EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.10.1998 
KOM(1998) 562 slutlig 
NIONDE ÅRSRAPPORTEN 
STRUKTURFONDERNA 
1997 
(Framlagd av Kommissionen) 

Denna rapport har utarbetats inom generaldirektoratet för regionalpolitik och sammanhållning 
(GD XVI) vid Europeiska kommissionen, i samarbete med generaldirektoraten för 
sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik (GD V), jordbruk (GD VI), fiske (GD XIV) 
samt under medverkan av generalsekretariatet och generaldirektoraten för konkurrens (GD 
IV), transport (GD VII), miljö, kärnsäkerhet och civilskydd (GD XI), vetenskap, forskning och 
utveckling (GD XII), telekommunikation, informat i on s marknaden och användninga av 
forskningsresultat (GD XIII), inre marknad och finansiella tjänster (GD XV), energi (GD 
XVII), budget (DG XIX), ekonomistyrning (GD XX) samt företagspolitik, handel, turism och 
näringsdrivande föreningar (GD XXIII). 
•••••••.•'..•«•'.;•-• ' ••\'.'i, •'.'..'. u-v .. ••:>..•••*v,.-.;» • • .-•,. .-. ;"/iî.ivj^.«^n«r»«>v^-*;:»-^''^;^l!KïâC#VjWrs- ^ff-ViV^y^I^ 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 l 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 5 
A. Allmän sammanfattning 7 
B. En rapport inriktad på stödet till små och medelstora företag 9 
KAPITEL 1: HÖJDPUNKTERNA UNDER 1997 13 
1.1. De första riktlinjerna avseende den ekonomiska och sociala sammanhållningens 
framtid ., 15 
1.1.1. Europeiskt forum för sammanhållningen 15 
1.1.2. Riktlinjerna i Agenda 2000 15 
1.2. Ändrad inriktning för fondernas finansiering 17 
1.2.1. Sysselsättningen prioriteras i de nya mal 2-progrummen (1997-1999) 17 
1.2.2. Prioriteringar för halvtidsutvärderingen av fondernas program (utom mål 2) 18 
1.2.3. Genomförandet av territoriella sysselsättningspakter 19 
1.2.4. Initiativet "SEM 2000": Att förbättra förvaltningen och kontrollen av fonderna 19 
1.3. FördjupNINGEN AV sammanhållningens tematiska prioriteringar 20 
1.3.1. Informationssamhället -en utmaning (KOM(97) 7) 21 
1.3.2. Mot ett program för städer (KOM(97) 197) 22 
1.3.3. Den europeiska konferensen "LEADER" om landsbygdsutveckling 22 
1.3.4. Regionalpolitiken och konkurrenspolitiken 23 
1.3.5. Konkurrensförmåga, FTU och innovation 24 
KAPITEL 2: GENOMFÖRANDET OCH UTNYTTJANDET AV PROGRAMMEN 
I MEDLEMSSTATERNA .25 
2.1. Allmän presentation per mål , •• —• 27 
2.1.1. Antagandet av nya program 1997 27 
2.1.3 Genomförandet av mål 1 (regioner med långsammare utveckling) och mål 6 
(glesbefolkade områden) 31 
2.1.4. Genomförandet av mål 2 (regioner i industriell omvandling) 32 
2.1.5. Genomförandel inom mål 3 och 4 (mänskliga resurser och arbetsmarknaden) 34 
2.1.6. Genomförandet av mål 5a (anpassning av jordbruksstrukturer och av fisket) 36 
2.1.7. Genomförandet av mål 5b (strukturanpassning av landsbygdsområden) 41 
2.1.8. Genomförandet av gemenskapsinitiativen 42 
2.1.9. Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd , 47 
2.2. Presentation per medlemsstat , ,....„.,......,.... ,.„ 53 
2.2.1. BELGIEN 53 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 53 
2. Gemenskapsinitiativen 56 
2.2.2. DANMARK 57 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 57 
2. Gemenskapsinitiativ 58 
2 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2.2.3. TYSKLAND 60 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 60 
2. Gemenskapsinitiativen 63 
2.2.4. GREKLAND 65 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 65 
2. Gemenskapsinitiativen 66 
2.2.5. SPANIEN 68 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 08 
2. Gemenskapsinitiativen 72 
2.2.6. FRANKRIKE 73 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 73 
2. Gemenskapsinitiativen 77 
2.2.7. IRLAND 78 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 78 
2. Gemenskapsinitiativen 79 
2.2.8. ITALIEN SI 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 81 
2. Gemenskapsinitiativen 84 
2.2.9. LUXEMBURG 86 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 86 
2. Gemenskapsinitiativen 87 
2.2.10. NEDERLÄNDERNA 88 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 88 
2. Gemenskapsinitiativen 90 
2.2.11. ÖSTERRIKE 92 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 92 
2. Gemenskapsinitiativen 94 
2.2.12. PORTUGAL 95 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 95 
2. Gemenskapsinitiativen 97 
2.2.13. FINLAND 98 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 98 
2. Gemenskapsinitiativen 100 
2.2.14. SVERIGE 102 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 102 
2. Gemenskapsinitiativen 104 
2.2.15. FÖRENADE KUNGARIKET 105 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 105 
2. Gemenskapsinitiativen 108 
KAPITEL 3: UTVÄRDERING OCH ANALYS AV STRUKTURFONDERNAS 
EFFEKTER 111 
3.1. Interimsutvärderingar 113 
3.2. Tematiska och övergripande utvärderingar 1 K 
3.3. Utvärderingen av effekterna på sysselsättningen 119 
3.4. Metodfrågor i samband med utvärderingen 12 Î 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
KAPITEL 4: BUDGETGENOMFÖRANDE, FINANSIELL KONTROLL OCH 
KONTROLL AV ADDITIONALITETEN 123 
4.1. Genomförande av fondernas budget 1997 för samtliga programperioder 125 
4.2. Kontroller som genomförts av fondens avdelningar, av finanskontrollen och av UCLAF... 129 
4.3. Kontroll av additionaliteten 132 
KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ANDRA FINANSIERINGSORGANEN 133 
5.1. Samordning med sammanhållningsfonden 135 
5.2. Samordning med Europeiska investeringsbanken (EIB) 135 
5.3. samordning med europeiska investeringsfonden (EIF) 136 
5.4. Samordning med Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) 137 
5.5. Den finansiella mekanismen för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 137 
5.6. Samordning med programmen för utbildning och yrkesutbildning 137 
5.7. Samordning med gemenskapens finansiella stöd till de transeuropeiska näten (TEN) 138 
KAPITEL 6: FÖRENLIGHET OCH SAMVERKAN MED GEMENSKAPENS 
POLITIK INOM ANDRA OMRÅDEN 141 
6.1. Strukturfonderna, sysselsättningen och socialpolitiken 143 
6.2. Strukturfonderna och miljön 144 
6.3. Strukturfondernas bidrag till främjandet av lika möjligheter för män och kvinnor 145 
6.4. Strukturfonderna och forskning och teknisk utveckling (FoTU) 146 
6.5. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten (TEN) 147 
6.6. Strukturfonderna och turismen 148 
6.7. Strukturfonderna och kulturen 148 
6.8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 149 
6.9. Strukturfonderna och insyn i den offentliga upphandlingen 150 
6.10. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma 
fiskeripolitiken 150 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONELL DIALOG, DIALOG MED 
ARBETSMARKNADENS PARTER, INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 153 
7.1. Interinstitutionell dialog 155 
7.1.1. Dialogen med Europaparlamentet 155 
7.1.2. Yttranden från strukturfondernas kommittéer 156 
7.1.3. Dialogen med ekonomiska och sociala kommittén 157 
7.1.4. Dialogen med regionkommittén 158 
7.2. Dialogen med arbetsmarknadens parter 159 
7.3. Information och kommunikation, utbyte av erfarenheter 161 
BILAGOR 165 
AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR 215 
< 
INLEDNING 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
A. ALLMAN SAMMANFATTNING 
Denna rapport framläggs enligt artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess undrade lydelse enligt 
förtydligande i artikel 31 i förordningen om samordning av fonderna (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade 
lydelse. Syftet är att redovisa hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1997, och 
då särskilt hur dessa uppfyller mål 1-6. Rapportens utformning motsvarar naturligtvis kraven i 
förordningarna men den har även undergått vissa förändringar. Den nyhet som infördes i den sjunde 
årsrapporten (1995) och som bestod i att ett övergripande tema behandlades genom hela rapporten har 
vidhållits. Det här året är temat åtgärderna till förmån för små och medelstora företag (SMF). 
Dessutom har en kraftig minskning av rapportens omfattning eftersträvats. Efter det att informationen 
i rapporten under flera år hade vuxit i omfattning var det nödvändigt att göra rapporten mer lättläst. I 
stället för att som tidigare presentera information på ett uttömmande sätt redovisas nu viktiga fakta 
under året. Informationen om det finansiella genomförandet är emellertid fortfarande uttömmande och 
redovisas i bilagor. Utöver de kapitel som svarar mot förordningarnas krav redovisas på ett tiotal sidor 
i kapitel 1 höjdpunkterna under året, särskilt vad gäller ut formningen av den framtida politiken för 
ekonomisk och social sammanhållning. 
ÅR 1997 
Verksamheten under det gångna året kan sammanfattas i fyra huvudteman vad beträffar politiken för 
ekonomisk och social sammanhållning och strukturfonderna. 
1- Ett fullständigt genomförande av programmen 
År 1997 markerade inträdet i den andra delen av den aktuella programperioden och var för 
strukturfonderna det tredje räkenskapsåret med full verksamhet under denna period. 
Praktiskt taget alla program har nu genomförts, med undantag för vissa spanska program inom mål 2 
(1997-1999) och italienska program inom mål 1, vilka bör antas i början av 1998. I fråga om nya 
program som har antagits har året framför allt kännetecknats av antagandet av program inom mål 2 för 
perioden 1997-1999. Samtidigt har avslutandet av programmen inom mål 2 för perioden 1994-1996 
lett till en överföring av icke utnyttjade anslag på 848 miljoner ecu till innevarande period 1997-1999. 
Beträffande gemenskapsinitiativen har de sista 13 programmen som planerades inom ramen för del 
ursprungliga anslaget 1994 antagits. Efter den fördelning av reserven som beslutades 1996 har 
dessutom nya program kunnat antas under året liksom program för gränsöverskridande samarbete 
(Interreg II C). För första gången skedde därmed ett faktiskt genomförande av samtliga 
gemenskapsinitiativ under 1997. 
I slutet av året genomfördes stödet från strukturfonderna genom sammanlagt 1 026 program (580 
inom ramen för de olika målen och 446 inom ramen för gemenskapsinitiativen). 
2- En intensiv finansieringsverksamhet 
Ett av årets viktigaste kännetecken har varit inhämtningen av de förseningar i utnyttjandet av anslagen 
som noterades i början av perioden. Genomförandet av programmen förefaller på det hela taget nu 
vara tillfredsställande. 
Situationen skiljer sig emellertid åt i fråga om programmen för varje mål (GSR och SPD) och 
gemenskapsinitiativen. 
I fråga om genomförandet av GSR/SPD noterades i själva verket en tydlig ökning av 
genomförandetakten under året. Den 31 december hade åtaganden gjorts avseende 62 % av det totala 
stödet för perioden (1994-1999) och betalningar avseende 46 %. Dessutom hade enbart under år 1997 
åtaganden gjorts avseende ca 99 % av de tillgängliga anslagen och för första gången under 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
innevarande period hade 100 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena betalats. Som exempel 
kan nämnas att det i fråga om mål 1, som svarar för 68 % av strukturfondernas totala anslag för 
perioden, noterades ett utnyttjande av anslagen som låg helt i linje med de ursprungliga prognoserna 
(den budgetplan som fastställdes i Edinburgh för perioden 1994-1999). Denna mycket tydliga 
förbättring av utnyttjandet av anslagen gällde även mål 3, 4 och 5b. De andra målen uppvisar inte lika 
imponerande framsteg. Dessutom tycks alla samtliga strukturfonder gjort åtaganden avseende 100% 
av sina tillgängliga anslag, med undantag för FFU (åtagande avseende 75 % av anslagen) där 
underutnyttjandet i huvudsak beror på problem i samband med omstruktureringen av fiskeflottan i 
vissa av de medlemsstater som är bland de största stödmottagarna. Delta har emellertid en begränsad 
inverkan på det övergripande genomförandet eftersom FFU bara utgör 2 % av strukturfonderna. 
Det bör påpekas att de medlemsstater där utnyttjandet av anslagen är störst i allmänhet är de minst 
välmående länderna i unionen, vilka samtidigt är strukturfondernas största stödmottagare, framför allt 
inom mål 1: Spanien, Portugal och Irland. Vad gäller åtaganden och betalningar avseende anslag 
ligger dessa medlemsstater före den ursprungliga programplaneringen. Grekland, det fjärde 
"sammanhållningslandet", har anslutit sig till denna grupp under det första kvartalet 1998. Även om 
det tyvärr fortfarande förekom vissa förseningar i några medlemsstater i slutet av 1997 (Italien inom 
mål 1 och 5b, Frankrike inom mål 1, och Belgien inom mål 1) har dessa emellertid minskat under året 
och under det första kvartalet 1998 har förseningarna nästan helt inhämtats, framför allt i fråga om 
Italien som hade den mest oroande förseningen. 
Situationen är en helt annan när det gäller gemenskapsinitiativen. I slutet av 1997 hade för samtliga 13 
gemenskapsinitiativ åtaganden gjorts avseende 56% av det totala stödet för perioden (1994-1996) 
och endast 31 % betalats. Under 1997 genomfördes dessutom bara 61 % av de tillgängliga åtagandena 
och 90 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena. 
Dessa förseningar i utnyttjandet beror ofta antingen pä att programmen godkänts sent (mänga program 
antogs 1996 och 1997 efter fördelningen av reserven) eller på särdragen i vissa gemenskapsinitiativ, 
t.ex. partnerskapet inom URBAN och Interreg II, eller på de mycket speciella och nyskapande 
åtgärderna inom gemenskapsinitiativet SMF. 
För att påskynda genomförandet av gemenskapsinitiativen har kommissionen inlett en dialog med 
medlemsstaterna för att tillsammans med dem undersöka möjligheterna till en omfördelning av 
medlen, antingen mellan åtgärderna inom ett och samma program eller mellan programmen inom 
ramen för ett gemenskapsinitiativ. Dessa förhandlingar bör avslutas under 1998 och kan leda till en 
omfördelning av medlen mellan initiativen. 
3- Närmare finansiella prioriteringar 
Förutom antagandet och genomförandet av program har kommissionen under 1997 bemödat sig om att 
driva på vissa av sina åtgärder och prioriteringar. Den absoluta prioriteringen att värna och främja 
sysselsättningen var därför utgångspunkten i samband med utformningen av de nya programmen inom 
mål 2 för 1997-1999. Samtidigt har det praktiska genomförandet av 89 territoriella 
sysselsättningspakter gjort det möjligt att förstärka gemenskapens åtgärder på lokal nivå för att skapa 
arbetstillfällen. Halvtidsundersökningen av strukturfondernas program (utom mål 2) kommer all göra 
det möjligt att genomföra eventuella justeringar för att påskynda genomförandel av vissa program som 
har stött på svårigheter. 
Inom ramen för åtgärden SEM 2000 (sund och effektiv förvaltning) har kommissionen också fattat tre 
beslut för att förbättra förvaltningen och kontrollen av utnyttjandet av strukturfonderna. 22 
"förteckningar" har utarbetats med definitioner av vissa utgiftskategorier som är berättigade till 
samfinansiering från strukturfonderna. En förordning har antagits om fastställande av normer som 
medlemsstaterna skall iaktta i fråga om finansiell kontroll. Slutligen har interna riktlinjer utarbetats 
om under vilka förutsättningar kommissionen kan genomdriva finansiella nettokorrigeringar gentemot 
medlemsstaterna. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Förutom dessa övergripande prioriteringar har vissa tematiska prioriteringar också fördjupats under 
året, t.ex. strukturfondsstödet till informationssamhället (däribland pilotprojekt inom ramen för RISI-
regionala initiativ för informationssamhället), den framtida stadsutvecklingen, 
landsbygdsutvecklingen, samspelet mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken, sambanden 
mellan den europeiska ekonomins konkurrenskraft och FTU och innovation. Alla dessa analyser har 
gjort diskussionen tydligare och oftast lett till praktiska lösningar som hädanefter kommer att beaktas 
i strukturfondernas program. 
4- En framtidsskiss 
1997 inleddes förberedelserna för den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitikens framtid. 
Efter att ha lanserats i april i och med det europeiska forumet om sammanhållningen resulterade 
förberedelsearbetet för tiden efter år 2000 i "Agenda 2000" som antogs i juli. I denna återfinns den 
föreslagna budgetplanen för perioden 2000-2006 samt de prioriteringar som gemenskapspolitiken 
skall ta hänsyn till. På strukturpolitikens område definieras i Agenda 2000 det finanspaket som krävs 
med tanke på utvidgningen till vissa stater i Centraleuropa och bibehållandet av principen om 
finansiell solidaritet. Dessutom lades grunden till en större geografisk och finansiell koncentration av 
strukturfonderna och till en minskning av antalet mål från 7 till 3, vilket skulle göra genomförandet av 
programmen enklare och samtidigt leda till en effektivisering av strukturfondsåtgärderna. 
I enlighet med Agenda 2000 har kommissionen utarbetat förslag till förordningar om 
strukturfondsåtgärder under perioden 2000-2006. Förslagen lades fram av kommissionen i mars 1998. 
De kommer under 1998 (och troligen under en del av 1999) att vara föremål för förhandlingar mellan 
medlemsstaterna och kommissionen, tillsammans med övriga gemenskapsinstitutioner, vilka skall leda 
fram till nya ramförordningar för strukturfonderna som skall tillämpas fr.o.m. den I januari 2000. 
B. EN RAPPORT INRIKTAD PÅ STÖDET TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
Precis som de två föregående årsrapporterna behandlade stödåtgärdernas miljödimension (1995) och 
stödet till regionernas tekniska utveckling (1996) är syftet med denna rapport att belysa 
strukturfondernas åtgärder till förmån för små och medelstora företag. Temat som valts är också ett 
svar på Europaparlamentets begäran att få veta mer om strukturfondernas åtgärder till förmån för små 
och medelstora företag. På grund av de finansierade åtgärdernas spännvidd kommer de att behandlas i 
flera kapitel och beskrivas i särskilda rutor. 
De små och medelstora företagens (SMF) betydelse för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft 
erkänns numera allmänt inom Europeiska unionen. SMF utgör mer än 99 % av unionens 18,5 miljoner 
företag. De svarar för 66 % av den privata sysselsättningen och 60 % av den totala omsättningen. 
Deras utveckling är med andra ord avgörande för att öka sysselsättningen i Europa och för att uppnå 
en större ekonomisk och social sammanhållning inom unionen. Enligt en undersökning från 
Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag är del de små och medelstora 
företagen som för närvarande harden största tillväxtpotentialen och kan skapa nya arbetstillfällen. 
Under de senaste åren och framför allt under 1997 har behovet av att ge SMF en ökad roll ofta 
framhållits vid Europeiska rådets möten. Vid det Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 
antogs en resolution om tillväxt och sysselsättning och uppmanades bl.a. Europeiska 
investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden att inrätta en finansieringsordning för 
högteknologiska projekt på små och medelstora företag. Detta skedde i november 1997 i och med 
inrättandet av "den europeiska fmansieringsordningen för teknologi". Vid sitt möte i Amsterdam ville 
Europeiska rådet dessutom minska de bördor som vilar på företagen genom att inrätta en särskild 
arbetsgrupp kallad BEST som skall förenkla och förbättra företagsklimatet. Denna särskilda 
arbetsgrupp lämnade sin rapport till kommissionen den 7 maj 1998. Vid Europeiska rådets extra möte 
om sysselsättningen i Luxemburg i november fastställdes att företagsamheten skall vara en gemensam 
riktlinje i medlemsstaternas sysselsättningspolitik. För att konkretisera denna prioritet antog 
10 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
kommissionen ett meddelande kallat "Att uppmuntra företagandet i Europa"1. Rådet uppmanade 
dessutom kommissionen att lägga fram förslag om inrättandet av ekonomiska stödåtgärder för 
innovativa och sysselsättningsskapande SMF. Kommissionen lade fram sina förslag i januari 19982 
och rådet antog dem i april. Det politiska intresset tog sig också uttryck i att en grupp inrättades 
bestående av de nio berörda kommissionsledamöterna för att ta itu med frågan "SMF och 
företagsamheten". Gruppen har som mål att komma fram till politiska handlingslinjer, framför allt för 
att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till gemenskapsprogrammen. Gruppen 
påbörjade sitt arbete i början av 1998. 
För att ge en fullständig överblick över unionens åtgärder till förmån för SMF antog kommissionen 
under 1997 den fjärde rapporten om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag 
och hantverksföretag3 som handlar om att förbättra företagsklimatet och åtgärder till förmån för SMF. 
Inom ramen för de stora ansträngningar som görs för att gynna sysselsättningen spelar 
strukturfonderna sedan flera år en viktig roll för att bidra till skapandet och utvecklingen av SMF. På 
grund av deras bidrag till uppnåendet av ekonomisk och social sammanhållning erkänns SMF allmänt 
som en prioriterad målgrupp i de flesta programmen, som ofta innehåller särskilda åtgärder till förmån 
för dem. 
Under den aktuella programperioden 1994-1999 har 15-20% av strukturfondernas totala medel, 
vilket sammanlagt motsvarar mellan 23 och 30 miljarder ecu, särskilt avsatts för åtgärder som syftar 
till att stimulera och förbättra produktionsutrustningen och det ekonomiska klimatet för SMF (framför 
allt i regioner med långsammare utveckling, industriregioner i omvandling, jordbruksområden och 
glesbefolkade områden). När det gäller de tre nya medlemsstaterna (Finland, Sverige och Österrike) är 
satsningen till förmån för SMF till och med ännu större (30-40 % av gemenskapsstödet). Dessutom 
kan nämnas att huvuddelen av de andra åtgärderna i programmen har en positiv inverkan på SMF, 
även om de inte är direkt inriktade på dem. 
Strukturfondernas finansiering sker genom en mängd olika åtgärder som är direkt avsedda för SMF. 
De viktigaste är följande: 
• Stöd till kapitalinvesteringar i form av direkt stöd eller finansieringslösningar (riskkapitalfonder, 
startkapital, leasing, etc). 
• Samfinansiering av företagsområden. 
• Utbildningsinsatser, inbegripet ledningsutbildning (inom mål 4 mottar t.ex. SMF stöd för att 
förbättra personalens kvalifikationer, gemenskapsinitiativet ADAPT finansierar utbildningar som 
syftar till att på SMF föregripa effekterna av industriella förändringar etc). 
• Rådgivning och information (om att starta företag, företagsledning, marknadsföring, teknikexport 
eller tekniköverföring, direkt stöd till inrättandet av tjänstecentrer, t.ex. Europeiska företags- och 
innovationscentrer. 
• Åtgärder för att utveckla FTU (bl.a. pilotprojekten RIS - regionala innovationsstrategier och 
RITTS - regionala strategier för tekniköverföring). 
• Insatser rörande informationssamhället. 
1 KOM(98) 222, 7.4.1998. 
2 KOM(98) 26, 21.1.1998, "Initiativ för tillväxt och sysselsättning", EGT L 155, 29.5.1998, s. 43, innehållande 
riskkapitalprogram, skapandet av gränsöverskridande samriskföretag (JEV) och ett garantisystem. 
3 KOM(97) 610. 25.11.1997. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 11 
• Stöd till internationalisering genom innovativa åtgärder som EUROPARTENARIAT eller 
RECITE II, som går ut på att utveckla det internationella affärssamarbetet mellan SMF eller inom 
ramen för gemenskapsinitiativet SMF . 
För att ytterligare förstärka de små och medelstora företagens plats i de pågående programmen lade 
kommissionen den 30 maj 1997 fram "riktlinjer för anpassningen i halvtid av strukturfondernas 
program fram till slutet av 1999"4 för mål 1 (regioner med långsammare utveckling) och mål 6 
(glesbefolkade områden i Sverige och Finland). Riktlinjerna skall göra det möjligt att utnyttja 
tillgängliga medel i de nuvarande programmen för att stödja SMF och initiativen för lokal utveckling 
och sysselsättning. Därefter är det medlemsstaternas och regionernas uppgift att använda dessa medel 
för att förverkliga de små och medelstora företagens potential att skapa nya arbetstillfällen. Vad gäller 
de nya programmen inom mål 2 (industriregioner i omvandling) för perioden 1997-1999, antog 
kommissionen i november 1997 ett separat meddelande som beskriver hur prioriteringen att skapa 
sysselsättning har beaktats i programplaneringens nya fas5. I meddelandet framhålls de små och 
medelstora företagens centrala roll när det gäller att skapa sysselsättning. 
På så sätt framträder inom ramen för strukturpolitiken gradvis en prioritering till förmån för SMF, 
vilket avspeglar sig i de senaste programplaneringsdokumenten i ökade finansiella satsningar. 
I samma anda och för att få ökad kunskap om de samfinansierade åtgärderna och deras faktiska 
ekonomiska effekter på SMF lanserade kommissionen i juli 1997 en tematisk utvärdering av 
"strukturfondernas effekter på SMF"6 som omfattar hela den nuvarande programplaneringen, 
inbegripet gemenskapsinitiativen. Utvärderingen bör göra det möjligt att svara på vissa synpunkter 
som revisionsrätten framförde 1997 i den del av sin årsrapport (om verksamheten 1996) som handlade 
om strukturfonderna och SMF. Resultaten av utvärderingen väntas till slutet av 1998 och kommer att 
överlämnas till budgetmyndigheten. 
4K(97) 1381,5.5.1997. 
5 KOM(97) 524 slutlig. 
6EGTS 133, 12.7.1997. 
>& 
KAPITEL 1: 
HÖJDPUNKTERNA UNDER 1997 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 15 
1.1. DE FÖRSTA RIKTLINJERNA AVSEENDE DEN EKONOMISKA OCH SOCIALA 
SAMMANHÅLLNINGENS FRAMTID 
1.1.1. EUROPEISKT FORUM FÖR SAMMANHÅLLNINGEN 
På initiativ av Monika Wulf-Mathies, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik och 
sammanhållning, anordnade kommissionen den 28-30 april 1997 ett forum i Bryssel efter antagandet 
av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(96) 542 slutlig, 6.11.1996). 
Innehållet i rapporten presenterades ingående i den åttonde årsrapporten om strukturfonderna som 
utkom 1997 (minskade inkomstskillnader per invånare mellan medlemsstaterna, bibehållna regionala 
skillnader vad gäller inkomst per invånare och framför allt arbetslöshet samt ökande social utslagning 
och fattigdom). 
Forumet om sammanhållningen samlade mer än 1200 personer med ansvar för den ekonomiska och 
sociala sammanhållningspolitiken i hela unionen, liksom ordförande och företrädare på hög nivå från 
alla de europeiska institutionerna. 
Vad gäller den framtida reformen av strukturfonderna som planeras för nästa programperiod (2000-
2006) föreslog vissa deltagare en minskning av antalet mål för fonderna, en förenkling av 
förfarandena, en ökad koncentration av stödet och en minskning av antalet genomförandeprograrn, 
framför allt i fråga om gemenskapsinitiativen. 
I diskussionerna under detta forum bekräftades också behovet av att följa upp resultaten av 
gemenskapsstödet. Objektiva kriterier bör fastställas för att mäta utgifternas effektivitet. Istället för att 
betraktas som en rättighet skall stödet från strukturfonderna vara ett incitament att sätta i gång 
effektiva program. Eftersom de budgetåtstramningar som ingår i förberedelserna inför Ekonomiska 
och monetära unionen överallt blir allt mer kännbara måste en större variation vad gäller stödformenia 
skapas, t.ex. kombination av stöd och lån, räntesubventioner, lånegarantier eller utnyttjande av iv.er 
innovativa finansieringsformer. 
I sina avslutande anföranden sammanfattade de kommissionsledamöter som ansvarar for 
sammanhållningspolitiken de viktigaste slutsatserna från detta forum: de allt snabbare 
strukturförändringarna, som inte bara påverkar regioner med långsammare utveckling, utan också 
industriregioner och jordbruks- och stadsområden, talar för att Europeiska unionen måste fortsnita 
sina ansträngningar för att främja ekonomisk och social sammanhållning. Regionerna bör få stöd ; or 
att diversifiera sina ekonomiska strukturer och öka sin förmåga till innovation, t.ex. genom utveckii» 
av informationsteknik och FTU-verksamhet. Det är mycket viktigt att strukturfonderna ger ett m: 
kraftfullt stöd till det livslånga lärandet och med alla medel stimulerar sysselsättning och 
konkurrenskraft. 
1.1.2. RIKTLINJERNA I AGENDA 2000' 
Meddelandet "Agenda 2000" ingår i tre sammanhang: Europeiska unionens utvidgning til! 
Centraleuropa, upprättandet av Ekonomiska och monetära unionen samt reformen av grundläggande 
gemenskapspolitiska områden, bl.a. sammanhållningspolitiken och den gemensamma 
jordbrukspolitiken (inbegripet den del som rör landsbygdspolitiken). I Agenda 2000 anges vilka 
budgetramar som kommer att gälla under det nya årtusendets första år och vilka prioriteringarna 
kommer att vara för gemenskapspolitiken. 
På strukturpolitikens område är Agenda 2000 en vidareutveckling av den första rapporten om 
ekonomisk och social sammanhållning och forumet om sammanhållningen (se ovan) 
KOM(97) 2000 (volymerna 1,2 och 3), 15.7.1997. 
16 Nionde årsrapporten Strukturfonderna I')')? 
Det föreslagna finansieringspaketet för strukturpolitiken för perioden 2000-2006 har fastställts till 
286,3 miljarder ecu och består av följande tre delar: 
• 218,4 miljarder ecu till strukturfonderna avsedda för de 15 medlemsstaterna. 
• 21,0 miljarder ecu till Sammanhållningsfonden för de nuvarande medlemsstaterna. 
• 46,9 miljarder ecu för kandidatländerna (7,3 miljarder inför anslutningen och 39,6 miljarder i stöd 
efter anslutningen). 
Den grundläggande principen för sammanhållningspolitiken, dvs. den ekonomiska solidariteten, 
kvarstår naturligtvis. Den kommande utvidgningen till nya länder med mycket varierande 
utvecklingsnivå gör den ännu mer nödvändig. Kommissionen har därför föreslagit att den finansiella 
satsningen skall ligga kvar på den nivå som kommer att uppnås år 1999, dvs. motsvarande 0,46 % av 
unionens BNP. 
I övrigt fastställs i Agenda 2000 de principer som kommer att göra det möjligt alt göra 
sammanhållningspolitiken mer effektiv: i synnerhet kommer koncentrationen av finansieringen att 
förstärkas i färre regioner eller områden för att säkerställa en tillräcklig hävstångseffekt. Denna ökade 
koncentration är dessutom ofrånkomlig med tanke på de budgetåtstramningar som medlemsstaterna 
tvingas genomföra nu och framöver och som innebär att de inte kommer att kunna gå utöver den 
överenskomna satsningen i procent av BNP (0,46 % år 1999). 
Ökad effektivitet kommer även att eftersträvas genom en förenkling av själva genomförandet. Detta 
kommer i praktiken att ske genom en minskning av antalet mål från nuvarande sju till tre: 
• Det nya mål 1 kommer att vara identiskt med nuvarande mål 1 och kriteriet för regionernas rätt till 
stöd tillämpas strikt. Avlägset belägna regioner och regioner som för närvarande har rätt till mål 
6-stöd kommer automatiskt att omfattas av det nya mål 1. Detta kommer att fortsätta att vara det 
prioriterade målet i och med att två tredjedelar av strukturfonderna avsätts för det. De fyra 
strukturfonderna kommer att stödja utvecklingen i de berörda regionerna. 
• Det nya mål 2 kommer att omfatta industriregioner i ekonomisk och social omvandling som 
drabbats av omfattande arbetslöshet (dvs. industriområden som befinner sig i nedgång, utsatta 
jordbruksområden, områden som är beroende av fiske samt krisdrabbade sladsomräden). Den 
befolkning som omfattas av det nya mål 2 under perioden 2000-2006 skall inte överstiga 18 % av 
unionens totala befolkning och de områden som omfattas skall på det hela taget vara desamma 
som de som får statligt regionalstöd enligt artikel 92.3 c i fördraget. Tre strukturfonder (ERUF, 
ESF, FFU) OCH EUGFJ-garantisektionen) kommer att stödja dessa områdens omvandling. 
• Det nya mål 3 (utveckling av mänskliga resurser) kommer att syfta till att stödja anpassning och 
modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. De 
finansiella åtgärderna skall ske utanför de områden som omfattas av mål 1 och 2. Bara ESF 
kommer att samfinansiera denna typ av åtgärder. 
När det gäller jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling kommer stcklcl från fonderna - EUGFJ-
utvecklingssektionen inom mål I, med stöd av EUGFJ-garanliseklionen inom mål 2 och inom 
unionens övriga landsbygdsområden - att göra del möjligt för jordbruket och landsbygden alt fortsätta 
att anpassa sig till de förändringar som kan förutses (marknadernas utveckling, globaliseringen av 
ekonomin etc). I detta sammanhang måste landsbygden också ta hänsyn till samhällets förväntningar 
vad gäller miljöförbättringar genom att samordna den ekonomiska utvecklingen och skyddet av 
naturtillgångarna. För att bidra till en hållbar landsbygdsutveckling kommer större vikt att läggas vid 
åtgärder för ett miljövänligt jordbruk. 
Strukturfondsåtgärderna kommer också att bli effektivare genom en ny form av partnerskap mellan 
kommissionen och medlemsstaterna. Förvaltningen av programmen kommer att decentraliseras till 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 17 
medlemsstaterna och regionerna. I gengäld kommer kommissionen i framtiden att kräva större 
selektivitet och noggrannhet vid fastställandet av prioriteringarna. Samtidigt måste systemen för 
övervakning och utvärdering förstärkas liksom de kontroller som görs. 
Slutligen krävs ett bättre samarbete mellan EIB, EIF och strukturfonderna för att uppnå bästa möjliga 
hävstångseffekt. 
I enlighet med Agenda 2000 har kommissionen utarbetat förslag till ramförordningar om 
strukturfondernas och sammanhållningsfondens verksamhet under perioden 2000-2006. Förslagen 
inbegriper en allmän förordning om strukturfonderna, särskilda förordningar om varje fond (ERUF, 
ESF, FFU, stödet via EUGFJ till landsbygdsutvecklingen), en revidering av sammanhållningsfonden 
samt en förordning om ett nytt instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen. 
Förordningarna lades fram av kommissionen den 18 mars 19982. 
1.2. ANDRAD INRIKTNING FOR FONDERNAS FINANSIERING 
1.2.1. SYSSELSÄTTNINGEN PRIORITERAS I DE NYA MÅL 2-PROGRAMMEN (1997-1999) 
Den absoluta prioritet som fastställts när det gäller att värna och främja sysselsättningen beskrevs i de 
riktlinjer som kommissionen riktade till medlemsstaterna i samband med förberedelserna inför den 
andra programperioden för mål 2 1997-1999. Kommissionens meddelande3 med sammanfattningar av 
de nya programmen visade att betydande framsteg gjordes 1997 när det gällde att kvantifiera 
sysselsättningseffekter i de nya programplaneringsdokumenten avseende mål 2. I 55 av 66 
programplaneringsdokument gavs detaljerade uppskattningar (på åtgärdsnivån) som motsvarade ca 
66 % av gemenskapens totala finansiering. 
De siffror som tillhandahållits avseende skapandet av sysselsättning måste naturligtvis betraktas med 
viss försiktighet, framför allt på grund av att olika regioner inte har använt den gemensamma metod 
som kommissionen föreslagit för att uppskatta effekterna på sysselsättningen. Icke desto mindre tyder 
uppskattningarna på att ca 880 000 arbetstillfällen skapats, bevarats eller omfördelats till följd av mål 
2-stöd under perioden 1997-1999. Två tredjedelar av de nya arbetstillfällena skapades i de länder som 
tar emot mest mål 2-stöd: Frankrike, Spanien och Förenade kungariket. Denna storleksordning är 
enligt utvärderingar som gjorts nyligen nästan densamma som för programmen under perioden 1989— 
1993. Tillfälliga arbetstillfällen utgör en relativt liten del av sysselsättningseffekterna (omkring 100 
000 arbetstillfällen i sju medlemsstater). 
Rent konkret kan programmens innehåll sammanfattas i följande fyra stödkategorier: 
• Stöd till företagens tillväxt och konkurrensförmåga, framför allt SMF (48 % av de totala 
förutsedda utgifterna). 
• Utbildning och sysselsättningsstöd, inbegripet åtgärder för att ge arbetskraften kunskaper i 
avancerad teknik (34 %). 
• Förnyelse och anpassning av nedgångna industriområden och stadsområden (12 %). 
• Främjande av turism, ren teknik, återvinning av industriavfall och vatten etc. (6 %). 
Samtliga åtgärder och projekt till förmån för regioner i industriell omvandling skall ha inletts senast 
den 31 december 1999 och vara betalda den 31 december 2001. 
2 KOM(98) 130. KOM(98) 131 och K()M(98) 138. 
3 KOM(l)7) 524 slutlig, "De nya regionala programmen IW7I')W mom ramen l'or mäl 2 fokuseiïng på 
skapande av arbetstillfällen". 
18 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
1.2.2. PRIORITERINGAR FÖR HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV FONDERNAS PROGRAM (UTOM 
MAL 2) 
I maj 1997 antog kommissionen riktlinjer för fastställandet av "prioriteringar för anpassningen av 
strukturfondernas program fram till slutet av 1999"4 (undantaget mål 2 som behandlades separat, se 
punkt 1.2.1). Samtliga prioriteringar omfattas av det centrala målet att stödja sysselsättningen som 
bekräftades på nytt i Amsterdamfördraget (ny avdelning VI A) och vid Europeiska rådets extra möte i 
Luxemburg den 21-22 november 1997. 
Syftet med riktlinjerna är att definiera en referensram inom vilken anpassningarna av de nuvarande 
programmen skall genomföras. Riktlinjerna utgör efter de interimsutvärderingarna (punkt 3.1) 
grunden för eventuella halvtidsjusteringar av programmen för perioden 1997-1999. Justeringarna bör 
ske under loppet av 1998. 
Sex tematiska prioriteringar har fastställts: 
1- Grundläggande infrastruktur. Investeringarna i grundläggande infrastruktur, framför allt i de 
transeuropeiska näten (TEN) bör utnyttja de olika tillgängliga finansieringsordningarna bättre, 
inbegripet EEB och EIF (se punkterna 5.2 och 5.3). 
2- Produktionsmiljön. I riktlinjerna framhålls särskilt förbättringen av små och medelstora företags 
internationella konkurrensförmåga, särskilt inom tjänstesektorn (informationssamhällets framväxt, 
övergripande kvalitetsstyrning etc). De syftar också till att förbättra situationen när det gäller 
underkapitaliserade företag, bl.a. med hjälp av finansieringslösningar inom ramen för strukturstödet 
till mindre företag. 
3- FTU och informationssamhället. I riktlinjerna uppmuntras att särskilt uppmärksamhet ägnas 
stödåtgärder till teknisk innovation och på det hela taget en ökning av de medel som avsätts för FTU 
och innovation (se punkterna 1.3.1, 1.3.5 och 6.4). 
4- Miljö och hållbar utveckling. Kommissionen uppmuntrar framför allt att hänsyn tas till 
förebyggande åtgärder och till ekosektorns ökande belydelse (se punkt 6.2). 
5- Mänskliga resurser och utbildning. I riktlinjerna påpekas behovet av att övergå från en passiv till en 
aktiv politik på sysselsättningsområdet. Samtidigt är det nödvändigt att utarbeta nya strukturer för 
utveckling av mänskliga resurser, bl.a. inom ramen för ett lämpligt samarbete mellan SMF (se punkt 
6.1). 
6- Jämställdhet mellan män och kvinnor. Det föreslås stöd till olika åtgärder som bidrar till att främja 
lika möjligheter, t.ex. förbättring av sociala infrastrukturer, tillgång till arbete samt arbetsvillkor och 
arbetsförhållanden, tillgång till tjänster, skapande och utveckling av SMF (se punkt 6.3). 
Kommissionen vill dessutom uppmuntra de nationella och regionala parterna att säkerställa 
programmens kvalitet och effektivitet. Denna övergripande prioritering avser särskilt partnerskapet 
(utökat deltagande av arbetsmarknadens parter och andra berörda organisationer), villkor för 
uppföljning (särskilt förmågan all mäta resultaten och upptäcka brister i genomförandet), information 
och publicitet om åtgärder som finansieras genom strukturfonderna saml slutligen effektiviteten 
avseende betalningsförfarandet. 
På grundval av dessa riktlinjer och resultaten av interimsutvärderingar åligger det 
uppföljningskommittéerna och de behöriga myndigheterna att föreslå eller besluta om justeringar 
inom de pågående programmen. Justeringarna kommer i allmänhet att ske under 1998. 
4C(97) 1381,5.5.1997. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 /y 
1.2.3. GENOMFÖRANDET AV TERRITORIELLA SYSSELSÄTTNINGSPAKTER 
Europeiska kommissionens riktlinjer för att förstärka effekterna av gemenskapens strukturstöd på 
sysselsättningen ((KOM(96) 109, 10.6.1996) fick ett gynnsamt mottagande av medlemsstaterna i juni 
1996 i Florens. Framför allt erkände de behovet av att utvidga och fördjupa partnerskapet i samband 
med genomförandet av åtgärder för sysselsättningen, vilket kommissionen rekommenderade i sitt 
initiativ "En åtgärd för sysselsättningen: en förtroendepakt" som lades fram 1996. 
Europeiska rådet bekräftade riktlinjerna vid sitt möte i Dublin i december 1996 och krävde ett snabbt 
genomförande av de pilotåtgärder som var avsedda att utvecklas till territoriella sysselsättningspakter 
på grundval av ansökningar från områden eller städer som utsetts av medlemsstaternas myndigheter. 
Vid rådets möte i Amsterdam i juni 1997 togs förteckningen över de utvalda områdena till protokollet. 
Tre urvalskriterier: 
För att tas upp måste de förslag till territoriella sysselsättningspakter som valts ut av medlemsstaterna 
uppfylla tre kriterier; 
• Ett förslag "underifrån", dvs. grundat på initiativ på lokal nivå. 
• Ett brett partnerskap som samlar samtliga berörda lokala aktörer: myndigheter och offentlig 
sektor, arbetsmarknadens parter, privata aktörer och sammanslutningar som spelar en väsentlig 
roll för sysselsättningen. 
• Ett integrerat tillvägagångssätt som bygger på en noggrann diagnos av den lokala situationen och 
leder till innovativa och samordnade åtgärder (åtgärdsplaner för sysselsättningen). 
Var står man i slutet av 1997? 
89 förslag till pakter från både landsbygds- och .stadsområden i unionens 15 medlemsstater har 
förklarats vara berättigade till tekniskt stöd från gemenskapen. Stödet utgörs av högst 200 000 ecu per 
pakt och är avsett att göra det möjligt att formulera en åtgärdsplan för sysselsättningen och göra 
innehållet känt på europeisk nivå. Den 31 december 1997 hade beslut fattats om att ge tekniskt stöd 
från strukturfonderna till 84 pakter (22 enligt artikel 6 i förordningen om ESF, 8 enligt artikel 8 i 
förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen och 54 enligt artikel 7 i förordningen om ERUF). 
De första åtgärdsplanerna för de 89 territoriella sysselsättningspakterna kommer att utarbetas under 
första halvåret 1998. När de väl har godkänts kommer de att kunna genomföras och få stöd från 
strukturfonderna fram till slutet av 1999 inom ramen för de existerande programmen. 
Kommissionen kommer att bemöda sig om att vid en lämplig tidpunkt och på lämpligt sätt 
sammanfatta innehållet i de territoriella pakterna och därefter dra lärdomar av dessa när det gäller 
skapandet av sysselsättning. 
1.2.4. INITIATIVET "SEM 2000": ATT FÖRBÄTTRA FÖRVALTNINGEN OCH KONTROLLEN AV 
FONDERNA 
Inom ramen för SEM 2000 ("Sound and Efficient Management" - Sund och effektiv förvaltning! 
antog kommissionen 1997 tre beslut lör att förbättra förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna. 
1- Förteckningar över stöd berättigade utgifter 
Kommissionen antog i april 1997 en rad beslut5 om fastställande av utgiftskategorier som är 
berättigade till samfinansiering genom strukturfonderna inom vissa områden där det tidigare funnits 
5 EGTnrL 146, 5.6.1997. 
20 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
oklarheter. Det rör sig om 22 "förteckningar", i vilka bestämmelser anges för följande 
utgiftskategorier: 
Definition av slutlig stödmottagare, period för stödberättigande, åtagandets giltighet pä 
medlemsstatsnivå, precisering av begreppet faktiska kostnader, fördelning av indirekta kostnader, 
avskrivningar, nationell samfinansiering in natura, redovisning av bankräntor som genereras av 
förskott från gemenskapen, redovisning av övriga intäkter, finansiella och rättsliga avgifter samt 
bankavgifter, kostnader för bankgarantier, inköp av begagnad utrustning, köp av mark, köp av 
fastigheter, moms och övriga skatter och avgifter, alternativ finansiering av samfinansierade projekt, 
likviditetsförvaltning/rekonstruktion av företags balansräkningar, finansieringslösningar: 
garantifonder, finansieringslösningar: riskkapitalfonder, leasing, system med återbetalningsbalt stöd 
samt kostnader för offentlig administration inbegripet löner till medlemsstaternas tjänstemän. 
Dessa noggranna definitioner bör bidra till att öka kunskaperna hos aktörerna ute på fältet om vad 
strukturfonderna kan samfinansiera inom ramen för pågående program och därmed undvika vissa 
oriktigheter som förekommit i strukturfondernas förvaltning (se punkt 4.2). 
2-Förordning (EG) nr 2064/97 om fastställande av närmare bestämmelser för medlemsstaternas 
finansiella kontroll av verksamhet som samfinansicras av strukturfonderna6 
I denna förordning, som antogs av kommissionen den 15 oktober 1997, fastställs miniminormer som 
medlemsstaterna skall tillämpa i samband med kontroller av utgifter. Förordningen upprättades i 
enlighet med artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 om samordning av strukturfonderna 
(ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93) och innehåller bestämmelser om 
• de övergripande målen för finansiella kontroller (inbegripet en tillfredsställande 
verifieringskedja), 
• en lägsta procentuell utgiftsandel som måste kontrolleras (5 % av utgifterna för varje program), 
• verifikationer som skall föras på projektnivä, 
• upprättandet av ett revisionsutlåtande när varje program avslutas. 
Förordningen trädde i kraft i november 1997, med undantag för artikel 8 (revisionsutlätande) som 
trädde i kraft den 1 januari 1998. 
3- Kommissionens interna riktlinjer för tillämpningen av finansiella nettokorrigeringar: 
I de riktlinjer som antogs den 15 oktober 1997 inom ramen för artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 
4253/88 anges under vilka förhållanden kommissionen kan ha anledning alt göra en finansiell 
nettokorrigering (dvs. minska) sin samfinansiering av ett program. Det grundläggande skälet för en 
sådan korrigering är en betydande försumlighet från en medlemsstats sida vad gäller skyldigheten att 
utföra finansiell kontroll. 
1.3. FÖRDJUPNINGEN AV SAMMANHÅLLNINGENS TEMATISKA 
PRIORITERINGAR 
I linje med de analyser som utvecklats under föregående år (t.ex. "sammanhällningspolitikcn och 
miljön" år 1995 och "sammanhållningspolitiken och kulturen" år 1996) har kommissionen inlett en 
diskussion inom flera nya områden som kan leda till fastställandet av prioriteringar för politiken 
avseende ekonomisk och social sammanhållning. Eftersom strukturfonderna är del främsta 
instrumentet för denna politik är det i första hand de som berörs av dessa tematiska riktlinjer. 
6 EGT nr L 290, 23.10.1997. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 21 
1.3.1. INFORMATIONSSAMHÄLLET - EN UTMANING (KOM(97> 1) 
Kornrnissionen antog den 22 januari 1997 ett meddelande om "sammanhållningen och 
informationssamhället" KOM(97) 7. Regionernas förmåga att utnyttja informationssamhället är en allt 
viktigare faktor som avgör deras konkurrensförmåga på den europeiska och internationella 
marknaden. Utnyttjandet av informationssamhället 
• ger företagen stora möjligheter i fråga om etablering, så att de dra nytta av skillnaderna vad gäller 
kostnader och möjligheter på olika lokala marknader, 
• gör det möjligt för företagen att genom flexibla organisationsformer snabbt anpassa sig till ett 
ekonomiskt klimat i ständig förändring, 
• gör det möjligt för företagen att uppnå stordriftsfördelar genom nätverk. 
På flera områden råder fortfarande stora skillnader i fråga om tillträdet, kvaliteten och tillgängligheten 
avseende informations- och kommunikationsinfrastrukturen mellan olika medlemsstater, men också 
inom en och samma medlemsstat. Dessutom är skillnaderna störst ifråga om det som är en 
förutsättning för att man till fullo skall kunna dra nytta av informationssamhället, t.ex. en tillräcklig 
utbildningsnivå för ett allmänt utnyttjande av informationssamhällets tjänster, de privata och 
offentliga sektorernas roll i främjandet av informationssamhället samt allmänhetens medvetenhet. 
Slutligen ökar avregleringen teleoperatörernas och tjänsteproducenternas lyhördhet för den faktiska 
efterfrågan och gör dem mer uppmärksamma pä vad det kostar alt tillhandahålla en tjänst. Ur ett 
sammanhållningsperspektiv är risken därför att områden där efterfrågan är mest koncentrerad alltmer 
gynnas av nya investeringar i infrastruktur för telekommunikation. Omvänt riskerar de områden där 
efterfrågan är mer utspridd att bli informationssamhällets "öknar". 
Kommissionen fastställer ett visst antal politiska riktlinjer som regionerna, medlemsstaterna och 
kommissionen själv uppmanas tillämpa. 
Vad gäller regleringar rekommenderar kommissionen medlemsstaterna att följa den fastställda 
tidsplanen för avregleringen av marknaderna, eftersom osäkerhet rörande regelverket kan äventyra 
nya investeringar i just de områden där investeringarnas lönsamhet är mest oviss. Kommissionen 
anger emellertid att tidsplanen bör kompletteras med andra åtgärder, framför allt när det gäller 
tillståndssystem och bestämmelser om samhällsomfattande tjänster. 
Vad gäller investeringar är det uppenbart att i en konkurrensutsatt miljö kommer kriterierna för 
offentlig finansiering av infrastruktur att bli alltmer rigorösa. Eftersom skillnaderna i infrastruktur 
icke desto mindre fortfarande är betydande uppmanar kommissionen berörda medlemsstater och 
regioner att omsorgsfullt gå igenom investeringsbesluten (inbegripet de som stöds av 
strukturfonderna) för att säkerställa att de verkligen tillför något och inrikta investeringarna på projekt 
som ger det största direkta bidraget till sammanhållningen i regioner där investeringarna inte skulle 
göras om marknadsvillkoren fick råda. 
Slutligen har medlemsstaterna och regionerna en viktig roll att spela när det gäller att ta hänsyn till de 
"immateriella" inslagen i informationssamhället, dvs. hinder inom områden som ekonomi, förvaltning 
och utbildning. Informationssamhället är ett dynamiskt begrepp som kommer att ta sig olika uttryck 
beroende på institutionella förhållanden, traditioner, kulturella förutsättningar och ländernas eller 
regionernas ekonomiska struktur. Kommissionen uppmanar de offentliga myndigheterna att ta 
initiativet genom att uppmuntra till formulering av strategier, förbättring av förutsättningarna för 
upplärning, skapandet av lämpliga strukturer och ökning av allmänhetens medvetenhet, samt att 
främja samverkanseffekter genom ett bättre utnyttjande av olika finansieringskällor. 
Kommissionen avser å sin sida att förbättra samordningen av sina åtgärder avseende 
informationssamhället för att utnyttja samverkanseffekter bättre, till fullo integrera 
22 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
sammanhållningsdimensionen i sina framtida lagstiftningsinitiativ - särskilt i sin rapport om 
bestämmelserna om samhällsomfattande tjänster (1 januari 1998) - och att slutligen komplettera och 
stödja medlemsstaternas åtgärder inom ramen för strukturfonderna. Informationssamhället har 
fastställts vara avgörande för omvandlingen av mål 2-regionerna och är idag ett viktigt inslag i de nya 
riktlinjerna för mål 1- och mål 6-regionerna. I framtiden kommer dess betydelse inom 
regionalpolitiken säkerligen att öka. 
1.3.2. MOT ETT PROGRAM FÖR STÄDER (KOM(97i 1971 
Kommissionen har inlett en dialog om stadsutvecklingens framtid på grundval av etl meddelande som 
antogs den 6 maj 1997 kallat "Mot ett program för städer inom Europeiska unionen". Den 
huvudsakliga uppgiften är att utarbeta en samordnad och sammanhållen strategi för att ta itu med de 
ökande problemen i städerna. 
Kommissionen vill inleda en diskussion inom de europeiska institutionerna och med icke-statliga 
organisationer och sammanslutningar vars verksamhet i första hand är inriktad på städerna. Översynen 
skall göra det möjligt att på ett mer strategiskt sätt införliva stadsdimensionen i unionens framtida 
politik. Gemenskapspolitiken inom områdena miljö, transporter, sysselsättning, social integration, 
energi, forskning och teknisk utveckling (FTU) samt, naturligtvis, ekonomisk och social 
sammanhållning påverkar redan städerna i unionen. 
Städerna är motorn bakom den ekonomiska tillväxten, konkurrensförmågan och sysselsättningen och 
deras relativa styrka och svaghet avspeglar sig direkt i regionala skillnader pä europeisk nivå. 
Samtidigt fortsätter problemen i de europeiska städerna all växa: trafikstockningar, arbetslöshet, 
miljöproblem, fattigdom, utslagning, dåliga boendevillkor, brottslighet och drogmissbruk. 
Ändå kan städerna erbjuda en bättre livskvalitet, inte bara i ekonomiskt utan också i kulturellt och 
socialt hänseende. Genom den koncentration av verksamhet som städerna möjliggör erbjuder de 
dessutom betydande fördelar när det gäller uppnåendet avhållbar utveckling. 
Kommissionen understryker behovet av en integrerad strategi för att ta itu med utmaningarna i 
städerna. En sådan integration förutsätter en bättre samordning av åtgärderna på lokal, regional, 
nationell och även europeisk nivå. Idag förefaller åtgärderna vara alltför utspridda. En sammanhållen 
programplanering kommer att göra det möjligt för städerna att ta itu med sina problem på ett bättre 
sätt och därmed utnyttja sina möjligheter. 
Strukturfonderna kan användas till stöd för åtgärder för att ta itu med städernas problem genom att i 
stadskärnorna och starkt befolkade förorter inriktas på de områden som är värst drabbade av 
arbetslöshet eller genom att förbättra infrastrukturerna och de allmänna transportsystemen så att 
ytterområdena blir mer lättillgängliga. 
Meddelandet bör bidra till en bred debatt om städernas roll i unionen. Denna roll har redan behandlats 
vid det informella möte som hölls med ministrarna med ansvar för regionalpolitik och fysisk planering 
i Nordwijk i juni 1997. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 
har behandlat ämnet under 1997 och kommer att anta en officiell ståndpunkt under 1998. 
Slutligen har kommissionen för avsikt att presentera resultatet av denna diskussion vid ett "Forum om 
städerna" som skall anordnas i Wien den 26-27 november 1998. 
1.3.3. DEN EUROPEISKA KONFERENSEN "LEADER" OM LANDSBYGDSUTVECKLING 
Den 9-11 november 1997 anordnades i Bryssel den europeiska konferensen "LEADER" om 
landsbygdsutveckling. Den samlade mer än 1000 deltagare som representerade lokala aktionsgrupper 
och andra samhällsaktörer samt medlemsstaterna och kandidatländerna. Konferensen gjorde det 
möjligt att utbyta information om olika erfarenheter, inleda ett eventuellt samarbete mellan områden 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 23 
och dra lärdomar inför framtiden. Resultaten från konferensen var särskilt värdefulla vid utarbetandet 
av Agenda 2000 (se punkt 1.1.2) där det just ingår ett nytt gemenskapsinitiativ till förmån för 
landsbygdsutveckling. 
I sitt avslutande anförande framhöll Frans Fischler, kommissionsledamot med ansvar för jordbruk och 
landsbygdsutveckling, särskilt behovet av ett nytt gemenskapsinitiativ för landsbygdsutvecklingen 
efter 1999 som grundar sig på lokala partnerskap, uppmuntrar privata initiativ, leder till nytänkande 
och bevarar de regionala särdragen. För att förstärka effekterna av ett sådant initiativ och för att 
underlätta det gränsöverskridande samarbetet är det absolut nödvändigt att upprätthålla ett nätverk på 
europeiskt nivå. 
Dessutom krävs en större förenkling i syfte att förstärka öppenheten och genomföra initiativet på ett 
bättre sätt inom ramen för partnerskapet och i enlighet med subsidiaritetsprincipen så att större hänsyn 
tas till skillnaderna mellan landsbygdsområden. 
För att alla landsbygdsregioner skall ha möjlighet att formulera sin egen utvecklingsstrategi skall det 
nya initiativet kunna genomföras i hela gemenskapens territorium. 
Det kommer också att bidra till en förbättring av sysselsättningsläget och av livskvaliteten och miljön 
i landsbygdsregionerna. 
1.3.4. REGIONALPOLITIKEN OCH KONKURRENSPOLITIKEN 
Under strukturfondernas nuvarande programperiod råder skillnader mellan de områden som omfattas 
av det nationella regionalstödet och de som omfattas av strukturfondernas regionala mål. 
Befolkningen i de områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna (nästan 51 % av 
gemenskapens befolkning) är större än befolkningen i de områden som får direkt nationellt stöd 
(nästan 47 %) och det råder särskilt en bristande överensstämmelse mellan kartan över det nationella 
stödet och kartan över mål 2- och mål 5b-stöd. Beträffande de sistnämnda kan man skilja mellan 
regioner som får nationellt stöd, men som inte omfattas av strukturfonderna (dessa utgör egentligen 
inte något problem), och regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna, men som inte 
omfattas av ett nationellt system för regionalstöd. 
I den andra kategorin regioner äventyras strukturfondsåtgärdernas effektivitet på grund av att stöd till 
företag bara får ges på de avsevärt mindre gynnsamma villkoren som gäller för statligt stöd i icke 
stödberättigade regioner. Att regioner behandlas olika beroende på om de omfattas av ett system för 
regionalstöd eller inte försämrar också den politiska tydligheten avseende unionens strukturåtgärder. 
Därför behandlade kommissionen i samband med antagandet av nya riktlinjer för regionalstödet den 
16 december 1997 (se punkt 6.7) ett meddelande till medlemsstaterna om överensstämmelsen mellan 
regionalpolitiken och konkurrenspolitiken. I detta meddelande, som antogs i mars 19987, föreslår 
kommissionen lösningar för att komma till rätta med den bristande överensstämmelse som beskrivits 
ovan. Förslaget skall ses mot bakgrund av det behov som betonades i Agenda 2000, dvs. att den 
geografiska koncentrationen av strukturstödet skall förstärkas under nästa programperiod så att kartar 
över de områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna på det hela taget ryms innanfö: 
kartan över de områden som får statligt stöd och att det finns ett befolkningstak på 42,7 % av 
unionens befolkning. Enligt denna princip skall följande villkor också vara uppfyllda vid 
fastställandet av den nya kartan för strukturfonderna: sträng tillämpning av kriteriet om 75 % av BNP 
per invånare för att definiera regioner med långsammare utveckling som är berättigade till mål 1-stcd, 
bara områden som också föreslagits inom ramen för artikel 92.3 c skall ha rätt till stöd inom det nya 
mål 2 och endast undantagsvis andra regioner, samt säkerställande av att de områden som omfattas av 
strukturfondsstöd och statligt regionalstöd fastställs parallellt så att båda kartorna kan börja gälla den 
1 januari 2000. 
7 C(t998) 673 slutlig 17.3.1998. 
24 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
1.3.5. KONKURRENSFÖRMÅGA. FTU OCH INNOVATION 
Kommissionen har utarbetat ett meddelande om att "Främja sammanhållning och konkurrenskraft 
genom forskning, teknisk utveckling och innovation"8. 
För att förstärka de minst gynnade regionernas konkurrensförmåga krävs att politiken avseende FTU 
och innovation inriktas på regionernas produktionsstruktur och integreras i denna samt att politiken 
stöds av de regionala aktörerna så att resurserna kan fastställas och inriktas på strategiska regionala 
prioriteringar. Strukturfonderna och ramprogrammet för FTU spelar en viktig roll i denna process. 
Trots att de tekniska skillnaderna i vissa avseenden har minskat är de fortfarande betydande, särskilt 
vad gäller skillnaderna mellan regioner. 
Det är därför ambitionen i dessa analyser är att hitta praktiska lösningar som gör det möjligt att i 
gemenskapspolitiken införa ett systematiskt tillvägagångssätt avseende FTU och innovation för att 
bidra till ekonomisk tillväxt i de minst gynnade regionerna och främja den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen. 
8 KOMU998) 275 slutlig 27.5.1998. 
as 
KAPITEL 2: 
GENOMFÖRANDET OCH UTNYTTJANDET AV PROGRAMMEN I 
MEDLEMSSTATERNA 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 27 
2.1. ALLMÄN PRESENTATION PER MÅL 
2.1.1. ANTAGANDET AV NYA PROGRAM 1997 
År 1997 inleddes den andra hälften av innevarande programperiod och det tredje räkenskapsåret med 
full verksamhet för strukturfonderna under denna period. Nästan alla program genomfördes ute på 
fältet 1997, med undantag för några gemenskapsinitiativ som antogs sent. Under 1997 antogs 
dessutom nya program, särskilt avseende mål 2 (industriområden som drabbats av ekonomisk 
nedgång) inom ramen för den nya programperioden 1997-1999. (Anm: Programplaneringen avseende 
mål 2 är indelad i två treårsperioder (1994-96 och 1997-99), med undanlag för de tre nya 
medlemsstaterna: Sverige och Österrike, som har valt en enda period (1995-99)', och Finland /vå 
perioder: 1995-96 och 1997-99). 
Sammanlagt har 88 nya stödåtgärder antagits för de olika målen under 1997. De allra flesta av de nya 
åtgärderna (81 %) rör mål 2: under perioden mars-december 1997 antogs 66 SPD och 5 operativa 
program inom mål 2 för Spanien. Tre mål 2-program antogs inte under 1997, utan kommer att antas 
1998: de rör Madrid, Baskien och ett ESF-stöd som omfattar flera regioner i Spanien (se punkt 2.1.4 
om genomförandet av mål 2). Det totala gemenskapsbidraget för de nya mål 2-programmen uppgår till 
8,515 miljoner ecu. 
I övrigt har 33 program antagits under 1997 inom ramen för gemenskapsinitiativen (se 2.1.8). 
Förutom antagandet av dessa nya program har flera förändringar av de befintliga programmen 
genomförts. De flesta förändringarna rör emellertid den årliga indexregleringen av stödet och mycket 
få av dem har någon reell finansiell innebörd. 
2.1.2. ALLMÄN ÖVERSIKT ÖVER GENOMFÖRANDET 
Precis som 1996 var 1997 ett mellanår inriktat på programmens praktiska genomförande och 
utveckling. År 1997 kännetecknades allmänt av en snabbare takt i genomförandet av stödåtgärderna, 
vilket framgår av de två diagrammen nedan. 
I slutet av 1997 genomfördes programmen avseende strukturfondernas mål under perioden 1994-99 
genom 580 stödåtgärder (SPD, OP, allmänna subventioner, större projekt), varav 50 % i form av SPD 
och 44 % i form av OP. Vidare tillkom mer gemenskapsinitiativen som genomfördes via 446 program. 
Totalt har således 1026 program antagits inom ramen för strukturfonderna sedan 1994. 
28 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Sammanfattning av stödet från strukturfonderna 1994-1999 (GSR och SPD) i miljoner ecu och 
1997 års priser ner den 31.12.1997: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Totalt 
1.850,11 
755,26 
19.793,76 
13.902,33 
30.543,85 
13.544,61 
5.708,42 
19.561,72 
85,49 
2.172,70 
1.482,12 
14.106,82 
1.549,58 
1.217,55 
11.355,00 
137.629,34 ERUF 
852,43 
118,07 
8.516,06 
9.367,05 
16.860,49 
5.362,53 
2.603,95 
10.821,80 
15,62 
598,07 
352,84 
8.762,63 
417,23 
314,88 
5.431,30 
70.394,95 ESF 
727,23 
343,65 
6.803,41 
2.585,07 
8.455,94 
4.724,80 
2.009,10 
4.982,09 
26,84 
1.379,16 
539,30 
3.183,93 
523,80 
652,48 
5.215,84 
42.152,63 EUGFJ 
244,81 
151,00 
4.285,49 
1.818,41 
4.089,39 
3.229,18 
1.047,67 
3.384,54 
41,93 
140,37 
587,98 
1.952,11 
581,56 
204,73 
583,98 
22.343,15 FFU 
25,64 
142,54 
188,80 
131,80 
1.138,03 
228,10 
47,70 
373,30 
1,10 
55,10 
2,00 
208,15 
27,00 
45,46 
123,88 
2.738,60 
Mai 
1 
2 
3 
4 
5a (jordbr.) 
5a (fiske) 
5b 
6 
TOTALT Totalt 
93.428,55 
15.063,99 
12.895,88 
2.284,72 
5.418,11 
892,61 
6.933,57 
711,90 
137.629,34 ERUF 
55.441,67 
11.671,79 
2.986,36 
295,14 
70.394,95 ESF 
22.358,15 
3.392,20 
12.895,88 
2.284,72 
1.052,00 
169,68 
42.152,63 EUGFJ 
13.790,85 
5.418,11 
2.895,21 
238,98 
22.343,15 FFU 
1.837,89 
892,61 
8,10 
2.738,60 
GSR/SPD: Genomförande 1994-1997 (i miljoner ecu), samtliga mal: 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% -
-X* 
^^77% 
13% 
—_t__— 14% yMVP/o 
17% ^>62% 
18% 70% 
60% 
50% 
% Aiiiga 40% 
%kumulerade 30% 
20% 
10% 
0% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 46% 
1997 
Genomförandet av programmen under 1997 har alltså medfört en snabbare inhämtning av de 
förseningar som noterades 1994 och 1995 vad gäller utnyttjandet av anslag: sammanlagt gjordes för 
mål 1-6 åtaganden avseende 99% av de tillgängliga anslagen 1997 och utbetalningar avseende 
100 %. De åtaganden som gjorts sedan 1994 utgör 62 % av stödet under denna period. Åtagandena 
under 1997 utgör alltså 29 % av de totala åtagandena sedan 1994. Situationen varierar avsevärt mellan 
medlemsstaterna (se bifogad detaljerad tabell). Två medlemsstater uppvisade den 31 december 1997 
en mycket högre andel gjorda åtaganden än vad som förutsågs i budgetplanen, dvs. 61 % gjorda 
åtaganden: Spanien (68 % gjorda åtaganden) och Portugal (70 %). I gengäld noteras i Sverige (45 %) 
en mycket liten andel gjorda åtaganden. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 29 
På samma sätt noteras en snabbare takt avseende utbetalningarna. De kumulerade utbetalningarna 
uppgick till 46 % av stödet den 31 december 1997, jämfört med 31 % i slutet av 1996, dvs. en ökning 
med 15 procentenheter. Precis som i fråga om åtagandena varierar situationen kraftigt mellan 
medlemsstaterna vad gäller utbetalningarna. Spanien, Irland och Portugal är de medlemsstater som 
uppvisar den högsta andelen utbetalningar i förhållande till stödet (52 %, 55 % och 56 %) medan 
Italien, Sverige och Finland har den lägsta utbetalningsgraden (33 %, 30 % och 39 %). I Sverige och 
Finland beror detta på att programplaneringen påbörjades senare, efter det att dessa länder anslöt sig 
till unionen 1995. 
Genomförandet har kommit längst i fråga om mål 1, 2 och 3: mer än 60 % av stödet har beviljats och 
mellan 43 % och 48 % betalats ut. I gengäld har inte lika stora framsteg gjorts i fråga om mål 4, 5b 
och 6: (åtagandena uppgår till mindre än 50 % av stödet och utbetalningarna till mindre än 35 %). (Se 
genomgången av varje enskilt mål nedan). 
Stödet till SMF inom de olika målen 
I gemenskapens stödramar (GSR) och de samlade programplaneringsdokumenlen (SPD) har 15-20 % 
av strukturfondernas totala medel, dvs. ett totalt belopp på 23-30 miljarder ecu, avsatts särskilt 
för åtgärder för att stimulera och förbättra produktionsutrustning och det ekonomiska klimatet 
för SMF. 
Vad gäller de tre nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) är satsningen till förmån för 
SMF ännu större (30-40 % av gemenskapsstödet). 
Den 30 maj 1997 lade kommissionen fram riktlinjer för anpassningen av strukturfondernas program 
för mål 1-6 (se punkt 1.2.2). I dessa föreslås att de tillgängliga medlen i nuvarande program i högre 
grad skall användas för att stödja SMF och lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. De 
föreslagna prioriteringarna gäller främst skapandet av sysselsättning, särskilt inom SMF. Sammanlagt 
beräknas stödet till SMF inom mål 1 motsvara mellan 11 % och 19 % under innevarande period (dvs. 
mellan 10 och 17 miljarder ecu). För mål 6 varierar uppskattningarna mellan 9 % och 27 % (dvs. 
mellan 65 och 192 miljoner ecu). 
Utvecklingen av SMF är också en av prioriteringarna inom mål 2 (se punkt 1.2.1), vilket avspeglas i 
de SPD som medlemsstaterna lagt fram och som kommissionen har antagit för den nya 
programperioden 1997-1999. Stödet till SMF under innevarande period beräknas uppgå till 25 % av 
anslagen, dvs. omkring 3,7 miljarder ecu. 
Inom ramen för mål 3 och 4 beräknas stödet till SMF uppgå till närmare 14 % av de totala anslagen, 
dvs. omkring 2,1 miljarder ecu under innevarande programperiod. 
Beträffande mål 5a jordbruk beräknas stödet till SMF uppgå till 59 % av anslagen, dvs. 3 miljarder 
ecu. Vad gäller mål 5a fiske avsätts 80-100 % av anslagen till SMF, dvs. 700-800 miljoner ecu. 
Inom ramen för mål 5b gynnas SMF av ett stöd som inte bara syftar till att underlätta deras etablering 
och säkerställa deras överlevnadsförmåga utan också förbättra klimatet för dem. Under perioden 
1994-1999 är omkring 25 % av anslagen (dvs. 1,8 miljarder ecu) avsedda för produktiva investeringar 
i SMF, hantverks- och tjänsteföretag. 
30 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Ett informationsnät för SMF: Euro Info Centres 
1. Ett allmänt verktyg 
Nätet av Euro Info Centres (EIC) består av 227 medlemmar i Europeiska unionen, till vilka 21 
liknande centrer i Central- och Östeuropa och tredje länder i Medelhavsomrädel nyligen har anslutit 
sig. Informationscentren bildar ett unikt nät som är förankrat i offentliga, privata och blandade 
strukturer (handelskammare, lokala utvecklingsmyndigheter och banker) och står i direkt kontakt med 
SMF. Informationscentren är helt och hållet avsedda för företagen. De är mångsidiga och ger SMF 
allmän information om gemenskapsfrågor. 
EIC är den viktigaste länken mellan Europa och SMF. Informationscentren ger företagen information, 
upplysningar, rådgivning och stöd inom allt som rör gemenskapsprogrammen och 
gemenskapspolitiken. Utbudet av tjänster omfattar: informationstjänster, inledande stöd/rådgivning 
och insamling av information från SMF. 
2. Euro Info Centres och strukturfonderna 
EIC spelar en viktig roll för att informera SMF om vad de regionala programmen kan erbjuda dem. 
Nätet av Euro Info Centres har därför anordnat informations- och diskussionsmöten, särskilt om 
gemenskapsinitiativet SMF och det interregionala samarbetet inom ramen för artikel 10 i ERUF-
förordningen. Det bör t.ex. påpekas att sammankomster som tog upp exempel på framgångsrika 
projekt bidrog positivt till den lokala utvecklingen i Tyskland och Italien. Dessa specialiserade 
informationscentrer är en mycket viktig kanal för överföring av information från fältet till 
kommissionen. EIC ger tekniska råd till lokala, regionala och nationella myndigheter om 
utformningen och genomförandet av program som får stöd från strukturfonderna. EIC är ofta 
mottagare vid utformningen och lanseringen av regionala utvecklingsprogram som Interreg och Ecos-
Ouverture. Inom ramen för konventet Directoria om det interregionala samarbetet som ägde rum i 
Strasbourg den 24-26 februari 1997 deltog EIC i lanseringen av konventet och ett tiotal medlemmar i 
nätet deltog i Europeiska unionens stånd. 
3. En förnyad uppgift för Euro Info Centres 
Enligt rådets beslut år 1996 om det tredje fleråriga programmet för SMF skall EIC ha huvudansvaret 
för EG-information till SMF ("First Stop Shops"). Detta nya uppdrag skall säkerställa att SMF får 
enklare, tydligare och därmed effektivare information om Europeiska unionen: om dess lagstiftning, 
program och möjligheter. Uppdraget föranledde utarbetandet av en strategi för anpassning av nätet 
som mottogs positivt av medlemsstaterna den 19 september 1997. I strategin beskrivs vad uppdraget 
att fungera som "First Stop Shop" innebär rent konkret, utbudet av tjänster som erbjuds av EIC och 
bestämmelser om insamling av information från SMF. Inom ramen för denna strategi undertecknades 
en överenskommelse mellan nätet av Euro Info Centres och nätet av europeiska företags- och 
innovationscentrer (se punkt 2.1.9) för att förstärka samarbetet mellan dessa två nät ute på fältet. 
Ett nät för regional utveckling: Europeiska företags- och innovationscentrer 
Under de senaste åren har kommissionen givit stöd till lanseringen av ett stort antal företagstjänster. 
Målet för de europeiska företags- och innovationscentren är att bidra till skapandet av innovativa 
företag och till modernisering och utveckling av befintliga SMF. Det finns för närvarande 14C 
europeiska företags- och innovationscentrer inom unionen, främst i mål 1- och mål 2-områdena, men 
även i mål 5b- och mål 6-områdena. De har till uppgift att upptäcka möjligheter att etablera nya 
företag, säkerställa utbildningen av framtida företagsledare i förvaltning och utformning av 
företagsprojekt, följa företagsprojektens utveckling och erbjuda logistikstöd (lokalt) eller rådgivning 
och att arbeta för finansiella tillskott till projektet, framför allt genom kontakter med lokala finansiella 
institutioner. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 31 
2.1.3 GENOMFÖRANDET AV M AL I (REGIONER MED LÅNGSAMMARE UTVECKLING) OCH M AL 6 
(GLESBEFOLKADE OMRÅDEN) 
Under 1997 antogs 13 stödåtgärder inom mål 1: 7 operativa program (6 i Italien, 1 i Portugal), 2 större 
projekt (Spanien) samt 4 allmänna subventioner ( 1 i Spanien, 2 i Italien, 1 i Grekland) om sammanlagt 
592.4 miljoner ecu, dvs. 0,6 % av det totala antagna stödet under perioden 1994-1999. Inom mål 6 har 
inga program antagits under 1997. 
Sammanlagt genomförs 196 stödformer (SPD, OP, AS, SP) inom mål 1 och 2 SPD inom mål 6. 
Genomförandet av programmen sker till största delen på regional nivå: 110 av totalt 198 stödåtgärder, 
dvs. 56 % av det totala antalet. 
Spanien svarar ensamt för 27,5 % av den totala gemenskapsfinansieringen inom mål 1 och för 34 % 
av genomförandedokumenten. 
Utnyttjandet av anslagen inom mål 1 
Liksom år 1996 har 1997 kännetecknats av en snabbare takt i genomförandet av programmen, vilket 
framgår av nedanstående diagram avseende mål 1: 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% Jtf29fm 
14% 
—i— 16% 
• i ^•46% 
16% >64% 
18% j(ZZ)%ar1iga i 
j —•— % kuntulerade 70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% I 7%J 
l 1 i \ 1 ^rl9% 
12% 
——1 yf&X, 
15% 
—i— ^>48% 
15% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Inom mål 1 hade åtaganden gjorts avseende 64 % av anslagen i slutet av 1997 (jämfört med 46 % den 
31 december 1996) och utbetalningar avseende 48% (33 % den 31 december 1996). Under 1997 
genomfördes 100 % av de tillgängliga åtagandebemyndigandena och 100 % av 
betalningsbemyndigandena. Den höga takten i genomförandet märks framför allt i två av de länder 
som mottar mest stöd inom mål 1 - Spanien och Portugal (under perioden 1994-1997 69 % respektive 
70 % gjorda åtaganden, samt 53 % respektive 56 % utbetalningar), medan de medlemsstater som har 
de största förseningarna i genomförandet av mål 1 är de rikaste staterna i unionen: Nederländerna, 
Frankrike och Belgien, där en kraftig försening noteras avseende åtagandena (38 %, 44 % och 47 %) 
medan förseningarna i Italien och Österrike främst galler utbetalningarna. I fråga om t.ex. Frankrike 
beror förseningen framför allt på att åtaganden inte har gjorts avseende 190 miljoner ecu under 1997 
på grund av att tillräckliga utgiftsdeklarationer saknats. 
Vad gäller mål 6 varierar situationen kraftigt mellan de två berörda länderna. Genomförandet av 
programmen har kommit avsevärt mycket längre i Finland än i Sverige. I Finland hade åtaganden 
gjorts avseende 59 % av anslagen den 31 december 1997, jämfört med bara 32 % i Sverige. 
32 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
SMF inom mål 1 och mål 6: 
Eftersom strukturfondernas finansiering är koncentrerad till mål 1-regionerna blir stödet till 
utvecklingen av SMF avsevärt större i dessa regioner än i de andra stödberättigade områdena. 
Uppskattningsvis uppgår anslagen till 10-17 miljarder ecu för den aktuella programperioden 1994— 
1999. Enligt en undersökning som gjorts nyligen utgör det direkta stödet 11-19% av det totala 
gemenskapsstödet. SMF utgör dessutom en mycket stor del av den ekonomiska strukturen i de länder 
som främst berörs (Spanien, Grekland, Portugal, Italien och Irland). Stödet till dessa är därför 
avgörande för att främja den ekonomiska utvecklingen och bekämpa arbetslösheten i regioner med 
långsammare utveckling. Typen av stöd varierar avsevärt från ett land till ett annat men ett 
genomgående drag kan noteras: i sammanhållningsländerna (Spanien, Portugal, Grekland och Irland) 
är finansiering i form av fysisk infrastruktur till stöd för SMF (företagsområden) relativt lite utvecklad 
i jämförelse med andra medlemsstater. Dessutom utgör finansieringslösningarna fortfarande en 
mycket begränsad, för att inte säga obefintlig, del av åtgärderna till stöd för SMF i dessa 
medlemsstater (0 % i Grekland och Portugal), till stor del på grund av bristen på organisationer som 
finansierar ekonomisk utveckling. Stöd till FTU utgör en viktig del av stödet till Portugal (27,3 %) 
och Irland (13,2 %) men är fortfarande mycket litet i Grekland (1 %). Åtgärderna i form av utbildning 
av personal och företagsledning fortsätter att vara mer begränsade i sammanhållningsländerna än i de 
andra mål 1-regionerna. I mål 6-regionerna utgörs stödåtgärderna till förmån för SMF huvudsakligen 
av rådgivning och utbildning av personal. Enligt samma undersökning uppgick 
sysselsättningseffekterna av stödet till SMF inom mål 1 och 6 till ett bruttotal på ca 285 000 nya 
arbetstillfällen under hela perioden 1994-1999. 
Prioriteringar för halvtidsundersökningen inom mål 1 och 6 
Den 30 maj 1997 informerade kommissionen medlemsstaterna om riktlinjerna för 
halvtidsrevideringen av strukturfondernas program (se punkt 1.2.2) - med undantag för mål 2 (för 
vilket de nya programmen 1997-1999 höll på att antas, se punkt 1.2.1 ). Riktlinjerna utformades för att 
komplettera de interimsutvärderingar som genomförs gemensamt och avser ett betydande antal av de 
pågående programmen (se punkterna nedan). Under detta arbete framkom t.ex. att åtgärderna för att ta 
tillvara mänskliga resurser hade givit tillfredsställande resultat, särskilt i fråga om utbildningen av 
unga, medan åtgärderna för långtidsarbetslösa och anställda i SMF hade stött på vissa problem i 
genomförandet. 
2.1.4. GENOMFÖRANDET AV MAL 2 (REGIONER I INDUSTRIELL OMVANDLING) 
År 1997 var det första året i den nya programperioden för mål 2 (1997-1999). Kommissionen 
godkände 66 SPD och en GSR för Spanien (inom vilken 5 program har antagits). Som framgår av den 
allmänna beskrivningen i kommissionens meddelande1 ligger tyngdpunkten i de nya programmen på 
investeringar som skapar sysselsättning och en hållbar utveckling, samt på utveckling av mänskliga 
resurser. Ett mer målinriktat tillvägagångssätt har antagits vad gäller åtgärderna för att utveckla 
forskning och teknisk utveckling, tekniköverföring och integration av forskningsresultat i industrin. I 
de nya programmen behandlas även den lokala ekonomins roll (lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ) när det gäller att skapa nya arbetstillfällen inom t.ex. det sociala och 
kulturella området. 
Sammanlagt genomförs 153 stödåtgärder (SPD och OP) inom mål 2 under perioden 1994-1999. 
I slutet av den första programfasen (1994-96) hade åtaganden gjorts avseende de anslag som justerats 
nedåt för de 12 gamla medlemsstaterna. För de tre nya medlemsstaterna var siffran 71 %. I enlighet 
med artikel 9 i ramförordningen beslutade kommissionen överföra de anslag som inte hade utnyttjats 
under den första programperioden (1994-96) till den andra programperioden (1997-99), vilka 
1 KOM(97)524 slutlig "De nya regionala programmen 1997-1999 inom ramen for mål 2 i gemenskapens 
strukturfonder - Ibkusering på skapande av arbetstillfällen", (se punkt 1.2.1 ). 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 33 
motsvarade 848 miljoner eller 11,7% av stödet under den första perioden. Det totala anslagna 
beloppet inom mål 2 uppgår således till 8 515 miljoner ecu för perioden 1997-1999 (15 064 miljoner 
ecu för 1994-1999). 
Anslag inom mål 2 (1997-1999); 
Bidrag B 
216,15 OK 
68,23 D 
901,13 P 
1.485,05 F 
2.247,29 I 
967,74 L 
9,84 NL 
442,12 FIN 
135,29 (miljoner ecu) 
UK 
2.675,78 Totalt I 
9.148,61 
Inbegripet ett belopp på 848 miljoner ecu som överförts från perioden 1994-1996 
* Programplanering GSR, övriga länder SPD 
Utnyttjandet av anslagen inom mål 2 under perioden 1994-1999 
I slutet av 1997 hade åtaganden gjorts avseende 61 % av anslagen för hela perioden 1994-1999. 
Dessutom hade 100 % av de tillgängliga åtagandebemyndigandena 1997 genomförts. Under perioden 
1994-1997 noterades vissa förseningar i genomförandet av programmen i Nederländerna, Förenade 
kungariket och Finland, medan en högre andel åtaganden än genomsnittet gjordes i Luxemburg, 
Österrike, Danmark och Spanien. Det försenade genomförandet i bl.a. Förenade kungariket berodde 
på att mycket få åtaganden genomfördes inom ERUF under 1997 eftersom parterna koncentrerade sig 
på att utarbeta strategier för godkännandet av framtida projekt. 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 14% ^•^5% 
1 12% 
—i— .•43% 
18% *61% 
19% 70% 
CZ2%l 
—•— % kumulerade ' 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Vad gäller utbetalningar genomfördes 100 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena under 
1997 - 43 % av det totala stöd som antagits under perioden 1994-1999 hade alltså betalats ut i slutet 
av 1997, vilket innebar en kraftig ökning jämfört med 1996 (då bara 23 % av stödet betalades ut). För 
mål 2, i ännu högre grad än för mål 1, kännetecknades 1997 av en snabbare takt i genomförandet av 
programmen. 
SMF inom mål 2 
I riktlinjerna som kommissionen antog 1997 (K()M(97) 524 slutlig) fastställdes prioriteringar för de 
nya programmen inom mål 2 under perioden 1997-1999 (se punkt 1.2.1). Programmens innehåll 
återspeglar dessa prioriteringar. Framför allt utgör åtgärderna till "stöd för företagens tillväxt och 
konkurrensförmåga" sammanlagt 48 % av de totala förutsedda utgifterna. Det direkta stödet till SMF 
uppskattas närmare bestämt till 25 % av de totala gemenskapsanslagen, dvs. 3,7 miljarder ecu. 
34 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Som exempel kan nämnas Centra Servizi PMI i Italien, som efter att ha undersökt plastindustrin 
utarbetade ett projekt som syftar till att dels skapa omedelbara möjligheter till yrkesutbildning för 
företagen inom branschen, dels genomföra strukturåtgärder som skall etablera en bestående relation 
mellan företagen och utbildningssystemet för alt uppnå multiplikaloreffektcr. Projektets viktigaste mål 
rör anpassningen av yrkesprofiler och behovet av att i dessa profiler integrera inslag som rör 
organisation och förvaltning i syfte att skapa system som är mer inriktade på marknadens krav. 
Utbildningsåtgärdens effekter har varit mycket positiva: 
Skapandet av förutsättningar för jämförelse och samarbete mellan företagen. 
Utarbetandet av en modell för gemensam utveckling av produktionsmetoder. 
Samarbete mellan berörda SMF och storföretag i branschen. 
Möjlighet till partnerskap mellan företag avseende innovations- och marknadsföringspolitik. 
Projektet kommer att göra det möjligt att förbättra företagens resultat och sysselsättningsnivå. 
2.1.5. GENOMFÖRANDET INOM MÅL 3 OCH 4 (MÄNSKLIGA RESURSER OCH ARBETSMARKNADEN) 
• GENOMFÖRANDET INOM MÅL 3 (LÅNGTIDSARBETSLÖSHET, UNGAS INTEGRATION I 
ARBETSLIVET. TILLTRÄDET TILL ARBETSMARKNADEN) 
Mål 3 är av övergripande karaktär och inriktat på flera målgrupper: unga arbetslösa, långtidsarbetslösa 
och personer som är utestängda från arbetsmarknaden. 
Under år 1997 genomfördes interimsutvärderingar. De har gjort det möjligt att fastställa flera 
riktlinjer: 
• Prioriteringen av stöd till unga människor, som togs i beaktande i samband med 
programplaneringen, har förstärkts. Fler unga har utbildats än vad som ursprungligen planerades. 
• För arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet och långtidsarbetslösa rekommenderar 
utvärderarna en större koncentration på personer som varit arbetslösa under mycket lång tid för att 
göra det lättare att nå de mest utsatta grupperna. Utbildningsåtgärder av traditionell typ för 
personer med låg utbildningsnivå har genomförts snabbast. Genomförandet av stöd till denna 
kategori förefaller emellertid gå långsammare än för kategorin "unga". 
• Kategorin grupper som hotas av utestängning från arbetsmarknaden omfattar mycket heterogena 
grupper (funktionshindrade personer, etniska minoriteter, f.d. fängelseinterner, 
narkotikamissbrukare, socialhjälpsmottagare, långtidsarbetslösa etc). Problemet med "nyfattiga" 
har uppstått först på senare tid och behandlas ännu inte tillräckligt inom ramen för mål 3. I 
allmänhet är det inte möjligt att vid uppföljningen fastställa vilka grupper som faktiskt deltagit i 
åtgärderna. Det är inom denna kategori som åtgärderna och initiativtagarna skiljer sig mest 
jämfört med tidigare perioder. 
• Vad gäller principen om jämställdhet mellan män och kvinnor visar analyserna ofta att de 
sistnämnda är underrepresenterade (även om de ibland utgör 50 % av stödmottagarna) på grund av 
de svårigheter som de stöter på i arbetslivet. 
Indelningen i grupper bygger således inte alltid på objektiva kriterier för utsatthet på arbetsmarknaden 
och kan därför leda till att de mest berörda grupperna blir underrepresenterade. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 35 
Åtaganden/bidrag totalt Betalnlngar/Wdrag totalt 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 14% 12% 22% 17% C=]% ärliga j 
--•-% kumulerade: 
1994 1995 1996 1994 1995 1996 1997 
Genomförandet av programmen är på det hela taget tillfredsställande. I fråga om mål 3 noteras för 
övrigt en av de bästa genomförandegraderna (tillsammans med mål 1) under de fyra åren. Dessutom 
gjordes åtaganden avseende 100% av de tillgängliga anslagen 1997 och utbetalningar avseende 
100 %. Stora omprogrammeringar har emellertid gjorts från en kategori till en annan (oftast till 
förmån för kategorin "unga människor"). 
• GENOMFÖRANDET AV MÅL 4 (INDUSTRIELLA FÖRÄNDRINGAR OCH PRODUKTIONSSYSTEM) 
Mål 4 är ett övergripande mål som syftar till att främja arbetstagarnas anpassning till industriella 
förändringar. Det kan alltså beröra alla arbetstagare, men särskilt dem som riskerar att förlora sina 
arbeten. Mål 4 prioriterar små och medelstora företag (SMF). Det innehåller tre huvudteman: att 
förutse utvecklingen på arbetsmarknaden och behoven av yrkeskompetens, yrkesutbildning och 
omskolning, stöd till förbättring och utveckling av utbildningssystemen. 
År 1997 lämnade Förenade kungariket för första gången in sitt förslag till SPD inom mål 4 ( 1998— 
1999). Planeringsdokumentet förväntas godkännas under våren 1998. I slutet av 1997 genomfördes 
mål 4 genom 15 programdokument (10 SPD och 5 OP). 
Utnyttjandet av anslagen inom mål 4: 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 12% ^^^-4ri&>/o 
4% 
, n , y^2B% 
12% 
—i— >49% 
21% CZD% årliga i 
—*-% kumulerade i 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% I 6%l *£&•"-" 
, r^h , ^^M% 
6% >30% 
16% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Genomförandegraden inom mål 4 under 1997 visade en radikal förbättring jämfört med tidigare är. 
Åtagandena och utbetalningarna under 1997 uppgick till 100 % av de tillgängliga unslagen under året. 
År 1997 gjordes åtaganden avseende 21 % av anslagen lör perioden 1994-1999, vilket innebar en 
inhämtning av förseningarna under de tre föregående åren. Det mycket goda resultatet var emellertid 
inte tillräckligt för att komma ifatt helt och hållet, eftersom åtagandena uppgick till endast 49 % av de 
totala anslagen i slutet av 1997 (jämfört med 62 % för samtliga mål). Detsamma gäller 
utbetalningarna som under 1997 uppgick till 16 % av anslagen för perioden. Det innebär att de 
sammanlagda kumulerade utbetalningarna uppgår till 30 % av anslagen, vilket betyder att endast en 
36 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
del av de totala förseningarna sedan 1994 kunnat inhämtats. Denna allmänna eftersläpning inom mål 4 
beror i huvudsak på tre faktorer: den långsamma inledningen av programmen under 1994 och 1995, 
att Förenade kungariket lämnade in sin SPD först i slutet av 1997 (eftersom detta land är en av de 
största stödmottagarna), samt underutnyttjandet inom vissa kategorier i Italien (kategorierna 
"förutseende" och "tekniskt stöd"). Icke desto mindre har en första inhämtning gjorts och under 1998 
bör en avsevärd förbättring av genomförandegraden inom mål 4 kunna noteras. 
Efter fyra års genomförande börjar mål 4 gradvis att uppvisa sin verkliga innovativa potential som 
instrument för att anpassa utbildningssystemen till de industriella förändringarnas utmaningar, men 
också sin betydelse för att nå fram till SMF. Inriktningen på åtgärder för SMF har visat sig vara 
framgångsrik, vilket inte alltid varit fallet med åtgärderna för kvinnor och okvalificerade arbetstagare. 
SMF inom mål 4 
SMF är de företag som är mest sårbara i samband med industriella förändringar. Samtidigt spelar de 
en viktig roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen. Det är därför mål 4 prioriterar stödet till SMF 
i fråga om utbildning och tillvaratagande av mänskliga resurser. 
