Den 11 december 2019 reagerade Europeiska kommissionen på dessa utmaningar genom att anta den europeiska gröna given – en ambitiös agenda som ska göra EU till den första klimatneutrala kontinenten före 2050 och som ska skydda, bevara och stärka EU:s naturkapital och skydda människors hälsa och välbefinnande från miljörisker och miljöpåverkan. På grundval av en regenerativ tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, beskriver den gröna given miljöprioriteringarna för de kommande åren och unionens ambition att omvandla sin ekonomi för en hållbar framtid utan att lämna någon på efterkälken. För att omsätta dessa mål i praktiken utformas en rad genomgripande omvälvande strategier, och unionen uppmanas att stärka sitt ledarskap på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor.

Den 4 december 2019 offentliggjorde Europeiska miljöbyrån (EEA) sin rapport The European Environment – State and Outlook 2020 (SOER), och rapportens resultat är oroväckande. De nuvarande utmaningarna när det gäller miljö, klimat och hållbarhet är mer omfattande och angelägna än vi hittills varit med om och kräver omedelbara och samordnade åtgärder och systemlösningar. Unionens miljöpolitik har under de senaste årtiondena gett betydande fördelar utan att påverka EU:s konkurrenskraft på lång sikt, och under de senaste åren har regelverket i allt högre grad formats utifrån en ambitiös långsiktig vision med mål och strategiska politiska ramverk som har minskat miljöbelastningen på ett effektivt sätt. Förlust av biologisk mångfald och försämrade ekosystemtjänster, klimatförändringar och deras konsekvenser samt ohållbar resursanvändning, föroreningar och därmed förknippade risker för människors hälsa och välbefinnande, naturen, ekosystemen och ekonomin kräver dock beslutsamma ytterligare åtgärder i EU och globalt.

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

(1)I enlighet med artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har de allmänna miljöhandlingsprogrammen sedan 1973 utgjort ramen för unionens åtgärder på miljö- och klimatområdet.

(2)Genom Europaparlamentets och rådets beslut 1386/2013/EU fastställdes det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som anger unionens miljöagenda fram till den 31 december 2020 och en långsiktig vision för 2050.

(3)I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och politisk integration inte var tillräckliga.

(4)Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020) utgör 2020 ett unikt tillfälle för unionen att visa ledarskap i fråga om hållbarhet och hantera de brådskande hållbarhetsutmaningar som kräver systemlösningar. Såsom anges i SOER 2020 saknar de förändringar i det globala klimatet och ekosystemen som observerats sedan 1950-talet motstycke under tidigare årtionden och årtusenden. Världens befolkning har tredubblats sedan 1950, medan befolkningen i städerna har fyrdubblats. Med den nuvarande tillväxtmodellen förväntas miljöbelastningen öka ytterligare och orsaka direkta och indirekta skadliga effekter på människors hälsa och välbefinnande. Detta gäller särskilt de sektorer som har störst miljöpåverkan – livsmedel, rörlighet, energi samt infrastruktur och byggnader.

(5)Europeiska kommissionen reagerade på de utmaningar som identifierades i SOER 2020 genom att anta den europeiska gröna given: en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i lagstiftningen.

(6)Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera den europeiska gröna givens princip om att ”inte vålla skada”.

(7)Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet löper ut den 31 december 2020 och enligt dess artikel 4.3 ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I den europeiska gröna given tillkännagavs antagandet av ett nytt miljöhandlingsprogram.

(8)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör stödja miljö- och klimatmålen i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts före 2050 och som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör bidra till att FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling uppnås.

(9)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ ekonomi som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. En regenerativ tillväxtmodell erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem, som ger våra ekonomier ett säkert manöverutrymme. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna och miljöförstöringen, minimerar föroreningarna och leder till att naturkapitalet bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig innovation, anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa ekonomin motståndskraften och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande.

(10)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena klimatneutralitet, anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av biologisk mångfald, cirkulär ekonomi, nollföroreningsambition och minskning av miljöbelastningen från produktion och konsumtion. Det bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer.

(11)Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala mål, samtidigt som särskild uppmärksamhet fästs vid potentiella kompromisser och utsatta gruppers behov. Dessutom är det viktigt att det sker ett öppet samarbete med icke-statliga aktörer för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås.

(12)Ökat samarbete med partnerländer, god internationell miljöförvaltning samt synergier mellan intern och extern unionspolitik är avgörande för att unionens miljö- och klimatmål ska kunna nås.

(13)Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med övergången till större hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft. Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD.

(14)Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1999/2018, granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan miljöpolitik. Tillsammans med andra verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport skulle den ingå i en konsekvent, internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg.