandel, Karel de Gucht. I maj besökte kommissionär Connie Hedegaard (klimatpolitik) Hongkong och höll ett viktigt tal inför konsumenternas världskongress och justitieminister Wong Yan Lung reste till Bryssel i oktober där han höll möten med vice ordförande och kommissionär Viviane Reding (rättsliga frågor, grundläggande rättigheter och medborgarskap). Regelbundna officiella besök på hög nivå har bidragit till att upprätthålla betydande utbyten inom områden av gemensamt intresse, däribland regleringen av finansiella tjänster och korruptionsbekämpning. Delegationer av ledamöter från Europaparlamentet har också varit i Hongkong och bidragit till att förbättra samarbetet. De insatser som sker inom ramen för EU:s informationsprogram för näringslivet för Hongkong och Macao (EUBIP), som samfinansieras av Europeiska kommissionen och leds av Europeiska handelskammaren (ECC) i Hongkong, har ökat i antal och blivit mer mångskiftande. Under 2011 prioriterades den nationella skuldkrisen i Europa, regleringen av finansiella tjänster, CEPA, miljö och klimatförändring, och handelsförbindelserna mellan EU och Kina. Ramen för EUBIP-företagsråd som inrättats för sektorer där europeiska företag och industri har en ledande ställning, t.ex. informations- och kommunikationsteknik och finansiella tjänster, har fortsatt att ge viktiga bidrag till vår ”mellanstatliga” dialog. EUBIP fortsätter att vara en framgångsrik kanal för en ökad förståelse mellan näringslivet i EU och Hongkong. För att ytterligare intensifiera förbindelserna med Hongkong har EU och de av EU:s medlemsstater som finns officiellt representerade inom territoriet, ökat de offentliga diplomatiska ansträngningarna att göra EU mera synligt i Hongkong och även satsat på kunskap och information om EU:s politik, inbegripet handels- och regleringspolitik, energi och klimatförändringen, regleringen av finansiella tjänster, tullfrågor, jämställdhetsåtgärder, den interkulturella dialogen samt EU:s roll i världen. De har också arbetat tätt tillsammans för att stärka kontakter människor emellan och främja utbyten mellan universitet och högskolor med gemensamma aktiviteter såsom EU:s utbildningsmässa och filmfestival. I slutet av 2011 lanserade EU en ansökningsomgång för EU:s akademiska program i Hongkong, som kommer att löpa under perioden 2012–2015. Huvudsyftet är att utveckla utåtriktad verksamhet för att öka EU:s synlighet och stärka det akademiska samarbetet med EU:s institutioner för högre utbildning, samt uppmuntra fler akademiker och studerande att bedriva forskning och studier om frågor som rör EU. EU kommer att fortsätta att främja sina förbindelser med Hongkong, öka de ekonomiska och handelsmässiga banden, stärka samarbetet med näringslivet och det civila samhället och främja rörlighet och utbyte med Hongkongs befolkning. [1] Alla ekonomiska uppgifter som rör Hongkongs ekonomi är officiell statistik från Hongkongs Census & Statistics Department. [2] Källa: Hongkongs Financial Services and the Treasury Bureau. [3] Enligt Hongkong Stock Exchange and Clearing Ltd. (HKEx) stod Hang Seng index i 18434 i slutet av 2011. [4] Enligt HKEx, föll det totala anskaffade egenkapitalet, inklusive börsnotering av nya aktier och arrangemang efter börsnoteringen på marknadsplatsen Main Board and Growth Enterprise, med 42,6 % till 488,3 euro miljarder Hongkongdollar 2011. I samband med detta sjönk det samlade egenkapitalet som anskaffats genom börsintroduktioner med 41,8 % till 258,9 miljarder Hongkongdollar. [5] Källa: Hong Kong Monetary Authority, fram till andra halvåret 2011. [6] Källa: Hong Kong Monetary Authority. [7] Källa: Hong Kong Immigration Department. [8] Källa: Hong Kong Census and Statistics Department.