I Spanien omfattas t.ex. de flesta utbildningsåtgärderna för företag med högst 200 anställda av 
gemensamma utbildningsplaner för en eller flera sektorer som utarbetats av arbetsmarknadens parter. I 
Tyskland och i de skandinaviska länderna är praktiskt taget alla människor och organisationer som är 
inblandade i vidareutbildning för arbetstagarna (arbetsgivare, anställda, universitet, 
utbildningscentrer, offentliga myndigheter etc.) samlade i regionala och lokala nät. I ett tyskt projekt 
utbildas arbetstagarna i SMF i distansarbete med hjälp av Internet. Denna typ av verksamhet passar 
väl in på prioriteringen av utbildning i mål 4 eftersom den handlar om fortsatt yrkesutbildning och 
förvärv av nya kunskaper i det europeiska informationssamhället. 
2.1.6. GENOMFÖRANDET AV MÅL 5A (ANPASSNING AV JORDBRUKSSTRUKTURER OCH AV FISKET) 
• MAL 5A - JORDBRUK: 
Mål 5a är av övergripande karaktär. Det omfattar jordbruksverksamheten i hela unionens territorium 
och skall främja en modernisering av jordbruksstrukturerna. Det är i detta hänseende väl förankrat i 
den gemensamma jordbrukspolitiken. De åtgärder som finansieras inom mål 5a jordbruk kan delas in i 
två grupper: konkurrenskraft och sysselsättning (stöd till utbildning, startstöd till yngre jordbrukare, 
investeringsstöd till jordbruksföretag, stöd till stödtjänster på jordbruksföretag, stöd till 
producentsammanslutningar, investeringsstöd till beredning och saluföring av jordbruks- och 
skogsbruksprodukter), och territoriell jämvikt och sysselsättning: särskilt åtgärder för bergsområden 
och andra mindre gynnade områden. 
Mål 5a jordbruk genomförs genom 49 programplaneringsdokument när det gäller beredning och 
saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter och genom nationella bestämmelser om åtgärder 
som vidtas enligt förordning (EG) nr 950/97. 
SMF inom mål 5a 
Åtgärderna inom mål 5a riktar sig till jordbruksföretag och företag som bearbetar och saluför 
jordbruksprodukter. Det viktigaste syftet med dessa åtgärder är att effektivisera produktionen, 
beredningen och saluföringen av jordbruks- och skogsbruksprodukter. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 37 
På grund av strukturen hos de jordbruksföretag som stödåtgärderna enligt förordning (EG) nr 950/97 
är inriktade på kan de flesta av dem betraktas som småföretag. Åtgärderna för att förbättra 
jordbruksföretagens struktur omfattar bl.a. investeringsstöd (anpassning, diversifiering, sänkta 
produktionskostnader, arbetsvillkor och levnadsstandard), stöd till yngre jordbrukare (etablering, 
anpassning av strukturer) och stöd till utbildning och till förbättring av företagens interna 
organisation. Förstärkningen och omvandlingen av jordbruksföretagen tar hänsyn till deras betydelse 
för stabiliteten i landsbygdsområdena. 
Inom ramen för förordningarna (EG) nr 951/97 och (EEG) nr 867/90 om förbättring av villkoren för 
beredning och avsättning av jordbruks- och skogsbruksprodukter beviljas stöd till fysiska och 
juridiska personer eller deras sammanslutningar för att bidra till finansieringen av investeringar. 
Tvärtemot den allmänna uppfattningen är den livsmedelsproducerande jordbrukssektorn tämligen 
splittrad och består av ett stort antal småföretag med färre än 20 anställda. 
Som exempel på hur SMF deltar i stödåtgärderna inom ramen för de två förordningarna kan nämnas 
att SMF genomförde ca 65 % av de projekt som godkändes av de spanska myndigheterna under 
pågående programperiod. Siffrorna för Finland och Sverige visar att hälften av de godkända projekten 
gäller SMF. 
År 1997 antog rådet kodifieringen av de tre förordningar som utgör den rättsliga grunden för mål 5a 
(förordning 2328/91 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet-> förordning 950/97, 
förordning 866/90 om förbättring av villkoren för beredning och avsättning av jordbruksprodukter^ 
förordning 951/97, förordning 1360/78 om producentgrupper och sammanslutningar av dessa-> 
förordning 952/97) för att ta hänsyn till de många ändringar av dessa förordningar som har 
genomförts. Genom denna kodifiering infogas i den ursprungliga texten de ändringar av 
förordningarna som genomförts efterhand. Vidare görs vissa förenklingar och förtydliganden, särskilt 
genom att bestämmelserna om avgränsning av mindre gynnade områden i direktiv 75/268/EEG 
infogas i förordning (EG) nr 950/97. 
Ute på fältet har uppföljningskommittéernas arbete när det gäller åtgärderna för beredning och 
saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter inriktats på att förbättra systemen för information 
om genomförandet av åtgärderna och anordnandet av programutvärderingen. Kommittéernas arbete 
har gjort det möjligt att konstatera att genomförandetakten har ökat i de flesta av medlemsstaterna 
jämfört med 1996 (se utnyttjandet av anslagen nedan). 
Genomförandet av åtgärderna i GSR för Italien fortsatte med godkännandet av ett operativt program 
för flera regioner som skall förbättra villkoren för beredning och avsättning av jordbruksprodukter. 
Flera SPD för olika medlemsstater har varit föremål för ändringar. Justeringarna har framför allt 
handlat om att ta med nya sektorer i gemensamma åtgärder (vissa tyska delstater), förstärka det totala 
stödet för SPD genom överföring av anslag som ursprungligen avsatts för åtgärder inom ramen för 
förordning (EG) nr 950/97 (Luxemburg, Spanien), samt införa nya åtgärder i olika sektorer (Belgien 
och Nederländerna). 
Efter det att artikel 40 i förordning nr 950/97 om särskilda villkor för beviljande av investeringsstöd i 
de nya tyska delstaterna upphört att gälla har de administrativa genomförandebestämmelserna för 
dessa villkor anpassats till de allmänna tillämpningsföreskrifterna. Vidare har gemenskapens 
förteckning över mindre gynnade områden ändrats på flera punkter under 1997, dels till följd av en 
formell omklassificering av vissa kommuner och städer i Spanien, dels genom en utvidgning av de 
mindre gynnade områdena i Österrike för att justera gränserna för områden som klassificerades i 
samband med anslutningen. Efter utvidgningen på 27 433 hektar utgör de mindre gynnade områdena i 
Österrike idag 69,4 % av den utnyttjade jordbruksarealen. 
Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om yngre jordbrukare och problemet med 
övertagande av företag inom det europeiska jordbruket. Rapporten har diskuterats i Regionkommittén, 
Ekonomiska och sociala kommittén och Europaparlamentets jordbruksutskott för att läggas fram inför 
rådet under 1998. I rapporten analyseras de ekonomiska och sociala svårigheter som jordbrukare 
38 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
stöter på under etableringsfasen och de problem av rättslig och skattemässig karaktär som de står 
inför. I rapporten görs en genomgång av de gemenskapsinstrument som finns för att främja etablcring 
och hjälpa unga människor på landsbygden och en beskrivning av hur de tillämpas i de olika 
medlemsstaterna och med vilka resultat. I rapporten föreslås också vissa riktlinjer och 
rekommendationer om åtgärder som skulle kunna vidtas på gemenskapsnivå och nationell nivå för att 
främja ökad sammanhållning och effektivitet avseende åtgärderna för yngre jordbrukare i unionen. 
Efter de skrivelser som inkommit till kommissionen från flera medlemsstater beträffande en 
förstärkning av gemenskapspolitiken till förmån för bergsområden har flera andra initiativ tagits i 
samma fråga, t.ex. en hearing i Europaparlamentet om politiken avseende bergsområden och ett 
initiativyttrande från Regionkommittén. 
Utnyttjandet av anslagen inom mål 5a jordbruk 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% • 
13% 12% 16% 0% >5 
18% 8% 70% 
60% 
50% 
i%Srtiga 40% 
% kumuterade 30% 
20% 
10% 
0% 3%^-
1 1 1 10% 
1 ^•26% 
13% 
1 >45% 
18% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Precis som i fråga om de övriga målen har en kraftig ökning av utnyttjandet av anslagen noterats 
avseende mål 5a jordbruk, vilket har möjliggjort en inhämtning av en stor del av den totala 
förseningen. Åtagandena och utbetalningarna inom mål 5 uppgick till 100 % av de tillgängliga 
anslagen under 1997. I slutet av 1997 hade därmed åtaganden gjorts avseende 58 % av anslagen för 
perioden och utbetalningar avseende 45 %. Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket hade den 
högsta andelen gjorda åtaganden medan Luxemburg, Spanien och Österriken ligger efter i detta 
hänseende. Vad gäller utbetalningarna är det Italien och Nederländerna som har den största 
eftersläpningen. 
• MAL 5A - FISKE 
FFU:s stödåtgärder inom området fiske och vattenbruk tjänar två syften. De skall dels upprätta en 
hållbar balans mellan de marina tillgångarna och fiskeriverksamheten genom en anpassning av 
fiskeansträngningarna, dels stödja och förstärka hela den europeiska fiskerisektorn. 
De viktigaste åtgärder som genomfördes 1997 var följande: 
Antagandet av fleråriga utvecklingsprogram (FLIP IV) för perioden 1997-2001: 
Kommissionen antog 13 fleråriga utvecklingsprogram (FUP)2 för fiskeflottorna för perioden 1 januari 
1997-31 december 2001. Riktlinjer för målen inom FUP IV fastställdes av rådet i juni 19973 i syfte 
att upprätta en hållbar balans mellan fiskeresurserna och utnyttjandet av dessa. Efter detta beslut 
upphävdes det tidigare beslutet att dra in FFU.s stöd till fiskeflottan. Enligt riktlinjerna syftar FUP IV 
till att minska fiskeansträngningarna med 30 % i fråga om fiskbestånd som riskerar utfiskning och 
med 20 % för överexploaterade fiskbestånd. Målen för FUP IV har beräknats på grundval av målen 
2 EGT nr L 39, 12.2.1998 (kommissionens beslut 98/122-13 i/l-Xi, 16.12.1997). 
* HOT nr L 175. 3.7.1997. s. 27 (rådets beslul «)7/4l3/li(i, 2o.(>.1997). 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 39 
för FUP III (1992-1996). Vissa medlemsstater måste kompensera eftersläpningen under den 
föregående programperioden. För att uppnå detta skall minst 55 % av minskningen åstadkommas 
genom kapacitetsminskningar. Omstruktureringen kommer att åtföljas av omfattande strukturstöd via 
FFU, bl.a. stöd till skrotning av fartyg eller omställning, stöd till produktionsinvesteringar inom 
sektorn och stödåtgärder för fiskare som upphör med sin verksamhet. 
Särskilda åtgärder för omställning av den del av den italienska fiskeflottan som använder 
drivgarn ("Spädare"): 
Inom ramen för den omställningsplan som de italienska myndigheterna har utarbetat för denna del av 
fiskeflottan har rådet, på kommissionens förslag, fattat ett beslut4 om särskilda åtgärder som gör det 
möjligt att bevilja stöd till både fiskare och fartygsägare som berörs. För fiskarna fär ersättningen för 
upphörande av fiskeriverksamheten eller omställning till en annan verksamhet inte överstiga 918,23 
ecu per fiskare och månad under högst sex månader och får bara betalas ut under 1996, 1997 och 
1998. Ersättningen kan kombineras med ett schablonbelopp på högst 50 000 ecu vid upphörande av 
näringsverksamhet och högst 20 000 ecu vid omställning till annan fiskeverksamhet eller verksamhet 
inom annan sektor. För fartygsägarna varierar stödet mellan 20 000 ecu och 156 (XX) ecu vid 
upphörande av fiskeri verksamhet och mellan 10 (XX) och 146 000 ecu vid omställning till annan 
fiskeri verksamhet, beroende på kapacitet och på upphörande- eller omställningsår. 
Statligt stöd: 
Kommissionen har antagit riktlinjer för en granskning av det statliga stödet inom fiskesektorn 
(meddelande från kommissionen till medlemsstaterna)5. Riktlinjerna avser alla åtgärder som innebär 
en ekonomisk fördel för ett eller flera företag, oavsett form. Beviljandet av nationellt stöd får bara ske 
med hänsyn till målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Kriterier för om ett nationellt stöd är 
förenligt med den gemensamma marknaden har fastställts för bl.a. följande stöd kategorier: havsfiske, 
beredning och avsättning av fiskeriprodukter, hamnutrustning, fysisk planering av kustområden, 
produktkvalitet och de veterinära och sanitära områdena. 
Utnyttjandet av anslagen inom mål Sa-fiske 
Till skillnad från de andra målen noterades en betydande minskning i fråga om åtaganden inom mål 
5a fiske under 1997: de utgjorde endast 6 % av anslagen för denna period, jämfört med 13 % år 1996 
och 20 % år 1995. Anledningen är FFU:s funktionssätt. Ofta görs ett enda åtagande för ett helt 
program som avser bestämda belopp. I slutet av 1997 hade därför åtaganden gjorts avseende 54 % av 
stödet och utbetalningar avseende 41 %. Även här finns det stora skillnader mellan medlemsstaterna. 
Vissa länder har gjort åtaganden avseende 100% av anslagen för perioden - Belgien, Österrike, 
Finland, Luxemburg, Sverige (de har emellertid de lägsta anslagen) - medan andra uppvisar en 
särskilt låg andel gjorda åtaganden, t.ex. Italien och Nederländerna. Detsamma gäller utbetalningarna. 
I Italien var 1997 ett krisår för fiskarna, vilket avspeglar sig i ett lågt utnyttjande av anslagen i de 
italienska programmen. 
4 EGT nr L 121, 13.5.1997, s. 20 (rådets beslut 97/292/HG, 28.4.1997). 
5EGTnrC 100,27.3.1997. 
40 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% I — 
y 
15% 
——\— 20% 5% 
—i-— - -•--..... ...-
^•^8% 
13% 
—i— ^•54% 
6% %4rttga • 
% kumulerade G0% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 8% >lf% 
1 9% „>*^6% 
9% >41% 
16% 
i 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Det bör påpekas att åtagandena i fråga om mål 5a fiske år 1997 uppgår till 36 % av de totala 
tillgängliga anslagen på grund av att vissa medlemsstater inte har uppnått den tröskel som är ett 
villkor för ingående av åtaganden rörande 1997 års anslag. Det gäller Tyskland, Danmark, Frankrike, 
Nederländerna och Förenade kungariket som dessutom tillhör de största stödmottagarna. 
SMF och fisket 
Beredningsindustrin inom fiskeri- och vattenbrukssektorn utgörs till stor del av SMF. Det finns ca 2 
200 företag med ca 92 000 anställda, dvs. i genomsnitt 42 personer per företag. På grund av sina stora 
fiskeflottor svarar Förenade kungariket, Tyskland och Spanien för mer än hälften av den totala 
sysselsättningen inom denna sektor i gemenskapen. 
FFU samfinansierar åtgärder till förmån för SMF inom området vattenbruk samt beredning och 
avsättning av produkter från fiskeri- och vattenbrukssektorn. Sedan 1994 är gemenskapsstödet från 
FFU inom dessa områden huvudsakligen inriktat på samfinansiering av investeringsprojekt som syftar 
till att 
• omstrukturera och modernisera företag som befinner sig i svårigheter och samtidigt i möjligaste 
mån undvika överkapacitet i produktionsledet, 
• förbättra kvalitet och hygien i saluföringsmetoderna, 
• öka produkternas mervärde och värdering, 
• främja teknisk innovation och utvecklingen av nya produkter. 
För programperioden 1994-1999 har ett belopp motsvarande ungefär en tredjedel av totalbeloppet på 
2 700 miljoner ecu fastställts för stöd inom dessa olika områden. FFU samfinansierar också åtgärdc 
för att anpassa fiskeansträngningarna (uppläggning av fartyg, skapandet av gemensamma företag) och 
modernisera och förnya flottan. Av fiskefartygen har mer än 95 % en längd på mindre än 24 m. I detta 
sammanhang utgör SMF en betydande andel av stödmottagarna. Slutligen är huvuddelen av de 
socioekonomiska strukturåtgärderna inom fiskerisektorn inriktade på SMF. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 41 
2.1.7. GENOMFÖRANDET AV MÅL SB (STRUKTURANPASSNING AV LANDSBYGDSOMRÅDEN) 
Mål 5b är ett regionalt mål som syftar till att främja utveckling och strukturanpassning i 
landsbygdsområden. I slutet av 1997 genomfördes 84 regionala SPD inom detta mål. 
Utnyttjandet av anslagen inom mål 5b: 
Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% ^^Vl7% 
9% 8% —i— ^^31% 
14% 
—i— >49% 
18% CD % årliga 
—•— % kumulerade 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
I slutet av 1997 uppgick utnyttjandet av anslagen till en åtagandegrad på totalt 49 %, jämfört med 
31 % i slutet av 1996 tidigare, dvs. en lägre grad än genomsnittet för målen (62 %). Denna siffra 
underskattar delvis de faktiska framstegen på fältet. Utvecklingen inom programmen kan på det hela 
taget betraktas som tillfredsställande, även om framstegen är otillräckliga i vissa medlemsstater. Vissa 
justeringar av finansieringsplanerna har ägt rum för att bidra till en inhämtning av förseningarna, men 
detta räcker inte för att helt kompensera den eftersläpning som har noterats, med mindre än att 
verksamheten verkligen kommer igång. Ute på fältet har stora ansträngningar gjorts för att främja 
programmen och förbättra informationen till de potentiella stödmottagarna. Detta var en av de 
prioriteringar som fastställdes i årsrapporten från 1996 och i de interimsutvärderingarna. För att 
säkerställa att programmen blir framgångsrika måste dessa åtgärder fortsätta fram till dess att de 
nuvarande programmen avslutas i slutet av 1999. 
Det noteras att åtagandena och utbetalningarna under 1997 motsvarade 100% av de tillgängliga 
anslagen. Spanien och Tyskland uppvisar den högsta åtagandegraden medan Italien, Belgien och 
Finland fortfarande släpar efter. I fråga om Italien har utvärderingarna av programmen visat på vissa 
särdrag inom mål 5b i Italien som förklarar förseningarna i genomförandet: förfarandet för 
genomförande av mål 5b-programmen är åtskilt från den normala regionala programplaneringen, 
stödordningar bestående av ett flertal mikroprojekt överväger, komplicerade nationella normer som 
måste beaktas vid genomförandet av projekt och framför allt det utdragna och komplicerade 
anbudsförfarandet. Beträffande Belgien härrör förseningarna framför allt från programmen i Flandern 
och beror på den flamländska regeringens problem med samfinansieringen. 
Solidariteten med offren för jordbävningen i Italien har lett till att medel har överförts från mål 5b-
programmen för Marche och Umbrien till återuppbyggnadsarbeten. Ytterligare överföringar frän 
andra italienska regioner planeras till förmån för de drabbade områdena. 
SMF inom mål 5b 
Bland de olika åtgärder som finansieras inom mål 5b avser ca 25 % av anslagen företagsektorn på 
landsbygden. Anslagen är avsedda för olika åtgärder: produktiva investeringar, investeringsstöd till 
SMF (stödordningar), infrastrukturer för att skapa sysselsättning utanför jordbruket, stöd till 
företagstjänster (tekniköverföring etc), stöd till rådgivning.... Andra samfinansierade åtgärder har 
också återverkningar på de små och medelstora företagens verksamhet, t.ex. turism och 
renoveringsarbeten i byar. 
42 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
I sex av mål 5b-programmen i Tyskland betraktas stöd till SMF som ett huvudmål och en nödvändig 
förutsättning för utvecklingen i landsbygdsområden. 
Även i Frankrike är stöd till verksamhet utanför jordbruket och framför allt åtgärder till förmån för 
SMF en viktig del av utvecklingsprogrammen inom ramen för en diversifiering. Stödet varierar med 
hänsyn till de regionala särdragen men avser i första hand modernisering av produktionsapparaten, 
innovation, spridning och överföring av teknik, startstöd, finansieringslösningar etc. 
I Förenade kungariket prioriteras i 11 program åtgärder som går ut på att hjälpa SMF att övervinna 
vissa handikapp: otillräcklig infrastruktur, långa avstånd till de viktigaste marknaderna, låg 
kompetensnivå. Det handlar i allmänhet om små eller myckel små företag. 
2.1.8. GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPSINITIATIVEN 
Efter en sen start år 1995 och fördelningen av reserven år 1996 kom genomförandet av 
gemenskapsinitiativen verkligen i gång 1997.1 detta kapitel behandlas inte gemenskapsinitiativen var 
för sig. I stället tas de viktigaste händelserna under 1997 upp i fråga om antagandet av nya program 
och utnyttjandet av anslag. Dessutom ges ett par exempel som illustrerar stödet till SMF. 
Fördelning av stöd som antagits inom GI under 1994-1999 (i slutet av 1997) (i 1997 års priser -
miljoner ecu); 
B 
DK 
D 
a 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EU 
TOTALT ADAPT 
38,63 
31,73 
256.70 
33,53 
293,16 
278,44 
27,84 
219,66 
0,30 
69,67 
11,57 
21,43 
23,56 
13,07 
316,81 
-
1.636,13 Empl. 
45.79 
14,10 
200,99 
70.69 
450.13 
191,20 
88,61 
401,39 
0.30 
62,62 
23,01 
45,47 
33,16 
24,01 
193.77 
• 
1.846,24 LMder 
10.31 
8,16 
182.16 
148,00 
373,48 
228,54 
69,49 
314,72 
1,01 
8,50 
23,39 
130,91 
28.34 
16,35 
66,20 
16,00 
1.626,69 PESCA 
2.51 
18,40 
23,00 
31,11 
41,50 
28,30 
7,84 
34,17 
10,63 
29,26 
3,41 
3.97 
37,42 
0.69 
270,21 SMF 
12,40 
2,55 
189.12 
83,33 
251.74 
58,49 
28,81 
192,53 
0,35 
10,34 
8,98 
125,36 
11,09 
17,21 
68,67 
1.060,97 REGIS 
-
216,93 
266,08 
-
126.53 
609,64 Rechar 
15.68 
-
178,54 
3,05 
34,21 
33,54 
-
1,89 
-
1,85 
2,26 
-
-
184,75 
-
466,77 Konver 
11,45 
2.38 
302.51 
12,91 
23,76 
86,16 
64,79 
0,36 
12,05 
13,99 
3,35 
136,91 
-
670,61 Resider 
27,71 
-
206,58 
4,69 
73,64 
62,30 
• 
92,35 
13,25 
23,54 
5,24 
9,08 
52,15 
670,51 RETEX* 
4,40 
77,39 
87,52 
90,39 
39.54 
11,47 
82,99 
-
1,01 
2,59 
204,90 
-
-
41,76 
-
643,96 URBAN 
10,45 
1.52 
115,21 
45,20 
162,60 
80.52 
20,78 
136,02 
0.51 
22,30 
13,36 
50,00 
7,89 
4,97 
121,43 
792,76 Interreg** 
H 
• 
-
-
-
-
. 
3.591,66 
3.691,66 Totalt 
179,33 
76,84 
1.732.23 
620,02 
2.011,56 
1.363,10 
254,85 
1.640,53 
16,08 
220,64 
89,98 
759,17 
107,46 
82,94 
1.219,88 
3.608,36 
13.772,95 
* Inklusive 1993 
" Inklusive PEACE 
Viktiga händelser under 1997: 
Antagandet av de sista programmen som planerats inom ramen för det första anslaget: 
Sammanlagt godkändes 13 initiativprogram under 1997: 1 Konver och I Résider II för Luxemburg. 1 
Konver för Spanien, 3 SMF för Förenade kungariket, 3 Interreg II "A och B" (Italien/Slovenien, 
Italien/Österrike och Italien/Grekland) och 4 Leader för Belgien till ett sammanlagt belopp på 292,92 
miljoner ecu, plus 5 program för tekniskt stöd lör Finland, Frankrike, Irland, Nederländerna och 
Sverige. Alla initiativprogrammen inom ramen för det törsta anslaget har nu antagits. 
Den 26 november 1997 offentliggjorde dessutom kommissionen ett meddelande6, i vilket den begärde 
en förlängning av PEACE-programmet till 1998 och 1999 (försoning och ekonomisk återhämtning i 
Nordirland och i 6 gränsgrevskap i Irland). 
6 KOM(97) 642 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 43 
Antagandet av de första ytterligare programmen efter fördelningen av reserven: 
År 1997 är det första året för antagandet av nya program som har blivit möjliga genom 
kommissionens beslut i maj 1996 att fördela reserven. 
14 initiativprogram URBAN godkändes: 2 för Tyskland (Zwickau och Kiel), 5 för Frankrike (Clichy-
Montfermeil, Châlons-sur-Saône, Saint-Etienne, Bastia och Mantes-la-Jolie), 2 för Nederländerna 
(Rotterdam och Utrecht), 4 för Förenade kungariket (Coventry, Bristol, Leeds och Brighton) och 1 för 
Finland (Helsingfors/Vanda) till ett totalt belopp på 76,6 miljoner ecu. 
Antagandet av program för gränsöverskridande samarbete inom Interrcg II C: 
Under det första halvåret lade medlemsstaterna fram praktiskt taget alla programförslag inom Interreg 
Il C inför kommissionen. I slutet av året hade en stor del av programmen godkänts och beslut kommer 
att fattas avseende de återstående programmen under de första månaderna 1998. 
Läget för varje program är följande: 6 initiativprogram har godkänts. Två (Italien och Portugal) rör 
kampen mot torkan och ett annat - "Irma" - (Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg och 
Nederländerna) kampen mot översvämningar. De tre sista gäller gränsöverskridande samarbete: 
Förenade kungariket/Danmark/Sverige/Nederländerna och Tyskland (Nordsjöregionen), 
Österrike/Tyskland/Grekland och Italien (Cadses/Adrianube) och slutligen 
Danmark/Tyskland/Finland och Sverige (Östersjöregionen). De 6 gemenskapsinitiativprogrammen 
uppgår till ett totalt belopp på 218,94 miljoner ecu. 
De andra programmen som inlämnades under 1997 rör västra Medelhavsomrädet och Alperna (E, F, 1, 
GR), sydvästra Europa (P, E, F), Atlantområdet (P, E, F, UK, IRL), NWMA - storstadsområdet i 
nordvästra Europa (F, L, B, D, NL, UK, IRL), åtgärder mot översvämningarna i Frankrike och Italien 
samt mot torkan i Spanien och Grekland. 
I slutet av 1997 genomfördes alltså de 13 gemenskapsinitiativen genom sammanlagt 446 program. 
Gemenskapsinitiativet SMF: 
Gemenskapsinitiativet SMF, vars anslag uppgår till 1,1 miljarder ecu (för regionerna inom mål 1, 2, 
5b och 6), varav ca 800 miljoner ecu för regionerna inom mål 1, håller på att genomföras och under 
1997 har de sista programmen kunnat antas (framför allt i Förenade kungariket). Programmens 
genomförandegrad varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. I Irland är t.ex. 80 % av programmet 
inriktat på en finansieringslösning (räntesubventioner) för småföretag (<50 anställda): åtaganden har 
gjorts avseende nästan 100 % av anslagen. I Frankrike valdes projekt ut genom två anmodningar att 
inkomma med projektförslag om samarbete mellan företag för modernisering och innovation och 
gränsöverskridande partnerskap. Även i Italien har anmodningar att inkomma med projektförslag 
lanserats. Däremot har programmen i Spanien och Portugal haft svårt att komma i gång. I Grekland 
har 96 % av SMF färre än 10 anställda och är därför särskilt sårbara för den inre marknadens tryck. 
Det grekiska programmet inriktas därför på att samla verksamhet för att uppnå skalekonomiska 
fördelar och på stöd till SMF för att modernisera deras produktion och organisation. I Sachsen 
(Tyskland) syftar programmet till att stödja produktutveckling och främja saluföring. För att 
uppmuntra internationalisering av SMF hjälper programmet i Sachsen också SMF att få tillträde till 
nya marknader, t.ex. Östeuropa och Sydostasien. De nya medlemsstaternas program omfattar bl.a. 
åtgärder till stöd för miljörevision, rådgivning och utbildning i telematik och miljöteknik (i Österrike), 
för tillträde till marknader med hjälp av nät, förbättring av utbildning och företagsledning, tillträde till 
den inre marknaden, ny informations- och miljöteknik som en konkurrensfaktor (i Sverige) och för 
starkare band mellan forskning och utbildning, tillämpning av den inre marknadens tekniska 
förordningar samt samling av verksamheter (i Finland). 
44 Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 
SMF i centrum för gemenskapsinitiativen 
Förutom själva gemenskapsinitiativet SMF har kommissionen i samband med definitionen av 
tillämpningsområdet för de allra flesta gemenskapsinitiativen gynnat åtgärder lör en utveckling som 
tar tillvara den inneboende potentialen hos SMF och främjar den lokala utvecklingen. 
Gemenskapsinitiativet Leader: Stödet till små och medelstora företag och hantverksföretag utgör en 
av de viktigaste delarna i initiativet Leader. Ca 20 % av anslagen är direkt avsedda för dem och till 
detta skall läggas de anslag som beviljas för "utbildning". 
Följande exempel förtjänar att omnämnas: De två lokala aktionsgrupperna (LAG) inom ramen för 
Leader i Luxemburg har tillsammans skapat en s.k. "one stop shop" för SMF i form av en arbetsgrupp 
som skall ansvara för kunskapsöverföring för att främja skapandet av företag: i gruppen finns 
företrädare för LAG i Sierra de Segura (Andalusien) Montana de Navarra (Navarra), La Manchuela 
(Kastilien-La Mancha) och det inre av Baskien (Aquitaine). I Irland är West Cork Food Enterprise 
Partnership ett initiativ för att stödja lokala SMF inom den livsmedelsproducerande jordbrukssektorn 
och för att främja skapandet av nya företag. Olika LAG i Portugal (Ponta Delgada och Villa do Porto, 
sydvästra Alentejo, Alentejo Central, Valle do Sor, Pinhal Interior Sul) har upprättat gemensamma 
tjänster för företag. Vissa LAG har stött skapandet av företag: ett glasbruk i Grekland (Psiloritis) och 
ett konfektionsföretag i Modabarr (Portugal). 
På europeisk nivå främjar slutligen Europeiska observationsorganet Leader utbyte av information och 
erfarenheter samt organiserar seminarier. I februari 1997 hölls ett seminarium i Eli/ondo (Navarra, 
Spanien) om bestämmelserna om stöd till nya verksamheter som samlade deltagare från 8 
medlemsstater. 
- Initiativet Interreg II A har på flera sätt främjat åtgärderna för gränsöverskridande ekonomisk 
utveckling till förmån för SMF, t.ex. genom utbyte av information och kunskap, främjande av 
gränsöverskridande centrer eller parker för överföring av teknik och innovativa produkter. 
- Vad gäller initiativen för omställning av industriregioner (Konver, Rechar II, Résider II och RETEX 
II) har åtgärder vidtagits för att förstärka förmågan hos SMF att diversifiera sin ekonomiska 
verksamhet (gemensamt sökande efter nya marknader eller tekniköverföring till SMF). Bättre 
företagsledning och utnyttjande av ny teknik genom en bättre tillgång till immateriella resurser 
innebär dessutom betydande fördelar för de små och medelstora företagens utveckling (investeringar 
och rådgivning avseende "teknikbevakning" och teknisk bedömning, upprättande av tjänstestrukturer, 
förbättring av produktkvalitet och optimering av produktionen). Stöd ges också för att introducera 
företagen för "informationsmotorvägarna" (tillträde till nät och servrar, information om 
spridningsteknik). Slutligen skall SMF få tillgång till goda rutiner och teknik för förvaltning och 
organisation (utbyte av tjänstemän, rekrytering av experter, införande av datorutrustning och 
utarbetande av moderniseringsplaner). Initiativet ADAPT rör i hög grad SMF och gäller främst frågor 
om arbetets organisation och förändringar som är följden av ny teknik. I delen NOW av initiativet 
Employment (jämställdhet mellan män och kvinnor) ingår som tema kvinnors skapande av företag. 
En annan viktig aspekt gäller de små och medelstora företagens tillgång till finansmarknaderna och! 
deras nya produkter (riskkapitalfonder eller startkapitalfonder) för att förbättra sina 
finansieringsvillkor. Detta stöd handlar lika mycket om att bidra ekonomiskt till upprättandel av 
fonder som att informera SMF om de finansiella tjänsterna och det tekniska bistånd som kan ges av 
experter på företagsfinansiering. 
En sista viktig del handlar om utbyte av erfarenheter och upprättande av nät för att främja företagens 
internationalisering och bättre kunskaper om marknaderna (detta är ett av de främsta målen med SMF-
initiativet). Skapandet av nät uppmuntras starkt för att underlätta kontakter inom gemenskapen på 
olika områden (mellan regioner som befinner sig i ekonomisk nedgång, lör att driva på 
marknadsföringen av nya produkter, sprida kompetens och innovativa metoder). 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 45 
ADAPT och Employment 
När det gäller initiativet ADAPT infördes under 1997 en ny prioritering i programmen, nämligen 
informationssamhället. I övrigt har 2 327 nya projekt antagits. De gäller främst företag, särskilt SMF. 
I maj hölls en konferens i Aten där ADAPT-stödet till SMF och de lärdomar som kunde dras för att 
sprida goda rutiner analyserades. Beträffande Employment har en ny del införts som kallas Integra 
och framför allt stödjer integrering av invandrare. Mer än 3 700 nya projekt, som i genomsnitt är av 
mycket hög kvalitet, har valts ut. Företagen är fortfarande alltför dåligt representerade bland parterna, 
men en viss ökning kan noteras. Tre konferenser har organiserats under 1997 inom ramen för 
Youthstart (Stockholm i september), Integra (Barcelona i oktober) och NOW (Bryssel i december), 
den sistnämnda om kvinnors skapande av företag. 
Utnyttjandet av anslagen: 
ADAPT 
Empl. 
Leader 
PESCA 
SMF 
Rechar 
REGIS 
Konver 
Resider 
RETEX* 
URBAN 
Interreg" 
TotaK Ataganden/bidrag 
1994 
0% 
11% 
0% 
9% 
0% 
0% 
0% 
0% 
1% 
12% 
0% 
0% 
2% 1995 
19% 
6% 
29% 
11% 
19% 
38% 
10% 
36% 
30% 
26% 
20% 
16% 
19% 1996 
14% 
14% 
15% 
50% 
17% 
26% 
26% 
20% 
24% 
24% 
27% 
24% 
20% totalt 
1997 
8% 
15% 
10% 
8% 
13% 
25% 
15% 
29% 
18% 
13% 
15% 
14% 
14% 1994-1997 
40% 
46% 
54% 
77% 
49% 
89% 
50% 
84% 
73% 
75% 
62% 
54% 
56% BetalningarfbkJrag 
1994 
0% 
5% 
0% 
4% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
9% 
0% 
0% 
1% 1995 
9% 
3% 
8% 
2% 
6% 
17% 
4% 
13% 
14% 
13% 
7% 
7% 
8% 1996 
5% 
9% 
8% 
8% 
8% 
14% 
22% 
14% 
14% 
11% 
14% 
13% 
11% 1997 
9% 
13% 
6% 
13% 
12% 
17% 
9% 
10% 
11% 
9% 
10% 
12% 
11% 1994-1997 
24% 
31% 
23% 
27% 
26% 
47% 
35% 
37% 
39% 
43% 
31% 
32% 
31% 
'Inklusive 1993 
- Inklusive PEACE 
Utnyttjandet av anslagen för samtliga gemenskapsinitiativ 
Utnyttjandet av anslagen för genomförande av gemenskapsinitiativen är betydligt mindre än för 
GSR/SPD. I själva verket uppvisar 1997 ett sämre genomförande avseende åtagandebemyndiganden 
än 1996 (61 % av tillgängliga åtagandebemyndiganden för detta år genomfördes, jämfört med 94 % 
1996), medan det har skett en viss förbättring av genomförandet av betalningsbemyndigandena (90 % 
av de tillgängliga anslagen utnyttjades, jämfört med 80 % år 1996). De kraftiga förseningarna när 
programmen skulle antas och inledas under 1994 och 1995 gör emellertid att det är omöjligt att uppnå 
ett tillfredsställande utnyttjande av anslagen. De totala åtagandena under perioden 1994-1997 uppgår 
efter fyra år till 56 % av stödet och utbetalningarna till endast 31 %. 
Förseningarna i genomförandet beror ofta antingen pä att programmen har godkänts sent eller på 
särdragen i vissa gemenskapsinitiativ, t.ex. partnerskapet inom URBAN och Interreg II C eller de 
mycket speciella åtgärderna inom gemenskapsinitiativet SMF. Vissa medlemsstater anser sig 
emellertid vara i stånd att utnyttja de tillgängliga anslagen snabbt. 
Kommissionen har inlett en dialog med medlemsstaterna för att tillsammans med dem undersöka 
möjligheterna att göra en omfördelning av de finansiella medlen, antingen mellan åtgärderna inom ett 
och samma program eller mellan programmen inom ett och samma initiativ. Först när resultatet av 
dessa diskussioner föreligger kan eventuella omfördelningar av medlen mellan initiativ bli aktuella. 
46 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Åtaganden/bidrag totalt 
I I % årliga 
-*-%kurnulerade 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% Betalningar/bidrag totalt 
1 •*! 1 9%/^ 
8% 
1 11% 0% s* 31% 
11% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Situationen varierar dessutom kraftigt mellan initiativen. Initiativen avseende omvandling av 
industriregioner (Rechar II, RETEX II, Résider II, Konver) och PESCA uppvisar en tämligen 
tillfredsställande åtagandegrad, 79-89 % av det totala stödet för perioden 1994-1999. Detta beror 
emellertid på att det i fråga om de flesta av dessa initiativprogram görs ett enda åtagande i samband 
med att programmen godkänns. I gengäld uppvisar initiativen ADAPT, Employment, Leader, SMF 
och Interreg II C en mycket lägre åtagandegrad, 40-54 % av det totala stödet. På betalningssidan 
håller situationen långsamt på att förbättras jämfört med 1996 (31 % av stödet hade betalats ut i slutet 
av 1997, jämfört med 20 % i slutet av 1996), men den är fortfarande otillfredsställande. 
Utbetalningsgraden är särskilt låg i fråga om gemenskapsinitiativen Leader (bara 23 % av stödet har 
betalats ut) och ADAPT (24 %). Gemenskapsinitiativen avseende omvandling av industriregioner 
uppvisar däremot en något bättre utbetalningsgrad (mellan 37 % och 47 % av stödet under perioden). 
SMF och det gränsöverskridande samarbetet 
Inom ramen för gemenskapsinitiativet SMF har 25 miljoner ecu avsatts för gränsöverskridande 
åtgärder mellan medlemsstater. Tre typer av åtgärder har lanserats: 
• SMF inom turistnäringen och Internet: programmet PMETOUR: 
De små och medelstora företagen är relativt missgynnade jämfört med storföretagen när det gäller 
tillgång till och utnyttjande av "informationsmotorvägarna", särskilt Internet. De behöver alltså 
särskilt stöd inom detta område. Kommissionen har därför lanserat PMETOUR som riktar sig till 
SMF inom turistnäringen i de minst gynnade regionerna i unionen. Denna åtgärd syftar tiii att 
skapa en samordningsstruktur på europeisk nivå som ger tekniskt stöd till ca 40 regionala projekt. 
Målet är att få regionala SMF inom denna sektor att delta. Biståndet handlar framför allt om a.: 
skapa webbsidor och införa direkta boknings- och betalningssystem via Internet. 
Samordningsstrukturen började fungera i april 1997. Valet av regionala projekt tog tid rntn i 
slutet av 1997 hade omkring hälften av projekten kommit i gång och de övriga skall påbörjas i 
början av 1998. 
• Internationella mässor IBEX (International Buyers' Exhibitions): 
Denna idé lanserades till att börja med inom företagspolitiken och bygger på en ambtion :>;. 
förbättra situationen för SMF som underleverantörer. Idén fångades upp inom regionalp:<•';t.i:.er 
och SMF-initiativet i stödberättigade regioner. Mässorna organiseras under 2-3 dagar och samlar 
ca 40 storföretag och 350-400 SMF. Förberedda möten organiseras på internationell nivå mellan 
storföretag och SMF. Mötena inriktas på behov som storföretagen identifierat och SMF:s förmåga 
att tillgodose dem. Varje IBEX är inriktat på ett särskilt verksamhetsområde. Målet är att de skall 
leda fram till samarbetsavtal. Inom ramen för sin företagspolitik gav kommissionen i mars i9°7 
stöd till IBEX-mässan "Elmia Food" i Jönköping (Sverige) (livsmedelsindustri), och i maj 1998 
till "Vibex" (bilindustrin) i Göteborg (Sverige). Inom ramen för regionalpolitiken kommer 3 IBEX 
att anordnas under 1998: i Magdeburg (Tyskland, energisektorn), Léon (Spanien, 
livsmedelsindustri) och Libramont (Belgien, träprodukter). 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 47 
Utbyte av erfarenheter och goda rutiner: 
Kommissionen har planer på att organisera utbytesprojekt där exempel på goda rutiner skulle 
kunna spridas bland SMF och deras organisationer. En närmare analys av programmen inom 
dessa initiativ har påbörjats för att avgöra vilken typ av åtgärder som skall stödjas. Resultaten av 
denna analys kommer att göra det möjligt att utforma ett program för utbyte av erfarenheter som 
även omfattar samarbetsseminarier och utvecklingen av en internetsajt. 
2.1.9. NYSKAPANDE ÅTGÄRDER OCH TEKNISKT STÖD 
Varje strukturfond kan finansiera sin egen verksamhet i fråga om undersökningar, pilotåtgärder eller 
tekniskt stöd. Sådan verksamhet finansieras upp till ett maximibelopp: 1,5 % av de årliga anslagen för 
ERUF, 1 % för EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU. 
Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
Nya projekt som antogs 1997: 
Under 1997 lanserades 49 nya pilotprojekt eller nyskapande åtgärder, vilket motsvarade en total 
gemenskapsfinansiering på 100 miljoner ecu. Det handlade om tre typer av åtgärder, nämligen 
pilotprojekt i städer och två program för fysisk planering: pilotåtgärderna för fysisk planering och 
TERRA (interrégional samarbete rörande fysisk planering inom särskilda områden). Gensvaret på 
anmodan att inkomma med förslag till pilotprojekt i städer och TERRA blev starkt och sammanlagt 
645 projektförslag (503 projekt för städer och 142 projekt för fysisk planering) lämnades in. 
Pilotåtgärderna för fysisk planering har ännu inte varit föremål för en öppen anmodan att inkomma 
med projektförslag, utan för en anmodan till medlemsstaterna att inkomma med gemensamma förslag. 
1) Pilotprojekten i städer 
Av 503 inlämnade förslag valdes 26 nya pilotprojekt i städer ut 1997 med en total budget på 63,6 
miljoner ecu. Projekten lanserades i juli vid ett seminarium för projektförvaltarna för att säkerställa att 
goda rutiner för projektuppföljning finns redan från början. Pilotprojekten syftar till att skapa ett 
utvidgat samarbete inom de offentliga och privata sektorerna i de berörda städerna och införa en 
integrerad och innovativ politik för att ta itu med problemen i städerna. Åtgärderna är inriktade på 
t.ex. integration av miljön, ekonomiska och sociala åtgärder, utnyttjandet av ny teknik för att ta itu 
med städemas problem, lika möjligheter, förbättrat tillträde, utveckling av kulturtillgångar och 
rehabilitering av mindre gynnade områden. 
Beträffande de första pilotprojekten för städer, som påbörjades under perioden 1989-1994, hade 20 av 
33 projekt slutförts i slutet av 1997. 
2) Fysisk planering 
De två typerna av åtgärder inom området fysisk planering har framskridit på följande sätt: 
• TERRA: Efter anmodan att inkomma med förslag 1996 ledde det slutliga urvalet till finansiering 
av 15 pilotprojekt under en treårsperiod (5 av projekten handlar om flodområden, 4 om 
kustområden, 3 om kulturarv som hotas, 2 om svårtillgängliga landsbygdsområden samt 1 om 
områden som är utsatta för erosion) med en total budget på 20 miljoner ecu. En anmodan att 
inkomma med förslag har också organiserats för att säkerställa tekniskt stöd till programmet 
(genomförande, uppföljning och utvärdering av de utvalda projekten). Stödet kommer att 
genomföras under 1998. 
48 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
• Pilotåtgärder för fysisk planering: Vid seminariet den 3-4 juli 1996 inbjöds medlemsstaterna 
att inkomma med gemensamma förslag till pilotåtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 
Tidsfristen för inlämnandet av förslag, som ursprungligen var fastställd till den 10 mars 1997, 
förlängdes på begäran av medlemsstaterna. De fyra pilotåtgärder som skall genomföras är: norra 
ytterområdet (DK, FIN, S, N), området Alperna/östra Alperna (A, I, D), "Archi-med": sydöstra 
Medelhavet (GR, I, Malta, Cypern) samt "Porten till Medelhavet" (E, P, Marocko). 
För varje pilotåtgärd avsätts 5 miljoner ecu av de sammanlagt 20 miljoner ecu som fastställts för 
denna typ av nyskapande åtgärder enligt artikel 10. Kommissionens beslut om stöd bör fattas under 
det första kvartalet 1998. 
Pågående nyskapande åtgärder 
Utöver de tre nya serierna av åtgärder som antogs 1997 har omkring 200 andra innovativa projekt som 
finansieras av ERUF genomförts inom följande områden: nya sysselsättningsmöjligheter, kultur och 
kulturarv (se punkt 6.6 och 6.7), regionala innovationsstrategier (RIS), tekniköverföring (RTT), 
informationssamhället (RISI) och det externa samarbetet mellan regioner (Ecos-Ouverture). 
SMF och pilotprojekten 
Många pilotprojekt berör i hög grad SMF, inom t.ex. områdena teknisk innovation och 
informationssamhället. Följande två typer av projekt som främjar innovation har utvecklats (tota! 
budget på 15 miljoner ecu): 
EIS (regionala innovationsstrategier), där 19 projekt har valts ut, syftar till att främja de regionala 
företagens innovationskapacitet genom att bygga upp ett samarbete mellan den offentliga och den 
privata sektorn. I flera RIS-projekt (Limbourg i Belgien, Yorkshire & Humberside, Strathclyde, 
Shannon) är t.ex. ordföranden i styrkommittén företagare, vilket borgar för en affärsmässig 
inställning. 
RTT (pilotprojekt för tekniköverföring som omfattar flera regioner), där 7 projekt har valts ut, har 
som mål att minska den bristande jämvikten mellan regioner och uppmuntra interregionalt samarbete 
om forskning och utveckling samt innovation. Projektet FOOTWEAR har t.ex. som mål att anpar 
demonstrera och överföra en italiensk teknik för automatiserad utformning och produktion av lä 
till SMF inom skomakeribranschen i mål 1-regioner i Spanien, Portugal och Grekland. I en annan 
sektor syftar projektet ESTEEM till att överföra miljövänlig produktionsteknik till SMF i Förenade 
kungariket, Grekland, Tyskland och Finland. 
Åtgärderna som rör informationssamhället (RISI) kan indelas i två typer: 
RIS11: Uppmuntran av partnerskap mellan nyckelaktörer inom regionen för att utarbeta en region-
åtgärdsplan för informationssamhället, samt RISÏ2: Pilotprojekt som omfattar flera regioner. 
Sammanlagt har 31 projekt valts ut, varav 21 finansieras av ERUF och 10 av ESF. Projekten omfattar 
flera regioner och syftar t.ex., som i fallet "ENTERSKILLSNET", till att utveckla ett näf a\ 
landsbygdsområden mellan Tarn och Haute-Garonne (F), Andalusien (E), Södra Savolax ( 
Dublin och Lanford (IRL) och Skottland. En annan åtgärd, TOURIST, rör de regionala turistaktör.,.-. 
på Madeira (P), i Burgenland (A), Lappland (FIN), Val d'Aosta (I), Västerbotten (S) och Humpshir. 
(UK). De flesta av de 22 regionala strategierna inom ramen för RISI1 är inriktade på frågor som ;ö: 
SMF och för dessa frågor har regionala arbetsgrupper startats som kommer att inleda interregional*: 
samarbete under 1998. 
Det stora flertalet av de 100 interregional samarbetsprojekten (Recite och Ecos-Ouverturc) av­
håller på att förhandlas fram har ett betydande inslag som rör SMF och åtminstone en tredjedc' v 
dem går ut på att stimulera innovation bland SMF och internationalisering av dessa företag. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 199? 49 
Instrumenten för partnerskap till förmån för SMF 
EUROPARTENARIAT - arrangemang För partnerskap mellan företag: 
Europartenariat, som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen och inom ramen för det tredje 
fleråriga programmet för SMF, främjar den ekonomiska utvecklingen i områden som är berättigade till 
stöd från strukturfonderna (mål l, 2, 5b och 6) genom att uppmuntra gränsöverskridande samarbete 
mellan SMF. Programmet förvaltas gemensamt av de kommissionsavdelningar som ansvarar för 
företagspolitik samt regional- och sammanhållningspolitik och ger företagen möjlighet att möta 
potentiella partner för att diskutera och förhandla fram eventuella samarbetsavtal. 
År 1997 ägde två evenemang rum, i Grekland (Pireus) och i Frankrike (Centralmassivet): 
- Europartenariat i Grekland (Pireus, 23-24 juni). 400 grekiska SMF mötte 1 733 företag från mer än 
60 länder. Av de 1 733 besökande företagen kom 758 från unionen, 37 från EFTA-länder, 299 från 
Medelhavsområdet. 360 från Phare-länderna, 200 från Tacis-länderna, 64 från Asien och 12 från 
USA. 11 336 möten organiserades. 
- Europartenariat i Frankrike (ClermontFerrand, 16-17 oktober). 418 franska SMF mötte 1 750 
företag från mer än 60 länder. Av de 1 750 besökande företagen kom 974 från unionen (333 från 
Frankrike), 48 från EFTA-länder, 213 från Medelhavsområdet, 201 från Phare-länderna, 138 från 
Tacis-länderna, 104 från Asien, 34 från Latinamerika, 25 från USA och 13 från Canada. 10 300 möten 
organiserades. Arrangemang under 1998: Nederländerna (Apeldoorn, 11-12 juni) och Spanien 
(Valencia, 12-13 november). 
Åtgärder som finansierats enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (miljoner ecu) 
Interregional! samarbete 
- interregionalt samarbete inom EU 
- interregionalt samarbete med tredje land 
Regional utveckling 
- framjande av teknisk utveckling 
- inforrnationssamhallet 
- kultur och ekonomisk utveckling 
- nya arbetstillf&llen 
- vagledning och tekniskt stod 
Fysisk planering 
Pilotprojskt i stadsomraden 
Ovriga 
Totalt Anslag* 
1995-1999 
(D 
180,0 
110,0 
70,0 
90,0 
20,0 
20,0 
15.0 
15,0 
20,0 
45,0 
80,0 
0,0 
385,0 Ataganden 
1997 
2,8 
2,8 
0,0 
43,7 
2,2 
13,2 
14.9 
11,3 
2,2 
14,3 
64,5 
2,2 
127,5 Ataganden 
1994-1937 
(2) 
25,8 
9,8 
16,0 
64,6 
8,6 
17,0 
14,9 
15,2 
9,0 
28,3 
66,1 
S,0 
193.8 % 
(2)/d) 
14% 
9% 
23% 
72% 
43% 
85% 
99% 
102% 
45% 
63% 
83% 
49% Betalningar 
1997 
9,1 
2,7 
6,4 
19,4 
2,4 
2,2 
5,9 
6,5 
2,4 
4,8 
22,8 
2,4 
58,6 Betalningar 
1994-1997 
(3) 
13,8 
7,4 
6,4 
25,3 
5,0 
3,6 
5,9 
6,5 
4,8 
9,7 
22,9 
4,8 
77,1 % 
(3)/(D 
8% 
7% 
9% 
29% 
25% 
18% 
40% 
43% 
24% 
22% 
29% 
20% 
1995 års priser 
Tekniskt stöd enligt artikel 7 i ERUF- förordningen 
Enligt artikel 7 får ERUF finansiera undersökningar, tekniskt stöd och infonnationsåtgärder med upp 
till 0,5 % av sina årliga anslag. År 1997 utnyttjades en betydande del av dessa anslag för tekniskt stöd 
till förmån för territoriella sysselsättningspakter (48 % av det totala stödet år 1997), Den befolkning 
som omfattas av de territoriella sysselsättningspakterna uppgår till 36 miljoner invånare i hela 
unionen. Stödet till europeiska företags- och innovationscentrer för skapande och utveckling av SMF 
utgjorde 43 % av det totala beloppet och gällde inrättandet av nya centrer i 10 medlemsstater. 
Konferenserna och seminarierna (4 %) rörde t.ex. det fjärde mötet i Marseille mellan lokala 
utvecklingsaktörer, konferensen på Sardinien om "kvinnliga aktörer i den lokala utvecklingen" och ett 
seminarium för utbyte av erfarenheter om strukturfonderna mellan Spanien, Irland och Italien. 
Informationsåtgärderna (3 %) har bl.a. finansierat en monter vid världsutställningen i Lissabon år 
1998. Undersökningarna (2 %) inbegriper bl.a. en jämförande studie om skapandet av sysselsättning i 
stadsmiljö. 
50 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Lokala utvecklingsåtgärder för SMF 
22 nya europeiska företags- och innovationscentrer i 10 medlemsstater lanserades, vilket bidrog till 
att vidga det europeiska nätet som idag består av 140 centrer i områden som får stöd från unionen och 
i länder i Central- och Östeuropa. Tack vare centrens integrerade system med tjänster som gynnar 
skapandet och utvecklingen av innovativa företag bidrar de till innovation, internationalisering och 
diversifiering av produktionsstrukturerna inom ramen för strukturfonderna och utvecklar en 
kompletterande åtgärd inom ramen för RIS, Europartenariat, de territoriella pakterna och 
gemenskapsinitiativen. 
Åtgärder till stöd för SMF inom ramen för de territoriella svsselsättningspakterna 
I många åtgärdsplaner framhävs diversifieringen av den lokala produktionsstrukturen, skapandet av 
SMF samt främjandet av regionala och lokala produkter. Molise-pakten i Italien syftar t.ex. till att 
skapa nya företag i livsmedelsindustrin och turistnäringen samt utveckla en kvalitetsstämpel för 
regionala produkter. På Sicilien syftar pakten Alto Belice Corleonese också till en integrerad 
utvecklingsmodell som utgår från produkter som är typiska för regionen. I Clabecq i Belgien har en 
riskkapitalfond med 5,25 miljoner ecu inrättats för att hjälpa SMF att komma i gång och utvecklas. 
Tekniskt stöd enligt artikel 7 i ERUF-forordningen 
Atgarder for forberedande och uppfoljning 
Utvardering 
Regionala studier 
Konferenser, moten och seminarier 
Information och reklam 
Tekniskt stod och teknisk utrustning 
TOTALT Ataganden 
1997 
20,1 
4,0 
0,3 
0,8 
6,2 
5,1 
36,4 Ataganden 
1994-1997 
33,6 
5,4 
1,8 
3,5 
20,8 
15,3 
80,3 Betalningar 
1997 
7,5 
2,5 
0,5 
0,9 
5,7 
3,3 
20,5 Betalningar 
1994-1997 
28,2 
11,8 
2,7 
3,4 
21,3 
13,8 
81,2 
Ej inbegripet frigjorda anslag från föregående års åtgärder 
Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 6 i ESF-förordningen 
De nya sysselsättningsmöjligheterna 
1997 var ett år med fruktbart informationsutbyte mellan de som arbetar för nya 
sysselsättningsmöjligheter och kommissionen. Den viktigaste nyheten var införandet av en noggrann 
uppföljning av de pilotåtgärder som inleddes 1994 och 1995. Den nya informationstekniken var ett 
värdefullt stöd för att utveckla kommunikationen mellan kommissionens uppföljningsenhet och de 
projektansvariga på fältet. Utnyttjandet av denna teknik gynnade också samarbetet mellan 
projektansvariga på ett tidigt stadium och gjorde det möjligt att bygga upp ett elektroniskt nät. Den 31 
december 1997 hade samtliga projekt som lanserades under 1996 (utom 2) kommit i gång och enkäten 
om 1994 och 1995 års projekt med huvudinriktningen "innovation" genomfördes. Resultaten av 
enkäten kommer att vara tillgängliga i början av 1998 och kommer att vara underlag för en rad 
seminarier för att främja utbytet av erfarenheter mellan projektansvariga, inbegripet de senaste 
projekten som lanserade år 1996. 
Vad gäller 1997 års anmodan att inkomma med förslag har 955 projekt föreslagits, varav 70 valts ut 
för en mer ingående granskning. Två tredjedelar av projekten syftar till att skapa sysselsättning direkt 
genom att utveckla nya sysselsättningsmöjligheter eller nya företagsformer. Resterande tredjedel 
handlar om omorganisation av arbetet och utbildning. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 51 
Den sociala dialogen 
Under 1997 har åtgärder som samfinansierats av ESF gjort det möjligt för de stora europeiska 
yrkesorganisationerna (Europeiska fackliga samarbetsorganisationen - CES, Europeiska 
sammanslutningen av industri- och arbetsgivareorganisationer - UNICE, Europeiskt centrum för 
offentliga företag - CEEP) att fortsätta utbildningen av företrädare för arbetstagarna samt arbetsgivare 
eller deras företrädare. Utbildningen har gett deltagarna möjlighet att fördjupa sina kunskaper om 
industriella förändringar och framför allt om förändringarnas effekter på sysselsättning, kompetens 
och yrkeskvalifikationer samt om industriella relationer. Under 1997 avslutades det tvååriga 
utbildningsprogrammet under UNICE:s ledning. CES:s årliga program bestod av 30 åtgärder, varav de 
flesta handlade om effekterna av ny teknik eller nya former av arbetsorganisation på sysselsättningen, 
utbildningar, kvalifikationer inom verksamhetsområden som ren teknik (miljö), nya 
produktionsmetoder och delaktighet i företagsledningen, distansarbete och arbetsorganisation, den 
tekniska utvecklingen och effekterna på arbetsorganisationen inom telekommunikation etc. CEEP:s 
fleråriga program om nya former av partsrepresentation och högsta kvalitet i Europa avser att 
integrera kvalitetsbegreppet i den sociala dialogen på europeisk nivå. Slutligen har under 1997 en 
nyhet introducerats inom ramen för förordningen, nämligen att artikel 6 har öppnats för andra än de 
traditionella stödmottagarna: YES for Europe, den europeiska sociala dialogen "on line" och det 
irländska produktivitetscentret Dial-Forco. Denna försöksperiod kommer att göra det möjligt att under 
1998 utvidga anmodan att inkomma med ansökningar genom ett anbudsförfarande. 
ESF:s tekniska stöd 
Det tekniska stödet enligt artikel 6 i ESF-förordningen har framför allt gjort det möjligt att stödja de 
23 territoriella sysselsättningspakterna där ESF-stödet är ett dominerande inslag (varav 22 antogs 
under 1997), men också att förbereda lanseringen av den andra omgången projekt inom 
gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, producera 5 särskilda rapporter, organisera 4 stora 
europeiska konferenser samt hålla webbsidan uppdaterad. 
Nyskapande atgarder, undersokningar 
Tekniskt stod 
Totalt Åtaganden 
1994 
0,4 
61,9 
62,2 1995 
22,3 
33,7 
56,1 1996 
31,0 
32,2 
63,2 1997 
36,2 
21,4 
57,6 1994-1997 
89,9 
149,2 
239,1 (miljoner ecu) 
Betalningar 
1994 
0,2 
69,7 
69,8 1995 
11,2 
45,5 
56,7 1996 
18,6 
34,8 
53,3 1997 
17,9 
26,3 
44,2 1994-1997 
47,8 
176,3 
224,1 
Inklusive överförda, återuppförda och frigjorda medel 
Betalningarna hänför sig inte nödvändigtvis till åtaganden från samma period 
Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 8 i förordningen för EUGFJ-utveckling 
Åtgärderna år 1997 som finansierades enligt artikel 8 i förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen 
handlade om tekniskt stöd för att genomföra de 8 territoriella sysselsättningspakterna inom mål 5b-
områden, arbetet avseende landsbygdsindikatorer för att stödja politik för landsbygdsutveckling och 
sammanställningar av interimsutvärderingarna inom mål 5b, ett kontrakt för att tillhandahålla tjänster 
och verktyg för kommunikation och information om gemenskapspolitiken för landsbygdsutveckling. 
Dessutom blev en anmodan i september 1996 att inkomma med förslag till pilot- och 
demonstrationsprojekt om "nyskapande åtgärder av kvinnliga jordbrukare och på landsbygden" en 
verklig framgång, då mer än 400 förslag hade lämnats in år 1997. Förslagen gällde stöd till kvinnor på 
landsbygden. De handlade om nyskapande åtgärder av kvinnor och kvinnliga jordbrukare för att 
främja och ta tillvara jordbruksproduktion, omställning och professionell diversifiering, åtgärder för 
att skapa sysselsättning, integration i samhälle och arbetsliv, utbildningsåtgärder och arbetsledning 
samt om utvecklingen av nät som möjliggör spridning av deras sakkunskap och erfarenhet. 
Under 1997 genomfördes en första undersökning av hur vissa av villkoren i anmodan att inkomma 
med förslag uppfylldes i de inlämnade förslagen och av valet av experter som skall avge ett utlåtande 
om varje förslag. Arbetsbelastningen på grund av det stora antalet inlämnade förslag innebar att 
arbetet inte kunde slutföras under 1997. Urvalsförfarandet avseende projekten kommer att fortsätta 
under 1998. 
52 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Många finansierade projekt kontrollerades. För en del av dem kommer ett återbetalningsförfarande att 
inledas på grund av konstaterade oegentligheter. 
Åtgärder som finansierats enligt artikel 8 i EUGFJ-fbrordningen 
Ataganden Ataganden 
1997 1996-1997 
UtvSrdering, uppffiljnfng, tekniskt st&d och undersdkningar 1.620.802 2.344.009 
Pilotprojekt och demonstrationsprojekt 263.989 14.758.278 
Atgarder f6r spridnlng av Information 3.431.084 3.431.084 
TOTALT I 5.315.8751 20.533.371 
Inbegriper inte åtaganden och frigjorda medel från tidigare års insatser 
Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 4 i FFU-fbrordningen 
Åtgärderna år 1997 enligt artikel 4 i FFU-förordningen gällde framför allt upprätthållandet av ett 
register över fiskeflottor, tekniskt stöd för en ny uppmätning av fiskeflottorna, en undersökning av 
samråd med branschföreträdare och deltagande i världsutställningen år 1998 i Lissabon och uppgick 
till sammanlagt 2,1 miljoner ecu. 
Åtgärder som finansierats enligt artikel 4 i FFU-fbrordningen 
Undersdkningar 
Publikationer, information och utbildning 
Tekniskt stod 
TOTALT Ataganden 
1997 
893.697 
533.162 
697.174 
2.124.033 Ataganden 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Ataganden 
1994-1997 
4.921.433 
613.070 
4.147.136 
9.681.639 Betalningar 
1997 
426.965 
489.322 
1.709.881 
2.626.168 Betalningar 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 Betalningar 
1994-1997 
3.193.914 
557.185 
2.732.787 
6.483.886 
Inom ramen för artikel 4 i FFU-förordningen organiserade kommissionen den 25-28 maj 1997 
"Partnerskap Casablanca 97 - fiskeindustrin", ett första partnerskapsmöte mellan fiskeriföretag från 
unionen och Marocko. Mötet organiserades på grundval av samarbetsprojekt som de marockanska 
företagen i sektorn lagt fram och som samlats i en katalog som delades ut till deras europeiska 
motparter. Under dagarna ägde närmare 3 000 möten rum mellan ca 100 marockanska företag och 300 
europeiska företag. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 53 
2.2. PRESENTATION PER MEDLEMSSTAT 
2.2.1. BELGIEN 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
På grund av fördelningen av behörigheter mellan den federala, regionala och gemenskapsnivån 
präglas strukturfondernas program i Belgien för samtliga mål av stor spridning över ett stort antal 
operativa program eller SPD. Detta är i särskilt hög grad fallet för ESF där endast 4 program av 21 
överstiger 40 miljoner ecu. 
Åtgärder för att stödja SMF i Belgien 
Fondernas stöd till utveckling av SMF inom de geografiskt avgränsade målen beräknas för den 
aktuella perioden uppgå till totalt omkring 766 miljoner ecu, varav 63 % avser mål 1, 1,32 % mål 2 
och 5 % avser mål 5b. 
Mål 1: Tre riskkapitalfonder har inrättats inom specialiserade dotterbolag , nämligen Sambrinvest, 
Hoccinvest och Invest Borinage-Centre. Invest står för 50 % av kapitalet och SOWAGEP, som 
förvaltar de medel som kommissionen bidrar med inom ramen för denna åtgärd, deltar med 50 %. 
Stödet ges i form av förvärv av andelar av bolagens kapital, lån och utställande av konvertibler. För 
att vara stödberättigade skall företagen ha sitt säte i något av de områden som täcks av Invest, inte 
vara kända som "företag i svårigheter" och slutligen får inte det stöd som beviljas från 
strukturfonderna medföra att det högsta tillåtna taket för gemenskapsstödet i förhållande till de 
geografiskt avgränsade målen överskrids, i synnerhet om de läggs ihop med investeringsbidragen. 
Sammanlagt 30 miljoner ecu förutses för projektet, varvid ERUF deltar med 50 %. Invest står för det 
nationella bidraget på 15 miljoner ecu, utan privat deltagande. Kriteriet "skapande av arbetstillfällen" 
är avgörande vid val av projekt. Hänsyn tas också till projektens nyskapande karaktär och till skyddet 
av miljön. 
Mål 2: I Turnhout inrättades genom "Strategisch plan Kempen" redan för cirka tio år sedan ett 
projekt där större företag agerar "faddrar " till små och medelstora företag. Den totala kostnaden för 
detta projekt uppgår till 0,9 miljoner ecu med ett bidrag från ESF på 0,4 miljoner ecu. Syftet med 
detta projekt är att regelbundet (varje månad) sammanföra chefer i stora företag med ledare i små och 
medelstora företag för utbyte av information och råd och för att bilda ett "stödjande nätverk". Hittills 
har cirka 700 företag medverkat i projektet och 1 670 arbetstillfällen skapats. 
I Limbourg har ett centrum för multimediateknik och innovation bildats. Den fysiska anläggningen 
består av en hörsal, utbildningssalar och demonstrationsrum samt konferensrum. Centrumet bedriver 
också forskningsarbete på uppdrag, avsett för små och medelstora eller stora företag, liksom 
demonstrationsprojekt. I slutet av 1997 motsvarade sysselsättningseffekten 9,5 heltidstjänster. Denna 
siffra bör stiga under de kommande åren. 
Mål 3 och 4: Utbildning av arbetare för att de bättre skall kunna möta förändringar inom industri och 
organisation gör det möjligt att stimulera anpassningsförmågan hos SMF och deras anställda. Andra 
åtgärder syftar till att stärka personalresurserna inom de forskningscentra som har beröring med lokala 
SMF. 
Mål 5b: I Flandern är åtgärderna till förmån för SMF främst inriktade på att skapa ett 
samordningscentrum, att stödja företag när det gäller miljöfrågor och att genomföra miljöutvärdering 
av företag. I Vallonien fungerar det särskilda stödet till produktiva sysselsättningsskapande 
investeringar tillfredsställande eftersom antalet nya arbetstillfällen (177) redan överskridit det 
uppsatta målet för åtgärden. 
54 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
MALI 
Det är endast regionen Hainaut som omfattas av mål 1. Under 1997 utvidgades åtgärden för 
nybildning av företag som anställer minst 20 personer samtidigt som vissa projekt som inte kan 
genomföras under den aktuella programplaneringstiden, eller projekt som bedömdes vara av mindre 
intresse för den regionala utvecklingen övergavs. Därtill har kriterierna för beviljande av stöd 
förstärkts för att inriktas på bärande sektorer med högt mervärde. 
Flera projekt till betydande belopp (bland annat vetenskapsparken i Crachet, projektet "vatten från 
Heure") godkändes under 1997. I partnerskap med de regionala myndigheterna har åtgärden för 
stimulering av den ekonomiska verksamheten setts över i syfte att betona effekterna för de små och 
medelstora företagen och att bättre fylla de behov som företagen i Hainaut har. 
Åtgärderna för mänskliga resurser återfinns inom följande fyra områden: utbildningsinsatser inom 
befintliga företag eller sådana som håller på att bildas, yrkesutbildning för arbetslösa och ungdomar 
för att underlätta för dem att finna arbete, åtgärder för socialt och yrkesmässigt återinförande i 
samhällslivet ("arbetslivsintroduktion "), utvidgning och förbättring av utbildningssystemen. Under 
1997 omfattades totalt 36 500 personer av dessa åtgärder sammantagna. 
De åtgärder som genomfördes på experimentbasis inom jordbrukssektorn möjliggjorde finansiering 
av mer ovanliga projekt såsom behandling av lin, tillämpad forskning om potatis etc. När det däremot 
gäller den finansiella förvaltningen har vissa förseningar inträtt vad avser överföringar som hänger 
samman med den nationella administrativa strukturen, och som ledde till att de lokala myndigheterna 
inte erhöll några betalningar under 1997. De åtgärder som medfinansieras med anslag från EUGFJ 
utgör dock endast en ringa del av SPD mål 1 för Belgien (mindre än 7 % av den sammanlagda 
finansieringen). Anslagen går till mer än hälften till övergripande åtgärder (förordningarna 2328/91 
och 866/90) samt några åtgärder för landsbygdsutveckling. 
Åtgärderna för fisket (0,1 % av totalsumman) uppvisar mycket svagt framskridande. Detta beror 
delvis på att budgeten för denna åtgärd tredubblades i mitten av 1996 till följd av en överföring av 
gemenskapsstöd från EUGFJ till FFU vilket skedde på begäran av myndigheterna i Hainaut. Hittills 
har inga projekt som kan tänkas finansieras genom tilläggsbudgeten lagts fram. 
Utvärderingen efter halva tiden gjorde det möjligt att ändra inriktning i fråga om vissa 
programplaneringsval särskilt för att förstärka företagsstödet (särskilt åtgärden ACE). Utvärderingen 
bedömde dessutom insatserna på området för mänskliga resurser som totalt sett framgångsrika, med 
positiva effekter för den berörda regionen. 
Sammanlagt ger de åtgärder som inletts anledning att räkna med att omkring 8 000 arbetstillfällen 
kommer att ha skapats fram till programplaneringsperiodens slut. 
MÅL 2 
Fyra områden är stödberättigade enligt mål 2: Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limbourg, och 
Turnhout. Under 1997 startade nya SPD för perioden 1997-1999 och SPD för perioden 1994-1996 
avslutades. Även om de fyra SPD för perioden 1994-1996 avslutades hade inte alla anslag utnyttjats 
under den första perioden, varför myndigheterna genomförde överföringar till perioden 1997-1999 för 
SPD Liège (9,6 miljoner ecu överfördes), Limbourg (13,5 miljoner ecu) samt Turnhout (5,6 miljoner 
ecu). 
De utvecklingsstrategier som följdes under den första perioden har i huvudsak behållits. Somliga 
ändringar, som i vissa fall var mer omfattande, gjordes dock vid partnerskapsförhandlingarna. Sålunda 
förstärktes i SPD Liège stödåtgärden för produktiva investeringar, i likhet med beslutet för mål 1. I 
SPD Aubange syftar den föreslagna strategin till att bättre integrera de nyetablerade stora företagen i 
områdets ekonomiska struktur genom att stimulera kontakterna mellan företagen när det gäller 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 55 
underentreprenader, FTU, logistik eller externa tjänster. I SPD Limbourg och Turnhoul har den nya 
åtgärden "lokala initiativ förökad sysselsättning" införts. 
När det gäller mänskliga resurser har 7 500 personer deltagit i utbildningsinsatser inom ramen lör 
SPD Liège, 7 000 i Limbourg och 2 400 i Turnhoul. 
MÅL 3 OCH 4 
Under år 1997 deltog ungefär 65 000 personer (utanför Hainaut som omfattas av mål 1) i åtgärder för 
utbildning, yrkesvägledning eller integration i arbetslivet vilka erhöll stöd enligt mål 3. Det stora 
antalet stödmottagare är anmärkningsvärt mot bakgrund av budgetrestriktionerna och med tanke på att 
de åtgärder som medfinansierades av ESF i första hand är förbehållna de minst gynnade grupperna 
(unga utan yrkeskvalifikationer, äldre och långtidsarbetslösa osv.) och avser arbetslivsintroduktion. 
Mål 3 i Belgien lägger i själva verket särskild vikt vid konceptet "arbetslivsintroduktion" anpassat till 
varje arbetslös, liksom vid partnerskapet mellan de olika initiativtagarna. För att genomföra detta 
krävs därför ett nära samarbete mellan de olika initiativtagarna (offentliga och privata ) och 
myndigheterna. 
Införande i arbetslivet av unga arbetslösa i Vallonicn. Inom ramen för en ny strategi som införts av 
det vallonska bostadsministeriet och tack vare stödet från ESF kan olika distrikt samarbeta för att 
skapa arbetstillfällen för unga arbetslösa med ringa eller ingen yrkesutbildning. Lokalsamhällena görs 
genom projektet medvetna om sina egna möjligheter att skapa och erbjuda arbetstillfällen. Det rör sig 
inte bara om att ge de unga yrkesutbildning utan också att göra dem till ansvariga medborgare. Under 
ett år erhåller dessa ungdomar en utbildning med kombinerad allmän skolgång och förvärvande av 
baskunskaper särskilt i murning, snickeriarbete och inredning. 
Genomförandet av mål 4 har försenats vilket, liksom när det gäller mål 3, beror på det stora antalet 
behöriga myndigheter. Programmen startade inte konkret förrän under 1996. Under år 1997 
omfattades ungefär 11 000 anställda i små och medelstora företag (utanför Hainaut) av någon 
utbildningsåtgärd trots de svårigheter som programmet för det flamländska språksamfundet stött på. 
Det finns dock anledning hysa förhoppningar om att detta program vars genomförande försenats, 
också skall komma upp i marschfart samt att de behöriga regionala myndigheterna skall sätta in 
betydande ytterligare ansträngningar. 
MÅL 5a jordbruk 
När det gäller stödet till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter fortlöper 
genomförandet av SPD:s i de flamländska och vallonska regionerna i tillfredsställande takt. För år 
1997 är stödet i Vallonien inriktat på sektorerna för potatis, frukt och grönsaker, kött och skogsbruk 
och i den flamländska regionen på sektorerna för kött, ägg och fjäderfä samt frukt och grönsaker. Till 
följd av utvecklingen på jordbruksmarknaderna under 1997 har SPD ändrats. Härvid kan noteras att 
de flesta projekten har en nyskapande karaktär och integrerar miljöhänsyn. När det gäller åtgärder för 
att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet, har kommissionen godkänt den vallonska regionens 
nya lagbestämmelser om tillämpning av dessa åtgärder, inklusive kompensationsbidrag för 
naturbetingade svårigheter. 
MÅL 5a fiske 
Under 1997 kännetecknades genomförandet av programmet av att investeringarna på nytt tagit fart. 
Denna tendens är särskilt framträdande på området för bearbetning och saluföring där förbrukningen 
av anslagen mer än fördubblats jämfört med perioden 1994-1996. 
MÅL 5b 
I Vallonien fortsatte under 1997 de regionala myndigheterna och deras partner på fältet de 
ansträngningar som inleddes 1996 för att förbättra förutsättningarna för genomförandet av SPD 5b. 
Dessa ansträngningar ger nu resultat eftersom utnyttjandet av gemenskapsanslagen har stigit till 
56 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
omkring 47 % och de medel som tilldelats den vallonska regionen tycks ha givit upphov till faktiska 
utbetalningar till slutmottagarna inom tillfredsställande lidsperioder. I Flandern håller de två 
programmen (Meetjesland och Westhoek) fast vid ett integrerat genomförande av 
landsbygdsutvecklingen. Bevarande av jobb och ökad sysselsättning utgör de främsta prioriteringarna. 
Turismen betraktas som den viktigaste hävstången till utveckling men främjande av 
företagsinflyttning intar också en framträdande plats. De två övervakningskommittéerna har 
konstaterat att genomförandet framskrider förhållandevis långsamt förutom för de projekt som 
uteslutande rör jordbruket. Denna eftersläpning beror i första hand på problem med den flamländska 
regeringens medfinansiering. I Westhoek har endast budgeten för 1994 tagits i anspråk för de tre 
fonderna, vad avser Meetjesland har åtaganden för budgeten för 1995 gjorts för EUGFJ. 
Betalningarna av gemenskapsbidragen begränsar sig till den första delen för år 1994. En rad förslag 
till förändringar av programmen har lagts fram. Kommissionen kommer att basera sig på rapporterna 
från interimsutvärderingen för att bedöma behovet av att ändra SPD. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS. Under 1997 godkändes de fyra 
återstående Leader-programmen och två av dessa (Hainaut och Vallonien) uppvisar redan 
tillfredsställande genomförande. De regionala myndigheterna har ansträngt sig att hämta in 
förseningen genom att infordra förslag till lokala aktionsgrupper på basis av en ansökningsmapp som 
utarbetats och samordnats av Valloniens landsbygdsstiftelse. I Flandern hade i slutet av 1997 ännu 
inga lokala aktionsgrupper utsetts. 
Totalt sett har gemenskapsinitiativen för industriell omstrukturering (Konver, Résider II, RETEX, 
Rechar II) fortskridit på ett tillfredsställande sätt. För programmet Rechar II Flandern beslutade 
övervakningskommittén 1997 att anslå medlen från reserven och indexregleringen till åtgärderna 
"fysiska infrastrukturer" samt "sociala infrastrukturer i gamla gruvstäder". När det gäller programmet 
Retex 1995-1997 för Westhoek, inrättades förvaltningskommittén inte förrän i slutet av 1997. Detta 
innebar att de första projekten inom ramen för detta initiativ inte heller kunde godkännas förrän i 
slutet av 1997. I slutet av 1997 beslutade övervakningskommittén att till programmet anslå reserven 
och det belopp som indexregleringen gav upphov till och begärde en förlängning av programmet till 
slutet av år 1999. 
De nyskapande gemenskapsinitiativen såsom SMF och URBAN har på grund av åtgärdernas art 
däremot stött på svårigheter när det gäller genomförandet. Detta medförde att exempelvis de vallonska 
regionala myndigheterna lade fram ny programplanering efter fördelning av reserven. 
Följande situation föreligger för gemenskapsinitiativen till förmån för mänskliga resurser: när det 
gäller Employment valdes den andra projektserien ut under 1997. I Flandern valdes 49 projekt ut vilka 
startade under 1997. Det rör sig om många olika projektledare, medan åtgärderna främst avser 
utbildning. När de gäller de franska och tyska språksamfunden godkändes 136 projekt under 1997. 
När det gäller ADAPT valdes 43 projekt ut i Flandern och dessa projekt avser sektorerna för textil, 
elindustri, miljö, byggnation, transport och turism. Nyskapande åtgärder och deltagande av små och 
medelstora företag förblir prioriterade områden. Även här är del många olika projektledare. I 
Vallonien godkändes 55 projekt för de tyska och franska språksamfunden. De regionala prioriterade 
sektorerna är förbättring av kvalifikationsnivä, företagens konkurrenskraft, miljö och skapande av 
arbetstillfällen. 
År 1997 karaktäriserades för gemenskapsinitiativet PESCA av konkretisering av de projekt som 
granskades under 1996. Potentiella stödmottagare känner numera väl till programmet och nya projekt 
har lagts fram. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 57 
1.12. DANMARK 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål 
Åtgärder för att stödja SMF i Danmark 
Fondernas medfinansiering av åtgärder till förmån för små och medelstora företag inom 
målsättningarna på regional nivå uppgår till totalt omkring 223 miljoner ecu för den aktuella 
perioden, varav 43 % avser mål 2 och 57 % mål 5b. 
Som exempel kan nämnas ett projekt i mål 2 som startats i Nord-Jylland (nord-jylländsk innovation) i 
vilket vetenskapsparken NOVI, Ålborgs universitet och två centrum för informationsteknik i regionen 
medverkar. Syftet med detta projekt är att stimulera innovation inom regionens företag genom ett 
tätare nät mellan vetenskapsmän vid universitet och små och medelstora företag. Åtgärderna omfattar 
upprättande av elt sekretariat för all föra universitetet och företagen närmare varandra, skapande av en 
databas med uppgifterom förelagens forskningsbehov och en databas med vetenskapliga resultat. Den 
totala kostnaden för åtgärden är 2,7 miljoner ecu varav 50 % finansieras genom ERUF. 
MÅL 2 
1997 antogs de två nya programmen för perioden 1997-1999 (Lolland och Nord-Jylland). Fondernas 
stöd till dessa program uppgår till 68,2 miljoner ecu. Halvtidsutvärderingens resultat låg till grund för 
inriktningen av åtgärderna i de nya programmen. 
Programmet för Lolland (13,8 miljoner ecu från fonderna) syftar till att vidga företagens 
utvecklingsbas, att bevara och öka antalet arbetstillfällen på kort och lång sikt och att öka regionens 
totala intäkter. Man räknar med att skapa eller bevara omkring 230 arbetstillfällen på kort sikt och 600 
på lång sikt. Dessutom förväntas cirka 740 personer få tillgång till utbildningsåtgärder. Eftersom 
anslagen för programmet 1994-1996 inte kunde utnyttjas helt, överfördes 2,7 miljoner ecu till 
perioden 1997-1999 (28 % av det ursprungliga stödet). 
Programmet för Nord-Jylland (54,4 miljoner ecu frän fonderna) syftar till att förbättra 
förutsättningarna för företagstillväxten i regionen och därigenom bevara eller öka antalet 
arbetstillfällen. För att göra detta avser programmet att förbättra företagens förmåga att möta den 
internationella konkurrensen genom innovation, breddade kunskaper, förstärkt utbildning och 
infrastrukturer. Åtgärderna förväntas ge omkring 2 100 nya arbetstillfällen och omkring 5 000 
personer förväntas omfattas av utbildningsåtgärder. 
MÅL 3 OCH 4 
Genomförandet av mål 3 har fortskridit tillfredsställande under 1997. Granskningen av programmen 
efter halva tiden visade att insatserna inom mål 3 varit ändamålsenliga. Halvtidsutvärderingen ledde 
också till slutsatsen att de sjunkande arbetslöshetssiffrorna bland ungdomar och de nationella 
insatserna för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, talar för att prioriteringarna inom mål 3 istället 
borde inriktas mot personer som är äldre än 25 år. Härtill rekommenderas också mera långvariga 
utbildningsåtgärder. 
Mål 4 har också varit föremål för en utvärdering, varvid konstaterades att genomförandet varit 
tillfredsställande men samtidigt föreslogs bättre integration mellan prioriteringarna och det innovativa 
innehållet i varje projekt. Enligt utvärderingen berör de flesta projekt små och medelstora företag. I 
slutsatserna anges också att organisatoriska och tekniska förändringar starkt motiverar de tvä 
prioriterade områdena yrkesutbildning, yrkesorientering och rådgivning samt förbättring av systemen 
för yrkesutbildning . 
58 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
MÅL 5a jordbruk 
Den största delen av gemenskapsstödet på 103 miljoner ecu avsett att förbättra effektiviteten inom 
jordbruksstrukturerna under perioden 1994-1999 har anslagits till investeringsstöd, följt av 
etablerings- och investeringsstöd till unga jordbrukare. 1997 lade Danmark för första gången fram en 
lista över områden som betraktas som mindre gynnade. Jordbrukare på 30 öar som har nackdelen av 
avsides läge, vilket belastar deras produktionskostnader, och av låg avkastning, kommer att erhålla 
kompensationsbidrag från EUGFJ till en summa som uppgår till 0,25 miljoner ecu per år från och med 
1998. 
Stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i enlighet med förordning 951/97 har 
framgångsrikt genomförts. I slutet av 1997 hade totalt 104 projekt godkänts varav majoriteten inom 
köttsektorn (52) mjölk och mjölkprodukter (20), frukt och grönsaker ( 10). Vid samma tidpunkt hade 
73 av dessa projekt genomförts och 70 % av det stöd som EUGFJ anslagit till dessa projekt för 
perioden 1994-1999 hade förbrukats. 
MÅL 5a fiske 
En socioekonomisk åtgärd rörande förtidspensionering för fiskare införlivades 1997 i programmet för 
1997. Denna åtgärd kommer delvis att finansieras av indexeringsmekanismen. Det reviderade stödet 
från FFU uppgår därmed till 142,5 miljoner ecu. Under 1997 var utnyttjandet av medlen särskilt högt 
på områdena för "beredning" och "anpassning av fiskekapaciteten". Det andra förskottet för 1996 togs 
i anspråk under 1997 och den slutliga betalningen för 1995 har överförts till Danmark, 
övervakningskommittén för mål 5a fiske har diskuterat utvärderingsrapporten efter halva tiden. Efter 
denna utvärdering kommer de danska myndigheterna att under 1998 föreslå en omfördelning av 
beloppen mellan åtgärderna. 
MÅL 5b 
I Danmark söker man främst uppnå målen att skapa och behålla fasta arbetstillfällen och höja 
inkomstnivåerna samtidigt som hänsyn tas (ill miljön. Resultaten av utvärderingen efter halva tiden 
visar att programmen totalt sett framskrider tillfredsställande, med hänsyn till att de startat sent. På 
grundval av rekommendationer från utvärderaren beslutade övervakningskommittén vid sitt möte i 
juni 1997 att förstärka genomförandet av de åtgärder som var mest försenade och att studera behoven 
av att ändra strukturen för 1998 års program. 
1. Gemenskapsinitiativ 
Danmark berörs endast av ett enda gemenskapsinitiativ för industriell omstrukturering, nämligen 
Konver. Detta program avslutades i slutet av 1997. 
Ett nytt beslut som rör ett av de tre gränsöverskridande programmen Interreg HA med Tyskland 
fattades i september 1997. Ändringen av programmet medförde att det område som täcks i Tyskland 
(Kreis Plön) utvidgades. Programmet Interreg IIA med Sverige (Öresund) har präglats av en långsam 
start när det gäller åtaganden vilket bland annat har berott på att en ny administrativ enhet inrättats 
mellan de två länderna. Därefter har 140 projekt lagts fram. Denna region har för övrigt utnämnts till 
"modellregion" i en av de territoriella pakterna för sysselsättningen, lin utvärdering eller halva tiden 
av alla program Interreg 11A kommer att påbörjas under 1998. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 59 
Initiativet SMF som omfattar områden i mål 2 och 5b förändrades marginellt under 1997 för att 
anpassa det till ett nytt nationellt stödprojekt till företagare. Initiativet SMF bör förbättra företagens 
överlevnadsgrad, höja företagarnas kunskapsnivå och förbättra sysselsättningssituationen genom 
skapande av nya arbetstillfällen. 16 000 företag bildas varje år och av dem försvinner sedan 10 %. 
Tack vare SMF-programmet hoppas man sänka denna siffra till 6 %. Övervakningskommittén för mål 
2 för Lolland har blivit övervakningskommitté för SMF-programmet. 
De två gränsöverskridande programmen Interreg IIC (Östersjö-området och Nordsjö-området) 
godkändes i december 1997. Sekretariatet för programmet "Östersjö-omrädcl" är baserat i Rostock 
(D) medan sekretariatet för program "Nordsjö-området" finns i V i borg (DK). 
När det gäller mänskliga resurser har38 projekt inom ADAPT och 29 projekt inom Employment valts 
ut. De flesta av dem kommer att avslutas i slutet av 1998. En andra omgång projekt valdes ut i början 
av detta år (60 projekt för ADAPT och 40 projekt Employment) varav de flesta också kommer att 
avslutas i slutet av detta år. Prioriterade områden inom projekten är kvinnors nybildning av företag, 
utveckling av funktionshindrades kompetens inom informationsteknik, inrättande av övergångar 
mellan skola och fortbildning, stöd till SMF och utarbetande av schema för arbetsrotation. Det är 
främst privata yrkesskolor som är projektansvariga för dessa projekt. Spridande av goda metoder 
kommer också att ske genom ett särskilt nordiskt projekt under 1998. 
Det danska programmet Leader II antogs i juni 1996. Det långsiktiga syftet är att bevara områdena 
som aktiva, levande och livskraftiga regioner. Under 1997 har utvecklingsansvariga utnämnts, vissa 
projekt för förvärvande av kunskaper har inletts och marknadsföring av verksamheter har genomförts. 
När det gäller programmet PESCA hade 70 % av de godkända investeringarna genomförts i slutet av 
1997. PESCA kommer att ändras under 1998 för att inkludera reserven vilket kommer att leda till att 
fondernas totala bidrag blir 20 miljoner ecu i 1998 års priser. 
60 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
2.2.3. TYSKLAND 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål 
Under 1997 prioriterades halvtidsutvärderingarna av fondernas program, antagande och 
genomförande av nya program inom mål 2 för perioden 1997-1999 liksom igångsättande av de 9 
territoriella sysselsättningspakterna. 
Åtgärder till förmån för SMF i Tyskland 
Strukturfondernas medftnansiering av åtgärder till förmån för SMF inom de regionala målsättningarna 
uppskattas totalt till ungefär 6,9 miljarder ecu för perioden 1994-1999 varav 86 % är avsett för mål 1, 
7% till mål 2 och 7% till mål 5b. 
Mål 1: I programmen för mål 1 (de nya delstaterna) intar åtgärder till förmån för små och medelstora 
företag en framträdande plats. För perioden 1994-1999 anslogs sålunda ungefär 30% av ERUF:s 
medel till åtgärder för att stimulera till investeringar inom små och medelstora företag eller till 
utveckling av tjänster med inriktning på dessa företag 
I delstaten Sachsen-Anhalt har exempelvis ett litet företag bildats som tillverkar icke vävda material 
som används till babyblöjor. En helt ny metod används och 22 fasta arbetstillfällen har skapats. I 
delstaten Brandenburg har ERUF medfinansierat ett leknikcentrum och en "plantskola" för företag. 
Detta centrum kommer att utnyttjas av små och medelstora företag inom sektorerna för 
automatiseringsteknik, miljö och transporter, liksom inom sektorerna för data och 
kommunikationsteknik. I Berlin (den östra delen) är fondernas program inriktade på att förbättra 
etableringsvillkoren för SMF i det gamla industriområdet Schöneweide. Det nedlagda industriområdet 
vid Wilhelminehofstrasse har sanerats. I Thuringen har ett utbildningscentrum skapats som skall vara 
tillgängligt bland annat för funktionshindrade. 
Sammanlagt kommer mer än 62 100 nya arbetstillfällen att skapas i samtliga mål 1-områden under 
perioden 1994-1999. 
Mål 2. Åtgärder som syftade till att ge stöd till små och medelstora företag var väl företrädda i de 
tidigare programmen och har utvidgats i de nya programmen. Som exempel kan nämnas en åtgärd i 
programmet för Schleswig-Holstein som avser tillhandahållande av ett område där SMF kan installera 
sig till låga kostnader. I delstaten Nordrheinland-Westfalen har ett materialprovningscentrum 
(HAPEG) inrättats avsett för små och medelstora företag i de områden som drabbats av stålkrisen. I 
detta centrum kan företagen genomföra tekniska kontroller av prototyper. I Hessen har de små och 
medelstora företagen erhållit upp till 50 % i tilläggslän för att anställa medhjälpare som sysslar med 
innovation. Företagel Rohloff i Kassel tillverkar sålunda tekniskt avancerade cyklar med 6 
heltidsanställda och 4 deltidsanställda. Vid anställning av ytterligare en ingenjör erhåller företaget 
ungefär 27 000 ecu varav hälften kommer från ERUF. I Saarland har 7 SMF erhållit hjälp inom ramen 
för "programmet för räntebidrag" till ett totalbelopp på omkring 1,4 miljoner ecu. Dessa SMF (3 
håller på att bildas och 4 att utvecklas) har erhållit stöd lör att underlätta anpassningen till den inre 
marknadens villkor. Programmet är endast avsett för små och medelstora företag som befinner sig i 
etablerings- eller startfasen. 
Mål 5b. Inom sex av de åtta regionala tyska programmen för mål 5b intar åtgärder till förmån för små 
och medelstora företag en framträdande plats. Dessa program innehåller en lång rad olika åtgärder 
som syftar till att förbättra entreprenörernas kunskapsnivå, att erbjuda lämpliga infrastrukturer till de 
SMF som håller på att bildas, att överbrygga de problem som avstånden till de största marknaderna 
medför genom att stödja ny telekommunikationsteknik eller att kombinera de små och medelstora 
företagens marknadsföringsåtgärder med forskning och utveckling. Resultaten från utvärderingen 
efter halva tiden visar att dessa åtgärder till förmån för SMF har påtaglig effekt på utvecklingen i 
landsbygdsområden. När det gäller exempelvis Bayern konstateras i utvärderingsrapporten att 
åtgärderna som syftar till att underlätta förelagens investeringar har möjliggjort skapande eller 
bevarande av 7 400 arbetstillfällen. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 61 
MALI 
De 5 nya delstaterna omfattas av mål 1, liksom den östra delen av Berlin. De sex prioriterade 
områdena inom GSR behölls under 1997 (stöd till investeringar i infrastrukturer, stöd till SMF, 
forskning och teknisk utveckling, miljöskydd, förbättrade kunskaper och yrkesutbildning, 
landsbygdsutveckling). De belopp som anslagits till tekniskt stöd har bland annat möjliggjort 
medfinansiering av utvärdering av GSR. Berlin har dessutom inlett en studie av det ömsesidiga 
ekonomiska beroendet mellan delstaterna Berlin och Brandenburg. 
Sedan programperiodens början (1994-1999) har omkring 22 000 projekt erhållit stöd av 
strukturfonderna, 107 000 nya arbetstillfällen har skapats och 230 000 arbetstillfällen räddats, främst 
inom ramen för stimulans av produktiva investeringar och stöd till SMF. Under år 1997 
sammanträdde övervakningskommittén för GSR två gånger, i Potsdam och i Leipzig, varvid också 
arbetsmarknadens parter deltog, övervakningskommittén har bland annat inlett fördelningen inom 
delstaterna av det belopp som indexregleringen givit (32,2 miljoner ecu). En större förändring av 
programmet för Brandenburg genomfördes varvid 35 miljoner ecu från ERUF som ursprungligen 
ingick i det prioriterade området "landsbygdsutveckling" överfördes till området "forskning, teknisk 
utveckling och innovationer". Dessa nya medel kommer att utnyttjas för att skapa ett fysikaliskt 
institut för halvledare i Frankfurt/Oder. 
Under år 1997 inlämnades också förslag till 9 stora projekt till en enhetskostnad på 50 miljoner ecu 
till kommissionen för godkännande. Bland dessa projekt återfanns bland annat etablering av 
multinationella företag i mål 1-områden, såsom Daimler Benz i byn Henning, Coca-Cola i Genshagen 
eller ledningen för Deutsche Telekoms dataavdelning i Magdeburg. 
Därutöver startade de två territoriella sysselsättningspakterna för mål 1-områden (Chemniz och Zeitz) 
under 1997. 
På jordbruksområdet fortsätter åtgärderna som bland annat avser byggnation av moderna och 
produktiva anläggningar för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Eftersom 
arbetslösheten är ovanligt hög har emellertid de åtgärder som erhåller stöd från utvecklingssektionen 
vid EUGFJ främst inriktats på att skapa alternativa arbetstillfällen och särskild vikt har fästs vid 
åtgärder för "direkt saluföring" samt "lantgårdsturism". De utvärderingsrapporter som har gjorts visar 
att dessa åtgärder har lett till att ett stort antal arbetstillfällen har kunnat skapas eller räddas och 
bekräftar att programmen fortskrider väl och i enlighet med planerna. 
Cirka 325 866 huvudsakligen missgynnade personer deltog under 1997 i någon form av utbildning 
och/eller sysselsättningsfrämjande åtgärder som fick stöd frän ESF, som därigenom pä ett påtagligt 
sätt bidrog till att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken i de nya delstaterna och Östberlin. I 
samband med detta förlängdes det särskilda initiativet för utbildning av ungdomar (GI-Ost). ESF 
stödde även verksamhet som har som syfte att främja de mänskliga resurserna inom forskning och 
teknisk utveckling (FoTU). 
Inom ett nytt FoTU-projekt som startades i Berlin-Buch utbildas vetenskapsmän och tekniker i 
modern biomedicin och bioteknik för en framtida anställning i det privata näringslivet, huvudsakligen 
i små och medelstora företag. Detta projekt kommer sannolikt att stå modell för andra FoTU-initiativ i 
mål 1-regionerna i Tyskland. 
62 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
MÅL 2 
Under år 1997 antogs nio program för den nya programperioden 1997-1999. Eftersom inte alla 
program för perioden 1994-1999 har kunnat genomföras helt, överfördes ett totalbelopp pä omkring 
40 miljoner ecu till den nya perioden. 
Programmens prioriterade områden har behållits, nämligen främjande av företagsutveckling (särskilt 
SMF), av ny teknik och av innovation, utveckling av infrastrukturer samt miljöåtgärder. Härvid har 
vissa områden förstärkts såsom exempelvis "miljö" i Niedersachsen, där ett nytt område "främjande 
av åtgärder för att förbättra miljön" har införts. Denna åtgärd är inriktad på beviljande av finansiellt 
stöd till SMF så att de kan utarbeta miljövänliga produktionsmetoder. 
För att förstärka prioriteringarna ovan har åtgärder för att främja utvecklingen av mänskliga resurser 
som får stöd från ESF definierats. Dessutom har sysselsättningsstödets betydelse förstärkts i ett antal 
program i syfte att underlätta integrationen av tidigare arbetslösa personer i yrkeslivet. 
MÅL 3 OCH 4 
Ett betydligt större antal personer deltog i utbildningsåtgärderna än vad som förutsetts i programmet 
och de flesta av dem var långtidsarbetslösa. Trots att kampen mot ungdomsarbetslösheten inte är ett 
prioriterat område på federal nivå intar det en framträdande plats i de regionala programmen för mäl 
3. Utvärderingen efter halva tiden betonar dessutom att stödet från ESF har gjort det möjligt att råda 
bot på vissa kvalitativa och kvantitativa brister i det befintliga systemet, och trots målgruppernas 
större avstånd till arbetsmarknaden uppnådde ESF:s åtgärder ofta bättre resultat mätt i antal personer 
som återinträtt i arbetslivet, än de befintliga åtgärderna. 
Ett viktigt ämne för utbytet mellan kommissionen och de federala och regionala myndigheterna var 
reformen av "lag om främjande av sysselsättningen" (Arheitsförderungsgesetz) som är det 
huvudsakliga instrumentet för nationell medfinansiering. En viktig del av reformen, som trädde i kraft 
i april 1997, avsåg utbildningsåtgärder för att förbättra möjligheterna för de arbetslösa att återinträda i 
arbetslivet, som genomfördes av ESF inom ramen för "AFG-plus". Dessa åtgärder hår sedan dess 
införlivats i det nationella programmet. Denna reform bör dock inte medföra några särskilda 
svårigheter trots farhågor i vissa regioner att den nationella medfinansieringen av åtgärderna inom 
ESF skulle debiteras de betydligt mer begränsade regionala eller lokala budgetarna istället för det 
federala sysselsättningsministeriets budget. 
När det gäller mål 4 förlängdes i maj 1996 det SPD som antogs 1994 för perioden 1994-1996 till att 
omfatta perioden 1997-1999. I november lade övervakningskommittén upp riktlinjer för en ny balans 
mellan de offentliga och privata bidragen (för närvarande 60 %/40 %) om de olika restriktionerna i de 
federala och regionala myndigheternas finansiella förvaltning skulle kräva detta. Dessutom beslöt man 
att stödja entreprenörer som bildar nya små och medelstora företag. Det rör sig om åtgärder för att 
följa upp entreprenörer, och som ursprungligen inte hade planerats. Utvärderingen efter halva tiden 
visade att programmets försenade start därefter hade hämtats in. 
MÅL 5a jordbruk 
När det gäller åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturerna är omkring 55 % av det totala anslaget 
på 872 miljoner ecu avsett för kompensationsbidrag till lantbrukare i mindre gynnade områden som 
utgör 50 % av den odlingsbara jordbruksarealen. Eftersom dessa kompensationsbidrag totalt sett 
tenderar att öka har Tyskland beslutat att gradvis inrikta dessa stöd på investeringar. Omkring 177 
miljoner ecu har avsatts till etablerings- och investeringsstöd till unga jordbrukare. 147 miljoner ecu 
är avsedda för stöd till investeringar i jordbruksföretag. 
De särskilda villkoren för investeringsstöd i de nya delstaterna enligt artikel 40 i förordning (EG) nr 
950/97 slutade gälla den 1 januari 1997. För att göra tillämpningen enhetlig antogs i slutet av 1996 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 63 
nya föreskrifter för dessa stöd pä hela det nationella territoriet inom ramen för det tyska programmet 
för jordbruksinvesteringar (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997 2000). 
När det gäller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter hade (otalt 328 projekt godkänts i 
slutet av 1997, varav 152 redan har avslutats. Finansieringen avser bland annat sektorn för frukt och 
grönsaker, kött, mjölk och mjölkprodukter samt blommor och plantor. Under 1997 beslutades att 
införliva nya sektorer i vissa program. 
MÅL 5a fiske 
I slutet av 1997 hade nästan alla investeringar som planerats för de fyra första åren av perioden 1994-
1997 genomförts. De projekt som ännu inte har startat men för vilka de nationella myndigheterna har 
gjort åtaganden för medfinansieringarna, visar att genomförandet för åren 1998 och 1999 också 
kommer att ske enligt planerna. 
MÅL 5b 
Trots de stora budgetnedskärningar som delstaterna beslutade om 1997 kunde fyra av dem (av totalt 
åtta) ansöka om att fä ta ärsanslagel för 1998 i anspråk. Resultaten frän utvärderingarna efter halva 
tiden visar att del tillfredsställande finansiella framskridandet när det gäller majoriteten av 
programmen beror på att de delstater som berörs av mål 5b förfogar över ett effektivt administrativt 
system. Det kan dock noteras att programmen för Nordrhein-Westfalen och, i mindre utsträckning, för 
Saarland, har framskridit betydligt långsammare. Med största sannolikhet kommer alla disponibla 
medel att vara utnyttjade före slutet av programperioden. I tre program infördes mindre ändringar 
under 1997, medan de övriga skall diskuteras under 1998. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Totalt genomförs 86 program för gemenskapsinitiativ varav tre antogs under 1997 (SMF-mässan 
IBEX, URBAN Zwickau och URBAN Kiel) liksom 22 gemenskapsinitiativ Interreg IIA och IIC varav 
fyra antogs under 1997 (Rhen-Meuse, Östersjö-området, Adriaten-Donau och Nordsjö-området). 
Under år 1997 vidtogs ungefär 56 ändringar av programmen och dessa avsåg tillämpning av 
indexregleringen, fördelning av reserven, förlängning av programmen och anpassning av åtgärderna. 
Gemenskapsinitiativet SMF omfattas av ett totalt gemenskapsstöd pä ungefär 189 miljoner ecu for 
perioden 1994-1999. De viktigaste åtgärder som genomförs avser sektorerna för miljö, energi, 
kvalitetssäkring, liksom vägledning pä området för utrikeshandel. 1 exempelvis regionen 
Mecklenburg-Vorpommern har ett företag för montering av dörrar och fönster med 5 anställda erhållit 
ett stöd för att förbättra den interna organisationen och kostnadsförvaltningen. I Saarland har cirka 50 
SMF uppmuntrats att följa råd när det gäller kvalitetssäkring för att delta i ett certifieringssystem. 
Denna åtgärd har varit av särskilt intresse för hantverksföretag. 
En utvärdering efter halva tiden av initiativen SMF, Résider II, Rechar II, URBAN, RETEX och 
Konver i mål 1-områdena inleddes under 1997. Resultaten kommer att finnas tillgängliga i mitten av 
1998. Tidpunkterna när utvärderingsrapporterna för Interreg II skall lämnas in varierar för de olika 
programmen. När det gäller ADAPT och Employment visar utvärderingen efter halva tiden att antalet 
personer som har följt en utbildning översteg prognoserna och dessutom bedömdes införandet av 
gränsöverskridande partnerskap tillfredsställande. 
När det gäller den första fasen av gemenskapsinitiativet Employment (1994-1997) hade 138 projekt 
avslutats under 1997 medan 105 projekt fortsätter under 1998. Ungefär 362 projekt har valts ut av de 
1 140 som föreslagits för den andra fasen (1997-1999). Omkring 90 % av dessa projekt hade under 
1997 funnit partner i andra länder och flertalet av dessa fanns i Italien, Förenade kungariket. Spanien 
och i Frankrike. De grupper som främst berörs av åtgärderna är gästarbetare, unga utlänningar, liksom 
förståndshandikappade. 
64 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Drygt 430 projekt valdes ut under perioden 1997-1999 för ADAPT. Omkring 80 % av de berörda 
företagen har färre än 250 anställda. Enligt utvärderingen efter halva tiden förväntas ADAPT totalt nå 
mellan 10 000 och 11 000 SMF. 
Efter inledande svårigheter har genomförandet av initiativet Leader fortskridit framgångsrikt under 
1997. Erfarenheten har visat att det framför allt är innovationsprojekl i landsbygdsområden i samband 
med förvärv av specialiserade kunskaper som har stor verkan. 
Genomförandet av PESCA, slutligen, har ökat takten efter en besvärlig start. I slutet av 1997 
framskred programmen tillfredsställande i Niedersachsen, Bremen och Mecklenburg-Vorpommern, 
medan programmet för Schleswig-Holstein fortfarande släpade efter. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 65 
2.2.4. GREKLAND 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål 
MALI 
Hela det grekiska territoriet omfattas av mål 1. 
Åtgärder till förmån för SMF i Grekland 
Strukturfondernas bidrag till utvecklingen av SMF inom ramen för mål 1 är betydande och beräknas 
till omkring 3,24 miljarder ecu för den aktuella perioden. 
Inom det nationella programmet för modernisering av industrin finns en åtgärd särskilt inriktad på 
utveckling av SMF bland annat i form av finansieringsteknik och stöd till förbättring av 
konkurrenskraften. Inom detta program beviljades exempelvis 1997 ett globalt stöd till industrierna i 
norra Grekland. Detta stöd förvaltas av ett organ som tar emot, utvärderar och handlägger de 
ansökningar som inkommer från företagen, och särskilt från Thessaloniki-regionen, beträffande de 
nya utvecklingsåtgärderna i norra Grekland eller åtgärderna med anknytning till öppnandet av den 
grekiska marknaden för länderna i Centraleuropa (särskilt FYROM och Bulgarien.). 
På Kreta har en park för vetenskap och teknik (STEP-C) skapats med stöd från ERUF (1,7 miljoner 
ecu av en total kostnad på 2,2 miljoner ecu). Denna park bildades 1993 på initiativ av medlemmarna i 
ett grekiskt forskningsinstitut som tillhör de mest välrenommerade i Europa (FORTH) och har som 
mål att sprida den samlade kunskap som universitet och andra institut besitter i syfte att skapa ett 
tredje utvecklingscentrum på ön vid sidan av de traditionella jordbruks- och turistverksamheterna. 
Parken leds av ett litet team som består av experter på olika vetenskapliga och kommersiella områden. 
Idag samarbetar STEP-C med ett stort antal offentliga och privata organisationer. Den tillhandahåller 
sina tjänster till ett tjugotal medlemsföretag och till ett stort antal andra associerade medlemmar. 
Parkens viktigaste verksamheterna är informationsteknik, mikroelektronik förenad med 
lasertillämpning, prototyper för medicinsk utrustning, informations- och telematiknät liksom regionala 
industriverksamheter såsom keramik och plast. Mot bakgrund av den framgång som parken har haft 
planeras den utvidgas med 15 hektar. 
När det gäller landsbygdsutveckling vidtas åtgärder till förmån för SMF i synnerhet på området för 
jordbruks- och livsmedelsproduktion. Från 1994 till slutet av det första halvåret 1997 hade samtliga 
421 projekt för bearbetning /saluföring av jordbruksprodukter lagts fram av små och medelstora 
företag och uppgick till en total investering pä 384,5 miljoner ecu (varav 148 miljoner ecu i stöd från 
utvecklingssektionen vid EUGFJ). 
År 1997 präglades av införandet av de sista mekanismerna för genomförande av programmen. 
Därmed kunde ELKE (organ för att locka investeringar till Grekland) och "organet för att höja 
ledningskompetensen inom förvaltningen" på regional och ministeriell nivå inleda sitt arbete. 
Därutöver har under året regionerna som hjälpmedel till ett bättre föreberedelsearbete alltmer använt 
sig av tekniska beskrivningar av varje projekt 
De organ som skapats för genomförandet av stora projekt har fortsatt sina verksamheter. Det rör sig 
om Egnatia S.A. för vägförbindelsen i väst-östlig riktning, Attiko Métro för utvidgningen av Athens 
tunnelbana och Ktimatologio S.A. för införandet av ett fastighetsregister i Grekland. Dessutom har 
S.A. ERGOSE övertagit nästan alla de ärenden som det statliga organet OSE dittills handlagt när det 
gäller modernisering och utvidgning av det grekiska järnvägsnätet. När det gäller motorvägnätet 
vände de grekiska myndigheterna sig 1997 till privata investerare för att slutföra projekten. Infordran 
av anbud för att söka en privat konsult har offentliggjorts varvid konsultens uppgift blir att förbereda 
systemet med privata koncessioner. Ett liknande initiativ har inletts på området för distribution av 
naturgas. En anbudsinfordran som de grekiska myndigheterna offentliggjort bör under 1998 resultera i 
66 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
att man finner privata koncessionsinnehavare för distribution av naturgas i Athen och Thessaloniki 
samt två andra större städer. 
Programmen har framskridit tillfredsställande under 1997. Ett enda program, nämligen det nationella 
program som antogs 1995 för modernisering av postväsendet, har inte kunnat starta eftersom de 
nödvändiga förutsättningarna för moderniseringen först måste skapas. Under 1997 fattade de grekiska 
myndigheterna alla beslut för att lägga denna grund och programmet kommer att påbörjas under 1998. 
De sektoriella programmen "energi" och "jordbruk" har uppvisat särskilt god genomförandetakt 
liksom de regionala programmen Ättika och Epire. 
Fördelningen av deflatorn för 1997 (indexregleringsmekanismen) kunde inte genomföras under året 
utan kommer att godkännas under det första halvåret 1998. Däremot fattade övervakningskommittén 
för GSR i oktober 1997 viktiga beslut om utvidgning eller nedskärning av ERUF:s del i vissa 
program. Programmen för utveckling av trafikleder förstärktes sålunda med 234,9 miljoner ecu i 
offentliga utgifter, varav 141 miljoner ecu utgjorde anslag från ERUF. Programmet "järnvägar" 
förstärktes med 66,7 miljoner ecu i offentliga utgifter varav 40 miljoner från ERUF och programmet 
"industri" fick ett tillskott på 229,7 miljoner ecu i offentliga utgifter varav 136 miljoner ecu från 
ERUF. Budgeten för programmet "turism och kultur" slutligen, minskades med 120 miljoner ecu i 
offentliga utgifter varav 30 miljoner ecu för ERUF. 
När det gäller ESF:s stöd till programmen för mänskliga resurser, och särskilt programmet 
"grundutbildning " måste hänsyn tas till den reform av utbildningssystemet som den grekiska 
regeringen röstade igenom 1997. Syltet med denna reform är bland annat att förbättra 
gymnasieutbildningen genom att införa en enda typ av gymnasium, öka antalet utbildningsplatser, 
rekrytera nya lärare genom anställningsprov etc. När del gäller programmet "vidareutbildning och 
främjande av sysselsättningen" var 1997 ett övergångsär. Programmet skulle i själva verket ha gjort 
det möjligt att förbereda omprogrammering och införande av nya åtgärder i enlighet med nationella 
och gemenskapens politiska prioriteringar. Dessutom har ett nationellt certifieringscentrum inrättats 
som kommer att handha alla certifieringsverksamheler för utbildningscentrumen. Programmet inriktat 
på kampen mot social utslagning har brottats med vissa inledande svårigheter som berott på dess 
innovativa tillvägagångssätt men under år 1997 har en tydlig förbättring noterats. Ett tillfälligt 
åtgärdsprogram godkändes för ett totalbelopp på 33 miljoner ecu och genomförs av några 
arbetsförmedlingar. Inom ramen för utvärderingen efter halva tiden togs vissa initiativ såsom 
aktivering av underprogrammet "infrastrukturer och gemensamma tjänster" inriktat på de utestängda. 
Inom ramen för programmet "hälsa och förebyggande värd" kommer de utbildningsåtgärder som 
finansieras genom stöd från ESF att komplettera de investeringar i materiel som erhållit bidrag från 
ERUF inom denna sektor. De första utbildningsåtgärderna startade hösten 1997. Trots denna sena 
start kommer de inledande målen med stor sannolikhet att ha uppnåtts i slutet av programperioden. 
När det gäller jordbruksutvecklingen har del nationella programmet noterat en mycket 
tillfredsställande genomförandegrad (76 % av stödet hade utnyttjats och 64 % utbetalats den 31 
december 1997), där den regionala delen ligger nära genomsnittet för samtliga grekiska OP. Det 
nationella programmet förstärktes pä nytt under 1997 genom tilldelning av en del av deflatorn för att 
göra det möjligt att fylla nya akuta behov. 
Genom omprogrammeringen av det operativa programmet "fiske" blev det möjligt att betala ut hela 
årsanslaget för 1996 och 80 % av anslaget för 1997. De åtgärder som avser anpassning av 
fiskeansträngningen har uppvisat det bästa genomförandet. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Liksom när det gäller GSR, varierar framskridandet för de olika gemenskapsinitiativen. Medan 
programmen för industriell omstrukturering (Résider II, Rechar II, Konver och framför allt RETEX) 
förlöper väl, har däremot URBAN drabbats av kraftig försening beroende på de särskilda åtgärder 
som skall genomföras, och särskilt när det gäller parlnerskapen. Gemenskapsinitiativet Interreg IIA -
Yttre gränser, området vid gränsen mot Bulgarien, framskrider nu tillfredsställande. Det 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 67 
gränsöverskridande programmet Interreg HA med Italien kommer att starta fullt ut under 1998 efter 
försenat antagande. Det bör noteras att gemenskapsinitiativet Interreg IIB - REGEN "bildande av 
energinätverk" har genomförts nästan helt. Tvä nya program Interreg IIC avseende torka och 
översvämningar kvarstod att anta i slutet av 1997. 
När det gäller mänskliga resurser trädde de två gemenskapsinitiativen Employment och ADAIT 1997 
in i slutfasen av projektens första del. De åtaganden som gjorts för den första delen uppgår till cirka 
90 % av de disponibla medlen och de återstående 10 % har överförts till den andra delen. Till denna 
andra del har 177 projekt valts ut för Employment och 115 för ADAPT. De utvalda projekten är jämt 
fördelade över hela territoriet. Ett högre deltagande av SMF kan noteras i ADAPT. Totalt sett är den 
privata sektorns deltagande i de två initiativen i storleksordningen 10 % av den totala budgeten. 
Genom gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT har möjligheter öppnats att göra ett stort 
antal arbetsgivare medvetna om behovet av att utbilda vissa målgrupper, i synnerhet inom de små och 
medelstora företagen. 
På området för landsbygdsutveckling (gemenskapsinitiativet Leader II) startade de mest effektiva 
aktionsgrupperna genomförandet under 1997. För övriga grupper har året inneburit granskning av dem 
olika stödmottagarnas handlingar samt förfaranden för överklaganden för de vars ansökan först hade 
avslagits. Härvid kan konstateras att Leader definitionsmässigt riktar sig till små och medelstora 
företag på landsbygden när det rör sig om investeringar i nyskapande nischer. 
Inom fiskerisektorn har genomförandet av gemenskapsinitiativet PESCA varit tillfredsställande 
eftersom 98 % av stödet förbrukats. De första förskotten av det samlade anslaget har också utbetalats 
(42 % av stödet). 
68 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
2.2.5. SPANIEN 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Spanien omfattas av alla mål (förutom givetvis av mål 6) och är den största mottagaren av stöd från 
strukturfonderna för perioden 1994-1999. 82 % av landets befolkning återfinns i de regioner som är 
stödberättigade enligt de olika målen. 
Åtgärder till förmån för SMF i Spanien 
Strukturfondernas deltagande i utveckling av små och medelstora företag inom målsättningarna på 
regional nivå uppgår till totalt omkring 2,3 miljarder ecu för perioden 1994-1999 varav 43 % till mål 
1, omkring 28 % till mål 2 och 29 % till mål 5b-områden. Det sammanlagda beloppet utgör ungefär 
7,6 % av strukturfondernas totala stöd till Spanien för denna period. 
Mål 1: I Andalusien, i Malaga, deltar ERUF sedan 1992 i finansieringen av en teknologipark som 
idag inbegriper över 40 företag (gemenskapens bidrag uppgår till 27,2 miljoner ecu av den totala 
kostnaden på omkring 45,9 miljoner ecu). En "plantskola" för nya företag hyser nyetablerade små och 
medelstora företag och ställer allmänna tjänster till deras förfogande. Dessutom räknar parken bland 
sina värdar det andalusiska institutet för avancerad automatiser ing och robotisering, det andalusiska 
centrumet för standardiserings- och tillverkningsdokumentation., det andalusiska centrumet för 
bildframställning och det regionala institutet för millimetervågor. Parkens syfte på medellång sikt är 
att rota sig i den produktiva strukturen både inom och utanför Andalusien och särskilt genom 
tekniköverföring. Därför deltar parken i ett stort antal gemenskapsprogram eller europeiska nät såsom 
programmen Sprint, Leonardo, ADAPT eller nätet "Atlantiska bron" Dessutom är Malagas 
teknologipark säte för den internationella sammanslutningen av teknologiparker (IASP) som omfattar 
ungefär 200 parker, 4 000 företag och 800 forskningscentrum i hela världen. Malagas park fungerar 
också som experimentbas för teknikutbytet mellan länderna i Europa och i Maghreb. 
I programmet för regionen Murcia syftar ett projekt till att förbättra kvaliteten på utbildning och 
planering av mänskliga resurser i små och medelstora företag inom sektorn för möbler och trävaror. 
Stödmottagaren är en företagsförening inom denna sektor. Det rör sig i första hand om att utveckla ett 
datahjälpmedel för att fastställa utbildningsplaner och bygga utvärderingssystem. Projektet vänder sig 
till små och medelstora företag med 20 till 40 anställda. De anställda som berörs återfinns på alla 
utbildningsnivåer och särskild uppmärksamhet riktas på lågutbildade arbetare som berörs av 
införandet av ny teknik, anställda som är äldre än 45 år och kvinnor med bristfällig yrkesutbildning. 
På jordbruksområdet återfinns de flesta av de åtgärder till förmån för SMF som samfinansieras av 
utvecklingssektionen vid EUGFJ inom programmet för jordbruks- och livsmedelsindustrin och 
strukturåtgärder inom jordbruksområdet. Det är ett program som omfattar flera regioner och som 
syftar till modernisering av jordbruket (strukturåtgärder på produktionsnivån) samt av jordbruks- och 
livsmedelsproduktionen (stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter). Det finansiella 
stödet är mycket stort: 1,23 miljarder ecu i stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
Mål 2: I närheten av Tarragona i Katalonien medfinansierar ERUF ett centrum för provning och 
certifiering för bilindustrin, IDIADA (den totala kostnaden är 86,7 miljoner ecu, med ett 
gemenskapsstöd på 43,4 miljoner ecu). Idiada, som är avsett för konstruktörer men också för SMF 
som är underleverantörer inom denna sektor, utrustades nyligen med en ny anläggning som 
inkluderar testbanor och laboratorier. Under 1995 var 48 % av Idiada:s 245 företagskunder från 
Katalonien, 37 % kom från övriga delen av Spanien och 15 % från utlandet. Centrumet hade 1990 23 
anställda och sex år senare, 1996, uppgick antalet anställda till 120 personer. 
I Madrid-regionen, syftar programmet " barnomsorg" till att efter reformen av det spanska 
utbildningssystemet uppdatera kunskaper och behörighet hos dem som arbetar på det lägsta 
utbildningsstadiet (barn mellan 0 och 6 år). Stödmottagare är Madrids sammanslutning av 
intressekooperativ (UCETAM). 20 SMF med totalt 345 anställda berörs av denna utbildningsplan (i 
medeltal 16 anställda per företag). 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 69 
Mål 3 och 4: ESF:s stöd till förmån för små och medelstora företag genomförs främst i mål 4. 
Utvärderingen efter halva tiden visade emellertid att programmets ursprungliga syfte att inrikta 80 % 
av åtgärderna på SMF ännu inte har nåtts. De små och medelstora företagen deltar dock i allt större 
grad och uppgår nu till 50 %. 
MALI 
Tre åtgärder antogs 1997 nämligen det globala stödet till Castilla y Léon, som syftar till att främja 
regionens små och medelstora företag (56,2 miljoner ecu från ERUF), det stora projektet för en 
allmän datamottagare i Bahia de Santander (17,7 miljoner ecu från ERUF), och det stora projektet för 
byggande av en oljeledning mellan Cartagena och Puertollona (62,9 miljoner ecu från ERUF). 
Om de tre sist antagna stödåtgärderna inte räknas in har totalt under 1997 åtaganden gjorts för cirka 
85 % av det stöd som förutsågs i GSR. De mest dynamiska självstyrande regionerna, om man 
betraktar åtaganden, är Kanarieöarna (första programmet) Ceuta, Castilla-La-Mancha (första och 
andra programmet) och Valencia. Sett ur betalningssynpunkt är det regionerna Ceuta, Kantabrien 
(första programmet) och Kanarieöarna (första programmet) som har noterat den bästa 
genomförandegraden. 
Vid det möte som övervakningskommittén för GSR höll den 4 december 1997 lades resultaten från 
utvärderingen efter halva tiden fram. Rent allmänt rekommenderas i rapporten att den nuvarande 
strategin skall följas eftersom kommittén anser att den ligger i linje med regionens behov. 
Kommissionens företrädare begärde dock att studien skulle fördjupas på områdena miljö, mänskliga 
resurser och FTU. 
Vid kommitténs sammanträde beslutades också att ett nytt underområde skulle införlivas i 
prioriteringen "informationssamhället" som är öppet för alla fonder. Därför lades ett ändringsförslag 
fram som avser GSR:s finansieringsplan vilket tar hänsyn till de observationer som gjordes vid 
utvärderingen efter halva tiden och till kommissionens riktlinjer. Denna ändring förstärker området 
för utveckling av den ekonomiska strukturen men minskar de resurser som anslagits till 
prioriteringarna integrering och turism. 
När det gäller mänskliga resurser föreslås i halvtidsutvärderingen en förstärkning av åtgärderna för 
föregripande dvs. en utbyggnad av de åtgärder som är inriktade på personer som hotas av 
långtidsarbetslöshet eller är mer utsatta för risken att uteslutas från arbetsmarknaden, utveckling av 
integrerad arbetslivsintroduktion genom att övergångar mellan de olika samfinansierade åtgärderna 
främjas, samt förbättring av instrumenten för planering, förvaltning, uppföljning och utvärdering 
genom att särskild uppmärksamhet riktas på förbättrad samordning mellan de olika myndigheternas 
insatser. 
På jordbruksområdet gjorde de olika omprogrammeringar som genomfördes 1997 det möjligt att 
överföra anslag mellan vissa program. Det är främst programmet "jordbruks- och livsmedelsindustrin 
och strukturåtgärder på jordbruksområdet" som har mottagit ytterligare medel, varigenom dess anslag 
höjts med 57 miljoner ecu. Genomförandet av anslagen från utvecklingssektionen vid EUGFJ sker 
enligt genomsnittet för programmen för mål 1 i Spanien. 
MÅL 2 
Precis som för programmen 1994-1999, önskade de centrala spanska myndigheterna även i detta fall 
använda sig av ett administrativt trestegsförfarande (omstruktureringsplan, GSR, och därefter OP) för 
programmen för den nya perioden 1997-1999. Partnerskapsförfarandet för programmen för 1997-1999 
slutfördes så gott som helt under 1997. Den 12 juni antog kommissionen GSR, med ett totalanslag på 
851,9 miljoner ecu, till vilket kommer cirka 145,5 miljoner ecu som överförts från perioden 1994-
1996. 
70 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
De program som antagits för perioden 1997-1999 avser prioriteringar som i hög grad skiljer sig från 
den föregående periodens. Prioriteringen för stöd till sysselsättningen inom företagen ges nu en 
framträdande plats (nästan 45 % av fondernas stöd), stöd till forskning, teknik och nyskapande 
återfinns också som en tydlig prioritet (över 17 % av stödet). Dessutom har miljöskydd givits 
betydligt större tyngd (12 % av stödet jämfört med endast 4 % under perioden 1994-1996). De nya 
programmen innehåller dessutom förbättringar, bland annat en mer effektiv integration av de två 
berörda fondernas (ERUF och ESF) stöd i de mottagande områdena, liksom bättre utnyttjande av de 
möjligheter som ESF erbjuder i fråga om kvaliteten på de åtgärder som medfinansieras och öppnande 
av ESF:s åtgärder för insatser som syftar till förbättring av miljön. 
Programmen antogs under 1997 förutom OP Madrid, Baskien och ESF:s multiregionala program, som 
har antagits under det första halvåret 1998. 
MÅL 3 OCH 4 
När det gäller mål 3 var ESF:s verksamheter under 1997 inriktade på att genomföra 
halvtidsutvärderingen av OP och GSR. 
Det finns sammanlagt 11 OP enligt mål 3, och fyra av dessa (71 % av totalbeloppet) förvaltas av 
nationella organ medan de sju återstående (29 % av totalbeloppet) förvaltas av de autonoma 
regionerna. 
Tonvikten är särskilt lagd vid integration av arbetssökande ungdomar i yrkeslivet (48 % av 
totalbeloppet). GSR:s resurser koncentreras på att utvidga tillgången till utbildning och förbättra 
utbildningens kvalitet samt på att öka stödet till olika metoder för integration i arbetslivet (varvad 
utbildning, praktiktjänstgöring, platsförmedling). Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden 
läggs dessutom betoning på teknisk yrkesutbildning. 
Inom ramen för övervakningen hölls två möten under 1997, och kommitténs roll vad gäller 
partnerskap och strategi förstärktes för att förbättra förfarandena för övervakning och utvärdering. 
Mot bakgrund av resultaten av utvärderingen efter halva tiden godkände övervakningskommittén vissa 
programändringar med hänsyn till målsättningarna, till programmens prioriteringar och 
kommissionens riktlinjer för anpassning av programmen. 
Resultaten av utvärderingen efter halva tiden visade att de nya mekanismerna för att förstärka 
utbildningssystemen verkligen har givit ett mervärde. I utvärderingsrapporten ges för övrigt rådet att 
fokuseringen på de minst gynnade grupperna bör förbättras liksom samverkan mellan åtgärderna och 
systemen för övervakning och utvärdering. 
Utnyttjandet av anslagen ligger runt gemenskapsgenomsnittet men skillnaderna mellan de olika OP är 
stora. Medan OP Navarra, Baskien och Katalonien uppvisar tillfredsställande genomförande kan 
detsamma inte sägas om de övriga regionerna. 
När det gäller mål 4 förorsakade ikraftträdande av avtalen om fortbildning den I januari 1997 
ändringar av vissa aspekter av SPD, och främst ändringen av ansvarig för programmet och öppnandet 
av avtalen för sammanslutningar av självständiga yrkesidkare och för jordbrukssektorn. Dessa nya 
stödmottagande sammanslutningar betraktas hädanefter som prioriterade grupper inom mål 4. 
Resultaten av utvärderingen efter halva tiden medförde att följande åtgärder vidtogs: omdefiniering av 
de kvantitativa målen inom programmen, översyn av listan över de yrken där risken är störst för 
industriella förändringar, målinriktning av ESF:s åtgärder till programmens prioriterade grupper 
särskilt SMF, arbetare med mycket låg utbildning och kvinnor, förbättring av instrumenten för 
förvaltning, övervakning och utvärdering av de medfinansierade åtgärderna, fastställande av kanaler 
för samordning mellan de olika organ som handhar förvaltningen av de medel som anslås till 
fortbildning. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 71 
När det gäller SMF, har programmets ursprungliga mål att 80 % av åtgärderna skulle fokusera pä de 
små och medelstora företagen inte kunnat uppnås. Emellertid kan man konstatera att SMF gradvis 
ökat sitt deltagande i olika åtgärder vilket gjort det möjligt att nå en deltagandegrad på 50 %. Målet på 
80 % skulle kunna nås genom följande åtgärder: öka dessa företags satsningar på framtidsstudier för 
att hjälpa dem att bedöma de industriella förändringarnas inverkan på deras yrkesutbildningsbehov, 
främja införande av stödjande strukturer, förstärka samarbetet mellan de små och medelstora 
företagen och införa samarbetsnät mellan SMF och stora företag i syfte att maximera resultaten av 
yrkesutbildningen. 
MÅL 5a jordbruk 
Genomförandet av SPD för stöd till bearbetning och saluforing av jordbruks- och 
skogsbruksprodukter i form av åtaganden under åren 1995 och 1996 framhävde behovet av att ställa 
ytterligare medel från utvecklingssektionen vid EUGFJ till denna åtgärds förfogande. Dessa medel 
(50 miljoner ecu i 1994 års priser) balanseras av motsvarande minskning av det finansiella anslaget 
till åtgärden för förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet. Efter denna överföring uppgår 
EUGFJ:s bidrag till SPD för perioden 1994-1999 till 175 miljoner ecu. Under 1997 godkände de 
spanska myndigheterna 309 investeringar motsvarande ett gemenskapsstöd på 49 miljoner ecu. Över 
65 % av investeringarna avser sektorn för kött samt sektorn för frukt och grönsaker. På området för 
produktionsstrukturer, har investeringsstöd till jordbruksföretag främst prioriterats följt av stöd till 
mindre gynnade områden och etableringsstöd till unga jordbrukare. 
MÅL 5a fiske 
Genomförandet av SPD fortsätter tillfredsställande eftersom ungefär 54 % av de totala anslagen hade 
utbetalats i slutet av 1997, varav 80 % av årsanslaget för 1997. Ungefär 40 % av dessa betalningar har 
nått de slutliga mottagarna. 
MÅL 5b 
SPD genomfördes i oförminskad fysisk och finansiell omfattning under 1997. I slutet av året hade 
omkring 63 % av stödet tagits i anspråk och 49 % betalats, vilket är resultat som ligger tydligt över 
gemenskapsgenomsnittet för detta mål. 
I syfte att utvärdera genomförandet under perioden 1994-1996 granskade övervakningskommittéerna 
rapporterna från halvtidsutvärderingen och föreslog ändringar för vissa program för att de bättre 
skulle kunna nå de utvecklingsmål som eftersträvas. 
Utvärderingen efter halva tiden bekräftade att genomförandet av programmen i mål 5b förflyter 
tillfredsställande och i enlighet med de fastställda målen. Det finns sålunda inte anledning att 
ifrågasätta programplaneringen utan det föreligger snarare ett behov av att rama in åtgärderna, att 
medvetandegöra och att stödja som bland annat innebär att kvaliteten pä övervakningen måste 
förbättras. 
Kommittéernas beslut (beslutet för Baskien flyttades fram till 1998) avsåg programplanering av 
deflatorn för 1997 (3,73 miljoner ecu för samtliga regioner) flera överföringar mellan fonderna 
(återstoden netto var en minskning av stödet från EUGFJ på 0,13 miljoner ecu och en ökning av 
ERUF:s anslag med 3,86 miljoner ecu) samt överföringar mellan prioriterade områden vilket ledde 
till förstärkningar av prioriteringarna "infrastrukturer" och renovering av byar" med medel frän 
prioriteringarna "ekonomisk diversifiering" och "miljöskydd". Utvärderingsstudier visade att dessa 
överföringar var motiverade eftersom effekterna av andra instrument (stödsystem enligt Leader II och 
Rechar II, miljöåtgärder inom sammanhållningsfonden) var omöjliga att förutsäga när 
programplaneringen genomfördes. 
72 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2. Gemenskapsinitiativen 
Varje gemenskapsinitiativ genomförs genom ett eller flera operativa program på nationell nivå, 
förutom Leader II som genomförs genom 17 globala regionala stöd. 
I slutet av 1997 hade alla åtgärder antagits förutom de som motsvarar de transnationella 
gemenskapsinititativen Interreg II C (det nationella OP "torka" och de tre små flerregionala åtgärderna 
"samarbete") och det andra URBAN-programmet. För övrigt har ingen omplanering godkänts under 
1997. 
Det enda nya program som antogs under 1997 var gemenskapsprogrammet Kon ver II, vars totala 
utgifter beräknas till 49,5 miljoner ecu varav 23,8 miljoner från ERUF. Vid den första 
programplaneringen räknade man med ett tiotal projekt som bland annat omfattar ett system för 
upptäckt av skogsbränder och ett system för säkerhet till sjöss ( i San Fernando de Cadix), tillverkning 
av flyggeneratorer ( i El Ferrol) och stöd till nya SMF i gjuteribranschen (i Trubia). 
När det gäller mänskliga resurser inom initiativet Employment hade 1 319 projekt valts ut vid den 
andra och sista anbudsinfordran. Inom delen Youthstart betonas arbetslivsintroduktion för unga och 
särskilt i nerslitna stadsområden. Inom gemenskapsinitiativet ADAPT valdes 492 projekt ut vid den 
andra och sista anbudsinfordran. Utbildningsåtgärder är rikt företrädda och de teman som främst valts 
ut inom projekten är anpassning till informationssamhället och särskilt vad avser SMF liksom 
förbättring av utbildningssystemen. 
Inom ramen för Leader II häller de 105 lokala aktionsgrupperna belägna i mäl 1-områden på att 
genomföra sina projekt för nyskapande på landsbygden, vilket bör göra det möjligt att uppnå bättre 
genomförande av programmen vilket fortfarande var svagt i slutet av 1997. 
Initiativet Regis avser området i gemenskapens yttersta periferi, Kanarieöarna. Genomförandet av 
programmet fortskrider på ett tillfredställande sätt. 
Inom fiskeri sektorn brottas initiativet PESCA med en genomförandelakt som fortfarande är 
otillräcklig men som den nyligen genomförda omplaneringen bör kunna förbättra. 
Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen: 
• URBAN: vissa kommuner har brottats med inledande svårigheter men projekten är väl 
definierade. Svårigheterna beror främst på konteringsreglerna som föreskriver att kommunerna 
inte får inleda anbudsförfaranden förrän medlen finns tillgängliga. Enligt de spanska 
myndigheterna skulle förseningarna dock kunna hämtas in under de kommande månaderna och 
man skulle uppnå en genomförandegrad för betalningar på 50 % (27 % i slutet av 1997). 
© Interreg IIA: den omplanering som syftar till att genomföra nya transnationella åtgärder har med 
viss försening godkänts. Detta bör förbättra utnyttjandegraden. 
• SMF: denna gemenskapsåtgärd som godkändes 1996 har försenats genom en administrativ reform 
i Spanien. De spanska myndigheterna förutser en utnyttjandegrad på minst 66 % i slutet av 1998. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 73 
1.1.6. FRANKRIKE 
JL Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Frankrike 
Fondernas deltagande i utveckling av SMF inom målsättningarna på regional nivå uppgår totalt till 1,3 
miljarder ecu varav 13 % för mål 1, omkring 55 % för mål 2 och 32 % för mål 5b. 
Mål 1: I syfte att föra två sfärer närmare varandra som ofta har få beröringsytor, nämligen små, 
medelstora och mikroföretag samt universiteten har ERUF i Nord-Pas-de-Calais medfinansierat ett 
europeiskt företags- och innovationscentrum (CEEI) inom universitetet i Valenciennes. Centrumet 
leds av en grupp unga kvinnor och erbjuder en plats där företagsledare, deras arbetsledande personal 
och universitets forskare inom de vetenskapliga områden som rör servicesektorn (industriell ekonomi, 
skatterätt eller sociallagstiftning, finanser, förvaltning av mänskliga resurser etc.) kan mötas. 
Centrumet bedriver en rad olika verksamheter (konferenser, företagsbesök, organisering av 
företagspraktik, fortbildning, internationella åtgärder) och tjänsterna är främst inriktade pä att 
mobilisera ett regionalt, nationellt och internationellt nätverk (universitet, laboratorier, stora företag, 
fackföreningar, arbetsgivarföreningar, tekniköverföringscentrum etc.) Kostnaden för verksamheterna 
från 1995 till 1999 har uppskattats till omkring 400 000 ecu varav 215 (XX) från ERUF. 
Mål 2: Samtliga SPD har som främsta mål att skapa och bevara arbetstillfällen i de berörda områdena 
och innefattar följaktligen åtgärder till förmån för SMF. I Haute-Normandie har exempelvis 
industriområdet "Pharma parc" skapats i Eure för att råda bot på de regionala luckorna inom området 
för läkemedelsförpackning . Området är inte särskilt stort (15 ha) men fyller de behov som 
industriföretag har vilka söker små etableringsytor och gemensamma tjänster. Den första 
planeringsetappen marknadsfördes under mindre än ett år mot 5 företag och förslag till etablering 
håller på att studeras för den andra fasen vars planeringsverksamheter nu startar. 120 arbetstillfällen 
har skapats och ytterligare 130 arbetstillfällen förväntas inom 5 år. ERUF:s medfinansiering av detta 
projekt, vars totala kostnad uppgår till 4,15 miljoner ecu, är 920 000 ecu. 
I Languedoc-Roussillon har ett projekt som stöds av ERUF möjliggjort för ett mindre företag i Aies, 
"Richard Ducros", att rädda 150 till 200 arbetstillfällen. Företaget är underleverantör till IBM:s fabrik 
i Montpellier och specialiserat inom precisionsplälslageri och utförande av konstverk i stål. När 
huvudparten av IBM:s produktionsverksamheter överfördes till USA tvingades företaget Richard 
Ducros att se över sin politik för legotillverkning. Projektet avsåg en studie av införandet av ett EDI-
system (utbyte av datainformation) mellan Richard Ducros, dess främsta kund IBM och de egna 
regionala underleverantörerna i Aies och i Béziers-regionen. Installationen gjordes på den rekordartat 
korta tiden av ungefär 8 månader och förelaget fungerar idag nästan enbart baserat pä detta system, 
alltifrån de instrumentpaneler som installerats i verkstäderna till överföring av skisser och 
beställningar genom Internet. Tack vare detta system har Richard Ducros placerat sig som IBM:s 
främsta leverantör i hela världen på sitt särskilda produktområde. Projektet EDI är ett resultat av ett 
föredömligt samarbete mellan företag och regionala teknologiska resurser. Den totala kostnaden för 
projektet uppgår till omkring 540 000 ecu varav 140 000 finansieras av ERUF. 
ESF fortsatte under 1997 förutom sitt stöd till den "klassiska" utbildningen av yrkesverksamma inom 
sektorer som genomgår en omstrukturering även satsningen på forskningen. Åtgärden "Främja de 
mänskliga resurserna inom forskning, vetenskap och teknologi "som ingår i SDS för Poitou-Charentes 
och som genomfördes under 1997 till en kostnad av 265 (XX) ecu hade som syfte att upprätta länkar 
mellan universitetet i La Rochelle och företag inom olika näringsgrenar (drygt 110 kontakter har 
knutits). 
När det gäller mänskliga resurser syltar åtgärden "insatser till förmän lör hantverkare" i SPD 
Languedoc-Roussillon. till att bistå hantverkaren med make/maka att behärska ett företags alla 
aspekter genom individualiserad utbildning på såväl del affärsmässiga, som tekniska och det 
förvaltningsmässiga planet. 
74 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Mål 3 och 4: Det prioriterade området SMF finns tydligt angivet i dessa två mål och särskilt i SPD för 
mål 4 i vilket 73 % av projekten avser företag med färre än 250 anställda. Dessa åtgärder omfattar: 
assistans vid sammanställande av dokumentation, hjälp till analys och diagnos av situationen i fråga 
om mänskliga resurser och utarbetande av strategier pä detta område, vägledning inom området för 
fortbildningsteknik, fortbildning av anställda inklusive tjänstemän i chefsposition, utveckling av 
samarbetet mellan små och medelstora företag genom införande av projekt som genomförs i 
partnerskap där flera företag deltar. Ett projekt inom ramen för mål 4 erbjuder exempelvis möjlighet 
till grundläggande yrkesutbildning för 50 000 lågutbildade anställda inom jordbruks- och 
livsmedelsindustrin. Avsikten är att möta det växande behovet av mer kvalificerad arbetskraft med 
hänsyn till den utveckling som sker pä olika områden såsom den tekniska (automatiseringen), 
ekonomiska (stora ytor) och kulturella (nya produkter, kvalitetssäkring). Distansundervisning i 
multimedia som är upplagd så att självstudier varvas med gruppundervisning med lärarstöd har 
införts. Denna uppläggning syftar till att ge allmänna grundläggande kunskaper och utveckla 
analysförmåga, logiskt tänkande och problemlösning. Dessa kunskaper är absolut nödvändiga för att 
kunna påbörja en högre utbildning och för att kunna utvecklas yrkesmässigt. 
Mål 5b. En betydande del av programmen i mål 5b avser stöd till icke-jordbruksverksamheter och 
särskilt åtgärder till förmån för SMF. Detta arbete leds i allmänhet av lokala grupper, kommunförbund 
eller handelskammare. Även om den allmänna ekonomiska konjunkturen spelar en icke försumbar roll 
beror de framgångar som dessa åtgärder rönt också till stor del pä kvaliteten pä den stimulans som de 
valda tillsammans med den lokala myndigheten och de socioekonomiska nätverken givit i området. 
Den partiella överlappningen av områdena 5b och "PAT" (stöd till lokaliseringspolitiken) kan i 
somliga fall utgöra ett hinder genom att begränsa de stöd som beviljas. Projekten utvecklas 
framgångsrikt, ibland långt bort från all industrimiljö. Det är exempelvis fallet i Bourgogne, där 
program 5b bistår i övergången från hantverksproduktion till industristruktur inom ett plastföretag där 
antalet anställda har stigit frän 2 till 15 personer sedan 1991. Företaget tillverkar en lång rad olika 
komponenter varav somliga är precisionsarbeten för bilindustrin eller elektronikindustrin. I Aquitaine 
kan nämnas stödåtgärder för tekniköverföring på områdena för snickeriarbeten och elektromagnetisk 
kompatibilitet, kollektiva insatser för att stimulera exportverksamheten inom de små och medelstora 
företagen i Lot-et-Garonne eller föreslå förbättringar baserade på analyser av industriernas 
konkurrenskraft i Pyrénées-Atlantiques. I Midi-Pyrénées, i Aveyron, har program 5b stött 
materielinvesteringar i ett mindre företag specialiserat på tillverkning av möbel komponenter. Detta 
företag har skapat arbetstillfällen och är väl förankrat i den lokala ekonomin eftersom det är 
leverantör till tre stora företag i departementet och använder sig av fiera lokala transportörers tjänster. 
MALI 
De fyra utomeuropeiska regionerna (Martinique, Guadeloupe, Guyana, Réunion), Korsika liksom 
arrondissementen Douai, Valenciennes och Avesnes (franska Hainaut) omfattas av mål 1. 
Resultaten av de interimsutvärderingar av programmen som fanns tillgängliga under 1996, särskilt de 
som avsåg SPD Korsika, Guyana och Hainaut och som diskuterats vid möten i 
övervakningskommittéerna föranledde förslag till ändringar av dessa program. Kommissionens 
formella beslut om dessa ändringar antogs i mitten av 1997. 
En större omprogrammering vidtogs av SPD Réunion. För att ta hänsyn till det försenade slutförandet 
av ett stort projekt flyttades tidsfristen för utbetalningarna två år framåt i tiden (31.12.2003). När detta 
projekt är avslutat kommer vattenförsörjningen att ha förbättrats (bevattning och dricksvatten) på öns 
västra del. Kommissionen antog beslutet om denna omprogrammering i december. 
De preliminära resultaten av utvärderingen efter halva tiden av SPD Guyana, Martinique, Guadeloupe 
och Hainaut gav upphov till diskussioner i övervakningskommittéerna under 1997. Förslag till större 
omplaneringar av SPD Guyana, Martinique lämnades i slutet av året in till kommissionen (januari 
1998 för Hainaut), och i dessa förslag beaktas de kommentarer som kommissionen lämnat om det 
försenade genomförandel av dessa program. Ltt beslut frän kommissionen väntas under del första 
halvåret 1998. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 75 
På grund av brist på redovisning för tillräckliga utgifter, kunde kommissionen under 1997 endast göra 
åtaganden i gemenskapsbudgeten för anslagen för år 1997 för SPD mål 1 Korsika, Martinique, 
Réunion och Hainaut till ett sammanlagt belopp på cirka 190 miljoner ecu. 
När det gäller åtgärder inom jordbrukssektorn hoppades man 1997 på ett snabbare genomförande av 
programmen för Martinique och Guyana efter den omprogrammering som ägt rum i slutet av 1996, 
men vissa tungrodda förfaranden och framför allt de svårigheter som projektansvariga haft att finna 
motprestationer till gemenskapsanslagen har lett till svårigheter med förvaltningen av programmen. 
Genomförandet fortskrider däremot tillfredsställande i Guadeloupe, Réunion och framförallt i 
Korsika, där SPD mål 1 innefattar en stor andel sociostrukturella åtgärder, vilket ger ett mer 
automatiskt, och därmed snabbare, framskridande av programmet. 
Eftersom Frankrike ännu inte har uppnätt målen i det nationella fleråriga utvecklingsprogrammet för 
fiskeflottan har detta medfört en blockering av stödet till byggnation av fiskefartyg. Denna situation 
har fått allvarliga konsekvenser för programmen och i de utomeuropeiska departementen har sålunda 
endast anslagen för år 1994 kunnat tas i anspråk. Korsikas senast inlämnade utgiftsredovisning daterar 
sig till 1995 vilket innebär att betalningsgenomförandet är lägre än 10 %. 
MÅL 2 
Under 1997 godkände kommissionen de nya programmen för de 19 regioner som är stödberättigade 
enligt mål 2 för perioden 1997-1999 liksom programmet för tekniskt stöd. Dessa program 
representerar ett sammanlagt gemenskapsstöd på omkring 2,2 miljarder ecu. Programmet för 
omstrukturering av försvaret kunde dock inte godkännas av kommissionen på grund av svårigheter 
rörande stödberättigande när det gäller vissa åtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna. 
Eftersom samtliga program för perioden 1994-1999 inte hade kunnat avslutas, överfördes ett 
totalbelopp på 208,6 miljoner ecu, vilket motsvarar 13 % av anslaget för den första perioden, till 
perioden 1997-1999. 
Efter en långsam start i början av perioden ligger genomförandet av mål 2 i Frankrike idag helt i linje 
med genomsnittet i gemenskapen såväl när det gäller åtaganden som betalningar. 
MÅL 3 OCH 4 
År 1997 präglades av en omprogrammering av mål 3 för alt motsvara de franska myndigheternas nya 
prioriteringar. Sålunda har tonvikten inom prioritering 3 (integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden) avsevärt förstärkts (+ 36 %) genom den tyngd som de franska 
myndigheterna lagt vid kampen mot utestängning. Motsatt har prioritering 1 (integration i yrkeslivet 
av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet) skurits ner med 30 %. Vissa åtgärder som inte har 
kunnat visa tillräckliga resultat eller för vilka det franska systemet inte kunde uppfylla gemenskapens 
regler för god förvaltning, har strukits i programplaneringen (bland annat avtalen om 
omställningsledighet). 1998 förväntas nya ändringar av SPD antas i samband med programmet för 
föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov och kampen mot utestängning. När det gäller 
budgetgenomförande befinner sig Frankrike under gemenskapsgenomsnittet för mål 3 (omkring 45 % 
av det totala stödet hade utbetalats i slutet av 1997). 
Mål 4 har under 1997 uppvisat en tydlig förbättring av budgetgenomförandet. De betalningar som 
genomförts under året (sammanlagt 87,9 miljoner ecu) är i själva verket högre än för hela perioden 
1994-1996. Genomförandet under perioden fram till slutet av 1997 förblir dock svagt (28 % av det 
totala anslaget för perioden 1994-1999). Härvid kan noteras atl övervakningskommittén den 20 
november vidtog åtgärder för att påskynda genomförandetakten i syfte att hämta in de förseningar i 
genomförandet som programmens långsamma inledning under 1994 och 1995 förorsakat. Beslut 
fattades att införa en ny form för tekniskt stöd som bör kunna göra del möjligt alt förstärka de lokala 
stödstrukturerna, stödja de små och medelstora företagen i utarbetandet av nya projekt samt ge en 
generell stimulans av programmet. Likaså beslutades att stödja de nya bestämmelserna för planering 
76 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
och minskning av arbetstiden genom nya åtgärder för föregripande av kompetens- och 
kvalifikationsbehov, stöd till företagsrådgivning samt utbildning. 
Insatserna förblir starkt fokuserade på det prioriterade området "utbildning". En ökning av antalet 
projekt inom prioriteringarna "föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov" respektive 
"förbättring av utbildningssystemen" har dock kunnat konstateras. Större sektoriell diversifiering 
inom tjänstesektorn har kunnat noteras jämfört med de första årens starka fokusering på projekt inom 
industrisektorn. 
MÅL 5a jordbruk 
När det gäller förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet i Frankrike är de tre främsta 
åtgärderna stöd till modernisering av jordbruksföretagen, etableringsstöd till unga jordbrukare och 
kompensationsbidrag för naturbetingade hinder. När det gäller modernisering av jordbruksföretag 
beviljades 8 300 företag investeringsstöd 1996 (antal godkännanden) vilket innebär en minskning med 
10 % jämfört med det föregående året vilket främst beror på krisen inom nötköttssektorn. När det 
gäller unga jordbrukare antogs 9 030 etableringsärenden under 1996 vilket är en ökning med 7 % 
jämfört med 1995. Denna siffra bekräftar att etableringsstödet till unga jordbrukare utnyttjas allt mer, 
vilket avspeglar de franska myndigheternas prioritering av denna åtgärd. Slutligen och när det gäller 
kompensationsbidrag, beviljades detta liksom föregående år till omkring 130 000 jordbruksföretag. 
När det gäller stöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter, följde 
genomförandet av SPD under 1997 samma goda takt som under tidigare år. Gemenskapens anslag till 
medfinansiering av dessa åtgärder under perioden 1994-1999 uppgår till 259 miljoner ecu. Av detta 
belopp hade de franska myndigheterna i slutet av 1997 utnyttjat 172 miljoner ecu inom ramen för 
antagna projekt. 
MÅL 5a fiske 
I slutet av 1997 hade programmets anslag för 1996 utnyttjats. Årsanslaget för 1994 hade dock ännu 
inte avslutats. Betalningarna uppgick till ungefär 35 % i slutet av 1997 (gemenskapsgenomsnittet var 
41 %). Även om utgifterna för åtgärderna beträffande fiskeflottan gör det möjligt att minska 
fiskeansträngningen för att nå målen i det fleråriga utvecklingsprogrammet återstår det fortfarande en 
icke utnyttjad reserv som kan användas. Utgifterna för anläggningar till hamnar samt för vattenbruk 
förblir svaga. 
MÅL 5b 
Programmens framskridande varierar mellan olika regioner varvid förvaltningssvårigheterna har varit 
större i de områden som hittills inte varit klassade och sålunda inte har någon tidigare erfarenhet av 
förvaltning av gemenskapsmedel. Det nationella program för tekniskt stöd som inrättades i början av 
1997 bör bidra till att råda bot på denna obalans mellan olika regioner, främja större 
överensstämmelse i förvaltningen av programmen och underlätta de ansvarigas uppgift genom 
utbildningsåtgärder, utbyte och överföring av information och erfarenheter och genom val av ett 
kraftfullt dataverktyg som är kompatibelt mellan de olika regionerna, vilket gör det möjligt att 
finansiellt och tekniskt övervaka de olika SPD på nationell nivå. 
När det gäller de projekt som finansieras genom EUGFJ, konstateras ofta att det är svart att införa 
verksamheter av ekonomisk art särskilt inom jordbruks- och livsmedelssektorn, på grund av det ringa 
antalet projektansvariga på landsbygden. Däremot har vissa regioner, bland annat Bourgogne, 
Limousin och Franche-Comté framgångsrikt utformat projekt som syftar till att tillvarata de lokala 
skogsresurserna, såväl när det gäller den första klassiska förädlingen som kompletterande utnyttjande 
såsom energi ved. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 77 
1. Gemenskapsinitiativen 
Kommissionen fattade 1997 ett antal beslut om utnyttjandet av reserven. Inom ramen för initiativet 
URBAN godkände kommissionen 5 program för åtgärder i stadsomräden i kris (Châlons-sur-Saône, 
Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie och Saint-Etienne) med en gemenskapsfinansiering på 
totalt 24,7 miljoner ecu. Gemenskapens insats omfattar därmed 13 stadsomräden i kris på det franska 
territoriet. Medel från reserven har också beviljats till ändringen av gemenskapsinitiativen Konver och 
RETEX. Tilldelning från reserven till initiativen Rechar II och Résider II kommer att ske under 1998. 
Det mödosamma igångsättandet av REGIS har präglat även 1997 och en ändring av programmen för 
de fyra utomeuropeiska regionerna bör ske under år 1998. 
När det gäller mänskliga resurser har 650 nya projekt valts ut inom ramen för gemenskapsinitiativet 
Employment, över 50 % av dessa projekt innefattar andra åtgärder än utbildning och syftar till att 
utveckla ett multisektoriellt tillvägagångssätt och omkring 80 % av projekten är inriktade på 
arbetslivsintroduktion. När det gäller ADAPT valdes 430 nya projekt ut vid den andra 
anbudsinfordran. Deltagandet av SMF var mycket högt ( i genomsnitt över 100 SMF per projekt) 
vilket ligger i linje med ett av initiativets mål. Del andra utmärkande draget hos projekten är 
prioriteringen av teknisk utveckling och särskilt förknippat med informationssamhället. Ett stort antal 
projekt har utformats pä detla område bland annat i Limousin, Île-de-France och Korsika. 
På området för landsbygdsutveckling har det korsikanska programmet stött på svårigheter när det 
gäller partnerskapet mellan företrädarna för de lokala aktionsgrupperna och den lokala myndigheten. 
Trots detta slutförs projekten och erfarenhetsutbyten införs (seminarium om kastanjeträd och kontakt 
med en finländsk grupp). Regionerna 5b har slutfört ett första urval av lokala aktionsgrupper där vissa 
regioner förbehåller sig möjligheten att inleda en andra projektinfordran. Hittills har 
programplaneringsprocessen varit ganska långsam med otillfredsställande genomföranderesultat. 
Denna tröghet beror delvis på det ganska tvingande förvaltningssätt som de nationella och regionala 
myndigheterna infört bland annat i fråga om tillhandahållande av gemenskapsmedel. Här bör särskilt 
nämnas de stora förseningar som noterats i genomförandet av ESF-delen av dessa program där de 
berörda aktörerna systematiskt prioriterade utnyttjande av SPD 5b för denna typ av åtgärd. Insatser 
görs för närvarande för att förenkla förfarandena och förbättra programplaneringen i syfte att undvika 
begriplig misströstan hos de aktörer som sedan tvä år arbetat med att förbereda sina projekt. 
Inom fiskerisektorn har det första förskottet av det samlade anslagsbeloppct betalats ut men 
kommissionen har ännu inte erhållit någon kostnadsredovisning. En omprogrammering för alt lägga 
större tonvikt vid ERUF-projekten håller nu på att genomföras. 
78 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2.2.7. IRLAND 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Irland 
Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF enligt mål 1 uppskattas till totalt cirka 975 miljoner ecu 
för den aktuella perioden 1994-1999. 
Nästan alla irländska företag är små eller medelstora företag. En stor del av dem deltar i olika projekt 
som ingår i de operativa programmen i GSR enligt mål 1, liksom genom vissa gemenskapsinitiativ. 
Programmet "industri" har exempelvis infört riskkapitalfonder och startkapitalfonder vilka inte fanns 
tillgängliga för SMF på den privata marknaden. Genom de investeringar som dessa fonder gör öppnas 
möjligheter för de små och medelstora företagen att växa i en snabbare takt samtidigt som de befäster 
sin struktur. I samma program har ett nytt projekt för forskning, teknik och nyskapande inom företaget 
införts. Genom detta nya projekt kommer de små och medelstora företagen att kunna utnyttja 
subventionerade lån. 
Inom ramen för gemenskapsinitiativen SMF och PEACE har räntesubventioner också tillämpats för 
lån avsedda för SMF. Dessa möjligheter har rönt stor framgång och systemet med räntesubventioner 
har återkommit i PEACE-programmet för 1997. 
Inom initiativet SMF har införts en åtgärd som är särskilt avsedd att underlätta de små och medelstora 
företagens tillträde till statliga kontrakt. Den totala kostnaden för åtgärden uppgår till 2,9 miljoner ecu 
varav ERUF:s medfinansiering uppgår till 2,1 miljoner ecu. Åtgärderna innefattar upprättandet av en 
databas över den offentliga sektorns kunder, rekrytering av flera specialister pä offentlig upphandling, 
och stöd till de deltagande företagen. I slutet av är 1997 kunde konstateras alt 62 av de 227 SMF som 
erhållit stöd, hade deltagit i offentlig anbudsinfordran. De affärsmöjligheter som åtgärden genererat 
motsvarar cirka 3,8 miljoner ecu. 
MALI 
Irland omfattas i sin helhet av mål 1. År 1997 ägnades åt halvtidsutvärderingen av GSR och de 
enskilda programmen. Med anledning härav beslutade övervakningskommittén för GSR att göra 
överföringar mellan programmen till ett sammanlagt belopp på 163 miljoner ecu. Överföringarna 
gjordes framför allt från OP "den produktiva sektorn" till OP "mänskliga resurser" respektive 
"infrastrukturer" (vägar), övervakningskommittén föreslog också kvalitativa förändringar, såsom 
öppnandet av de statliga förmedlingarnas så gott som totala monopolställning för andra organ, 
införande av ett mer "marknadsmässigt" tillvägagångssätt, liksom inledandet av en studie om 
kostnaden för vägnätet. 
Förutom bättre målinriktning av de irländska insatserna insisterade också övervakningskommittén på 
bättre överensstämmelse med kommissionens prioriteringar. Ytterligare medel har anslagits till FTU, 
större hänsynstagande till miljön har säkerställts genom tilldelning av 28,5 miljoner ecu till två 
åtgärder (kontroll av jordbrukets föroreningar och kontroll av mjölkhygienen) vilket skett genom 
överföringar frän andra åtgärder inom samma program eller andra program. Genom att barnomsorg 
för första gången tilldelades finansiering gavs lika möjligheter för kvinnor och män ytterligare 
stimulans. 
Vissa projekt riskerar att se sin gemenskapsfinansiering dras tillbaka 1998 om inte betydande 
framsteg görs som kan säkerställa att projekten avslutas i tid. Bland dessa projekt återfinns det 
nationella konferenscentrumet, elcentralen baserad på torv som energikälla, projektet "waste to 
energy" (från avfall till energi) i Blanchardstown och National Gallery (det nationella museet). Den 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 79 
sammanlagda gemenskapsfinansieringen för dessa projekt uppgår till 211 miljoner ecu vilket är mer 
än 9 % av den återstående budgeten för de två sista åren i programperioden 1998 och 1999. 
När det gäller mänskliga resurser har åtgärderna fortsatt under 1997 med en förstärkning av 
kapaciteten i utbildningssystemen för att möta förändringarna på arbetsmarknaden. Under året har 
antalet långtidsarbetslösa fortsatt att sjunka. Utvärderingen efter halva tiden som genomfördes 1997 
konstaterade att "hittills betraktas GSR som en tydlig framgång". Utvärderingen drar också slutsatsen 
att den nuvarande balansen mellan fonderna inom GSR utgör den bästa möjliga strategin för att uppnå 
de fastställda målen. En av de prioriteringar som utvärderingen valde att behälla och som kommer att 
erhålla ytterligare stöd från ESF avser unga som i förtid lämnar skolan. Ett tilläggsbelopp på 20 
miljoner ecu har anslagits från ESF till denna målgrupp. På ett mer allmänt plan kunde 
halvtidsutvärderingen identifiera ätgärdsomräden som borde förstärkas. Således bör ESF bättre 
målinrikta programmen för långtidsarbetslösa (detta ämne bör diskuteras av samordningskommittén 
för mänskliga resurser under 1998), förbättra genomförandet av åtgärderna för de minst gynnade 
grupperna, göra utbudet av utbildning mer "marknadsmässigt". Alla dessa ämnen kommer att 
diskuteras vid sammanträden i övervakningskommittéerna under 1998. En möjlig minskning av ESF:s 
deltagande i OP "lokal utveckling och utveckling av tätorter" (utbildningsåtgärder) förutses mot 
bakgrund av den svaga utvecklingen av utgifter under de tre första årens genomförande av 
programmet ( vilket till stor del berodde på att införandet av partnerskapet på lokal nivå försenades). 
Ett beslut i ämnet avses fattas vid det första sammanträde som övervakningskommittén för GSR håller 
1998. 
På jordbruksområdet ledde halvtidsutvärderingen till vissa förändringar av åtgärder som 
medfinansieras av EUGFJ i två program. Förslag beträffande en ändring av kompensationsbidragen 
har lagts fram. Inom programmet "jordbrukets livsmedelsindustri" har icke utnyttjade medel (28 
miljoner ecu) överförts till andra åtgärder (se nedan). Slutligen rekommenderade utvärderingen 
införande av ett "pilotprojekt för äteretablering pä landsbygden". 
Programmet på fiskeriområdet framskrider tillfredsställande. Årsanslaget för 1996 har utbetalats i sin 
helhet liksom 80 % av årsanslaget för 1997. Åtgärderna för att minska fiskeansträngningen och för 
vattenbruket lider fortfarande av viss eftersläpning. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Precis som GSR för mål 1 har gemenskapsinitiativen varit föremål för en utvärdering efter halva 
tiden. Även om den inte ledde till större finansiella omfördelningar, resulterade den i förbättringar av 
programmens målinriktning. Programmet Interreg HA mellan Irland och Nordirland är härvid särskilt 
intressant, övervakningskommittén har antagit en handlingsplan som syftar till att förbättra 
förvaltningen av programmet, förstärka de gränsöverskridande åtgärderna och utveckla publiciteten 
runt programmet. Det kan noteras att ingen utgiftsattest hittills har inlämnats för åtgärderna på 
fiskeriområdet. 
År 1997 var också det sista året för inledande av åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiative 
Retex. övervakningskommittén Retex beslutade dock att förlänga programmet med ett år med hänsyn 
till de svårigheter som uppstått för att utnyttja alla medel från ESF. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 126 projekt ut vid den andra projektinfordran inom ramen för 
initiativet Employment. Projekten NOW är exempelvis inriktade särskilt på att öka kvinnors närvaro i 
vissa sektorer, att integrera marginaliserade kvinnor i samhället och att förena familjeliv och yrkesliv. 
Projekten Youthstart samlar olika icke vinstdrivande administrativa tjänster och organ i syfte att 
stimulera insatserna för att integrera outbildade ungdomar under 20 år som hotas av social 
utestängning. När det gäller gemenskapsinitiativet ADAPT har 35 projekt valts ut som omfattar 
områden som förbättring av kvalifikationerna inom hantverksföretag, utveckling av 
informationssystem, produkter och kvalitetssystem inom små och medelstora företag. Andra projekt 
omfattar förbättring av utbildningssystemen, skapande av arbetstillfällen i små företag och 
mikroföretag eller utveckling av praktiska system för tekniköverföring från forskningsinstitut till 
80 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
SMF. Denna andra projektserie inom ADAPT kommer alt i högre grad fokusera på 
informationssamhället. 
Utvärderingen efter halva tiden av initiativet Leader II resulterade i några mindre ändringar. De lokala 
aktionsgrupperna har erhållit ytterligare medel som härrör frän uppdelningen av reserven (15,5 
miljoner ecu för Irland). 
Genomförandet av åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiativet PEACE fortsätter men i en 
långsammare takt än planerat. Ett tilläggsbelopp på 100 miljoner ecu har anslagits till programmet för 
1998. Utvärderingen efter halva tiden rekommenderade inga större förändringar inom programmet 
men begärde att de ansvariga organen och projektledarna skulle motivera sina ansökningar om 
tilläggsfinansiering för åren 1998 och 1999. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 81 
2.2.8. ITALIEN 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Italien 
Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF när det gäller målsättningarna på regional nivå 
uppskattas till omkring 4,7 miljarder ecu för den pågående perioden varav 88 % avser mål 1, omkring 
7,5 % mål 2 och 4,5 % avser mål 5b. 
Mål 1: I GSR för mål 1 anslås 21 % av medlen till medfinansiering av ett italienskt stödsystem till 
förmån för Mezzogiorno inom ramen för lag 488/92. Detta stödsystem innefattar prioriterad 
finansiering inom fyra verksamhetsområden: industri, miljö, FoTU och transporter. Åtgärderna inom 
sektorerna för industri och FoTU har varit särskilt framgångsrika bland små och medelstora företag i 
den södra delen av landet. 
Andra åtgärder med särskild inriktning på små och medelstora företag förtjänar också att nämnas. I 
Caserta i Kampanjen medfinansierar ERUF ett projekt för att skapa gemensamma infrastrukturer inom 
det mångfacetterade guldsmedscentrumet "Tari" (gemenskapens medfinansiering är 14 miljoner ecu 
och den totala kostnaden 29 miljoner ecu). Projektet startade 1990 på initiativ av de neapolitanska 
små och medelstora företagen inom sektorn för guld- och silversmide, och samlar i Neape's 
omedelbara närhet hela den juvelerarnäring som sedan flera sekler varit installerad i stadskärna.', 
vilken idag har blivit alltför liten. Projektet Tari är unikt för Italien eftersom det omfattar 
produktionsverkstäder, fasta utställningsytor för de deltagande företagen liksom för säsongsarbetare 
och också kan ta emot utställningar utifrån. Därtill kommer strukturer för handel och distribution i 
grossistledet liksom verkstäder för yrkesutbildning och forskningsverksamheter som utnyttjar den 
senaste tekniken. Tari blir sålunda ett av de mest moderna centrumen i Europa och ett viktigt 
industricentrum för italiensk juvelerarkonst vilken har en ledande plats på världsmarknaden. Tari 
representerar en av de viktigaste investeringarna som på många år genomförts i Mezzogiorno på 
initiativ av den privata sektorn. Om man betraktar antalet arbetstillfällen som skapats har antalet 
anställda i sektorn ökat från 497 personer 1982 till 1 447 1996. 
I jordbrukssektorn har 33 små och medelstora jordbruks-livsmedelsföretag valts ut och finansierats i 
Sicilien inom olika sektorer såsom citrusfrukter, honung, mjölk, olivolja och särskilt ekologiskt 
framställd olivolja och matoliver. 10 företag har redan avslutat projektet. När samtliga investeringar 
slutförts kommer uppskattningsvis 400 arbetstillfällen att ha räddats och 90 nya arbetstillfällen att ha 
skapats. 
Mål 2: I Piemonte vid Lago Maggiores strand har ERUF medfinansierat skapandet av Piemontes 
teknologipark (till en total kostnad på 35,9 miljoner ecu varav medfinansieringen från ERUF uppgår 
till 11,6 miljoner ecu). "Tecnoparco" är den första i sitt slag i Norditalien. Förutom allmänna tjänster 
erbjuds de femtontal företag som etablerat sig i parken, forsknings- och försökslaboratorier 
(meteorologiska försök, nya materiel, nya industrimetoder etc.) De små och medelstora företag som 
ansöker om att få etablera sig måste besitta ett nyskapande projekt med hög utvecklingspotential. De 
knyts därefter till värdstrukturen genom ett partnerskapskontrakt på minst 5 år. Genom detta kontrakt 
får de möjligheter att utnyttja bland annat tekniköverföring mellan de företag som finns i parken 
liksom också externt till exempel för att underlätla deras deltagande i gemenskapsprogrammen. Två 
områden prioriteras; dels komponenter för hemelektronik och allmän automalisering och dels 
tillämpad bioteknik inom området lör trädgårdsodling och ekologisk odling. Företaget Thermoselect 
Engineering utvecklar sålunda nya metoder för förbränning av fast avfall frän tätorter. Det kommer 
inom kort att saluföra komponenter avsedda för rening av syntesgas som erhålls när avfall bildar 
gaser. Gasen kommer att användas vid energiframställning och värmeproduktion. Framgångarna med 
Tecnoparco har lett till att en andra uppsättning byggnader redan planeras som kommer att dubblera 
den yta som står till de små och medelstora företagens förfogande. Hittills har Tecnoparco medverkat 
till att skapa omkring 1 800 arbetstillfällen i regionen varav 190 direkta arbetstillfällen inom parken. 
82 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
MALI 
Under år 1997 avslutades ett trettiotal åtgärder som hänför sig till perioden 1989-1993. Dessutom har 
6 nya OP godkänts, liksom 2 globala stöd. 
När det gäller genomförandet av GSR präglades 1997 av "förstärkt övervakning" och förberedelser 
inför halvtidsutvärderingen som gav resultat i början av 1998. 
Övervakningen har skett i form av en insats som innefattat såväl hur projekten fortskrider som 
fastställande av prognoser för åtaganden och betalningar per åtgärd för varje form av program som 
antagits. Denna övervakning gav upphov till omfattande arbete för de sammansatta arbetsgrupperna 
(kommissionen/den nationella administrationen) som sammanträdde ofta under året. Den metodik som 
valts visade sig särskilt svår att genomföra. 
När det gäller den finansiella situationen återstår att fatta beslut för omkring 734 miljoner ecu i 
gemenskapsmedel (680 miljoner ecu från ERUF och 54 från EUGFJ). Trots dessa svårigheter har 
GSR:s finansiella genomförande ökat takten och särskilt under årets sista månader. I slutet av 1997 
uppgick utgiftsnivån på fältet till 38 % vilket var det mål som under året hade satts upp av den 
italienska regeringen och kommissionen. Denna totala genomförandenivå döljer kraftiga skillnader 
såväl mellan fonderna som mellan olika typer av insatser. 
Härvid är det intressant att notera att stora finansiella överföringar genomfördes i början av 1998 
mellan programmen till följd av de resultat som halvtidsutvärderingen gav. Genom ett beslut fattat av 
övervakningskommittén för GSR omprogrammerades cirka 698 miljoner ecu från de regioner och 
program som inte på ett effektivt sätt utnyttjat sina anslag till andra regioner eller program där 
finansieringen förlöpt bättre. 
När det gäller mänskliga resurser fortskrider genomförandet tillfredsställande. Åtgärderna har varit 
inriktade på yrkesutbildning för ungdomar samt högre fortbildning. Goda resultat har också uppnåtts 
inom de strategiska sektorerna (industri, miljö, turism). 
På jordbruksområdet godkände kommissionen ett nytt multiregionalt program för stöd till bildandet av 
och verksamheterna inom producentorganisationer för frukt och grönsaker (till en total kostnad på 8,2 
miljoner ecu med en medfinansiering från EUGFJ på 4,1 miljoner ecu). 
När det gäller programmet "tjänsten för uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder" som syftar 
till att förbättra balansen mellan utbudet och marknadens krav, valde ministeriet ut 14 organisationer 
av de 30 förslag som inkommit. De faktiska verksamheterna planeras påbörjas under 1998. 
På regional nivå har en stor insats gjort för att välja ut och finansiera investeringsprojekt inom sektorn 
för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. I Abruzzerna har 22 projekt finansierats till en 
total kostnad pä omkring 28 miljoner ecu. I Kampanien har 15 projekt finansierats till en total kostnad 
på omkring 23 miljoner ecu. För att komplettera sektorn för get-får-produkter i Sardinien har 34 
mindre osttillverkare erhållit finansiering för att fa möjligheter att vidta åtgärder för att uppfylla de 
sanitära krav som fastställs i direktiv 92/44 EEG. Åtgärderna som rör lantgårdsturism och 
investeringar i jordbruksanläggningar har framskridit väl i Kampanien. Alla berörda regioner har 
utnyttjat EUGFJ:s stöd för 1997 och 5 av dem (Sicilien, Apulien , Molise, Basilicata och Kalabrien) 
har kommit så långt att också det första förskottet utbetalats. 
År 1997 var ett krisår för fiskesektorn i Italien (dåliga fångster, ökade kostnader och större import) 
vilket avspeglas i det svaga genomförandet av programmet. Omprogrammeringen möjliggjorde total 
utbetalning av årsbeloppet för 1996. Åtaganden har gjorts för årsanslaget för 1997 och det första 
förskottet har utbetalats. Om inte betydande acceleration sker kommer dock programmet att mista en 
del av sin finansiering. En kompensationsåtgärd for fiskare som frivilligt avstår från att använda 
drivnät har införts. 
Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 83 
MÅL 2 
11 nya program antogs under 1997 för perioden 1997-1999, till sammanlagt 798 miljoner ecu i 
gemenskapsbidrag till vilket kommer 170 miljoner ecu som överförts frän föregående period. De 
stödberättigade områdena förblir desamma med undantag av mindre utvidgningar av de 
stödberättigade områdena i Emilia-Romagna och Lombardiet. När det gäller SPD:s innehåll har 
varken strategier eller mål ändrats nämnvärt. I enlighet med kommissionens riktlinjer för mål 2 har 
dock särskild tonvikt lagts vid följande verksamheter: 
• Stöd till SMF:s tillträde till ny teknik 
• Lokal utveckling genom utveckling av de territoriella pakterna och andra "integrerade projekt" 
baserade på ett breddat lokalt partnerskap inom sektorerna industri och turism 
• Miljö med särskild betoning på övervakningssystem, miljörelaterade infrastrukturer och 
investeringar i ren teknik 
• Mänskliga resurser med prioritering av jämlikhet mellan kvinnor och män. 
Genomförandet av de nya programmen inleddes nästan överallt omedelbart efter det att de antagits. 
Härvid kan dock noteras att 7 program antogs i juli och 2 (Friuli-Venezia Giulia och Latium) i 
december vilket försenade starten. 
Inte heller när det gäller mänskliga resurser har de stora riktlinjerna ändrats. Ytterligare 
uppmärksamhet har skänkts utvecklingen av de mänskliga resurserna och kompetensen. De strategiska 
målen har dock fastställts tydligare. I enlighet med kommissionens riktlinjer har också särskild 
uppmärksamhet riktats på integrerat genomförande av stödet för att möjliggöra skapande av nya 
arbetstillfällen. I de flesta SPD har sysselsättningsstöd inkluderats. 
MÅL 3 OCH 4 
Mål 3 präglas av viss diversifiering när det gäller åtgärder, målgrupper och förfaranden. 
Samordningen mellan de enheter som har hand om skolutbildning respektive de som har hand om 
yrkesutbildning kan dock förbättras ytterligare. När det gäller åtgärderna har SMF:s eller icke 
vinstgivande organs deltagande ökat. 1997 infördes en prioritering för lokal utveckling i syfte att 
möjliggöra bättre överensstämmelse mellan nationell politik och den politik som Europeiska unionen 
bedriver. Utvärderingen efter halva tiden genomfördes och avslutades under 1997. I syfte att till fullo 
ta hänsyn till de nationella prioriteringarna (en ny lag för sysselsättningen antogs i juni 1997), har 
medel överförts till åtgärder inriktade på ungdomar, jämlikhet mellan kvinnor och män och grupper 
som är socialt utestängda. 
Mål 4 startade långsamt men har under år 1997 tydligt ökat takten i genomförandet (33% av stöden 
hade utbetalats den 31.12.97 jämfört med endast 12% i slutet av 1996). Denna förbättring är dock 
fortfarande otillräcklig för att hämta in den sammanlagda eftersläpningen. När det gäller mobilisering 
av privat finansiering har del deltagande som anges i SPD i stort sell respekterats, men däremot 
föreligger stora skillnader i genomförandet mellan de olika prioriterade områdena. Stor försening 
noteras särskilt för utnyttjandet av medlen inom de prioriterade områdena "föregripande" och tekniskt 
stöd". Ansträngningar görs nu för att hämta in förseningarna. 
MÅL 5a jordbruk 
Inom området för produktionsstrukturer är stöden främst inriktade på mindre gynnade områden 
(42%), investeringsstöd till jordbruksanläggningar (31%) och för etableringsstöd till unga 
jordbrukare. När det gäller åtgärder för att förbättra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, 
hade alla regionala program antagits 1996. Under 1997 antogs ett multiregionalt program. 
Framskridandet vad avser genomförandet varierar avsevärt frän ett program till ett annat men det 
84 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
totala utnyttjandet av betalningar enligt mål 5a -jordbruk förblir svagt (31 %). En stor förbättring kan 
dock noteras jämfört med 1996 (12 % av betalningarna hade verkställts). 
MÅL 5a fiske 
Av samma orsaker som de som angivits ovan för mål 1 hade i slutet av 1997 endast 19 % av 
betalningarna verkställts. En omprogrammering gjorde det möjligt att betala hela årsbeloppet för 1996 
och utnyttja det första förskottet för 1997. 
MÅL 5b 
Utvärderingen efter halva tiden bekräftade i allmänhet giltigheten av de strategier som följs. 
Slutsatserna belyste dock vissa egenheter i mål 5b i Italien som förklarar det långsamma 
genomförandet, nämligen 
• 
• Olikheterna mellan förfarandena för genomförandet av program 5b och den normala regionala 
programplaneringen 
övervikten för stödsystem som innehåller ett stort antal mikroprojekt 
De komplicerade nationella normer som skall beaktas vid genomförandet av projekt och särskilt 
de längdragna och komplicerade anbudsinfordringarna. 
Allt större uppmärksamhet har riktats mot åtgärder för att stödja sysselsättningen. I exempelvis 
programmet för regionen Toskana har nya stödåtgärder för sysselsättningen (anställningsstöd, stöd till 
etablering av företag etc.) införts. Åtgärderna för mänskliga resurser avsätter omkring 3 % av medlen 
till sysselsättningsstöd medan återstoden är inriktad pä högre utbildning och fortbildning. 
Landsbygdsområdena i regionen Marche och Umbrien drabbades 1997 av en jordbävning. En ändring 
av program 5b för dessa regioner inleddes i slutet av 1997 för att fylla de akuta behov som 
jordbävningen gav upphov till. 
1. Gemenskapsinitiativen 
Under 1997 godkände kommissionen fyra nya program inom gemenskapsinitiativen: 
• Interreg II Italien-Grekland: gränsöverskridande samarbete mellan Epire, de Joniska öarna och 
östra Grekland och två provinser i Apulien-området. Den totala kostnaden för programmet uppgår 
till 304,8 miljoner ecu varav 169,2 miljoner ecu kommer från strukturfonderna. Prioriterade 
områden är utbyggnad av infrastrukturerna för transporter (hamnar) och telekommunikationer, 
stimulans av ekonomiska verksamheter, miljö (nätverk för förvaltning av havsområden och 
åtgärder för att minska vattenföroreningar) samt turism (bättre tillvaratagande av kulturarvet och 
det historiska arvet och samarbete mellan turistföretag). 
• Interreg II Italien-Österrike. I detta program ingår vissa områden i de italienska regionerna 
Venetien, Friuli-Venezia Giulia, Bolzano och de österrikiska delstaterna Kärnten, Salzburg och 
Tyrolen. Den totala kostnaden för programmet uppgår till 27,4 miljoner ecu, varav 11,8 miljoner 
från strukturfonderna. Programmet omfattar bland annat åtgärder som syftar till att tillvarata det 
historiska arvet liksom kulturarvet, att skydda miljön och att tillvarata turistresurserna, stöd till 
SMF samt utbildningsåtgärder. 
• Interreg II Italien-Slovenien. Provinserna Udino, Gorizia, Trieste och Venedig omfattas av detta 
program vars totala kostnad uppgår till 31,3 miljoner ecu (15,6 miljoner från strukturfonderna). 
Åtgärdsområdena omfattar skydd av miljön, institutionellt och kulturellt samarbete, förbättrade 
kommunikationer och samarbete mellan SMF. Detta program kompletterar programmet PHARE-
CBC som avser Slovenien. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 85 
• Interreg II-C "kampen mot torkan". Detta program avser alla mål 1-områden. Den totala 
kostnaden för programmet är 30,4 miljoner ecu varav ERUF bidrar med 15,2 miljoner ecu. 
Insatser planeras inom områdena för förstärkning av nätet lör förvaltning av vattenreservoarer i 
områden i mål 1 och minskning av vattenunderskottet i vissa områden i Sardinien och Sicilien. 
Förutom dessa nya program fattade kommissionen 1997 beslut om att utvidga tillämpningsområdet för 
URBAN, som godkändes 1996, till tre nya städer, nämligen Trieste, Lecce och Catanzaro. Efter denna 
utvidgning omfattar det nuvarande programmet följande 16 kommuner: Rom, Genua, Venedig och 
Trieste (utanför mål 1) Neapel, Salerno, Palermo, Catano, Syrakusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, 
Foggia, Lecce, Catanzaro och Cagliari (mål 1). Den totala kostnaden för det reviderade programmet är 
337,5 miljoner ecu och gemenskapsbidraget överstiger 136 miljoner ecu där 118 miljoner härrör från 
ERUF och 18 miljoner ecu från ESF. Inom detta program förvaltar varje stad sitt eget underprogram. 
Kommissionen beslutade 1997 också om tilldelning från reserven och fördelning av medel frän 
indexregleringen till programmen Rechar II (Sardinien och Toskana), RITEX mål I. Résider II. 
Kon ver och SMF. Dessutom genomfördes vissa ändringar av innehållet i programmen och de 
finansiella planerna för Interreg HA Italien-Albanien och Italien-Frankrike (Alperna) för att 
uppgifterna i programplaneringen bättre skall överensstämma med genomförandet på fältet och 
prognoserna för utnyttjandet av resurserna. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 833 projekt ut för initiativet Employment vid den andra 
projektinfordran för perioden 1997-1999. Tonvikten är i allmänhet lagd på yrkesutbildning me ' 
särskild betoning på utveckling av särskilda system för yrkesutbildning, yrkesvägledning och 
sysselsättning. De ekonomiska sektorer som främst berörs är de nya sysselsättningsområdena, kultur-
och turistsektorn, miljö och ny informationsteknik. När det gäller initiativet ADAPT valdes 401 
projekt ut för den andra perioden 1997-1999. Betoningen ligger i detta fall på föregripande, 
stimulans, bildande av nätverk för nya arbetsmöjligheter. De sektorer som främst berörs är grafisk 
industri, förlagssektorn, den socioekonomiska sektorn och turismen. Man finner också projekt inom 
jordbruks-livsmedelssektorn, bankväsendet, handeln och transportsektorn. Temat ADAPT-BIS 
(Building the Information Society) återkommer i alla de olika sektorerna. Som ett resultat av det 
senaste urvalet har alla regioner dubblerat eller tredubblat antalet projekt som finansieras enligt detta 
gemenskapsinitiativ. 
Inom initiativet Leader II har nästan alla regioner slutfört urvalet av lokala aktionsgrupper. De flesta 
av dem har redan erhållit det första förskottet och kan därmed påbörja de planerade verksamheterna. 
Regionerna Sardinien och Kalabrien som snabbast tog sig igenom denna första fas erhöll en 
förstärkning av finansplanen och tilldelades beloppet för indexregleringen 1997 samt reserven. I de 13 
italienska regionerna i mål 5b har ett stort antal åtgärder för att skapa lokala partnerskap vidtagits av 
de lokala aktörerna. Urval av de 65 lokala aktionsgrupperna har visat sig komplicerat, eftersom man 
ansträngt sig att säkerställa tillfredsställande territoriell koncentration. I slutet av 1997 hade denna 
process ännu inte slutförts i regionen Latium. 
Inom fiskerisektorn har ännu ingen utgiftsredovisning inlämnats för gemenskapsinitiativet PESCA. 
Endast det första förskottet för årsbeloppet för 1995 har utbetalats. Omställning till ett system med ett 
samlat anslagsbelopp pågår och detta system kommer att göra det möjligt att omedelbart utbetala 
större summor. 
86 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
2.2.9. LUXEMBURG 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Luxemburg 
Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna pä regional 
nivå uppskattas till totalt 6,5 miljoner ecu för perioden 1994-1999, varav 85 % är avsedda för mål 2 
och 15 % till mål 5 b. 
Mål 2: Som ett exempel kan nämnas PAFEWE som är ett industriområde anlagt på en gammal 
slagghög. I detta industriområde strävar man efter att locka till sig verksamheter som inte har några 
direkta knytningar till stålindustrin (som mål 2-området tidigare var beroende av) utan istället avser 
exempelvis bearbetning av råvaror, återvinning, tillverkningsindustri eller hantverksföretag. 
Projektet ZARE syftar till att erbjuda utrustade tomter till andra företag än de som finansministeriet 
direkt inriktat sig pä inom ramen för lagen om ekonomisk diversifiering. Tanken är att utveckla och 
stimulera de smä och medelstora industriföretagen, hantverksförelagen eller handelsföretag som vill 
etablera sig eller utvecklas i regionen. 
I rapporten om utvärderingen efter halva tiden anges att området tagits i bruk på mycket kort tid 
liksom att anläggningen av områdena PAFEWE och ZARE lett till att cirka 370 nya arbetstillfällen 
har skapats. 
MÅL 2 
De åtgärder som beslutades innan programmet för perioden 1994-1996 avslutades fortskrider 
tillfredsställande. En överföring på 1,77 miljoner ecu har gjorts till den nya perioden 1997-1999. I 
utvärderingsrapporten efter halva tiden underströks den framgång som anläggningen av de nya 
industriområdena (ZARE och PAFEWE) rönt. 
Den nya programplaneringsperioden 1997-1999 syftar till att fortsätta de insatser som gjorts inom 
området för industriell diversifiering. Även om åtgärderna ligger i linje med den tidigare strategin, 
läggs särskild tonvikt vid insatser avsedda att främja miljökvaliteten. 
MÅL 3 OCH 4 
Medfinansieringen från ESF utgör mindre än 2 % av de offentliga utgifter som 1997 anslogs till 
sysselsättningspolitiken. Det bör här nämnas att omkring 50 % av de finansiella medlen för mål 3 
avser integration av utestängda och främst funktionshindrade personer. Stöden frän ESF har gjort det 
möjligt att införa en arbetsförmedling som verkligen är inriktad pä de arbetssökandes behov och 
integrerar alla funktioner från undersökningar, kunskaper om föreliggande behov, kompletterande 
yrkesutbildning till själva förmedlingen av arbetstillfällen och uppföljning i företaget av de personer 
som nyligen erhållit arbete. ESF stödjer också de insatser som flera organ gör för att säkerställa de 
anställdas utbildning och särskilt hantverksföreningen, som genom detta stöd har kunnat göra en 
översyn över hela yrkesutbildningen. 
Det råder särskilda förutsättningar för arbetsmarknaden i Luxemburg vilket förklarar varför ESF:s 
insatser inte i första hand inriktats på att minska arbetslöshetens makroekonomiska nivå (3,7 %). 
Arbetsmarknaden är mycket öppen och sysselsättningsområdet överskrider vida statens gränser. 
Nästan 30 % av de fast anställda är gränsarbetare vilket medför att företagens utbildningsbehov 
exporteras liksom, i ekonomisk kris, arbetslösheten. Detta hindrar inte ESF att stimulera framväxten 
av nya metoder när det gäller att aktivera de arbetssökande, samt att erbjuda yrkesutbildning och 
yrkesvägledning för att fä ut ungdomar i arbetslivet. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 87 
MÅL 5 a jordbruk 
På området för produktionsstrukturer inom jordbrukssektorn avser stöden främst de minst gynnade 
områdena (51 %), samt därefter investeringsstöd till företagen (24 %) och elableringsslöd till unga 
lantbrukare (24 %). När SPD för förbättring av bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter 
godkändes 1994, hade Luxemburg bara ansökt om stöd till en sektor, nämligen vin och alkoholhaltiga 
drycker. 1996 begärde de nationella myndigheterna införande av två nya sektorer, nämligen frukt och 
grönsaker samt potatis. Tilläggsfinansieringen sker genom överföring av medel från åtgärden för 
förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet. 
1997 godkändes 4 investeringar till en sammanlagd gemenskapsfinansiering på 0,2 miljoner ecu. 
MÅL 5 a fiske 
Den enda stödmottagaren har inte kunnat avhjälpa de tekniska brister som han brottats med i ungefär 
18 månader. Följaktligen förblir investeringarna mycket blygsamma och är främst inriktade på att 
bibehålla den befintliga odlingen i gott skick 
MÅL 5 b 
Efter en reell försening i genomförandet av programmet, kunde man vid det andra sammanträdet i 
kommittén i mitten av 1997 ana en vilja att på allvar inleda övervakningen. Vissa EUGFJ-åtgärder tor 
planering av den framtida naturparken i Our, miljöskydd, bevarande av landsbygdsmiljön liksom 
skapande av övernattningsmöjligheter på bondgårdar har ännu inte funnit några projektledare. 
I den utvärdering efter halva tiden som genomfördes i slutet av 1997 förordas att vissa åtgärder som 
inte kan genomföras under referensperioden (telecentret Alsdorf, skifferbrott i Martelange) överges 
och att åtgärderna till förmån för landsbygdsområden utvidgas. Övervakningskommittén har beslutat 
om en omprogrammering av finansieringsplanen, och rapporten över icke utnyttjade medel vad avser 
årsbeloppen 1997, 1998 och 1999 godkändes av kommissionen den 10 november 1997. 
1. Gemenskapsinitiativen 
1997 markerades av godkännandet av gemenskapsinitiativen Résider II och Konver för områden i 
omvandling. Administrativa frågor förknippade med beviljande av godkännande för återuppbyggnad 
av övergivna kvarter har bromsat gemenskapsinitiativet Urban. Utvecklingen av programmen Interreg 
II betraktas som tillfredsställande. 
När det gäller mänskliga resurser har gemenskapsinitiativen Sysselsättning och Adapt gjort 
tillfredsställande framsteg under 1997. De finansierar tre respektive två projekt. Inom Adapt syftar ett 
projekt till utbildning och rådgivning inom företag, del andra är inriktat på att bygga upp en databas 
med information om den fortbildning som finns tillgänglig för de anställda. Inom delen Integra i 
gemenskapsinitiativet Sysselsättning har kommissionen godkänt ett pilotprojekt enligt artikel 6 i ESF. 
Programmet Leader II som godkändes 1995 har valt en strategi helt inriktad på nyskapande och 
överförbarhet. Trots vissa svårigheter på institutionell och administrativ nivå framskrider programmet 
tillfredsställande. De lokala aktörerna har samlats i två lokala aktionsgrupper (Clervaux-Vianden och 
Redange-Wiltz). Övervakningskommittén har godkänt nyorienteringen i de två åtgärderna 
"nyskapande investeringar SMF' och "stimulans av distansarbete i landsbygdsmiljö" för att förstärka 
dessa åtgärders prägel av pilotprojekt. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
2.2.10. NEDERLÄNDERNA 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Nederländerna 
Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna på regional 
nivå uppgår sammanlagt till omkring 418,6 miljoner ecu för perioden 1994-1999, varav 9 % är 
avsedda för mål 1, omkring 80 % för mål 2 och 11 % för mål 5 b. 
Mål 1: Projektet KIM syftar till att hjälpa små och medelstora företag att värva högskoleutbildade 
ungdomar eller mycket välutbildade arbetstagare i syfte att underlätta införandet av ny teknik i 
företagen. Dessa stöd gäller under ett år med ett tak på 15 000 ecu per företag. Målet är att kunna 
nyrekrytera 30 personer. Hittills har 9 rekryteringar ägt rum. De små och medelstora företagens 
projekt måste vara tydliga och godkännas i förväg för att undvika att företagen helt enkelt bara 
utnyttjar billig arbetskraft. Detta projekt samordnas genom CEEI (centrum för företagande och 
nyskapande) i Flevoland. 
Mål 2: I Arnhem-Nijmegen medfinansierar ERUF och ESF med 0,5 miljoner ecu (av totalt 1 miljon 
ecu) projektet "stimulering av företagens logistik i fråga om transporter och distribution" (Stimulering 
logistiek verladersseclor). Detta projekt som leds av tvä privata organ har tvä mål. nämligen att 
övertyga företagen om utbildningens betydelse för att säkerställa tillväxt samt alt möjliggöra för de 
arbetslösa att finna anställning i industrin. Sålunda har företaget DEPÅ Disposables erhållit 
rådgivning om möjligheterna att öka verksamhetstiden, minska lagren och höja vinsterna. Bara genom 
att börja använda en ny typ av lastpall har man kunnat förkorta den tid som lastning och avlastning 
tar. Samtidigt har kurser i ny teknik inom sektorn tillhandahållits. Hittills har cirka 280 anställda i 20 
företag fått skräddarsydd utbildning. Genom projektet har 94 nya arbetsillfällen skapats. 
Planen för stöd till SMF i Twente är ett bra exempel på ett projekt baserat på företagens behov. Det 
återfanns redan i det förgående SPD 1994-1996 och har förlängts. Detta projekt syftar till att stödja 
innovation inom SMF "som följer efter", det vill säga de företag som inte ligger i främsta ledet när det 
gäller nyskapande. Tre typer av åtgärder genomförs, finansiering för att utnyttja experter eller extern 
rådgivning (högst 11 400 ecu per företag), beviljande av lån (högst 114 000 ecu per år) och stöd till 
investeringar i nyskapande (högst 45 600 ecu per år). 
Mål 5 b. I Friesland är 60 % av de totala investeringarna i programmet inriktade på stimulans av SMF 
i form av projekt, såsom den stora industriparken i Drachten och Heereveen, industriområden knutna 
till vattensporter etc. ^^ 
MALI 
Flevoland omfattas av mål 1. Den 24 juli antog kommissionen de första ändringarna av den finansiella 
planen för SPD. Vid ett andra sammanträde i övervakningskommittén den 17 december godkändes 
den nya inriktning av programmet som föreslagits i slutsatserna från utvärderingen efter halva tiden 
samt ändringarna i den finansiella planen. Denna andra ändring måste godkännas av komissionen 
under 1998. 
De nya inriktningarna av programmet avser följande punkter: åtgärden "sysselsättning" (job 
employment scheme) för vilken en tilläggsbudget pä 6,9 miljoner ecu har godkänts, åtgärden 
"industri- och affärsområden" där det främsta projektet (industriområde i hamnen i Almere) inte kan 
genomföras under den planerade perioden och som därför fär se sin totala budget skäras ner med 
100,5 miljoner ecu. Andra mindre ändringar har också gjorts, såsom integration av åtgärden 
"miljöinnovation i SMF" inom åtgärden "FTU" i syfte att tillämpa ett bredare angreppssätt för 
innovation inom SMF. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 S9 
När det gäller ESF avsåg den främsta nyinriktningen skapande av en budget på 5 miljoner ecu avsedd 
för åtgärden "sysselsättning". En annan ändring som genomförts består i att sänka tröskeln för lägsta 
deltagarantal i ESF:s åtgärder för att därigenom öka de små och medelstora företagens deltagande. 
I syfte att påskynda genomförandet av vissa åtgärder som stöds av utvecklingssektionen hos EUGFJ 
har en omgruppering av åtgärderna och omfördelning av medel föreslagits liksom en ändring av 
samfinansieringsgraden. 
I regioner som är beroende av fiske har stöd till diversifiering givits genom de andra fonderna. 
MÅL 2 
Samtliga SPD som antogs för perioden 1997-1999 har behållit prioriteringarna frän den föregående 
programplaneringsperioden (1994-1996). Vissa kursvinster har dock gjorts vilket har lett till att vissa 
prioriteringar har förstärkts. Sålunda har särskild tonvikt lagts på de lokala sysselsättningsinitiativen, 
infrastrukturer för FTU, tekniköverföring till SMF samt pä åtgärder inom transportsektorn. 
I Twente har ett projekt baserat pä Flevolands "job employment scheme" lagts fram vilket avses 
finansieras till 45 % av ERUF. Detta projekt planeras tillämpas i regionens fyra största städer 
(Enschede, Almelo, Hengelo, Oldenzaal) och kommer att bestå i ett finansiellt stöd för varje 
arbetstillfälle som företag utanför regionen skapat. Man uppskattar att detta projekt skulle kunna 
resultera i 980 nya arbetstillfällen. 
Det varierade framskridandet av de projekt som avsåg perioden 1994-1996 har medfört att inte alla av 
dem har kunnat avslutas och ett sammanlagt belopp på 80,1 miljoner ecu har överförts till den nya 
perioden. I regionen Groningen-Drenthe stoppades exempelvis ett projekt på grund av bristande 
efterfrågan (utbildningsinstitut), genomförandet av det andra (vetenskapspark) är osäkert och fyra 
andra projekt har ännu inte använt något anslag. 
Genomförandet av anslagen lör mål 2 i Nederländerna ligger totalt sett betydligt under 
gemenskapsgenomsnittet. 
MÅL 3 OCH 4 
Programmet enligt mål 3 har förflutit som planerat under 1997. Det tycks som om omkring 85 % av 
den planerade budgeten för 1997 har utnyttjats och de återstående medlen bör sålunda överföras till 
kommande år. Därför måste ett förslag utarbetas och diskuteras vid nästa sammanträde i 
övervakningskommittén. Under året har en ny kontrollmetodik införts för ESF:s projekt inom mål 3. 
Tack vare detta nya system är nu alla kontroller centraliserade och följs upp av en kontrollenhet inom 
det centrala organet för sysselsättning. 
Under 1997 har programmet för mål 4 uppnått sin marschfart. Kommissionen har godkänt ändringen 
av SPD, som medför att en stor del av budgeten för 1994 och de medel som återstår från 1995 
överförs till åren 1997 och 1998. Alla disponibla anslag för 1997 inklusive överföringen har 
utnyttjats. Totalt sett har anslagen för mål 4 uppvisat bättre genomförande än genomsnittet i 
gemenskapen. 
Samtidigt som man 1994, 1995 och 1996 kunde konstatera ett kraftigt underutnyttjande, har ansökan 
om betalningar 1997 överstigit de disponibla medlen. I Nederländerna är majoriteten av projekten 
inriktade på omgruppering av företag inom en given verksamhetssektor och ansökan om finansiering 
för projekt enligt mål 4 har blivit allt större. Det är sålunda viktigt att förfina urvalet av projekten för 
att förvissa sig om att de projekt som finansieras är av god kvalitet. 
90 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
MÅL 5 a jordbruk 
Under aret har utgiftsprognoserna för åtgärder som syftar till förbättring av jordbruksslrukturernas 
effektivitet reviderats nedåt. Detta underutnyttjande beror bland annat på den avvaktande attityd som 
de nederländska jordbrukarna intar, en attityd som hänger samman med utvecklingen av 
jordbruksinkomsterna. En annan anledning är att nederländarna anser att deras projekt inte faller inom 
ramen för stödberättigande. Under 1997 utarbetades nya stödprojekt för att förbättra "konkurrens- och 
kommersiell förmåga" samt projekt inom trädgårdsodlingen. Genomförandetakten för SPD för 
förbättring av förutsättningarna för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter förbättrades 
jämfört med 1996. Dessutom ändrades SPD under året och interventionsgraden från EUGFJ och den 
nationella finansieringen höjdes. En ny sektor "skogsbruk" lades också till. 
MÅL 5 a fiske 
Genomförandet av programmet fortsätter att gä långsamt. Särskilt åtgärderna "anläggningar i 
fiskehamnar" och "bearbetning och saluföring" är försenade jämfört med prognoserna. Utvärderingen 
efter halva tiden inleddes under 1997 och resultaten kommer att finnas tillgängliga under 1998. 
MÅL 5 b 
Genomförandet av program 5 b i Nederländerna fortskrider tillfredsställande även om det ligger något 
under genomsnittet i gemenskapen när det gäller åtaganden och betalningar. 
Fyra provinser (Friesland, Groningen-Drenthe, Overijssel och Limburg) inriktar sig i allmänhet på 
skapande av nya företag, på turism och landskapsutveckling, medan provinsen Zeeland lägger särskild 
tonvikt vid diversifiering av jordbruket. 
Resultaten av den utvärdering efter halva tiden som genomfördes under året gav indikationer på vilka 
eventuella ändringar som bör göras. Dessa ändringar avser ett visst antal överföringar mellan 
prioriterade områden eller åtgärder, framflyttningar av outnyttjade anslag liksom tilldelning av det 
ytterligare belopp som indexregleringen ger. Två beslut om ändringar (Limburg och Zeeland) antogs 
redan under år 1997. 
Miljöinslagen är mycket framträdande i de nederländska programmen. Sålunda har provinsen 
Groningen-Drenthe anslagit 12 % av medlen till skydd av miljön, skogar och landskap inom ramen för 
projekt för att förbättra vattenkvaliteten, planering av en naturpark och förflyttning av vissa 
jordbruksföretag. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Nederländerna deltar i alla gemenskapsinitiativ med undantag av Rechar II och Regis II. 
Totalt sett har initiativen för industriell omvandling (Retex, Résider II, Konver) haft en 
genomförandegrad som överensstämmer med prognoserna. Under året godkändes 16 nya projekt inom 
ramen för Retex vilka kunde inledas i början av 1998. När det gäller Résider II godkände 
kommissionen i december en förlängning av programmet fram till slutet av 1999. Programmet Résider 
II har lett till bättre samarbete mellan de olika (halv)offentliga och privata partnerna i den berörda 
regionen. 43 nya projekt godkändes i Konver under 1997. Genomförandet förflyter som planerat med 
undantag för utbildningsåtgärderna. För att lösa detta problem har också små och medelstora företag 
utanför försvarssektorn blivit berättigade att delta. 
Två gemenskapsinitiativ Urban antogs under 1997. Utrecht (6,5 miljoner ecu i finansiering från ERUF 
av en total kostnad på 26 miljoner ecu) och Rotterdam (även i detta fall 6,5 miljoner ecu från ERUF 
för en total kostnad på 23,5 miljoner ecu). I Rotterdam prioriteras särskilt åtgärder för stöd till lokala 
SMF och för att göra området mer attraktivt. När det gäller Urban Amsterdam som antogs 1995 
godkändes tvä nya projekt 1997, varav ett inom ramen för ESF och det andra inom ERUF. Under 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 91 
1998 kommer en halvtidsutvärdering att genomföras för att planera förbättringar i det övergripande 
genomförandet av Urban. 
När det gäller initiativet Interreg II-C (kamp mot översvämningar) antogs tvä gemenskapsinitiativ 
under 1997. Programmet Rhen-Meuse (Irma) och programmet Nordsjö-området. Finansieringen från 
ERUF uppgår för dessa projekt till 137,1 miljoner ecu respektive 14,5 miljoner ecu. Programmet 
Rhen-Meuse utarbetades gemensamt av 6 länder (Nederländerna, Belgien, Tyskland, Frankrike, 
Luxemburg och Schweiz) efter de stora översvämningar som skedde under 1995. Detta program leds 
av ett gemensamt sekretariat (som är baserat i Nederländerna), ett finansiellt organ (baserat i 
Tyskland), en övervakningskommitté samt en styrkommitté. Det finns för övrigt "rådgivande grupper" 
på nationell nivå för att säkerställa att de regionala och lokala myndigheterna involveras i 
programmet. De tre prioriteringarna inom programmet Irma är åtgärder som rör de bassänger som har 
sitt utflöde i de två floderna, åtgärder beträffande varje flods huvudflöde samt förbättring av det 
gränsöverskridande samarbetet. 
När det gäller landsbygdsutveckling förflyter det finansiella genomförandet av Leader II enligt 
planerna. Efter utvärderingen efter halva tiden har förbättringar vidtagits av förvaltning och 
övervakning av programmet liksom när det gäller de lokala aktionsgruppernas urval av projekt. Det 
nationella nederländska nätet Leader II godkändes officiellt av kommissionen den 2 april 1997. 
Placerat under beskydd av provinsen Friesland syftar detta nät till att utbyta erfarenheter, (ill 
ömsesidigt samarbete, anordnande av besök och ämnesinriktade studier. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 92 projekt ut inom initiativet Sysselsättning varav 2 avser 
mål 1 (Flevoland). När det gäller Adapt har 132 projekt valts ut varav de flesta har utnyttjande av 
informations- och kommunikationsteknik som ett framträdande inslag. De projekt som valts ut 
utnyttjar dock inte hela den disponibla budgeten, varför förslaget om en överföring på 2 miljoner ecu 
till Sysselsättning lades fram. 
92 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2.2.11. ÖSTERRIKE 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
1997 är det andra hela år som fondernas program genomförts i Österrike, eftersom detta land anslöt 
sig till gemenskapen 1995 då också programmen antogs. 
Åtgärder till förmån för SMF i Österrike 
Fondernas deltagande i projekt för utveckling av SMF uppskattas totalt till omkring 89,3 miljoner ecu 
varav 58 % för mål 2 och 42 % för mål 5 b (det finns inga siffror tillgängliga för mål I ). 
Mål 2 och 5 b. I Niederösterreich förvaltar Wiener Neustadts regionala centrum för nyskapande ett 
nät av tjänster avsett för nyetablerade företag i regionen. Nätet erbjuder direkta stöd och råd liksom 
kontakter med universitet och teknologiinstitut och med potentiella partner i andra medlemsstater. 
Nätet är anslutet till kommissionens nätverk BC-Net och till alla euroinfocentrer. 
Mål 2: I Steiermark har ett nät av industriparker ("stimulanscentra") skapats. Sammanlagt rör det sig 
om fem parker av denna art som har bildats i närheten av industriområden. De erbjuder teknisk 
infrastruktur och utrustning anpassad till nya företag. Dessa parker har genom Internet en uppkoppling 
till en förening som fungerar som samordnare och sköter kommunikationerna med de ekonomiska 
centrumen i Wien och Graz. 
I Vorarlberg har en plan utarbetats inom ramen för ett offentligt-privat partnerskap. Planen "éco-
profit" syftar till att främja bättre utnyttjande av resurserna och att minska de föroreningar som härrör 
från nya investeringar. Förutom att minska föroreningarna hjälper detta projekt också de små och 
medelstora företagen att minska sina kostnader. 
MALI 
Endast Burgenland omfattas av mål 1. Totalt sett fortsatte genomförandet av åtgärderna i god takt 
under 1997. Majoriteten av de investeringsprojekt som avser industrin, infrastrukturer avsedda för 
företag och turism har genomförts. Åtgärderna för kunskapsutveckling liksom utbildningsåtgärderna 
bör påskyndas under 1998 och 1999. Ungefär 1 100 nya arbetstillfällen hade skapats fram till slutet av 
1997, vilket ligger betydligt under det ursprungliga målet på 7 300 nya jobb. Därför har man beslutat 
att se över och sänka målen när det gäller nya arbetstillfällen för att göra det mer realistiskt. 
I syfte att förbättra situationen i fråga öm infrastrukturer i landsbygdsområden, och i tillägg till 
utveckling av järnvägsnätet på landsbygden, har utvecklingssektionen vid EUGFJ samfinansierat 
byggandet av värmecentraler, som försörjs av organiska ämnen (biomassa) vilket bidrar till att minska 
koldioxidhalten och till bättre skydd av miljön. 
Utvärderingen efter halva tiden bekräftade den strategi som bedrivs av programmet men en 
arbetsgrupp avsedd att stimulera stödet till skapandet av företag i centrala och södra Burgenland har 
införts. Denna arbetsgrupp kommer att på basis av befintliga åtgärder inom SPD föreslå integrerade 
åtgärder ERUF/EUGFJ/ESF inriktade pä små och medelstora företag, pä entreprenörer och på 
arbetslösa 
MÅL 2 
Genomförandet av de fyra programmen har fortskridit tillfredsställande. Härvid kan erinras om att 
Österrike valde en programplanering för en enda period 1995-1999. Sammanlagt har cirka 2 070 nya 
arbetstillfällen skapats i mål 2-områdena, vilket skall jämföras med en prognos på totalt 3 940. 
Efter halvtidsutvärderingen beslutade övervakningskommittéerna att införa vissa ändringar och bland 
annat överföringar mellan åtgärder. Strategin för programmen förblir densamma men de kvantifierade 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 93 
målen bör vara mer ambitiösa. Utvärderingen rekommenderade också en förenklig av förfarandena för 
nationell samfinansiering när det gäller åtgärder med inriktning på företag liksom ett bättre 
övervakningssystem. Olikheterna i genomförande mellan åtgärderna måste också rättas till. 
Åtgärderna för produktiva investeringar och direkta företagsstöd fortskrider bättre än åtgärderna för 
turism och FTU. 
MÅL 3 OCH 4 
Omkring 88 500 personer har omfattats av de utbildningsåtgärder som ingår i SPD för mål 3 (varav 
36 300 inom kompetensutveckling och sysselsättningsstöd och 52 200 avseende utnyttjande av 
strukturer för rådgivning och uppföljning). Det största prioriterade området (50 % av stödmottagarna) 
avser integration av långtidsarbetslösa. Bland de långtidsarbetslösa är åldersgruppen 25 till 45 år i 
majoritet och har deltagit i 46 % av alla åtgärder. Kvinnor har utgjort över hälften av stödmottagarna. 
Under 1997 ändrades SPD bland annat eftersom övervakningskommittén åtog sig att utöka stödet till 
unga. Enligt rapporten från halvtidsutvärderingen har 80 % av de utnyttjade medlen använts till 
utbildningsprojekt, 10 % till sysselsättningsstöd och resten till strukturer för yrkesvägledning och 
uppföljning. Sex månader efter det att utbildningen avslutats hade ungefär 50 % av deltagarna funnit 
arbete. 
När det gäller mål 4 ägde i början av det andra halvåret 1997 en översyn av det nationella regelverket 
för genomförande av mål 4-programmet rum, vilket gjorde det lättare att bättre målinrikta åtgärderna 
på anställda i små och medelstora företag vilka står inför industriomvandlingar. Strikta villkor har 
fastställts för de större företagens deltagande, additionalitet, nyskapande, samarbete med SMF, 
arbetsrotation, främjande av lika möjligheter: främjande av lågutbildad arbetskraft. 
MÅL 5 a jordbruk 
När det gäller åtgärder som syftar till att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet har de områden 
som klassificeras som mindre gynnade utvidgats (ytterligare 27 433 ha) och omfattar nu 69,4 % av 
den utnyttjade jordbruksarealen i Österrike. Syftet med denna utvidgning är att förtydliga gränserna 
för de mindre gynnade områdena genom att integrera dem i homogena områden med särskilda 
svårigheter. Mer än 99 000 jordbrukare erhåller idag kompensationsbidrag. 
När det gäller stöden till bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter hade 
omkring 303 projekt godkänts i slutet av 1997. Åtgärderna är fokuserade på sektorerna för kött, mjölk 
och mjölkprodukter samt frukt och grönsaker. 1997 ändrades programmet så att det nu omfattar också 
skogsprodukter. 
MÅL 5 a fiske 
Efter två års trög inledning som bland annat berodde på de administrativa förberedelserna på nationell 
nivå, har programmet under 1997 framskridit förhållandevis til Ifred stal lande och Österrike har delvis 
hämtat in sin försening. Som ett resultat av halvtidsutvärderingen ändrades programmet något i 
december. 
MÅL 5 b 
Sju regioner omfattas av detta mål som täcker 60 % av Österrikes yta och 30 % av dess befolkning. 
De österrikiska programmen enligt mål 5 b präglas av en programplanering som i enlighet med 
Österrikes gällande regionalpolitik i huvudsak är sektorinriktad. Programmens målsättning är att 
påskynda anpassningen på såväl jordbruksområdet som inom produktions- och turismområdena och 
att bevara eller skapa arbetstillfällen. 
94 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Enligt utvärderingen efter halva tiden är en övergripande utvärdering av strukturpolitikens effekter på 
den regionala utvecklingen inte ännu möjlig i Österrike bland annat beroende på programmens alltför 
korta genomförandeperiod (sedan 1995 och i realiteten sedan 1996). 
2. Gemenskapsinitiativen 
Programmen Interreg II-C "Cadses" (Områdena Centrum, Donau, Adriatiska havet och Sydost) och 
Interreg II-A Österrike-Italien antogs under 1997. Genomförandet av dessa två initiativ är redan 
mycket tillfredsställande. 
Syftet med programmet Cadses är att tillämpa de första riktlinjerna inom S DEC (program for fysisk 
planering inom gemenskapen) genom att utveckla gränsöverskridande projekt för att skapa ett nätverk 
av städer, utveckla transportnät som tar hänsyn till miljön, samt genom samarbete förbättra tillträdet 
till kunskap och information och förvalta natur- och kulturarv. 
Övervakningskommittéerna för programmen Interreg II-A för samarbete vid unionens yttre gränser 
med Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern har sammanträtt tillsammans med Phare:s 
programplaneringskommittéer och övervakningskommittéer. Denna praxis med kombinerade möten 
kommer att fortsätta under 1998. Gemensamma åtgärder har stimulerats, bland annat genom bättre 
samordning av tidsplanerna för genomförande av åtgärderna. 
Den utvärdering efter halva tiden som inleddes 1997 kom till slutsatsen att de projekt som finansieras 
genom Interreg är av god kvalitet. Utnyttjandet av medlen bör dock påskyndas särskilt när det gäller 
programmen som avser unionens yttre gränser. 
När det gäller initiativen för industriell omvandling antogs 7 projekt 1997 inom ramen för Rechar II. 
14 projekt antogs för Résider II. 
Trots att flera pilotprojekt inleddes pä området för informationsteknik och miljö inom initiativet SMF 
framskrider genomförandet fortfarande långsamt. 
Programmen Urban (Wien och Graz) fortskrider tillfredsställande. 
När det gäller mänskliga resurser har arbetsmarknadsbyrän fått i uppdrag av arbetsministeriet att leda 
de två initiativen Sysselsättning och Adapt, vilket underlättar genomförandet av programmen. Under 
våren 1997 var de två initiativen föremål för halvtidsutvärdering Resultaten visade att den 
decentraliserade urvalsprocessen hade fungerat väl men att de administrativa förfarandena inte alltid 
var de bästa. Ungefär 52 projekt valdes ut för Sysselsättning under 1997 medan 27 projekt valdes ut 
inom ramen för Adapt. 
Trots de förseningar som inträffade i inledningsskedet av programmen inom gemenskapsinitiativet 
Leader II uppvisar de tillfredsställande genomförandegrad. Programmen har bland annat kunnat få till 
stånd synergier med programmen inom mål 5 b. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 95 
2.2.12. PORTUGAL 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
MALI 
Hela det portugisiska territoriet omfattas av mål 1. 
Åtgärder till förmån för SMF i Portugal 
Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF inom mål 1 uppskattas totalt sett till omkring 2,7 
miljarder ecu för den aktuella perioden 1994-1999. 
Som exempel kan nämnas projektet FACAP (Fåbrica de Calcado Pedip) vars mål är att utveckla 56 
nya maskiner och system som omfattar de små och medelstora företagens samtliga 
verksamhetsområden inom skomakerisektorn. Ny teknik har införts såsom tillskärning med hjälp av 
vattenstrålar, CAD-system, robotisering. Detta projekt innebär en investering på 11 miljoner ecu och 
genomförs av ett konsortium som består av elva SMF inom skomakerisektorn, två inom sektorn för 
producentkapitalvaror, en managementkonsult och två infrastrukturer för teknologi. 
Inom ramen för programmet för industrin (PEDIP II) har en fabrik för tillverkning av tekniskt glas 
(Normax) infört ett system för kvalitetssäkring och erhöll i slutet av 1995 ISO 9002-certifiering. 
Normax är ett mindre företag med ett hundratal anställda som exporterar ungefär 40 % av sin 
produktion. Produktsortimentet omfattar 1 200 artiklar, som främst är avsedda för hälsosektorn och 
utbildningssektorn. Med hänsyn till de mycket höga krav som ställs på marknaden inom denna sektor 
är det för företagets överlevnad absolut nödvändigt att införa ett system för kvalitetssäkring och fä 
detta erkänt av certifieringsorganet. 
Programmet Pedip II finansierar också ett demonstrationsprojekt som avser stöd till 
industriproduktiviteten. Under namnet "snabbt svar/flexibel produktion" har företaget Pizarro & 
Cardoso lagt fram ett nyskapande projekt. Detta företag erbjuder tjänster för att färga och bleka 
stickade varor och tyger och sysselsätter 63 anställda och har en omsättning på 3 miljoner ecu. 
Projektet uppgår till ungefär 1,1 miljoner ecu. Det innefattar automatisering av produktionen och 
särskilt när det gäller färgningslaboratoriet och blekningsmaskinerna. Genom projektet har också ett 
datasystem införts som täcker alla företagets verksamheter och som har medfört en 
produktivitetsökning på 10 % och en kvalitetsförbättring av slutprodukten. 
År 1997 präglades av slutförandet av utvärderingsrapporterna frän de olika programmen och av 
utvärderingen efter halva tiden som medförde vissa ändringar av gemenskapens stödram för Portugal. 
Granskningen efter halva tiden visade att strategierna inte behövde ändras. Härvid tonar fyra 
huvudlinjer fram, nämligen skapande av arbetstillfällen, miljö, ny teknik och infrastrukturer för 
grundläggande transporter. 
Följande större ändringar av gemenskapens stödram vidtogs: 
• Förstärkning av programmet "utbildning" med 10,2 miljoner ecu för ERUF och med 13,4 miljoner 
ecu för ESF. Denna förstärkning kommer bland annat att göra det möjligt att bygga 1 200 nya 
klassrum i skolorna 
• Förstärkning av programmet för grundkunskaper och innovation med 13,4 miljoner ecu (ESF) för 
att möjliggöra finansiering av nya utbildningsprogram och för att tillgodose behoven av 
yrkesutbildning, vuxenutbildning och yrkesvägledning 
• Förstärkning av programmet "yrkesutbildning och sysselsättning" med 35,7 miljoner ecu (ESF) 
varav 5,1 miljoner ecu är avsedda för utbildning inom turismsektorn 
96 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
• 
• 
» 
• 
• Förstärkning av underprogrammet "industri" med 35,8 miljoner ecu för ERUF och med 10,2 
miljoner ecu för ESF, för att förbättra stödet till SMF 
Förstärkning av de regionala programmen med 133 miljoner ecu (ERUF), varvid 44 % anslås till 
miljön (hantering av tätorters och industrins avloppsvatten och avfall) 
Förstärkning av underprogrammet "telekommunikationer" med 9,4 miljoner ecu varav 7,1 
miljoner ecu anslås för att inrätta en ny åtgärd inriktad på informationssamhället. Denna åtgärd 
syftar till att främja länken mellan skolor och Internet, utveckla den elektroniska handeln liksom 
till pilotprojekt för att främja tillhandahållande av elektronisk information om offentliga tjänster 
till medborgarna i vissa tätorter 
Förstärkning av underprogrammet "transporter" med 34 miljoner ecu till förmån för 
järnvägsförbindelsen nord/syd och utbyggnad av tunnelbanan i Lissabon 
Förstärkning med 17,8 miljoner ecu (ESF) av systemet för stöd till mikroföretag och förnyade 
lokala sysselsättningsinitiativ inom programmet för främjande av regional utveckling 
Förstärkning av underprogrammet "jordbruk" inom de operativa programmet "ekonomisk 
modernisering" med 13 miljoner ecu. 
Dessutom har en förstärkning med 16,7 miljoner ecu (9,2 miljoner ecu från EUGFJ och 7,5 miljoner 
ecu från ESF) anslagits till Azorerna liksom 15,5 miljoner ecu från ESF till Madeira. 
Finansiella nedskärningar har planerats i några program för att möjliggöra omfördelningar. De 
områden som främst berörs är energi (-13,8 miljoner ecu) , utbildning på jordbruksområdet 
(-30,5 miljoner ecu), handel (-50 miljoner ecu) och utveckling av det lokala jordbruket (-15 miljoner 
ecu). 
I utvärderingen efter halva tiden understryks också att Portugal är en av de medlemsstater som bäst 
utnyttjar fonderna. I själva verket hade 70 % av medlen utnyttjats och 56 % utbetalats den 31 
december 1997 vilket är nivåer som ligger klart över gemenskapsgenomsnittet. 
Dessutom visar nyckelindikatorerna att genomförandet efter halva tiden i många fall överträffat de 
ursprungliga prognoserna. Exempelvis hade byggandet av motorvägar och huvudvägar i slutet av 1996 
nått 74 % av det mål som satts för 1999. Inom sektorn för telekommunikationer hade det uppsatta 
målet att till 1999 uppnå genomsnittet för telefonutrustning i unionen (42 telefoner för 100 invånare) 
nåtts redan i slutet av 1996. 
När det gäller programmens framskridande bekräftades under 1997 den tendens som var synlig 1996, 
nämligen bra materiellt och finansiellt genomförande för nästan alla de berörda programmen. Också 
programmen "främjande av potentialen inom landsbygdsutveckling" och "social integration", som 
brottades med svårigheter under inledningsskedet 1994 till 1996 har nu visat utmärkt 
genomförandetakt. På grund av förändringar av lagstiftningen om tillämpning av ESF i Portugal, som 
syftar till att förbättra systemets kvalitet, dämpades genomförandetakten inom programmet för 
yrkesutbildning och sysselsättning något under 1997. 
Under 1997 godkändes också ett integrerat utvecklingsprogram för Alqueva-området i Alentejo 
(Pediza) som har en total offentlig investering på 376,7 miljoner cu och ett bidrag från 
strukturfonderna på 203,1 miljoner ecu. Detta program utgör ett av de största integrerade regionala 
utvecklingsprojekt som hittills har finansierats genom strukturfonderna. Det är uppbyggt runt 
konstruktionen av en fördämning i le Guadiana, varvid det bör bli möjligt att bygga en strategisk 
vattenreservoar på 4 150 hm3, reglering av vattenflödet i floden och konstbevattning av 110 000 ha. 
När det gäller miljön ingår en rad bestämmelser i programmet som syftar till att säkerställa 
vattenkvaliteten och att bevara naturområden. Detta program har kompletterats genom ett beslut av 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 97 
kommissionen om samfinansiering av vattenkraftsstationen frän Sammanhållningsfonden (med 64,5 
miljoner ecu) 
En av de stora utmaningarna för gemenskapsprogrammet beträffande mänskliga resurser är det faktum 
att endast V* av den portugisiska befolkningen har fullgjort obligatorisk skolgång (6 år). ESF måste 
sålunda lägga ner utökade ansträngningar för att lösa detta problem. Inom ramen för programmet för 
yrkesutbildning och sysselsättning, bör grundutbildning/praktik och fortbildning av unga som har 
lämnat skolsystemet prioriteras. Samtidigt måste de övriga programmen för mänskliga resurser 
underlätta tillgången för anställda i små och medelstora företag (som är de oftast förekommande i 
Portugal men som vanligen inte omfattas av nätverken för utbildning/kompetensutveckling) att få 
tillgång till utbildning. 
På fiskeriområdet har underprogrammet "fiske" i det operativa programmet "ekonomisk 
modernisering" noterat en viss eftersläpning i genomförandet av vattenbruksätgärder. 
2. Gemenskapsinitiativen 
Programmen har generellt sett framskridit tillfredsställande under 1997. De program som har stött på 
störst svårigheter när det gäller genomförandet är gemenskapsinitiativen Urban och SMF. 
Omprogrammeringen av Interreg IIA Portugal-Spanien möjliggjorde en omfördelning av de medel 
som inte utnyttjats under 1994, 1995 och 1996 till de påföljande åren och tilldelning av medel från 
indexregleringen. 
När det gäller Interreg IIB - naturgasnätet, startade introduktion av naturgas under 1997. Portugal kan 
nu för första gången utnyttja denna energikälla. 
Ett nytt program för kampen mot torka inom ramen för Interreg 1IC godkändes av kommissionen i 
september. Programmet som har erhållit ett gemenskapsbidrag på 6,2 miljoner ecu syftar till att 
övervaka vattenresurserna och att optimera utnyttjandet av vatten avsett till jordbruket. Därför 
planeras bland annat finansiering av studier om torkans inverkan, inledande av ett pilotprojekt för 
bevattning liksom åtgärder för att främja samarbete mellan de portugisiska myndigheterna på olika 
nivåer och med myndigheter i andra länder som berörs av denna typ av problem. 
Inom initiativet Sysselsättning valdes vid den andra anbudsinfordran 113 projekt som avser mänskliga 
resurser. I initiativets fyra delar är tonvikten lagt på utbildning, utveckling av utbildningssystemen, 
skapande av arbetstillfällen respektive spridande av kunskap och medvetandegörande. Inom ramen för 
initiativet Adapt har 70 projekt valts ut. Utbildningsverksamheterna intar en framträdande plats och de 
prioriterade teman som valts för projekten är stöd till SMF, förebyggande åtgärder, liksom nya former 
av arbetsorganisation. 
När det gäller initiativet Leader II har nu samtliga 47 lokala aktionsgrupper valts ut och 
genomförandet av projekten har startat. Årsanslaget för 1997 har utnyttjats och de första och andra 
förskotten utbetalades under 1997. 
Efter en långsam start för Pesca utnyttjades det samlade anslagsbeloppet av de tre berörda fonderna 
(FFU, ERUF, ESF). 175 projekt till ett totalt gemenskapsbidrag på 3,6 miljoner ecu godkändes under 
1997. 
98 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2.2.13. FINLAND 
1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Finland 
Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF inom mål 2 och 6 uppgår sammanlagt till ungefär 
93 miljoner ecu för den aktuella perioden, varav 33 % avser mäl 2 och 67 % mål 6. Den största delen 
av stödet är inriktat på yrkesvägledning, bildande av nätverk och internationalisering av SMF. 
Mål 2: 1 östra Tavastland (Lantis) har ESF samfinansiera! projektet "teknik för möbeltillverkning och 
design" med 0,4 miljoner ecu (av den totala kostnaden lör projektet som är 2,2 miljoner ecu). Delta 
projekt som lagts fram pä initiativ av den privata sektorn syftar till att hjälpa företagen inom 
möbelsektorn att bättre möta konkurrensen och därmed kunna skapa nya arbetstillfällen inom sektorn. 
För att nå detta mål har möbeltillverkarna, producenterna av råmaterial och utbildningsorganen 
inbjudits att samarbeta via ett nätverk. Detta nät möjliggör bland annat för företagen inom sektorn att 
sprida kunskap om sina särskilda utbildningsbehov. De kurser som därefter genomförs är sålunda helt 
anpassade till de behov som varje deltagande SMF har, vilket är projektets främsta tillgång. Som ett 
exempel kan nämnas företaget Sotka Finland Oy som i februari 1998 erhöll det finska 
arbetsministeriets pris som "årets bästa arbetsgivare", såsom erkänsla för företagets avancerade 
utbildningspolitik. Detta företag ägs av de 268 anställda och innehar 36 möbelaffärer i Finland, 
Moskva och St Petersburg och planerar etablera sig i Estland. Hittills har hela projektet 
"möbeltillverkningsteknik" gjort det möjligt att anordna utbildning inom 55 företag, har skapat 
ungefär 160 arbetstillfällen samt gjort det möjligt att bevara 840 jobb. 
I ett projekt som finansierats i Kvmmenedalen i sydöstra Finland har 36 SMF inom logistikscktorn 
omgrupperat sina tjänster avsedda för utländska företag som önskar utnyttja sydöstra Finland som bas 
för sin handel med Ryssland. 
Mål 5 b. Projekten erbjuder stöd till små och medelstora företag i form av studier före etablering, 
startstöd, yrkesvägledning, investeringsstöd eller stöd för produktutveckling, stöd till utnyttjande av 
ny teknik. Tack vare dessa åtgärder har cirka 1 200 nya företag bildats varav 350 jordbruksföretag. 
Mål 6:1 Nordkarelen finansierar programmet för mål 6 utbildning och forskning i gjutningsteknik och 
verktygstillverkning för företag som framställer plast och metaller vilka är rikligt förekommande i 
regionen. Syftet är att utveckla ett kompetenscentrum på detta område som är knutet till företag, 
forsknings- och utbildningcentrum i utlandet. I närheten av Uleåborg i Norra Österbotten hjälper 
mål 6-programmet SMF inom sektorn för mikroelektronik att etablera sig i centrumet "Micropolis". I 
programmen kommer under 1998 att införlivas en åtgärd som avser län för skapande av mikroföretag 
med en särskild del riktad till kvinnliga företagare. _^___^__ 
MÅL 2 
Den slutliga texten till programmet för den nya perioden godkändes i april. Tack vare de erfarenheter 
som vunnits under den första perioden och de förenklingar som gjorts i det nya programmets 
uppbyggnad, kunde regionerna snabbt börja arbetet och i slutet av aret hade 44 % av budgeten för det 
nya programmet utnyttjats. Slutförandet av etappen 1995-1996 medförde att en överföring på 
omkring 16,15 miljoner ecu gjordes till perioden 1997-1999 och belyste brister i kontrollsystemet. 
Åtgärder vidtas nu för att avhjälpa dessa brister. Omkring 5 000 nya arbetstillfällen hade skapats fram 
till slutet av 1996. Målet i det nya programmet är att uppnå att fler än 10 000 nya jobb skapas. 
Cirka 58 % av det samlade stödet för hela perioden 1995-1999 hade utnyttjats i slutet av 1997, vilket 
pekar pä ett totalt genomförande till periodens slut. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 99 
När det gäller mänskliga resurser avslöjar den halvtidsutvärdering som genomfördes under 1997 alt 
ESF:s insatser alltför ofta baseras på utbudet och i stället på ett bättre sätt borde fylla de verkliga 
behov som de små och medelstora företagen i de berörda regionerna har. 
MÅL 3 OCH 4 
Sedan programplaneringsperiodens början (1995) har 490 projekt startats inom ramen för mål 3. 
68 000 personer har deltagit i utbildningsåtgärderna vilket är 75 % av målet för perioden 1995-1999. 
Omkring 380 projekt har igångsatts inom mål 4, och över 20 000 SMF har deltagit i åtgärderna. 
Åtgärderna för utbildning och yrkesvägledning har haft 69 000 deltagare, vilket motsvarar 85 % av 
prognosen för hela programplaneringsperioden. Utbildningstiden för varje deltagare var dock kortare 
än planerat. 
Utvärderingen efter halva tiden har inte lett till några överföringar mellan prioriterade områden, 
sammanslagningar av åtgärder eller förändringar av åtgärder. Endast inom det prioriterade området 
"ungdom" har en överföring på 9 miljoner ecu från ESF genomförts. De belopp som indexregleringen 
1996 och 1997 gav upphov till har fördelats till de åtgärder som visat bäst resultat och pä tekniskt stöd 
i syfte att främja territoriella sysselsättningspakter. 
Flexibiliteten inom mål 4 har ökat genom att tvä små åtgärder slagits samman med åtgärden 
"arbetstagares kompetensutveckling". 
MÅL 5 a jordbruk 
När det gäller åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet har de största utgifterna 
gällt kompensationsbidrag till förmån för mindre gynnade områden (90 % av utgifterna). De 
återstående medlen har anslagits till investeringsprojekt och till etableringsstöd för unga jordbrukare. 
Omkring 1 200 jordbrukare mottog stöd under 1997 och 180 jordbrukare erhöll investeringsstöd. 
Åtgärderna för stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter antogs 1995. De är främst 
inriktade på sektorn för kött (45 % av stödet) samt mjölk och mjölkprodukter (40 %). I slutet av 1997 
hade de finländska myndigheterna godkänt 133 projekt till en sammanlagd kostnad på 158 miljoner 
ecu. 
MÅL 5 a fiske 
Genomförandet har framskridit i en klart snabbare takt under 1997, och cirka 700 projekt har 
godkänts under året. I slutet av året hade 100 % av medlen för perioden utnyttjats samt 80 % 
utbetalats. Förseningarna när det gäller åtgärderna inom vattenbruket hänger kvar, vilket beror pa 
marknadssituationen som är starkt påverkad av de stora kvantiteter lax som produceras i norska 
odlingar. Rapporten från halvtidsutvärderingen sköts upp till slutet av 1997 och ledde till den första 
ändringen av finansieringsplanen. 
MÅL 5 b 
De områden som omfattas av mål 5 b täcker en befolkning på 1,1 miljoner invånare, eller 1/5 av den 
finska befolkningen och XA av landets yta. Dess regioner är mycket glest befolkade (i genomsnitt 
11,5 invånare per km2) och är till stor del beroende av jordbrukssektorn. 
Programmen för mål 5 b är inriktade på att diversifiera och stärka SMF, utveckla tjänster på 
landsbygden och att höja landsbygdsområdenas attraktionskraft. Ett annat viktigt mål är att anpassa 
landsbygdsområdena till den gemensamma jordbrukspolitiken. Den finska jordbrukssektorns struktur 
måste förbättras genom utveckling av nya kvalitetsprodukter och genom bättre samarbete mellan 
jordbruksföretagen och de övriga företagen i landsbygdsmiljön. Programmet för Åland prioriterar 
utveckling av turism och av SMF samt projekt loi hållbar utveckling. I alla de finska regionerna 
beaktas miljöskyddet i samtliga åtgärder, genom att miljömyndigheterna ingår i beslutsprocessen pä 
100 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
regional nivå. Sedan programmet startades har 15 000 personer deltagit i utbildningsåtgärder som 
samfinansieras av ESF. 
Programmens övergripande mål är att minska skillnaderna i ekonomisk produktivitet mellan mål 5 b-
områdena och övriga områden, att skapa och rädda arbetstillfällen, att minska arbetslösheten, att 
dämpa nedläggningstakten för jordbruksföretag, att stimulera till diversifiering inom lantbruket och 
att förbättra kunskaperna. 
Rapporten från halvtidsutvärderingen , som sköts upp till hösten, bekräftade att partnerskapet 
förbättrats. I rapporten understryks behovet av att förbättra de administrativa strukturerna inom 
programmen. Slutligen tenderar de regionala skillnaderna att fördjupas och särskilt mellan 
landsbygdsområdena, där utflyttningen fortsätter, och övriga områden. 
MÅL 6 
Utvärderingen efter halva tiden avslutades i december och medförde vissa förändringar av 
programmen. Bland annat har vissa åtgärder slagits samman, finansiella överföringar har genomförts 
från åtgärder med sviktande resultat till åtgärder som fullt ut har utnyttjat de disponibla medlen och 
särskilt åtgärder som avser den ekonomiska miljön och utbildningsåtgärder samt kamp mot 
arbetslösheten. Sedan 1995 har 21 000 personer deltagit i utbildningsåtgärder som samfinansierats av 
ESF. Åtgärden "informationssamhället" i ESF har också förstärkts. De medel som 
indexeringsregleringen för 1996 och 1997 resulterade i anslogs vid samma tidpunkt. Därutöver har 
åtgärder vidtagits för beviljande av lån till mikroföretag. 
Åtgärderna som avser förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet och landsbygdsutveckling har 
hämtat in sin försening. Däremot släpar åtgärderna för bearbetning och saluföring av 
jordbruksprodukter samt upprättande av producentorganisationer för jordbruksprodukter och 
trägårdsprodukter fortfarande efter. 
1. Gemenskapsinitiativen 
Utnyttjandegraden för programmen Interreg IIA uppgår till 100 % av stödet för samtliga program. 
Betalningarna släpar däremot efter i alla program på grund av flaskhalsar inom administrationen. De 
första utvärderingsrapporterna rekommenderade ett mer noggrant urval av de projekt som avses 
finansieras och föreslog vissa kriterier i detta syfte. Skillnaderna mellan de olika budgetförfarandena 
och budgetbestämmelserna för Interreg IIA respektive Tacis har försvarat finansiering av 
gränsöverskridande projekt med Ryssland. 
Kommissionen godkände 1997 programmet Interreg II-C för Östersjö- och Nordsjöområdena. Den 
finska delen av detta program är redan helt utnyttjad och betalad till 50 %. 
Ett andra program Urban i Helsingfors/Vanda godkändes i april och finansierades av medel ur 
reserven. Programmet Urban Joensuu fortskrider mycket tillfredsställande eftersom 100 % av stödet 
hade utnyttjats i slutet av året och 50 % utbetalats. 
Programmet SMF har efter en långsam start också ökat takten i genomförandet och i slutet av året 
hade hela det disponibla stödet använts. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 128 projekt ut för Sysselsättning och Adapt under två 
anbudsinfordringar under 1996 och 1997. Dessa projekt omfattar sammanlagt 509 gränsöverskridande 
partnerskap, varav de flesta med Förenade kungariket, Italien och Tyskland. 
Hälften av de projektansvariga för programmen är icke-statliga organisationer och kommuner medan 
den andra hälften består av offentliga myndigheter och särskilt institutioner för högre utbildning. 
Omkring 6 000 personer förutses delta i Sysselsättning och 4 000 i åtgärderna inom Adapt. Hittills har 
omkring 5 000 personer deltagit i projekten i dessa två initiativ. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 101 
När det gäller Leader II i mäl 6-områdena har 10 lokala aktionsgrupper valts ut vilka påbörjade arbetet 
under våren. Detta genomförande har försenats något vilket delvis beror på det sena beslutet om 
anslag av medel till de olika grupperna och delvis pa förseningarna i genomförandet av ESF-
åtgärderna. 238 projekt hade dock godkänts och 30 % av de disponibla medlen hade utbetalats i slutet 
av 1997. I mål 5 b-områdena har 12 lokala aktionsgrupper valts ut och i slutet av 1997 hade omkring 
350 projekt startat. Det nationella nätet Leader II inrättades under 1997. 
102 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
2.2.14. SVERIGE 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Sverige 
Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna på regional 
nivå uppgår sammanlagt till omkring 400 miljoner ecu för perioden 1995-1999, varav 34 % är avsett 
för mål 2, omkring 21 % för mål 5 b och 45 % för mål 6. I samtliga svenska program intar SMF en 
framträdande plats. 
Mål 2: Huvudsyftet med de fem mäl 2-programmen i Sverige är att förbättra företagsklimatet, stödja 
lokala småföretag samt utveckla turismen. Följande allmänna åtgärder har vidtagits för att öka 
yrkeskunskaperna så att de motsvarar de lokala behoven: förbättring av yrkesutbildningen så att den 
motsvarar de lokala företagens behov, utbildning av etablerade och nya företagare, företagsledare och 
anställda i små och medelstora företag, utbildning av personal i användningen av nya tekniker, 
anställning av akademiker i små och medelstora företag, kurser i företagsekonomi och företagsledning 
för kvinnor, skapande av länkar mellan företag och kunskapscentrum, samordning av utbildning och 
forskningsinstitut på regional nivå samt fortsatt utveckling av distansundervisningen. 
Mål 5 b: Som ett exempel kan nämnas att ESF:s åtgärder främst är inriktade på kompetensutveckling 
inom SMF, vilket också sker genom stimulans till utnyttjande av FoTU i företagen och genom att 
skapa kanaler for samarbete mellan företag och universitet. 
Mål 6: Inom åtgärden "Kompetensutveckling" uppmuntras SMF att ha ett nära samarbete med 
forskningscentra för att göra FoTU mer tillgänglig för SMF. Interna utbildningsåtgärder stöds och 
samerna uppmuntras att starta företag. 
Inom initiativet SMF illustrerar två projekt gemenskapsinsatsen för att främja SMF i Sverige: 
• "Nät för integrerad produktion via Internet". Detta projekt syftar till att konkret visa 
informationsteknikens fördelar och att binda samman företag och andra partner i en homogen och 
samtidigt flexibel miljö. Möjligheter att samarbeta pa distans har också skapats. Omkring 30 SMF 
i fyra verksamhetssektorer har valts ut för att prova detta nya system. 
• Projektet "Innovation och företag 1997-1999" syftar till att utveckla nyskapandet inom små och 
medelstora företag med stark utvecklingspotential. 15 SMF i Värmland deltar. 
MÅL 2 
5 SPD i mål 2 fokuserar på åtgärder som syftar till att förbättra den ekonomiska miljön, stödja de 
lokala SMF och utveckla turismen. Ambitiösa mål för sysselsättningen har satts upp (21 000). Antalet 
nya arbetstillfällen som har skapats ligger dock i linje med eller till och med över dessa planer. 
Som ett resultat av utvärderingen efter halva tiden har övervakningskommittéerna beslutat att göra 
vissa ändringar i programmen. Ändringarna avser fördelning av de medel som härrör från 
indexregleringen, finansiella överföringar mellan åtgärder, en höjning av tröskelvärdet för 
gemenskapens samfinansiering för vissa åtgärder, införande av ett nytt projekt "regionalt 
utvecklingsstöd" och sammanslagningar av vissa åtgärder. 
MÅL 3 OCH 4 
Eftersom SPD för mål 3 antogs sent, i december 1995, kunde åtgärderna inte starta förrän under 
hösten 1996. Sedan dess har antalet projekt och deltagare ökat avsevärt och var i slutet av 1997 1 190 
projekt och 90 000 deltagare. Ungefär 20 % av de deltagare som hade avslutat sin utbildning i augusti 
Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 103 
1997 hade funnit arbete. De särskilda centra lör datautbildning for ungdomar har varit oväntat 
framgångsrika. Det kan noteras att totalt sett har fler kvinnor (53 %) än män deltagit i åtgärderna, 
förutom bland invandrargrupperna (44 % kvinnor). 
Under år 1997 breddades partnerskapet betydligt och även om kommunerna i de flesta fall förblir 
projektansvariga, minskar deras del påtagligt till förmån för andra aktörer inom den sociala ekonomin. 
Dessutom har de privata företagens deltagande såsom projektansvariga tydligt ökat under de senaste 
två åren och nådde 1997 upp till 28 %. 
SPD för mål 4 antogs också sent (i februari 1996). 77 % av medlen har anslagits till ett system som 
syftar till att omorganisera arbetet parallellt med utbildning som särskilt anpassas till målgrupper 
inom de små och medelstora företagen. Utvärderingen efter halva tiden rekommenderade vissa 
förbättringar men inga överföringar mellan olika åtgärder. Studien visade att programmet har haft 
mycket positiv inverkan både på sysselsättningen och på den interna utvecklingen inom de små och 
medelstora företagen. 
MÅL 5 a jordbruk 
Den största åtgärden när det gäller förbättring av jordbruksstrukturerna är systemet med 
kompensationsbidrag som infördes 1995 och 24 000 jordbrukare mottog kompensationsbidrag under 
1997. Etableringsstödet till unga jordbrukare startade under 1996. Under år 1997 har cirka 155 unga 
jordbrukare mottagit detta stöd vilket innebär att 800 unga jordbrukare deltar i programmet. Denna 
siffra är dock lägre än prognoserna och sjunker för varje år. I slutet av 1996 godkändes ett system för 
stöd till jordbruksinvesteringar vilket dock inte började genomföras förrän under 1997 och endast 
87 jordbrukare har hittills mottagit detta stöd. Projekten är inriktade på miljöskydd, djurens 
välbefinnande och diversifiering av verksamheten. 
Åtgärderna för stöd till förädling och saluföring av jordbruksprodukter antogs i mars 1996. De 
sektorer som främst berörs är kött, mjölk och mjölkprodukter. Inom köttsektorn avser de flesta 
projekten en förbättring av hygienen. 
Dessutom överfördes 56 miljoner ecu frän icke utnyttjade åtgärder i mal 5a till program i miil 6 (43,3 
miljoner ecu), 5 b (7,7 miljoner ecu) och till en nyskapande åtgärd enligt artikel 10 i ERUF-
förordningen. 
MÅL 5 a fiske 
Investeringarna är särskilt stora inom förädlingssektorn, följt av modernisering och förnyelse av 
fiskeflottan. Efter halvtidsutvärderingen beslutade övervakningskommittén att tilldela medel från 
indexregleringen. 
MÅL 5 b 
Efter en långsam start under hösten 1996 har de fem SPD, med undantag för vissa åtgärder, snabbt 
ökat takten i genomförandet under 1997. De inledande administrativa problemen har återverkat på 
utbetalningarna men en tydlig förbättring kan skönjas vilken beror på den i allmänhet höga 
utnyttjandegraden. När utvärderingen efter halva tiden genomförts föreslog 
övervakningskommittéerna för Västerbotten-Gävle-Dala, Gotland och skärgården förändringar för att 
påskynda genomförandet. Det rör sig om finansiella överföringar mellan åtgärderna och en ökning av 
gemenskapens samfinansieringsgrad. 1997 föreslog Sverige också en överföring till mal 5 b av 
7,7 miljoner ecu som inte utnyttjats inom mal 5 a. Medlen avses användas till län till unga företagare i 
de 5 SPD liksom till åtgärder pä Golland loi att motverka de negativa effekterna av stängningen av ett 
sockerbruk på ön. 
104 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
MÅL 6 
SPD mål 6 har som målsättning att skapa 9 500 nya arbetstillfällen och 9(X) företag. Enligt 
halvtidsutvärderingen bör dessa siffror uppnås såsom planerats. Vid mötet i november beslutade 
övervakningskommittén om vissa förändringar. En del av medlen som indexregleringen för 1996 och 
1997 resulterade i fördelades och hänsyn togs till överföringen pä 43,3 miljoner ecu från mål 5 a. 
Antalet åtgärder skars ner från 30 till 25 och gemenskapens samfinansieringsgrad höjdes från 50 % 
till 75 % inom åtgärden för landsbygdsutveckling och åtgärden för samernas renuppfödning. Slutligen 
infördes ett nytt projekt "regionalt utvecklingsstöd" som syftar till att samfinansiera projekt för 
främjande av smä och medelstora företag. 
2. Gemenskapsinitiativen 
De åtta programmen Interreg II-A som Sverige deltar i noterade en betydande ökning av 
genomförandetakten under 1997. I slutet av 1997 hade stödet utnyttjats till 100 % och utbetalats till 
30 %. Utbetalningarna till de slutliga mottagarna förblir emellertid små. Under året ändrades åtgärder 
som rör samerna inom två program ("nordiska gröna bältet" och "Nordkalotten") för att anpassa den 
geografiska täckningen till beslutsstrukturerna. 
Gemenskapsinitiativen Interreg II-C Östersjö- och Nordsjöområdet godkändes i december 1997. Trots 
detta är initiativet östersjöområdet redan betalat till 50 %. 
Initiativet Urban i Malmö (Sveriges tredje största stad) godkändes inte förrän i december 1996. I 
slutet av 1997 hade redan hela anslaget förbrukats. 
Gemenskapsinitiativet SMF som omfattar de områden som är stödberättigade enligt mål 2, 5 b och 6, 
godkändes i juli 1996. I slutet av 1997 hade samtliga anslag utnyttjats och 30% betalats. Ett av 
programmets mål är att genom ett nätverk förena 1000 små och medelstora företag med andra svenska 
företag eller organisationer. 
Konver som är det enda initiativ för industriell omstrukturering som Sverige deltar i, omfattar 
städerna Karlskoga och Karlsborg. Programmet godkändes 1996.1 slutet av 1997 hade medlemsstaten 
erhållit ungefär 34 % av medlen men under året har inga utbetalningar gjorts till de slutliga 
stödmottagarna. 
Initiativet Leader II "nationellt nät" som antogs så sent som 1997, noterar mycket framgångsrikt 
genomförande eftersom 100 % av medlen redan har förbrukats och 40 % betalats. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 47 projekt ut för Sysselsättning och 24 för Adapt vid den 
första anbudsinfordran och 158 respektive 100 gränsöverskridande partnerskap har upprättats, varav 
de flesta ingåtts med tyska, italienska, brittiska och spanska partner. Ett projekt för nordiskt samarbete 
för spridning av goda metoder infördes 1997. Vid den andra anbudsinlbrdran valdes 71 projekt ut för 
Sysselsättning och 32 projekt för Adapt. 
Gemenskapsinitiativet Pesca omfattar 16 kommuner som är beroende av fisket. De fiesta av dessa är 
belägna pä västkusten. En informationskampanj kommer att genomföras under 1998 för att förbättra 
utnyttjandet av medlen. Dessutom kommer nationella medel att bli tillgängliga och inte endast medel 
från län och kommuner. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 /05 
2.2.15. FÖRENADE KUNGARIKET 
L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål 
Åtgärder till förmån för SMF i Förenade kungariket 
Fondernas samfinansiering av åtgärder till förmån för små och medelstora företag inom 
målsättningarna på regional nivå uppskattas till omkring 2,4 miljarder ecu varav 25 % avser mål 1, 
omkring 56% mål 2 och 19% avser mål 5 b. Härtill kommer omkring 120 miljoner ecu inom 
gemenskapsinitiativet SMF. 
Mål 1: I Merseyside syftar projektet "Företagsuniversitetet" som leds av universitetet i Liverpool till 
att stödja företagen i regionen och föra in ungdomar med akademisk examen i de lokala företagen. 
Genom denna åtgärd får de lokala företagen tillgång till subventionerade unga akademiker, på 
områden såsom utveckling av system för informationsteknik, införande av 
marknadsföringsverksamheter etc. De unga akademikerna följer en intensivutbildning i affärstekniker 
och verkar i företagen under 6 månader. Efter utgången av denna tidsperiod kan de rekryteras. Hittills 
har 1 200 projekt inletts inom de små och medelstora företagen i Merseyside. Sammanlagt 550 nya 
arbetstillfällen har skapats och ungefär 2 000 arbetslösa akademiker har fått arbete. 70 % av dem som 
rekryterats har stannat i företagen i regionen. "Företagsuniversitetet" har som mål att nå 5 000 små 
och medelstora företag i regionen och särskilt 75 % av de små och medelstora företag som i det 
ekonomiska programmet för Merseyside betraktas som företag med stark tillväxtpotential. 
I området Highlands och Islands i Skottland har en "rådgivningstjänst inom informations- och 
kommunikationsteknik" inrättats. Denna tjänst skapades ursprungligen inom ramen för initiativet 
Leader I och blev därefter ett treårigt projekt som införlivades i programmet för mål 1. Det 
ursprungliga stödet från ERUF uppgick till 131 500 ecu men eftersom projektet var så framgångsrikt 
inleddes en andra etapp med 360 000 ecu i anslag. Projektet syftar till att stimulera de små och 
medelstora företagens investeringar på området för informationsteknik genom att erbjuda en 
rådgivningstjänst. Genom projektet identifieras bland annat nya investeringsmöjligheter och anpassas 
verksamheterna till de specifika behov som varje företag har liksom till de anställdas kvalifikationer 
inom det enskilda företaget. Dessutom får små och medelstora företag hjälp med att övervinna de 
dataproblem som sammanhänger med millenieskiftet. Genom detta projekt har över 50 fasta 
distansarbeten på de västra och särskilt de avlägset belägna öarna skapats. Projektet 
"rådgivningstjänst" är knutet till andra europeiska projekt såsom ITSCAN som är ett initiativ från 
Scottish Office och som stödjer partnerskapsprojekt med skandinaviska organ enligt artikel 10 i 
ERUF. 
Mål 2: Vart och ett av de 13 SPD som godkändes under år 1997 innehåller en detaljerad analys av de 
små och medelstora företagens plats i varje regional ekonomi liksom ett åtagande att bättre följa 
insatserna och större fokusering på de små företagen. En särskild prioritering av SMF har införlivats i 
varje SPD vilket ger bättre möjligheter att målinrikta åtgärder till SMF vad beträffar de allmänna 
stödåtgärderna till näringslivet och främjandet av infrastrukturer i de tidigare programmen. Varje nytt 
program innehåller en bättre definition av de olika åtgärder som skall finansieras i ett litet eller 
medelstort företags alla utvecklingsfaser, från etablering till finansiering av en expansion inklusive 
tillträde till riskkapitalfonder pä regional nivå. 
I nordöstra England infördes 1995 ett projekt för små och medelstora företag, "New Enterprise 
Strategy" på initiativ av Teesside utbildnings- och företagsråd (Teeside Training and Enterprise 
Council), vars syfte är att stimulera tillväxten inom nya företag och att skapa arbetstillfällen i 
regionen. Samfinansieringen från ERUF och ESF uppgår till 1,3 miljoner ecu medan den totala 
kostnaden är 14,8 miljoner ecu. Projektet består av ett stödjande nät av lokala partner som lämnar råd 
till dem som bildar företag. Samtidigt erbjuds en riskkapitalfond (capital grant fund) till företagarna 
på villkor att de åtar sig att skapa ett nytt arbetstillfälle. Då kan de förfoga över ett startkapital på 
högst cirka 4 600 ecu. För närvarande har mer än 1 800 regionala SMF erhållit stöd genom detta 
106 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
projekt och kvinnor har skapat 560 av dessa företag. Dessutom finns 77 % av dessa SMF kvar 18 
månader efter det att de bildades vilket är en mycket tillfredsställande överlevnadsgrad. Bland de 3 
200 nya jobb som detta projekt medverkat till att skapa i regionen, har 200 möjliggjort för 
långtidsarbetslösa att återinträda i arbetslivet och 600 har gällt personer under 25 år. 
Mål 5 b. Med hänsyn till att ett stort antal regioner har stor förekomst av små företag och 
mikroföretag finns inom SPD en rad olika åtgärder för att utnyttja tillväxtpotentialen i dessa företag. I 
exempelvis sydvästra England är den största delen av medlen i program 5 b avsedda för det 
prioriterade området SMF och för ekonomisk utveckling. Bland åtgärderna återfinns målinriktad 
utbildning, affärsrådgivning eller stöd till finansiering av infrastrukturer. Omkring 40 % av 
gemenskapsbidraget har anslagits till denna prioritering, 25 % till diversifiering och till utveckling av 
företag med undantag av företagen inom jordbrukssektorn, samt omkring 15 % till finansiering av 
åtgärder för utveckling av mänskliga resurser. 
MALI 
Tre brittiska områden är omfattas av mål 1 nämligen Merseyside, Highlands and Islands samt 
Nordirland. 
Genomförandet av programmen 1997 fokuserades på utvärderingen efter halva tiden och följderna av 
denna. 
I Merseyside ändrades sålunda programmet i juli. De största förändringarna avsåg en nedskärning av 
finansieringen av infrastrukturer (däribland transporter) och en förstärkning av åtgärderna för 
ekonomisk utveckling inom de mindre gynnade samhällena. En ny åtgärd för utveckling av 
informations- och kommunikationsteknik har införts. 
I regionen Highlands and Islands rekommenderade halvtidsutvärderingen vissa förändringar utan att 
därför ändra ursprungsstrategin. Bland annat föreslogs att ESF:s åtgärder på ett bättre sätt skulle 
målinriktas på de personer som verkligen är socialt utestängda. Inom fiskeri sektorn har 
genomförandet av programmet tagit fart, och de godkända projekten står för 53 % av den totala 
investeringen. 
I Nordirland har en icke utnyttjad del av medlen från indexregleringen för de föregående åren 
fördelats. Ingen finansiell överföring mellan prioriterade områden har genomförts, utan den viktigaste 
förändringen rörde åtgärden "transporter" som erhöll ytterligare 28 miljoner ecu för att förbättra de 
allmänna kommunikationsmedlen. Andra förändringar var viktiga när det gäller prioritering även om 
de var mindre omfattande på det finansiella planet. Här kan nämnas den större uppmärksamhet som 
riktats på de minst gynnade gruppenia, övervakningskommittéernas inrådan om allmänt deltagande av 
arbetsmarknadens parter och slutligen en grupp som, till följd av framgången med SPD och initiativet 
Peace för lokal utveckling, inrättats för att studera rationalisering av åtgärderna för lokal utveckling. 
Åtgärderna som rör investeringar på jordbruksområdet ligger fortfarande nere bland annat på grund av 
otillräcklig samfinansiering på nationell offentlig och privat nivå. Dessutom, och liksom är fallet i 
samtliga brittiska regioner, har BSE-krisen försenat alla planerade investeringar på jordbruksområdet. 
Inom fiskerisektorn har genomförandet av programmet ökat takten och FFU har anslagit ytterligare 
1,5 miljoner ecu. 
I utvärderingen efter halva tiden har man generellt sett för de tre berörda områdena fäst sig vid den 
förbättrade övervakningen av programmen och vid förbättringen av de följdmål som skall uppnås 
(särskilt när det gäller skapande av arbetstillfällen och ändamålsenlighet i fråga om de 
långtidsarbetslösas behov). 
Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 107 
MÅL 2 
13 SPD inom mål 2 för perioden 1997-1999 godkändes mellan april och juli. För första gången deltog 
arbetsmarknadens parter i övervakningskommittéerna i Förenade kungariket och de lokalt 
förtroendevalda deltar numera regelbundet i sammanträdena. Arbetsmarknadens parter är oftast 
företrädda av fackföreningarnas regionala kontor (Trade Union Congress) och av industriförbundet 
(Confederation of British Industry). Den viktigaste nyheten när det gäller förvaltningen av 
programmen är strategierna som skall hjälpa till att styra genomförandet av prioriteringarna i SPD och 
att underlätta urvalet av projekt och åtgärder. 
I genomförandet av programmen utnyttjar ett stort antal övervakningskommittéer expertgrupper. Inom 
programmet för nordöstra England har sålunda övervakningskommittén inrättat en arbetsgrupp för 
lika möjligheter för kvinnor och män vilken skall följa utvecklingen pä detta område och utbyta goda 
metoder mellan projekten. En miljöarbetsgrupp har också inrättats i vissa områden. 
Större uppmärksamhet har riktats på skapande av arbetstillfällen, stöd till skapande av små och 
medelstora företag och dessa företags tillväxt, liksom till ett mer målinriktat investeringsstöd. I de 
flesta SPD har man särskilt prioriterat stimulans till projekt för ekonomisk utveckling på 
kommunnivå, framför allt i städer, i de mindre gynnade områdena inom mål 2. Varje SPD inom mål 2 
innehöll kravet på en omfattande översyn av basfakta, verksamhet, resultat och konsekvensmål inom 
sex månader efter övervakningskommitténs första möte. Detta kommer att stärka kontrollen och 
utvärderingen av programmen. 
I slutet av 1997 hade nästan hela stödet från ESF utnyttjats. Få åtaganden gjordes under året när det 
gäller stödet från ERUF eftersom övervakningskommittéerna främst ägnade sig åt att fastställa och 
pröva åtgärdsplaner och sammanhängande projekt som var klara för framtida finansiering. Stödet från 
ERUF har endast utnyttjats i relativt begränsad omfattning för enstaka projekt. 
Det ofullständiga genomförandet av programmen under den första perioden 1994-1996 medförde att 
en överföring på cirka 155 miljoner ecu gjordes till perioden 1997-1999. 
MÅL 3 OCH 4 
Ett nytt SPD för mål 3 antogs i december 1996 för perioden 1997-1999. En ny genomförandestruktur 
har skapats som gör det möjligt att tydligt identifiera varje regions behov. De regionala kommittéerna 
styr därefter fördelningen av medlen pä lokal nivå. Dessa kommittéer leds av offentliga myndigheter 
och omfattar också företrädare för varje ekonomisk sektor liksom arbetsmarknadens parter. Varje 
region upprättar en regional utvecklingsplan som, inom ramen för SPD, genom kvantifierade uppgifter 
anger dess strategi och prioriterade områden. Detta nya regionaliserade system för genomförandet har 
gjort det möjligt för övervakningskommittén att tydligt visa på den komplementaritet som finns 
mellan de åtgärder som genomförts inom mål 3 och åtgärderna inom mäl 2, 5 b och 
gemenskapsinititativen. 
Den 18 november 1997 överlämnade de brittiska myndigheterna sitt program for mål 4 till 
kommissionen. Förhandlingar inleddes omedelbart för att färdigställa de SPD som skall omfatta 
perioden 1998-1999. Detta SPD antogs av kommissionen den 13 mars 1998. Den totala kostnaden 
uppgår till 549,6 miljoner ecu, varav samfinansieringen från ESF är 247,4 miljoner ecu. 
MÅL 5 a jordbruk 
Av de 138 miljoner ecu som anslagits till förbättring av jordbruksstrukturerna är cirka 95 % avsedda 
för kompensationsbidrag. Under 1997 mottog cirka 58 000 företag detta stöd. Resterande 5 % 
finansierade investeringsprojekt. 
När det gäller åtgärder för stöd till förädling och saluföring av jordbruksprodukter beviljades 
Förenade kungariket tillstånd att begränsa tillämpningen av programmet till de projektansökningar 
som inkommit före utgången av mars månad 1996. I Skottland och Wales gäller dock dessa åtgärder 
108 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
till och med slutet av 1999. På grund av detta har bidraget från EUGFJ sänkts från den ursprungliga 
summan på 227 miljoner ecu till 51 miljoner ecu. 
I slutet av 1997 hade cirka 187 projekt godkänts varav flertalet avser projekt inom sektorerna för frukt 
och grönsaker, kött, potatis och mjölk. 
MÅL 5 a fiske 
I slutet av 1997 hade drygt 33 % av investeringarna godkänts och dessa omfattar åtgärder för 
anpassning av fiskeansträngningen (nedrustning), modernisering av fartygens säkerhetsinstallationer, 
produktion och saluföring, anläggningar i fiskehamnar etc. Framsteg förväntas särskilt i Wales. 
Dessutom har mycket få investeringar gjorts inom vattenbruket på grund av bristen på offentligt stöd. 
Projektet för nedrustning av flottan inleddes i augusti 1997 och den totala kostnaden uppgår till 21 
miljoner ecu. Detta projekt leder till att ytterligare 108 fartyg skall läggas upp vilket kommer att föra 
Förenade kungariket närmare de mål som skall uppnås enligt det fleråriga utvecklingsprogrammet III. 
Under de sista fem åren har cirka 700 fartyg lagts upp. En utvärderingsrapport om 
uppläggningssystemet i Förenade kungariket bekräftar att detta system varit framgångsrikt. 
Efter långdragna diskussioner och förhandlingar godkändes i december det nya fleråriga 
utvecklingsprogrammet IV för perioden 1997-2001. Fiskeansträngningen kommer att minskas genom 
att en nedskärning av antalet fartyg kombineras med en minskning av fiskeaktiviteterna. Mål har 
fastställts för varje typ av fiske. 
MÅL 5 b 
Samtliga 11 program har tillämpat ett integrerat genomförande av stödet. Utveckling av små och 
medelstora företag och jordbruket knyts samman överallt där delta är möjligt for att oplimera 
programmens verkan. 
Halvtidsutvärderingen av de 11 programmen är så gott som färdig. De preliminära resultaten bekräftar 
hållbarheten i de strategier och finansiella fördelningar som ursprungligen beslutades. Endast ett fåtal 
ändringar av de finansiella planerna föreslås. Trots vissa reservationer som kommit till uttryck, är det 
troligt att de mål för skapande av arbetstillfällen som återges i programmen kommer att överträffas. 
Precis som i fallet med mäl 5 a, kan arbetsmarknadens parter och de lokala förtroendevalda hädanefter 
delta i övervakningskommittéerna. 
2. Gemenskapsinitiativen 
I slutet av 1997 godkändes de sista programmen inom gemenskapsinitiativen, nämligen 3 SMF 
(England mål 2, England mål 5b, Merseyside) och 4 Urban (Brighton, Briston, Coventry och Leeds) 
samt det gränsöverskridande programmet Interreg IIC "Nordsjöområdet" i vilket Förenade kungariket 
deltar. 
I SMF-programmen för England har tre åtgärdsområden angivits, nämligen direkta stöd till små och 
medelstora företag i syfte att hjälpa dem att utveckla sina strategier i samarbete med internationella 
partner, upprättandet av nät på internationell nivå och utveckling av mänskliga resurser. Den 
sysselsättningseffekt som dessa tre program förväntas ge under de fyra kommande åren uppskattas till 
3 500 arbetstillfällen. 
Programmen inom de fyra gemenskapsinitiativen för industriell omstrukturering (Konver, Retex, 
Résider II och Rechar II) har förlängts till slutet av 1999 och har tilldelats ytterligare medel genom 
uppdelningen av reserven. 
När det gäller Urban, har, förutom de 4 nya program som antogs genom fördelningen av reserven, 
programmet för Merseyside utvidgats så att det också omfattar kommunen Leasowe. I Nordirland 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 109 
omfattar programmet Urban samarbetsåtgärder mellan samhällen i tillägg till klassiska insatser för att 
renovera nedslitna kvarter i Belfast och Londonderry. 
När det gäller Peace förklaras de förseningar som noterats i verkställandet av betalningarna till stor 
del genom det förvaltningssystem som utnyttjas för medlen vilka överförs av intermediära finansiella 
organ och partnerskapen i distrikten. Europaparlamentet röstade för beviljande av ytterligare stöd pä 
100 miljoner ecu till Peace under hösten och ett beslut om ytterligare 100 miljoner ecu skulle kunna 
fattas under 1998. 
När det gäller mänskliga resurser valdes 339 projekt ut inom Sysselsättning vid den andra 
anbudsinfordran. Bland dessa projekt avser 48 områden inom mål 1 (varav 27 i Nordirland). De 
brittiska myndigheterna lade i slutet av 1997 fram ett förslag till överföring av 16 miljoner ecu från 
gemenskapsinitiativet Adapt till Sysselsättning, men denna överföring har ännu inte verkställts. 
178 projekt valdes ut vid den andra anbudsinfordran för Adjapt och av dessa avsåg 14 projekt mål 1-
områden (9 i Nordirland). De projekt som antogs har dock utnyttjat mindre medel än den preliminära 
budgeten, vilket är orsaken till begäran om överföring av de 16 miljonerna. Också efter denna 
överföring förblir dock en stor del av det stöd som anslagits till Adapt outnyttjat. Därför har de 
brittiska myndigheterna med kommissionens samförstånd föreslagit att en tredje anbudsinfordran 
(begränsad), med anknytning till den brittiska regeringens projekt "Företagsuniversitetet" skulle 
genomföras under 1998. 
När det gäller Leader II har avsaknaden av nationellt nät samfinansierat av Europeiska unionen visat 
sig vara ett problem. Bristen på en enhällig överenskommelse om den nationella finansieringskällan 
äventyrar genomförandet av åtgärderna. Trots de framgångar som noterats efter upprättandet av 
aktionsgrupperna inom Leader (de lokala aktionsgrupperna) i mål 5 b-områdena är genomförandet av 
programmen i England inte tillräckligt för att samtliga medel skall förbrukas. En av de främsta 
svårigheterna som de lokala aktionsgrupperna stött på i område 5 b var att finna offentlig regional och 
lokal finansiering som kan komplettera gemenskapsfinansieringen och detta har försenat insatserna. 
Vissa lokala aktionsgrupper har börjat utveckla gränsöverskridande kontakter. I Nordirland går de 24 
utvalda Leader-grupperna seriöst in för programmet. 
Inom gemenskapsinitiativet Pesca II har ett stort antal arbetsgrupper inrättats för att säkerställa att 
projekten motsvarar de faktiska behoven på fältet. De yrkesverksamma som ursprungligen förhöll sig 
avvaktande till Pesca har visat entusiasm inför flera åtgärder. Framskridandet bör ta fart under 1998. 
yw\ 
KAPITEL 3: 
UTVÄRDERING OCH ANALYS AV STRUKTURFONDERNAS EFFEKTER 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 II. 
Utvärderingsverksamheten under 1997 har haft följande tvä mål: 
• Granska effektiviteten i utnyttjandet av strukturfonderna. 
« Förbereda den framtida programplaneringen av strukturstödet. 
Det första åtgärdsprogrammet handlade om genomförandet av interimsutvärderingar och analyser av 
stödåtgärdernas effektivitet. Dessa utvärderingar utgjorde också ett första underlag för nästa 
programplaneringsperiod, särskilt för utarbetandet av utvecklingsplaner och införandet av lämpliga 
förvaltningsmetoder. 
En annan kategori åtgärder bestod i genomförandet av tematiska utvärderingar av 
gemenskapskaraktär, som var inriktade på ett begränsat antal områden (SMF, FoU och innovation, 
miljö) och på ett övergripande tema (partnerskap). De tematiska utvärderingarna skiljer sig från 
interimsutvärderingarna genom att de är av transversal karaktär. De går ut på att identifiera strategiska 
teman och gör det möjligt att granska vissa prioriteringar för stödet. 
Samtliga utvärderingar försöker ta upp sysselsättningsfrågan, eftersom denna är en övergripande 
prioritering. Stödets effekter på sysselsättningen skall kunna mätas på ett sätt som är tillförlitligt och 
tillåter jämförelser mellan programmen. Ett viktigt inslag har slutligen varit alt förstärka metoder och 
verktyg för utvärdering samt att främja utbildning och spridning bland användarna. 
3.1. INTERIMSUTVÄRDERINGAR 
År 1997 genomfördes interimsutvärderingar avseende samtliga mål. Resultaten av detta arbete gör det 
möjligt att gå vidare med anpassningen av programmen. 
Utvärdering av GSR och SPD inom mål 1 och 6 
Under 1997 genomfördes ett hundratal interimsutvärderingar inom mål 1 och 6 i olika medlemsstater. 
De syftade till att granska stödets effektivitet och förvaltningssystemens kvalitet. I utvärderingarna 
läggs i förekommande fall förslag fram till korrigeringar som är nödvändiga för stödets kvalitet. 
Utvärderingarnas omfattning varierar mellan medlemsstaterna och t.o.m. mellan programmen inom en 
och samma medlemsstat. I Italien var det t.ex. nödvändigt att först genomföra en "intern" utvärdering 
inom GSR, eftersom förfarandena för att välja oberoende utvärderare inte hade kunnat slutföras under 
1997. 
För mål 1-program vars finansiella andel av strukturfonderna kan beräknas på nationell nivå, har 
uppskattningar av den makroekonomiska effekten också ingått i utvärderingen. Den metod för 
makromodeller som i huvudsak använts för att simulera effekter av strukturfondsåtgärder på tillgångs-
och cfterfrågesidan är nu väl etablerad, även om metoden behöver utvecklas ytterligare pä vissa 
områden. Trots olikheterna i metoder och resultat, har alla utvärderingar bekräftat de positiva 
effekterna pä tillväxt och sysselsättning som de större mål 1-programmen har givit. 
En sammanfattning av utvärderingarnas innehåll och hur de har utnyttjats kommer alt presenteras i en 
separat rapport från kommissionen i mitten av 1998. Rapporten kommer också all försöka beskriva i 
vilken utsträckning hänsyn har lagits till de riktlinjer som fastställts av kommissionen i samband med 
halvtidsanpassningarna av stödet. 
De flesta GSR och SPD har varit eller kommer att bli föremal för anpassningar som, med undantag för 
Merseyside, Irland och Nordirland, skall slutföras under det första kvartalet 1998. De viktigaste 
inslagen avseende mål 1 återges nedan. 
114 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
I de nya tyska delstaterna har de operativa programmen varit föremål för externa utvärderingar, vars 
resultat har lagts fram inför uppföljningskommittéerna och olika underkommittéer. Dessutom har en 
övergripande utvärdering gjorts på GSR-nivå som omfattar en sammanställning av utvärderingarna. 
Samtliga utvärderingar har genomförts med ett betydande deltagande av de regionala myndigheterna. 
Utvärderingarnas effekter på genomförandet av stödet har emellertid varit svåra att mäta med tanke på 
de många finansiella justeringar som görs under hela programmens livslängd. 
I Burgenland (Österrike) har utvärderingsrapporten löpande varit föremål för diskussioner inom 
partnerskapet, vilket har lett till flera rekommendationer. I dessa betonas behovet av att rationalisera 
det finansiella stödet till företagen och att förstärka stödet till företagsetableringar och till turistprojekt 
i Sydburgenland för att främja skapandet av sysselsättning. I interimsulvärderingen understryks också 
behovet av att förbättra kvaliteten på uppföljningen (särskilt insamlingen av uppgifter) och förstärka 
den övergripande samordningen mellan olika myndigheter. De finansiella justeringarna är relativt små 
och påverkar inte prioriteringarna för stödet. 
I Hainaut (Belgien) har SPD varit föremål för en interimsutvärdering (april 1997) som diskuterats 
ingående i uppföljningskommittén. På grundval av rekommendationerna i utvärderingsrapporten 
fattades ett beslut om att ändra inriktningen för vissa val inom programplaneringen. Framför allt 
övergavs stödet till omvandling av nedslitna industrianläggningar till förmän för ett ökat stöd till 
företag. Den nya inriktningen bör göra strukturstödet effektivare genom åtgärdens förväntade effekter 
på medellång och lång sikt. 
Vad gäller de spanska regionerna inom mål I bekräftar utvärderingarna att programmen framskrider 
tillfredsställande i enlighet med de uppställda målen. Den viktigaste slutsatsen rörande GSR är att det 
inte är önskvärt att genomföra några större förändringar av stödet, men att systemet för uppföljning 
måste förbättras. De viktigaste förändringarna jämfört med det ursprungliga GSR rör en förstärkning 
av stödet till den produktiva sektorn, införandet av en ny underkategori för utveckling av 
"informationssamhället" och finansiering av de territoriella sysselsättningspakterna. 
Inom de franska mål 1-regionerna har interimsutvärderingar genomförts. Det bör påpekas att 
rapporten inte hade färdigställts för Réunion i slutet av 1997. För Guadeloupe, Guyana och 
Martinique har flera omprogrammeringar skett för att skynda på programmens genomförande. De 
utvärderingar som har gjorts i dessa tre regioner har bekräftat att justeringarna var välmotiverade och -
bl.a. i fallet Martinique - betonat de brister i uppföljningssystemet som ibland har försvårat 
omprogrammeringsarbetet. 
På Korsika gjordes en utvärderingsrapport i juni 1997, som emellertid inte fick några operativa följder 
för programmets genomförande. 
Vad gäller Nord-Pas-de-Calais stöddes interimsutvärderingen av det system för uppföljning som 
inrättats av den regionala administrationen. Bland rekommendationerna finns det anledning att 
understryka behovet av att förstärka integrationen mellan ERUF:s och ESF:s åtgärder och av en 
strängare tillämpning av urvalskriterierna när stöd ges till SMF för att främja sysselsättning och 
innovation. På grundval av utvärderingsarbetet har uppföljningskommittén fattat flera beslut i syfte att 
ändra programmet. Det handlar framför allt om att ändra stödets inriktning mot de åtgärder som 
skapar flest arbetstillfällen, att ge den privata sektorn en större roll i investeringarna inom 
turistnäringen och att överföra anslag till förmån för miljöåtgärder. 
I de grekiska regionerna har tretton utvärderingsrapporter sammanställts för de regionala programmen 
och utvärderare utsetts för de sektoriella programmen och för GSR som helhet. Framstegen vad gäller 
utvärderingen har emellertid bromsats på grund av otillräckliga ledningsresurser hos de nationella och 
regionala förvaltningarna. På kommissionens initiativ organiserades ett seminarium för utbyte av 
erfarenheter. 
Anpassningen av de regionala programmen genomfördes under det första kvartalet 1997, utan vare sig 
överföringar mellan programmen eller förändringar av prioriteringarna. Under det andra kvartalet 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 115 
genomförde de nationella och regionala myndigheterna större förändringar av de sektoriella 
programmen. Sammantaget kommer denna process alt leda till en anpassning av GSR som kommer att 
avslutas under det första kvartalet 1998. 
I Irland har halvtidsundersökningen kännetecknats av att utvärderingarna på ett effektivt sätt har 
integrerats i beslutsprocessen. Halvtidsutvärderingen av GSR har varit föremål för en ingående 
granskning inom ramen för ett partnerskap mellan de nationella myndigheterna och kommissionen. 
Samtliga operativa program hade dessförinnan varit föremål för interimsutvärderingar som hade 
godkänts och diskuterats inom respektive uppföljningskommitté. 
I halvtidsutvärderingen av GSR föreslås att en rad strategiska ändringar av inriktningen skall 
genomföras av hänsyn till de ändrade ekonomiska förutsättningarna. Det föreslås t.ex. att stödet till 
infrastrukturer utanför städerna skall höjas liksom stödet till förmån för grupper som riskerar att 
utestängas från arbetsmarknaden, medan stödet till företag skall minskas, särskilt när verksamheten är 
kraftigt beroende av efterfrågan eller när statligt stöd inte är helt motiverat. Rapporten innehåller 
också flera rekommendationer om förvaltningen och genomförandet av stödåtgärderna, särskilt bristen 
på konkurrens i fråga om vissa offentliga tjänster som delvis finansieras av strukturfonderna och den 
låga kvaliteten hos vissa indikatorer för uppföljning och utvärdering. 
De riktlinjer för halvtidsundersökningen som antogs av uppföljningskommittén (juli 1997) bygger till 
stor del på utvärderarnas förslag och på behovet av att förstärka vissa åtgärder pä grundval av 
gemenskapsprioriteringar (t.ex. de territoriella sysselsättningspakterna). Trots att de finansiella 
justeringarna inte påtagligt ändrat de strategiska prioriteringarna i GSR (160 miljoner ecu i nya anslag 
från strukturfonderna) innebär de icke desto mindre strukturella förändringar vars effekter kommer att 
märkas först på medellång eller lång sikt. 
I regionerna i Syditalien har den interimsutvärdering som gjordes av den nationella förvaltningen visat 
på brister i programplaneringen, särskilt vad gäller de kvantifierade målen (inbegripet de som rör 
sysselsättning). I utvärderingen föreslås dessutom att systemen för stöd till företag skall rationaliseras, 
åtgärderna för utbildning och nyskapande åtgärder förstärkas och urvalsförfarandena för projekten 
förenklas, särskilt i fråga om EUGFJ-utvecklingsscktionen. De flesta operativa programmen har 
anpassats för att uppnå ett bättre utnyttjande av anslagen, medan ändringarna av GSR kommer att 
genomföras med hänsyn till behovet av att avsätta icke programmerade anslag till de stödåtgärder som 
är mest effektiva och svarar mot vissa prioriterade kriterier, t.ex. sysselsättning (särskilt de 
territoriella sysselsättningspakterna). 
I Portugal bekräftar halvtidsutvärderingen pä det hela taget prioriteringarna i GSR och de 
motsvarande finansiella beloppen. De anpassningar som föreslås i halvtidsutvärderingen gäller fyra 
övergripande riktlinjer: att i högre grad främja skapandet av sysselsättning, förstärka miljöstödet, 
stödja SMF och införandet av ny teknik, särskilt teknik som rör informationssamhället och SMF, samt 
inrätta vissa grundläggande infrastrukturer. 
I Flevoland (Nederländerna) föreslås i rapporten från intermimsutvärderingen (december 1997) 
framför allt en bättre integrering av strukturfonderna för att öka samverkanseffekterna av olika typer 
av strukturstöd. Uppföljningskommittén följde inte denna rekommendation och de förändringar som 
gjorts i programmen är relativt små. Däremot finns det anledning att understryka att justeringar 
genomfördes avseende särskilt ESF:s åtgärder i december 1996, främst genom att 
sysselsättningsstödet förstärktes. 
I de tre mål 1-regionerna i Förenade kungariket har 1997 års utvärderingar spelat en stor roll för 
omprogrammeringen av stödet. I Nordirland föreslog utvärderaren flera möjliga alternativ, bl.a. en 
"zero-option" (inga förändringar), vilken till slut antogs av uppföljningskommittén. Vad gäller SPD 
för Merseyside avspeglar förändringarna i programmet slutsatserna i utvärderingen och 
kommissionens riktlinjer för genomförandet av strukturfondsprogrammen fram till slutet av 1999. För 
Highlands and Islands del kommer resultaten från utvärderingsarbetet att ligga till grund för ändringar 
i programmen under 1998. 
116 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
För mål 6 utgjorde halvtidsutvärderingarna en värdefull informationskälla när programmen ändrades. 
I Finland diskuterades utvärderingsrapporten i uppföljningskommittén den 1-2 december 1997 och 
offentliggjordes i februari 1998. I rapporten föreslogs särskilt att anslag skall överföras mellan 
åtgärderna för att optimera genomförandet av dem. Halvtidsundersökningen genomfördes med 
undantag för beslutet om införandet av ett system med subventionerade lån i programmet. 
I Sverige avslutades utvärderingsrapporten i oktober 1997 för att kunna användas vid 
omprogrammeringen. Rekommendationerna gällde framför allt behovet av att minska antalet åtgärder 
och förenkla strukturfondernas förvaltning. 
Vad gäller mer specifikt programmen för utveckling av mänskliga resurser inom mål 1 bekräftade 
utvärderingarna att de är tillräckliga i förhållande till arbetsmarknaden. Resultaten pekar på att 
traditionella utbildningsåtgärder och sysselsättningsstöd överväger och på ett högt deltagande av unga 
och korttidsarbetslösa. Genojnförandet av programmen bekräftar resultaten av utvärderingarna i 
efterhand av föregående period. Resultaten vad gäller förmedling av arbete, kvaliteten hos åtgärderna 
för att integrera människor i arbetslivet och framstegen inom undervisning och utbildning framhävdes. 
Icke desto mindre är det på systemplanet som åtgärderna för mänskliga resurser i mål 1-regionerna är 
mest betydelsefulla. 
Interimsutvärderingen av mål 2 
Utvärderingen på förhand av programmen inom mål 2 1997-1999 presenterades i den åttonde 
årsrapporten om strukturfonderna (1996) och det är tillräckligt att hänvisa till den. En utvärdering av 
strukturfondernas effekter på sysselsättningen presenteras också i punkt 3.3 i denna rapport. Vad 
gäller utvärderingen i efterhand för perioden 1994-1996 befinner sig programmen i ett 
avslutningsskede och en sammanfattning av utvärderingen av programmen håller på att utarbetas. För 
närvarande ger de rapporter som finns ingen övergripande uppfattning av situationen. 
Interimsutvärderingen av mål 3 
Effekterna inom mål 3 beror till stor del på socialpolitiken och arbetsmarknaden i de olika 
medlemsstaterna. Mål 3 har inte bara gjort det möjligt att ändra inriktningen i den nationella eller 
regionala politiken till förmån för personer som hotas av arbetslöshet, utan har också haft en 
nyskapande effekt på själva utformningen av åtgärderna. Utbildningsåtgärderna har dominerat, men 
det finns också en stark tendens mot diversifiering och ett integrerat tillvägagångssätt. Personer som 
hotas av långtidsarbetslöshet har gynnats av programmen på ett tillfredsställande sätt, men en större 
koncentration på de mest sårbara grupperna och på mer långvariga åtgärder (inom ramen för arbetet 
för att integrera människor i arbetslivet) bör eftersträvas. Utvärderarna har noterat ett överutnyttjande 
inom kategorin "unga människor" och ett underutnyttjande inom kategorin "personer som är 
utestängda från arbetsmarknaden", men denna situation kan bero på de komplicerade mekanismerna 
för att genomföra stödåtgärderna. 
Interimsutvärderingen av mål 4 
Genom mål 4, som har små finansiella resurser, har ett nytt begrepp skapats. Efter en långsam start 
under de två första åren har idéer börjat komma fram på nationell nivå. Nyskapande metoder på 
vidareutbildningens område har utformats: alltifrån det spanska systemet med vidareutbildning som 
helt förvaltas av arbetsmarknadens parter, till den svenska modellen att införa vidareutbildning i 
mycket små företag. Efter att ha genomförts under tre år har mål 4 inte bara visat sin nyskapande 
potential när det gäller att anpassa utbildningssystemen med hänsyn till industriella förändringar, utan 
också sin förmåga att nå SMF, vilka traditionellt inte är inriktade på utbildning. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 117 
Interimsutvärderingen av mål 5a-iordbruk 
Utvärderingen av åtgärder inom mål 5a i mål 1-regioner ingår i utvärderingen av mål 1. För regioner 
utanför mål 1 har SPD och GSR i enlighet med förordning (EG) nr 951/97 utvärderats av oberoende 
organ. I vissa medlemsstater har resultatet av utvärderingarna lagts fram inför och diskuterats i 
uppföljningskommittéerna, medan arbetet i andra medlemsstater ännu inte har avslutats. 
Rekommendationerna i vissa rapporter har lett till att de berörda programmens inriktning har ändrats. 
Arbetet med att upprätta ramar för en systematisk utvärdering av de mål 5a-åtgärder som definieras i 
förordning (EG) 950/97 kommer inte att påbörjas förrän 1998. 
Interimsutvärderingen av mål 5a-fiske 
I slutet av 1997 hade utvärderingar avslutats för 6 av de 12 FFU-programmen inom mäl 5a fiske. 
Ytterligare 4 pågick fortfarande (Finland, Frankrike, Grekland och Nederländerna), medan 2 (Italien, 
och Luxemburg) ännu inte hade påbörjats. 
Under 1998 kommer en övergripande analys och kvalitativ sammanställning att göras för samtliga 
program. Analysen kommer att vara inriktad pä tre nivåer: gemenskapspolitik, program samt åtgärder 
eller projekt. 
Interimsutvärderingen av mål 5b 
Interimsutvärderingarna har avslutats för flertalet regioner efter en betydande insats av parterna under 
det första kvartalet 1997. Utvärderingarna bekräftade att prioriteringarna i programmen fortfarande är 
väl anpassade och att de belopp som avsatts för olika åtgärder är tillräckliga. Framstegen under 1997 
är uppmuntrande och beror på ett snabbare genomförande i medlemsstaterna. Återhämtningen i 
genomförandet bör hålla i sig efter de ändringar av programmen som föreslagits i 
interimsutvärderingarna. Utvärderingarna har lyft fram problem i uppföljningssystemen och gjort det 
möjligt för regionerna att uppskatta de förväntade resultaten av programmen. 
Gemenskapsinitiativen 
Eftersom de flesta av gemenskapsinitiativen godkändes sent har interimsutvärderingar endast gjorts av 
ett fåtal av dem, t.ex. för Leader II, Employment och ADAPT. 
• LEADER II: 
Interimsutvärderingen av gemenskapsinitiativet Leader II har påbörjats och för några mål 1-regioner 
har de första rapporterna slutförts. Det gäller 102 program, bäde nationella och regionala, i mål 1-, 5b-
och 6-regioner. Rapporterna kommer att läggas fram i mitten av 1998. 
• EMPLOYMENT OCH ADAPT: 
De rapporter som har mottagits hittills är i första hand inriktade pä kvaliteten och innehåller ännu inte 
många kvantitativa analyser. Vissa genomgående drag har emellertid redan framkommit: när det gäller 
genomförandet har gemenskapens och medlemsstaternas projektförvaltare stått inför en svår fas av 
projektförberedelser, utvecklingen och uppföljningen av de gränsöverskridande partnerskapen samt 
definitionen av de inblandades respektive roller. I de flesta medlemsstater har ett av målen i 
halvtidsundersökningen, nämligen utformningen av praktiska rekommendationer för den andra delen, 
på det hela taget uppnåtts. Det är emellertid fortfarande för tidigt att verkligen utvärdera 
gemenskapsinitiativens effekter. 
118 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
3.2. TEMATISKA OCH ÖVERGRIPANDE UTVÄRDERINGAR 
Kommissionen lanserade under 1997 tematiska utvärderingar, vars gemensamma mäl var att göra en 
kritisk granskning inom tre områden som berörs av strukturfonderna. Dessutom kommer en särskild 
utvärdering av partnerskapet att göra det möjligt att få en mer detaljerad översikt över hur denna 
princip genomförts och att jämföra erfarenheterna mellan medlemsstater och även mellan regioner. 
Utvärderingarnas främsta mål och innehåll beskrivs i det följande för varje enskild utvärdering. 
Medlemsstaterna och Europaparlamentet kommer regelbundet att informeras om hur arbetet 
fortskrider. Vad beträffar tidsplanen bör de första resultaten vara tillgängliga i mitten av 1998, medan 
slutrapporterna skall överlämnas till kommissionen i december 1998. 
Små och medelstora foretag (SMF) 
Denna utvärdering är av strategisk betydelse på grund av det ökande antalet åtgärder till förmån för 
SMF inom ramen för strukturfonderna. Syftet är att tillhandahålla en detaljerad och systematisk 
analys av strukturfondernas bidrag till förmån för SMF i de olika medlemsstaterna. Framför allt gäller 
det att med hänsyn till de erfarenheter som gjorts bedöma hur ändamålsenliga strategierna och de 
olika instrument som används (stödsystem, företagstjänster, allmänna subventioner etc.) är, hur 
effektiva förfarandena för förvaltning och genomförande är och, slutligen, de relativa effekterna av 
olika typer av åtgärder. 
Med tanke på undersökningens omfattning kommer tonvikten att ligga pä ett representativt urval av 
programmen, vilka kommer att analyseras ingående på grundval av fallstudier som omfattar samtliga 
medlemsstater. Denna fas av arbete ute på fältet kommer att avrundas med en enkät till SMF som 
mottagit stöd jämfört med en grupp SMF som har rätt till strukturstöd men som ännu inte har fått 
något stöd (referensgrupp). 
Forskning och teknisk utveckling (FTU) 
Syftet med denna tematiska utvärdering är att göra en jämförande analys av FTU-ätgärder som fått 
stöd från strukturfonderna, dels som regional konkurrensfaktor men också mer allmänt i ett regionalt 
utvecklingsperspektiv. Flera teman har redan nu identifierats för att göra utvärderingen användbar: 
FTU-åtgärdernas relativa effektivitet, typen av förbindelser mellan forskningsinstitutioner och företag 
- särskilt SMF - förstärkningen av det mänskliga kapitalet, FTU-åtgärdernas resultat och ekonomiska 
effekter, den nationella politikens effekter- även ur finansiell synvinkel och med tanke på åtgärdernas 
rumsliga fördelning - och samband med eller samverkaneffekter av andra gemenskapsinitiativ eller 
annan gemenskapspolitik (framför allt ramprogrammen för forskning). 
På grund av den territoriella spännvidden bland de områden som omfattas av strukturstöd är det 
nödvändigt att göra åtskillnad mellan dels regionerna inom mål 1 och 6, dels mål 2-regionerna. När 
det gäller FTU-strategiernas ändamålsenlighet är denna åtskillnad berättigad eftersom problematiken 
ser olika ut i dem. 
I regioner med långsammare utveckling ligger tonvikten pä teknikklyftorna och tanken att en 
inhämtning kan främjas genom en ökning av den inneboende forskningskapaciteten och därmed 
påverka regionernas långsiktiga tillväxt. Mål 6 är speciellt såtillvida att det inte sammanfaller med 
mål 1-regionerna, men det rymmer inslag av goda rutiner när det gäller att dra fördel av FTU-
verksamhet som kan överföras till andra regioner. 
Regioner som drabbats av industriell nedgång har däremot framför allt behov av innovation (snarare 
än av forskningskapacitet) och av att förstärka banden med näringslivet för att ge den regionala 
ekonomin ny livskraft. Undersökningens slutsatser kommer därför att se väsentligt annorlunda ut för 
dessa två typer av områden. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 119 
Den tematiska utvärderingen kommer att förstärkas av mer punktvisa kompletterande utvärderingar 
när det gäller Europeiska företags- och innovationscentrer eller enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
(utvärdering av regionala teknikplaner och intermediär utvärdering av RIS). 
Miljö 
För att kunna vara användbar förutsätter denna utvärdering (som finansieras genom budgetposten B2-
1600) att verktyg utformas som är anpassade för att även kvantitativt bedöma strukturstödets 
övergripande och specifika effekter på miljön. I detta sammanhang är det nödvändigt att göra en tydlig 
åtskillnad mellan stöd som har en direkt (eller avsedd) effekt på miljön (t.ex. byggandet av ett 
reningsverk) och stöd som har indirekta eller sekundära effekter (t.ex. byggandet av en väg). 
Effekterna kan identifieras med hjälp av de sektorkategorier som antogs i det femte 
handlingsprogrammet för miljön. På grundval av de lärdomar som kan dras av en undersökning av ett 
representativt urval av programmen kommer utvärderingen att göra det möjligt att konkret bidra till att 
miljöhänsyn kan integreras bättre i de framtida programmen och att det faktiska behovet av åtgärder 
kan ringas in. 
Utvärderingen av partnerskapet. 
Denna utvärdering syftar till att på ett systematiskt sätt undersöka svårigheterna med och villkoren för 
att bygga upp ett effektivt partnerskap i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen samt ge 
rekommendationer om en bättre ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna. Undersökningen måste 
ta hänsyn till flera särdrag, t.ex. stödformens karaktär och olikheterna i de institutionella systemen. På 
ett operativt plan kommer den att genomföras i två etapper, dels genom en enkät om den 
administrativa och institutionella situationen, dels genom en granskning av formerna för 
programplanering och förvaltning av strukturstödet i varje medlemsstat. En utvärdering av hur 
partnerskapen genomförts och deras effektivitet kommer att göra det möjligt att kontrollera giltigheten 
av en av principerna för strukturfondernas funktion. 
Utvärdering i efterhand av Leader I 
Den lägesrapport som lades fram i november 1997 bygger på resultaten från enkäten till 217 lokala 
aktionsgrupper (LAG). I den beskrivs deras sammansättning, styrformer och vilken verksamhet de har 
utvecklat i de olika länderna. Analysen har gjort det möjligt att formulera en typologi för grupperna 
och därefter har 52 grupper valts ut för en mer ingående analys, i huvudsak inriktad på effekterna av 
Leader på lokal nivå. De första resultaten visar att efter en problematisk start har grupperna kunnat 
förverkliga de åtgärder som planerades i deras åtgärdsplaner. Trots att åtgärderna hade en mycket 
lokal inriktning har de haft stora dynamiska effekter pä de berörda områdena. Rapporten behandlar 
också den roll regionala och nationella myndigheter samt gemenskapsmyndigheler har spelat i 
genomförandet och förvaltningen av initiativet. Slutligen görs en analys av Leader-nätverket som 
visar på dess positiva effekter. Slutrapporten planeras till början av 1998 och kommer att tillföra nya 
fakta rörande effekterna av de lokala aktionsgruppernas åtgärder och utveckla resultaten av de 
uppgifter som insamlats från de 52 utvalda grupperna. 
3.3. UTVÄRDERINGEN AV EFFEKTERNA PÅ SYSSELSÄTTNINGEN 
Efter Europeiska rådets extra möte i Luxemburg om sysselsättningen är utvärderingen av 
strukturstödets effekter på sysselsättningen idag en prioritet. Flera uppskattningar av effekterna på 
sysselsättningen har gjorts på senare år inom olika mål. 
Exemplet mål 2: 
Tillgängliga beräkningar för t.ex. mål 2 visar på stora skillnader mellan olika matt på sysselsättning 
(förväntad eller uppnådd) liksom mellan indikatorerna pä effektivitet beroende på om det rör sig om 
beräkningar pä förhand eller i efterhand. 
120 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Beräkningarna i efterhand för perioden 1989-1993 tenderar att visa att antalet nya nettoarbetstillfällen 
var i storleksordningen 450 000 enheter, vilket totalt sett var drygt hälften av antalet 
bruttoarbetstillfällen (omkring 850 000 enheter). I genomsnitt skapades närmare 140 
bruttoarbetstillfällen eller 73 nettoarbetstillfällen för varje miljon ecu som strukturfonderna 
investerade. Den genomsnittliga kostnaden för varje arbetstillfälle som skapats eller behållits skulle 
enligt dessa uppskattningar vara omkring 22 000 ecu (4 100 ecu för ett nettoarbetstillfälle). 
När det gäller den nuvarande programperioden (1994-99) som helhet har medlemsstaterna gjort 
beräkningar på förhand i programmen. Antalet skapade arbetstillfällen ökar från 650 000 enheter 
under perioden 1994-1996 till 880 000 enheter under perioden 1997-99 medan indikatorerna på 
effektivitet, framför allt den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, ligger kvar på nästan exakt 
samma nivå. Det bör emellertid påpekas att uppskattningarna för de nuvarande programmen endast 
gäller de åtgärder för vilka effekterna på sysselsättningarna har kvantifierats, vilket motsvarar cirka 
2/3 av de totala kostnaderna för stödet. 
De skillnader som noterats kan hänföras till strukturfondernas tillväxt mellan de två perioderna, delvis 
tack vare att anslag överfördes mellan programmen och att stödet i viss mån omfördelades till den 
produktiva sektorn för att gynna sysselsättningen. I brist på en homogen indelning i åtgärdskategorier 
och en jämförbar beräkningsgrund måste dock uppgifterna tolkas med försiktighet. På grund av dessa 
begränsningar är det inte möjligt att på grundval av uppskattningarna dra några definitiva slutsatser 
vad gäller stödets effekter på sysselsättningen. 
Uppskattade effekter på sysselsättningen av mål 2-stöd (1994-1999) 
1994-1996* I 1997-1999** 
forhandsberakning forhandsbsrakning 
Bruttoarbetstillfallen, skapade eller bevarade (tusental) 650 880 
Antal arbetstillfallen per miljon ecu som investerats (strukturfondema) 93,1 96,2 
Genomsnittlig kostnad per skapat eller bevarat arbetstillfalle (ecu) 10.730 10.400 
* Övergripande uppskattningar på grundval av uppgifter i SPD (GSR/OP för Spanien), inbegripet Sverige och 
Österrike för perioden 1994-1999 
** Uppskattningar som har lämnats av medlemsstaterna i SPD (GSR/OP för Spanien) enbart på grundval av 
åtgärder för vilka sysselsättningseffekterna beräknats 
I syfte att ta fram mer tillförlitliga uppskattningar av sysselsättningseffekterna - framför allt i områden 
där det är svårt att göra makroekonomiska uppskattningar - har en metod föreslagits och 
offentliggjorts i tidskriften MEANS nr 5: "Att mäta sysselsättningseffekten". För att kunna göra en 
mer exakt bedömning och en jämförelse av de verkliga effekterna på sysselsättningen är det 
nödvändigt att uppskatta nettoeffekterna på sysselsättningen. Dessa beräknas med utgångspunkt i 
bruttoeffekterna (den övergripande effekten som stödmottagarna angivit) under det att hänsyn tas till 
slumpartade effekter (gynnsamma effekter som hade uppnåtts i vilket fall som helst) och 
omflyttningseffekter (effekter på sysselsättningen som orsakar förluster av arbetstillfällen inom 
målområdet) liksom indirekta effekter. För att göra uppskattningarna ännu mer rigorösa är det också 
nödvändigt att i möjligaste mån göra åtskillnad mellan arbetstillfällen som bevarats eller omvandlats 
(de som hade förlorats om inget stöd hade givits) och nya arbetstillfällen som är en följd av stödet. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 121 
Exempel på metodens tillämpning (faktiskt fall) 
Atgard Stod till SMF 
Utgifter, totalt 180 miljoner ecu Ca 15 % av de totala utgifterna for programmet 
ERUF 70 miljoner ecu Mer an 35 % av de totala utgifterna for atgarden 
Resultat 12 000 SMF har fart I det foregaende programmet avsattes 75 miljoner ecu for denna 
stod atgard och i uppfoljningen bekraftades att 15 000 SMF tick stod 
Bruttoeffekt pa sysselsa 9 000 Uppfoljningen visar att i genomsnitt tre av fyra SMF som fatt stod 
anger att de har skapat eller behallit ett heltidsarbetstillfalle 
Slumpartade effekter -1 800 Uppfoljningen bekraftade att 20 % av stodet till SMF inte hade nagra 
effekter, dvs. att 1 foretag av 5 skulle har vidtagit atgarder aven utan 
stod fran ERUF 
Omflyttningseffekt -2 700 Uppfoljningen visar att 30 % av effekterna av denna typ av stod pa 
sysselsattningen endast ledde till en omflyttning av arbetstillfallen fran 
andra av programmers stodomraden 
Nettoeffekt pa sysselsatj 4 500 [ 
Metoden syftar till att skapa gemensamma referensramar för utvärdering av sysselsättningseffekterna, 
men också till att bidra till en bättre kvantifiering av programmens mål avseende förväntad 
sysselsättning. 
Europeisk tävling för sysselsättningen 
I juni 1997 lanserade kommissionen en europeisk tävling för att identifiera de projekt som 
samfinansierats av strukturfonderna och som mest effektivt bidragit till att skapa bestående 
arbetstillfällen inom mål 2-områden. Tävlingen var öppen för samtliga åtgärder som stötts av ERUF 
eller ESF sedan 1989. 85 tävlingsbidrag mottogs, varav 82 uppgav att i genomsnitt 5 000 
arbetstillfällen hade skapats. Sammanlagt motsvarar dessa åtgärder en investeringsvolym på ungefär 
180 miljoner ecu och har lett till skapandet av 38 000 arbetstillfällen. Stödet från strukturfonderna till 
projekten varierar mellan 32 000 ecu och 43 miljoner ecu. Kommissionen har gjort en preliminär 
utvärdering av åtgärderna. Den kommer att överlämnas till en grupp oberoende experter för 
granskning. De tio bästa åtgärderna har utsetts i februari 1998 på grundval av följande kriterier: 
skapande av nettoarbetstillfällen, arbetstillfällenas kvalitet och varaktighet, svårigheter för 
målgrupperna att skapa eller finna arbeten, grad av deltagande av lokala myndigheter samt 
åtgärdernas originalitet och överförbarhet. 
De "segrande" åtgärderna har tillkännagivits officiellt vid en konferens i Bryssel i april 1998. 
Lärdomarna av denna erfarenhet har presenterats för ett stort antal lokala myndigheter och experter. 
De ansvariga för de belönade åtgärderna är inbjudna till andra mål 2-områden för att sprida 
information om sina metoder och resultat. 
3.4. METODFRÅGOR I SAMBAND MED UTVÄRDERINGEN 
En prioriterad uppgift i samband med utvärderingen är att förstärka de metoder och verktyg som 
utvecklats hittills för att bättre kunna utöva ledningsfunktionen för denna verksamhet på 
gemenskapsnivå. Av den anledningen har man strävat efter att utveckla metodhandledningar, framför 
allt inom MEANS-programmet, samt genom flera åtgärder för information och tekniskt stöd. 
MEANS-programmet 
Åtgärderna under 1997 inom MEANS-programmet (Metod för utvärdering av strukturåtgärder) har 
följt tre huvudlinjer. Den första avser att komplettera de sektoriella och tematiska tillämpningarna och 
har resulterat i tre dokument om strukturstödets effekt på sysselsättningen, miljön och lika 
möjligheter. Den andra syftar till att framställa en komplett uppsättning metodhandledningar genom 
att på ett sammanhängande sätt ställa samman huvudlinjerna i strukturstödets utvärdering. Den tredje 
huvudlinjen gäller slutligen åtgärderna för att sprida kunskaper om och utbilda tjänstemännen i 
122 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
utvärdering. Det bör tilläggas att tidskriften MEANS gavs till utvärderare som arbetar med 
interimsutvärderingar i medlemsstaterna under 1997. 
Åtgärderna for tekniskt stöd 
Två grundläggande åtgärder har påbörjats för att utarbeta särskilda verktyg för utvärderingen av de 
stora investeringsprojekten. En ny version av handledningen för lönsamhetsberäkningen har 
offentliggjorts som tar hänsyn till de olikheter som finns mellan typer av projekt och sektorer som får 
stöd. Som komplement håller en annan handledning om de kostnadsbestämmande faktorerna i stora 
infrastrukturprojekt på att utarbetas. Åtgärderna är av särskilt intresse lör programförvaltarna 
eftersom dessa kommer att kunna bedöma ett projekts effektivitet pä grundval av objektiva och 
jämförbara parametrar. 
Dessutom har en databas med interimsut värderingarna inrättats i syfte att underlätta 
utvärderingsarbetet. Det finns också en mer omfattande databas med utvärderingsrapporterna som 
uppdateras regelbundet. 
De institutionella ramarna 
Dialogen med medlemsstaterna fördes vid två möten i den tekniska utvärderingsgruppen som 
anordnades under 1997. Vid mötena behandlades framför allt genomförandet av 
interimsutvärderingarna och lanseringen av de tematiska utvärderingarna. Medlemsstaternas 
företrädare stödde på det hela taget kommissionens initiativ samtidigt som de uttryckte en önskan om 
att regelbundet informeras om arbetets utveckling. 
A<l"b 
KAPITEL 4: 
BUDGETGENOMFÖRANDE, FINANSIELL KONTROLL OCH KONTROLL AV 
ADDITIONALITETEN 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 125 
4.1. GENOMFORANDE AV FONDERNAS BUDGET 1997 FOR SAMTLIGA 
PROGRAMPERIODER 
Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet under 1997 i dess helhet med avseende pä 
medel för såväl den innevarande perioden 1994-1999 som tidigare perioder. 
I tabellen nedan redovisas ursprunget för de anslag som utnyttjades 1997 uppdelat mellan nya anslag och 
sådana som överförts från 1996. 
Ursprung och utnyttjande av åtagandebemvndiganden 1997 (miljoner ecu): 
Ursprunglig budget 
Omfdrdelade anslag 
Tilaggs- och andringsbudget 
Totalanslag 1997 
Ateruppforda anslag 
Overforda anslag 
Blockerade anslag 
Disponibla anslag* 
Utnyttjade anslag 
Utnytljandegrad 
Ej utnyttjade anslag 
Anslag overforda till 1998 
Frigjorda, ej ateruppforda anslag 
Anslag som ombudgeterats till senare ar 
Frigjorda ataganden GSR 
ERUF 
12.989,70 
0,00 
0,00 
12989,70 
0,00 
0,00 
0,00 
12.989,70 
12.983,14 
100% 
6,56 
0,00 
90,18 
9,27 
90,18 GSR 
ESF 
7 639,10 
0,00 
0,00 
7639,10 
0,00 
0,00 
0,00 
7.639,10 
7 639,10 
100% 
0,00 
0,00 
372,81 
0,00 
478,22 GSR 
EUGFJ 
4.026,10 
0,00 
0,00 
4.026,10 
0,00 
0,00 
0,00 
4.026.10 
4.026,10 
100% 
0,00 
0,00 
77,23 
19,09 
77,23 GSR 
FFU 
490,65 
0,00 
0,00 
490,65 
0,00 
0,00 
0,00 
490,65 
368,97 
75% 
121,68 
0,00 
56,62 
122,41 
56,62 Gemensk 
initiativ 
3.273,40 
-100,00 
0,00 
3.173,40 
0,00 
0,00 
0,00 
3 173,40 
1.949,12 
61% 
1.224,28 
0,00 
83,49 
1229,90 
97,00 Overgangs-
atgHrder 
297,30 
0,00 
0,00 
297,30 
0,00 
4,05 
0,00 
301,95 
262,05 
87% 
39,90 
0,00 
29,53 
50,69 
29,53 Bedrageri-
bekampn. 
0,75 
0,00 
0,00 
0,75 
0,00 
0.00 
0,00 
0,75 
0,75 
100% 
0,00 
0,00 
0,03 
0,03 
0,03 Genom-
fttrande 
3,00 
0,00 
0,00 
3,00 
0,00 
0,00 
0.00 
3,00 
1,57 
52% 
1,43 
0,00 
0,00 
1,43 
0,00 F.d. TOTALT 
DOR 
- 28.720,00 
-100,00 
0,00 
- 28.620,00 
0,00 
4,65 
0,00 
• 28.624.65 
- 27.230,79 
95% 
1.393,85 
0,00 
7,56 717,45 
0,00 1.432,82 
7,56 836,37 
'Exkl 3,25 miljoner ecu reinvesterade anslag frän budgetposten B2-1200,1 825 ecu reinvesterade anslag frän budgetposten B2-1810,10 775 ecu reinvesterade 
anslag frän budgetposten B2-1830,2 041 ecu överförda reinvesterade anslag (kapitel B2-18) 
Till skillnad från tidigare år är överföringarna från 1996 till budgetåret 1997 mycket små (4,65 miljoner 
ecu), och återuppförda medel saknas helt. Nettoåtagandena förutom överförda och återuppförda anslag är 
alltså praktiskt taget lika med de totala åtagandena, 27 226 miljoner ecu mot 27 231 miljoner ecu. Totalt 
genomfördes för alla insatser och alla fonder sammantagna 95 % av åtagandena år 1997 mot 98 % 1996. 
Nedgången beror särskilt på gemenskapsinitiativen (GI), för vilka en svag genomförandegrad för 
åtagandena noterats under året (61 %). Även om vissa GI har haft en genomförandegrad nära eller lika 
med 100% (Konver, avsnitten Integra och Horizon av GI Employment), har andra haft laga åtaganden 
under 1997; detta gäller särskilt PEACE (33 %), PESCA (30 %), AI)AI>T (38 %) och avsnittet NOW av 
GI Employment (32 %). 
Totalt återstår 1 393,85 miljoner ecu av åtaganden och 306 miljoner ecu av betalningar som inte 
genomförts, d.v.s. 5 resp. 1,3 % av disponibla anslag. Av de 1 393,85 miljoner ecu av åtaganden som inte 
genomförts svarar gemenskapsinitiativen för 1 224 miljoner ecu, d.v.s. 88 %. Förutom dessa har 
åtagandena genomförts till 99,3 %. 
De 100 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden som överförts från gemenskapsinitiativen beror på en 
negativ reserv som skapades i början av 1997 för att enligt Europaparlamentets önskemål förstärka vart 
och ett av GI Rechar och RETEX upp till 50 miljoner ecu; denna negativa reserv har under budgetåret 
täckts av uttag från vissa GI: 40 miljoner ecu från Interreg II, 20 miljoner ecu från ADAPT och 40 
miljoner ecu från Leader II. 
126 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Åtaganden 1997 (förutom frigjorda åtaganden och överförda medel, miljoner ecu): 
Tot dlsponlbelt 
Totalt utnyttjat 
% 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Ovrlgt 
"% TOTALT 
28.616,25 
27.223,83 
95,13% 
14.385,65 
8.311,07 
4.132,42 
394,69 
0,00 
100% % 
100% 
53% 
31% 
15% 
1% 
0% GSR 
MaM 
17 038,83 
17.015,66 
100% 
10.069,90 
4.058,77 
2.578,66 
308,33 
63% Mal 2 
2 901,88 
2.901,88 
100% 
2.198,54 
703,33 Mal 3 
2202,91 
2.202,91 
100% 
2.202,91 
' 8% Mal 4 
476,92 
476,92 
100% 
476,92 
2% Mal 6a 
1 138,67 
1.033,74 
91% 
974,67 
59,08 
4% Mal 6b 
1 248,40 
1.248,40 
100% 
658,57 
168,35 
421,48 
~~5% Mal 6 
137,95 
137,82 
100% 
56,13 
28,82 
51,30 
1,57 
"""'" 1% Totalt 
GSR 
25 145,55 
25.017,31 
99% 
12.983,14 
7.639,10 
4.026,10 
368,97 
0,00 
92% Gomenak.-
Inltlatlv 
3.173,40 
1.949,12 
61% 
1.231,88 
611,58 
100,60 
5,05 
_. Overgangs-
atgArder 
297,30 
257,40 
87% 
170,63 
60,39 
5,72 
20,66 
_ 
Genomförandegraden för åtagandena inom GSR uppgår till 100 % för alla mål utom mål 5a (91 %). 
Detta kan tillskrivas det faktum att det i fråga om mål 5a, fiske, gjordes åtaganden endast avseende 36 % 
av anslagen. Denna situation beror på att vissa medlemsstater inte uppnått den tröskel som medger 
åtaganden från 1997 års anslag (Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Danmark och Förenade 
kungariket). Detta förhällande påverkar emellertid inte i någon högre grad det totala medelsutnyttjandet 
(99 %). Det bör noteras att genomförandet av åtagandena för nyskapande åtgärder och tekniskt sttxl 
förbättrats påtagligt och stigit frän 54 % 1996 (ill 87 % 1997. 
Betalningar 1997 (förutom överförda medel, miljoner ecu): 
Tot disponibett 
Totalt utnyttjat 
% 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Ovrlgt 
% ~ TOTALT 
23.914,93 
23.611,51 
98,73% 
12.722,33 
6.717,37 
3.669,24 
502,58 
0,00 
100% % 
. 
100% 
• 
54% 
28% 
16% 
2% 
0% GSR 
Mall 
14.103,24 
14.102,62 
100% 
8.295,70 
3.335,01 
2.131,91 
340,00 
"éb% Mil 2 
3.177,63 
3.177,19 
100% 
2.683,56 
493,63 
-
"l3% Mal 3 
1.784,01 
1.784,01 
100% 
-
1.784,01 
-
-
""" 8% Mal 4 
375,23 
376,23 
100% 
-
375,23 
-
-
2% Mal 6a 
1.153,25 
1.153,25 
100% 
-
1.007,35 
145,89 
5% Mal 6b 
1.029,89 
1.029,77 
100% 
488,38 
135,01 
406,38 
-
4% Mal 6 
109,66 
109,66 
100% 
53,78 
20,52 
34,36 
1,00 
-
0% Totalt 
GSR 
21.732,90 
21.731,73 
100% 
11.521,44 
6.143.4C 
3.580.0C 
486,89 
0,0C 
92% Gemenak.-
InWativ 
1.858,64 
1.677,32 
90% 
1.064,06 
529,78 
81,75 
1,73 
-
7% Cvenjanga-
atgantar 
265,30 
172,10 
65% 
107,33 
44,18 
7,49 
13,10 
-
1% F.dDDR 
58,09 
30,36 
52% 
29,50 
-
-
0,86 
-
0% 
När det gäller betalningarna inom GSR har dessa genomförts till 100 % avseende samtliga mål, vilket 
innebär en klar förbättring jämfört med 1996 då betalningarna uppgick till 100 % endast för två mål. 
Dessutom har betalningarna, i motsats till åtagandena, inom gemenskapsinitiativen ökat i jämförelse med 
1996 (90 % av de medel som var tillgängliga för 1997 mot 80 % lör 1996). 
Denna tydliga förbättring av genomförandet av betalningarna 1997 avspeglar en viss ökning i takten for 
genomförandet av åtgärderna pä fältet. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 127 
Betalningar 1997 avseende åtgärder från tiden före innevarande programperiod (inkl, 
överföringar, miljoner ecu): 
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Gemens. Mali 
ERUF 
419,30 
394,12 
-
-
36,39 (1) 
127,56 
58,07 
10,89 
151,39 
. 
0,35 
9,28 
0,19 ESF 
120,19 
120,19 
-
-
3,93 (1) 
-
4,46 
111,27 
0,52 EUGFJ 
34,01 
34,01 
-
-
-
2,80 
1,91 
1,44 
25,54 
2,33 Fiske 
27,80 
27,80 
0,12 
0,03 
1,28(1) 
3,22! 
3,34 
2,15 
0,44 
10,97 
0,27 
5,60 
0,38 Totalt 
576,12 
576,12 
0,12 
0,03 
41,60(1) 
133,58 
67,78 
2,15 
12,77 
299,17 
0,27 
8,81 
9,66 
0,19 Mal 2 
ERUF 
117,30 
117,30 
4,37 
8,45 
25,33 
15,43 
35,52 
4,73 
23,4/ ESF 
7,41 
7,41 
-
-
-
-
7,41 Totalt 
124,71 
124,71 
4,37 
-
8,45 
25,33 
15,43 
42,93 
4,73 
23.47 Mal 3 
ESF 
91,68 
91,68 
-
-
37,97 
-
7,46 
46,26 Mal 5a 
EUGFJ 
11,32 
11,32 
1,89 
-
0,77 
-
-
8,66 Fiske 
3,66 
3,66 
-
-
-
-
3,66 Totalt 
14,98 
14,98 
1,89 
-
0,77 
3,66 
8,66 
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
a 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Gemens. Mal 5b 
ERUF 
21,07 
21,07 
-
-
-
-
5,97 
10,62 
-
-
-
-
-
4,48 
-ESF 
3,16 
3,16 
-
0,15 
-
-
2,00 
• -
1,01 
-
-
-
-
-EUGFJ 
38,76 
38,76 
0,82 
-
1,44 
-
0,06 
-
35,68 
0,76 
-
-
-Totalt 
63,00 
63,00 
0,82 
1,59 
5,97 
12,69 
-
36,69 
0,76 
-
-
4,48 
-Gemenska 
ERUF 
164,53 
164,53 
3,17 
0,87 
12,01 
40,05 
11,89 
20,90 
0,40 
36,09 
-
0,43 
5,58 
5,42 
27,71 ESF 
12,84 
12,84 
0,02 
0,28 
4,15 
6,27 
1,39 
-
0,58 
0,15 psinitiativ 
EUGFJ 
10,22 
10,22 
0,18 
-
7,73 
0,94 
-
1,35 
-
-
0,03 
-
-Totalt 
187,59 
187,59 
3,37 
0,87 
12,29 
51,92 
12,83 
27,17 
1,74 
37,48 
-
1,02 
5,76 
5,42 
27,71 Totalt (2) 
ERUF 
722,21 
697,03 
7,54 
0,87 
56,86 
167,61 
101,26 
46,95 
11,29 
223,01 
-
5,16 
5,93 
42,65 
27,91 ESF 
235,28 
235,28 
0,02 
42,32 
4,15 
4,46 
15,73 
-
167,34 
-
0,58 
0,67 
-
-EUGFJ 
94,31 
94,31 
2,89 
2,21 
10,52 
2,84 
0,06 
2,78 
69,88 
0,76 
-
2,37 
-
-Fiske 
31,46 
31,46 
0,12 
0,03 
1,28 
3,22 
3,34 
5,82 
0,44 
10,97 
-
0,27 
5,60 
0,38 
-Totalt 
1.083,26 
1.058,09 
10,57 
0,91 
102,67 
185,50 
111,91 
68,56 
14,51 
471,20 
0,76 
6,01 
14,57 
43,03 
27,91 
(1) Inkl f.d. DDR (budgetpost B2-1900). 
(2) Inga utbetalningar har gjorts för mål 4 
En ej oväsentlig volym av betalningar har genomförts under 1997 inom åtgärder som beslutades före 
1994. Sammanlagt rör det sig om 1 083 miljoner ecu (d.v.s. 5 % av de totala betalningar som gjordes 
1997), varav 98 % avser åtaganden under peritxlen 1989-1993. Det bör noteras att 40 % av dessa 
betalningar avsåg Italien, och särskilt mål I, där genomförandet av programmen hade försenats avsevärt. 
Dessa betalningar avser verksamhet med fullbordande av program frän den första programperioden. 
De utestående åtaganden som gjordes under den första programperioden (1989-1993) representerar 12 % 
av de totala utestående åtagandena vid slutet av 1997, medan motsvarande siffra ännu vid slutet av 1996 
var 19 %. Denna minskning beror på att ett mycket stort antal program fullbordades under 1997, vilket 
ledde till utbetalning för åtaganden, men även till att 680 miljoner ecu frigjordes inom programmen för 
denna period. 
De olika fondernas relativa andel av de totala utestående åtagandena vid slutet av år 1997 kvarstår 
oförändrad i jämförelse med föregående budgetår och var den 31 december 1997 följande: ERUF 55,4 
%, ESF 27,9 %, EUGFJ-U 15,1 % och FFU 1,6 %. 
128 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
Utestående åtaganden den 31 december 1997 (miljoner ecu): 
UMfitarxfe 
ktgrndan, 
state! av 1387, 
twaft (MB*C) 
UtestAonde 
ktgondan, 
1997 its 
anslag (A) 
Utasttoxfe 
ttagandan, 
1994-19% 
its anslag 
UtestAsnda 
ttagantkn, 
anslag Kn 
1964(Q ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FHJ 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Mali 
16.739,01 
10.589,66 
3.415,30 
2.452,59 
281,46 
10.957,07 
6.552,90 
2.311,44 
1.941,72 
151,01 
3.767,29 
2.765,81 
614,36 
324,46 
62,66 
2.014,66 
1.270™95 
489,51 
186,41 
67,79 Mal 2 
3.248,07 
2.639,66 
608,41 
1.648,00 
1.262,50 
385,51 
1.177,06 
972,32 
204,74 
423,01 
404,84 
18,17 Mal 3 
2.348,77 
2.348,77 
1.609,72 
-
1.609,72 
650,58 
650,58 
88,46 
88,46 Mal 4 
419,06 
419,06 
305,78 
305,78 
113,28 
113,28 
0,00 
0,00 Mal 5a 
930,46 
813,56 
116,90 
646,32 
613,66 
32,66 
210,30 
127,04 
83,26 
73,84 
72,87 
0,98 MM 5b 
1.154,10 
544,54 
150,39 
459,17 
-
719,46 
361,04 
89,37 
269,05 
232,38 
83,42 
38,28 
110,68 
202,26 
100,08 
22,73 
79,45 Mal6 
128,64 
48,26 
30,27 
48,83 
1,29 
107,70 
37,79 
24,58 
44,34 
0,99 
20,94 
10,47 
5,70 
4,48 
0,29 
0,00 Totalt 
GSR 
24.988,11 
13.822,11 
6.972,20 
3.774,15 
399,65 
15.994.0S 
8214,22 
4.726,39 
2.868,77 
184,67 
6.171,83 
3.832,03 
1.626,94 
566,65 
146,21 
2.802,23 
1.775,87 
618,87 
338,73 
68,77 Gentenak 
Initlatlv 
3.941,38 
1.156,45 
2.331,63 
453,30 Ovorg.-
atgardar 
425,76 
176,43 
128,35 
120,98 F.d.DDR Totalt 
slutat 
1997 
82,85 29.418,09 
0,00 17.326,93 
0,00 
82,85 8.631,81 
3.459,36 7. 
100% 
59% 
29% 
12% 
De utestående åtagandena uppgick den 31 december 1997 till 29 418 miljoner ecu mot 26 654 miljoner 
ecu 1996. Även om de utestående åtagandena ökat med 10,3 % från 1996 till 1997 bör noteras att den 
årliga ökningstakten för utestående åtaganden stadigt minskat från 1994 (ill 1997, trots en betydande 
ökning av åtagandebemyndigandena under samma period. 
Utvecklingen av utestående åtaganden (miljoner ecu): 
(Lopande priser) 
Utestiende itaganden, 
M?1L(3*§*£1 
Arsvariation 
Utestaende itaganden, 
a* rets anstag (A) 
Arsvariation 
Utestiende itaganden, 
anslag 1994 - resp. ir(B)* 
Arsvariation 
Utestiende itaganden, 
anslag fore 1994 (C) 
Arsvariation TOTALT 
slutet 1997 
29.418,09 % 
100% 
+10% 
17.326,93 59% 
+16% 
8.631,81 29% 
+33% 
3.459,36 12% 
-33% TOTALT 
slutet 1996 
26.640,43 % 
100% 
+13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 
5.139,90 24% 
+68% 
19% 
-33% TOTALT 
slutet 1995 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51% 
+34% 
3.880,02 16% 
-
7.618,68 32% 
-26% TOTALT 
slutet 1994 
19.324,88 % 
100% 
-
9.009,96 47% 
-
- 0% 
-
10.315,10 53% 
-
* anslag för 1994 t.o.m. det år som föregår rapporteringsåret 
Budgetutnvttiande och finansieringsöversikter ("Kdinburgh-nrogramnlaneringen"): 
Budgetgenomförandet har förbättrats påtagligt från år till år och tenderar att närma sig den utveckling 
som förutsägs i de finansieringsöversikter som fastställdes vid Europeiska rådets sammanträde i 
Edinburgh 1992. Enligt finansieringsöversikterna skulle 39 % av de totala åtagandebemyndigandena för 
perioden 1994-1999 genomföras under de två sista åren, d.v.s. 1998 och 1999. Den 31 december 1997 
återstod 41 % av åtagandebemyndigandena för perioden att genomföra under de två sista åren. 
Avvikelsen i förhållande till planen är alltså endast 2 %, d.v.s. överensstämmelsen är god. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 129 
Jämförelse mellan 'Edinburgh'-
programmet och genomförande 
30 
20 
10 (i miljarder ecu och löpande priser) 
Irirlrlr Edinburgh 
_J ID Genomförande 
1994 1995 1996 1997 
Beträffande betalningarna har betalningsbemyndigandena frän fonderna under innevarande period for 
första gången genomförts till 100 %, med undantag för gemenskapsinitiativen. Från denna synpunkt 
markerar budgetåret 1997 en viktig vändpunkt i den budgetmässiga utvecklingen i jämförelse med de 
föregående åren, eftersom ökningen av de utestående åtagandena inte endast är ett resultat av 
förvaltningen av programmet utan delvis också av en medveten strävan att begränsa betalningarna. 
4.2. KONTROLLER SOM GENOMFORTS AV FONDENS AVDELNINGAR, AV 
FINANSKONTROLLEN OCH AV UCLAF 
De kontroller som genomförs av kommissionens avdelningar ingår i initiativet SEM 2000 (Sound and 
Efficient Management/Program för att förbättra den finansiella förvaltningen). Inom strukturfondernas 
område anger de nya åtgärder som införts 1997 ramen för dessa kontroller, särskilt med avseende på 
betalningsberättigande utgifter, regler som skall respekteras av medlemsstaterna, och tillämpningen av 
tydliga finansiella sanktioner (se punkt 1.2.4). 
• ERUF 
Under 1997 genomfördes 43 kontrollbesök på platsen för att kontrollera förekomsten av effektiva system 
för övervakning och kontroll av programmen samt tillförlitligheten i de uppgifter som skickas till 
kommissionen (särskilt utgiftsintygen). Dessa besök syftar även till att kontrollera att ERUF:s medel 
utnyttjas på ett riktigt sätt. 
Vid kontrollerna har konstaterats att vissa enstaka eller systematiska oegentligheter förekommit. Dessa 
berör tillförlitligheten i de utgiftsintyg som tjänar som underlag för de förskott kommissionen betalat och 
avspeglar svagheten i vissa interna kontrollförfaranden i medlemsstaterna. Utgiftsdeklarationerna upptar 
ibland kostnader som inte berättigar till stöd från ERUF (t.ex. löner eller driftskostnader för ministerier 
eller andra offentliga organ), och utgifter som redovisats som betalda innehåller ibland beräkningar av 
framtida utgifter. Utgiftsdeklarationerna skickas ibland till kommissionen utan tillfredsställande intern 
kontroll, vilket kan leda till vissa formella oegentligheter. Dessutom respekteras i vissa områden inte 
alltid gemenskapens regler om offentlig upphandling, och utvecklingen av programplaneringen 
övervakas inte alltid tillräckligt noggrant. 
Efter dessa kontroller vidtar kommissionen de åtgärder som krävs för att följa upp och korrigera de 
konstaterade oegentligheterna. Sanktionen innebär oftast avdrag av det belopp som bedöms som ej 
stödberättigande från medlemsstatens utgiftsdeklaration fördel berörda programmet. Under 1997 visade 
sig detta förfarande särskilt besvärligt att hantera, även när det gäller personalresurser. 
• ESF 
Under 1997 genomförde kommissionens avdelningar 86 besök för att kontrollera utnyttjandet av stödet 
från ESF. Kontrollerna genomfördes på grundval av det årliga program som beslutades i partnerskap 
med medlemsstaterna 1996. Förutom de besök som förutsågs i årsprogrammet har kompletterande 
kontroller genomförts. Dessa följer av besök som genomförts tillsammans med finanskontrollen och 
UCLAF. Kontrollerna grundas på granskningen av systemen för förvaltning av medlen och på en strävan 
mot likformighet. De viktigaste resultaten av kontrollerna under 1997 visar att en viss brist på 
offentlighetsåtgärder kvarstår och att de system som införts av medlemsstaterna för att förvalta ESF:s 
130 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
medel ofta är otillräckliga med hänsyn till kommissionens behov (förseningar av betalningarna frän de 
nationella förvaltningarna, metoder som tillämpas för att redovisa kostnaderna, godkännande i efterhand 
av utbildningskurser etc). Dessutom ger de nationella förvaltningarna inte alllid mottagarna klara 
riktlinjer för tillämpningen av kommissionens regler med avseende på samfinansiering och offentlig 
upphandling. Beträffande utgifternas berättigande till stöd berör de konstaterade problemen 
huvudsakligen underleverantörskontrakt, allmänna kostnader och utrustning (med avseende på 
amortering). Även om medlemsstaterna ansträngt sig för att införa kontrollsystem borde större resurser 
tilldelas dessa system och flera lokala kontroller genomföras. Efter dessa kontroller har det förfarande 
som föreskrivs i artikel 24 i förordningen om samordning av fonderna (nedsättning, innehållande eller 
indragning av stöd) tillämpats och utmynnat i två olika situationer. I den första har medlemsstaterna 
själva accepterat ändringar i intygen om utgifter och motsvarande minskning av det finansiella bidraget. I 
den andra situationen har förfarandet medfört ett beslut av kommissionen. Merparten av besluten avser 
innehållande av medel (en rätlslig undersökning rörande GSR 1989-1993), övriga beslut innebär att 
bidraget frän ESF reducerats. 
Dessa program diskuteras på förhand med de nationella tillsynsmyndigheterna på möten med 
samordnande funktion. Syftet med denna samordning (mellan medlemsstaten, GD V och GD XX) är 
att öka effektiviteten på kontrollnivån. 
• EUGFJ-U 
Under 1997 gjordes 28 kontrollbesök för att granska utnyttjandet av anslag från EUGFJ-U som förvaltas 
av medlemsstaterna. Kontrollerna organiserades i de flesta fall på initiativ av EUGFJ:s ansvariga 
avdelningar, men även av kommissionens finanskontroll eller UCLAF. Huvudsyftet med kontrollerna 
var att utvärdera de system för förvaltning och kontroll som tillämpas och att granska överensstämmelsen 
mellan de finansiella rapporterna, redovisningsrapporterna och det materiella genomförandet med 
gemenskapens regler, besluten om beviljande av stöd och de utgifter som redovisats till EUGFJ-U. 
Vissa typer av oriktigheter har upptäckts i ett flertal medlemsstater och i flera åtgärder. Bl.a. kan nämnas 
Underlätelse att tillämpa gemenskapens regler för offentlig upphandling, beviljande av stöd för utgifter 
som ej berättigar till sådant (pa grund av deras karaktär eller datum för betalningen), stora förseningar i 
betalningarna till mottagarna, brist pä offentlighet och information om medfinansicringen från EUGFJ-
U, otillräckliga kontrollåtgärder, felaktig tillämpning av omräkningskurser, överlappning av medel frän 
olika källor inom gemenskapen för samma insatser, och vissa åtaganden som ingåtts före avslutningen av 
den föreskrivna perioden. 
I ett fall har kommissionen sett sig nödsakad genomföra en partiell återvinning av stöd från EUGFJ-U för 
åren 1988-1992. I ett annat fall har särskild uppmärksamhet ägnats åt anslag som förvaltas på 
kommissionens initiativ (artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88), och ett relativt stort antal kontroller 
har gjorts. 
• FFU 
FFU:s behöriga avdelningar har genomfört tre kontrollbesök i tre länder: Italien, Portugal och Spanien. 
Även om resultaten av besöken kan sammanfattas som ganska positiva kan antalet genomförda besök-
inte anses tillfredsställande, varför programmet för 1998 innehåller minst ett kontrollbesök i flertalet 
länder som mottar stöd från FFU. 
I Italien har problem konstaterats när det gäller ett företag som väckte talan vid EU-domstolen redan före 
kommissionens officiella beslut. 
Kontroller genomförda av kommissionens finanskontroll 
Under 1997 genomförde kommissionens finanskontroll 62 besök på platsen gemensamt med de berörda 
fonderna. Av dessa avsåg 31 besök program stödda av ESF, 20 av ERUF, 10 av EUGFJ-U och ett av 
FFU. Dessa besök har berört alla målen och vissa gemenskapsinitiativ (PFSCA, Ixader II, URBAN), 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 IJ/ 
samt nyskapande åtgärder. Finanskontrollens besök syftar till såväl en granskning av de system för 
förvaltning och kontroll som införts av medlemsstaterna som till en finansiell granskning av själva 
programmen. Alla medlemsstater har varit föremål för kontroller på plats. I vardera Danmark, Finland, 
Irland, Luxemburg och Österrike genomfördes tvä besök och i Grekland nio. 
De genomförda besöken valdes på grundval av en riskanalys och har drivits inom ramen för protokoll 
undertecknade av kommissionens finansielle kontrollant och de nationella motsvarigheterna, och 
samordningsmöten hölls med de nationella kontrollmyndigheterna. Dessa möten skapar möjlighet att 
diskutera uppföljningen av resultaten av kontrollbesök genomförda av såväl kommissionens avdelningar 
som de nationella myndigheterna och revisionsrätten. 
Beträffande EUGFJ.s och FFU.s områden har nästan alla genomförda kontroller avslöjat brister, t.ex. 
svagheter i förvaltnings- och kontrollsystemen, finansiering av ej stödberättigande utgifter (bl.a. löner till 
fast anställd personal), ej godkända avdrag och administrativa felaktigheter som lett till en överskattning 
av de utgifter som redovisats till kommissionen. Dessutom visar det sig all operativa program ofta 
genomförs i en långsam eller otillfredsställande läkt. 
För ESF har följande problem upptäckts: underlätenhet alt ställa medlen till förfogande inom tre 
månader; krav på utbetalning av återstående belopp baserade på förskottsbetalningar och inte på faktiska 
kostnader; underlåtenhet att iaktta årlig avskrivning, brist på klara riktlinjer för förfaranden och kriterier 
för urval, förekomsten av enhetstaxor samt underlåtenhet att iaktta principen om åtskillnad mellan 
lednings- och kontrollfunktionerna i den ansvariga myndigheten. 
Med anledning av kontrollerna på plats inom ERUF:s område har ett visst antal oriktigheter och 
svagheter i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem konstaterats. I vissa fall har det varit svårt 
att granska revisionssystemet och att identifiera de kostnader som redovisats till kommissionen. 
Bestämmelserna i gemenskapens regelverk har inte alltid respekterats (offentlig upphandling, 
offentlighet, metoder för omräkning av utgifter till ecu). De slutliga mottagarna har inte alltid fått hela 
stödet, eftersom de förmedlande instanserna behållit en del. I vissa fall har de utgifter som redovisats av 
de slutliga mottagarna innefattat planerade utgifter. Det har slutligen konstaterats att den kontroll som 
genomförts av de ansvariga myndigheterna inte alltid har fungerat med nödvändig effektivitet. 
Undersökningar genomförda av UCLAF 
Under 1997 initierade kommissionens enhet för samordning av bedrägeri bekämpningen (UCLAF), 
ensam eller tillsammans med berörda avdelningar, 58 nya undersökningar av fall eller misstänkta fall av 
bedrägerier rörande strukturåtgärder och 52 kontrollbesök rörande strukturåtgärder. Av besöken avsåg 17 
undersökningar inom ERUF:s område medan 20 berörde ESF, 13 EUGFJ-U och 2 avsåg en 
undersökning som redan tidigare inletts på FFU-området. 
En betydande del av undersökningarna (22 fall) rörde pilot- och demonstrationsprojekt, finansierade 
enligt artikel 8 i förordning nr 4256/88, som medger finansiering av sådana enskilda projekt inom ramen 
för EUGFJ-U (punkt 2.1.9). 
Kommissionen har överlämnat 17 fall som berör EUGFJ-U till juridiska instanser i tre medlemsstater för 
rättsliga åtgärder och fördjupad undersökning. I övrigt har undersökningarna på nuvarande stadium 
klarlagt svagheter såväl när det gäller urvalsprinciperna som förvaltningen och kontrollen av de nämnda 
projekten. Under 1997 bör emellertid de nya åtgärder som vidtogs för förbättring av förvaltning och 
kontroll av fonderna minska dessa svagheter: klara regler har fastställts för vilka utgifter som berättigar 
till stöd från strukturfonderna och en förordning1 har antagits som fastställer de normer medlemsstaterna 
skall iaktta med avseende på kontroll samt interna riktlinjer för tillämpning av klara finansiella 
sanktioner (se punkt 1.2.4). 
Förordning (EG) nr 2064/97, antagen den 15.10.1997. 
132 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Dessutom anmälde medlemsstaterna under 1997 i enlighet med förordning (EG) nr 1681/942 till 
kommissionen 203 fall av oriktigheter eller bedrägerier (varav 60 berör EUGFJ-U, 93 ESF, 45 ERUF 
och 5 FFU) till ett belopp av 28,6 miljoner ecu (varav 3,2 miljoner ecu berör EUGFJ-U, 13,0 miljoner 
ecu ESF, 9,6 miljoner ecu ERUF och 0,63 miljoner ecu FFU)3. 
Det framgår av dessa anmälningar att antalet upptäckta oriktigheter liksom de berörda beloppen ökar. 
Detta sammanhänger med ett bättre genomförande av kontrollerna från medlemsstaternas sida. Å andra 
sidan hårde nationella myndigheterna problem med alt respektera artikel 5 i förordning (EG) nr 1681/94 
som ålägger dem att från fall till fall informera kommissionen om hur upptäckten av dessa orikligheter 
följts upp (sanktioner, återvinning, åtal, åtalseftergift etc). Härigenom finns det risk for att del bland de 
fall som anmälts finns ett visst antal ärenden som redan avslutats utan att kommissionen underrättats om 
detta. 
4.3. KONTROLL AV ADDITIONALITETEN 
Arbetet har fortsatt, bäde med att lösa de kvarstående problem som togs upp i 1996 års rapport, och 
med att övervaka att additionalitetsprincipen fortsatt iakttas. Hänvisningar som ges nedan till metod-
eller presentationsproblem bör inte automatiskt tolkas som att additionalitetsprincipen inte iakttas. 
För mål 1 som svarar för nästan 70% av EU: s totala strukturstöd har uppdaterade tabeller mottagits 
beträffande nio av de elva stödberättigade regionerna eller medlemsstaterna (Spanien, Grekland, 
Irland, Portugal, Italien, Nederländerna, Tyskland, Förenade kungariket och Österrike). I två fall, 
Italien och Tyskland, tyder uppdateringarna på att de offentliga utgiftsmål som sattes upp i 
programplaneringsdokumentet var alltför optimistiska i antagandena om ekonomisk tillväxt, och 
myndigheterna i dessa två länder har lämnat motiveringar till stöd för sin situation. Ytterligare ett 
problem när det gäller Italien är att det inte finns några uppgifter att tillgå efter 1996. Metodproblem 
återstår fortfarande när det gäller Grekland, särskilt den bristande överensstämmelsen mellan de 
metoder som har använts under den föregående och den innevarande programplaneringsperioden. 
Kommissionen har begärt ytterligare uppgifter frän Spanien om additionalitetslabeller vilka ännu inte 
har lämnats. När det gäller Österrike finns det presentationsproblem att lösa. 
Beträffande mål 2 har förhandsbedömningarna för 1997/1999 som fortfarande pågick 1996 avslutats 
och är tillfredsställande i alla fall utom två. För Frankrike finns det metodproblem som måste lösas 
innan ytterligare betalningar kan göras, medan det för Luxemburg handlar om metodproblem som nu 
har lösts, och myndigheterna i Luxemburg väntas snart lämna in siffror som gör det möjligt för 
kommissionen att återuppta betalningarna. Betalningarna till dessa två länder har blockerats på grund 
av "indragningsklausulerna" som infördes i programplaneringsdokumenten för mål 2 för de fall 
otillräckliga uppgifter lämnades för förhandsbedömningen. Dessa klausuler tillämpades också på 
andra medlemsstater, som dock sedan har lämnat de uppgifter som krävs. 
I samband med den pågående övervakningen av additionaliteten för mål 2 har majoriteten av de tolv 
stödberättigade medlemsstaterna lämnat uppdaterade siffror. Förutom Frankrike och Luxemburg 
saknas uppdatering från Danmark. Det finns fortfarande olösta problem i uppdateringarna lör 
Österrike och Spanien (se mål I ovan). 
För mål 5b är den pågående övervakningen fortfarande ojämn och spridd. Huvudskälet till 
förseningarna med uppdateringar är att det ofta är mycket svårt metodiskt att samla in uppgifter för 
dessa, ofta mycket små, områden. Av de tolv berörda medlemsstaterna har sju (Tyskland, Spanien, 
Nederländerna, Förenade kungariket, Österrike, Sverige och Finland) lämnat in uppdaterade siffror 
medan Italien fortfarande häller på att slutgiltigt fastställa metod och endast har lämnat inofficiella 
siffror. Här är det återigen problem med Österrike och Spanien (se mål 1 ovan). 
När det gäller mål 6 har endast Sverige lämnat uppdaterade siffror. 
2EGTnrL 178, 12.7.1994. 
3 Uppgifterna avser första, andra och en del av tredje kvartalet 1997. 
>I33 
KAPITEL 5: 
SAMORDNING MED DE ANDRA FINANSIERINGSORGANEN 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 135 
Enligt rådets förordning (EEG) nr 2083/93 om samordning av strukturfonderna skall kommissionen 
säkerställa samordning och sammanhållning mellan stödet frän strukturfonderna och stödet från de 
andra finansieringsorganen, t.ex. sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken (EIB), 
Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och andra strukturåtgärder. Vid samordningen tas 
hänsyn till de andra organens egna mål. 
5.1. SAMORDNING MED SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 
Sammanhållningsfonden är ett organ som skall främja ekonomisk och social sammanhållning och som 
beviljar stöd vid sidan av strukturfonderna. Enligt förordningen om sammanhällningsfonden lar den 
bidra till projektetapper som är finansiellt och tekniskt oberoende. I förordningen föreskrivs dessutom 
att ingen utgiftspost samtidigt får motta stöd från sammanhållningsfonden och strukturfonderna. 
Skälet till dessa bestämmelser är att sammanhållningsfonden måste kunna finansiera två eller flera 
stadier av ett övergripande projekt samtidigt med ERUF, eftersom en samverkan mellan de 
tillgängliga finansieringsorganen medverkar till att maximera effekten av stödet och påskynda 
förverkligandet av de transeuropeiska transport- och energinäten. Denna möjlighet att genomföra 
projekten etappvis kräver en stark samordning mellan finansieringsorganen. En noggrann fysisk och 
finansiell övervakning av projekten är en nödvändig förutsättning för detta. 
För att undvika överlappning mellan gemenskapsstöd från olika källor definieras etapper som kan 
identifieras separat utifrån fysiska indikatorer. De ansvariga för förvaltningen av 
sammanhållningsfonden anordnar regelbundet möten med de andra finansieringsorganen, särskilt 
ERUF, för att säkerställa bästa möjliga samordning. Det säger sig självt att det administrativa ansvaret 
för förvaltningen av projekt som är uppdelade i etapper är mer komplicerat än för andra projekt. 
5.2. SAMORDNING MED EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN (EIB) 
Under 1997 ökade bankens utlåning med 12,6 % i förhållande till 1996 (jämfört med en ökning på 8,4 
% år 1996, 7,5 % år 1995 och 1,6 % år 1994). Beloppet för de transaktioner som undertecknades 1997 
i gemenskapen uppgick till 23 miljarder ecu mot 21 miljarder ecu 1996, vilket motsvarar en ökning på 
9,6 %. Lån beviljades i alla medlemsstater, inbegripet Österrike, Finland och Sverige, där 
verksamheten har kommit igång snabbt. Ökningen av stödet var särskilt betydande i fråga om TEN, 
industrin och tjänstesektorn samt mobiltelefonin. Resultaten i de olika medlemsstaterna har i ganska 
hög grad avvikit från föregående år: en kraftig uppgång kan konstateras i Förenade kungariket och 
Belgien. 
EIB och SMF 
EIB ger sedan flera år stöd till utvecklingen av SMF genom globallån. Produktiva investeringar i SMF 
stöddes under 1997 med 2 486 miljoner ecu till 13 000 mottagare bland SMF. Av dessa SMF återfinns 
två tredjedelar i de regionala utvecklingsområdena. 
Inom ramen för Amsterdam-handlingsprogrammet har banken inrättat flera finansieringsinstrument 
som skall göra det lättare för innovativa SMF med en stark tillväxtpotential att lä tillgäng till 
bankfinansiering. Det första konkreta resultatet av satsningen pä SMF - "den europeiska 
finansieringsordningen för teknologi" - har införts av EIB och Europeiska investeringsfonden för alt 
stödja investeringar av innovativa SMF genom dellagande i förmedlande strukturer, t.ex. 
riskkapitalfonder. 
Koncentrationen av finansieringen till investeringar i regionala utvecklingsområden (mål 1, 2, 5b, och 
6), som hade återhämtat sig 1996 jämfört med 1995, bromsades på nytt upp och verksamhetsnivån 
1996 blev densamma som 1992. Sammantaget för regioner med långsammare utveckling (mål 1) 
uppgick lånefinansieringen till 5,2 miljarder ecu, dvs. 36 % av det totala belopp som anslagits till 
regional utveckling (49 % år 1996, 46 % år 1995, 48 % år 1994). En kraftig minskning av 
136 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
verksamheten i dessa regioner kunde alltså noteras jämfört med 1996. Beträffande verksamheten i de 
fyra medlemsstater som fär stöd från sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och 
Portugal) uppgick finansieringen till 4 miljarder ecu, vilket är mindre än de föregående åren. Trots 
denna relativa nedgång från ett år till ett annat är det obestridligt att EIB fortfarande är ett kraftfullt 
finansieringsorgan för den regionala utvecklingen. 
EIB - Finansiering till förmån för regional utveckling (miljoner ecu) 
EIB:s totala verksamhet inom unionen (1) 
Regional utveckling 
(varav mal 1) 
Lander som mottar stdd fran sammanhallningsfonden 1997 
21.521 
67% 
36% 
28% 1996 
19.810 
70% 
49% 
32% 1995 
17.782 
68% 
46% 
38% 1994 
16.624 
72% 
48% 
39% 
(1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda för pågående globallån 
Sektorsvis fortsätter stödet till infrastruktur att öka (+35 %), tack vare den tydliga ökningen av lån till 
telekommunikation (särskilt mobiltelefoni), modernisering av järnvägarna i Förenade kungariket och 
stödet till byggandet av TGV i Belgien. Stödet till miljön, bl.a. till infrastruktur i städerna, ökar också 
kraftigt efter att under en period ha legat på samma nivå. Antalet godkända projekt på energiområdet 
har minskat påtagligt efter att ha legat på en exceptionell nivå 1996. Kommissionen uppmanar banken 
att ägna särskild uppmärksamhet ät sin verksamhet i länder som får stöd från 
Sammanhållningsfonden. 
5.3. SAMORDNING MED EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EIF) 
EIF är den finansieringsinstitution inom unionen som är specialiserad på beviljandet av garantier och 
kapitaltransaktioner (egna medel). Dess mål är att främja investeringar på medellång och lång sikt 
inom två områden som är av avgörande betydelse för unionen: de transeuropeiska näten (TEN), där 
den försöker främja partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, och SMF, för vilka 
dess roll är att göra det lättare att få finansiering till en rimlig kostnad. Det handlar alltså om ett 
instrument som skall främja unionens allmänna ekonomiska utveckling och som inte har några 
särskilda uppgifter i fråga om sammanhållningen. Däremot kan effekter som är spridda över hela det 
europeiska territoriet också gynna regioner i utveckling eller i förändring. 
Under 1997 beviljade EIF garantier till ett sammanlagt belopp på 769 miljoner ecu. 335 miljoner ecu 
gick till TEN (främst telekommunikation) och 434 miljoner ecu till SMF, i huvudsak till projekt 
rörande tillväxt och miljö (inom detta område samarbetar kommissionen och EIF för att hjälpa mindre 
företag att få tillgång till banklån för miljöinvesteringar). Kapitaltransaktionerna uppgick till ca 26 
miljoner ecu i stöd från EIF:s egna medel. En nyhet vad gäller EIF:s verksamhet inom detta område är 
den europeiska finansieringsordningen för teknologi (ETF), som beslutades vid Europeiska rådets 
möte i Amsterdam. Inom denna nya ordning förvaltar EIF för EIB:s räkning 125 miljoner ecu som 
skall användas för investeringar i riskkapital till förmån för SMF, som utvecklar eller använder 
spjutspetsteknik. Under 1997 gjordes investeringar till ett värde av 7,5 miljoner ecu inom ramen för 
ETF. 
Till följd av Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen i Luxemburg håller EIF och 
kommissionen på att utarbeta förslag till nya finansieringsinstrument som skall stödja innovativa och 
sysselsättningsskapande SMF genom följande poster: 
• En post för "riskkapital" som skall vara en "fond för fonder", förvaltad av EIF för kommissionens 
räkning, för investeringar i riskkapital som är mer utsatt och inte omfattas av ETF eller av EDF:s 
egna riskkapitalåtgärder. 
• En post för "SMF-garantier", som skall inriktas på SMF med stor tillväxtpotential och prioritera 
SMF med högst 100 anställda. Målet skall vara att förbätlra möjligheterna att fä lån inom ramen 
för de garantiordningar som används i medlemsstaterna inom den offentliga eller den privata 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 137 
sektorn. Posten skall förvaltas av EIF, men Europeiska unionens budget skall täcka kostnaderna 
om garantier beviljade av EIF Caller ut. 
5.4. SAMORDNING MED EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN (EKSG) 
Eftersom EKSG-fördraget kommer att upphöra att gälla år 2002 stängdes EKSG:s låneordning med 
räntesubventioner för sysselsättningsskapande omställningsinvesteringar slutgiltigt den 30 juni 1997. 
Denna låneordning var föremål för en särskild samordning i strukturfondernas berörda regionala 
uppföljningskommittéer. 
Under dessa sex månader har ett sista globallån på 8,9 miljoner ecu godkänts av rådet för omställning 
som skulle skapa omkring 670 arbetstillfällen. Vad gäller räntesubventioner för löpande lån gjordes 
ett åtagande inom ramen för EKSG:s budget på 2 miljoner ecu för budgetåret 1997. Under samma år 
betalade kommissionen ut 50 delbelopp av omställningslån till finansiella mellanhänder på 
sammanlagt 206,8 miljoner ecu. 
5.5. DEN FINANSIELLA MEKANISMEN FÖR EUROPEISKA EKONOMISKA 
SAMARBETSOMRÅDET (EES) 
I EES-avtalet inrättades en finansiell mekanism för att stödja gemenskapens mål avseende ekonomisk 
och social sammanhållning. Mekanismen skall i princip finansieras av EFTA-länderna och förvaltas 
av EIB. Mekanismens omfattning fastställs i protokoll nr 38 till avtalet. Det totala stödbeloppet 
uppgår till 500 miljoner ecu för perioden 1994-1998 och räntesubventionen på 2 % per år avser en 
total lånevolym på 1,5 miljarder ecu under 10 år. Mottagare av mekanismens finansiella stöd är 
Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och de spanska mäl 1-regionerna (under perioden 1989-1993). 
Denna finansieringsordning är av ett slag som entydigt främjar ekonomisk och social 
sammanhållning. 
Efter Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning ges dessa tre länders bidrag till EES-mekanismen 
genom gemenskapens budget (budgetposten B2-401 med ett anslag på 108 miljoner ecu per år). I 
egenskap av den institution som är ansvarig för genomförandet av gemenskapsbudgeten är 
kommissionen sedan dess medansvarig för mekanismen och ingår i den kommitté som har till uppgift 
att godkänna projekten. 
En rapport om genomförandet av mekanismen under perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 har 
utarbetats1. 
Under 1997 motsvarar räntesubventionerna ett sammanlagt belopp för godkända lån på 426,7 miljoner 
ecu för ett projekt i Grekland (transport 100,4 miljoner ecu), två i Portugal (miljö 92,4 miljoner ecu) 
och åtta i Spanien (transport 125,3 miljoner ecu, miljö 162 miljoner ecu, utbildning 39 miljoner ecu). 
När det gäller bidrag godkände kommittén 74,3 miljoner ecu i bidrag. Projekten faller inom tre 
områden som är berättigade till stöd från mekanismen: transport, miljö, utbildning och*undervisning. 
5.6. SAMORDNING MED PROGRAMMEN FÖR UTBILDNING OCH 
i YRKESUTBILDNING 
? — 
Eftersom ESF är unionens viktigaste finansieringsinstrument för att stödja utveckling av mänskliga 
resurser gör fonden stora satsningar på systemen för utbildning och yrkesutbildning. Det är därför 
viktigt med kopplingar mellan och samordning av dessa stödåtgärder och unionens övriga verksamhet 
inom utbildning och yrkesutbildning. 
KOM(97) 567 slutlig. 27.11.1997. 
138 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Under 1997 har denna verksamhet bedrivits på två sätt: 1) fortsatt samordning mellan ESF.s åtgärder, 
särskilt gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, och de två största programmen för 
utbildning och yrkesutbildning, dvs. Socrates och Leonardo da Vinci, och 2) genom de särskilda 
initiativen för att främja en debatt i hela unionen om viktiga politiska frågor rörande utbildning och 
yrkesutbildning. 
Beträffande de pågående programmen har de befintliga bestämmelserna om samordning med 
programmen Socrates och Leonardo da Vinci fortsatt att gälla, framför allt för att säkerställa ett 
sammanhållet tillvägagångssätt vid valet av projekt i samband med den andra och sista anmodan att 
inkomma med förslag för Employment och ADAPT, och för anmodan att inkomma med förslag enligt 
artikel 6 som utarbetades i slutet av 1997 (nyskapande åtgärder och tekniskt stöd, se punkt 2.1.9). 
Vad gäller de kompletterande politiska initiativen inom utbildning och yrkesutbildning har idéer från 
strukturfonderna använts för vissa av kommissionens initiativ: 
1. Kommissionens arbetsgrupp för undervisningshjälpmedel och multimedia som under 1997 har 
genomfört utvärdering, förhandling och upprättande av avtal för en första serie projekt som 
lanserades i början av 1998 efter en gemensam anmodan att inkomma med förslag i december 
1996. 
2. Kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa"2 med riktlinjer för gemenskapens 
framtida åtgärder när det gäller undervisning, utbildning och unga människor under perioden 2000-
2006. 
3. Förslaget till ett rådsbeslut om främjande av europeiska vägar till yrkesutbildning och 
lärlingsutbildning, som en vidareutveckling av meddelandet i juni 1997 "Att främja 
lärlingsutbildning i Europa"3. 
4. Kommissionens förslag om en jämförande utvärdering av de framsteg som gjorts avseende 
möjligheten till fortbildning. Förslaget grundades på rapporten om möjligheterna till fortbildning i 
Europeiska unionen som lades fram efter ministerrådets rekommendation 1993. 
5. Kommissionens anmodan att inkomma med förslag om "informationsteknik för inlärning och 
utbildning inom industrin" inom ramen för det särskilda programmet om informationsteknik 
(Esprit) i september 1997. 
6. Interimsrapporten om genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet4. 
5.7. SAMORDNING MED GEMENSKAPENS FINANSIELLA STÖD TILL DE 
TRANSEUROPEISKA NÄTEN (TEN) 
I gemenskapens finansiella instrument när det gäller de transeuropeiska näten (förordning (EG) nr 
2236/95, 18.9.1995) föreskrivs finansiering av projekt av gemensamt intresse inom ramen för de 
transeuropeiska infrastrukturnäten för transport, telekommunikation och energi enligt artikel I29e i 
fördraget. 
Förutom det finansiella TEN-stödet är ERUF, tillsammans med Sammanhållningsfonden, fortfarande 
en av de viktigaste källorna för bidrag till finansieringen av TEN. 
Under 1997 har betydande framsteg gjorts i arbetet, särskilt följande: 
2 KOM(97) 563 slutlig. 
3 KOM(97) 300. 
4 KOM(97) 399 slutlig. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 139 
• Det officiella öppnandet av järnvägsförbindelsen mellan Dublin och Belfast den 21 oktober. 
• Den största delen av arbetet rörande transporten av naturgas - införandet av naturgas i Grekland, 
Spanien och Portugal samt gasledningen mellan Algeriet och unionen - har slutförts. 
o Arbetet pågår på flera delar av motorvägen PATHE i Grekland. 
• Avsnittet av TGV "PBKAL" mellan den franska gränsen och Bryssel kunde slutligen tas i bruk 
den 14 december. 
• De flesta av de 28 EURO-ISDN-projekten (digitall flertjänstnäl) som finansierades 1995 och 1996 
gör tillfredsställande framsteg och 10 av projekten hade slutförts i slutet av 1997. 
ERUFrs finansiering av TEN - Åtaganden 1997 (miljoner ecu) 
(listan är inte uttömmande på grund av ERUF:s fleråriga programplanering) 
Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKATION Vägar 
Järnvägar 
Flygplatser 
Hamnar 
Totalt 
Naturgas 
Elektricitet 
Totalt 
-Ataganden 
369,9 
136,9 
5,0 
14,9 
526,7 
274,4 
2,9 
277,3 
-Kommentarer 
Kan i vissa fall inbegripa 
åtaganden som genomfördes i slutet av 1996 
(ingen siffra tillgänglig) 
At 
KAPITEL 6: 
FÖRENLIGHET OCH SAMVERKAN MED GEMENSKAPENS POLITIK INOM ANDRA 
OMRÅDEN 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 N.< 
Enligt artikel 7 i ramförordningen om strukturfonderna (EEG) nr 2081/93 skall åtgärder som 
finansieras av strukturfonderna, EIB eller ett annat finansieringsorgan överensstämma med 
bestämmelserna i fördragen, särskilt de som rör konkurrens och offentlig upphandling. Åtgärderna 
skall också vara förenliga med unionens politik inom andra områden. 
6.1. STRUKTURFONDERNA, SYSSELSÄTTNINGEN OCH SOCIALPOLITIKEN 
Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 markerade en vändpunkt för sysselsättningspolitiken 
inom unionen. Genom att anta kapitlet om sysselsättningen slog stats- och regeringscheferna fast att 
sysselsättningen är en gemensam angelägenhet. I det nya fördraget förstärks samordningen av 
medlemsstaternas sysselsättningspolitik och förutses gemensamma riktlinjer som kan leda till 
rekommendationer till medlemsstaterna. 
Efter det att sysselsättningskapitlet infogats antog Europeiska rådet vid sill extra möte om 
sysselsättningen den 20-21 november 1997 riktlinjerna för 1998 och inledde en process som gör det 
möjligt för medlemsstaterna att med hänsyn till sysselsättningssituationen anta nationella 
sysselsättningsprogram som är förenliga med riktlinjerna för sysselsättningen och med en 
övergripande strategi som även omfattar en anpassad makroekonomisk politik. 
Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december uppnåddes enighet om en övergripande strategi 
som innebär en samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik med målet att komma närmare 
kontrollerbara och regelbundet uppdaterade mäl, vilka skall införlivas med medlemsstaternas 
nationella sysselsättningsprogram. Denna samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik 
kommer att inledas när rådet har antagit riktlinjerna. 
Riktlinjerna bygger på fyra hörnstenar: förbättring av "anställbarheten", utveckling av företagsandan, 
uppmuntran av företagens och de anställdas anpassningsförmåga så att arbetsmarknaden kan reagera 
på den ekonomiska utvecklingen, samt ökad jämställdhet. 
Genomförandet av denna strategi kräver samlade ansträngningar av alla berörda parter: 
medlemsstaterna, regionerna, arbetsmarknadens parter och gemenskapsinstitutionerna. Målet är att 
uppnå en kraftig höjning av sysselsättningsnivån i Europa. Det preventiva tillvägagångssättet i den 
nya strategin är av stor betydelse för att vända trenden när det gäller ungdoms- och 
långtidsarbetslöshet genom att behoven identifieras pä ett tidigt stadium. Skräddarsydda lösningar 
skall prioritera aktiva åtgärder framför passiva åtgärder i form av arbetslöshetsersättning. Dessutom 
har gemensamma indikatorer fastställts pä grundval av jämförbar statistik för en effektiv uppföljning 
och utvärdering av den förda politiken och för att identifiera goda rutiner. 
I de nationella programmen kommer tidsfrister att fastställas för uppnåendet av det önskade resultatet 
med hänsyn till bl.a. tillgängliga administrativa och finansiella resurser. Medlemsstaterna kommer 
varje är att lämna in sina nationella program till rådet och kommissionen för granskning inför 
Europeiska rådet. Rådet skall åta sig att under det andra kvartalet undersöka hur medlemsstaterna har 
införlivat riktlinjerna med sin nationella politik och lägga fram en rapport, som utarbetats tillsammans 
med kommissionen, om sysselsättningssituationen i gemenskapen och om de åtgärder som 
medlemsstaterna vidtagit för att genomföra sin sysselsättningspolitik med hänsyn till riktlinjerna. 
Rapporten skall inlämnas till Europeiska rådet i slutet av året. 
Till följd av Agenda 2000 har nya förordningar om strukturfonderna antagits av kommissionen i mars 
1998 och därefter diskuterats i rådet och Europaparlamentet. I detta sammanhang kommer ESF:s roll i 
de reviderade strukturfonderna att ha sin utgångspunkt i det nya kapitlet i fördraget och den nya 
sysselsättningsstrategin för utveckling av ärliga nationella program. 
144 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
6.2. STRUKTURFONDERNA OCH MILJÖN 
Genomförandet av meddelandet "Sammanhållningspolitiken och miljön"1 har fortsatt. 
Europaparlamentet har dessutom förstärkt sitt arbete för att ta större hänsyn till miljön i budgeten 
genom att skapa en ny budgetpost för miljöaspekter i sammanhällningspolitiken (budgetpost B2-1600) 
i 1997 års budget. Denna budgetpost har använts för olika åtgärder, t.ex. seminarier för att informera 
förvaltarna av strukturfonderna och undersökningar av miljöeffekterna av sammanhållningsfondens 
och strukturfondernas verksamhet Åtaganden har emellertid inte kunnat göras avseende alla 
tillgängliga anslag eftersom de befintliga programmen redan finansierar många åtgärder som omfattas 
av den nya budgetposten och utarbetandet av nya åtgärder tar tid. 
I enlighet med strategin att ta större hänsyn till miljön i budgeten har kommissionen givit 
Europaparlamentet information om miljöaspekterna avseende projekt värda mer än 50 miljoner ecu 
inom ramen för ERUF och Sammanhållningsfonden. Information om 1996 års projekt överlämnades 
till Europaparlamentet den 31 juli 1997. Förteckningar över projekten har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas tidning2. 
Miljödimensionen i strukturfondernas nya program 
I enlighet med de riktlinjer som översänts till medlemsstaterna och de miljöprofiler som skickades till 
medlemsstaterna 1993 och på nytt 1996 har de nya mål 2-programmen som godkändes 1997 haft en 
särskild betoning på förebyggande miljöåtgärder, t.ex. ekologiska produkter och forskning med 
anknytning till miljön. 
Även om kvaliteten på de olika programmens miljöinslag fortfarande varierar avsevärt kännetecknas 
de nya mål 2-programmen av en bättre övergripande integrering av miljön i diverse åtgärder som inte 
är miljöåtgärder. Samtidigt som detta är eftersträvansvärt kommer det i framtiden att leda till en 
paradoxal situation vad gäller kunskaperna om strukturfondernas miljömässiga kvalitet - ju mer 
miljöåtgärderna införlivas med övriga åtgärder, desto mindre synliga kommer de att bli. 
Det var mot den bakgrunden som kommissionen i november 1997 antog ett meddelande om miljö och 
sysselsättning3, i vilket en tydlig strategi fastställdes för att skapa samverkaneffekter mellan 
miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken. Kommissionen uppmanar alla att ta tillvara de möjligheter 
som teknik och innovation erbjuder för att främja skapandet och utvecklingen av företag och för att 
uppmuntra produktionsmetoder och konsumtionsmönster som är hållbara ur miljösynvinkel. 
Gemenskapsinitiativet Interreg II C (gränsöverskridande samarbete), inom vilket hälften av 
programmen godkändes 1997, handlar uttryckligen om frågor som rör hållbar utveckling, t.ex. 
samarbete i fråga om fysisk planering, förebyggande av torka genom ett rationellt utnyttjande av 
vattenresurserna, förebyggande av översvämningar och förvaltning av vattenreservoarer samt hållbart 
utnyttjande av naturtillgångar. 
Uppföljning och utvärdering av strukturfondernas program 
När det gäller att identifiera förebyggande åtgärder och goda rutiner har kommissionen genomfört en 
undersökning om "en hållbar miljö och strukturfonderna" i mål 2-regionerna, som offentliggjordes i 
juni 1997. En handbok om goda rutiner kommer att hjälpa de ansvariga att främja åtgärder för en 
utveckling som tar hänsyn till miljön. 
På grund av att miljöbegreppet är så komplicerat och de många olika effekter som strukturfondernas 
verksamhet eventuellt kan ha på miljön offentliggjorde kommissionen i augusti 1997 en omfattande 
1 KOM(95) 509 slutlig, 22.11.1995. 
2 EGT C 301, 2.10.1997. 
3 KOM(97) 592 slutlig. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 145 
anbudsinfordran som uppmanade konsulter att utarbeta metoder för att utvärdera den kvantitativa 
inverkan på miljön på grundval av en analys av de faktiska effekterna. Projektet finansieras genom 
budgetpost B 2-1600. 
Alla program med en löptid på över tre år (inom mål 1, 3, 4, 5b och 6) har varit föremål för 
interimsutvärderingar under 1997 (se punkt 3.1). 
Ökad miljömedvetenhet bland kommissionens tjänstemän och strukturfondernas nationella 
förvaltare 
Under hösten 1997 inleddes en rad utbildningskurser for kommissionens tjänstemän om hur 
miljöhänsyn skall integreras i politiken pä övriga områden. 
Dessutom anordnade kommissionen utbildningsseminarier om miljön för strukturfondernas förvaltare 
i medlemsstaterna. Två seminarier om utvecklingsprojektens miljödimension anordnades i Irland 
(september 1997) och Förenade kungariket (oktober 1997). Ytterligare kurser planeras äga rum under 
1998 i Portugal, Grekland, Frankrike och Tyskland (budgetpost B2-1600). 
Utbyte med icke-statliga organisationer inom miljösektorn 
De icke-statliga organisationernas deltagande på nationell och regional nivå är medlemsstaternas 
ansvar. På gemenskapsnivå har utbytet av åsikter och erfarenheter med de icke-statliga 
organisationerna intensifierats. I november 1997 organiserade kommissionen ett utbyte mellan 
berörda tjänstemän från kommissionen och företrädare för icke-statliga organisationer från sex 
medlemsstater. Detta forum gav möjlighet att utbyta åsikter på europeisk nivå om de miljöfrågor som 
skall beaktas vid det praktiska genomförandet av programmen. 
6.3. STRUKTURFONDERNAS BIDRAG TILL FRÄMJANDET AV LIKA 
MÖJLIGHETER FÖR MÄN OCH KVINNOR 
Anpassningen av programmen för regional utveckling eller omställning 
I sina riktlinjer till medlemsstaterna om anpassningen av strukturfondernas program fram till 19994 
framförde kommissionen sin önskan om att insatserna för att främja lika möjligheter skulle stärkas 
antingen genom åtgärder med en allmän inriktning inom ramen för programmen ("mainstreaming") 
eller genom särskilda åtgärder. Bland de positiva åtgärder som föreslogs i riktlinjerna fanns 
förbättring av den sociala infrastrukturen, tillgången till arbete, tillgången till tjänster och utrustning, 
främjandet av kvinnligt företagande och av möjligheterna att förena familjeliv och förvärvsarbete. 
De flesta medlemsstaterna tog hänsyn till denna gemenskapsprioritering i samband med de 
anpassningar som gjordes (se punkt 1.2.2), t.ex. genom att införa nya bestämmelser eller 
stödordningar till förmån för kvinnliga företagare (Italien, Finland, Tyskland, Spanien), genom 
utbildningsinsatser (Grekland, Nederländerna, Spanien) eller genom att finansiera daghem (Förenade 
kungariket, Italien). I kommissionens meddelande om de nya programmen för regioner som genomgår 
en industriell omvandling för perioden 1997-995 (se punkt 1.2.1) tas jämställdhetssituationen upp, 
särskilt vad gäller förbättringen av kvinnors möjligheter att få arbete. 
4K(97) 1381. 
5 KOM(97) 524. 
146 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
Lika möjligheter i ESF:s program 
Medlemsstaterna har valt två tillvägagångssätt för att prioritera lika möjligheter inom mål 3. De flesta 
har antagit särskilda program för lika möjligheter medan en liten minoritet har valt 
integreringsmodellen. Åtgärderna är emellertid ganska likartade: främjande av ett ökat kvinnligt 
deltagande inom områden där kvinnor är underrepresenterade, utbildning av utbildare, grundläggande 
utbildning och yrkesutbildning för kvinnor och personer som återvänt från utlandet och som saknar 
arbete, lärlingsskap, sysselsättningsstöd och anställningsbidrag, främjande av kvinnligt företagande, 
fortbildning inom SMF samt yrkesvägledning, rådgivning och platsförmedling. I vissa länder har 
dessutom insatser gjorts vad gäller barnomsorg, vilket är ett särskilt stöd för att hjälpa kvinnor och 
män att förena familjeliv och förvärvsarbete. Vad gäller ESF:s gemenskapsinitiativ är NOW 
fortfarande det viktigaste programmet för jämställdhet mellan män och kvinnor. I fråga om ADAPT 
inrättades 1997 en tematisk arbetsgrupp avseende denna fråga under svensk ledning. 
Gemenskapsinitiativen 
En övergripande bestämmelse infördes i gemenskapsinitiativprogrammen i samband med revideringen 
av dessa. NOW är fortfarande det viktigaste särskilda programmet för jämställdhet mellan män och 
kvinnor och 1997 påbörjades arbetet med att bearbeta kunskaperna för att därefter sprida dem. Inom 
ramen för ADAPT inrättades en tematisk arbetsgrupp under svensk ledning. Initiativ som URBAN, 
Interreg och Leader innehåller också många bestämmelser för att främja igångsättandet och 
kompletteringen av projekt av intresse för kvinnor. 
Undersökningar, utvärdering och pilotprojekt 
De undersökningar som inleddes 1996 (Finland, Spanien) kompletterades under 1997 (Irland, 
Portugal och Grekland) för att identifiera stöd frän strukturfonderna och särskilt ERUF som haft 
positiva effekter på jämställdheten mellan män och kvinnor. För att hjälpa programförvaltarna och 
utvärderingsgrupperna har kommissionen dessutom velat utarbeta ett meddelande om 
utvärderingsmetoder som är särskilt lämpliga för jämställdhetsfrågor inom ramen för 
strukturfondernas politik. Detta arbete har skett med deltagande av experter inom ramen för MEANS-
programmet6 och beräknas vara färdigt i början av 1998. 
Ett tiotal pilotprojekt har valts ut inom Recite II (internt interregionalt samarbete 1998-1999) som rör 
inrättandet av ett nätverk av resurscentrer för att främja kvinnors deltagande i näringslivet. Ett 
seminarium hölls om alla de utvalda projekten för att specificera deras mål och metoderna för dessa 
nätverk. I april offentliggjordes en anmodan att inkomma med förslag till pilotprojekt inom Ecos-
Ouverture (externt interregionalt samarbete), där ett av temana skall vara främjandet av jämställdhet. 
Utarbetandet av nya förordningar 
Inom ramen för utarbetandet av den nya förordningen har hänsyn tagits till främjandet av principen 
om lika möjligheter och hur den skall konkretiseras i bestämmelserna om utformning, genomförande 
och utvärdering av programmen. 
6.4. STRUKTURFONDERNA OCH FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING 
(FOTU) 
FoTU och innovation fortsätter att spela en allt större roll i strukturfondernas stödåtgärder. Det 
övergripande temat i den åttonde årsrapporten (1996) var just FoTU och innovation, då särskild 
uppmärksamhet ägnades denna del av stödåtgärderna inom varje land och flera exempel togs upp. 
Kommissionen har dessutom beslutat utarbeta ett meddelande om "Främja sammanhållning och 
konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation" (se punkt 1.3.5) för att 
6 MEANS: se kapitel 3 om utvärdering. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 147 
understryka betydelsen av FoTU och innovation i moderniseringen och diversifieringen av de 
regionala ekonomiska strukturerna. 
Stödåtgärderna i mål 2-regionerna har ökat kraftigt jämfört med föregående period. Omkring 2 500 
miljoner ecu (dvs. 16,8 % av den totala budgeten för mål 2) avsattes för FoTU-åtgärder. Utvecklingen 
mellan de två delperioderna (1994-1996) och (1997-1999) är särskilt anmärkningsvärd: de medel som 
avsattes för FoTU och innovation har ökat från 14,2 % till 18,4 % av den totala budgeten. På grund av 
att vissa mål 2-regioner har en längre industriell historia bakom sig har de framför allt utnyttjat FoTU 
och innovation för att främja den ekonomiska utvecklingen genom att inrikta sig på viktiga inslag som 
partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte mellan lokala universitet och 
storföretag, förekomsten av företag med särskilda kunskaper när det galler FoTU och innovation, en 
företagskultur och ett ekonomiskt klimat med inriktning pä produktion, tjänster som är anpassade till 
industrins behov och förekomsten av företagsparker runt de stora städerna. 
Parallellt med strukturfondernas viktigaste stödåtgärder lanserade kommissionen flera pilotprojekt för 
att göra det möjligt att övervinna vissa svårigheter som regionerna har stött på i samband med 
utvecklingen av och stödet till regionala innovationsprogram. Enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
och i samarbete med programmet för innovation har regionala innovationsstrategier (RIS) och 
regionala strategier för tekniköverföring (RTT) utformats för att förstärka samarbetet mellan den 
privata och den offentliga sektorn samt mellan regionens företag och utbudet av tjänster och 
infrastruktur för FoTU och innovation (se punkt 2.1.9). 
6.5. STRUKTURFONDERNA OCH DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN (TEN) 
Under 1997 gjordes framsteg inom TEN-området inom samtliga tre sektorer (transport, 
telekommunikation, energi). I fråga om rättsliga aspekter var de viktigaste framstegen ändringen av 
artikel 129c i Amsterdamfördraget (för att underlätta projektfinansiering från den privata sektorn), 
antagandet av riktlinjer för TEN-telekommunikation7, ändringen av riktlinjerna för TEN-energi8 för 
att uppdatera förteckningen över projekt av gemensamt intresse samt den föreslagna revideringen av 
riktlinjerna för TEN-transport9 med syfte att inkludera hamnar och intermodala terminaler. 
Vad gäller finansieringen av TEN offentliggjorde den högnivågrupp som leds av 
kommissionsledamoten Neil Kinnock och omfattar företrädare för transportministerier och den 
privata sektorn i juni 1997 sina rekommendationer om hur partnerskap mellan den offentliga och den 
privata sektorn kan utformas inom transportprojekten. Två meddelanden följde, ett om 
kommissionens svar och förslag avseende rekommendationerna på gemenskapsnivå, det andra om ett 
klargörande av de konkurrensbestämmelser som skall tillämpas på nya transportprojekt. I 
kommissionens Agenda 2000 lades även förslag fram till en ny budgetplan för att ge TEN ökad 
prioritet. 
För att förbättra samordningen mellan kommissionens olika avdelningar och andra finansiella 
institutioner (t.ex. EIB och EIF) som medverkar i finansieringen av TEN-projekten har kommissionen 
vidtagit åtgärder för att förstärka de strategiska prioriteringarna, främja en aktiv samordning av de 
olika projekten och förbättra informationsutbytet. Åtgärderna inbegriper inrättandet av en 
direktörsgrupp som skall sammanträda minst tvä gånger om året och skapandet av en flerårig 
"instrumentbräda". 
7 Beslut 1336/97, 17.6.1997, EGT L 183, 11.7.1997. 
8 Beslut 1047/97/EG, 29.5.1997, EGT L 152, 11.6.1997. 
9KOM(97)681, 10.12.1997. 
148 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
6.6. STRUKTURFONDERNA OCH TURISMEN 
Flera insatser som var särskilt inriktade på turism genomfördes eller lanserades under 1997 och var av 
stor betydelse för den lokala eller regionala utvecklingen. Det är t.ex. fallet med de projekt som 
genomfördes avseende hantering av besökare och transporter, det nätverksprojekt för turism och miljö 
som håller på att genomföras och undersökningarna som inletts om integrerad förvaltning av resmål i 
städer, på landsbygden och längs kusterna. 
Analysen av de delar av programmen som rör turism syftar till att granska strategin, genomförandet av 
de operativa programmen och insatserna rörande turism. 
Särskilda utvärderingar kommer framför allt att göras i fråga om länder som har en betydande 
turismpotential och spelar en stor roll i strukturfonderna. 
Eftersom det rör sig om en kvantitativ analys och en kvalitativ utvärdering av turismens effekter inom 
ramen för strukturpolitiken beslutade Rådgivande kommittén för turism vid sitt möte den 21 oktober 
1997 att inrätta en arbetsgrupp för turism i städer i Europa. Arbetsgruppen skall dels uppmuntra ett 
utbyte av erfarenheter och goda rutiner, dels komma fram till operativa slutsatser. Arbetet skall under 
1998 leda till en sammanfattande rapport som skall tjäna som underlag för en europeisk debatt om "ett 
program för Europas städer". 
Konferensen i Luxemburg den 4-5 november 1997 om "Sysselsättningen och turismen: riktlinjer för 
åtgärderna"10 och rådets slutsatser den 26 november 1997 om denna fråga banade dessutom väg för en 
mer övergripande analys av turismens bidrag till den ekonomiska, sociala och territoriella 
sammanhållningen. I detta sammanhang inrättades en högnivågrupp om turism och sysselsättning som 
har till uppdrag att undersöka hur turismen kan bidra i större utsträckning till tillväxt och en förbättrad 
sysselsättningssituation i Europa. Arbetsgruppens rapport skall läggas fram för kommissionen i 
oktober 1998. 
6.7. STRUKTURFONDERNA OCH KULTUREN 
I kommissionens meddelande 1996 om "Sammanhållningspolitik och kultur - ett bidrag till 
sysselsättningen"11 fastställdes att även om kulturen spelar en allt viktigare roll i den regionala 
utvecklingen och sammanhållningspolitiken utnyttjas inte kulturens möjligheter till fullo i 
strukturfondemas verksamhet. 
Medlemsstaterna och regionerna beslutar själva om, och i så fall hur, integreringen av kulturen i 
programmen skall prioriteras. De nya mål 2-programmen (1997-1999) beaktar i olika hög grad 
kommissionens riktlinjer12, i vilka kommissionen definierar kulturen som en källa till sysselsättning 
som gör det möjligt att utnyttja den regionala och lokala utvecklingspotentialen bättre. 
I enlighet med artikel 10 i ERUF-förordningen godkände kommissionen under 1997 32 pilotprojekt 
om interregionalt samarbete på kulturområdet. Det integrerade tillvägagångssättet i fråga om 
utveckling främjar utformningen av samarbetsprojekt där de ekonomiska målen innehåller ett 
kulturtema, särskilt bevarandet och främjandet av det regionala kulturarvet, skapandet av 
arbetstillfällen, integrationen av arbetslösa och ungdomar i arbetslivet samt utbyte av kunskaper och 
erfarenheter. Projekten stöds av ERUF genom ett anslag på 15 miljoner ecu under perioden januari 
1997-december 1998. 
10 Under publicering. 
11 KOM(96) 512 slutlig, 20.11.1996. 
12 Dokument C(96) 952 slutlig. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 149 
6.8. STRUKTURFONDERNA OCH KONKURRENSPOLITIKEN 
I enlighet med artikel 92-93 i fördraget granskar kommissionen fortlöpande system för statligt stöd till 
företag för att fastställa om de kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan 
medlemsstaterna. Kommissionen skall framför allt ta hänsyn till de statliga stödens och 
gemenskapsfinansieringens sammanlagda effekter på konkurrensen och handeln. Under 1997 
avslutade kommissionen därför sin undersökning av om de åtgärder som fastställs i SPD avseende 
strukturfondsstöd i mål 2-regioner under perioden 1997-1999 är förenliga med fördraget. 
I enlighet med principen om att koncentrera stödet till de minst gynnade regionerna fortsatte 
kommissionen sina ansträngningar att kodifiera bestämmelserna och säkerställa lika behandling av 
alla medlemsstater. Den 16 december 1997 antog kommissionen nya riktlinjer for regionalstödet som 
gjorde det möjligt att harmonisera de kriterier som används vid bedömningen av statligt regionalstöd 
och ersätta alla de nuvarande bestämmelserna med en enda text. Bland de nya inslagen tillgodoser 
minskningen av det stöd som får ges till storföretag behovet av att minska stödets snedvridande 
effekter på konkurrensen och samtidigt bibehålla den nödvändiga sammanhållningen. Vid sidan av 
den genomgående minskningen av stödets omfattning har kommissionen infört bestämmelser för att 
anpassa stödets maximala omfattning till hur allvarliga de regionala problemen är. 
Riktlinjerna gör det möjligt att öka samstämmigheten med strukturfonderna genom att berättigande till 
strukturfondsstöd infördes som ett kompletterande kriterium till berättigande till nationellt stöd. 
Parallellt med antagandet av dessa riktlinjer fastställdes den övre gränsen för det regionala stödets 
omfattning till 42,7 % av unionens befolkning under perioden 2000-2006, jämfört med 46,7 % under 
innevarande period 1994-1999 (se punkt 1.3.4 i meddelandet om "regionalpolitiken och 
konkurrenspolitiken", från 1997). 
Dessa ansträngningar för att uppnå samstämmigheten gällde även kartorna över regioner som är 
berättigade till regionalstöd. Nya kartor har godkänts för Italien (för regioner som är stödberättigade 
enligt artikel 92.3 c i fördraget), Danmark och Finland för perioden 1997-1999. I samtliga fall harden 
procentuella andelen av befolkningen som omfattas av regionalstöd fastställts i syfte att maximera 
stödets ekonomiska effektivitet, minska dess inverkan på konkurrensen och utnyttja budgetmedlen på 
ett effektivare sätt. 
Kommissionen har under 1997 också antagit sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd 
till stora investeringsprojekt. Rambestämmelserna syftar till att begränsa de ofta alltför stora 
regionalstödbeloppen till projekt. De ingår i det mer övergripande målet att på sikt få bort de olika 
sektorsbestämmelser som finns avseende statligt stöd för att ta ett samlat grepp på det viktigaste 
stödet, oavsett vilket verksamhetsområde det är fråga om, med undantag för kol och stål som 
fortfarande omfattas av EKSG-fördraget fram till juli 2002. 
För att göra kontrollerna av statligt stöd mer effektiva planerar kommissionen att förenkla 
förfarandena för vissa stödkategorier. Kommissionen har därför översänt ett förslag till rådet om en 
förordning om behörighet på grundval av artikel 94 i fördraget. I förslaget begär kommissionen av 
rådet en fullmakt att anta förordningar om undantag som under förutsättning att vissa villkor är 
uppfyllda befriar vissa stödkategorier från skyldigheten att göra en förhandsanmälan. Det gäller 
framför allt stöd som kommissionen har stor erfarenhet av och som den i rambestämmelser eller 
riktlinjer redan har fastställt exakta kriterier för när del gäller att bedöma dess förenlighet med den 
gemensamma marknaden (SMF, FoTU, miljö, sysselsättning och utbildning samt regionalstöd). 
Förslaget har redan fått ett principiellt godkännande av rådet och bör kunna antas under 1998. 
150 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
6.9. STRUKTURFONDERNA OCH INSYN I DEN OFFENTLIGA UPPHANDLINGEN 
I tidigare rapporter framhöll kommissionen behovet av att i geografiskt hänseende komma närmare 
dem som fattar beslut om projekten för att förbättra sammanställningen av anbudshandlingar, 
uppföljningen av dessa, snabbheten i genomförandet och förståelsen för gemenskapens texter. 
Eftersom informationen om offentliga upphandlingar finns på nationell, regional eller lokal nivå bör 
även kontrollen ske med beslutsfattarnas stöd och alltså utföras på lämplig nivå. 
Kommissionens granskning vad gäller offentliga upphandlingar ledde fram till antagandet av 
grönboken om offentlig upphandling13 i november 1996, som följdes 1997 av en utvärdering och 
analys av de ekonomiska aktörernas bidrag och av utarbetandet av de första övervägandena inför 
framtiden inom detta område. 
Vad gäller strukturpolitiken har diskussionerna främst handlat om vissa förslag i grönboken som går 
ut på att förstärka partnerskapet med medlemsstaterna. De idéer som förts fram av kommissionen 
gäller inrättandet på nationell nivå av oberoende organ som skall övervaka den offentliga 
upphandlingen och som kan garantera en korrekt tillämpning av gällande bestämmelser, en utökad 
tillämpning av intygsförfarandet då en oberoende intygsgivare intygar att gemenskapsbestämmelserna 
om offentlig upphandling har följts (vilket redan föreskrivs i direktivet om "särskilda sektorer") samt 
ansvarighet för dem som beslutar om offentlig upphandling att personligen säkerställa att 
bestämmelserna efterlevs. Det skall emellertid understrykas att dessa överväganden på intet sätt 
innebär att kommissionen avstår från sina rättigheter. Den kommer att fullgöra sin uppgift att 
kontrollera den offentliga upphandlingen i enlighet med fördraget och direktiven. 
Slutsatserna från denna diskussion och de åtgärder som kommissionen planerar har behandlats i ett 
meddelande i början av 1998. 
6.10. STRUKTURFONDERNA, DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN OCH 
DEN GEMENSAMMA FISKERIPOLITIKEN 
De allmänna rambestämmelserna för strukturfondernas förenlighet med den gemensamma 
jordbrukspolitiken behandlades ingående i den åttonde årsrapporten (1996) om strukturfonderna. 
Beträffande denna fråga är det därför tillräckligt att hänvisa till denna årsrapport. 
Två typer av åtgärder belyser särskilt den gemensamma jordbrukspolitikens förenlighet med 
strukturpolitiken: analysen av de statliga stödordningarna och kontrollen inom sektorer som inte får 
stöd. 
Rent allmänt görs så snart ett nationellt stödsystem föreslås alltid en undersökning av om det är 
förenligt med den gemensamma jordbrukspolitikens bestämmelser och bestämmelserna om statligt 
stöd. De åtgärder som har prioriterats har gällt tillämpning av ny teknik, energibesparingar, 
kvalitetsfrämjande åtgärder etc. Vad gäller konstbevattning har t.ex. åtgärder prioriterats som syftar 
till att förbättra befintliga strukturer för att undvika vattenförluster (avdunstning, läckage etc), utan 
att påverka bevattningens omfattning. Då det visar sig att nya arealer ingått har kommissionen mycket 
snävt begränsat utvidgningen och begärt information om odlingsplanerna. 
När det gäller investeringsstöd har begränsningar införts i fråga om vissa sektorer lör all undvika att 
det uppstår ett överskott (griskött, ägg och fjäderfä samt nötkött). När det gäller bearbetning och 
saluföring prioriteras vissa typer av investeringar, t.ex. investeringar avseende miljöskydd, teknisk 
innovation och förbättringar av kvaliteten och de hygieniska förhållandena och kommissionen har 
fastställt urvalskriterier i enlighet med riktlinjerna för gemenskapspolitiken, särskilt den gemensamma 
jordbrukspolitiken. Inom vissa sektorer (tobak, foderväxter) är investeringsstöd förbjudna och Î andra 
13 KOM(96) 583 slutlig, 27.11.1996. 
Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 151 
har restriktioner införts, ibland förenade med åtaganden att minska kapaciteten (slakterier, samgående 
av företag inom vin- och spritsektorn). 
Inför framtiden har kommissionen inom ramen för meddelandet Agenda 2000 av den 15 juli 1997 
föreslagit att fördjupningen av den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes 
1992 skall fortsätta. Förslaget syftar till att stödet främst skall inriktas på direkta betalningar. Följande 
fem mål eftersträvas: 
• Förstärka konkurrenskraften för att befästa unionens ställning som en av de största exportörerna i 
världen. 
• Säkerställa säkerheten och kvaliteten hos livsmedelsprodukter - en av den gemensamma 
jordbrukspolitikens viktigaste prioriteringar. 
• Garantera en rimlig levnadsstandard för jordbrukarna genom att stabilisera inkomsterna frän 
jordbruket. 
• Mer effektivt integrera miljömålen i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt genom en 
bättre förvaltning av naturresurserna och genom bevarande av landskapet. 
• Diversifiera verksamheten på landsbygden för att skapa sysselsättningsmöjligheter och 
kompletterande eller alternativa inkomster, såväl inom som utanför jordbrukssektorn. 
Sedan 1994 har strukturpolitiken avseende fisket varit integrerad i strukturfonderna för att 
åstadkomma de strukturanpassningar som är nödvändiga för att uppnå den gemensamma 
fiskeripolitikens mål genom att stödet till denna sektor skall ta hänsyn till målet att uppnå balans 
mellan fiskeresurserna och utnyttjandet av dessa. Det finansiella stödet från FFU avseende 
fiskeflottan skall respektera målen i de fleråriga utvecklingsprogrammen (FUP) som begränsar varje 
medlemsstats fiskeansträngningar. Särskilt gäller att stöd bara får ges till byggandet av nya fiskefartyg 
om de årliga delmålen i FUP och därmed de slutliga målen respekteras. 
A^ 
KAPITEL 7: 
INTERINSTITUTIONELL DIALOG, DIALOG MED ARBETSMARKNADENS PARTER, 
INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 155 
7.1. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 
Den ständiga dialogen mellan unionens olika institutioner är en viktig del vid genomförandet av 
gemenskapspolitiken. Denna princip gäller naturligtvis även strukturpolitiken. Diskussionerna kan ta 
sig olika former. De kan vara formella (t.ex. sammanträden i Europaparlamentet eller dess utskott, 
ministermöten) eller informella (gemensamma seminarier eller arbetsgrupper) och äga rum på politisk 
nivå eller facknivå (mellan enheter, inom strukturfondernas kommittéer). Efter flera meddelanden och 
dokument från kommissionen var de viktigaste frågorna under 1997 den första rapporten om 
ekonomisk och social sammanhållning i unionen, antagandet av nya mål 2-program för perioden 
1997-1999, förbättringen av förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna inom ramen för SEM 
2000 samt naturligtvis strukturfondernas framtid inom ramen för meddelandet "Agenda 2000". 
Strukturfondernas roll när det gäller att främja informationssamhället har också tagits upp, liksom 
insatsen till förmän för storstadsområdena och den fysiska planeringen i Europa. 
7.1.1. DIALOGEN MED EUROPAPARLAMENTET 
Två nya meddelanden från kommissionen om "sammanhållningen och informationssamhället" och om 
"ett program för städer" lades fram, men kontakterna med Europaparlamentet handlade framför allt 
om strukturfondernas framtid. Parlamentets ordförande och flera parlamentsledamöter deltog i april i 
ett forum om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Slutsatserna därifrån tjänade som 
underlag för kapitlet om sammanhållning i Agenda 2000 (se punkt 1.1.2). Detta dokument, som 
beskriver utsikterna för unionen i början av nästa sekel, offentliggjordes av kommissionens 
ordförande Jacques Santer under Europaparlamentets plenarsammanträde i juli. Stödet till 
sammanhållning och strukturutveckling togs sedan upp av behöriga kommissionsledamöter i inlägg 
inför de berörda parlamentariska utskotten. Parlamentsledamöterna fick under ett seminarium tillfälle 
att diskutera prioriteringar vid utformningen av nya förordningar om strukturfonderna med företrädare 
för kommissionen. En offentlig hearing om sammanhållningen och utvidgningen gav Monika Wulf-
Mathies tillfälle att beskriva det nya instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen 
(ISPA) och understryka behovet av att hjälpa kandidatländernas nationella, regionala och lokala 
myndigheter att aktivt förbereda sig inför anslutningen. 
Europaparlamentets deltagande i diskussionen om strukturfondernas framtid markerades av 
antagandet av en resolution om den första rapporten om sammanhållning, som kommissionen antog i 
slutet av 1996. Europaparlamentet förespråkar en förstärkning av unionens ansträngningar för 
sammanhållning, en minskning av antalet mål, fortsatt förmånsbehandling av mål 1-områden, en 
bättre samordning av gemenskapens finansieringsorgan samt inrättandet av ett särskilt 
finansieringsorgan för kandidatländernas strukturanpassning. 
Flera andra resolutioner handlade om de pågående stödåtgärderna. Europaparlamentet konstaterade att 
strukturfonderna underutnyttjades i vissa medlemsstater (Italien, Belgien etc.) och krävde att 
kommissionen skulle föreslå en revidering av vissa riktlinjer. Beträffande Österrike, Finland, och 
Sverige anmärkte Europaparlamentet att strukturpolitiken trots inledande problem hittills kan anses ha 
varit framgångsrik. Parlamentet var gynnsamt inställt till stödåtgärderna i de rikare rnedlemsstaterna, 
även om det tog upp särskilda problem som måste lösas. Initiativbetänkanden antogs om det 
gränsöverskridande och interregionala samarbetet med hänsyn till den framtida utvidgningen. De mest 
avlägset belägna regionerna behandlades i en resolution som syftade till att införa bestämmelser till 
förmån för dessa områden i Amsterdamfördraget. 
Beträffande arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna har kommissionen uppmärksamt följt 
arbetet i det parlamentariska utskottet för sysselsättning och socialfrägor. Utskottet utarbetade en 
resolution om ESF:s framtid som antogs den 21 november 1997. Kommissionens företrädare hade i 
samband med detta flera kontakter med parlamentsledamöterna för att granska kommissionens rapport 
om genomförandet av ESF, rapporten om ekonomisk och social sammanhållning samt förslagen i 
Agenda 2000. Det fruktbara samarbetet i den särskilda arbetsgruppen för ESF/parlamentet fortsatte 
156 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
under 1997. Arbetsgruppen granskade utnyttjandet av ESF:s medel, de nyskapande insatserna och 
fortsatte att diskutera reformen av strukturfonderna. 
Inom området jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling förde det parlamentariska utskottet för 
jordbruk och landsbygdens utveckling diskussioner med kommissionsledamoten med ansvar för 
jordbruk och landsbygdsutveckling vid tre tillfällen under 1997: i januari om slutsatserna från den 
europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork (som anordnades i november 1996), i juni 
om situationen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet landsbygdsutvecklingen och 
dess samband med sammanhållningspolitiken, samt slutligen i september om förslagen i Agenda 
2000, framför allt fortsättningen av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och 
behovet av en integrerad landsbygdspolitik. 
Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling har dessutom granskat olika rapporter: "yngre 
jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket" och 
"förbättringen av jordbruksstrukturernas effektivitet". Utskottet har också yttrat sig om den första 
rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, den sjunde årsrapporten om strukturfonderna 
och om utnyttjandet av strukturfondenias medel. Utskottet fastställde att utnyttjandenivån för EUGFJ-
utveckling kunde betraktas som tillfredsställande. 
I fråga om fisket yttrade sig det parlamentariska fiskeriutskottet om tre frågor: utnyttjandet av FFU.s 
medel, unionens nya finansiella ramar och den sjunde årsrapporten om strukturfonderna. Beträffande 
den första frågan, som föranleddes av revisionsrättens årsrapport 1995, och angående 
underutnyttjandet av strukturfondernas anslag, drog fiskeriutskottet slutsatsen att motgångarna när det 
gällde fisket snarare berodde på otillräcklig finansiering än på att anslagen utnyttjats på fel sätt eller 
underutnyttjats. 
7.1.2. YTTRANDEN FRÅN STRUKTURFONDERNAS KOMMITTÉER 
Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner sammanträdde fem gånger under 
1997. Samråd hölls med kommittén om de nya SPD inom mål 2 under perioden 1997-1999 och 
kommittén avgav ett enhälligt positivt yttrande. Den sjunde årsrapporten om strukturfonderna (1995) 
presenterades liksom den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Kommittén har 
dessutom informerats om kommissionens meddelande "Mot ett program för städer inom Europeiska 
unionen" (se punkt 1.3.2). En stor del av kommitténs sammanträden under 1997 var inriktade på 
granskningen av förslag till kommissionens rättsakter inom ramen för SEM 2000 (se punkterna 1.2.4 
och 4.2). Samråd hölls även med kommittén om ett förslag till ett kommissionsbeslut om utgifter som 
berättigar till stöd från strukturfonderna, i fråga om vilket den avgav ett positivt yttrande i februari. 
Beträffande förslaget till förordning om närmare bestämmelser för medlemsstaternas finansiella 
kontroll och förslaget till interna riktlinjer för de finansiella nettokorrigeringar som skall vidtas vid 
vissa oegentligheter, har dessa förslag diskuterats vid tre tillfällen, särskilt efter kommitténs krav på 
förtydliganden (t.ex. om tidsfrister för tillämpningen, terminologiska preciseringar eller 
organisatoriska anpassningar som måste genomföras inom medlemsstaternas eller regionernas 
förvaltningar). Kommittén avgav ett positivt yttrande om förslaget till förordning vid sitt sista 
sammanträde under 1997 som hölls den 29 september. 
ESF-kommittén sammanträdde fyra gånger under 1997. I enlighet med bestämmelserna i förordningen 
om samordning av fonderna avgav kommittén yttranden om förslagen till kommissionsbeslut om 
standardklausuler för mål 2 och om SPD inom mål 2 för perioden 1997-99. Kommittén har vid sina 
sammanträden även granskat återkommande frågor, t.ex. genomförandet av insatser enligt artikel 6 i 
ESF-förordningen, olika aspekter av informationssamhället, ESF:s finansiella situation, de territoriella 
sysselsättningspakterna, gemenskapsinitiativen, informations- och kommunikationsstrategin och 
utvärderingarnas fortskridande. Kommittén har också granskat slutrapporten från den arbetsgrupp som 
inrättades 1996 om de nya möjligheterna att skapa sysselsättning. Rapporten var ett värdefullt bidrag 
till diskussionen om ESF:s framtid. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 157 
Under 1997 ägde också ett möte rum i Luxemburg om ESF:s framtid. En betydande del av mötet i 
december ägnades genomförandet av mål 4 och framläggandet av modellprojekt för mål 4 och för 
gemenskapsinitiativet ADAPT i initiativtagarnas närvaro. En diskussion fördes om sambandet mellan 
ESF och sammanhållning. 
En viktig diskussion handlade om SEM 2000 och gällde bl.a. utgifters berättigande till stöd från 
strukturfonderna, liksom tillvägagångssättet för finansiell kontroll samt de finansiella 
nettokorrigeringarna (se punkterna 1.2.4 och 4.2). Kommissionen informerade regelbundet ESF-
kommittén om hur diskussionerna kring ESF:s framtid framskred. 
Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommitlén) sammanträdde elva 
gånger under 1997 och avgav 150 positiva yttranden medan tre samråd inte ledde till något yttrande. 
Yttrandena rörde främst de närmare bestämmelserna för medlemsstaternas finansiella kontroll (se 
punkterna 1.2.4 och 4.2), de åtgärder som avses i förordning (EG) nr 950/97 om förbättring av 
jordbruksstrukturernas effektivitet, genom förordning (EG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom 
jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven och genom förordning (EG) nr 
951/97 om bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Kommittén har också diskuterat olika 
frågor, t.ex. additionalitet inom mål 5a, utvärdering, Agenda 2000 och klassificeringen av betalningar 
som avser ett miljövänligt jordbruk i jordbruksredovisningen. Den 1 oktober höll den slutligen ett 
gemensamt möte med Rådgivande kommittén för jordbruksstrukturer för att få information om 
resultaten av pilotinsatsen "Planer för hållbar utveckling" som genomförts i Frankrike. 
Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur sammanträdde fyra gånger under året och alla 
strukturfrågor som berörde sektorn hänsköts till kommittén. Den avgav ett enhälligt positivt yttrande 
om förslaget till ett kommissionsbeslut om utgifter som berättigar till stöd frän strukturfonderna. 
Kommittén har också avgivit ett positivt yttrande om kommissionens förordning om medlemsstaternas 
finansiella kontroll (se punkterna 1.2.4 och 4.2). 
Förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativ sammanträdde inte under 1997 eftersom yttrandet om 
fördelningen av reserven avgavs 1996. 
7.1.3. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
Kommissionen har fortsatt sina kontakter och sin dialog med ESK pä alla nivåer och alla yttranden 
som avgivits av kommittén har granskats ingående. 
Efter samrådet med kommissionen om två årsrapporter, en om Sammanhållningsfonden och den andra 
den sjunde årsrapporten om strukturfonderna, samt om den första treårsrapporten om ekonomisk och 
social sammanhållning1 underströk kommittén i samtliga fall den vikt som den fäster vid en 
koncentration av stödet, additionalitet, förenkling och rationalisering av 
programplaneringsförfarandet, uppföljning, kontroll och utvärdering av projekten och framför allt vid 
arbetsmarknadens parters och andra intresseorganisationers dellagande i utformningen av 
prioriteringar för genomförandet och uppföljningen av de finansierade projekten. Kommittén 
betonade hur viktig den anser att denna sista punkt är genom att utarbeta ett initiativyttrande om 
"Arbetsmarknadens parters och andra intresseorganisationers roll i Interreg- programmen och Eures-
nätverket". 
I övrigt välkomnade kommittén kommissionens meddelande om "sammanhållningen och 
informationssamhället". I sina synpunkter och rekommendationer framhåller den behovet av att 
anpassa unionens insatser till olika regioners tekniska, ekonomiska och sociala behov. 
Beträffande de territoriella sysselsättningspakterna utarbetade kommittén en informationsrapport på 
uppmaning av ordföranden Jacques Santer. I sina slutsatser understryker den betydelsen av att låta 
KOM(96) 542 slutlig, 6.11.1996. 
158 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
pakterna ingå i en övergripande sysselsättningsstrategi genom att beakta såväl den makroekonomiska 
politiken och sysselsättningspolitiken som arbetsmarknadens funktion och sysselsättningens 
territoriella utveckling. 
Kommittén har också tagit upp politiken för storstadsområdena, framför allt den hållbara utvecklingen 
för byggande och bostäder i Europa. Denna sektor är en viktig del av den moderna förvaltningen av 
städer och territoriet. Kommittén välkomnar gemenskapsåtgärderna rörande turism, en sektor som den 
anser vara viktig bäde ur ekonomisk, social och kulturell synvinkel. 
Under sitt plenarsammanträde den 20 november 1997 antog ESK ett särskilt yttrande om 
jordbruksfrågorna i meddelandet Agenda 2000, i vilket även strukturfonderna och politiken för 
landsbygdsutveckling berördes. 
7.1.4. DIALOGEN MED REGIONKOMMITTÉN 
Ett ganska stort antal yttranden från Regionkommittén under 1997 handlade direkt eller indirekt om 
strukturutvecklingen och mer övergripande om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
Kommittén organiserade sitt arbete kring fyra stora frågor: den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen, sysselsättningen, den fysiska planeringen samt Agenda 2000. Kommittén 
behandlade också regionalpolitikens genomförande i Österrike, Finland och Sverige, initiativet 
Interreg II och regionala och lokala samhällens potentiella roll, samt tvä meddelanden från 
kommissionen om kulturens och informationssamhällets bidrag till sammanhållning. 
I sitt yttrande om den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning uttalade kommittén 
sitt stöd för en förstärkning av strukturfonderna som finansieringsorgan för ekonomisk utveckling och 
förespråkade en ökad koncentration av budgetmedlen till de prioriterade målen. Beträffande 
sysselsättningen delar kommittén kommissionens åsikt om betydelsen av strukturfondernas 
strukturinsatser för att skapa arbetstillfällen och bevara varaktiga arbetstillfällen och välkomnade idén 
om att gynna en aktiv politik framför en passiv politik som grundas pä arbetslöshetsersättning. Den 
bekräftade sin avsikt att bidra fullt ut i lanseringen av de territoriella sysselsättningspakterna och 
underströk de territoriella samhällenas roll i genomförandet av dessa samt den vikt som den fäster vid 
ett verkligt partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn. 
I juni 1997 förde den ansvariga kommissionsledamoten Monika Wulf-Mathies en ingående diskussion 
med kommittén om fysisk planering och politiken för städer. Hon framhöll betydelsen av projektet 
"Europeiska territoriella utvecklingsperspektivet" (ESDP) som skulle göra det möjligt att förstärka 
regionernas konkurrenskraft och den ekonomiska och sociala sammanhållningen samtidigt som 
subsidiaritetsprincipen respekteras. Kommittén bekräftade att de regionala samhällena ville 
genomföra det interregionala samarbetet för en harmoniserad planering och utveckling av det 
europeiska territoriet. Den begärde att få delta i arbetet. 
I november 1997 redogjorde ordföranden Jacques Santcr för huvuddragen i Agenda 2000 vid 
kommitténs plenarsammanträde. De övriga kommissionsledamöterna utvecklade i sin tur förslagen 
vad gäller regionalpolitik och jordbrukspolitik. I sitt yttrande gav kommittén sitt stöd till de 
strukturpolitiska förslag som kan säkerställa att utvidgningen inte sker på bekostnad av de minst 
gynnade regionerna i den nuvarande unionen. 
Kommittén antog flera yttranden som rörde landsbygdsutveckling. Ett handlade om "tjänster och nya 
verksamheter på landsbygden", i vilket kommittén rekommenderade en utveckling och förbättring av 
tjänsternas kvalitet, med särskild tonvikt pä förutsättningarna för tillgäng till tjänster och 
telekommunikationsnät i isolerade regioner. Ett annat yttrande handlade om "yngre jordbrukare och 
problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket", i vilket kommittén efterlyste 
tydligare förslag om jordbruksföretagens framtidsutsikter, om möjligheterna till en di vers i fieri ng av 
verksamheten, om införandet av en politik för information (framför allt angående 
etableringsmöjligheterna) samt utbildning. Ett tredje yttrande handlade om "en politik för 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 159 
bergsregionernas jordbruk", i vilket kommittén rekommenderade att hänsyn skall tas till särdragen och 
naturbetingade nackdelar inom bl.a. jordbruks-, struktur-, regional-, skogs- och miljöpolitiken för att 
bevara bergsregionerna som ett naturligt livsrum för hela befolkningen. 
Vid utarbetandet av de olika yttrandena, särskilt yttrandet om den första rapporten om ekonomisk och 
social sammanhållning", Agenda 2000 och den föreslagna politiken efter 1999, uppmanades 
Regionkommittén att även uttala sig om förslagen rörande reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och landsbygdspolitiken. 
Vid mötet den 16 januari informerade kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och 
landsbygdsutveckling om slutsatserna från den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i 
Cork i november 1996. 
Regionkommittén antog ett yttrande om "den gemensamma fiskeripolitiken - skyddande av 
fiskeriberoende regioner". Syftet var att förtydliga de viktigaste punkterna i dess första yttrande 1996 
om de regionala effekterna av den gemensamma fiskeripolitiken och än en gäng understryka behovet 
av att utveckla ett verkligt partnerskap mellan fiskeindustrin, medlemsstaterna och kommissionen. 
7.2. DIALOGEN MED ARBETSMARKNADENS PARTER 
Partnerskap för genomförandet av strukturfondernas stödåtgärder 
Liksom under 1996 och i enlighet med slutsatserna i den första rapporten om ekonomisk och social 
sammanhållning har kommissionens verksamhet när det gäller partnerskap haft tre inriktningar: 
fördjupade diskussioner om en förbättring och utvidgning av partnerskapet, främjande av nya former 
av partnerskap samt förstärkning av vissa parters förmåga att delta. 
Som ett komplement till kommissionens diskussioner och förslag om de framtida förordningarna om 
strukturfonderna inleddes en tematisk utvärdering av partnerskapet under 1997 (se punkt 3.2). 
Eftersom erfarenheterna visat skillnaderna i partnerskapets former och villkor i medlemsstaterna var 
målet för utvärderingen att analysera de problem som påverkar partnerskapets effektivitet och dess 
utveckling. Utvärderingen gör det möjligt att uppskatta effekterna av de administrativa och 
organisatoriska ramarna på den regionala utvecklingen, att analysera typerna av partnerskap, deras 
struktur och hur de fungerar i medlemsstaterna, mäta partnerskapens inverkan på genomförandet av 
stödåtgärder samt fastställa goda rutiner. 
Främjandet av nya former av partnerskap konkretiserades 1997 i och med att de territoriella 
sysselsättningspakterna lanserades (se punkt 1.2.3) och genom att en pilotåtgärd till förmån för 
långtidsarbetslösa genomfördes. 
Den försöksverksamhet som inleddes 1995 - "pilotätgärder till förmän för långtidsarbetslösa" 
(budgetpost B2-605) - avslutades i december 1997. Med ett anslag på 15 miljoner ECU som 
egentligen inte ingick i strukturfondernas budget syftade den till att "utvärdera effekterna av åtgärder 
avsedda att främja utnyttjandet av nya sysselsättningsmöjligheter för långtidsarbetslösa" (EGT nr C 
199, 3.8.1995, s. 28). Denna verksamhet var ett första försök av kommissionen att utnyttja de nya 
sysselsättningsmöjligheterna. 16 pilotåtgärder lanserades i var och en av medlemsstaterna, med 
undantag för Luxemburg. Det faktum att det handlade om en försöksverksamhet innebar att det 
krävdes betydande innovativa ansträngningar av de offentliga myndigheter och privata aktörer som 
ansvarade för pilotåtgärderna. 
Resultatet är på det hela taget positivt. Bortsett från effekterna i form av ny verksamhet och nya 
arbetstillfällen, som inte var särskilt imponerande mot bakgrund av de ursprungliga förhållandena 
(nyskapande mal, mindre gynnade regioner och grupper), kunde följande konkreta lärdomar dras: 
160 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 
1. Den nya tjänsteverksamheten uppvisar intressanta möjligheter att skapa arbetstillfällen. Fallen 
Hérault (F), Merseyside (UK), västra Irland (IRL), Cadiz (E) visar att arbetstillfällen kan skapas 
till en mycket konkurrenskraftig kostnad om de offentliga myndigheterna utgår från ett redan väl 
etablerat lokalt nätverk av aktörer, framför allt inom den samhällsekonomiska sektorn 
2. Strategier inriktade på egenföretagande gynnades ofta, vilket samtidigt kräver varaktiga strukturer 
för att stödja de projektansvariga. 
3. Inriktningen på grupper som står särskilt långt från den "klassiska" arbetsmarknaden tenderar att 
nedvärdera nya arbetstillfällen genom att prioritera inslussning på arbetsmarknaden framför 
skapandet av ny verksamhet. 
Denna pilotåtgärd kommer att bli föremål för en separat rapport till budgetmyndigheten. 
Dialogen med arbetsmarknadens parter nå gemenskapsnivå 
Det årliga samrådet med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå anordnas i enlighet med artikel 
31.2 i samordningsförordningen. Enligt denna kan samråd hållas med de ekonomiska parterna om 
genomförandet av strukturfondsåtgärderna och kommissionen redogöra för det gångna årets viktigaste 
händelser. Samrådet i januari 1998 om 1997 års verksamhet handlade främst om den ättonde 
årsrapporten om strukturfonderna (1996), genomförandet av territoriella sysselsättningspakter, de nya 
mål 2-programmen och om strukturfondernas framtid efter meddelandet Agenda 2000. 
Parternas kommentarer om den åttonde årsrapporten (1996) handlade om förseningen i 
utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna i medlemsstaterna och om svårigheterna för vissa 
medlemsstater eller regioner att mobilisera nationell samfinansiering, de komplicerade administrativa 
förfarandena samt vikten av utvärdering för arbetsmarknadens parter eftersom den gör det möjligt för 
dem att ge synpunkter utifrån deras kunskaper om orsakerna. 
Beträffande de nya mål 2-programmen varierade åsikterna om prioriteringen av sysselsättningen. 
Vissa av parterna ansåg att ansträngningarna skulle inriktas på stöd till företagen medan andra 
förespråkade stöd inriktat på sysselsättningen för att få fram mätbara resultat. Samtliga parter 
underströk dock vikten av att skapa varaktiga arbetstillfällen som håller en hög kvalitet och är 
nyskapande. 
Lanseringen av de territoriella syssclsättningspakterna mottogs med stort intresse av 
arbetsmarknadens parter. Med hänsyn till förväntningarna hänvisade parterna till sin stora erfarenhet 
när det gäller nya former av partnerskap. Vad gäller sysselsättningen underströk parterna att denna 
erfarenhet, hur positiv den än må vara, inte utgör ett alternativ till gemenskapens eller 
medlemsstaternas ekonomiska politik. 
Kommissionens redogörelse för strukturfondernas framtid efter meddelandet Agenda 2000 mottogs på 
det hela taget positivt. 
Kommissionens mål att förenkla och förtydliga systemet för genomförande av strukturfonderna och 
att förbättra deras effektivitet mottogs också väl av parterna. Samtidigt uppmuntrade de kommissionen 
att gå vidare i sina planer på att förstärka partnerskapsprincipen genom att göra den mer bindande, 
säkerställa att arbetsmarknadens parter deltar i beslut om programmen och hjälpa dem genom tekniskt 
stöd och tillgång till utvärderingen. Parternas åsikter varierade däremot vad beträffar stödets 
prioriteringar. En del förespråkade att sysselsättningsprioriteringen skulle förstärkas och klart 
deklareras, framför allt genom ökade insatser till förmån för mänskliga resurser. Andra ansåg att 
utvecklingen av konkurrenskraften måste prioriteras, som en nödvändig förutsättning för att utveckla 
sysselsättningen, och majoriteten av dessa betonade behovet av att investera i forskning och 
utveckling och innovation. 
Vad gäller förstärkningen av de olika parternas kapacitet genomfördes 1996 det tekniska stöd som 
beviljades Europeiska fackliga samarbetsorganisationen (EFS) enligt artikel 7 i ERUF-förordningen. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 161 
För att förbättra fackföreningarnas tekniska kapacitet att delta i uppföljningen av strukturinsatserna 
bestod detta stöd av flera seminarier i mål 1- och mål 2-regionerna, flera tematiska seminarier samt 
inrättandet av ett nätverk av experter inom området regional utveckling. 
Beträffande landsbygdsutveckling sammanträdde Rådgivande kommittén för jordbruksstrukturer tre 
gånger - i april, juli och oktober 1997. Kommittén informerades om resultaten från den europeiska 
konferensen om landsbygdsutveckling i Cork (Irland) i november 1996, om kommissionens förslag i 
Agenda 2000 om strukturfonderna samt den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommittén diskuterade 
även den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, som antogs i november 1996, 
genomförandet av åtgärder avseende samhällsstruktur, sysselsättning inom jordbruket och flera 
verksamheter. 
Rådgivande kommittén sammanträdde tillsammans med kommittén för jordbruksstrukturer och 
landsbygdsutveckling (STAR) den 1 oktober för en redogörelse av ett pilotprojekt, som finansieras 
enligt artikel 8 i förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen, om planen for hållbar utveckling: "en 
nyskapande erfarenhet för ett dynamiskt jordbruk, i partncrskap med naturen och öppet gentemot 
samhället". 
Inom ramen för kommittén sammanträdde vidare arbetsgruppen "Kvinnor" för första gången den 3 
april för att diskutera kvinnliga jordbrukares problem och den utsatta ställningen för kvinnor som 
arbetar på landsbygden, det fjärde programmet om lika möjligheter (1996-2000), strukturfondernas 
roll och tillämpningen av principen om lika möjligheter i gemenskapsåtgärderna samt möjligheterna 
för kvinnor att fä tillgång till kommunikationsmedel. 
Inom fiskesektorn är Rådgivande kommittén för fisket det officiella forumet för dialogen med denna 
näring. Under 1997 har kommittén informerats om Agenda 2000, förhandlingsförfarandet för det 
fleråriga utvecklingsprogrammet (FUPIV) och kopplingen till målen i FUP III. 
7.3. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, UTBYTE AV ERFARENHETER 
Beträffande ERUF har flera informations- och kommunikationsätgärder genomförts: 
— Medlemsstaternas åtgärder: Kommissionen har fortsatt att samla in information om 
medlemsstaternas åtgärder för att främja information och publicitet2. Denna inventering skall 
vara avslutad 1998. Den skall avslutas med ett seminarium för erfarenhetsutbyte där 
informationsverksamheten under perioden 2000-2006 kommer att presenteras. 
— Kommissionens åtgärder: Kommissionen har utarbetat ett stort antal publikationer, 
organiserat en stor konferens om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, 
samfinansierat deltagande i ett flertal utställningar samt anordnat seminarier och andra 
enstaka åtgärder. 
Informationen har också utvecklats med hjälp av ny teknik. En ny internetsajt (inforegio.org) var en 
viktig nyhet när det gäller informationen om ERUF och sammanhållningsfonden. 
Efter den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, som offentliggjordes av 
kommissionen i slutet av 1996, anordnades slutligen ett forum om sammanhållningen i april 1997 i 
Bryssel (se punkt 1.1.1). 
Genomförandet av informations- och kommunikationspolitiken rörande ESF fortsatte under 
1997. Följande nya publikationer utkom: 
2 Dessa beskrivs mer ingående i artikel 32 i förordning (EG) nr 4253/88 och i kommissionens motsvarande beslut 
som togs den 31 maj 1994. 
162 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 
• "Sysselsättning och industriell omvandling", en broschyr med exempel på projekt i 
medlemsstaterna inom mål 4. Under 1998 kommer fyra liknande publikationer att utkomma om 
mål 3. 
• "Territoriella sysselsättningspakter, exempel på goda rutiner" , en broschyr med exempel på 
territoriella pakter som samfinansierats av strukturfonderna. 
• Tre nummer av informationstidskriften om ESF. 
Vad gäller utställningar kan nämnas tillverkningen av en bärbar monter om pilotprojekten avseende 
informationssamhället (RISI) och att ESF deltagit i eller anordnat flera evenemang om ungas 
integration i arbetslivet (Stockholm, S), funktionshindrades integration i arbetslivet (Luxemburg), 
möjliga vägar när det gäller integrationen i arbetslivet (Brugge, B), gemenskapsinitiativet 
Employment-Integra (Barcelona, E) och om kvinnor som startar företag (Bryssel, B). Dessutom 
ägnades en stor del av 1997 åt att anordna den första kongressen på gemenskapsnivå om Europeiska 
socialfonden, som har ägt rum den 26-28 maj 1998. 
Från och med halvårsskiftet lades tonvikten även på utvecklingen av åtgärder för att öka 
medvetenheten inom medierna genom upprättandet av en förteckning över "ESF-medier" (tidningar, 
radio, TV) och punktinsatser i samband med utställningar. 
Vad gäller kunskapsutbytet mellan medlemsstaterna ägde två möten rum mellan personer som 
ansvarar för informationen om ESF i medlemsstaterna, i maj och i november 1997. Deltagarna 
betonade intresset för dessa möten, som möjliggör direkta kontakter mellan medlemsstaterna och 
kommissionen och ger tillfälle till erfarenhetsutbyte om framgångsrika informationsinsatser. Det 
nätverk som inrättades i samband med detta informeras regelbundet genom en bulletin "med 
information om information" som utkom tre gånger under 1997. Två möten med det informella 
nätverket planeras under 1998. 
När det gäller politiken för landsbygdsutveckling har kommissionen förstärkt sin verksamhet 
genom att utarbeta en strategi som gör det möjligt för den att öka kunskaperna om dess stödåtgärder. 
Den har för detta ändamål anlitat ett tjänsteföretag vars verksamhet skall påbörjas under 1998. Hittills 
har informationen främst spridits genom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. 
Kommissionen har gett Europeiska föreningen för information om lokal utveckling (AEIDL) i 
uppdrag att leda det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Bland de olika aktiviteterna 
spelar publikationerna en väsentlig roll. AEIDL ger därför ut en informationsskrift för nätverket -
Info-Leader (10 nummer om året på 7 språk), Leader Magazine (3 nummer 1997), som gör resultaten 
från Leader kända och tar upp principiella diskussioner om landsbygdsutvecklingen i Europa, 
"Förnyelseskrifter", metodhandledningar och andra tekniska skrifter. Under 1997 har publikationerna 
handlat om "den kollektiva organisationen av förädlingskedjor för att lokalt ta tillvara 
jordbruksresurser: exemplet med ostproduktion", "att organisera det lokala partnerskapet", 
"innovation och landsbygdsutveckling", "gränsöverskridande samarbete" samt en karta över Leader-
områden inför det europeiska symposiet om Leader som anordnades av AEIDL tillsammans med 
kommissionen den 9-11 november 1997. Det mesta av informationen finns också tillgänglig på 
kommissionens internetsajt med en länk till internetsajten "Rural Europe", där informationen finns 
tillgänglig på sex språk och aktörer på landsbygden kan föra diskussioner och delta i forum. 
Inom fiskesektorn gjordes flera insatser, riktade till såväl näringen som allmänheten, höljande kan 
särskilt nämnas: 
• Inom ramen för FFU:s tekniska stöd har en stor informationskampanj om fiskar riktad till 
konsumenterna genomförts i unionens samtliga länder. Syftet med kampanjen var särskilt att 
främja försäljningen av billiga fisksorter som inte riskerar utfiskning och som har ett högt 
näringsvärde. Särskilda insatser har gjorts inom ramen för denna kampanj för att öka 
medvetenheten bland ungdomar, en grupp som inte äter mycket fisk. 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 163 
• En (årlig) tematisk konferens anordnades om beredningen av fiskeri- och vattenbruksprodukter. 
Konferensen, som samlade ungefär 350 deltagare från fiskerinäringen, gjorde det möjligt att dra 
de första lärdomarna av denna omfattande genomgång av sektorn i fråga om bevarandet av en 
miljö som gynnar en utveckling av beredningen av fiskeri- och vattenbruksprodukter och 
konkurrenskraften i ett internationellt sammanhang i ständig förändring. 
• Inom ramen för de gränsöverskridande åtgärderna inom gemenskapsinitiativet PESCA: 
— En månatlig informationsskrift kallad PESCA-Info har gått ut till 5 000 abonnenter. 12 
nummer på samtliga gemenskapsspråk har publicerats hittills. 
— Tre interregional möten har anordnats - ett i Spanien (Palma de Mallorca) om spridning och 
utnyttjande av resultaten från fiskeriforskningen i Medelhavet, ett i Frankrike (Lorient) om 
beredning av fisk, samt ett i Italien (Sciaca) om omstruktureringen av fiskeflottorna i 
Medelhavet. 
• Åtagandet år 1997 på 400 000 ECU för FFU:s deltagande i Europeiska unionens paviljong vid 
Expo 98 i Lissabon med temat "Oceanerna, ett arv för framtiden". Det rör sig om en internationell 
utställning för allmänheten. Omkring 1 miljon människor väntas besöka paviljongen. 
Aéi 
BILAGOR 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande 1994-1997 av gemenskapsinitiativen 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande 1994-1997 av övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder 
Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF och EUGFJ 
Bilaga 5: Stora projekt 1994-1997 
Bilaga 6: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda medel) 
Bilaga 7: Genomförande av programmen per medlemsstat (mål och gemenskapsinitiativ) - 1997 
under programperioden 1994-1999 
Bilaga I: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal 
MALI-CSR 
B 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
NL 
A 
P 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 . 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) ERUF 
81,68 
223,86 
54,01 
167,76 
75% 
1.417,07 
4.159,39 
967,13 
3.207,59 
77% 
1.707,07 
6.015,63 
1.091,15 
4 182,03 
707, 
2.703,90 
10.827,81 
2.670,00 
8.051,87 
74% 
97.18 
466,69 
157,62 
378,94 
81% 
110,59 
1.451,05 
396,76 
1.301,30 
90% 
1.974,28 
5.632,63 
823,93 
3.555,64 
63% 
10,40 
34,70 
11,09 
30,53 
887, 
39,42 
59,38 
18,87 
34,84 
59% 
1.622.21 
6380,86 
1 547,16 
5277.54 
837> 
306,10 
854,55 
175,07 
621,95 
73%> 
10.069,90 
36.106,55 
7912,80 
26 809,99 
747, ESF 
38,30 
103,45 
42,02 
90,05 
877o 
638,65 
2.414,63 
796,88 
2.108,07 
87% 
291,96 
1.093,40 
261,40 
793,36 
737, 
1.037,97 
3.864,39 
845,26 
3.242,37 
84% 
31,33 
299,60 
53,85 
262,44 
887o 
326,74 
1.267,25 
338,70 
1.184,47 
93% 
1.141,36 
1.775,18 
414,75 
737,36 
427, 
0,47 
8,67 
3,61 
B,67 
1007, 
5,23 
10,27 
4,82 
8,85 
867o 
408,05 
1.941,44 
364,71 
1.539,61 
797o 
138,69 
460,27 
92,75 
351,59 
76% 
4.058,77 
13.238,55 
3.218,75 
10326,83 
787, EUGFJ 
22,00 
9,58 
4470 
457,46 
1.825,71 
413,43 
1.399,51 
77%> 
339,05 
1.354,17 
307,79 
1 098,81 
817, 
777,41 
2.296,55 
484,59 
1.733,64 
757o 
41,45 
191,98 
70,20 
167,69 
87% 
272,42 
865,05 
144,21 
679,90 
79%. 
396,27 
1.101,06 
330,85 
722,91 
66% 
4,72 
11,42 
4,12 
9,51 
837, 
5,35 
14,11 
5,04 
12,05 
85%, 
283,11 
1.436,28 
313,18 
1.048,30 
737, 
151,15 
24,48 
125,81 
83% 
2.577,23 
9269,47 
2.097,90 
7007.70 
767, FFU 
-
0,37 
-
0,19 
50%, 
1,09 
47,59 
12,73 
39,47 
83%, 
29,72 
66,82 
31,74 
55,63 
837, 
183,06 
645,84 
193,69 
532,38 
827, 
3,35 
9,66 
1,69 
5,15 
537o 
11,84 
29,25 
12,78 
26,71 
91 % 
31,41 
97,95 
21,75 
56,97 
58% 
0,08 
2,88 
0,85 
2,43 
847, 
-
39,84 
112,00 
28,77 
86,99 
787o 
7,82 
24,86 
9,05 
17,87 
727o 
308,22 
1.037,21 
313,06 
823,80 
797, niljoner ecu 
Totalt 
119,99 
349,68 
96,03 
267,57 
77%, 
2.514,27 
8.447,32 
2.190,17 
6.754,64 
807o 
2.367,79 
8.530,02 
1.692,08 
6 129,82 
727, 
4.702.34 
17 634,60 
4.193,54 
13.560,26 
77%, 
173,31 
967,92 
283,36 
814,22 
847o 
721,59 
3.612,59 
892,44 
3.192,37 
887o 
3.543,32 
8.606,82 
1.591,29 
5.072,88 
59% 
15,68 
57,68 
19,68 
51.15 
897, 
50,00 
83,76 
28,73 
55,74 
67%, 
2.353,21 
9.870,57 
2.253,82 
7.952,44 
81%, 
452,62 
1.490,82 
301,36 
1.117,22 
75% 
17.014,11 
59.651,78 
13542,51 
44.968,31 
757, 
Inklusive frigjorda, överförda och Aloruppförda 
' Budgetpostorna B2-1000, B2-1100, 82-1200 anslag 
, B2-1300, procjrnmplanonnysporiod 1994-1999 
167 
Bilaga I: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl 
MÂL2-GSR 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) ERUF 
74,01 
184,63 
88,17 
122,59 
66% 
23,23 
67,77 
30,81 
50,68 
75%, 
250,66 
733,55 
275,18 
506,01 
697o 
254,15 
1 044,57 
231,96 
674,20 
657o 
621,36 
1.960,81 
748,14 
1.419,95 
72% 
332,42 
748,83 
247,66 
436,64 
58%, 
8,01 
12,57 
4,00 
7,02 
567o 
94,03 
238,00 
103,84 
158,32 
677, 
7,76 
54,30 
17,44 
38,71 
71%, 
40,77 
86,89 
32,60 
59,23 
687o 
-
83,22 
25,50 
52,28 
63%> 
490,70 
2.016,25 
760,96 
1.471,99 
73%, 
2 197,10 
7 231,40 
2 566,26 
4997,62 
697., ESF 
11,42 
41,40 
14,19 
29,79 
727o 
9,85 
18,38 
8,94 
12,73 
69%, 
140,29 
323,32 
105,31 
214,16 
66%, 
-27,04 
218,93 
2,78 
167,75 
777., 
138,79 
359,50 
101,69 
265,34 
74%, 
89,87 
187,42 
32,03 
88,11 
477o 
1,63 
3,09 
0,91 
2,18 
70%, 
63,45 
123,64 
42,35 
79,67 
64% 
3,84 
22,86 
6,73 
18,47 
817o 
16,09 
22,39 
10,87 
14,02 
637o 
-
22,56 
-
11,28 
50%, 
153,06 
688,18 
160,40 
539,71 
78%, 
601,26 
2 031,66 
488,22 
1 443,21 
71%. EUGFJ 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-FFU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-miljoner ecu 
Totalt 
85,42 
226,03 
102,37 
152,37 
67%, 
33,08 
86,15 
39,75 
63,41 
74% 
390,95 
1.056,87 
380,49 
720,17 
68%, 
227,12 
1 263,51 
234,74 
841,95 
677, 
760,15 
2.320,31 
849,83 
1.685,29 
73% 
422,28 
936,26 
279,70 
524,75 
56% 
9,64 
15,66 
4,92 
9,20 
597o 
157,48 
361,63 
146,19 
237,99 
68"/,, 
11,61 
77.15 
24.17 
57.19 
74% 
56,87 
109,28 
43,47 
73,25 
67% 
-
105,78 
25,50 
63,56 
60% 
643,76 
2.704,43 
921,36 
2.011,70 
74%, 
2798,35 
9.283,06 
3.052,48 
6440,83 
707, 
Inklusive frigjorda, överförda och aleruppförda anslag 
" Budgetposterna B2-1201, B2-1301, programplaneringsperiod 1994-1999 
168 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mål 
MÀL3-GSR 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) ERUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
69,96 
262,52 
61,61 
218,04 
837o 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
917o 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
867= 
251,42 
917,93 
208,35 
725,01 
79%, 
221,02 
1.421,01 
274,77 
1.181,33 
83%, 
472,23 
822,57 
160,96 
363,64 
44% 
3,31 
13,17 
3,73 
12,68 
967o 
159,41 
593,91 
141,99 
519,92 
88%, 
135,60 
265,35 
95,39 
199,19 
757o 
71,90 
167,22 
53,03 
104,29 
62%, 
92,58 
165,58 
68,55 
105,05 
63%> 
551,23 
2.603,03 
288,56 
1 688,82 
65%, 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73%, EUOFJ 
• 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
. -
-FFU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ttiljoner ecu 
Totalt 
69,96 
262,52 
61,61 
218,04 
83% 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
91%, 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
86%, 
251,42 
917,93 
208,35 
725,01 
79%, 
221,02 
1.421,01 
274,77 
1.181,33 
83%> 
472,23 
822,57 
160,96 
363,64 
44%> 
3,31 
13,17 
3,73 
12,68 
96%, 
159,41 
593,91 
141,99 
519,92 
88%, 
135,60 
265,35 
95,39 
199,19 
757o 
71,90 
167,22 
53,03 
104,29 
62% 
92,58 
165,58 
68,55 
105,05 
637o 
551,23 
2.603,03 
288.56 
1.688,82 
65"/., 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73%, 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
' Budgetpost B2-1302, programplaneringsperiod 1994-1999 
169 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mål 
MÅL 4 - GSR 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) ERUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50%, 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77%, 
33,56 
89,78 
33,09 
56,59 
63% 
47,04 
214,69 
81,26 
157,11 
737, 
98,02 
285,09 
83,14 
180,45 
63%, 
184,37 
263,27 
85,67 
135,12 
51%, 
0,90 
0,59 
66%, 
64,72 
86,95 
52,07 
63,19 
737o 
20,91 
32,61 
10,49 
19,85 
61%, 
21,92 
45,52 
15,09 
28,00 
62%. 
37,50 
18,75 
507o 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62%, EUGFJ 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-FFU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-miljoner ecu 
Totalt 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50%, 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77% 
33,56 
89,78 
33,09 
56,59 
63% 
47,04 
214,69 
81,26 
157,11 
737o 
98,02 
285,09 
83,14 
180,45 
63%, 
164,37 
263,27 
85,67 
135,12 
51 % 
0,90 
0,59 
66%, 
64,72 
86,95 
52,07 
63,19 
73%, 
20,91 
32,61 
10,49 
19,85 
61%, 
21,92 
45,52 
15,09 
28,00 
627o 
37,50 
18,75 
50%. 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62%, 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
* Budgetpost B2-1303, programplaneringsperiod 1994-1999 
170 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal 
MÅL 5a Jordbruk-GSR 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 19.94-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Botalninyar 1997 
Betalningar 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) ERUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-EUGFJ 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
767o 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
80%. 
168,23 
682,79 
146,05 
533,21 
787. 
72,53 
174,94 
67,79 
152,34 
87%, 
385,02 
1.124,41 
368,11 
817,97 
73%, 
122,95 
372,11 
139,66 
239,46 
64%, 
16,53 
4,60 
15,13 
927, 
5,02 
39,34 
2,35 
20,98 
537= 
70,10 
207,55 
81,23 
189,11 
91%, 
67,14 
181,88 
109,35 
166,65 
927, 
13,82 
54,04 
14,00 
48,73 
90"/, 
26,16 
126,58 
21,44 
97,18 
777o 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
777o FFU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-miljoner ecu 
Totalt 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
76%, 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
807o 
168,23 
682,79 
146,05 
533,21 
78%, 
72,53 
174,94 
67,79 
152,34 
877o 
385,02 
1.124,41 
368,11 
817,97 
73%, 
122,95 
372,11 
139,66 
239,46 
647o 
18,53 
4,60 
15,18 
92%, 
5,02 
39,34 
2,35 
20,98 
537o 
70,10 
207,55 
81,23 
189,11 
917o 
67,14 
181,88 
109,35 
166,65 
927o 
13,82 
54,04 
14,00 
48,73 
90% 
26,18 
126,56 
21,44 
97,18 
777o 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
77%, 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
* Budgetposterna B2-1001, B2-1002, programplaneringsperiod 1994-1999 
171 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal 
MÅL 5a Fiske - GSR 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) ERUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-EUOFJ 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-FFU 
24,50 
19,83 
81%, 
69,87 
27,94 
58,23 
83"/., 
0,12 
37,76 
8,85 
28,87 
76%, 
22,28 
82,00 
23,16 
65,86 
80%, 
31,61 
94,88 
25,29 
66,42 
70%, 
2,75 
47,52 
2,47 
25,60 
54% 
1,10 
0,11 
10%, 
15,52 
12,66 
827o 
2,00 
1,00 
507o 
23,00 
11,50 
18,40 
807o 
0,21 
40,21 
20,00 
32,00 
807o 
44,33 
20,39 
40,49 
91%, 
56,97 
482,69 
139,60 
369,47 
777o miljoner ecu 
Totalt 
24,50 
19,83 
81%, 
69,87 
27,94 
58,23 
83%, 
0,12 
37,78 
8,85 
28,87 
76%, 
22,28 
82,00 
23,16 
65,86 
807o 
31,61 
94,88 
25,29 
66,42 
70% 
2,75 
47,52 
2,47 
25,60 
547o 
1,10 
0,11 
10%, 
15,52 
12,66 
82% 
2,00 
1,00 
50%, 
23,00 
11,50 
18,40 
80% 
0,21 
40,21 
20,00 
32,00 
80%, 
44,33 
20,39 
40,49 
917o 
56.97 
482,69 
139,60 
369,47 
77%, 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
* Budgetpost B2-1001, programplaneringsperiod 1994-1999 
172 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal 
MÅL 51) - GSR 
B 
0K 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) ERUF 
6,84 
11,67 
4,28 
6,69 
577o 
9,25 
15,18 
9,75 
13,49 
89%, 
113,30 
284,99 
51,25 
190,77 
67%, 
24,96 
106,94 
26,22 
95,43 
89%, 
234,59 
518,86 
179,70 
381,15 
73% 
62,89 
106,75 
34,24 
56,17 
537o 
0,55 
0,98 
0,47 
0,69 
70%, 
16,86 
32,97 
9,38 
21,81 
667o 
34,43 
76,10 
32,31 
60,15 
79% 
18,96 
50,15 
15,10 
27,35 
55%, 
4,61 
38,70 
17,37 
29,08 
75%, 
131,33 
261,86 
87,24 
178,07 
687» 
658,57 
1.505,15 
467,31 
1.060,86 
707, ESF 
1,48 
5,74 
0,90 
3,74 
657o 
1,42 
2,70 
0,95 
1,73 
64%. 
64,70 
107,55 
50,56 
77,46 
727o 
12,81 
35,38 
9,48 
22,93 
657» 
38,00 
131,12 
36,39 
109,09 
83%, 
21,63 
36,40 
9,62 
17,07 
47%, 
0,13 
0,24 
0,18 
0,24 
100%, 
0,45 
2,91 
0,64 
2,13 
73%, 
7,10 
34,63 
4,80 
24,61 
71%, 
7,26 
13,56 
4,46 
7,13 
53%. 
-
12,83 
-
4,59 
36% 
13,37 
67,60 
13,86 
52,28 
77%, 
168,35 
450,66 
131,85 
323,00 
72%, fegoa 
0,54 
7,49 
1,54 
4,34 
58% 
-
6,30 
4,00 
5,29 
84%, 
91,80 
326,72 
82,52 
262,86 
807, 
53,54 
283,38 
52,61 
212,80 
75%, 
188,48 
520,17 
146,00 
380,00 
73% 
37,53 
119,48 
29,21 
63,19 
53%, 
1,03 
1,33 
0,85 
1,00 
75%, 
3,82 
26,40 
9,26 
20,59 
78%, 
8,16 
68,92 
21,55 
52,40 
76%, 
10,64 
22,24 
11,18 
19,87 
89%, 
-
17,99 
-
6,34 
35% 
9,65 
28,51 
8,88 
20,52 
72%, 
405,19 
1.428,93 
367,62 
1.049,20 
73%, FFU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-miljoner ecu 
Totalt 
8,87 
24,90 
6,72 
14,77 
597o 
10,67 
24,18 
14,71 
20,51 
85%, 
269,81 
719,26 
184,32 
531,10 
74%, 
91,31 
425,70 
88,31 
331,15 
78%, 
461,06 
1.170,15 
362,10 
870,24 
747c 
122,04 
262,63 
73,08 
136,43 
527o 
1,70 
2,55 
1,50 
1,92 
76%, 
21,12 
62,28 
19,28 
44,54 
72%, 
49,70 
179,85 
58,66 
137,16 
76%, 
36,86 
85,94 
30,74 
54,35 
637o 
4,61 
69,52 
17,37 
40,01 
58%, 
154,34 
357,97 
109,98 
250,87 
70%, 
1.232,11 
3.384,74 
966,78 
2.433,06 
72% 
Inklusive frigjorda, överförda och Ateruppförda 
* Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304 anslag 
, programplaneringsperiod 1994- 1999 
173 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl 
MÅL 6 - GSR 
FIN 
S 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) ERUF 
33,20 
86,10 
28,88 
46,80 
54% 
22,93 
44,79 
24,90 
35,83 
807o 
56,13 
130,89 
53.78 
82,63 
63% ESF 
28,82 
63,40 
20,52 
38,83 
er/o 
-
11,39 
-
5,70 
50%, 
28,82 
74,79 
20,52 
44,52 
60% EUGFJ 
51,30 
121,30 
30,92 
76,96 
63%, 
-
22,41 
3,44 
17,93 
80%. 
51,30 
143,71 
34,36 
94,88 
66%, FFU 
0,80 
1,50 
0,78 
1,13 
75%, 
0,77 
1,50 
0,22 
0,58 
39%. 
1,57 
3,00 
1,00 
1,72 
57%, miljoner ecu 
Totalt 
114,12 
272,30 
81,09 
163,71 
60% 
23,70 
80,09 
28,56 
60,04 
75% 
137,82 
352,39 
109,65 
223,75 
63%. 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
' Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, programplaneringsperiod 1994-1999 
174 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande 1994-1997* av gemenskapsinitiativen' 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
SME 
RECHAR 
REGIS 
KONVER 
RESIDER 
RETEX 
URBAN 
INTERREG/PEACE 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Åtaganden 1997 , 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) ERUF 
-
10,04 
-
5,02 
50%, 
0,04 
9,63 
0,51 
5,10 
53%, 
81,92 
408,67 
56,62 
170,28 
42%, 
3,28 
88,88 
28,60 
33,10 
37% 
122,89 
479,86 
120,15 
264,29 
55%, 
89,07 
342,35 
55,32 
172,96 
51%. 
77,37 
264,46 
47,87 
193,02 
73%, 
175,10 
493,57 
58,73 
214,76 
44%, 
94,98 
376,04 
52,67 
196,04 
527o 
84,03 
389,62 
55,73 
192,06 
49%, 
88,89 
409,96 
61,70 
205,00 
50%. 
409,58 
1.699,90 
361,62 
1.005,64 
597o 
1.227,15 
4.972,99 
899,53 
2.657,28 
53%, ESF 
125,43 
645,48 
147,93 
382,50 
59%, 
281,23 
843,65 
246,14 
566,13 
67%, 
10,51 
84,91 
3,62 
31,86 
38%, 
13,65 
23,55 
4,15 
7,48 
32%. 
10,45 
38,92 
3,49 
15,78 
41 % 
24,26 
63,43 
20,13 
39,71 
63%, 
8,69 
20,57 
6,81 
11,91 
58%, 
16,33 
69,08 
9,96 
36,34 
53%, 
10,12 
40,53 
9,43 
23,96 
59%, 
1,74 
15,71 
1,08 
8,05 
51%, 
29,21 
80,51 
13,94 
36,89 
46%, 
66,45 
155,00 
50,28 
89,36 
587o 
598,08 
2.081,34 
516,95 
1.249,95 
607o EUGFJ 
65,42 
384,68 
43,87 
168,26 
44%, 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
4,60 
21,60 
1,11 
8,13 
387o 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30,59 
84,03 
26,55 
49,77 
59%, 
100,60 
490,32 
71,53 
226,18 
46% FFU 
3,63 
96,10 
1,16 
31.12 
32%, 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,80 
-
0,30 
38%, 
0,53 
1,12 
0,26 
0,56 
50% 
4,16 
98,02 
1,42 
31,99 
33%, miljoner ecu 
Totalt 
125,43 
655,52 
147,93 
387,52 
597o 
281,27 
853,28 
246,65 
571,23 
67%, 
157,85 
878,27 
104,11 
370,43 
42%. 
20,56 
208,52 
33,91 
71.71 
34% 
133,34 
518,78 
123,65 
280,07 
54%, 
113,33 
405,78 
75,44 
212,67 
52%, 
90,65 
307,43 
55,79 
213,37 
69%, 
191,43 
562,65 
68,69 
251,10 
45%, 
105,10 
416,57 
62,11 
220,00 
53% 
85,78 
405,33 
56,79 
200,11 
497, 
118,10 
490,47 
75,64 
241,88 
49% 
507,15 
1.940,05 
438,71 
1.145,32 
59% 
1.929,98 
7.642,66 
1.489,42 
4.165,40 
55%, 
Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 
'Programplaneringsperiod 1994-1999 
" Budgetposterna 62-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, 
B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460 B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, 82-1430, 
B2-1470 
175 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande 1994-1997* av övergångsåtgärder och 
nyskapande åtgärder** 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) ERUF 
2,79 
2,79 
1,65 
8,30 
2,66 
2,86 
1,16 
4,46 
9,63 
12,22 
7,19 
37,33 
7,38 
9,49 
3,41 
11,00 
13,13 
70,37 
5,16 
55,61 
11,46 
11,51 
4,91 
37,70 
5,18 
26,56 
3,42 
25,95 
10,04 
11,24 
10,52 
43,66 
-
-
3,95 
3,95 
1,71 
12,35 
2,24 
2,49 
0,96 
0,96 
3,31 
62,07 
2,39 
64,55 
3,10 
3,35 
1,34 
1,34 
2,38 
2,63 
1,15 
1,15 
6,44 
9,95 
5,57 
12,10 ESF 
17,35 
89,86 
19,90 
90,32 
3,05 
9,35 
1,66 
5,77 
3,01 
14,51 
2,40 
10,66 
0,80 
30,94 
0,81 
19,58 
4,47 
10,85 
1,81 
14,16 
11,05 
17,15 
6,14 
17,90 
4,09 
11,64 
3,12 
11,14 
4,01 
19,13 
2,72 
23,83 
0,62 
2,25 
0,26 
1,41 
0,48 
4,18 
0,62 
3,05 
0,54 
1,55 
0,29 
0,87 
0,68 
9,92 
0,43 
7,02 
1,30 
2,58 
0,55 
1,16 
2,77 
5,19 
1,30 
2,42 
3,13 
9,55 
1,27 
10,89 EUGFJ 
3,43 
7,11 
1,06 
3,20 
0,20 
0,20 
0,21 
0,01 
2,13 
0,20 
1,70 
-
0,56 
-
6,48 
-0,46 
7,63 
3,31 
12,74 
0,41 
10,39 
1,55 
25,13 
-
1,65 
-
5,23 
0,28 
30.10 
0,86 
61,07 
-
0,00 
-
0,27 
0,11 
0,55 
0,20 
0,33 
-
0,06 
-1,33 
6,45 
0,04 
7,62 
0,20 
0,81 
0,24 
0,25 
0,57 
0,58 
-
0,02 
0,01 
0,71 
0,12 
3,00 FFU 
0,31 
1,16 
0,25 
0,73 
1,66 
6,08 
1,20 
2,75 
0,96 
2,70 
0,40 
1,18 
2,07 
5,71 
0,72 
3,42 
3,91 
14,66 
3,17 
9,04 
1,55 
5,77 
1,09 
4,33 
3,43 
4,30 
0,12 
0,89 
2,81 
6.15 
1,19 
5,08 
-
-
0,51 
4,20 
0,89 
2,88 
-
-
-
-
0,57 
5,68 
0,93 
3,65 
-
0,59 
0,24 
0,24 
0,34 
1,51 
0,21 
0,35 
1,86 
12,13 
2,70 
6,88 miljoner ecu 
Totalt 
23,88 
100,93 
22,86 
102,55 
7,57 
18,49 
4,02 
13,19 
13,61 
31,55 
10,19 
50,87 
10,25 
46,70 
4,94 
40,49 
21,05 
103,51 
13,45 
91,55 
24,46 
44,82 
13,68 
85,07 
12,70 
44,15 
6,66 
43,21 
17,13 
86.62 
15,29 
133,64 
0,62 
2,25 
0,26 
1,41 
4,94 
12,60 
3,33 
18,82 
2,98 
4,37 
1,25 
1,89 
3,23 
84,11 
3,79 
82,84 
4,60 
7,33 
2,36 
2,99 
6,06 
9,90 
2,66 
3,93 
11,45 
32,33 
9,66 
32,87 
Inklusive frigjorda, överförda och ateruppförda anslag 
* Betalningarna hänför sig inte nödvändigtvis till åtagandena frän samma 
"* Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 period 
176 
GEMENSKAPEN 
TOTALT Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) 
Åtaganden 1997 
Åtaganden 1994-1997(1) 
Betalningar 1997 
Betalningar 1994-1997 (2) ERUF 
85,52 
191,19 
56,80 
164,49 
169,21 
422,67 
107,33 
480,95 ESF 
0,25 
0,42 
0,91 
3,88 
57,61 
239,07 
44,18 
224,06 EUGFJ 
0,26 
0,45 
-
-
3,79 
69,35 
7,49 
127,27 FFU 
0,69 
0,84 
-
0,00 
20,66 
71,47 
13,10 
41,43 miljoner ecu 
Totalt 
86,72 
192,91 
57,70 
168,37 
251,26 
802,56 
172,10 
873,70 
177 
Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF 
och EUGFJ 
Europeiska centrum för företagande och nyskapande (CEE1) och 
territoriella sysselsättningspakter enligt artikel 7 i ERUF-
förordningen som antogs under 1997 
miljoner ecu 
Kostnad Bidrag 
totalt ERUF 
Europeiska centrum for foretagande och nyskapande (CEEI) 
DK Nord-Jylland 1,329 0,532 
D Schmalkalden 1,017 0,421 
E Bahlade Cadiz 0,632 0,316 
Ciudad Real 0,793 0,397 
F Auch 0,623 0,249 
Caen 1,152 0,445 
Pau 0,826 0,314 
Cornouaille 0,811 0,316 
I BustoArsizio 0,791 0,317 
Catanzaro 0,773 0,387 
Salerno 0,773 0,387 
Trento 0,734 0,294 
Aosta 0,636 0,254 
Legnano 0,753 0,301 
A Etsenstadt 1,144 0,572 
FIN Nord-Karelen 1,009 0,504 
Syd-Karelen 1,198 0,482 
Vasa 0,930 0,372 
S Umea 1,326 0,614 
UK Kent 0,579 0,231 
Nottingham 1,209 0,417 
EU Ariege/Berga (Frankrike/Spanien) 1,164 0,582 
Territoriella sysselsattningspakter 
B Industriomrade (Hainaut) 0,250 0,200 
Vastra vallonska Brabant 0,203 0,162 
D Drehscheibe Chemnitz 0,250 0,200 
Nordrhein-Westfalen 0,250 0,200 
Zeitz 0,250 0,200 
EL Achate 0,172 0,138 
Athen Vast-Pireus 0,295 0,200 
Drama 0,165 0,132 
Imathia 0,165 0,132 
Kozani-Fiorina 0,251 0,200 
Magnesia 0,184 0,147 
Viotia 0,165 0,132 
E Bahlade Cadiz 0,247 0,198 
Ceuta 0,121 0,097 
Cuenca Minera de Asturias 0,235 0,188 
Cuencas Mineras de Palencia y Le6n 0,250 0,200 
Melilla 0,100 0,080 
Valles Occidental (Katalonien) 0,250 0,200 
F Herault 0,320 0,200 
Les Hauts de la Reunion 0,259 0,200 
Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) 0,250 0,200 
Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) 0,275 0,200 
Saint Herblain, Coueron och Indre (Pays de la Loire) 0,243 0,194 
IRL Drogheda/Dundalk 0,250 0,200 
Dublin 0,250 0,200 
Limerick 0,250 0,200 
Westmeath 0,250 0,200 
I Agro Nocerino Sarnese 0,250 0,200 
Alto Belice Corleonese 0,250 0,200 
Centrala Appenninerna 0,250 0,200 
Norddstra Neapel-provinsen 0,250 0,200 
Calatino-Sud Simeto 0,250 0,200 
Catania 0,250 0,200 
Matese 0,250 0,200 
Nord Barese 0,250 0,200 
Oristano 0,250 0,200 
Sangro-Aventino (Abruzzerna) | 0,2501 0,200 
178 
miljoner ecu 
Kostnad Bidrag 
totalt ERUF 
L Dudelange 0.250 0,200 
NL Flevoland 0,275 0,200 
Limburg 0,300 0,200 
Noord-Brabant 0,300 0,200 
P Alentejo 0,250 0,200 
Marinha Grande 0,250 0,200 
Vale do Sousa 0,250 0,200 
FIN Kemi 0,250 0,200 
Lahti 0,250 0,200 
Nordostra Lappland 0,199 0,159 
S Jamtland 0,250 0,200 
UK Birmingham - Solihull - Black Country 0,250 0,200 
East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester 0,270 0,200 
Haringey 0,321 0,200 
Metropolitan Borough of Barnsley 0,251 0,200 
South Tyneside 0,279 0,200 
St Helens 0 25o| 0,200 
179 
Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande 
Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-åtgärder inom ERUF, ESFoch El! G Fl 
forordningen som antogs under 1997 
mllloner ecu 
Kostnad Bidrag 
totalt ERUF 
Intarraglonalt samarbata Inom EU 
EUROPARTENARIAT France - Massif Central 1997 3,297 1,000 
EUROPARTENARIAT Nederlandema "98 3,188 0,971 
DIRSCTORIA V (Strasbourg) 1,305 0,850 
Taknlkovarfttring - RIS 
EL StereaEllada 0,500 0,250 
Thessalonlkl 0,400 0,200 
E Castllla-La Mancha 0,471 0,236 
Baskien 0,389 0,195 
I Appulien 0,500 0,250 
FIN Norra Osterbottan 0,500 0,250 
UK Strathclyde 0,497 0,249 
West Midlands 0,502 0,250 
Taknlkovarfttring - RTT 
EL "INTERACTT" 0,099 0,074 
"PROGRESS" 0,100 0,075 
E "FOOTWEAR" 0,137 0,075 
"RECYCLE" 0,100 0,075 
I "IFT" 0,100 0,075 
UK "ADAGIO" 0,100 0,075 
"ESTEEM" 0,100 0,075 
Informationssamhallat - (RISI) 
B FASIL 0,500 0,250 
EL "RISE" 0,500 0,250 
E INFODEX 0,500 0,250 
F "ACTI LIMOUSIN" 0,499 0,250 
SERISE 0,500 0,250 
I ARIANNA 0,500 0,250 
UK "COMPRIS" 0,500 0,250 
Informationssamhallat • (RISI 2) 
D "IDAN" 3,120 1,560 
EL "TEMETEN" 4,670 2,335 
E "OUEA" 2,092 1,046 
P "ENTERSKILLNET* 3,932 1,586 
IRL "CRISM" 2,222 1,111 
A "RMP" 4,251 2,126 
P "TOURIST" 3,490 1,745 
Kultur 
B "PROMISE" 1,165 0,600 
OK Utveckllngscentrum for kulturturism I Storstrom 0,200 0,100 
D "AMPHORA" 0,990 0,450 
"European Tower Network" 0,601 0,300 
"IMKA" 0,831 0,498 
EL "CIED" 0,610 0,400 
"Multi-Cultural Tourism" 0,142 0,099 
"SANVERAL" 0,667 0,500 
"TRAPOWA" 0,610 0,450 
"WITRANET" 0,831 0,500 
E "ATTAS" 0,600 0,450 
"EMPORION" 0,814 0,500 
"LA CULTURA DEL AGUA" 0,904 0,500 
"LUCANO" 0,754 0,440 
•PROGRESS" 0,439 0,302 
"STRATCULT" 0,875 0,560 
F "CISTE" 0,642 0,400 
"MISSIONS" 0,200 0,100 
"REPPIS" 0,849 0,500 
"REVEIL" 0,900 0,450 
"SIMINE" 0,480 0,300 
"TOSCA" 0,835 0,500 
IRL "BRADAN" 0,631 0,409 
"ECONCRAFT" 1.020 0,498 
I "CASAEUROPA" 0,687 0,400 
"CULTURA MATERIALE" 0,847 0,450 
"REVA" 0,857 0,500 
NL "EUROTEX" 0,760 0,500 
A "Pro Vita Alplna" 0,780 0,350 
P "ARQUEOTEX" 0,941 0,599 
"CEEACT" 0,729 0,500 
S "PLEIADES" 0,720 0,450 
UK "COAST HERITAGE" 0,896 0,485 
"ECHO" 0,645 0,325 
"OUR CITY/NOTRE VILLE" I 0,739| 0,500 
miljoner ecu 
Kostnad Bidrag 
totalt ERUF 
Nya sysselsa°ttningtmojllgheter 
B C.E.A.Q.V. 0,623 0,263 
ETRAVE 0,753 0,450 
DK DANSK KUR TURISM 0,564 0,300 
D AKKUREG 0,516 0,340 
BAMB , 0,900 0,450 
BERLIN-SERVICES 0,543 0,375 
EL ESTIA 0,497 0,37.'i 
JOB SPRING ofihti 0,500 
SYNERGIA 0,6(1? 0,500 
E ESPARRU 17 0,800 0,400 
GIMUT 0,425 0,263 
NYE ELCIPE 0,641 0,424 
TRADESA 1,035 0,450 
TUTEAR 0,267 0,200 
F DEFI Haute-Saone 0,460 0,230 
DELGRES 0,692 0,500 
EED 0,402 0,249 
EMPLOI31 0,800 0,395 
Marseille Medlterranee 1,000 0,450 
MODE 0,561 0,200 
IRL CLEAN 0,679 0,500 
RCCN 0,553 0,350 
WINN-S.J. 0,545 0,300 
I A.F.L. 0,583 0,291 
IES 2000 0,340 0,205 
INFORMALAVORO 0,560 0,330 
LOISIR 0,800 0,400 
P CACEP 0,438 0,300 
FIN JHC 1,000 0,400 
S FOKIS 1,176 0,500 
UK New Jobs tor Glasgow 0,951 0,400 
Fyslsk planarlng 
"ALBA-TER, PATER" 1,623 0,709 
"Coastlink: The European Network for Sustainable Coasts" 3,331 1,631 
"CONCERCOST" (PT/FR) 2,092 1,064 
"Duero-Douro" (E/PT) 1,813 0,985 
"EUROGISE" 3,913 1,854 
"GEOPLANTOUR" (D/GR) 1,947 1,071 
"Grootstad Metropole Llllolse" (F/B) 2,500 1,042 
"POSIDONIA" (I, E, EL) 5,197 2,834 
"SRUNA: The Sustainable Recreational Use of Natural Assets" 2,164 1,190 
"Sustainable Development through Planning" 1,797 0,764 
"TERRA INCOGNITA" (l/E) 2,706 1,163 
Projakt I stadaomraden 
B "RECYCLART (Villa de Bruxelles)" 5,951 1,785 
DK "Undervaerkat (The Wonder) (Randers)" 7,732 2,247 
D "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" 4,140 2,070 
"Strateglen (Or Frledrlchshaln (Berlin) 4,639 2,192 
"System of "Careful Urban Renewal' in Leipzig" 3,919 2,939 
"Umweltlnltlatlve Scharnnorst (Dortmund)" 2,836 1,388 
EL "International Networking City - ALEX - POLI NET (Aloxandroupolls)" 3,382 2,537 
"SWANS (West Athens)" 4,641 3,016 
E "BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" 7,568 3,000 
"Economic Revltalisatlon of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)" 6,051 2,954 
"OTXARKOAGA (Bilbao)" 4,963 2,481 
"Proyedo Gulnlguada - (Gran Canaria)" 7,008 2,705 
F "Bordeaux les deux rives" 13,068 3,000 
"CHORUS (Besancon)" 14,272 3,168 
IRL "Maintaining the Historic Heart of Dublin" 2,640 1,980 
I "PROTAGONIST (Brlndlsl)" 2,750 2,063 
"Rate dl piazza telematlche par la Cltta di Napoli" 4,007 2,967 
"Services and time lor elderly people and families (Milan)" 3,357 1,00/ 
"The Gate living not leaving (Iurln)" !>,0(i!> ;\h:«) 
NL "Utrecht Museum Quarter" K\5Hii :'.!'«1 
A "Eln Leben mlt alien Slnnen (Graz)" 7,148 2,150 
P "Voyage a la Rosa des Vents (Vila do Conde)" 5,066 2,999 
FIN "LASIPALTSI lllm and media centre (Helsinki)" 9,000 2,700 
S "Ekologlsk hillbarhet som drlvkraft I ell mellanMort stad.somra'de (Falun, 
Borlange)" 3,750 1,875 
UK "Blueprint for Sustainable Development (Leicester)" 6,479 1,940 
"Huddersfleld - the Creative Town Initiative (Klrklees)" 10,300 2,927 
Nyskapande atgHrdar - dvrlgt (laboratorlum) 
VILLAGES D'EUD'EUROPE • PHASE II B I 2,1521 0,981 
181 
Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF och EUGFJ 
Pilotprojekt och tekniskt stöd enligt artikel 6 i ESF-förordningen som antogs 
under 1997 
Kostnad Bidrag 
totalt ESF 
tekniskt stdd 
B Tekniskt st&d inom ramen for IP, ej ESF 0,100 0,100 
Seminarium f&r tekniskt stdd, mat 3 0,317 0,253 
Territoriella sysselsattningspakter Bryssel 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Halle-Vilvoorde 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Tongeren 0,250 0,200 
DK Territoriella sysselsattningspakter Arhus, Randers (Kronjylland) 0,265 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Oresund 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Sdnderjylland 0,252 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Viborg 0,464 0,200 
D Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF 0,203 0,203 
Territoriella sysselsattningspakter Amberg-Sulzbach 0,255 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Hamburg 0,249 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Modellregion Land Bremen 0,251 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Neukolln (Berlin) 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Peine 0,336 0,200 
EL Tekniskt stdd inom ramen f6r IP, ej ESF 0,055 0,055 
E Tekniskt stdd initiativprogram, ej ESF 0,073 0,073 
Seminarium "Los jovenes y el empleo : intervencion del FSE" 0,364 0,364 
Seminarium fdr tekniskt stdd, mal 3 0,351 0,158 
F Tekniskt stdd inom ramen 16r IP, ej ESF 0,218 0,216 
Territoriella sysselsattningspakter Albertville 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Molsheim/Schirmock 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Pays de Valois 0,400 0,200 
I Tekniskt stdd inom ramen for IP, ej ESF 0,100 0,100 
L Seminarium fdr tekniskt stdd, mal 3 0.307 0.276 
A Territoriella sysselsattningspakter Salzburg 0,250 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Vienna 0,240 0,192 
Territoriella sysselsattningspakter Vorarlberg 0,250 0,200 
P Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF 0,050 0,050 
FIN Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF 0,061 0,061 
Territoriella sysselsattningspakter Lohjan 0,255 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Tammerfors 0,768 0,200 
Territoriella sysselsattningspakter Abo 0,250 0,200 
S Territoriella sysselsattningspakter Stockholm 0,437 0,200 
Nyskapande atgarder • informationssamhallet - projekt (RISI 2) 
EL Athen 0,500 0,250 
Nyskapande atgarder - nya sysselsattningsmojligheter 
B Radgivningsbyra fdr funktionshindrade (Advice agency for the employment of 0,790 0,440 
disabled people) 
IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) 2,145 1,000 
LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, 0,210 0,157 
services and restauration of patrimony) 
OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) 0,875 0,377 
DK Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) 0,360 0,273 
GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) 1,719 1,000 
Incubator Guided By Seniors (Business dovelopmont centre) 0,865 0,586 
D Lokale Partnerschaften zur Schnffuny von Arlrcllsplnt/on (Local notwork to 0,804 0,643 
develop Innovative methods of )oh creation) 
TELA-START (Regional telemntlc network centres) 3,112 1,000 
Transferbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) 0,241 0,193 
EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women 0,751 0,500 
apprenticeships) 
E Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) 0,327 0,163 
EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) 0,080 0,064 
PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) 0,178 0,153 
RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) 1,320 0,750 
SARELAN (Network for protected employment for the disabled) 0,874 0,500 
SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) 1,200 0,720 
SERDOM (Domestic services by marginalised people) 1,534 0,720 
Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management 0,334 0,267 
training) J | 
182 
miljoner ecu 
Kostnad Bidrag 
: totalt ESF 
F Anpassning och sankning av arbetstklen (Experiments in enterprises to reduce 1,582 0,355 
working time) 
ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) 0,415 0,220 
CITY SERVICES (Development of "services de proximite") 5,358 1,000 
Integrering av unga (Training in the construction trade of disadvantaged youth) 0,304 0,173 
Planer fdr sysselsattningen (Interenterprises platforms in European regions) 1,588 0,760 
Transporter i samhallet ("Mediation" agents in the area of public transport) 2,785 0,788 
MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) 0,600 0,192 
PEVERE (Training of youth in environment related professions) 0,505 0,326 
Tjanstecentrum Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de 0,350 0,265 
proximite") 
PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de 2,216 0,325 
proximite") 
RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) 3,584 1,000 
Tre fdrsdksverksamheter Igloo France (Training of disadvantaged groups in 0,406 0,162 
construction related trades) 
IRL Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly , ..) 0,365 0,276 
RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) 0,334 0,235 
I Creazione d'impiego deH'impresa sociale nelle aree urbane (Training and 1,508 1,000 
creation of employment in social enterprises) 
European Network of Agency for temporary work (Network of interim work 1,069 0,643 
employment agencies) 
MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) 0,300 0,200 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the 0,760 0,608 
creation of jobs) 
Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) 3,144 1,000 
TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) 0,363 0,259 
P Les 3 E du Developpement integr6: Emploi, Environnement, Economie (Local 0,882 0,554 
multidisciplinary agency in the area of environment) 
PLACE (Network of local partners) 0,135 0,118 
FIN KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) 0,066 0,052 
RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) 0,699 0,086 
YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the 0,483 0,277 
S Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops 1,841 1,000 
with monitor) for the unemployed) 
Transnational Training Project (Training for self-employment) 1,204 0,641 
UK Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro- 0,308 0,149 
businesses and individuals) 
Mobility for food wholesale workers (Three country network) 0,703 0,300 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support 0,821 0,657 
SMEs) 
Pilotprojekt och nyskapande atgarder 
B social dialog - ESDO Online 0,200 0,180 
social dialog Yes for Europe 2,022 0,987 
social dialog: A.F.E.T.T. 3,936 3,543 
F Center fdr distansarbete 4,516 2,258 
Forco : social dialog i naringslivet 1,635 1,384 
IRL Ny arbetsorganisation: social dialog 0,252 0,189 
L Pilotprojekt 0,600 0,300 
NL Pilotprojektet "Merit" 0,319 0,319 
A Tekniskt stdd 0,050 0,050 
UK EOEG's Offender Reintegration Programme 0,312 0,148 
Istar 2,024 1,012 
Pilotprojekt Concordia | 0,1531, 0,115 
183 
Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERDF, ESF och EUGFJ 
Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningcn som antogs under 
1994-1997 
miljoner ecu 
Antagande-àr| Kostnad 
totalt Bidrag 
EUGFJ 
Utvärdering, uppföljning, tekniskt stöd och undersökningar 
DK Territoriell sysselsättningspakt "Bornholm" 
D Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD mat, 5b 
EL Utvärdering pä förhand Leader II 
E Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD, mål 5b 
F Territoriell sysselsättningspakt "Ussel-Limousin" 
Territoriell sysselsättningspakt "Périgord noir - Aquitaine" 
Sammanfattning av intemediära utvärderingar, SPD mål 5b 
IRL Utvärdering på förhand Leader II 
I Sammanfattning av utvärderingar på förhand, SPD mål 5b 
tekniskt stöd 
A Territoriell sysselsättningspakt "Tyrol, Oberland och Ausserfern" 
Utvärdering på förhand av SPD för mål 5b 
P Tekniskt stöd till jordbruk 
FIN Territoriell sysselsättningspakt "Lisalmi" 
Utvärderingar på förhand av SPD för mål 5b 
S Territoriell sysselsättningspakt "Kalmar" 
Territoriell sysselsättningspakt "Värmland* 
Territoriell sysselsättningspakt "Strömstad" 
Utvärdering på förhand av SPD för mål 5b 
UK Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD mål 5b 
EU Utvärdering av pilot- och demonstrationsprojekt, inbjudan att inkomma med förslag 
96/C 284/10 
Seminarum om ekologiska fördelar 
Åtgärd avseende landsbygdsindikatorer 
Undersökning av utvärdering på förhand 
Utvärdering i efterhand Leader I 
Utvärdering av pilotprojekt och demonstration (inbjudan att inkomma med förslag 
94/6/303) 
Förvaltningskontrakt för finansiell och administrativ uppföljning av åtgärder 
avseende mål 1, 5a och 5b 
Kontrakt för tekniskt stöd för styrning och datoriserad tillämpning Feorient 1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1996 
1997 
1995 
1994 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1994 
1994 0,250| 
0,011 
0,020 
0,012 
0,250 
0,250 
0,010 
0,010 
0,008 
0,192 
0,250 
0,015 
2,527 
0,250 
0,015 
0,363 
0,250 
0,209 
0,015 
0,014 
0,264 
0,087 
0,122 
0,123 
0,398 
0,213 
3,134 
0,061 0,200 
0,011 
0,020 
0,012 
0,200 
0,200 
0,010 
0,010 
0,008 
0,125 
0,200 
0,015 
1,895 
0,200 
0,015 
0,200 
0,200 
0,167 
0,015 
0,014 
0,264 
0,020 
0,040 
0,123 
0,398 
0,213 
3,134 
0,061 
Pilot- och demonstrationsprojekt 
Teknisk ledning, omställning och stöd till saluföring av biologiska 
jordbruksprodukter 
Introdukton av ekologiska produkter i skol- och företags matsalar 
Landsbygdsutveckling i Eichfeld-regionen 
EL Ateruppväxt av nedbrunna skogar i Grekland 
E Odling av aloe-vera 
Demonstrationsprojekt för att bygga upp ett center för saluföring av ekologiska 
produkter och för utbildning i miljövänliga tekniker och system 
Produktion, bearbetning och saluföring av produkter av vilt ursprung i syfte att 
skapa en ekologisk märkning 
Bearbetning av ricin på bondgårdar för att utvinna naturliga aromer 
Demonstrationsprojekt rörande möjligheterna att använda ny teknik för 
jordbruksmetoder för en optimal bevattning och samtidigt beakta miljön 
Skapandet av en tropisk plantskola (frukt och kryddor) som medger reglering av 
den lokala bearbetningsindustrins produktion 
Vidareutveckling av landsbygdsturismen i områden som är kända för sitt kök 
Det europeiska programmet för att etablera jordbruk i underskattade områden 
Försöksverksamhet med yngre jordbrukares etablering på företag knutna till 
arbetsmarknadens parter som drivs enligt kooperativa principer 
Demonstrationsprojekt för att sätta upp ett nätverk för att marknadsföra och sälja 
produkter från livsmedelsindustrien 
Återställandet av terrassodlingarna i MedelhavsomrAdet (PRO TfHRA) 
Demonstrationsprojekt "att äta biologiskt I skolmatsalen" 
Återinförandet av lavendelodling i de traditionella produktionsområdena 
IRL Intensivodling av 'Myrtus Communis" 
Utvecklingen av strukturer för att främja alternativa jordbruksföretag i västra Irland 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,217 
1,023 
0,370 
0,711 
1,199 
0,272 
0,468 
1,263 
0,429 
0,978 
0,840 
2,565 
0,390 
1,066 
1.191 
0.220 
1,003 
1,079 
0,423 0,089 
0,512 
0,277 
0,533 
0,899 
0,136 
0,351 
0,947 
0,214 
0,733 
0,456 
0,998 
0,194 
0,800 
0,763 
0.077 
0,501 
0,809 
0,271 
184 
1 Introduktion av djur med vardefulla fibrer i landsbygdsomf Aden och i marginalia 
omraden i Umbrien 
Tillvaratagande, underhall, utveckling och bevarandet av skogsbevuxna omraden i 
skadade omraden 
Socio-ekonomiskt tillvaratagande av lokala kulinariska resurser och traditioner i 
Apulien 
Aterupplivande, bearbetning och tillvaratagande av ekologiskt framstallda produktei 
i Abbruzzerna 
Ungas etablering i jordbruket genom fadderskapsprogram 
Ekonomiskt tillvaratagande av lakritsodling 
Odling av 2 sorters icke atliga drter fdr tiltverkning av plattor i 2 italienska regioner 
(Piemonte och Friuli-Venezia Giulia 
Telematisk marknad fdr typiska jordbruksprodukter 
NL Introduktion av ett redovisningssystem fdr mineraler i Storbritannien och Frankrike 
A Strategier fdr att garantera kvalitet och salufdring av bio-kompost 
P Demonstrationsprojekt fdr tillvaratagande av "Qarrano de Geres" for 
fritidsaktiviteter 
Paskynda diversifieringen pa Madeira genom inforande av produktion avsedd fdr 
lakemedelsindustrin (Tea Tree Oil) 
Tillvaratagande av getprodukter i Serra do Caldeirao 
FIN Kvalitet som en framgangsfaktor i ett jordbruksfdretag 
UK Utveckling av skogsprodukter 
GenomfOrbarhet och ekonomisk Idnsamhet av integrerring av "Farm-woodland" 
och systemet med jord-och skogsbruk i kommersiella jordbruk 
Sprldnlngsmatt 
EU Tillhandahallandet av tjanster och verktyg fdr kommunikation och information om 
gemenskapspolitiken fdr landsbygdsutveckling 
Ritarbete (kartor dver landsbygdsutveckling) 
Kartografi och tryckning (kartor dver landsbygdsutveckling) 
Kartografi och tryckning (kartor dver jordbruk och skogar) 
Ritarbete (kartor dver landsbygdsutveckling) 
Logo fdr att synliggdra landsbygdsutveckling Antagande-Ar 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1997 
1996 
1996 
1996 
1995 
1995 Kostnad 
totalt 
0,714 
0,302 
0,218 
0,304 
0,856 
0,198 
0,655 
0,362 
0.539 
0,226 
0,078 
0,998 
0,856 
0,788 
0,171 
0,438 
3,431 
0,007 
0,123 
0,253 
0,011 
0,019 miljonoi ocu 
Bidrag 
EUGFJ 
0,357 
0,151 
0,164 
0,228 
0,642 
0,149 
0,328 
0,181 
0,270 
0,113 
0,059 
0,748 
0,637 
0,591 
0,085 
0,210 
3,431 
0,007 
0,123 
0,230 
0,011 
0,019 
185 
Antagandear / 
Medlemsstat Mål Bilaga 5: 
Kostnad 
totalt Bidrag 
ERUF 
(D Stora projekt 1994-1997* 
Statligt 
natlonellt 
bidrag Prlvat 
bidrag 
1997 
SPANIEN 
Uppsamlingsanordning Bahfa de 
Oljeledning Cartagena-Puertollano 1 
1 25,32 
161,23 17,72 
62,90 7,60 
0,00 0,00 
98,33 
1996 
SPANIEN 
Gasledning Gibraltar-C6rdoba 
Gasledning Valence-Cartagena 
Naturgasanlaggningar Huelva 1 
1 
1 298,47 
60,69 
27,40 99,01 
23,81 
7,28 0,00 
0,00 
0,00 199,46 
36,88 
20,12 
1996 
IRLAND 
Sjukhus i Tallaght 
ITALIEN 
Hamn i Gioia Tauro 1 
1 131,33 
120,00 39,37 
40,00 91,96 
0,00 0,00 
80,00 Ataganden 
1997 1994-1997 
(2) % 
(2)/(1) 1997 miljoner ecu 
Betalninga 
1994-1997 
(3) r 
% 
(3)/1 
4,41 
17,67 4,41 
17,67 25% 
28% 2,21 
0,00 2,21 
0,00 12% 
0% 
0,00 
0,00 
0,00 89,81 
23,81 
7,28 91% 
100% 
100% 0,00 
0,00 
1,46 71,85 
19,05 
7,28 73% 
80% 
100"/. 
0,00 
0,00 39,37 
40,00 100% 
100% 0,00 
12,00 31,50 
32,00 80% 
80% 
* Stora projekt i den mening som avses i artikel 16 2 i samordningsförordningen 
186 
Bilaga 6: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda 
medel) (ecu) EUGFJ-U 
U. 
U. 
U. 
CO 
UJ 
< 
UJ 
0. 
p 
IX) rr cr 
UJ 
t-
UJ 
O < 
UJ 
0. 
i 
z 
p~ 
T 
2 
.X t" 
£&5 Budgetpos 
|:.:::::...: 1 •.:;: : " 
B2-100 
B2-1000 
B2-1001 
B2-1002 
B2-1003 
B2-1004 
I 
B2-110 
B2-1100 
B2-1101 
B2-1102 
B2-1110 
I 
B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 
I 
B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 
I 
B2-140 
B2-1400 
B2-1400 
B2-1400 
B2-141 
B2-1410 
B2-1410 
B2-1410 
B2-1410 
I 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
I 
B2-142 
B2-1420 
B2-1420 
1 
B2-1421 
B2-1421 
r 
B2-1422 
B2-1422 
I 
B2-1423 
B2-1423 
I t Rubrik 
©SR I 
GSR 
Mål 1 
Mål 5a (utanför mål 1 och 5b-områden 
Mål 5a (inom Mål 5b-områden) 
Mål 5b 
Mål 6 
EUGFJ, totalt 
GSR 
MåM 
Mål 5a 
Mål 6 
Sociala åtgärder knutna till påtvingade verksamhetsavbrott 
FFU, totalt 
GSR 
MåM 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
ERUF, totalt 
GSR 
MåM 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
ESF, totalt 
GEMENSKAPSINITIATIV | 
PESCA (omstrukturering av fiskerisektorn) 
ESF 
FFU 
ERUF 
PESCMotalt 
Interregionalt samarbete 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Interreg, totalt 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
PEACE, totalt 
Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser 
ESF 
ERUF 
NÖW, totalt 
ESF 
ERUF 
Horizon, totalt 
ESF 
ERUF 
Integra, totalt 
ESF 
ERUF 
Youthstart, totalt Åtaganden 
2.578.655.000 
422.011.000 
552.654.503 
421.479.000 
51.300.000 
4.026.099.503! 
308.327.621 
59.076.033 
1.570.000 
0 
368.973.654| 
10.069.898.812 
2.198.543.893 
658.565.158 
56.130.000 
12.983.137.8631 
4.058.768.093 
703.332.440 
2.202.908.639 
476.918.959 
168.351.869 
28.820.000 
7.639.100.0001 
13.647.955 
4.527.170 
3.281.000 
21.466.126] 
33.972.252 
17.572.505 
0 
407.026.576 
458.571.3331 
32.482.389 
13.016.000 
525.000 
7.288.000 
53.311.389[ 
36.644.371 
20.397 
" 36.664768] 
76.360.917 
20.396 
76.381.313J 
109.350.000 
0 
109.350.0001 
72.382.558 
0 
72.382.5581 Betalningar| 
2.131.910.000 
467.877.000 
539.477.000 
406.377.999 
34.357.800 
3.579.999.7991 
339.999.998 
145.893.090 
1.000.000 
0 
486.893.0881 
8.295.704.757 
2.683.564.495 
488.384.683 
53.782.000 
11.521.435.935| 
3.335.008.243 
493.628.370 
1.784.006.994 
375229926 
135.011.466 
20.515.000 
6.143.399.999] 
4.147.677 
1 464.869 
28.803.500 
34.216.046 j 
13.000.501 
16.856.176 
0 
327.694.166 
357.550.8431 
37.276.839 
9.694.300 
263.826 
33.922.500 
81.157.465j 
50.820.000 
256.318 
51.076.318] 
72.558.906 
256.317 
72.813.223] 
63.567.414 
0 
63.567.414| 
59.192.231 
0 
59.192.2311 
187 
Budgetpost 
B2-1424 
B2-1424 ESF 
ERUF Rubrik 
ADAPT, totalt Åtaganden Betalningar | 
125.432.619 
0 
126.432.619] 147.933.714 
0 
147.933.714l 
B2-143 Industriell omstrukturering 
B2-1430 ESF 
B2-1430 ERUF 24.258.838 
89.066.440 20.126.224 
55.316.420 
Rechar, totalt 113.325.278 75.442.644 
DC 
UJ 
Q 
55 
UJ B2-1431 ESF 
B2-1431 ERUF 
I 
Budgetpost Resider, totalt 
Rubrik 10.118.426 
94.983.400 
105.101.8261 
Åtaganden 9.432.782 
52.674.200 
62.106.9821 
Betalningarj 
B2-1432 
B2-1432 
B2-1433 
B2-1433 ESF 
ERUF 
ESF 
ERUF Konver, totalt 
RETEX II, totalt 16.333.000 
175.098,000 
191.431.0Ö0J 
1.743.184 
84.034.099 
85.777.283] 9.963.291 
58.730.816 
68^694.167] 
1.063.223 
55.730.543 
56.793.7661 
B2-144 REGIS (de mest avlägset belägna områdena ) 
B2-1440 ESF 
B2-1440 EUGFJ-U 
B2-1440 FFU 
B2-1440 ERUF 
REGIS, totalt 8.685.738 
4.596.000 
0 
77.365.000 
90.646.738l 6.813.734 
1.106.700 
0 
J7.871.400 
55.791.834l 
B2-145 URBAN områden i städer) 
B2-1450 ESF 
B2-1450 ERUF 29.211.231 
88.887.000 13.937.449 
61.697.600 
URBAN, totalt 118.098.231 75.635.0491 
B2-146 
B2-1460 
B2-1460 
B2-1460 Leader (landsbygdsutveckling) 
ESF 
EUGFJ-U 
ERUF 
Leader, totalt 10.510.696 
65.418.760 
82920>J53 
157.849.9091 3.621.853 
43.870.&G1 
56.617.267 
104.110.020] 
B2-147 
B2-1470 
B2-1470 SMF-initiativet 
ESF 
ERUF 
SMF, totalt 10.447.200 
122.889.284 
133.336.484 3.492.460 
120.154.814 
123.647.2741 
w rr 
ÇC LU 
9rx Q< C P B2-148 Reserv för tidigare och framtida åtgärder 
B2-1480 ESF 
B2-1480 EUGFJ-U 
B2-1480 ERUF 
B2-1480 RESERV 
Tidigare åtgärder, totalt (*) 12.838.524 
10.221.142 
164.532.427 
187.592.092 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Gemenskapsinitiativ, totalt 611.581.374 
100.603.265 
5.052.170 
1.231.880.045 529.784.822 
81.749.219 
1.728.695 
1.064.058.287 
1.949.116.854 1.677.321.023 
B2-150 ÖVRIGA ÅTGÄRDER 
Bedrägeribekämpning, totalt 750.000 
750.000 449.633 
449.633 
B2-1600 ERUF 
B2:1600 ESF 
Genomförande, uppföljning och utvärdering av GSR/SPD, te 
Hl 
è •» I B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
ESF 
övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder, totalt 1.487.444 
79.790 
1.667.234] 
5.716.381 
20.662.838 
170.629.361 
60.391.626 
257.400.2051 7487.530 
13.101.443 
107.330.240 
44.182.950 
172.102.163] 
188 
Budgetpott Rubrik Åtaganden Betalningar] 
I B2-190 Strukturatgiirder inom ramen for fdrordning (EEG) nr 3575/90 (f.d. Osttyskland) 
B2-1900 ESF 
Q B2-1900 EUGFJ-U 
x B2-1900 FFU - 857.840 
m B2-1900 ERUF - 29.504.312 
II Fd. Osttyskland, totalt ~ -| 30.362.iS2J 
') Betalningar avseende perioden 1989-1993 
189 
Bilaga 7: Genomförande av programmen per medlemsstat (mål och gemenskapsinitiativ) -1997 under 
programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
BELGIEN 
(tfrtaflartttor) 
fflflp.* 
SPD Hainaut (1994) 
mm:::::.:::.::.::.:::::::: 
SPD Aubange 1997-1999 (1997) 
SPD Liege 1997-1999 (1997) 
SPD Limburg 1997-1999 (1997) 
SPD Turnhout 1997-1999 (1997) 
SPD Aubange 1994-1996 (1994) 
SPD Liege 1994-1996 (1994) 
SPD Limburg 1994-1996 (1994) 
SPD Turnhout 1994-1996 (1994) 
Totalt 
mm .. . 
OP Flamlandska befolkningen (1994) 
OP Franska befolkningen (1994) 
OP Tysktalande befolkningen (1994) 
OP Bryssels huvudstadsomrade (1994) 
OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) 
Totalt 
P&llipiR 
OP Flamllndska befolkningen (1994) 
OP Franska befolkningen (1994) 
OP Tysktalande befolkningen (1994) 
OP Bryssels huvudstadsomra.de (1994) 
OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) 
Totalt 
llliEit;^^ 
Bestammelser om Flandem, forordning 2328/91 (1995) 
SPD Flandem, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Bryssels huvudstadsomrade, forordning 866/90 (1995) 
Bestammelser om Vallonien, forordning 2328/91 (1995) 
SPD Vallonien, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
Bestammelser om Federal, forordning 2328/91 (1995) 
Totalt 
MtfS*&St« 
SPD Belgien (1994) 
iWwWR 
SPD Meetjesland (1995) 
SPD Vallonien (1995) 
SPD Westhoek (1995) 
Totalt 
TOTALT 
(nftlaWv 
fatrtjnj»rt<l«*r) 
AftAiPt 
Flandem (1995) 
Vallonien (1995) 
Totalt 
mffifrm**"'.' 
Flandem (1994) 
Vallonien (1994) 
Totalt 
lliii^^ 
Hainaut(1997) 
Meetjesland (1997) 
Vallonien (1997) 
Westhoek (1997) 
Totalt 
iHrtSA 
Belgien (1994) 
mt 
Natverk: IBEX Libramont-98: trasektorn (1997)2 
Flandem (1996) 
Vallonien (1995) 
Totalt tota» 
2.721,7 
2,2 
442,0 
446,1 
82,1 
3,2 
290,8 
89.2 
44,7 
1.400,5 
626,1 
368,0 
12,6 
33,3 
114,3 
1.164,4 
107,9 
54,8 
1.2 
7,0 
15,7 
186,7 
135,8 
352,1 
11,1 
101,1 
46,4 
186,7 
833,2 
103,7 
34,2 
135,5 
96,6 
266,3 
6.666,4 
totalt 
43,9 
69,9 
113,8 
36,7 
63,1 
99,8 
9,3 
4,2 
7,9 
7,2 
28,6 
5,3 
1.0 
8,6 
14,2 
23,9 WfUktUffohd*-
*töd 
748,5 
1,0 
114,4 
67,8 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
349,7 
190,3 
160,4 
5,6 
12,5 
36,9 
406,8 
43,7 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
70,2 
49,5 
23,8 
1,1 
30,1 
5,4 
63,6 
173,4 
24,5 
10,3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.850,1 
$*rtiKta«to*>ds-
stöd 
fl) 
16,3 
22,4 
38,6 
16,8 
29,0 
45,8 
4,1 
1,1 
3,3 
1.8 
10,3 
2.5 
0,3 
2,7 
9,4 
12,4 Atftg*nd«tt 
1*7 
120,0 
1.0 
36,9 
21,7 
32,9 
0,0 
-0,9 
-4,9 
-1,3 
86,4 
31,9 
26,6 
3,3 
2,0 
6,2 
70,0 
0,0 
16,6 
0,4 
1,9 
0,0 
18,9 
9.1 
6,1 
0,0 
0,0 
1.6 
8,8 
26,6 
0,0 
0,5 
8,3 
0,0 
8,9 
328,8 
Åtagande 
1997 
1,3 
6,1 
7,4 
4,6 
9,1 
13,7 
4,1 
0,0 
3,3 
0,0 
7,4 
0.5 
0,3 
0,0 
0,0 
0,3 Ataflartdon 
19$4r19#7 
349,68 
1,0 
36,9 
21,7 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
226,0 
121,5 
104,7 
5,6 
7,7 
23,0 
262,6 
8,8 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
35,3 
27,0 
16,1 
0,3 
11,7 
4,0 
46,5 
105,4 
24,5 
1,8 
19,6 
3,5 
24,9 
1.028,4 
Ate0*ftd*» 
1994*1997 
(2J 
16,3 
22,4 
38,6 
16,8 
29,0 
45,8 
4.1 
0,0 
3,3 
0,0 
7,4 
2,5 
0,3 
2,7 
9,4 
12,4 47% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% 
64% 
65% 
100% 
62% 
62% 
66% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
55% 
68% 
24% 
39% 
73% 
73% 
61% 
100% 
17% 
47% 
13% 
32% 
56% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
0% 
72% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betainingar 
1997 
96,0 
0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,0 
39,6 
17,2 
0,3 
102,4 
33,4 
21,9 
0,9 
2,3 
3,1 
61,6 
0,0 
8,3 
0,2 
1.0 
0.0 
9,4 
8,0 
1,0 
0,0 
0,0 
1.2 
10,7 
20,9 
0,0 
0,4 
5,5 
0,8 
6,7 
297,0 
e*talfl]ttg«r 
ia»7 
3,6 
6,3 
10,0 
2,3 
4,5 
6,8 
2,0 
0,0 
1./ 
0,0 
3,7 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 8«t»tattigar 
1994-1W7 
267,6 
0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,6 
66,7 
27,8 
12,0 
152,4 
103,2 
87,1 
2,8 
6,2 
18,7 
218,0 
4,4 
8,9 
0,2 
1.1 
3.0 
17,7 
22,1 
8,8 
0,1 
9,4 
2,7 
36,8 
80,0 
19,6 
1.0 
11.1 
2.6 
14,8 
770,0 
Batalitfngaf 
169*4987 
ft 
8.1 
11,2 
19,3 
8,4 
14,5 
22,9 
2,0 
0,0 
1,/ 
0.0 
3,7 
0,8 
0,0 
0,8 
3,2 
4,0 •""%"" 
36% 
50% 
15% 
16% 
50% 
46% 
83% 
82% 
66% 
44% 
54% 
54% 
50% 
50% 
51% 
54% 
:/ t::' 
10% 
50% 
50% 
50% 
50% 
25% 
MMM 
45% 
37% 
12% 
31% 
50% 
58% 
46% 
80% 
10% 
27% 
10% 
19% 
42% 
50% 
50% 
60% 
50% 
50% 
60% 
Wwi ws& 
50% 
0% 
ti0% 
0% 
36% 
30% 
0% 
30% 
34% 
32% 
190 
fllxHfKIV 
IK* "" '""""" '" " Chatelet(1995) 
Limburg (1995) 
Totalt 
iMSft^f 
Bryssel(1995) 
Flandem (1995) 
Vallonien (1995) 
Totalt 
mm* 
CharieroJ(1995) 
Liege (1995) 
Totalt 
WttTttV 
Flandem (1996) 
Vallonien (1995) 
Totalt 
Mfflm 
Bryssel(1996) 
Antwerpen(1995) 
Charleroi(1995) 
Totalt 
TOTALT 
if^M^^S^t 
Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna Rhen-
Meuse (1997) 
BelgiervFrankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgien/Frankrike: Ardennerna (1996) 
Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/Flandern (1996) 
Frankrike/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Belgien/Nederiandema: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgien/Nederlanderna: Middengebied (1995) 
Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) 1,9 
56,2 
68,1 
5,8 
11.8 
12.9 
30,4 
31,4 
28,4 
69,8 
3.0 
6,0 
9,0 
8,4 
15,2 
11,3 
34,9 
463,6 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
22,8 
66,3 
71,9 ttmfctUFtooti^ 
HI 
0,9 
14,8 
16,7 
1.7 
4,8 
4.9 
11,6 
15.2 
12,5 
27,7 
1.4 
3.0 
4,4 
2.2 
2,6 
5,7 
10,4 
179,3 
137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
11,1 
32,4 
35,7 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4.0 
0,0 
4,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
33,4 
15,5 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 \ 1994*1997 
'mi IWi 
0,9 
14,8 
15,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,6 
15,2 
12,5 
27,7 
1.4 
3,0 
4,4 
2,2 
2,6 
5.7 
10,4 
176,4 
15,5 
26,2 
12,5 
18,0 
10,0 
11,1 
32.4 
33,5 ! W ' 
11 .tin, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98% 
11% 
87% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
94% 0,3 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,4 
0,0 
0,6 
0,6 
0,0 
0,0 
0,4 
0,4 
22,3 
0,0 
1.4 
0,0 
0.5 
1,5 
0.0 
0.0 
0.0 n ft 
0.7 
7,4 
8,1 
0,9 
2,4 
2,5 
6,7 
6,0 
6,3 
12,2 
0,7 
2,1 
2,8 
1.1 
1,3 
3,3 
5,6 
85,2 
0,0 
13,5 
3,7 
9,0 
6,5 
3,3 
9.7 
10,0 80% 
50% 
62% 
50% 
50% 
50% 
50% 
39% 
50% 
44% 
50% 
70% 
64% 
50% 
50% 
58% 
54% 
48% 
0% 
45% 
30% 
50% 
9% 
30% 
30% 
28% 
DANMARK 
mt 
SPD Lolland 1997-1999 (1997) 
SPD Nord-jylland 1997-1999 (1997) 
SPD Lolland 1994-1996 (1994) 
SPD Nord-jylland 1994-1996 (1994) 
Totalt 
M*J> 
SPD Danmark (1994) 
ISIF.T 
SPD Danmark (1994) 
Ma$5*fcr<fcflik ; 
Bestammelser om Danmark, ffirordning 2328/91 (1995) 
SPD Danmark, l&rordningarna 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 
$$$*$$* 
SPD Danmark (1994) 
m&.: ' SPD Danmark (1994) 
TOTALT 
MtfrtiV 
(*rttao,aiK»«ar) 
ABAFf 
ADAPT Danmark (1995) 
IrogfoymiwA 
Employment Danmark (1994) 
'i'iiiujjiif"" 
Leader Danmark (1996) 
mam ... • 
PESCA Danmark (1994) 
SNir 
SMF Danmark (1996) 
Kwwftf' .,,, 
Konver Danmark (1995) wtett 
47,4 
222.3 
30.5 
216,4 
616,6 
584,3 
87.7 
352,5 
213,6 
566,1 
444,2 
202,3 
2.401,2 
KeWWKl 
totalt 
69,0 
28,1 
26,7 
48,6 
5.1 
5,3 • $trt»ktu«fofto> 
(1) 
13,8 
54,4 
7,0 
47,1 
122,3 
268,1 
38,9 
102.7 
26,7 
129,4 
142.5 
54,0 
766,3 
WuktvrfOfid*-
stftd 
Fl 
31.7 
14,1 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 Åtagande*} 
1*97 
13,8 
17,4 
-1,6 
3,4 
33,1 
42,2 
7.4 
17,0 
0.0 
17,0 
0.0 
10,7 
110,4 
' AtftBWdan 
1997 
2.2 
3,5 
1,6 
4,1 
0,0 
0,0 Atagiandw* 
1994,1*97 
C8 
13,8 
17,4 
7,8 
47,1 
86,1 
169,2 
20,4 
67,3 
10,5 
77,8 
69,9 
24,2 
447,6 
At*0j»rri*it 
1994*1997 
ii $ 
31,7 
14,1 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 own 
100% 
32% 
111% 
100% 
70% 
63% 
53% 
65% 
39% 
60% 
49% 
45% 
69% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% fcettalntagar 
1997 
6,92 
8,71 
-0,80 
24,13 
39,0 
39,6 
4,99 
19,50 
1,08 
20,6 
27,9 
14,7 
146,8 
Retaining** 
1997 
7.0 
3,9 
0,5 
2.7 
0,0 
0,0 BeMhtngar 
1**4>1$S7 
m 
6,92 
8,71 
5,57 
41,42 
62,6 
154,8 
15,66 
52,36 
9,48 
61,8 
58,2 
20,5 
373,7 
••talningar 
1*9441097 
ft 
15,9 
7.0 
2,4 
4,9 
0,8 
1.2 50% 
16% 
80% 
88% 
61% 
58% 
40% 
51% 
36% 
48% 
41% 
; 
38% 
49% 
* 
M? 
50% 
50% 
30% 
; 
30% 
30% 
50% 
191 
wrimi*h 
URBAN Danmark (1995) 
TOTALT 
il^iis^iliiiri 
Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) 
Fdrenade kungariket£>anmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland 
Nordsjfin (1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Danmark/Tyskland: FynsAmt/KE.RN. (1995) 
Danmark/Tyskland: Sonderjylland/Planungsraum V (1995) 
Danmark/Tyskland: Storstrem/Ostholstein/Lubeck (1995) 
Danmark: Ostersjon (1995) totalt 
3,0 
186,9 
47,5 
30,3 
28,0 
3,6 
22,2 
10,4 
4.6 $truktvrtonds, 
*tW 
(1) 
-
1.5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1.8 
11,1 
5,2 
2,0 19»7 
0,0 
11,6 
25,0 
14,5 
2,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Atfte»nd»» 
1994*1997 
(2) 
1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
1l7v 
5,2 
2,0 fsyfn 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 1W 
0,0 
14,1 
12,5 
0,0 
0,7 
0,0 
o"^ 
0,0 
o.ol Itfeili&tfftt 
1*9*1*7: 
m 
0,5 
32,7 
12,5 
0,0 
3,9 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 32% 
43% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
TYSKLAND 
Proigptm 
fctittyamtoar) 
Mi'11"'1' '" ' " '"" """ "'"''' ' '' Reglonala OP 
OP Berlin (Ost) (1994) 
OP Brandenburg (1) (1994) 
OP Brandenburg (2) (1994) 
OP Brandenburg (3) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) 
OPSachsen(1)(1994) 
OPSachsen(2)(1994) 
OPSachsen(3)(1994) 
OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) 
OPThQringen(l)(1994) 
OPTh0ringen(2)(1994) 
OPThur(ngen(3)(1994) 
Interregional OP 
OP«iske(1994) 
OP Yrkesmassig kompetens (1994) 
Totalt 
W^i^^^^^^M^M^^M^^^^M^^^^§M. 
SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) 
SPD Bayem 1997-1999 (1997) 
SPD Berlin 1997-1999 (1997) 
SPD Bremen 1997-1999 (1997) 
SPD Hessen 1997-1999 (1997) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) 
SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) 
SPD Saarland 1997-1999 (1997) 
SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) 
SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) 
SPD Bayem 1994-1996 (1994) 
SPD Berlin 1994-1996 (1994) 
SPD Bremen 1994-1996 (1994) 
SPD Hessen 1994-1996 (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz 1994-1996 (1994) 
SPD Saarland 1994-1996 (1994) 
SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) 
Totalt 
M*t&-
Reglonala OP 
OP Baden-WOrttemberg (1994) 
OP Niedersachsen (1994) 
OPBayern(1994) 
OP Berlin (1994) 
OP Bremen (1994) 
OP Hamburg (1994) 
OP Hessen (1994) 
OP Nordrhein-Westfalen (1994) Kd$tftftd 
totalt 
2 525,6 
4 573,0 
2365,3 
776,5 
4752,4 
1.564,4 
809,9 
9.029,0 
1.710,7 
965,9 
9.430,3 
1 844,5 
1 106,2 
5 467,4 
1 928,9 
774,9 
253,6 
2258,3 
62.136,6 
225,2 
42,7 
413,1 
207,0 
78,2 
1 613,3 
67,1 
104,0 
37,6 
95,7 
30,5 
401,0 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
6.125,8 
233,9 
276,8 
125,3 
123,2 
93,5 
86,3 
165,9 
743.8 «rufcturf<wm*. 
stod 
(11 
747,7 
1 006,6 
733,5 
482,1 
810,7 
667,1 
363,0 
2.113,9 
631,3 
648,4 
1 134,4 
597,5 
660,3 
1.060,6 
530,8 
457,9 
109,3 
1 076,7 
13.831,6 
49,9 
19,8 
191,2 
55,1 
30,0 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.604,5 
53,5 
121,2 
56,5 
51,9 
39,5 
39,1 
49,6 
280,6 At*0*fl<J«n 
1997 
39,9 
254,8 
217,0 
80,4 
136,1 
7,1 
47,6 
360,7 
121,4 
131,0 
450,9 
93,5 
142,5 
177,7 
68,9 
77,3 
1.1 
106,3 
2.614,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
0,0 
0,1 
39,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
390,9 
7.B 
33,5 
0,0 
9,2 
6.7 
7,8 
7,8 
44,5 Af*tl«rtd#ft 
1994-1997 
ft 
370,2 
581,0 
539,9 
290,1 
501,8 
415,1 
218,5 
1.303,2 
479,0 
361,4 
790,6 
361,3 
405,1 
628,3 
297,9 
272,0 
47,6 
584,3 
8.447,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
43,1 
14,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.066,9 
32,8 
H'J, 3 
25.0 
33,4 
25,5 
25,2 
31,5 
143,3 % 
„rSM„ 
50% 
58% 
74% 
60% 
62% 
62% 
60% 
62% 
76% 
56% 
70% 
60% 
61% 
59% 
56% 
59% 
44% 
54% 
61% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
32% 
100% 
30% 
100% 
100% 
116% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
66% 
61% 
74"X 
44". 
64".. 
65% 
65% 
63°/< 
51'X Retitafo0*r 
1997 
109,6 
233,1 
101,7 
91,7 
118,4 
109,5 
83,8 
388,6 
102,5 
109,8 
99,4 
90,2 
127,9 
96,1 
53,7 
88,9 
12,7 
172.61 
2.190,2 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9,0 
20,6 
0,1 
65,0 
23,3 
1,7 
93,6 
0,0 
1,7 
3,0 
380,6 
10,7 
18,9 
0,0 
6.3 
9,4 
6,9 
9,5 
41,0 fittalnmgar 
1994*1997 
(3) 
310,8 
496,1 
367,3 
267,5 
448,0 
371,9 
193,8 
1.163,4 
357,3 
317,5 
402,5 
290,7 
340,8 
417,4 
236,8 
229,6 
39,5 
503,6 
6.754,6 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9.0 
34,6 
11.8 
110,8 
40,3 
13,2 
278,2 
14,3 
33,1 
12,4 
720,2 
29,4 
fi5,1 
15,1 
25,7 
23,4 
21,1 
28,1 
126,0 • iflrtt 
42% 
49% 
50% 
55% 
55% 
56% 
53% 
55% 
57% 
49% 
35% 
49% 
52% 
39% 
45% 
50% 
36% 
47% 
49% 
: • .,:' •'-. 
16% 
50% 
14% 
16% 
50% 
16% 
50% 
15% 
50% 
80% 
96% 
71% 
85% 
80% 
82% 
60% 
68% 
80% 
46% 
55% 
54% 
27% 
50% 
59% 
54% 
57% 
45% 
(1 ) Ekonomisk utveckling 
(2) Landsbygdsutveckling 
(3) Arbetsmarknad 
192 
', 'towm 
(«tAg*ft4*4r) 
OP Rheinland-Pfalz (1994) 
OP Saarland (1994) 
OP ScWeewfg-Hctetein (1994) 
Interregional OP 
OP Forbundsrepublik (1994) 
Totalt 
itSI!*...... . 
SPD Tyskland (1994) 
Mftjfc*ftt^ 
SPD Niedersachsen, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Bayem, ffirordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Bremen, f&rordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Hamburg, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Hessen, fSrordningarna 866 och 867^0 (1995) 
SPD Saarland, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
SPD Schleswig-Holstein, <6rordningama 866 och 867/90 (1995) 
SPD Baden-WOrttemberg, forordningarna 866 och 867/90 (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen, forordningarna 866 och 867/90 (1994) 
SPD Rheinland-Ptalz, f6rordningama 866 och 867/90 (1994) 
Best&mmelser om Tyskland, forordning 2328/91 (1995) 
Totalt 
mwim 
SPD Tyskland (1994) 
ilffttwB 
SPD Baden-WQrttemberg (1995) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1995) 
SPD Saarland (1995) 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayem (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz (1994) 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
Totalt 
TOTALT 
tttfeffv ; 
twrfagawlt**) 
Win ' """ l""""""" ' "" 
Tyskland (1995) 
6m$taytotat 
Tyskland (1994) 
'&&&& 
Natverk(1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baden-WQrttemberg (1995) 
Bayem (1995) 
Berlin (Ost) (1995) 
Brandenburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thuringen(1995) 
Totalt 
mm~::r:. 
Tyskland (1994) 
mm. 
N&tverk: IBEX Magdeburg 1998: energisektor (1997) 
Baden-WOrttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1996) 
Rheinland-Pfalz (1996) 
Saarland (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Bayem (1995) 
Berlin (1995) 
Bremen (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) Ko»tn«d 
t0t»rt 
93,1 
108,7 
78,2 
2 589,7 
4.718,4 
648,08 
99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,8 
17,8 
10,2 
132,3 
132,5 
76,6 
3.491,8 
4.416,3 
285.2 
451,9 
117,9 
114,1 
699,1 
2.993,5 
235,2 
426,8 
227,3 
6.266,9 
72.696,4 
KiWWHl 
totalt 
539,9 
387,1 
2.0 
16,6 
14,3 
113,5 
0,4 
33,7 
24,9 
29,3 
40,1 
8,9 
25,5 
5,4 
35,5 
29,8 
29,7 
409,6 
62.0 
0,6 
1.8 
20,9 
9,7 
6,4 
3,1 
3,6 
17,8 
43,0 
9,3 
3,5 
36,0 $ttitfctwfoml** 
Wd 
29,5 
40,9 
35,0 
887,6 
1.684,9 
265,34 
29,9 
85,5 
0,7 
4.3 
21,2 
3,1 
3.1 
22,3 
30,1 
18,8 
871,8 
1.090,8 
76.0 
74,9 
46,8 
24,1 
245.1 
572,0 
80,8 
111,3 
85,9 
1.240,8 
19.793,8 
«WkturfWid«-
stod 
256,7 
201.0 
1,0 
6,6 
5,7 
43,0 
0,2 
18,8 
7,7 
15,6 
18,8 
4,4 
8,6 
2,2 
10,0 
17,6 
13,9 
182,2 
23,0 
0,3 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1,6 
1,8 
7.1 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 Ateflandan 
18*7 
0,0 
7,0 
0,3 
4,1 
128,7 
33.56 
0,0 
5,9 
0,0 
1,4 
5,5 
0,5 
0,0 
3,1 
4,7 
2,1 
145,0 
168,2 
0,1 
21,4 
3,7 
7,1 
78,4 
115,7 
8.7 
16,1 
18,7 
269,8 
3.606,6 
Atag*fid«ft 
1997 
16,6 
77,9 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0.0 
0,0 
0,5 
0.0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,1 
0.0 
0,0 
0,0 
3,2 
-0,2 
0,3 
0,0 
0,0 
0,1 
0,9 
0,0 
0,0 
0.2 
1.7 
0,0 
0.0 
3,7 AtftQftndw 
1994*1997 
14,8 
26,1 
23,H 
478,4 
949,1 
89,78 
10,4 
35,7 
0,2 
2,1 
15,1 
2,6 
0,5 
11,7 
19,5 
8,7 
576,3 
682,8 
37,8 
44,4 
15,4 
11,1 
155,8 
330,9 
43,2 
58,6 
59,8 
719,3 
11.982,9 
At*8*ttdeft 
1994-1987 
ft 
93,3 
127,9 
1,0 
6,6 
5,7 
8,1 
0,2 
18,8 
6,7 
15,6 
18,8 
4,2 
8,6 
1,9 
18,0 
15,6 
13,9 
143,7 
23,0 
0,3 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1,6 
1,8 
7,1 
16,3 
1,0 
1.2 
18,7 % 
..«H.«. 
50% 
64% 
68% 
54% 
56% 
33,84% 
35% 
42% 
35% 
49% 
71% 
82% 
16% 
52% 
65% 
46% 
66% 
63% 
50"/, 
59% 
33% 
46% 
64% 
58% 
54% 
53% 
70% 
68% 
, 61% 
36% 
64% 
100% 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
96% 
100% 
87% 
100"/, 
88% 
100% 
79% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% B#frln)««at 
2,6 
6,7 
2.7 
181,7 
296,8 
33,09 
2,8 
13,9 
0,0 
0,7 
2,9 
0,5 
0,0 
0,7 
2,4 
0,5 
121,6 
146,0 
8.9 
17,3 
2,7 
4,8 
51,9 
60,3 
10,0 
14,4 
22,9 
184,3 
3.238,8 
B*talnli*$*>f 
199* 
14,4 
54,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1.5 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,2 
1.5 
1,0 
1.3 
1,5 
6,6 
13,9 
5,8 
0,1 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3.6 
3,7 
0,0 
0.0 
1,1 l«tftlnln<)ftr 
1t*M*7 
13,0 
24,4 
21,5 
424,8 
817,6 
56,59 
6,6 
32,9 
0,2 
1,1 
8,6 
1,9 
0,2 
7,4 
14,0 
5,7 
454,6 
633,2 
28,9 
28,5 
10,4 
7,1 
114,4 
246,1 
33,6 
41,9 
49,1 
531,1 
9.442,1 
8*t*lttftt0ar 
1994-1997 
:„,,„$), „: 
53,2 
95,8 
0,4 
2,0 
1,7 
4,6 
0,2 
11,3 
2,0 
4,7 
5,7 
1,3 
4,1 
1.6 
6,7 
10,2 
10,8 
66,9 
7,7 
0,1 
0,4 
4,5 
3,6 
1,2 
0,8 
0,9 
5,7 
8,1 
0,5 
0,4 
5,9 mm 
44% 
60% 
61 % 
48% 
49% 
21,33% 
22% 
38% 
25% 
25% 
40% 
62% 
8% 
33% 
46% 
31% 
52% 
49% 
38% 
38% 
22% 
29% 
47% 
43% 
42% 
38% 
57% 
43% 
48% 
% 
„«), 
21% 
48% 
40% 
30% 
30% 
11% 
80% 
60% 
26% 
30% 
30% 
29% 
47% 
69% 
37% 
58% 
77% 
37% 
34% 
40% 
50% 
30% 
75% 
36% 
49% 
50% 
80% 
50% 
49% 
30% 
31% 
193 
JMWMftfa) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Th0rfngen(1995) 
Totalt 
flrSsi;^^ 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
ThQringen(1995) 
Totalt 
#1$?!^ 
Baden-WOrttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Sachsen(1996) 
Bayem (1995) 
Berlin (1995) 
Bremen (1995) 
Hamburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Schleswig-Holstein (1995) 
ThQringen(1995) 
Totalt 
PMntitt 
Brandenburg (1996) 
Bayem (1995) 
Bremen (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
ThQringen(1995) 
Totalt 
WI^IB^^^^^^^0M^^^^^^^^§^&0^l 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Sachsen(1995) 
ThQringen(1995) 
Baden-WOrttemberg (1993) 
Bayem (1993) 
Hessen (1993) 
Nordrhein-Westfalen (1993) 
Totalt 
mm:::-" 
Sachsen (Zwickau) (1997) 
Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) 
Halle (1996) 
Saarbrucken(1996) 
Berlin (1995) 
Brandenburg (1995) 
Bremen (1995) 
ChemnHz(1995) 
Duisburg(1995) 
Erfurt (1995) 
Magdeburg (1995) 
Rostock (1995) 
Totalt 
TOTALT 
)ftft$§g^$$# 
Belgien/Tyskland/Frankrike/ Luxemburg/Nederianderna: Rhen-
Meuse (1997) 
Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) 32.7 
101.6 
65,2 
63,7 
419,0 
49,3 
3,4 
299,2 
29,5 
59,0 
34,1 
14,8 
489,3 
51,7 
53,9 
69,2 
39,4 
26,4 
28,4 
3,4 
67,8 
57,2 
43,8 
45,6 
37,5 
9.5 
29,5 
29,8 
60,7 
663,8 
42,4 
13,2 
6,7 
53,3 
420,1 
46,8 
37,4 
8,3 
11.2 
639,3 
6,0 
5,0 
108,6 
44,6 
24,5 
141,6 
7,6 
3,7 
341,6 
19,7 
15,0 
5,2 
22,6 
31,5 
9,6 
16,7 
14,5 
18,7 
17,5 
20,1 
16,3 
207,3 
4.148,6 
426,7 
47,5 *rottwf<md«-
<1> 
8,1 
43,7 
35,8 
29,7 
189,1 
30,3 
1,7 
74,8 
8,3 
34,1 
22,0 
7,4 
178,5 
12,7 
37,1 
43,5 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
20,3 
18,1 
1,2 
19,3 
8,9 
30,8 
302,5 
26,2 
5,9 
3,3 
17,1 
112,2 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
206,6 
3,3 
1,8 
46,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
77,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8,0 
16,4 
7,2 
8,2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.732,2 
137,1 
25,0 0,2 
8,5 
0,7 
0,6 
16,9 
0,0 
0.0 
15,8 
3,5 
4,3 
4,4 
2,4 
30,4 
0,0 
0,0 
0,3 
4,6 
5,8 
1,9 
0,5 
4,0 
14,2 
4,3 
3,8 
4,2 
0,0 
8,2 
0,0 
11,3 
63,2 
0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
31,6 
3,5 
1.2 
0,4 
1,3 
38,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
0,0 
1.0 
1.3 
0,3 
4,1 
9,8 
7,1 
0,0 
2,4 
0,3 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,3 
3,7 
0,2 
24,2 
276,0 
15,5 
25,0 Atagarxten 
1994*1997 
m 
8.1 
14,5 
35,8 
29,6 
169,8 
30,3 
1,7 
45,4 
8,0 
34,1 
22,0 
7,4 
148,9 
12,7 
37,1 
25,4 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
18,7 
18,1 
1,2 
19,3, 
8,9 
30,8 
282,8 
26,2 
5,9 
3,3 
17,1 
43,3 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
137,7 
3,3 
1,8 
5,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
36,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8,0 
16,4 
7.2 
8,2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.268,7 
15,5 
25,0 100% 
33% 
100% 
100% 
84% 
100% 
100% 
61% 
97% 
100% 
100% 
100% 
83% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
100"/, 
100%, 
100% 
100% 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
67% 
100% 
100% 
11% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
47% 
100% 
100"/, 
100"/, 
100"/, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"/, 
100% 
100% 
73% 
11% 
100% 0,1 
6,8 
0,0 
5,1 
22,8 
0,0 
0,0 
31,4 
1,1 
0.0 
1.4 
3,4 
37,3 
0,0 
3,3 
3,0 
1,5 
2,9 
2,9 
0,1 
7,0 
17,2 
0,0 
0,0 
5.2 
0,0 
0,0 
1,9 
0,0 
46,2 
0,0 
• 1.4 
0,0 
0,0 
18,2 
0,0 
0,0 
0,2 
2,9 
22,7 
0,0 
0,0 
0,0 
3,5 
0,0 
3,1 
0,0 
0,3 
6,9 
4,9 
3,6 
0,0 
0,7 
0,1 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,1 
1,9 
0,0 
11,6 
236,3 
0,0 
12,5 : 19944*97 
m 
4,0 
11,4 
17,6 
14,8 
79,9 
15,1 
0,8 
37,0 
3,3 
14,9 
10,2 
5,9 
87,3 
6,3 
21,9 
15,6 
7,9 
8,7 
5,1 
0,5 
13,3 
27,0 
6,4 
7,5 
12,2 
0,6 
5,6 
6,3l 
9,7 
164,7 
13,1 
4.1 
1.6 
8,5 
26,6 
4,7 
7,4 
2,7 
6,0 
74,7 
1.6 
0,9 
2,5 
8,3 
1,1 
7,9 
0.4 
1,0 
23,8 
4,9 
3,6 
1,4 
2,4 
5,6 
2,4 
4,0 
3,4 
2,4 
4,0 
6,4 
5,6 
46,1 
690,1 
0,0 
12,5 mm 
50% 
26% 
49% 
50% 
42% 
Wmm 
50% 
49% 
49% 
41% 
44% 
46% 
80% 
49% 
..:....;...:.. 
50% 
59% 
36% 
46% 
50% 
80% 
30% 
80% 
80% 
37% 
37% 
67% 
50% 
29% 
71% 
32% 
61% 
50% 
68% 
49% 
50% 
24% 
36% 
46% 
50% 
80% 
36% 
•.;••;•: --^ 
50% 
49% 
5% 
76% 
55% 
80% 
23% 
62% 
31% 
50% 
50% 
50% 
30% 
34% 
34% 
49% 
36% 
30% 
30% 
50% 
46% 
40% 
40% 
0% 
50% 
194 
Osterrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska 
havet, Donau och Sydostra Europa (1997) 
Forenade kungariket/Danmark/Sverige/Mederlanderna/ Tyskland: 
Nordsjon (1997) 
Tyskland/Osterrike (1996) 
Danmark/Tyskland: FynsAmt/KE.R.N. (1995) 
Danmark/Tyskland: Sonder-jylland/Planungsraum V(1995) 
Danmark/Tyskland: Storstrem/Ostholstein/Lubeck (1995) 
Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhein-center-syd (1995) 
Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Tyskland/Luxemburg: Euregio (1995) 
Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) 
fyskland/Nederianderna; Ems-bollard (1995) 
Tyskland/Nederianderna Euregio (1995) 
Tyakland/Nederlanderna; Euregio Rhen-Meuse-Norci (1995) 
Tyskland/Nederlanderna Euregio Rhen-Waal (1995) 
Tyskland/Polen/Tjeckiska republiken. Sachsen (1995) 
Tyskland/Polen: Brandenburg (1995) 
Tyskland/Polen: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Tyskland/Tjeckiska republiken: Bayem (1995) 
Tyskland/Schweiz: Bodensjon (1995) 
Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) Ko»tn«d 
36,8 
30,3 
56,3 
3,6 
22,2 
10,4 
51,4 
46,5 
30,9 
71.9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
13,8 
22,1 $<rukturfond»-> 
ftW 
(1) 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
11,1 tagtndtn 
1*f7 
20,9 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
1,0 A<*0*n<M 
1994*1997 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
22,9 
23,3 
8.0 
33,5 
22,5 
ID,8 
6.4 
11,5 
52,1 
10.51 
8,8 
16,8 
6,9 
11,1 % 
<2WU 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100"/, 
94% 
100"/, 
!K)% 
100% 
10W, 
35% 
14% 
14% 
100% 
100% 
100% 1997 
10,5 
0,0 
3,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0,8 
0,0 
3,0 
0,4 
0,3 latalnlnoar 
199*1997 
10,5 
0,0 
10,9 
0,5 
3,3 
1,6 
7,4 
7,2 
2,4 
10,0 
6,7 
6,6 
1,'J 
3,7 
34,3 
5,8 
4,4 
8,4 
3,4 
3,3 mmi 
50% 
0% 
44% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
:*)% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
30% 
GREKLAND 
M*H 
Reglonala OP 
OPAttika(1994) 
OPKreta(1994) 
OP Norra Egeiska havet (1994) 
OP S6dra Egeiska havet (1994) 
OPEpirus(1994) 
OP Orekiska fastlandet (1994) 
OP Vastra Qrekland (1994) 
OP loniska 6arna (1994) 
OP Centrala Makedonien (1994) 
OP Vastra Makedonien (1994) 
OP Makedonien - Trakien (1994) 
OP Peloponnesos (1994) 
OP Thessaloniki (1994) 
Interregional OP 
ASIndustri(1997) 
OPTeknisktst6d(1996) 
OPKulturturism(1995) 
OPPosttjansten(1995) 
OP Telekommunikation (1995) 
OPJordbruk(1994) 
OPjarnvagar(1994) 
OP Stadsutveckling (tunnelbana) (1994) 
OP Grundutbildning (1994) 
OPEnergi(1994) 
OPMilj6(1994) 
OP Social utslagning (1994) 
OP Offentlig f orvaltning (1994) 
OP Vidareutbildning (1994) 
OPNaturgas(1994) 
OP Industri och tjanster (1994) 
OP Fiske - Vattenbruk (1994) 
OP Forskning - teknik (1994) 
OP vagar - Hamnar - Flygplatser (1994) 
OP Haisovard • Socialfareakring (1994) 
Tekniskt stOd 
TOTALT 
'mm". Qrekland (1995) 
6mp*oVn1<HH 
Qrekland (1994) Ktwtnad 
975,1 
435,3 
327.9 
380.0 
344,9 
623,0 
514,2 
273,9 
816,9 
341,5 
689,0 
440,2 
568,0 
30,0 
84,8 
797,7 
117,1 
383,8 
2882,7 
548,0 
1.566,0 
1.881,7 
1.116,0 
515,0 
328,0 
305,4 
1 283.0 
825,4 
2 778,9 
314,1 
560,2 
2 542,4 
339,0 
0.7 
26.929,7 
49,7 
104,7 &tt»kturtond»* 
685,7 
312,3 
210,2 
224.1 
236.5 
371,8 
310,7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
15,0 
67,3 
229,1 
78,0 
203,7 
1 287,4 
329,1 
783,0 
1.411,3 
358,5 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
705,0 
151,8 
316,2 
1 327,4 
226,4 
0,7 
13.902,3 
33,5 
70,7 Atagandati 
188,9 
96,9 
31,8 
35,3 
61,2 
58,4 
80,7 
26,5 
17,7 
50,2 
77,0 
45,2 
113,2 
15,0 
2,0 
0,0 
0,0 
75,8 
232,0 
0,0 
183,5 
139,0 
66.8 
0,0 
51,7 
19,2 
124,4 
47,9 
108,5 
29,7 
28,5 
360,0 
0,0 
0,7 
2.367,8 
2,5 
15,8 Ataganrieft 
1$$4r1«*7 
. . .(*), , , : 
491,0 
237,4 
121,7 
135,0 
186,3 
215,1 
214,6 
101,7 
354,1 
146,7 
296,8 
137,0 
296,1 
15,0 
15,5 
74,0 
10,8 
165,1 
976,8 
223,5 
657,0 
534,8 
279.3 
157,5 
120,4 
67,4 
437,9 
249,6 
290,7 
72,5 
155,7 
1 000,4 
57,3 
0,7 
8.496,4 
29,9 
28,4 % 
•Willi 
72% 
76% 
58% 
60% 
79% 
58% 
69% 
60% 
60% 
(30% 
00% 
48% 
79% 
100% 
23% 
32% 
14% 
81% 
76% 
68% 
84% 
38% 
78% 
42% 
49% 
40% 
58% 
70% 
41% 
48% 
49% 
75% 
25% 
100"/. 
61% 
89% 
40% 8*taloto$*r 
129,3 
48,3 
29,6 
33,4 
39,7 
27,5 
32,5 
8,4 
58,4 
32.9 
80,4 
7,4 
68,0 
1,1 
7,3 
16,4 
0,0 
46,4 
216,0 
0,0 
81,6 
165,3 
64,7 
49,7 
19,7 
16,5 
98,1 
84,2 
87,7 
31,7 
36,6 
73,5 
0,0 
0,0 
1.692,1 
6;5 
11,7 tatdntogar 
199*1*7; 
m 
408,5 
167,8 
107,1 
109,5 
144,1 
148,9 
129,8 
64,7 
278,8 
108,6 
247,3 
86,7 
199,9 
1,1 
14,0 
59,1 
5,4 
110,3 
818,8 
120,9 
433,7 
417,5 
254,0 
126,9 
59,9 
51,8 
350,0 
179,1 
231,6 
58,5 
127,6 
438,2 
35,1 
0,0 
6.096.2 
14,9 
18,0 mm 
60% 
54% 
51% 
49% 
61% 
40% 
42% 
38% 
47'%, 
44"/, 
50% 
30% 
53% 
7% 
21% 
26% 
7% 
54% 
64% 
37% 
55% 
30% 
71% 
34% 
24% 
31% 
46% 
50% 
33% 
39% 
40% 
33% 
16% 
0°/, 
44% 
45% 
25% 
195 
iMiWtf'Y'1 
Qrekland (1995) 
TMW* .., 
Qrekland (1994) 
wm . 
Qrekland (1995) 
:Rj»isiwr 
Qrekland (1995) 
Mmm 
Qrekland (1995) 
JjNjrftjir..'..'.'.'. 
Qrekland p 995) 
KiTiK ' 
Qrekland (1993) 
WMm:::... 
Qrekland (1995) 
TOTALT 
IntertaiSflii^^ 
Qrekland/ltalien: Epirus, loniska darna, Vastra Qrekland och 
Apulien (1997) 
Oslerrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska 
havet, Donau och Sydostra Europa (1997) 
Qrekland/Albanien/Bulgarien (1995) 
Qrekland/ltalien (REQEN Elektridtet) (1995) 
Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) Ktttftkd 
totalt 
263,6 
56.8 
156,9 
4,1 
20,3 
8.9 
145,3 
67,2 
877,4 
304,9 
36,8 
494,9 
189.4 
459,2 $tr«Myrftmd** 
ftod 
148,0 
31,1 
83,3 
3.1 
12,9 
4,7 
87,5 
45,2 
620,0 
169,2 
20,9 
314,0 
75,8 
183,7 Ateg«nd*n 
19»7 
0,0 
3,8 
0,0 
1,4 
1.4 
0,0 
0,0 
0,0 
24,9 
39,9 
20,9 
41,6 
0,0 
80,5 Atftgftnder* 
1994*1997 
„, M ,„ 
22,6 
30,6 
28,8 
2,9 
12,9 
4.7 
61,0 
5,6 
227,4 
39,9 
20,9 
107,9 
22,0 
183,7 nifiM. 
,15:*' 
98% 
35% 
95% 
100% 
100% 
70% 
12% 
44% 
24"/, 
100% 
34% 
29% 
100% 8#ttln)ng*t 
1«*7 
3.5 
10.4 
0.0 
0,7 
0,7 
0,0 
11.7 
0,0 
46,2 
19,9 
10,5 
47,4 
0,0 
79,4 jMaJntogar 
199#-1f97 
ft 
14,8 
13,0 
14,4 
1,5 
6,5 
2.3 
48,4 
2,3 
136,0 
19,9 
10,5 
96,4 
11,0 
161,9 % 
nflM. 
10% 
; 
42% 
17% 
48% 
50% 
' 
50% 
55% 
5% 
26% 
.:.:•::. '•'••'•/ 
12% 
50% 
31% 
15% 
88% 
SPANIEN 
WWME.1 
Reglonala OP 
ASCastilla-Le6n(1997) 
SP Uppsamlingsanordning Bahia de Santander (1997) 
SP Oljeledning Cartagena-Puertollona (1997) 
AS Castilla-La Mancha (1) (1996) 
OP Ceuta och Melilla (2) (1996) 
OP Handel och turism (2) (1996) 
SP Naturgasledning Gibraltar-Cordoba (1996) 
SP Naturgasaniaggningar Huelva (1996) 
AS Andalusien (1995) 
OPAndalusien(3)(1995) 
OPCantabria(2)(1995) 
AS Salamanca (1995) 
AS Sodical (Castilla-Ledn) (1995) 
OP Andalusien (1) (1994) 
OP Andalusien (2) (1994) 
OPAsturien(l)(1994) 
OPAsturien(2)(1994) 
OPAsturien{3)(1994) 
OP Kanarieoarna (1) (1994) 
OP Kanarieoarna (2) (1994) 
OP Kanarieoarna (3) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (1) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (2) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (3) (1994) 
OP Castllla-Leon (1) (1994) 
OPCastilla-Leon(2)(1994) 
OPCastilla-Le6n(3)(1994) 
OP Ceuta (1) (1994) 
OP Doftana Fas 2 (4) (1994) 
OP Extremadura (1) (1994) 
OP Extremadura (2) (1994) 
OP Extremadura (3) (1994) 
OPQalicien(1)(1994) 
OPGalicien(2)(1994) 
OPQalicien(3)(1994) 
OP Melilla (1994) KoaitUKl 
352,8 
25,3 
161,2 
41,4 
16,3 
41,9 
298,5 
27,4 
1 894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
6 727,8 
440,4 
1 410,8 
42,8 
116,5 
1.179,4 
218,2 
201,4 
2.010.4 
47,5 
628,5 
2.752,3 
174,1 
746,3 
70,9 
225,5 
1.603,2 
211,2 
299,8 
2 537,5 
242,0 
464.1 
82,4 Strukturfoftdft-
56,2 
17,7 
62,9 
6.5 
13,1 
31,4 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9,0 
12,9 
6,5 
2 991,6 
330,3 
809^2] 
327V 
81,1 
694,7 
185,4 
92,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1 612,6 
130,6 
381,1 
47,4 
146,6 
1 019,8 
168,9 
169,8 
1 576,4 
181,5 
303,5 
42,1 Ataganden 
1997 
4,7 
4,4 
17,7 
1,7 
0,0 
10,7 
0,0 
0,0 
4,2 
48,7 
1,2 
0,0 
0,0 
740,6 
68,0 
0,0 
5,2 
12,8 
131,6 
66,1 
19,8 
285,0 
5,2 
34,7 
363,8 
13,1 
112,6 
7,3 
0,0 
233,0 
37,5 
29,3 
27,6 
26,9 
100,3 
0,0 Atagandatt 
1994*1997 
m 
4,7 
4,4 
17,7 
3,2 
13,1 
31,4 
89,8 
7,3 
106,8 
182,2 
2,6 
6,3 
3,6 
2 388,2 
204,6 
516,0 
21,0 
54,2 
637,2 
120,9 
59,3 
799,0 
23,3 
157,9 
1.148,1 
77,4 
284,2 
42,7 
58,1 
605,1 
104,6 
101,5 
1 130,3 
105,1 
242,3 
28.1 am 
8% 
25% 
28% 
50% 
100% 
100% 
91% 
100% 
48% 
53% 
29",, 
49";, 
55",, 
80% 
62% 
64% 
65% 
67% 
92% 
65% 
64% 
85% 
65% 
55% 
71% 
59% 
75% 
90% 
40% 
59% 
62% 
60% 
72% 
58% 
80% 
67",, Betalntogar 
1997 
0,0 
2,2 
0,0 
1,3 
6,5 
5,4 
0,0 
1,5 
30,7 
55,9 
0,0 
0.0 
1.5 
691,6 
47,6 
168,5 
5,1 
14,0 
135,9 
76,3 
18,8 
198,8 
5,8 
41,9 
341,9 
6,8 
53,3 
8,6 
0,0 
70,8 
31,2 
28,2 
246,7 
22,5 
43,6 
6.1 Betaimngar 
1884*139? 
0,0 
2,2 
0,0 
2,1 
10,4 
15,7 
71,8 
7,3 
85,0 
166,3 
0.7 
5,0 
3.3 
1 678.2 
153,0 
450,8 
18,4 
51,5 
478,2 
103,7 
54,9 
573,3 
20,1 
137,4 
890,0 
49,8 
200,4 
39,8 
46,4 
340,9 
75,1 
89,1 
1 023,6 
83,5 
175.0 
19,5 ma 
0% 
12% 
0% 
33% 
80% 
50% 
73% 
100"/., 
38% 
49% 
8% 
39% 
51% 
56% 
46% 
56% 
57% 
63% 
69% 
56% 
0,6 
61% 
57% 
48% 
55% 
38% 
53% 
84% 
32% 
33% 
44% 
52% 
65% 
46% 
58% 
46% 
(1 ) OP med stöd endast frän ERUF 
(2) OP med stöd endast från ESF 
(3) OP med stöd endast från EUQFJ 
(4) Inbegripet anslag från budgetposten B2-1820 
196 
(a*ttag*]*t*r) 
ASMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(2)(1994) 
OPMurcia(3)(1994) 
OP Interregionalt Cantabria (1) (1994) 
OP Interregionalt Cantabria (3) (1994) 
OP Regionalt Cantabria (1) (1994) 
OP Valencia (1) (1994) 
OP Valencia (2) (1994) 
OP Valencia (3) (1994) 
Interregional OP 
OP Uppdatering av statistiska uppgHter (1996) 
OP Tekniskt st6d(1) (1996) 
OP Landsbygdsutveckling (1996) 
SP Naturgasledning Valencia-Cartagena (1996) 
ASIDAE(1996) 
OP PITMAN (5) (1996) 
OP Tekniskt st&d (3) (1995) 
AS Handelskammare (1995) 
OP Regionalt s(6d (1994) 
AS Konkurrenskraft SMF (1994) 
OPLokalmilj6(1994) 
OPFORCEM(1994) 
OP Livsmedelsindustri (1994) 
OPINEM(6)(1994) 
OP Vetenskapiig infrastruktur (1994) 
OPLokalt(1994) 
OP Ulbildningsministeriet (1994) 
OP Ministerier (1994) 
OP Autonoma organ (1994) 
OPFiske(1994) 
ASIndustriellteknik(1994) 
Tekniskt st6d 
Totalt 
lir^#:$:i':^ 
Reglonala OP 
OP Aragonien 1997-1999 (1997) 
OP Balearerna 1997-1999 (1997) 
OP Katalonien 1997-1999 (1997) 
OP Rioja 1997-1999 (1997) 
OP Navarra 1997-1999 (1997) 
OP Aragonien 1994-1996 (1995) 
OP Balearerna 1994-1996 (1995) 
OP Katalonien 1994-1996 (1995) 
OP Rioja 1994-1996 (1995) 
OP Madrid 1994-1996 (1995) 
OP Navarra 1994-1996 (1995) 
OP Baskien 1994-1996 (1995) 
Interregional OP 
OP Interregionalt 1994-1996 (2) (1995) 
Totalt 
$li$$&$:™8:&^^ 
Reglonala OP 
OP Aragonien (1994) 
OP Balearerna (1994) 
OP Katalonien (1994) 
OP Rioja (1994) 
OP Madrid (1994) 
OP Navarra (1994) 
OP Baskien (1994) 
Interreglonala OP 
OP Diverse organ (1994) 
OPINEM(6)(1994) 
Interregionala OP (1994) 
OPUnlversitet(1994) 
Totalt 
Ml " " 
SPDSpamen (1994) 
Tekniskt st&d 
Totalt Koftrwd 
518,0 
767,3 
60,1 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274.2 
79,4 
26,7 
538,2 
60,7 
964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3125,9 
344,9 
828,6 
447,6 
3 218,3 
3 475,2 
479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
352,5 
1 697,0 
472,6 
0.8 
62.264,8 
478,0 
68,3 
3 440,0 
132,0 
136,3 
148,7 
57,6 
4 665,3 
64,9 
314,7 
102,6 
1 889,0 
64.7 
11.662,2 
45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2 
68,3 
1 393,2 
740,6 
201,2 
3.321,1 
1 045,0 
0,2 
1.046,1 $trttMtfif<md«* 
«4d 
*» 
79,2 
487,3 
45,1 
55,6 
343.0 
54,3 
105,0 
1 207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 
580,6 
262,5 
1 230,5 
2606,4 
342,2 
580,6 
1 465,2 
54,2 
264,4 
1 015,5 
143,2 
0,8 
26.705,6 
f 105,2 
14,8 
688,9 
17,6 
25,4 
40,5 
8,7 
448,2 
8,5 
122,1 
21,4 
311,6 
29,1 
1.841,8 
20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
30,7 
P" 626,9 
333,3 
90,5 
1.494,6 
368,6 
0.2 
368,8 At*g*0d*n 
17,1 
107,1 
6,6 
9.0 
0,0 
13,8 
51,0 
0,0 
45,3 
40,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,4 
2,0 
4,5 
111,2 
0,0 
265,0 
38,0 
354,0 
407,5 
60,9 
218,9 
236,9 
9,0 
60,5 
183,1 
30,0 
0,5 
4.702,6 
23,7 
12,6 
181,7 
15,7 
25,4 
-7,2 
-0,6 
0,0 
-0,7 
0,0 
-1,4 
-11,4 
-10,6 
227,1 
0,0 
0,0 
12,8 
0,0 
0,0 
7,3 
19,4 
-3,3 
119,0 
81,7 
14,5 
251,4 
47,0 
0,0 
47,0 AtflQftndw 
1994*1997 
m 
42,7 
335,8 
24,5 
34,5 
247,7 
30,8 
66,0 
936,4 
226.6 
95,3 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
24,0 
4,0 
5,6 
331,4 
102,7 
361,8 
176,8 
1.012,9 
1.747,9 
256,9 
412,4 
802,6 
28,9 
153,2 
645,8 
82,8 
0,8 
17.689,8 
23,7 
12,6 
181,7 
15,7 
25,4 
45,6 
9,5 
448,2 
10,7 
128,3 
21,4 
311,6 
29,1 
1.263,5 
20,3 
12,9 
59,7 
4,3 
43,7 
31,1 
81,7 
30,7 
396,8 
184,1 
52,5 
917,9 
214,7 
0,2 
214,8 imm, 
54% 
69% 
54% 
62% 
72% 
57% 
63% 
78% 
72% 
92% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
40"/, 
29% 
29% 
86% 
43% 
62% 
67% 
82% 
67% 
75% 
71% 
55% 
53% 
58% 
64% 
58% 
100% 
69% 
23"/, 
85% 
26% 
89% 
100% 
113% 
110% 
100% 
126% 
105% 
100% 
100% 
100% 
69% 
100% 
100% 
63% 
100% 
39% 
73% 
65% 
100% 
63% 
55% 
58% 
61% 
58% 
99% 
68% Bttolningar 
8,6 
32,6 
7,9 
7,2 
103,7 
7,9 
46,9 
98,9 
41,2 
24,2 
0,0 
2,4 
0,0 
0,0 
18,9 
6,1 
2,6 
2,6 
117,3 
0,0 
98,8 
72,9 
186,9 
285,6 
75,5 
136,6 
161,1 
8,2 
61,1 
193,7 
15,0 
0,3 
4.193,6 
0,0 
0,0 
' 0,0 
0,0 
12,7 
9,5 
0,0 
104,1 
-2,2 
0,3 
0,0 
103,0 
0,0 
227,4 
3,5 
0,0 
16,8 
0,8 
1,2 
7,8 
20,1 
2,2 
83,7 
57,1 
15,2 
208,3 
81,3 
0,0 
81,3 iatalntoflar 
1994-1997 
m 
31,5 
229,2 
19,8 
30,5 
225,1 
18,2 
54,4 
722,6 
188,2 
75,7 
10,0 
6,4 
20,7 
19,0 
18,9 
6,1 
3,6 
3,2 
309,1 
77,5 
147,2 
142,3 
712,4 
1.538,5 
184,0 
262,4 
688,7 
21,5 
112,9 
532,4 
62,5 
0.3 
13.697,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,7 
33,1 
7,8 
379,8 
6,9 
68,1 
16,7 
281,7 
27,7 
834,6 
8,9 
3,0 
48,7 
1,6 
33,4 
27,7 
66,2 
7,6 
339,4 
150,7 
38,4 
725,0 
157,1 
0.2 
167,31 mm 
40% 
47% 
44% 
55% 
66% 
33% 
52% 
60% 
60% 
73% 
17% 
32% 
8"/, 
80% 
16% 
10% 
26% 
16% 
80% 
32% 
25% 
54% 
58% 
59% 
54% 
45% 
47% 
40% 
43% 
52% 
44% 
43"/, 
63% 
0% 
0% 
0% 
0% 
50% 
82% 
90% 
85% 
81% 
56% 
78% 
90% 
95% 
45% 
"i:-;/.;: :. 
44% 
23% 
51% 
38% 
30% 
65% 
53% 
23% 
54% 
45% 
42% 
49% 
43% 
99% 
43% 
(1 ) OP möd stöd endast från ERUF 
(2) OP med stöd endast «rån ESF 
(3) OP med stöd endast från EUQFJ 
(5) Industriellt och tekniskt program för miljön 
(6) Nationell offentlig arbetsförmedling 
197 
Program 
(arrtagandear) 
Mai Sa jofdbrtjk 
Bestammelser om Spanien , forordning 2328/91 (1995) 
SPD Spanien , forordningarna 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 
IIM&iiSa^k^ 
SPD Spanien (1994) 
!(liial;jf*$ 
SPD Balearerna (1995) 
SPD Aragonien (1994) 
SPD Katalonien (1994) 
SPD Rioja (1994) 
SPD Madrid (1994) 
SPD Navarra (1994) 
SPD Baskien (1994) 
Totalt 
TOTALT 
li:!i!ll|;|§$l!|l|ll^ 
:Aii^|;;:|i;:;;|:i:|illll;;;l 
Spanien (1995) 
iEttfJii^ywjBir^iSJSiiS 
Spanien (1994) 
lieaj^ 
Andalusien (1995) 
Aragonien (1995) 
Astun'en(1995) 
Balearerna (1995) 
Kanarieoarna (1995) 
Cantabria (1995) 
Castilla-Leon(1995) 
Castilla-La Mancha (1995) 
Katalonien (1995) 
Valencia (1995) 
Extremadura (1995) 
Galicien (1995) 
Rioja (1995) 
Madrid (1995) 
Murcia (1995) 
Navarra (1995) 
Baskien (1995) 
Totalt 
iPEjSjG^ 
Spanien (1994) 
^MP^ISsili^is^illi 
Natverk: IBEX Leon-1998: livsmedelsindustri (1997) 
Spanien (1996) 
Totalt 
#ia:!i$$!&:;l& 
Spanien (1996) 
:RlSiS|;;||$$^^^ 
Kanarieoarna (1995) 
:Koifti&&s:;£ 
Spanien (1997) 
M&ii&iMMMZy^^ 
Spanien (1996) 
:RlTlX*liwSiil$£sl&$ 
Spanien (1993) 
$RiM8M;i$S^ 
Spanien (1995) 
TOTALT 
:in:^iriig/^iQ^ 
Spanien /Marocko (1996) 
Frankrike/Spanien (1996) 
Spanien /Portugal (1995) 
Spanien /Portugal (REGEN Naturgas) (1995) Kpstnad 
totalt 
408,26 
585,90 
994,2 
326,8 
147,3 
776,4 
374,6 
184,7 
113,1 
162,8 
82,1 
1.841,0 
71.345,1 
Kostnad 
11111111 
461,9 
671,0 
194,6 
137,4 
35,5 
11,3 
30,8 
20,1 
122,9 
110,7 
68,1 
77,6 
62,2 
119,5 
18,4 
14,1 
24,3 
21,5 
12,6 
1.081,7 
93,0 
1,0 
1.383,1 
1.384,1 
60,0 
385,5 
56,6 
464,3 
361,1 
248,7 
5.267,8 
185,3 
142,6 
755,3 
548,2 Stmkturtonds-
stod 
(1) 
157,00 
175,77 
332,8 
122,5 
46,5 
306,2 
151,1 
39,7 
49,5 
57,8 
27,1 
677,9 
30.543,8 
Strukturfonds-iiiiiiiiiii mmmmmm 
293,2 
450,1 
77,8 
27,5 
13.0 
3,1 
12,3 
6,4 
53,5 
46,4 
13,6 
23,6 
27,2 
43,8 
3,7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
373,5 
41,5 
0,6 
251,1 
251,7 
34,2 
216,9 
23,8 
73,6 
90,4 
162,6 
2.011,6 
101,4 
62,4 
552,0 
220,0 Ataganden 
1997 
40,05 
32,48 
72,5 
22,3 
5,2 
57,8 
8,9 
2,2 
5,3 
9,7 
2,2 
91,3 
5.414,2 
:iAt^artdejr*:g 
IIIIIBlll 
57,4 
52,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,1 
0,0 
8,3 
0,0 
0,0 
7,7 
1,1 
0,0 
47,5 
3,8 
0,6 
57,6 
58,3 
0,0 
41,9 
23,8 
34,5 
43,7 
0,0 
363,7 
23,0 
10,3 
0,0 
23,0 Ataganden 
1994-1997 
91,78 
83,16 
174,9 
82,0 
23,5 
217,2 
71,3 
21,9 
24,5 
51,1 
16,3 
425,7 
20.768,7 
i;:iR!i^iajnidie»;;;;; 
139,2 
167,5 
10,3 
27,5 
13,0 
3,1 
12,3 
1,1 
10,0 
4,9 
2,2 
23,6 
24,0 
11,8 
3,7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
169,1 
10,7 
0,6 
92,9 
93,5 
32,7 
117,3 
23,8^ 
42,11 
82,2! 
56,0 
934,3 
37,1 
19,1 
240,2 
216,4 % 
58% 
47% 
53% 
67% 
51% 
71 % 
47% 
55% 
50% 
88% 
60% 
63% 
68% 
mmm 
47% 
37% 
13% 
100% 
100% 
100% 
100% 
16% 
19% 
11% 
16% 
100% 
88% 
27% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
45% 
26% 
100% 
37% 
37% 
95% 
54% 
100% 
57% 
91% 
34% 
46% 
37% 
31% 
44% 
98% Betalningat 
1997 
36,70 
31,10 
67,8 
23,2 
3,0 
51,6 
13,9 
2,3 
6,2 
7,4 
3,7 
88,3 
4.889,9 
Betalnlngar 
74,7 
51,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,7 
0,0 
2,9 
0,0 
0,0 
5,3 
0,0 
5,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,3 
0,0 
18,2 
1,9 
0,3 
56,7 
56,9 
9,8 
26,5 
0,0 
29,9 
18,5 
10,2 
298,0 
22,6 
7,2 
50,5 
17,8 Betalnlngar 
1994-1997 
f3? 
80,70 
71,64 
152,3 
65,9 
16,5 
161,7 
59,8 
17,3 
20,1 
42,8 
13,0 
331,2 
15.863,5 
Betalningar 
|l9s|i|iS(7 
litlill 
117,5 
116,0 
5,2 
8,2 
3,9 
1,2 
3,7 
0,5 
7,9 
2,5 
1,1 
7,1 
7,2 
6,8 
1,1 
1,1 
2,9 
1,8 
0,7 
62,9 
5,4 
0,3 
74,3 
74,6 
26,1 
86,4 
0,0 
33,7 
52,7 
44,3 
619,5 
29,7 
11,7 
154,4 
180,3 51% 
41% 
46% 
54% 
35% 
53% 
40% 
43% 
41% 
74% 
48% 
49% 
52% 
mm 
40% 
26% 
7% 
30% 
30% 
40% 
30% 
8% 
15% 
5% 
8% 
30% 
27% 
15% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
17% 
13% 
40% 
30% 
30% 
76% 
40% 
0% 
46% 
58% 
27% 
31% 
29% 
19% 
28% 
82% 
FRANKRIKE 
Wf0fffltttt 
(ftntflgamlMlr) 
iiiE'it" 
SPD Avesnes-Douai- Valenciennes (1994) 
SPD Korsika (1994) 
SPD Guadeloupe (1994) 
SPD Guyana (1994) 
SPD Martinique (1994) 
SPD Reunion (1994) 
Tekniskt stod 
Totalt 
li^;!!jf;i:^ 
Reglonala SPD 
SPD Alsace 1997-1999 (1997) 
SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) 
SPD Auvergne 1997-1999 (1997) 
SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) 
SPD Bretagne 1997-1999 (1997) 
SPD Centre 1997-1999 (1997) 
SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) 
SPD Franche-Comte 1997-1999 (1997) 
SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) 
SPD Lorraine 1997-1999 (1997) 
SPD Midi-Pyrtnees 1997-1999 (1997) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 
SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) 
SPD Picardie 1997-1999 (1997) 
SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) 
SPD Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) 
SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) 
SPD Alsace 1994-1996 (1994) 
SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) 
SPD Auvergne 1994-1996 (1994) 
SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) 
SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) 
SPD Bretagne 1994-1996 (1994) 
SPD Centre 1994-1996 (1994) 
SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) 
SPD Franche-Comte" 1994-1996 (1994) 
SPD Haute-Normandie 1994-1996 (1994) 
SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) 
SPD Lorraine 1994-1996 (1994) 
SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) 
SPD Picardie 1994-1996 (1994) 
SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) 
SPD Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) 
SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) 
Interregional SPD 
SPD Tekniskt stod 1997-1999 (1997) 
Totalt 
am SPD Frankrike (1994) 
«*»* 
SPD Frankrike (1994) 
WH^iw&ftrit ' 
Bestammelser om Frankrike, fdrordning 2328/91 (1995) 
SPD Frankrike, f6rordningama 866 och 867/90 (1995) 
Totalt 
; WW w wflfWw ... 
SPD Frankrike (1994) 
JMtfthT.. 
SPD Alsace (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvergne (1994) 
SPD Basse-Normandie (1994) 
SPD Bourgogne (1994) 
SPD Bretagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comte' (1994) 
SPD Haute-Normandie (l994) ism 
, 
1.269,9 
697,8 
832,3 
309.5 
660,4 
1.281,9 
0,6 
6.062,4 
98,4 
498,0 
231.2 
234,9 
204.8 
317.4 
126.1 
297,5 
123.6 
503.6 
342,0 
381,1 
175,3 
1 172,7 
395,8 
480,8 
187.6 
428.4 
429,2 
47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
128.4 
245,1 
117,4 
428,9 
231,9 
214,2 
152,5 
925,0 
364,5 
479,2 
130.5 
264,7 
220,7 
2.0 
11.669,3 
7 753,93 
1.820,1 
4.675,5 
1 404,5 
6.080,1 
842,99 
170,5 
782,6 
/30.4 
433,4 
409,3 
518.2 
260,3 
102,3 
439.8 
32.9 fltrufttwftwd*-
*ttW 
tn 
449,0 
253,4 
351,9 
164,9 
329,8 
673,2 
0.3 
2.222,7 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
69,7 
118,3 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98,9 
173,6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62.9 
154,4 
148,9 
19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
56,1 
9H.1 
41,4 
303,0 
130,2 
122.4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
3.828,9 
2 613,61 
653,4 
1.521,6 
258,9 
1.780,6 
189,90 
48.8 
229,9 
tCli.O 
133,3 
112,7 
188,9 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 Atetfftfldftt 
1997 
9,1 
27,2 
78,4 
21,3 
37,1 
0,0 
0,2 
173,3 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
3H.0 
38,0 
36,4 
18,0 
51.2 
34.1 
45,9 
15,3 
114,8 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
0,0 
-0,9 
1,3 
3,5 
-1,0 
0,0 
-1,6 
5,3 
0,0 
12,2 
-0,8 
-5,8 
0,0 
0,1 
-0,2 
0,0 
0,0 
4,8 
-1,6 
1.0 
760,2 
221,02 
98,0 
339,5 
45,5 
386,0 
31.61 
4,2 
C.B.R 
iV.t> 
0,0 
45,2 
14,5 
5,3 
9,8 
1,2 Atagand«ft 
1994-1997 
, m 
192,4 
105,2 
191,5 
72,3 
135,4 
270,6 
0,4 
967,9 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38,0 
36,4 
18,0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
114,8 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
19,9 
99,3 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
55,3 
95,5 
41,4 
303,0 
128,1 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
2.320,3 
1.421,01 
285,1 
997,0 
126,5 
1.123,6 
94,88 
?2,4 
1 f>;>,'.i 
lit'i.C 
49,4 
104,3 
36,6 
11,9 
41 ,C 
3,5 % 
43% 
42% 
54% 
44% 
41% 
40% 
103% 
44% 
100% 
31 % 
32% 
33% 
27% 
32% 
100",, 
32"., 
32% 
31% 
35% 
26% 
29% 
31% 
30% 
32% 
32% 
31% 
37% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"/. 
100% 
100% 
99% 
97% 
100"',, 
100",, 
98% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
61% 
54,37% 
44% 
66% 
49% 
63% 
50% 
4(V/. 
0 7"/. 
Iii". 
:>o", 
44% 
55% 
44% 
41% 
52% 
31% fteteinlftgar 
1997 
62,0 
27,9 
82,4 
24,4 
34,7 
51,8 
0,1 
283,4 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19.0 
19,0 
18.2 
9,0 
25,6 
17,1 
23,0 
7,7 
57,4 
24,8 
22,3 
10,1 
24,1 
27,4 
0,0 
1,1 
17,8 
13,3 
7,4 
21,5 
0,0 
8,5 
0,8 
23,9 
13,0 
21.6 
7,0 
147,1 
45,7 
40,3 
16,6 
53,1 
38,5 
0,5 
849,8 
274,77 
83,1 
319,7 
48,5 
368,1 
25,29 
3,1 
47,0 
33,5 
19,11 
4,3 
41,3 
10,5 
4,6 
11,9 
2,C 1994*1997 
167,2 
88,3 
160,8 
61,9 
95,3 
247,7 
0,2 
821,3 
11.0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19.0 
18,2 
9,0 
25,6 
17,1 
23,0 
7,7 
57,4 
24,8 
22,3 
10,1 
24,1 
27,4 
15,9 
84,4 
46,8 
41,3 
31,3 
68,0 
13,2 
45.01 
34,4 
129,9 
47.01 
84,7 
27,2 
249,8 
108,7 
102.8 
47.0 
81,0 
54,3 
0,5 
1.685,3 
1.181,33 
180,5 
722,5 
94,6 
817,1 
66,42 
13,7 
98,6 
H2,0 
51, ? 
35,1 
89,3 
22,2 
10,3 
28,3 
2,8 KM** 
37% 
35% 
46% 
38% 
29% 
37% 
54% 
37% 
::;:::;:::;x::;:::::::v 
50% 
16% 
16% 
17% 
14% 
16% 
50% 
16% 
16% 
16% 
17% 
13% 
14% 
15% 
15% 
16% 
16% 
16% 
18% 
80% 
84% 
88% 
84% 
86% 
82% 
81% 
81% 
71% 
87% 
84% 
86% 
66% 
82% 
84% 
r 84% 
67% 
81% 
83% 
50% 
44% 
45,20% 
I 28% 
; 
47% 
37% 
46% 
35% 
28% 
43% 
49% 
38% 
31% 
47% 
26% 
35% 
36% 
25% 
199 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Limousin (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrenees (1994) 
SPD Pays de la Loire (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provenoe-Alpes-Cdte d'Azur (1994) 
SPD Rhone-Alpes (1994) 
SPD Tekniskt stod (1997) 
SPD MassH Central (1995) 
SPD Massif des Pyrenees (1995) 
Totalt 
TOTALT 
' mm* 
(itttaoaiMtear) 
miiff 
Frankrike M 995) 
Mm&&faiiti&. 
Frankrike (1994) 
HHrPJWW .... 
Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) 
Alsace (1996) 
Centre (1996) 
Champagne-Ardenne (1996) 
Douai, Valenciennes (1996) 
Haute-Normandie (1996) 
Lorraine (1996) 
Midi-Pyrenees (1996) 
Pays-de-la-Loire (1996) 
Rhone-Alpes (1996) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bourgogne (1995) 
Bretagne (1995) 
Korsika(1995) 
Franche-Comte' (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1995) 
Totalt 
p&MfcA' 
Frankrike (1995) 
wm ' 
Korsika(1995) 
Nord-Pas-de-Calais4-lainaut (1995) 
OmrAden mal 2 och 5b (1995) 
Totalt 
wt&ffl:::::::''::::::.:'::. 
Nord-Pas-de-Calai9 (1996) 
Bourgogne (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Provence-Alpes-Cfite d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Totalt 
mm \ 
Guadeloupe (1996) 
Guyane(1996) 
Martinique (1996) 
Reunion (1995) 
Totalt 
W&m . * 
Alsace (1995) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bretagne (1995) 
Centre (1995) 
Champagne-Ardenne (1995) 
lle-de-France(1995) tfMtiT 
*>wt 
344,3 
569.6 
320,9 
857,2 
342,8 
450,8 
290,8 
851,8 
2,0 
27,4 
17,8 
7.966,0 
41.073,8 
Kostnad 
680,9 
382,1 
0,7 
9,9 
17.7 
8,5 
4,5 
2,8 
19,3 
65,6 
22,6 
33.5 
46,3 
36,6 
28,1 
24,8 
34,5 
7,2 
14,0 
40,9 
50,1 
62,4 
29,8 
569,8 
81,3 
8,6 
25,1 
98,3 
132,1 
39,3 
3,1 
2,7 
25,1 
4,4 
2.0 
2,0 
78,7 
123,9 
47,3 
123,8 
204,0 
498,9 
20.0 
69,9 
3,8 
6.8 
12,6 
2tJ.fl 
6,7 
28,8 $trMktorfwd*-
ftttd 
111 
119,9 
129,7 
96,8 
283,1 
123,7 
130,1 
95,7 
172,1 
1,0 
12,7 
8,6 
2.266,7 
13.644,6 
$*r«ktUrfofltJ*. 
*#d 
278,4 
191,2 
0,4 
4,4 
7,7 
2,7 
2,0 
1,3 
9,0 
25,5 
11,2 
15,9 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
17,1 
3,0 
7,0 
17,4 
18,2 
11,9 
14,9 
228,6 
28,3 
3,0 
6,3 
49,2 
68,6 
16,9 
1,5 
1,0 
10,9 
1.1 
1,0 
1,0 
33,6 
61,3 
28,4 
60,8 
115,6 
266,1 
4,3 
14,3 
1,5 
3,4 
6,2 
5,2 
3.0 
H.1 36,8 
28,8 
22,4 
51,0 
37,8 
22,1 
24,0 
26,2 
1,0 
1,4 
0,0 
461,1 
2.130,2 
Atefla»td*n 
1997 
25,8 
21,1 
0,4 
1.1 
1.1 
0.5 
1,3 
0,5 
1,5 
3,0 
1,5 
2,2 
3.6 
2,7 
2,1 
1,8 
2,6 
0,0 
1,2 
2,7 
3,0 
1,7 
2,8 
37,4 
0,0 
0,4 
0.0 
6,7 
7,1 
0,0 
0.0 
0.2 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,2 
11.5 
0,0 
3,5 
8,7 
23,7 
0,0 
1.1 
0.0 
0.0 
1.1 
1.0 
0,5 
2,3 At*g*nd*ff 
<S?4*1997 
m 
64,0 
82,7 
53,6 
123,7 
68,0 
64,6 
47,2 
72,0 
1,0 
3,8 
1,1 
1.170,2 
7.382,9 
AtagftndeJ* 
1994*1997 
{2) 
72,7 
70,7 
0,4 
4,4 
7,5 
2.7 
2,0 
1,3 
9,0 
25,0 
10,8 
15,3 
20.9 
15.5 
12.3 
10,3 
16,7 
3,0 
7,0 
17,1 
18,0 
11,5 
14,9 
226,7 
28,3 
3,0 
6,3 
13,6 
22,9 
16,9 
1,5 
1.0 
10,9 
1,1 
1,0 
1,0 
33,6 
19,6 
28,4 
11,8 
24,9 
84,6 
4,3 
14,3 
1,5 
2,0 
6.2 
5,2 
3,0 
A 8 i * 
mm 
53% 
64% 
55% 
44% 
55% 
50% 
49% 
42% 
100% 
30% 
13% 
62% 
66% 
; % 
(2V(1^ 
26% 
37% 
100% 
99% 
97% 
98% 
100% 
100% 
100% 
98% 
96% 
97% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
98% 
99% 
97% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
28% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
32% 
100% 
19% 
22% 
32% 
100% 
100% 
100% 
60% 
100% 
100% 
1 <)(>% 
96% e*telnj«8«r 
1997 
25,8 
18,5 
22,6 
33,6 
32,1 
21,4 
17,2 
11,7 
0,3 
1,4 
0,0 
362,1 
2.246,6 
^997 
18,1 
29,9 
0,1 
0,4 
0,3 
0,1 
0,4 
0,2 
0,2 
0,9 
0,3 
0,7 
7,0 
0.9 
0,6 
0,5 
0,8 
0,0 
0,4 
1,7 
2,8 
0,5 
0,8 
19,8 
0,0 
0,1 
0,0 
4,9 
6,1 
0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
8,1 
0,0 
0,5 
6,8 
16,4 
0,0 
4,4 
0,0 
h 0,6 
0.0 
0,0 
0,0 
1.4 jfatatnfoaftr 
1994-199? 
m 
47,8 
64,6 
43,8 
91,4 
56,0 
52,1 
35,4 
41,9 
0,3 
2,8 
0,5 
870,2 
5.622,2 
•etalnfrtgw 
1994-1997 
(3} 
41,6 
56,6 
0,1 
2.1 
2,3 
0,8 
0,6 
0,4 
3,4 
7,5 
4,9 
4,6 
12,2 
4,9 
3,9 
3,4 
5.0 
1,0 
2,1 
6,1 
7,5 
3,8 
4,5 
80,9 
8,5 
0,9 
1,9 
7.1 
9,9 
8,4 
1,2 
0,5 
5.5 
0,6 
0,5 
0,5 
17,2 
12,1 
8,5 
4,7 
14,9 
40,2 
2.1 
10,9 
0,8 
1,0 
2,6 
2.1 
1.2 
4.2 % 
mm 
40% 
50% 
45% 
32% 
45% 
40% 
37% 
24% 
30% 
22% 
6% 
39% 
42% 
% 
15% 
30% 
40% 
47% 
29% 
29% 
30% 
30% 
38% 
29% 
44% 
29% 
58% 
32% 
32% 
32% 
29% 
32% 
30% 
35% 
41% 
32% 
30% 
36% 
30% 
30% 
30% 
14% 
17% 
50% 
80% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
61% 
Wi$$?{$&. 
20% 
30% 
8% 
13% 
16% 
50% 
77% 
50% 
30% 
42% 
40% 
41% 
52% 
200 
(aotagaftdeafl 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Nord-Pas-de-Calais (1995) 
Picardie (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Totalt 
W^^^^^^^^^^M^^^^^^^^^^^^^: 
Basse-Normandie (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Lorraine (1995) 
Picardie (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Totalt 
mm 
Frankrike (1993) 
mm.. 
Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) 
Korsika(Bastia)(1997) 
lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) 
lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) 
Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) 
Alsace (Mulhouse) (1996) 
lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) 
lle-de-France (Les Mureaux) (1996) 
Marseille (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) 
Picardie (Amiens) (1996) 
Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) 
Totalt 
TOTALT 
liiSiiiaftiiiirirTiliBifiiliiHtt 
Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen-
Meuse(1997) 
Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
BelgierVFrankrike: Ardennes (1996)+A841 
Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/ Flandem (1996) 
Frankrike/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/ Picardie (1996) 
Frankrike/Spanien (1996) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) 
Frankrike/Ffirenade kunganket: Haute-Normandie, Picardie och 
East Sussex (1996) 
Frankrike/FOrenade kungariket Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italien/Frankrike (1996) 
Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine (1995) 
Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) 
FrankrikeVSchweiz: Franche-Comte" (1995) 
Frankrike/Schweiz Rhone-Alpes (1995) totalt 
10.1 
28,1 
8,6 
16.1 
2,2 
21,7 
3,1 
16,9 
7,2 
291,6 
21,7 
45,7 
3,7 
73,5 
7,2 
15,3 
6,1 
173,2 
126,2 
14,0 
6.5 
18,5 
16,4 
15,1 
20,9 
22,8 
17,0 
14,7 
17,6 
9.7 
20,5 
26,6 
220,4 
3.226,2 
426,7 
62.2 
27,8 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
159.1 
51,4 
46,5 
22.1 
14.2 
11.6 ifcrttktoffWK)*. 
fttd 
HI 
3,1 
4,8 
3.9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
86,2 
5,1 
14.4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
39.5 
5,3 
3.5 
5.3 
5,3 
5,3 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7,0 
4,9 
7.0 
7,0 
80,5 
1.363,1 
137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
62.4 
33,7 
18,6 
34,1 
45.1 
57,0 
25,2 
23,3 
11,1 
7,1 
5,4 Atajgartdon 
1997 
0,0 
0,8 
2,8 
1,0 
0,0 
0,6 
0,0 
2,6 
0,0 
13,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0.0 
0,2 
30,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,6 
0,4 
0,0 
0.0 
23,8 
183,4 
15.5 
0,0 
0,0 
1.1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0.0 
0,6 
0,0 
-0,5 
0,0 
1.0 
0,0 
0.0 Attoftntaf 
1994*1997 
m 
3,1 
4.8 
3.9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
84,5 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
37,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7,0 
4,9 
7.0 
7,0 
77,6 
800,2 
15,5 
26,2 
12,5 
18,0 
10,0 
19,1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,1 
22,9 
23,3 
11,1 
7,1 
4,3 i * 
mm 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
94% 
100% 
86% 
100% 
80% 
74% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
96% 
59% 
11% 
87% 
100% 
100% 
14% 
31% 
98% 
98% 
100% 
17% 
26% 
I 91% 
100% 
100% 
100% 
80% 8*ttlr>)n«*' 
1997 
0,0 
0,0 
0,8 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,4 
1,3 
2,7 
1,5 
2,7 
2.1 
2,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
0,0 
11,6 
108,7 
0,0 
1,4 
0,0 
0,5 
1,5 
7,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,4 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 19$iM#9T! 
m : 
1,6 
2,0 
1.2 
2,0 
0,6 
4,7 
0,8 
2,9 
1,1 
41,8 
2,6 
7,2 
0,9 
15.6 
1,2 
1,6 
0,7 
29,7 
4,7 
2,7 
1,5 
2,7 
2,1 
2,0 
2,1 
2,7 
2,1 
2,1 
2,1 
2,4 
2,1 
2,2 
28,7 
369,8 
0,0 
13,5 
3.7 
9,0 
6,5 
11,7 
10,1 
5,5 
10,2 
3,8 
7,5 
7,4 
7,2 
3,3l 
2,2 
1,3 % 
mm 
50% 
42% 
30% 
40% 
50% 
47% 
50% 
35% 
50% 
48% 
*:;:*X;>;-:;:;:-:*:|:<:;: 
50% 
50% 
50% 
50% 
49% 
30% 
34% 
48% 
12% 
50% 
43% 
50% 
40% 
37% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
48% 
30% 
32% 
36% 
27% 
•MttWi: 
0% 
45% 
30% 
50% 
9% 
19% 
30% 
29% 
30% 
8% 
13% 
29% 
31% 
30% 
31% 
24% 
IRLAND 
Program 
tantagandtar) 
OP Tekniskt stfid (1996) 
SP Tallaght sjukhus (1995) 
OP Jordbruk, landsbygdsutveckling (1994) 
OP Lokal utveckling (1994) 
OPIndustri(l994) 
OP Ekonomisk infrastruktur (1994) 
OPFiske (1994) 
OP MSnskliga resurser (1994) Kextead 
totett 
12,6 
131,3 
1 816,6 
442,2 
1 872,6 
346,9 
170,3 
4.670,1 Strutturfettd*-
•tod 
ii) 
9.5 
39,4 
933.1 
262,6 
1 043,3 
109,7 
79,1 
1 789.1 Atagnndin 
1997 
0,0 
0,0 
277,8 
15,1 
30,8 
21,6 
23,3 
265,1 AtK0iMd«n 
1994-1997 
9,5 
39,4 
784.6 
141,1 
599,2 
48,9 
53.1 
1.120,2 % 
100% 
100% 
84%1 
54% 
57% 
45% 
67% 
63% ftfttilitintfar 
19*7 
0,0 
6.0 
120,5 
52,4 
157,4 
19,0 
23,7 
297,4 Betalntttgar 
1994*19*7 
ffi 
2,8 
3T5| 
612.3 
126,5 
520,6 
41,2 
47,6 
1.057,8 30% 
80% 
66% 
48% 
50% 
38% 
60% 
59% 
201 
OPMiljotjanster(1994) 
OPTurism (1994) 
OP Transport (1994) 
Tekniskt stfid 
TOTALT 
? mm* 
mm> 
Irland (1995) 
IrotaW"*)¥!i 
I rland (1994) 
Leaflet 
,r*&W'W& ,,,! .... Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) 
rrland"(1995)" ~ 
Totalt 
P89CA 
Irland (1994) 
$&$.:::.::. 
Irland (1995) 
RlT*X 
l"""l"l*."l:"r'"!H"» Irland (1993) 
JPISrW'.'."! 
Irland (1996) 
TOTALT 
mm* -lrland/Nordirland(1995) 
lr>tejriiHimtt<Sl»< 
Irland/Ffirenada kungariket: Nordiriand (1995) 
Irtand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) totalt 
125.6 
848,4 
1.426,6 
0,5 
11.863,7 
($99<tt*d 
totalt 
37.3 
117.1 
1,5 
166,7 
168,2 
14,4 
66,1 
22,9 
27,7 
463,5 
412,4 
265,7 
146,9 $ttwkturf0ftdfc» 
Wd 
m 
78,0 
463,4 
900.8 
0,5 
5.708,4 
$tr«kty-tPtid^ 
«od 
(1) 
27.8 
88.6 
1.1 
08,4 
69,6 
7,8 
28,8 
11,5 
20,8 
254,8 
301,7 
160,2 
84,6 Atagafld«n 
1997 
0,0 
87,5 
0,0 
0,3 
721,6 
Åtaganden 
1997 
6.9 
12,4 
1,1 
(),() 
1.1 
0,0 
0,0 
3.7 
10,4 
34,6 
53,3 
35,9 
13,6 Atagande* 
1994-1997 
m 
34,0 
256,4 
496,3 
0,5 
3.583,1 
Ategftodeft 
1994.1997 
14,3 
41.8 
1.1 
8,6 
7,2 
28,8 
11.8 
12,2 
124,7 
176,3 
64,0 
25,4 44% 
55% 
55% 
100% 
63% 
51% 
47% 
100% 
11 % 
12% 
91% 
100% 
103% 
59% 
49% 
58% 
40% 
30% B*teln!n*a-
1*7 
1,2 
74,1 
146,6 
0,1 
892,4 
B«telr»lhg«r 
1997 
6,6 
16,9 
0,3 
0,0 
0,3 
2,3 
132 
4,1 
3,1 
46,6 
81,2 
0,5 
14,2 K-Wntogar 
1*94-1997 
m ; 
32,0 
224,0 
466,3 
0,1 
3.162,8 
ieJlatotog&r 
(31 
12,6 
33,9 
0,3 
3,8 
4,1 
21,9 
8.2 
4,0 
88,1 
136,6 
14,6 
20,1 mm 
41% 
48% 
52% 
21% 
65% 
45% 
38% 
30% 
5"'„ 
6% 
46% 
76% 
71% 
' 
19% 
36% 
' 
45% 
9% 
24% 
ITALIEN 
IK , Reglonala OP 
OPPianura(3)(1997) 
AS Krisomrade Brindisi (3) (1997) 
ASCrotone(3)(1996) 
AS Manfredonia (3) (1996) 
OP Abruzzerna (1995) 
OPAbruzzema(1)(1995) 
OPKalabrien(1)(1995) 
OP Kampanien (1995) 
SPQioiaTauro(3)(1995) 
OPApulien (1995) 
OP Sicilien (1995) 
OP Basilicata (1994) 
OP Kalabrien (1994) 
OPMolise(1994) 
OP Sardinian (1994) 
Interregional* OP 
OPMiljfi(3)(1997) 
OP Infrastrukturflygplatser (3) (1997) 
OP Projektparker (2) (1997) 
AS Utterara parker (3) (1997) 
OPCivilskydd(3)(1997) 
OP Stfid till sammanslutningar av frukt- och grfinsaksproducenter 
(1X1897) 
OP "MEGA II* (1996) 
OPEnergi(3)(1996) 
OPVagnat(3)(1996) 
OP Industri och tjanster (1995) 
OP Vattenresurser (1995) 
OPTurism (1995) 
OP Kunskap om jordbruk (1) (1995) 
OP "Akuta" sysselsastningsatgarder (1994) 
OP Tekniskt stfid (2) (1994) 
OP Utbildning av yrkeslarare (1994) 
OP Invandrarutbildning (1994) 
OP Utbildningsministeriet (1994) 
OPFiske (1994) 
OP Forskning - Utveckling (1994) K.99tnad 
55,3 
73,2 
90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502.0 
2 964,9 
120,0 
2.409,6 
2.560,1 
1.125.0 
1.313,9 
523,5 
1.808,6 
107,1 
10,0 
69,9 
29.3 
120,3 
8,2 
120,0 
485.0 
498,0 
5.359.1 
2 008,3 
274,9 
231,4 
474,3 
101,3 
245,3 
32,0 
471,0 
477,8 
1 258,2 Strukturfond** 
m 
25,0 
25,0 
r 35,0 
25,0 
165,5 
F 93,9 
241,0 
1 376,7 
40,0 
1 148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292.0 
967,1 
48,0 
5,0 
52,4 
18,0 
60,0 
4,1 
72,0 
170,6 
249,0 
2.592,7 
871,0 
130,0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
24,0 
300,0 
238,9 
784,0 At«gand«n 
19*7 
25,0 
25,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-1,4 
31,1 
278,4 
0,0 
348,4 
395,1 
188,7 
166,8 
93,9 
192,6 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
18,0 
0,0 
0,0 
509,4 
197,8 
0,0 
13,0 
144,7 
30.9 
74,9 
4,8 
85,2 
31,4 
269,1 Ataganden 
25,0 
25,0 
35,0 
25,0 
165,5 
92,5 
107,3 
455,6 
40,0 
552,1 
715,3 
352,1 
290,8 
153,6 
461,7 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
21,7 
45,3 
28,8 
2 513,3 
453,2 
22,2 
7H.9 
1 77,4 
37,9 
91,8 
11,0 
173,7 
98,0 
335,0 100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
98% 
45% 
33% 
100% 
48% 
53% 
60% 
50% 
53% 
48% 
12% 
100% 
50% 
100% 
33% 
0% 
30% 
27% 
12% 
97% 
52"'., 
17",, 
49",. 
50% 
50% 
50% 
46% 
58 % 
41% 
43% Btttoi-"4-"far 
1$$7 
0,0 
0,0 
10,5 
0,0 
43,5 
27,1 
33,3 
59,5 
12,0 
194,0 
243,6 
141,9 
23,0 
57,8 
149,2 
2,9 
2,5 
13,1 
0,0 
10,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7,8 
76,6 
0.0 
25,1 
55,4 
5,5 
0,0 
2,4 
90,2 
21,8 
129,2 •Mtntntngar 
1*4V»*97 
0,0 
0,0 
10,5 
12,5 
117.6 
">4.4 
75,1 
149,3 
32,0 
286,9 
450.3 
236,3 
103,2 
96,9 
286,0 
2,9 
2,5 
13,1 
0,0 
10,0 
0,0 
1,8 
22,7 
14,4 
1 707,4 
204,2 
11.1 
t?8,4 
71,7 
9,0 
8,5 
6,5 
133,9 
57,0 
162,1 .mm. 
av., 
0% 
30% 
50% 
71% 
79% 
31% 
11% 
80% 
25% 
34% 
41% 
18% 
33% 
30% 
6% 
50% 
25% 
0% 
17% 
0% 
3% 
13% 
6% 
66% 
23% 
9% 
42% 
20% 
12% 
5% 
27% 
45% 
24% 
21% 
(1 ) OP med stod endast från EUGFJ 
(2) OP med stöd endast från ESF 
(3) Stöd endast från ERUF 
202 
(attteg»*4«Ar) 
OP Telekommunikation (1994) 
OP Jarnvagstransport (1994) 
Tekniskt stfid 
Totalt 
lifts 
SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) 
SPD Friuli-Venezia Qiulia 1997-1999 (1997) 
SPD Lazio 1997-1999 (1997) 
SPDLigurien 1997-1999(1997) 
SPD Lombardiet 1997-1999 (1997) 
SPD Marche 1997-1999 (1997) 
SPD Umbrien 1997-1999 (1997) 
SPD Piemonte 1997-1999 (1997) 
SPD Toacana 1997-1999 (1997) 
SPD Acsta 1997-1999 (1997) 
SPD Veneto 1997-1999 (1997) 
SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) 
SPD Friuli-Venezia Qiulia 1994-1996 (1994) 
SPD Lazio 1994-1996 (1994) 
SPD Ligurien 1994-1996 (1994) 
SPD Lombardiet 1994-1996(1994) 
SPD Marche 1994-1996 (1994) 
SPD Umbrien 1994-1996(1994) 
SPD Piemonte 1994-1996 (1994) 
SPD Toacana 1994-1996 (1994) 
SPD Aotta 1994-1996 (1994) 
SPD Veneto 1994-1996 (1994) 
Totalt 
***** 
Reglonala OP 
OP Abruzzerna (1997) 
OP Bolzano (1994) 
OP Emilia-Romagna (1994) 
OP Friuli-Venezia Qiulia (1994) 
OP Lazio (1994) 
OP Ligurien (1994) 
OP Lombardiet (1994) 
OP Marche (1994) 
OP Umbrien (1994) 
OP Piemonte (1994) 
OP Toscana (1994) 
OPTrento(1994) 
OPAosta(1994) 
OP Veneto (1994) 
Interregionala OP 
OP Interregionalt (1997) 
OP Nyskapande atgarder (1994) 
OP Tekniskt stfid (1994) 
OP UtbiWning (1994) 
Totalt 
SPD Arbetsministeriet (1994) 
WW •mJWKMWI "w 
Reglonala OP 
OP Bolzano, forordning 867/90 (1996) 
OP Emilia-Romagna, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Friull-Venezia Qiulia, forordning 866/90 (1996) 
OP Friull-Venezia Qiulia, forordning 867/90 (1996) 
OP Lazio, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Lazio, forordning 867/90 (1996) 
OP Ligurien, forordning 866/90 (1996) 
OP Ligurien, ffirordning 867/90 (1996) 
OP Lombardiet, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Lombardiet, ffirordning 867/90 (1996) 
OP Marche, forordning 866/90 (1996) 
OP Marche. ffirordning 867/90 (1996) 
OP Marche Water Zoo, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Umbrien , ffirordning 866/90 (1996) 
OP Umbrien , ffirordning 867/90 (1996) 
OP Piemonte, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Piemonte, forordning 867/90 (1996) 
OP Toscana, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Toscana, forordning 867/90 (1996) 
OP Trento, Ifirordning 866/90 (1996) fetftK 
1 076,1 
1 981,6 
1,1 
29.900,9 
41,0 
110,1 
187.1 
339,7 
88,2 
86,1 
125,6 
976,4 
511,2 
30,5 
303,6 
39,3 
59,0 
158,4 
219.2 
73.2 
32,0 
37.3 
449.1 
403.1 
1,6 
152,7 
4.424,4 
45,8 
54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81.7 
67.7 
271,6 
145.8 
62,7 
30,1 
240.7 
60.3 
118.9 
77.8 
456.8 
2.997,6 
903.7 
1,6 
44,2 
13,3 
1,7 
32,1 
2.7 
7.5 
1,1 
132,6 
4.6 
62.7 
1,2 
3.2 
20,4 
1,6 
82,7 
4,8 
53,0 
4.1 
30,8 $tmkWrtood»> 
**d 
m 
376,7 
791,0 
1.1 
14.600,8 
14,2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
53,1 
309.5 
158.9 
13,5 
107,8 
12,0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143.4 
113,6 
0,6 
48,9 
1.491,8 
21,2 
24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 
27,1 
53,5 
35,0 
205,6 
1.348,4 
406,7 
0.4 
8.8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6.5 Atag«id«n 
!!!!!!!! 
85.7 
259,5 
0,5 
3.643,3 
14.2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50.9 
13,5 
49,5 
0,0 
-2,8 
6,5 
16,4 
-2,0 
0,0 
-3,8 
14,6 
0,0 
0,1 
0,0 
422,3 
6,4 
9,3 
24,7 
20,3 
59,9 
7,2 
85,8 
17,8 
9,6 
23,2 
22,0 
5,0 
1,5 
36,3 
27.1 
21,1 
13,8 
81,2 
472,2 
164,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 Ateganden 
lf!H<*4997 
iiliiBH 
301,6 
644.7 
1.1 
8.606,8 
14.2 
28.0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
12,0 
18,5 
59,0 
81,6 
21,1 
16,6 
24,8 
143,4 
113,6 
3.3 
48.9 
936,3 
6,4 
15,7 
99,3 
34,1 
78,2 
27,0 
112,0 
23,5 
19,5 
78,2 
42,0 
18,1 
6,3 
69,3 
27,1 
30,2 
19,8 
116,0 
822,6 
263,3 
0,4 
6.8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26.5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1.0 
6,5 JMtl 
80% 
82% 
100% 
69% 
100% 
71% 
19% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
32% 
100% 
46% 
100% 
131% 
100% 
100% 
100% 
135% 
142% 
100% 
100% 
599"/., 
100% 
63% 
30% 
64% 
54% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
51% 
64% 
100% 
56% 
56% 
56% 
61% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 1*f7 
91,3 
62,0 
0,2 
1.691,3 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8.5 
49,5 
25,4 
6,8 
24,8 
0,0 
-1,7 
0,0 
0,0 
0,0 
-4,4 
-7,4 
56,3 
48,1 
-2,8 
0,0 
263,5 
3,2 
9.3 
0,0 
15,1 
24,7 
11,4 
0,0 
6,9 
3,4 
18,4 
14,1 
7,1 
3,7 
7,3 
13,6 
4,8 
0,0 
18,1 
161,0 
85,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 ietalnJngar 
1994VI997 
m 
264,0 
370,2 
0.3 
6.072,9 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49.5 
25,4 
6,8 
24,8 
6,0 
10,3 
26,3 
49,5 
11,6 
6,1 
10,1 
102,8 
85,8 
0,2 
24,5 
508,6 
3,2 
14,2 
59,5 
22,0 
33,9 
17,1 
13.1 
9,8 
8,4 
51,8 
24,1 
16,7 
4,9 
23,8 
13,6 
9,3 
3,0 
35,4 
363,6 
135.1 
0.1 
2.7 
1,0 
0,2 
2,4 
0,2 
0,7, 
0.1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 % 
mm 
70% 
47% 
28% 
36% 
50% 
0% 
0% 
16% 
50% 
50% 
16% 
16% 
16% 
50% 
23% 
50% 
73% 
45% 
61% 
55% 
50% 
58% 
72% 
76% 
42% 
50% 
34% 
15% 
58% 
32% 
41% 
28% 
40% 
7% 
27% 
28% 
42% 
37% 
59% 
39% 
22% 
50% 
17% 
8% 
17% 
27% 
33% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
203 
OP Trenlo, Ifirordning 867/90 (1996) 
OP Aosta, Ifirordning 867/90 (1996) 
OP Veneto, ffirordning 866/90 (1996) 
OP Veneto, Ifirordning 867/90 (1996) 
OP Bolzano, ffirordning 866/90 (1995) 
Interregional OP 
OP Italian, Ifirordning 951 /97 och 867/90 (1997) 
Bestammelser om Italian, ffirordning 2328/91 (1995) 
Totalt 
:(if^;i|l!ii'#i|irl: 
SPD Italian (1994) 
ttttrW'''''':":" 
!""W*:W9»7 SPD Friuli-Venezia Qiulia (1995) 
SPD Ligurien (1995) 
SPD Marche (1995) 
SPD Piemonte (1995) 
SPD Bolzano (1994) 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Lombardiet (1994) 
SPD Umbrien (1994) 
SPD Toacana (1994) 
SPD Trento (1994) 
SPD Aosta (1994) 
SPD Veneto (1994) 
Totalt 
TOTALT 
JwSWwB"' w w w f J 
ir^r^frzvz^.^v.v:'^."...! 
Italien(1995) 
ftf aWarfilliiifctaaA*iai 
wflHrWytMRF 
Italien(1994) 
Jtt«99W" "Z.".".".".."'".'"".V . 
Lazio (1996) 
Ligurien (1996) 
Lombardiet (1996) 
Marche (1996) 
Molise(1996) 
Piemonte (1996) 
Natverk (1996) 
Sicilian (1996) 
Trento (1996) 
Veneto (1996) 
Abruzzerna (1995) 
Basilicata(1995) 
Bolzano (1995) 
Kalabrien(1995) 
Kampanien (1995) 
Emilia-Romagna (1995) 
Friuli-Venezia Qiulia (1995) 
Apulien (1995) 
Sardinian (1995) 
Toscana (1995) 
Umbrien (1995) 
Aosta (1995) 
Totalt 
Italian (1995) 
wm • 
Italian (1996J 
W^M:::::::::::..:::..::: 
Sardinien(1995) 
Toscana (1995) 
Totalt 
fflftm":."".".'.'. . 
Italien(1996) 
Italian (1996) Koirtnad 
totalt 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
34,9 
714,0 
1 409.8 
2.744,9 
456,4 
273,4 
185,3 
431,1 
425,0 
159,2 
311,2 
514,9 
250,3 
339,5 
728,4 
65,8 
13,9 
1.020,4 
4.718,5 
46.846,5 
Kostnad 
totalt 
405,0 
640,3 
73,9 
18,3 
17,3 
44,6 
18,1 
48,8 
3,1 
65.2 
10,5 
70,5 
31,9 
39,1 
23,4 
47,7 
51,3 
25,1 
17,7 
53,2 
78,0 
65,1 
38,0 
2.2 
843,1 
82,4 
648,5 
1,8 
13,2 
16,0 
317,5 
427,1 ftrwktvrfoftdft* 
rrtW 
(1) 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
185,6 
457,7 
775,0 
134,4 
44,0 
36,2 
76,2 
83,5 
43,6 
57,1 
145,7 
40,3 
75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904.7 
19.561,7 
Strukturfonds* 
*töd 
(11 
219,7 
401,4 
19,9 
4,8 
5,5 
10,3 
9.8 
11,3 
2,0 
32.6 
2,7 
19,9 
16,0 
19,6 
5,9 
23,2 
25,8 
7,7 
6,0 
26,6 
36,4 
18,1 
10,3 
0,6 
314,7 
34,2 
192.5 
0,9 
1,0 
1,9 
64,8 
92,3 Ategandan 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,0 
92,9 
122,9 
2.8 
5,7 
4,3 
0,0 
0,0 
2,8 
13,1 
0,0 
0,0 
0,0 
48,9 
4,1 
0,0 
43,2 
122,0 
4.849,9 
Åtaganden: 
1997 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
0.7 
0,0 
1.3 
0,0 
4,2 
0,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,8 
0,8 
0,0 
13,3 
0.2 
2.0 
0,1 
0,1 
0,2 
0,0 
0,0 Ataganden 
1994*1997 
m 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
30,0 
210,4 
372,1 
47.5 
17,6 
10,5 
9,2 
9,8 
14,7 
19,8 
16,7 
4.8 
10,7 
71,1 
6,7 
0,6 
70,3 
262,6 
11.311,2 
Ataganden 
1994x1997 
m 
81,7 
134,2 
4,2 
3,9 
4,5 
1,9 
0,3 
2,6 
2,0 
11,4 
2,2 
6,0 
15,4 
2,4 
4,8 
7,0 
3.5 
1,7 
1,5 
6,6 
5,1 
1.5 
2,4 
0.5 
91,2 
4.6 
46.7 
0,9 
1,0 
1,9 
21,6 
42,8 w>m 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
16% 
46% 
48% 
35% 
40% 
29% 
12% 
12% 
34% 
35% 
11% 
12% 
14% 
53% 
34% 
14% 
48% 
29% 
58% 
WW 
37% 
33% 
21% 
82% 
82% 
18"., 
3% 
23% 
100% 
35% 
82% 
30% 
96% 
12% 
82% 
30% 
14% 
22% 
25% 
25% 
14% 
8% 
24% 
82% 
29% 
14% 
24% 
100% 
100% 
100% 
33% 
46% ftatalrdngtr 
19*7 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
15,0 
122,5 
139,7 
2.5 
2,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
1,0 
0,0 
0,0 
0,0 
38,8 
1,1 
0,0 
25,0 
73,1 
2.316,7 
BetBlnlfegar 
1997 
0,0 
0,0 
1,2 
0,0 
0.0 
0,4 
0,0 
0,7 
0,0 
2,1 
0,4 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,4 
0,4 
0,0 
7,6 
. „ ?'1 
1,0 
0.1 
0.0 
0,1 
0,0 
0,0 latalnlngar 
19*44997 
m 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
5,6 
15,0 
181,3 
239,5 
25.6 
8,8 
6,2 
4,6 
4,9 
6,9 
4,4 
8,3 
3,0 
5,4 
46,7 
3,2 
0,3 
33,6 
136,4 
6.481,7 
SatataJngar 
1994*1*971 
m i 
41,1 
67,6 
2.1 
1.6 
1.9 
0,9 
0.1 
1.3 
0.8 
5.7 
0,8 
3,0 
7,7 
1,2 
2,0 
3,5 
1,8 
0,9 
0,7 
3,3 
2,5 
0,7 
1,0 
0,2 
43,8 
2,3 
23,4 
0.4 
0,5 
0,9 
10,8 
21,4 ..mm. 
30% 
30% 
30% 
30% 
80% 
8% 
40% 
31% 
19% 
20% 
17% 
6% 
6% 
16% 
8% 
6% 
8% 
7% 
35% 
16% 
7% 
23% 
15% 
33% 
mm. 
19% 
17% 
.... 
11% 
33% 
34% 
9% 
1% 
11% 
40% 
17% 
31% 
15% 
48% 
6% 
35% 
15% 
7% 
11% 
12% 
12% 
7% 
4% 
10% 
27% 
14% 
7% 
12% 
50% 
50% 
60% 
17% 
23% 
204 
mm* 
(stttegaifctfear) 
:na p WA au ,. 
Italian (regioner mal 1) (1993) 
Italian (regioner mal 2 och 5b) (1993) 
Totalt 
mum 
Italian (1996) 
TOTALT 
'mmmmm Qrekland/ltalien: Epirus, loniska fiama, Vastra Qrekland och 
Apulien (1997) 
ItaliervOsterrike (1997) 
Italien/Slovenien: Friuli-Venezia Qiulia och Veneto (1997) 
Italian: Ffirebyggande av (1997) 
Ostem'ke/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska 
havet, Donau och Sydfistra Europa (1997) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) 
Italien/Albanien: Apulien (1996) 
Italien/Frankrike (1996) 
Italien/Scnweiz (1996) 
Qrekland/ltalien (REQEN Elektricitet) (1995) 
Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) *ta* 
86.4 
178,8 
266,2 
337,5 
3.991,6 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
71,8 
58,2 
178,2 
159,1 
52.7 
189,4 
459,2 9trukturf<md«-
«od 
m 
43,4 
39,6 
83,0 
136,0 
1.640,6 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
33,7 
18,6 
81,5 
57,0 
20,0 
75,8 
183.7 Atagandan 
1997 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
16,7 
39,9 
13,1 
11.7 
15.2 
20.9 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4.4 
0,0 
80,5 AtagAoden 
1994*1997 
in ^ 
7.9 
4,2 
12,1 
26,4 
463,1 
39.9 
13,1 
11.7 
15,2 
20,9 
33.1 
18,2 
15,5 
15,1 
20.0 
22,0 
183,7 i * 
i.flfflKtti 
18% 
10% 
16% 
19% 
30% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
98% 
98% 
19% 
26% 
100% 
29% 
100% 1*7 
0,0 
0,0 
0,0 
6,8 
16,6 
19.9 
6.5 
5,8 
7,6 
10,5 
0.2 
0,0 
0,0 
0,0 
2.2 
0,0 
79.4 iertatatngar 
1994-1997 
••mi W 
6,3 
3,3 
9,6 
20,0 
241,0 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
10,1 
5,5 
7,8 
7,5 
10,0 
11,0 
161,9 % 
MM, 
15% 
8% 
12% 
15% 
16% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
30% 
29% 
10% 
13% 
50% 
15% 
88% 
LUXEMBURG 
PftopMll 
Wat ft .'....' . 
SPD Luxemburg 1997-1999 (1997) 
SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) 
Totalt 
JMi^!l^^^^^^^^^^ii^^ii^|:iliiiil;li^llll 
OP Private initiativtagare (1994) 
OP Offentliga initiativtagare (1994) 
Totalt 
Mat 4 • 
SPD Offentliga initiativtagare (1994) 
mtetet&m 
Bestammelser om Luxemburg, forordning 2328/91 (1995) 
SPD Luxemburg, ffirordning 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 
tt|Hji':S'jii.'ii»ijh** 
SPD Luxemburg (1994) 
SPD Luxemburg (1994) 
TOTALT 
mm 
f>Atagamte*r) 
AW;1.11:'-' ""'""" 
Luxemburg (1995) 
eJrritMWftttMttir. 
Luxemburg (1994) 
.^fjf^fjf , 
Luxemburg (1995) 
*m 
Luxemburg (1996) 
Luxemburg (1997) 
RjMiWW' ; ... 
Luxemburg (1997) 
umm 
Luxemburg (1995) 
TOTALT 
hwtwmmt 
Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederllnderna: Rhen-
Meuse (1997) 
BelgiervFrankrike/Luxemburg Vallonien-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Tyskland/Luxemburg Euregio (1995) »otalt 
45,3 
18,2 
63,6 
21,6 
25,3 
46,9 
6.1 
128,4 
20,5 
148,9 
3,7 
25,5 
294,7 
K<*taftd 
totalt 
0,8 
0.6 
4.8 
1.4 
1.3 
57.9 
1.0 
67,9 
426,7 
62,2 
30,9 Stoikturfond** 
9,8 
5,3 
16,2 
WvWmM&yyWM 
9,7 
11.4 
21,1 
::::::::,::,::::::::::s 
36,7 
3,1 
39,8 
1.1 
6,0 
86,6 
WrwWurttmd»-
«t«d 
0,3 
0.3 
1.0 
0,3 
0.4 
13.3 
0,5 
16,1 
137,1 
30,2 
8,0 9.8 
-0.2 
9,6 
1.4 
1.9 
3,3 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,7 
14,7 
Ätagawdan 
1997 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
11,4 
0,0 
11,7 
15,5 
0,0 
0,0 AtaQandeff 
: 1994-1997 
9.8 
5.8 
16,7 
6.0 
7,2 
13,2 
0,9 
15,6 
1.0 
16,6 
1.1 
2,5 
49,9 
' Atagandan' 
1994x19*7 
,„„$ 
0.3 
0,3 
1,0 
0,3 
0.3 
11,4 
0,5 
14,1 
15,5 
26,2 
8,0 * 
100% 
109% 
103% 
62% 
63% 
62% 
38% 
42% 
31% 
42% 
100% 
42% 
68% 
100% 
100% 
100% 
72% 
74% 
86% 
100% 
87% 
11"., 
87% 
100% Bataintagar 
1**7 
4,9 
0,0 
4,9 
1,6 
2,1 
3,7 
0,0 
4,4 
0,2 
4,6 
0,0 
1.5 
14,8 
•aialnihgar 
1*97 
0,0 
0.0 
0,2 
0,0 
0.1 
3.4 
0,0 
3,8 
0,0 
1.4 
0,0 1**4»1**T: 
4,9 
4,3 
9,2 
5,7 
7,0 
12,7 
0,6 
14,4 
0,8 
16,2 
0.3 
1,9 
39,9 
flwtairdngar 
1994*1997 
ft) 
0,1 
0,2 
0.7 
0,1 
0,1 
3,4 
0,3 
4,7 
0.0 
13,5 
2.4 mm: 
50% 
80% 
61% 
58% 
62% 
60% 
25% 
39% 
25% 
38% 
30% 
32% 
47% 
W1* 
30% 
50% 
65% 
22% 
22% 
26% 
50% 
29% 
0% 
45% 
30% 
205 
NEDERLÄNDERNA 
Program 
(•ntagandaar) 
mi . ' SPD Flevoland (1994) 
Mats 
SPD Amhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) 
SPD Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) 
SPD Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) 
SPD Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) 
SPD Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) 
SPD Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) 
SPD Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) 
SPD Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) 
SPD Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) 
SPD Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) 
Totalt 
jiHj:;» ;.:;:\;:; 
SPD Nederlanderna (1994) 
i^:|i$;^ 
SPD Nederlanderna (1994) 
•tta3^;jiSiiiii& 
Bestammelser om Nederlanderna, ffirordning 2328/91 (1995) 
SPD Nederlanderna, forordningarna 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 
JM$*JNk*:.:• ••: • 
SPD Nederlanderna (1994) 
^^pss 
SPD Friesland (1994) 
SPD Groningen-Drenthe (1994) 
SPD Limburg (1994) 
SPD Overijssel (1994) 
SPD Zeeland (1994) 
Totalt 
TOTALT 
lllll: llillllll llllijfj^ 
$$i^ 
Nederlanderna (1995) 
iiijiiijiiij^^ 
Nederlanderna (1994) 
iiiiiii;^ 
Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) 
Drenthe(1995) 
Flevoland (1995) 
Noordoost Friesland/Noordwest Groningen (1995) 
Noordwest Friesland (1995) 
Totalt 
iKW^IS^^ 
Nederlanderna (1995) 
*MP;::::';:::' 
Nederlanderna (1995) 
MiftiiM^ 
Nederlanderna (1996) 
ReaWar ''•• 
Nederlanderna (1995) 
Twente(1995) 
'fflimffim 
Rotterdam (1997) 
Utrecht (1997) 
Amsterdam (1995) 
Haag(1995) 
Totalt 
TOTALT 
wWWTWMWWMM^^^^^^^V,y,;,V.:.V,V.:.:...^:.,^,,v:^^^^^^^^^v.^v.^^•^ 
Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen-
Meuse(1997) 
Forenade kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland: 
Nordsjfin (1997) 
Belgien/Nederlanderna Euregio Scheldemond (1995) 
Belgien/NederlSnderna Middengebied (1995) 
Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) Ktttnad 
totalt 
964,9 
249,7 
327,5 
354,5 
222,2 
244,2 
173,1 
195,9 
169,6 
102,9 
156,4 
2.196,1 
2219,7 
376,1 
238,7 
298,2 
636,9 
127,5 
266,9 
157,4 
51,7 
70,2 
49,2 
696,4 
7.016,6 
Kovtrtad 
llHill 
168,9 
136,0 
0,1 
2,8 
4,4 
14,4 
13,5 
36,2 
34,2 
26.9 
32,0 
83,8 
3,5 
23,6 
26,0 
19,7 
68,2 
137,4 
658,0 
426,7 
30,3 
22,8 
66,3 
71,9 Strt»Wurfwtd«-
<tod 
(D 
150,0 
76,8 
113,1 
107,3 
65,5 
79,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
49,0 
666,2 
935,3 
156,2 
28,2 
40,1 
68,3 
46,6 
68,7 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
160,0 
2.172,7 
Strukturfonds-
69,7 
62,6 
0,0 
1,1 
2,1 
2,6 
2,7 
8,6 
10,6 
10,3 
12,0 
23,5 
1,0 
6,5 
6,5 
4,7 
4,7 
22,3 
220,6 
137,1 
14,5 
11,1 
32,4 
35,7 Atagand«n 
1997 
15,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
6,3 
4,7 
-0,7 
3,7 
1,8 
157,5 
159,4 
64,7 
0,4 
4,6 
6,0 
0,0 
11,0 
6,6 
6,0 
2,5 
1,8 
21,1 
423,4 
Atagandan 
0,0 
23,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
1,0 
4,4 
0,0 
6,f> 
6,5 
1,0 
0,4 
14,4 
43,1 
15,5 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 Atagandaft 
1994-1997 
ft, 
57,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
44,9 
361,6 
593,9 
87,0 
21,3 
18,1 
39j3 
15,5 
30,3 
5,7 
13,3 
7,4 
5,7 
62,3 
1.217,3 
Ataganden 
|l^il997:::;i:: 
11,5 
29,5 
0,0 
1,1 
2,1 
2,5 
2,7 
8,4 
10,5 
10,3 
12,0 
22,5 
* 
fi,5 
6,5 
4,7 
4,7 
22,3 
128,1 
15,5 
14,5 
11,1 
32,4 
33,5 % 
38% 
32% 
32% 
32% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
54% 
63% 
56% 
76% 
45% 
68% 
33% 
44"/!, 
16% 
69% 
48% 
48% 
42% 
66% 
:3:;:;.:. 
(Wr* 
17% 
47% 
100% 
100% 
100% 
95% 
100% 
98% 
99% 
100% 
100% 
96% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
58% 
11% 
100% 
100% 
100% 
94% Batalnlngar 
1997 
19,7 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
21,4 
16,7 
14,6 
8,1 
14,6 
146,2 
142,0 
52,1 
1,8 
0,6 
2,3 
0,0 
11,8 
1.5 
3,5 
1.7 
0,8 
19,3 
381,6 
Batalnlngar 
IlilitP 
2,4 
16,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
1,4 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
2,0 
2,0 
0,3 
0,1 
4,3 
25,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Batalttfngar 
1*94*1997 
51,1 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
34,1 
46,6 
37,9 
16,4 
32,1 
238,0 
519,9 
63,2 
9,9 
11,1 
21,0 
12,7 
22,1 
4,6 
8,0 
5,6 
4.3 
44,6 
960,4 
tatalningar 
;i**4|i*97; 
Wi$m: 
8,2 
19,7 
0,0 
0,3 
0,6 
0,7 
0,8 
2,5 
3,1 
3,1 
3,8 
8.4 
0,5 
2,0 
2,0 
1.4 
1,4 
6,7 
56,0 
0,0 
1 
0,0 
3,3 
9,7 
10,0 % 
WW 
34% 
16% 
16% 
16% 
16% 
16% 
75% 
85% 
84% 
56% 
66% 
36% 
:::::::::;:::::;:::::::::: 
56% 
::::;:::-:;::S:::::::::-
40% 
35% 
28% 
31% 
27% 
mwm 
32% 
13% 
42% 
36% 
36% 
30% 
44% 
MM 
12% 
WmyW: 
31% 
40% 
30% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
30% 
32% 
36% 
50% 
30"/, 
30% 
30% 
30% 
30% 
25% 
0% 
0% 
30% 
30% 
28% 
206 
ÖSTERRIKE 
••^••:--lh:£-:$$!:i:^ 
Mid'.i ::-Ti:: w •::; :> ;.••!;• ;:•: ••:;;;; •••:•.:-;.::-; • :•:•; •.;.::;:!:: ;>'S ••••.• •::: vi;:::-i • •; •;: ;•:•;•;•;"•:•;•: 
SPD Burqenland (1995) 
SPD Nioderosterreich 1995-1999 (1995) 
,SPD Oberfisterreich 1995-1999 (1995) 
SPD Steiermark 1995-1999 (1995) 
SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) 
[Totalt 
IJii$s^ 
SPD Osterrike (1995) 
,P$iPi$$;i!^^^ 
JsPD Osterrike (1995) 
'^^^j^S^^^M^^^WM^^MMMPMMW^M 
Basiammelser om Osterrike, ffirordning 2328/91 (1996) 
SPD 6sterrike, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
Totalt 
:p$:i^j$^|||;:K 
SPD Osterrike (1995) 
ij!$$|£$;|;^ 
SPD Niederosterreich (1995) 
SPD KSrnten (1995) 
SPD Oberfisterreich (1995) 
SPD Salzburg (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPDTyrolen (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
Totalt 
TOTALT 
pjijijlj^^ 
$b$#&;^i|?i| 
Osterriko(1995) 
if^jliS^ 
Osterrike (1995) 
IwJjiii^ 
KSrnten (1996) 
Niodarosterreich (1996) 
Oberfisterroich (1996) 
Natverk (1996) 
Salzburg (1996) 
Steiermark (1996) 
Tyrolen (1996) 
Vorarlborg(1996) 
Burgenland (1995) 
Tt-tait 
'Mfcmmiw^ 
&i.*rrike(1996) 
$»#iliil^ ;:: ± '^:\ :":::}M^ v.• ;•: ;:!:•;:•:;.: 
Sluto/mark, Oberfisterreich (1996^ 
$!!$$&#$|!;$i;;i^^^^ 
Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) 
iflliiSiis^ 
Niederfisterreich, Steiermark och Vorarlberg (1996) 
^ftlSil^^ 
Graz(1996) 
Wien(1995) 
Votalt 
TOTALT 
Riiiii^^ 
iialieiVOsterrike (1997) 
OsternWTyskland/Grekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska 
havet, Donau och Sydfistra Europa (1997) 
Tyskiand/Osterrike (1996) K©*tft*d 
totoit 
822,5 
199,2 
67,0 
467,6 
86,6 
820,3 
797,2 
175,0 
1.264,9 
941,7 
2.206,6 
15,6 
762,7 
404,8 
539,3 
104,2 
629,2 
181,3 
58|3 
2.679,9 
7.617,2 
v:>Ko*t<»ad::" 
iimii 
25,8 
49,4 
8,4 
14,0 
19,0 
0,5 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
6,7 
72,7 
34,8 
7,0 
30,4 
16,2 
23,4 
31,9 
66,3 
291,5 
27,4 
36,8 
56,3 Strukturftmd*-
stod 
(1) 
1,,5,h 
22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 
341,3 
62,3 
334,6 
64,3 
398,9 
2,0 
111,6 
58,0 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.482,1 
Mriiktuifond*-
iiiiilliiiiii 
11,6 
23,0 
2,9 
5,6 
4,9 
0,3 
0,3 
4,3 
1,7 
0,4 
2,6 
23,4 
9,0 
1,8 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
90,0 
11,8 
20,9 
24,6 Ategandsfft 
1997 
W.P 
0,0 
0,0 
11,6 
0,0 
11,6 
135,6 
20,9 
64,7 
5,4 
70,1 
0,0 
9,1 
10,0 
11,3 
3,2 
10,1 
5,4 
0,6 
49,7 
337,9 
Åtaganden 
llllllillll 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,7 
0,8 
0,0 
0,7 
0,0 
0,7 
2,6 
13,1 
20,9 
0,0 At&gjtndeft 
1984-1997 
„, ft} 
»H,U 
22,4 
10,8 
34,1 
9,9 
77,2 
265,3 
32,6 
171,0 
36,6 
207,5 
2,0 
43,0 
32,3 
41,4 
8,0 
36,3 
16,1 
2,6 
179,6 
848,1 
Ataganden isiiiiiiiii 
ilBiilli 
11,6 
23,0 
2,5 
4,5 
4,5 
0,3 
0,8 
4,3 
1,4 
0,4 
2,0 
20,5 
9,0 
1.8 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
87,1 
13,1 
20,9 
24,6 % 
„(?M„ 
, „,!'i,:v 
100% 
100% 
59% 
100% 
76% 
78% 
52% 
51% 
57% 
52% 
100% 
39% 
56% 
42% 
50% 
43% 
47% 
36'\, 
44% 
57% 
mm 
100% 
100% 
85% 
80% 
91% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
78% 
88% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
110% 
100% 
100% BataMftgar 
t*»7 
28,7 
10,3 
3,2 
7,0 
3,6 
24,2 
95,4 
10,5 
68,8 
12,4 
81,2 
0,0 
16,0 
9,7 
16,7 
2,8 
10,1 
2,/ 
0,6 
58,7 
298,7 
Betatnlngar 
iiiiisi 
0,0 
6,9 
0,6 
0,6 
0,4 
0,0 
0,1 
0,4 
0,0 
0,1 
0,2 
2,4 
0,0 
0,4 
0,3 
0,6 
0,2 
0,0 
0,2 
10,7 
6,5 
10,5 
3,5 Sataltttttgar 
19*4*1997 
.,„, ity 
55,7 
17,9 
8,6 
22,8 
7,9 
57,2 
199,2 
19,9 
157,4 
31,7 
189,1 
" ' 1,0 
35,0 
19,3 
34,4 
5,6 
31,0 
10,0 
2,0 
137.2 
659,2 
Batalntngar 
1994-1997 
5,8 
18,4 
1,4 
1,9 
1,8 
0,1 
0,3 
1,6 
0,4 
0,2 
0,8 
8,5 
:•:;;.;:.:,::;,;:;.:-, 
2,7 
0,9 
2,5 
1,9 
1,1 
4,9 
6,0 
46,6 
6,5 
10,5 
10,9 34% 
80% 
G0% 
39% 
80% 
57% 
58% 
•mttM: 
32% 
mtyWti 
47% 
49% 
47% 
50% 
31% 
33% 
35% 
35% 
36% 
29% 
"'"" 28% 
33% 
44% 
50% 
80% 
48% 
35% 
36% 
40% 
37% 
37% 
24% 
48% 
31 % 
36% 
30% 
:••:••:;: ••••;••:;•:: ••• 
50% 
47% 
72% 
30% 
50% 
46% 
52% 
y'yyy^y\yyyy 
55% 
50% 
44% 
207 ••••••••I 
Tyskland/Nederianderna: Ems-Dollard (1995) 
Tyskland/Nederianderna: Euregio (1995) 
Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Meuse-Nord (1995) 
Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Waal (1995) ::*Q««»d:: 
lillllll 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 Strukturfonds-
iliiiiillllil 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 Ataganden 
llllliiill 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 Ataganden 
llllliilllll 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 liM 
100% 
90% 
100% 
100% Batalningar 
lllHill 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 Sertalningar 
19*4-1997 
(3) 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 I1§1:1 
30% 
30% 
30% 
33% 
mm* 
(attfaganrfaar) 
Osterrike/Ungem (1995) 
Osterrike/Tjeckiska republiken (1995) 
Osterrike/Slovakien (1995) 
Osterrike/Slovenien (1995) Ko^trwd 
totalt 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 Itruktgrfpnds-
ftod 
(1) 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 Atagawtan 
1997 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 Atogftndw 
1994*1997 
m 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 : * 
mm 
100% 
100% 
100% 
100% 6*Mn>ngw 
1997 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 totatolftgar 
1994-1997 
m 
3,3 
1,4 
1,7 
2,7 mm 
30% 
30% 
30% 
30% 
PORTUGAL 
Progratti 
twrtagandaarj 
l™P* 1 
Reglonala OP 
OP Alqueva-omradet (1997) 
OPAzorerna (1994) 
OPAIen«ejo(l994) 
OPAIgarve(1994) 
OP Centra (1994) 
OP Lissabon-Tejodalen (1994) 
OP Madeira (1994) 
OP Norte (1994) 
Interregional OP 
AS Stfid till lokal investering (1995) 
OP Tekniskt stfid (1994) 
OP Kunskap och nyskapande (1994) 
OP Internt genererad utveckling (1994) 
OP Miljfi/fetadsffirnyelse (1994) 
OP Utbildning och sysselsattning (1994) 
OPInfrastruktur(1994) 
OP Ekonomisk modernisering (1994) 
OPPRINEST(1)(1994) 
OP Halsovard och social integration (1994) 
Tekniskt stfid 
TOTALT 
ittA^l 
Portugal (1995) 
iiiiiiitiiii^^ 
Portugal (1994) 
ie&i^ 
Portugal (1995) 
:jW^*:||||S;!;;|:i::$^ 
Portugal (1994) 
Sl$ll$llil3?£ 
Portugal (1995) 
ijijiiii^^ 
Portugal (1995) 
isiiiji^^ 
Portugal (1995) 
Kiiiilir^l^ 
Portugal (1995) 
:«»*iiippp::is^ : :ym^:::MWM: m\ M 
Portugal (1994) 
RtTiX:':'.': 
Portugal (1993) 
ilKIMs^ 
Llssabon och Porto (1995) 
TOTALT 
ih'JWir*gVRl^6MSN 
Portugal: Ffirebyggande av (1997) 
Spanien /Portugal (1995) 
Spanien /Portugal (REGEN Naturgas) (1995) Kftttoad 
totalt 
376,7 
872,9 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
677,8 
729,5 
33,3 
135,6 
2276,2 
941,6 
952,3 
1 912,8 
3 979,6 
10 492,7 
40,0 
942,3 
1,2 
26.724,8 
Koftnad 
llltÉINi 
29,8 
61,8 
174,5 
53,2 
238,6 
3,0 
161,5 
18,2 
14,9 
478,2 
69,6 
1.303,4 
8,4 
755,3 
548,2 Strukturfond*-
*tod 
m 
203,1 
647,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
374,3 
541,1 
25,0 
101,7 
1.689,4 
401,9 
559,0 
1 407,8 
1 997,9 
4 420,5 
30,0 
705,0 
1,1 
14.106,8 
Strukturfond*-
Wm:^:Pm 
I|Pi::i||:::pif| 
21,4 
45,5 
130,9 
29,3 
125,4 
2,3 
126,5 
14,0 
9,1 
«W 
50,0 
769,2 
6,2 
552,0 
220,0 Ataganden 
19*7 
39,0 
155,4 
36,5 
14,9 
78,1 
88,8 
55,0 
105,8 
0,0 
0,0 
166,5 
99,4 
246,4 
105,0 
352,2 
028,0 
0,0 
181,9 
0,3 
2.363,2 
A tågändan 
illlilli 
0,4 
11,6 
39,9 
1,8 
0,0 
1,4 
25,1 
6,1 
2,2 
0.0 
11,8 
100,2 
6,2 
0,0 
23,0 Atagandert 
1994-19*7 
,. $ 
39,0 
528,6 
145,0 
59,4 
275,5 
288,8 
328,3 
423,3 
25,0 
44,0 
1 062,0 
181,5 
475,8 
872,3 
1 630,5 
2 957,4 
30,0 
502,9 
1,1 
9.870,6 
Ataganden 
21,4 
21,2 
50,6 
29,3 
14,4 
2,2 
105,5 
14,0 
9,1 
1!I4,M 
21,1 
483,6 
6,2 
240,2 
216,4 % 
19% 
82% 
80°/, 
78% 
76% 
76% 
88% 
78% 
100% 
43% 
63% 
45% 
85% 
62% 
82% 
07% 
100% 
71% 
97% 
70% 
100% 
47% 
39% 
100% 
„. ,12% 
99% 
83% 
100% 
100% 
Ufi% 
42"/,, 
64% 
100% 
44% 
98% tataiiMngar 
1997 
19,5 
118,4 
47,9 
15,1 
51,0 
77,8 
79,1 
103,5 
0,0 
0,0 
198,5 
73,9 
115,7 
132,3 
628,9 
482,5 
7,0 
102,2 
0,0 
2.263,8 
Betalnlngar 
4,4 
7,9 
20,5 
2,2 
0,0 
0,4 
13,8 
7,2 
1.7 
10,0 
11,8 
80,0 
mmiimW 
2,5 
50,5 
17,8 Batalntttgar 
1*94*1997 
19,5 
437,0 
120,7 
53,2 
222,2 
229,3 
288,0 
349,7 
7,5 
31,0 
865,3 
135,9 
318,2 
685,6 
1 489,4 
2 287,3 
28,5 
383,1 
0,8 
7.962,6 
•atalnlngar 
1*94-1*97 
10,7 
12,9 
28,9 
8,8 
7,2 
1.1 
86,7 
11,2 
7,3 
100,4 
16,4 
291,7 
2,5 
154,4 
180,3 10% 
68% 
66% 
70% 
61% 
60% 
77% 
65% 
30% 
30% 
51% 
34% 
57% 
49% 
75% 
52% 
95% 
54"/., 
67% 
66% 
ttVID 
50% 
JivlJ-JSSK;: 
28% 
; : '. 
22% 
yMWyM 
30% 
mmm 
'L'l?* 
50% 
:vXj:j:;xo:W» 
69% 
immim 
80% 
80% 
49'!*. 
. :'.'.'".':. 
33% 
38% 
40% 
28% 
82% 
SUOMI/FINLAND 
Ptobtm 
(aotagandaar) 
mt 
SPD Finland 1997-1999 (1997) 
SPD Finland 1995-1996 (1995) 
Totalt Kostnad 
Wtalt 
743,6 
346,4 
1.090,0 Strukturfond*-
*tad 
135,3 
54,1 
189,4 Åtaganden 
1**7 
55,2 
1,7 
66,9 Ataganden 
1**4-1**7 
55,2 
54,1 
109,3 % 
41% 
100% 
68% Betalnlrtgar 
1997 
27,6 
15,9 
43,6 Betelr4ngar 
1994-1997 
m 
27,6 
45,7 
73,3 % 
20% 
84% 
39% 
(1 ) Statistisk infrastruktur 
208 
:vS:^v:\'^v:$&^^ 
SPD Finland (1995) 
i^i^^ 
SPD Finland (1995) 
IPsliiii^s 
Bestammelser om Finland, ffirordning 2328/91 (1996) 
SPD Finland, forordningarna 866 och 867/90 (1995) 
Totalt 
$p;&$3ta 
SPD Finland (1995) 
$$i;!!§*i:|:|;|;Kg| 
SPD Aland (1995) 
SPD Fin-ika fastlandet (1995) 
ToUt 
Si!$l!$£l;8l^ 
|SPD Finland (1995) 
iTOTALT ' 
ifllll|llflll|llP 
$j!$*$i|p^^ 
Finland (1995) 
iiSfitii^^ 
Finland (1995) 
i^ji$|:!^ 
Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) 
Finland (m3l 5b) (1996) 
Finland (mal 6) (1996) 
Totalt 
^li&SliltS 
Finland (1996) 
0W!m*ti[W: ;::*P:!^!:;S ;: '*•• '• '• '^ '•. ;•;: • I miim 
Finland (1996) 
$$^tlll:tt 
Hslsinki/Ventaa (1997) 
Joan-3Uu(199S) 
Totalt 
: TOTALT 
ft;sj6&^ 
jDanrnark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjfin (1997) 
I Finland/Baltiska staterna: Sfidra Finlands kustomraden (1996) 
|Fin!and,ftyssland: Karelen (1996) 
Finland/Ryssland: Sydfistra Finland (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) 
Finland/Sverige: 6arna(1996) 
Sverfgo/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav (1996) pjiPftlifg 
llillll 
931,3 
318,5 
1 153,9 
359,2 
1.613,1 
78,5 
10,3 
613,8 
624,0 
1.316,9 
6.872,2 
Ä*KÄ$wiiiiid:ä 
lliltll 
mMymm, 
51,2 
73,7 
0,5 
44,3 
32,1 
77,0 
8,8 
27,9 
10,2 
5,3 
16,5 
254,0 
47,5 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
23,4 $truktgrfoflds» 
illiiiiliil 
258,4 
87,6 
294,2 
43,1 
337,3 
23,0 
2,6 
191,4 
194,0 
459,9 
1.549,6 
Strukturfond*-
lilliliiiiiiillilil: 
ifffPilll 
23,6 
33,2 
0,2 
16,2 
iTTö' 
28,3 
3,4 
11.1 
3,9 
4,0 
7,9 
107,6 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 |;Ai^^iiii^:;j:i 
71,9 
21,9 
55,0 
12,1 
67,1 
0,0 
0,0 
36,9 
36,9 
114,1 
368,8 
Åtagande 
iiiiilliii 
3,9 
4,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
3.7 
2,5 
0,8 
3,4 
14,9 
25,0 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
3,8 Ataganden i&iiii&i, 
ssiiifpiiii: 
167,2 
45,5 
162,8 
19,0 
181,9 
23,0 
2,6 
83,3 
85,9 
272,3 
885,1 
Ataganda* 
23,6 
33,2 
0,0 
16,2 
11,9 
28,1 
3,4 
11,1 
2,5 
4,0 
6,5 
105,8 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 11:1111 
65% 
52% 
55% 
44% 
64% 
100% 
my ma 
100% 
44% 
44% 
59% 
57% 
mi 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100",, 
65% 
100% 
82% 
98% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Batalhingar 
|||||§§| 
53.0 
15,1 
99,0 
10,3 
109,3 
11,5 
0,6 
30,2 
30,7 
81,1 
344,3 
ftetalniftgar 
IlilHli 
0,0 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.1 
1,3 
0,4 
1,7 
6,7 
12,5 
0,6 
1,0 
0,6 
3,3 
1,8 
0,2 
3,1 Setalningar 
1994-19*7 
iiiiPil 
104,3 
28,0 
150,8 
15,8 
166,7 
18,4 
1,4 
53,0 
64,3 
163,7 
608,6 
aetainmgar 
1994^1997 
illilpif 
9,9 
18,5 
0,0 
4,3 
3,6 
8,4 
LI 
3.3 
1.3 
2,0 
3,3 
44,5 
12,5 
1,8 
4,2 
2,9 
3,7 
2,0 
1,2 
3,1 •ii! 
40% 
yyyyyyyyyyyyy. 
32% 
51% 
37% 
49% 
WtivM 
80% 
mmm: 
52% 
28% 
28% 
36% 
39% 
liiii 
42% 
mmm 
56% 
iwi-SSwSS 
0% 
30% 
30% 
30% 
33% 
30% 
:;:..;.: ..;;.; 
32% 
50% 
41% 
41% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
SVER5GE 
•wS:$'i^ 
SPoXigermanlandakusten 1995-1999 (1995) 
SPD B«rgalagen"lMfri"999"(T995) 
£?JD BloWngo 1995-1999 (1995) 
SPD Fyrsi&d 1995-1999 (1995) 
SPD No7raNorrlandskusten1995-1999 (1995) 
Totalt 
•^MM^yyyyWMByWym 
SPD Svorige (1995) 
SPD Sverige (1996) 
:!®&$iii;^^ 
jfJkiStammslser om Sverige, forordning 2328/91 (1996) 
| SPD Sverige, ffirordningarna 866 och 867/90 (1996) 
i.TotaK 
1;$$$;^^ 
iSPD Sverige (1995) Koitnad 
89,5 
321,4 
Hh,H 
145,5 
161,2 
803,4 
771,0 
612,6 
304,6 
187,8 
492,4 
120,4 $trtikturfond«. i lillll*itllll:i mmMmM 
18,0 
(,/,() 
tli.O 
24,0 
36,0 
160,0 
347,0 
173,0 
79,7 
23,5 
103,2 
41,4 At*g«nd«n 
iilliliP!-
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
92,6 
0,0 
13,0 
0,8 
13,8 
0,2 Ataganden 
:M:wy:y-
1H,0 
12,11 
l.'i.O 
24,0 
36,o 
105,8 
165,6 
37,5 
42,2 
11,8 
54,0 
40,2 •MyWM 
WE 
100% 
1:1% 
too",, 
100% 
100",, 
66% 
48% 
22% 
53% 
50% 
52% 
97% Batalnlngar; 
WMm 
7,1 
(>,2 
3,8 
5,7 
26,6 
68,5 
0,0 
10,0 
4,0 
14,0 
20,0 ftetalnfogftj 
1*4.1997 
(9) 
13,3 
9,1 
H,2 
K'.O 
18,0 
63,6 
105,0 
18,8 
39,3 
9,4 
48,7 
32,0 :mm, 
SB 
74% 
1 4% 
".'vV 
50'V 
50% 
40% 
30% 
mmm 
11% 
49% 
40% 
47% 
•v::::;:::::::::::;:::::::; 
77% 
209 
SljxS^ 
SPD Gotland (1996) 
SPD Skargarden (1996) 
SPD Sydfistra Sverige (1996) 
SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) 
SPD Vastra Sverige (1996) 
Totalt 
Mat6;:::::;::::: 
SPD Sverige (1995) 
TOTALT 
$8;:$^ 
wwls-iftiw;;:^ 
Sverige (1995) 
ttttiittfeV!l|lilte!tfs::S?:S 
Sverige (1995) 
laSi^ 
Nationellt natverk (1997) 
Sverige (Mal 5b) (1996) 
Sverige (Mal 6) (1996) 
Totalt 
fijis^ 
Sverige (1996) 
ii^l£:&$£^ 
Sverige (1996) 
iKfti^ 
Karfskoga, Kartsborg (1996) 
•MRiAW-v'S:' 
Malmfi(1996) 
TOTALT 
wwfflmmzmwmvimMM^ 
Danmark/TysklanoVFinland/Sverige: Ostersjon (1997) 
Ffirenade kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Ty9kland 
Nordsj6n(1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) 
Finland/Sverige: Oarna(1996) 
Sverige/Norge: Nordiska grfina battel (1996) 
Sverige/Norge Gfiteborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Sverige/Norge: Inre Skandinavien (1996) 
Sverige/FinlanoVNorge/Ryssland: Barents hav (1996) -KwtJwd:-
iiiiii! 
50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
635,0 
4.162,0 
KArtnad 
1:11^111:1 
28,3 
»...T 
0,5 
71,8 
14,1 
86,4 
10,5 
48,8 
11,4 
11,9 
248,1 
47,5 
30,3 
28,0 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 $VMkturfooda-
11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
252,0 
1.217,6 
StruktMffond*-
w::::*&*:m: 
Mym^mm 
13,1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 AtajWrtden 
|||iif|f!i| 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
0,0 
4,6 
23,7 
134,9 
Åtaganden 
ll::|:1i^;.ll:l 
1,8 
3,3 
0,2 
2,1 
0,7 
3,0 
0,0 
4,2 
0,7 
1,8 
14,9 
25,0 
14,5 
2,4 
3,4 
1.6 
0,4 
2,4 
1,0 
1,4 
3,8 liiiiiiiii! 
11,2 
7,2 
12,5 
8,0 
30,7 
69,6 
80,1 
562,7 
Ataganden 
•:!l99i4*97^1' 
13,1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 mm 
IHIi 
100% 
100% 
25% 
19% 
100% 
49% 
327,, 
46% 
yWE 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"/,, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalningar 
llllfllll 
2,3 
0.0 
5,0 
0,9 
9,1 
17,4 
28,6 
174,0 
Batalnlngar 
111**^:1:1 
0,9 
1> 
0,1 
0,6 
0,2 
0,9 
0,0 
1.3 
0,4 
0,5 
5,7 
12,5 
0,0 
0,7 
3,3 
1,8 
0,2 
0,7 
0,3 
0,4 
3,1 Brtalnlmiar 
::1**4-1*97-
5,7 
2,1 
9,0 
4,9 
18,3 
46.01 
60,0 
368,1 
BatalrUngar 
19*4-1997 
IIIIRfl 
" 6.5 
12,0 
mmWml 
0,1 
3,6 
1,2 
4,9 
1,2 
5,2 
1,1 
1,5 
32,6 
12,5 
0,0 
3,9 
3,7 
2,0 
1,2 
1,7 
1,7 
1,4 
3,1 WM 
50% 
30% 
18% 
11% 
60% 
28% 
24% 
30% 
llfill 
50% 
50% 
40% 
30% 
30% 
30% 
;:::'::.:.::.: :•:• 
30% 
mmm: 
30% 
Wmm' 
34% 
mmm. 
30% 
39% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
FÖRENADE KUNGARIKET 
ivlvivivi'^vlviviv/l'lvAv 
^'1:5^ 
SPD Highlands and Islands (1994) 
SPD Nordiriand (1994) 
SPD Merseyside (1994) 
Tekniskt stfid 
Totalt 
Mali "•'•'•] 
SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) 
SPD East Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 (1997) 
SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) 
SPD North East England 1997-1999 (1997) 
SPD Plymouth 1997-1999 (1997) 
SPDThanet 1997-1999 (1997) 
SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) 
SPD West Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) ^^ 
1.014,2 
2 267,4 
2.114,7 
0.2 
6.396,5 
250,0 
284,5 
326,5 
13,8 
i 031,3 
629,3 
973,6 
87,5 
81,8 
78,6 
1 045,2 
804,8 
1.012,1 BtrUktuffond*-
llllll!!!!:!!!: 
311,0 
1 242,2 
832,8 
0,2 
2.386,3 
101,7j 
113,7 
139,9 
6,1 
404,9 
254,4 
378,4 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334,5 
400,7 IllllBllll 
43,5 
257,0 
152,0 
0,1 
462,6 
21,6 
36,7 
47.5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 Ataganden 
|ll|i|§§|::! 
lliliifft 
168,3 
883,9 
438,4 
0,2 
1.490,8 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6j 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 lilill 
54% 
71% 
53% 
100% 
62% 
21% 
32% 
34% 
100"'., 
14% 
23% 
18% 
100% 
100% 
100% 
21% 
22% 
32% Betalninoar 
•iiliiiil 
37,8 
137,7 
125,9 
0,0 
301,4 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
33.21 
19,3 
11T2I 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 fletajmngar 
11994-1:997: 
y-ymy::: 
132,4 
627,4 
357,4 
0,1 
1.117,2 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
33,2 
19,3 
11,2 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 111!! 
liii 
43% 
51% 
43% 
22% 
47% 
• 
11% 
16% 
17% 
50% 
7% 
11% 
9% 
50% 
50% 
50% 
6% 
11% 
16% 
210 
[ ¥mm 
i (atrtagand*ar) 
SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) 
SPD East Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) 
SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 (1994) 
SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) 
SPD North East England 1994-1996 (1994) 
SPD Plymouth 1994-1996 (1994) 
SPD Thanet 1994-1996 (1994) 
SPD Wast Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) 
GPD West Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) 
•'."PD Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) 
i Totalt 
#$:&;S|^^ 
jSPD Ffirenade kungariket (1996) 
jSPD Ffirenade kungariket (1994) 
| Totalt 
j {yf;fijis:$&:!9)Sw^ 
|(1995) 
jfiPD Ffirenade kungariket, ffirordningarna 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 
|:M$;lft$^ 
|SPD Ffirenade kungariket (1994) 
t$|i$if^ 
SPD Borders Region (1995) 
SPD Central Scotland / Tayside (1995) 
SPD Dumfries and Galloway (1995) 
|SPD Grampian (1995) 
JSPD Lincolnshire (1995) 
jSPD Wales (1995) 
SPD East Anglia (1994) 
SPD English Northern Uplands (1994) 
SPD South West England (1994) 
SPD English Midland Uplands (1995) 
| SPD The Marches (1995) 
jToL-.lt 
TOTALT 
listtiativ 
[ (*trtag»Bd«ar) 
!«jjApT""""'"' " ""N"""""""""" "iiiiii.iuin 
j Nordiriand (1995) 
[Ffirenade kungariket (1995) 
f Totalt 
i&jr^y^^ 
Nordiriand (1994) 
Ffirenade kungariket (1994) 
Totalt 
:j$ii#i^ 
England (1995) 
Highlands and Islands (1995) 
Nordiriand (1995) 
Scotland (1995) 
Wales (1995) 
Totalt 
lilS&liiS 
Ffirenade kungariket (1995) 
:&ir#8:^^ 
England regioner mal 5b (1997) 
England ragioner mal 2 (1997) 
Morseyside (1997) 
Highlands (1995) 
|Nordiriand (1995) 
(Skottland(1995) 
Wales (1995) 
Twtalt 
^Scii^^ 
East Midlands (1995) 
Eastern Scotland (1995) 
North East England (1995) 
North West England (1995) KvfttMd 
totait 
187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
11.881,7 
3.662,0 
4.012,4 
7.674,4 
600,7 
204,7 
806,4 
240,8 
76,6 
64,0 
125,3 
96,2 
133,6 
488,2 
132,4 
262,3 
514,3 
33,3 
90,8 
2.017,0 
28.016,8 
to#ttt*d 
totalt 
5,5 
676,4 
681,9 
19,5 
466,8 
486,3 
57,8 
27,9 
31,5 
24,4 
18,8 
160,4 
84,7 
24,6 
74,1 
9,8 
7,0 
12,5 
19,7 
5,2 
163,0 
110,1 
25,3 
56,8 
18,0 $UtiMvrfond$-
stod 
_ ill 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
4.693,2 
1.655,4 
1 522,1 
3.177,5 
137,7 
51,2 
188,9 
88,7 
30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
820,5 
11.365,0 
Strukturfonds-
städ 
fl) 
3,5 
313,3 
316,8 
12,8 
181,0 
193,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
11,3 
32,4 
4,9 
3.0 
6,2 
8,5 
2,3 
68,7 
46,8 
11,6 
26,0 
8,1 1997 
0,0 
-3.9 
-1,4 
0,0 
-1,5 
0,5 
-6,2 
0,0 
-0,4 
-0,5 
-2,2 
-2,4 
-21,4 
643,8 
551,3 
-0,1 
551,2 
26,2 
0,0 
26,2 
0,0 
9,2 
4,1 
16,3 
12,2 
5,6 
54,1 
7,7 
11,7 
26,1 
3,1 
4,4 
154,3 
1.828,1 
Åtaganden 
1997 
0,4 
0,0 
0,4 
0,9 
41,1 
42,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,1 
9.3 
27,3 
4,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
40,9 
33,9 
0,9 
2,2 
1,0 Ataganden 
1994*1997 
m 
73,2 
66,2 
11 7.9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
28,6 
11,3 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
2.704,4 
1.081,0 
1.522,0 
2.603,0 
88,0 
38,6 
126,6 
44,3 
18,0 
8,8 
30,5 
23,4 
r 14,6 
104,1 
16,3 
39,4 
81,9 
5,1 
15,9 
358,0 
7.327,1 
Atagaridcit 
1994*1997 
(2) 
3,5 
69,1 
72,6 
12,8 
79,0 
91,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
9,3 
27,3 
4,2 
3,0 
6,2 
8,5 
2,3 
61,0 
39,1 
10,9 
25,6 
7,9 % 
<2W1) 
100% 
100% 
100",, 
100",, 
100% 
100% 
100% 
105% 
126% 
100% 
100% 
100% 
100% 
58% 
65% 
100% 
82% 
64% 
75% 
67% 
50% 
59% 
35"/,, 
64% 
59% 
27% 
57% 
27% 
36% 
37% 
42% 
39% 
44% 
65% 
% 
100% 
22% 
23% 
100% 
44°/. 
47% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
83% 
84% 
86% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
84% 
95% 
99% 
98°/, 8etoln)r+gar 
1997 
22,3 
14,6 
2,1 
0,2 
151,9 
54,1 
72,7 
-0,4 
-2,5 
1,8 
152,6 
4,8 
111,5 
907,3 
288,6 
0,0 
288,6 
21,4 
0,0 
21,4 
20,4 
5,0 
3,4 
10,5 
7,3 
5,9 
21,7 
5,8 
16,7 
26,1 
1,7 
5,9 
110,0 
1.649,1 
Batalningar 
4997 
0,8 
0,0 
0,8 
4,0 
32,5 
36,4 
0,0 
3,3 
0,0 
2,8 
3,7 
9,8 
6,8 
4,7 
13,7 
2,1 
0,0 
1,9 
0,0 
0,0 
22,3 
18,2 
1,1 
1,1 
0,8 Uetalrdngar 
19*4.1*97 
m 
57,6 
55,4 
99,5 
4,2 
276,7 
130,8 
246,1 
22,8 
5,1 
19,8 
309,9 
216,2 
232,0 
1.997,7 
288,6 
1 400,3 
1.688,8 
66,3 
30,9 
97,2 
40,5 
12,2 
7,3 
20,0 
15,8 
11,1 
56,2 
10,4 
33,6 
68,5 
3,0 
12,9 
260,9 
5.192,3 
Betalrtingar 
1994*1987 
ft} 
1,8 
26,6 
28,4 
9,7 
64,0 
73,7 
7,5 
6,9 
3.1 
5,4 
6,5 
29,4 
11,2 
4,7 
13.7 
2,1 
1,0 
5,0 
2,7 
0,7 
29,8 
20,8 
6,1 
12,8 
4,3 79% 
84% 
84% 
84% 
83% 
67% 
84% 
84% 
57% 
82% 
83% 
82% 
81% 
43% 
mmm 
17% 
92% 
53% 
:!ll:;l$: 
48% 
60% 
61% 
46% 
'••'-m> yyiy: 
40% 
29% 
42% 
40% 
21% 
31% 
17% 
31% 
31% 
25% 
32% 
31% 
46% 
% 
MM 
50% 
8% 
9% 
76% 
35% 
38% 
29% 
57% 
28% 
64% 
76% 
44% 
30% 
41% 
42% 
43% 
31% 
80% 
32% 
30% 
43% 
44% 
52% 
49% 
53% 
211 
mm* 
(atttagaiMtaar) 
Wales (1995) 
West Midlands (1995) 
Western Scotland (1995) 
Yorkshire (1995) 
Totalt 
§&ft»**!. , 
Ffirenade kungariket & Gibraltar (1995) 
wmu 
England (1996) 
Wales (1995) 
Western Scotland (1995) 
Totalt 
mm-
Nordiriand (1995) 
Ffirenade kungariket (1995) 
Totalt 
MMM 
Brighton (1997) 
Bristol (1997) 
Coventry (1997) 
Leeds (1997) 
East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) 
East Midlands (Nottingham) (1996) 
GMLC (Moss Side och Hulmu) (Manchester) (1996) 
London (Park Royal) (1996) 
Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) 
Wales (Swansea) (1996) 
West Midlands (Birmingham) (1996) 
Western Scotland (Glasgow) (1996) 
Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) 
Nordiriand (1995) 
Totalt 
TOTALT 
lifiiiiliiS^ 
Irland/Nordirland (1995) 
JnJiiiiirjiii^^ 
Ffirenade kungariket/Danmark/Sverige/TMederlanderna/ Tyskland: 
Nordsjfin(1997) 
Frankrike/FOrenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och 
East Sussex (1996) 
Frankrike/Ffirenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Iriand/Ffirenade kungariket: Nordiriand (1995) 
Iriand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) 
Ffirenade kungariket/Marocko: Gibraltar (1995) totalt 
57,3 
30,9 
7,5 
106,4 
412,4 
307,7 
54,3 
35,0 
27,9 
117,2 
10,1 
79.0 
89,1 
9,4 
11,5 
9,5 
9,6 
17,3 
14,9 
17,7 
16,3 
40,1 
11,7 
20,6 
32,7 
14,8 
27,9 
264,0 
2.746,7 
412,4 
30,3 
80,8 
95,3 
265,7 
146,9 
1,7 »truktUrfor(d«>* 
*Wd 
(1) 
25,2 
14,1 
3,5 
49,5 
184,7 
136,9 
24,7 
15,7 
11,7 
62,2 
5,1 
36,7 
41,8 
4.5 
4,5 
4,5 
4,5 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6,8 
19,4 
121,4 
1.219,9 
301,7 
14,5 
34,1 
45,1 
160,2 
84,6 
0,7 Ataflartdan 
1997 
3,8 
1,1 
0,5 
35,5 
79,0 
81,1 
5,4 
2,2 
1,3 
8,9 
1,3 
3,1 
4,5 
3,4 
3,5 
3,1 
3,4 
1,6 
1,2 
0,0 
1,5 
2,2 
0,0 
1,6 
3,7 
0,0 
2,4 
27,6 
290,4 
53,3 
14,5 
0,0 
0,6 
35,9 
13,6 
0,0 Atagandan 
4994*199? 
(2) 
24,3 
13,8 
3,5 
40.9 
166,1 
93,6 
24,4 
15,2 
11,5 
51,0 
5,1 
35,5 
40,6 
3,4 
3,5 
3,1 
3,4 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
fi.H 
19,4 
116,7 
797,1 
176.3 
14,5 
34,1 
7,6 
64,0 
25,4 
0,7 mm 
96% 
98% 
100% 
83% 
90% 
68% 
99% 
97% 
98% 
98% 
100% 
97% 
97% 
75% 
77% 
69% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"., 
96% 
66% 
58% 
100% 
100% 
17% 
40% 
30% 
100% Batalnlngar 
19*7 
0,0 
0,6 
0,4 
3,7 
26,9 
8,0 
2,7 
0,0 
0,6 
3,3 
2,1 
1,6 
3,6 
1,7 
1,7 
1,6 
1,7 
0,8 
0,6 
0,0 
0,8 
1.1 
0,0 
0,8 
1.8 
0,0 
0,/ 
13,3 
130,3 
81,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,5 
14,2 
0,0 iatalningar 
1**<M**7 
m 
10,2 
6,9 
1,9 
6,5 
69,6 
14,2 
12,2 
6,5 
5,7 
24,4 
3,9 
17,8 
21,7 
1,7 
1,7 
1,6 
1,7 
4,0 
3,4 
4,0 
3,8 
9,7 
2,8 
4,0 
6,8 
3,4 
7,0 
66,3 
368,5 
136,6 
0,0 
10,2 
3,8 
14,6 
20,1 
0,2 % 
mm 
41% 
49% 
55% 
13% 
38% 
10% 
49% 
41% 
49% 
47% 
77% 
48% 
52% 
: 
38% 
38% 
34% 
38% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
39% 
46% 
29% 
45% 
•:'-; I'.:.': 
0% 
30% 
8% 
9% 
24% 
30% 
EUROPA 
infftrtW 
t«**tagandaar) 
M**»r-
Natverk (1994) 
PS$CA 
Transnational projekt Amble Dabs Projekt (UK/E/P) (1997) 
Transnationellt projekt Utveckling av programvara tfir utbyle av 
auktionsinformation (B/NL) (1997) 
Transnationellt projekt: Diversitierlng genom utveckling av nya 
marknader med hjalp av ny teknik (D/DK) (1997) 
Transnationellt projekt: Elektroniskdiagrambildoch 
informationssystem (B/F/EL/IT/IRL) (1997) 
Transnationellt projekt: Informationsutbyte mellan 
auktionsmarknader och avlagsna marknader (B/F/E) (1997) 
Transnationellt projekt: L'iititurismo come strumento di sviluppo 
nella(l/GR)(1997) 
Transnationellt projekt: RECIPE (E/P) (1997) 
Transnationellt projekt: Roseau Langoustines (F/UK) (1997) 
Transnationellt projekt: Tekniskt stfid till utveckling i 
musselkooperativ (UK/IRL) (1997) 
Transnationellt projekt: Aqualine (1996) 
Transnationellt projekt: Maisons de la Mer (1996) 
Transnationellt projekt: Maredunet (1996) 
Transnationellt projekt: Peche -Fish Co (1996) 
Transnationellt projekt: Retifour (1996) 
Totalt Kftfttftad 
totalt 
16,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,3 
0,1 
0,0 
0,3 
1,5 Strukturftwd*-
ttod 
(1) 
16,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 Atagandan 
1*»7 
2,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 Atagandaft 
1994-1997 
^ 
10,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 67% 
100% 
100% 
100"., 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalnlftgat 
1997 
2,9 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 Bataltttttjjar 
1*94*1997: 
, &) '•• 
7,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 48% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
70% 
40% 
40% 
0% 
40% 
17% 
212 
Ilfllllllll^^^ 
il^^BjSilE^ii^^ 5=^^SE^"H=1^ j"=! ;?;::M S "I J^: ^:":::': J^^l=^t^h?!:?:=: !"=MjM!^! U^^MfM!: rr='^! j::"ih:ih:==!?^:='=rH 1^=1=!^' 1:^1^"^":' !^:*M:h':*l 
Iriand/Northern Irland (1995) 
$1$^^ 
Belgien/Tyskland/Fiankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen-
Meusa (1997) 
Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) 
Qrekland/ltalien: Epirus, loniska fiarna, Vastra Qrekland och 
Apulien (1997) 
itaiien/Osterrike (1997) 
Italien/Slovenien : Friuli-Venezia Giulia och Veneto (1997) 
Italfen: FOrebyggande av torka (1997) 
dsterrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska 
havet, Donau och Sydfistra Europe (1997) 
Portugal: Fftrobyggande av torka (1997) 
Ffirenado kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland 
Norcisjfin (1997) 
Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgierv/Frankrike: Ardennerna (1996) 
Danmark/Sverige (1996) 
Tyskland/Osterrike (1996) 
Spanien /Marocko (1996) 
Frankrike/Belgien- Nord-Pas-de Calais/Flandern (1996) 
Frankriko/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Frankrika/Spanien (1996) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) 
Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) 
Frankrike/Ffirenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och 
East Sussex (1996) 
Frankrike/Ffirenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italian/Albanian: Apulien (1996) 
ItaliervFrankrike (1996) 
ltaliea'Schweiz(1996) 
Finland/Baltiska staterna: Sfidra Finlands kustomraden (1996) 
Finland/Ryssland: Karelen (1996) 
Finland/Ryssland: Sydfistra Finland (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) 
| Finland/Sverige: 6arna(1996) 
Sverige/Norge: Nordiska grfina baltet (1996) 
Svariga/Norgo: Gfiteborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Sverige/Norge: Inre Skandinavien (1996) 
Svorige/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav (1996) 
Bolgien/Nederlanderna: Euregio Scheldemond (1995) 
BelgierVNoderlanderna: Middengebied (1995) 
Danmark/Tyskland: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Danmark/Tyskland: Sonder-jylland/Planungsraum V (1995) 
Danmark/Tyskland: Storstrom/OstholsteirvLubeck (1995) 
Danmark: Ostersjon (1995) 
Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhoin-centre-sud (1995) 
Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Tyskland/Luxemburg: Euregio (1995) 
Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) 
Tyskland/Nederianderna: Ems-Dollard (1995) 
TysWand/Nedorlanderna: Euregio (1995) 
Tyskland/Nedorianderna: Euregio Rhen-Meuse-Nord (1995) 
Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Waal (1995) 
Tyskland/Polen/Tjeckiska republiken: Sachsen (1995) 
Tyskland/Polen: Brandenburg (1995) 
Tyskland/Polen: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Tyskland/Tjeckiska republiken: Bayern (1995) 
Tyskland/Schweiz: Boden-sjfin (1995) 
Grekland/Albanien/Bulgarien (1995) |||g|||| 
412,4 
426,7 
47,5 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
8,4 
30,3 
62,2 
27,8 
28,0 
56,3 
185,3 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
178,2 
159,1 
52,7 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 
22,8 
66,3 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
13,8 
494,9 ttrukfurtwid*. 
WimW&mfm 
mmymmm: 
301,7 
137,1 
25,0 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
30,2 
12,5 
13,0 
24,6 
101,4 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
81,5 
57,0 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11,1 
32,4 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
314,0 Atasattdon 
53,3 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
0,0 
0,0 
2,4 
0,0 
23,0 
1,1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
4,4 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1,4 
3,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
41,6 Atagande* 
!i9*!$9»ii 
illlii^-illi-iiY 
176,31 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
26,2 
12,5 
13,0 
24,6 
37,1 
18,0 
10,0 
19,1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,5 
15,1 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11,1 
32,4 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 
22,9 
23,3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
107,9 :!!•; 
TOr* 
58% 
11% 
100% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
37% 
100% 
14% 
31% 
98% 
98% 
100% 
17% 
19% 
26% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100% 
94% 
100% 
90% 
100% 
100% 
35% 
14% 
14% 
100% 
100% 
34;% B*talnlng«r 
81,2 
0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7.6 
10,5 
2,5 
0,0 
1.4 
0,0 
0,7 
3,5 
22,6 
0,5 
1,5 
7,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
2,2 
0,6 
1,0 
0,6 
3,3 
1,8 
0,2 
0,7 
0,3 
0,4 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0,8 
0,0 
3,0 
0,4 
47,4 ietalrtfngaf 
1*»4-1**7 
136,6 
0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2,5 
0,0 
13,5 
3,7 
3,9 
10,9 
29,7 
9,0 
6,5 
11,7 
10,1 
5,5 
10,2 
3,8 
7,8 
7,5 
10,0 
1,8 
4,2 
2,9 
3,7 
2,0 
1.2 
1,7 
1,7 
1,4 
3,1 
3,3 
9,7 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 
7,4 
7,2 
2,4 
10,0 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 
34,3 
5,8 
4,4 
8,4 
3,4 
96,4 H$l! 
ML 
45% 
0% 
50% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
40% 
0% 
45% 
30% 
30% 
44% 
29% 
50% 
9% 
19% 
30% 
29% 
30% 
8% 
10% 
13% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
31% 
213 
{•nfajfiMlaJM) 
Qrekland/ltalien (REQEN Elektricitet) (1995) 
Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) 
Spanien /Portugal (1995) 
Spanien /Portugal (REQEN Naturgas) (1995) 
Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) 
Frankrike/Schweiz: Franche-Comte' (1995) 
Frankrike/Schweiz: Rhone-Alpes (1995) 
Iriand/Ffirenade kungariket: Nordiriand (1995) 
Iriand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) 
OsterrikeAJngern (1995) 
Osterrike/Tjeckiska republiken (1995) 
Osterrike/Slovakiet (1995) 
Osterrike/Slovenien (1995) 
Ffirenade kungariket/Marocko: Gibraltar (1995) 
Totalt 
TOTALT 189,4 
459,2 
755.3 
548,2 
22.1 
14.2 
11.6 
265,7 
146,9 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
1,7 
6.479,6 
6.909,4 $tr«kturf«wJs. 
*0d 
m 
75,8 
183,7 
552,0 
220,0 
11,1 
7,1 
5,4 
160,2 
84,6 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
3.289,9 
3.608,3 Atagandan 
1997 
0,0 
80,5 
0.0 
23,0 
1.0 
0,0 
0,0 
35,9 
13,6 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
453,8 
610,4 Atagftnda* 
1994*4997 
m 
22,0 
183.7 
240.2 
216,4 
11,1 
7.1 
4,3 
64,0 
25,4 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
1.763,8 
1.951,5 % 
29% 
100% 
44% 
98% 
100% 
100% 
80% 
40% 
30% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
54% 
54% 8*t»lnjr*g«r-
1997 
0,0 
79,4 
50,5 
17,8 
0,3 
0,0 
0,0 
0,5 
14,2 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
357,6 
441,7 •1***-1**7: 
m : 
11.0 
161,9 
154,4 
180,3 
3,3 
2,2 
1,3 
14,6 
20,1 
3,3 
1,4 
1,7 
2,7 
0,2 
1.008,8 
1.153,0 % | 
mm 
15% 
88% 
28% 
82% 
30% 
31% 
24% 
9% 
24% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
31% 
32% 
214 
AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR 
%A<; 
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 217 
ADAPT 
AS 
CEEI 
CEEP 
CÖE 
FUD 
ECOS-Ouverture 
EFS 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSG 
Employment 
ERUF 
ESDP 
ESF 
EUGFJ 
Europartenariat 
FFU 
Forcent 
FoU 
FTU 
FUP 
GI 
GJP 
GSR 
Horizon 
Interreg 
IP 
ISDN 
Konver 
LAG 
Leader 
NOW 
OP 
PACTE 
PEACE 
PESCA 
PHARE 
Rechar 
Recite 
REG EN 
REGIS 
Résider 
RETEX 
RIS Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella 
förändringar 
Allmän subvention 
Europeiskt centrum för företagande och nyskapande 
Europeiskt centrum för offentliga företag 
Central- och Östeuropa 
Franska utomeuropeiska departement 
Nätverk för samarbete med städer i Central- och Östeuropa 
Europeiska fackliga samarbetsorganisationen 
Europeiska frihandelssammanslutningen 
Europeiska investeringsbanken 
Europeiska investeringsfonden 
Europeiska kol- och stålgemenskapen 
Gemenskapsinitiativ för utveckling av mänskliga resurser 
Europeiska regionala utvecklingsfonden 
Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv 
Europeiska socialfonden 
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
Åtgärd för främjande av kontakter mellan företag i regioner som har rätt 
till strukturfondsstöd och företag i övriga gemenskapen eller tredje land 
Fonden för fiskets utveckling 
Fonden för vidareutbildning (Spanien) 
Forskning och utveckling 
Forskning och teknisk utveckling 
Flerårigt utvecklingsprogram inom fiskerisektorn 
Gemenskapsinitiativ 
Gemensamma jordbrukspolitiken 
Gemenskapens stödramar 
Gemenskapsinitiativ för funktionshindrade och särskilt missgynnade 
personers integrering i arbetslivet 
Gemenskapsinitiativ för främjandet av gränsöverskridande samarbete 
och samarbete inom regioner 
Initiativprogram 
Digitalt flertjänstnät - Integrated Services Digital Network 
Gemenskapsinitiativ lör omvandling av regioner som är beroende av 
försvarsindustrin 
Lokal aktionsgrupp 
Gemenskapsinitiativ för stöd till projekt för landsbygdsutveckling 
Gemenskapsinitiativ för kvinnors integrering i arbetslivet 
Operativt program 
Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter i 
Europa 
Gemenskapsinitiativ för försoning och fred i Nordirland och i 
angränsande grevskap i Irland 
Gemenskapsinitiativ inom fiskerisektorn 
Stödprogram för ekonomisk omvandling i länderna i Central- och 
Östeuropa 
Gemenskapsinitiativ för omvandling av kolindustriområden 
Program för upprättande av nät mellan regioner och städer i Europa 
Gemenskapsinitiativ rörande distributionsnät för naturgas 
Gemenskapsinitiativ lör isolerade regioner 
Gemenskapsinitiativ för omvandling av stälindustriomiäden 
Gemenskapsinitiativ för diversifiering av verksamheten i regioner som är 
starkt beroende av textil- och konfektionsindustrin 
"Regional Innovation Strategy" - regional innovationsstrategi 
218 Nionde årsrapporten Strukturfonderna I9')7 
RIS! 
SMF 
SMF 
SP 
SPD 
Stride 
TEN 
UNICE 
URBAN 
Youthstart "Regional Information Society Initiative" - regionalt initiativ rörande 
informationssamhället 
Små och medelstora företag 
Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till 
den inre marknaden 
Stort projekt 
Samlat programplaneringsdokument 
Gemenskapsinitiativet "Vetenskap och teknologi för nyskapande och 
regional utveckling i Europa" 
Transeuropeiska nät 
Samarbetsorganisation för EU-ländcrnas arbetsgivareföreningar och 
industriförbund 
Gemenskapsinitiativ lör stadsomräden med problem 
Gemenskapsinitiativ lör unga människors integrering i arbetslivet 

£49 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 562 slutlig 
DOKUMENT 
SV 13 03 04 10 
Katalognummer : CB-CO-98-567-SV-C 
ISBN 92-78-39646-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg