MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM FINANSIERINGSTRANSAKTIONER SOM GENOMFÖRTS INOM RAMEN FÖR EIB:S EXTERNA MANDAT 2010 /* COM/2012/036 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM FINANSIERINGSTRANSAKTIONER SOM GENOMFÖRTS INOM RAMEN FÖR EIB:S EXTERNA MANDAT 2010 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... INLEDNING................................................................................................................. 2 2........... FINANSIERINGSTRANSAKTIONER........................................................................ 3 2.1........ Översikt över EIB:s finansieringsvolym i de regioner som omfattas av beslutet.................. 3 2.2........ Bidrag till EU:s politiska mål............................................................................................ 5 2.3........ Sektorsuppdelning.......................................................................................................... 7 2.4........ Effekt och mervärde av EIB:s finansieringstransaktioner................................................... 8 3........... SAMARBETE MED KOMMISSIONEN..................................................................... 9 4........... SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT.............................. 10 1. INLEDNING Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 633/2009/EG av den 13 juli 2009 (nedan kallat beslutet eller mandatet) ska kommissionen årligen rapportera om de finansieringstransaktioner som EIB genomför enligt garantin, på grundval av årliga rapporter från EIB. Utanför EU, i de regioner som omfattas av mandatet, beviljar banken lån och lånegarantier som omfattas av EU-garantin (nedan kallade finansieringstransaktioner enligt mandatet) eller på egen risk i enlighet med artikel 16 i bankens stadga (nedan kallade finansieringstransaktioner på egen risk). Denna rapport innehåller en översyn av EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet 2010 och en översikt över finansieringstransaktionerna på egen risk. EIB:s finansieringstransaktioner i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) behandlas dock i en särskild årsrapport. Rapporten visar två viktiga utvecklingstendenser 2010: behovet av fortsatt utlåning som svar på krisen och utökad verksamhet med anknytning till klimatförändringar. Den globala krisen drabbade föranslutningsländerna och de östra grannländerna och Ryssland hårdast, och den reala ekonomin minskade 2009 med 4,5 % respektive 8,0 %. I föranslutningsländerna bekräftade EIB sin nyckelroll genom att bidra med mer än en halv procentenhet till sammanlagd BNP och motverka regionens kreditbegränsning. Utlåningen till små och medelstora företag i denna region fördubblades under 2009. När man nu återhämtat sig från krisen har stimulansåtgärderna helt upphört och utlåningen till regionen ligger på samma nivå som före krisen. Åtgärderna med anledning av den ekonomiska krisen vidtogs bl.a. i samarbete med andra internationella finansinstitut inom ramen för en gemensam handlingsplan för att stödja utlåning till banksektorn och den reala ekonomin i Central- och Östeuropa. Kredittillväxten i den privata sektorn har återhämtat sig helt i föranslutningsländerna och i Asien och Latinamerika, men i Medelhavsområdet, de östra grannländerna och Sydafrika ligger den fortfarande under de nivåer som rådde före krisen. EIB hade alltså fortfarande en viktig konjunkturutjämnande roll att spela i de regionerna. Den andra viktiga trenden 2010 var en avsevärd ökning av EIB:s insatser mot klimatförändringar, framför allt med hjälp av EIB:s faciliteter på egen risk. Sammanlagt investerade EIB 1,6 miljarder euro i projekt för hållbar energi och transport, varav mer än tre fjärdedelar i Asien och Latinamerika och de östra grannländerna, dvs. de länder med lägst energieffektivitet som omfattas av mandatet. Tillsammans med de ökade energiinvesteringarna i Medelhavsområdet för att främja energitrygghet i EU kompenserar denna stimulans helt och hållet för indragningen av de konjunkturutjämnande investeringarna 2009. I detta sammanhang har samarbetet mellan kommissionen och EIB blivit ännu intensivare 2010, särskilt i samband med halvtidsöversynen av mandatet och olika arrangemang för att kombinera lån och bidrag. Under loppet av 2011 inleddes flera viktiga initiativ på EU-nivå, särskilt med anledning av den arabiska våren. Bland dessa kan nämnas ökningen av EIB:s utlåningskapacitet med EU-garantin för Medelhavsområdet, G8:s Deauvillepartnerskap och inrättandet av EU:s arbetsgrupp för södra Medelhavsområdet. I nästa års rapport kommer EIB:s bidrag till dessa initiativ att ses över. Närmare uppgifter och tabeller med statistik om den verksamhet som beskrivs ovan, även på projekt-, sektors-, lands- och regionnivå, finns i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (nedan kallat arbetsdokumentet)[1]. Hänvisningar till tabeller i denna rapport avser arbetsdokumentet om inte annat anges. Efter halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat lade kommissionen i april 2010 fram ett förslag till nytt beslut för Europaparlamentet och rådet, som antogs den 25 oktober 2011[2]. (beslut nr 1080/2011/EU om beviljade av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen). Det nya beslutet täcker finansieringstransaktioner under perioden från och med den 1 februari 2007 till och med den 31 december 2013 och upphäver beslut nr 633/2009/EG. Genom det nya beslutet införs ytterligare rapporteringskrav som kommer att gälla EIB-låneavtal som ingås från och med 2012. 2. FINANSIERINGSTRANSAKTIONER 2.1. Översikt över EIB:s finansieringsvolym i de regioner som omfattas av beslutet – EIB:s sammanlagda finansieringsvolym i regionerna utanför EU – både finansieringstransaktioner enligt mandatet och finansieringstransaktioner på egen risk – var både 2009 och 2010 omkring 8,8 miljarder euro, ungefär 40 % över nivån tidigare år, före krisen (6,5 miljarder euro 2007 och 6,1 miljarder euro 2008). Sammanlagt uppgick finansieringsvolymen för de regioner som omfattas av EIB:s externa mandat, där AVS/ULT och Eftaländerna inte ingår, till 7,8 miljarder euro både 2010 och 2009, jämfört med 5,6 miljarder euro 2008. Under 2009 kompenserades en ökning på 1,2 miljarder euro (67 %) inom ramen för EIB:s faciliteter på egen risk av en motsvarande minskning av utlåningen enligt mandatet. Under 2010 finansierades 46 projekt enligt mandatet, jämfört med 55 projekt 2009. – Vid utgången av 2010 uppgick det totala lånebeloppet enligt mandatet till 16,8 miljarder euro, eller 65 % av det totala taket enligt beslut 633/2009/EG (25,8 miljarder euro). Europaparlamentet och rådet har beslutat att frigöra ytterligare 2 miljarder euro för ett övergripande klimatförändringsmandat och att öka de regionala taken i det nya beslutet. På så vis undviker man att begränsa EIB:s utlåningsverksamhet under mandatets sista år, framför allt i Medelhavs- och föranslutningsländerna. Enligt det nya beslutet kommer det totala taket för mandatet därmed att uppgå till 29,5 miljarder euro. Det belopp som lånats ut av EIB fram till utgången av 2010 motsvarar 57 % av det nya totala taket. – Följande tabell ger en översikt över EIB:s finansiering med egna medel 2009 och 2010 i de regioner som omfattas av det externa mandatet. Tabell 1: EIB:s finansiering 2009 och 2010 (enligt mandatet för 2007–2013) (miljoner euro) Berörda länder || Finansieringstransaktioner enligt mandatet || EIB:s finansieringstransaktioner på egen risk (1) || Totalt (miljoner euro) || Totalgaranti || Garanti för politisk risk || Totalt || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Föranslutningsländer || 2 615 || 1 460 || 250 || 75 || 2 865 || 1 535 || 1 475 || 1 796 || 4 340 || 3 331 Medelhavsländer || 1 088 || 1 663 || 422 || 346 || 1 510 || 2 009 || 56 || 516 || 1 566 || 2 525 Östeuropa, södra Kaukasus och Ryssland || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Asien och Latinamerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1 147 || 643 || 141 || 579 || 1 288 || 1 222 Sydafrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Totalt || 4 673 || 3 671 || 1 362 || 1 196 || 6 035 || 4 867 || 1 672 || 2 891 || 7 706 || 7 758 (1) EIB:s finansieringstransaktioner på egen risk inom ramen för följande faciliteter: - Föranslutningsfacilitet: finansieringsram på 19,5 miljarder euro för perioden 1998–2010, varav 6,2 miljarder euro för 2007–2010. En ökning med 5,7 miljarder euro har godkänts för perioden 2011–2013. - Partnerskapsfacilitet II för Medelhavsområdet: 2 miljarder euro för 2007–2013. - Facilitet för energihållbarhet och försörjningstrygghet: 4,5 miljarder euro för 2007–2013. - Eftafacilitet: 3,3 miljarder euro till och med 2013. - Facilitet för de östeuropeiska partnerskapsländerna: 1,5 miljarder euro godkändes i december 2009 till och med 2013. Av lånen enligt mandatet 2010 täcktes 75 % av en totalgaranti, som används för transaktioner med stater och lokala/regionala myndigheter, medan 25 % omfattades av garantin för politisk risk för transaktioner med den privata sektorn. Den sammanlagda volymen av finansieringsavtal som omfattas av någon av garantierna utgör 63 % av den totala finansieringen 2010 i regioner som omfattas av beslutet, medan återstående 37 % motsvarar 2,9 miljarder euro i EIB-utlåning på egen risk utan att EU-garantin används. I föranslutningsländerna visar utvecklingen för mandatet 2010 en återgång till nivåerna före krisen, efter den exceptionellt höga utlåningen 2009 som ett led i EIB:s investeringsstöd (särskilt för små och medelstora företag) som svar på krisen i regionen. Utlåningen inom ramen för föranslutningsfaciliteten ökade däremot med 22 % till 1,8 miljarder euro och var 2010 större än utlåningen enligt mandatet (1,5 miljarder euro). Som en anpassning till det minskade utrymmet inom ramen för mandatet och de fortsatt stora behoven i föranslutningsländerna godkände EIB:s råd i början av 2011 en ökning av föranslutningsfacilitetens utlåningstak med 5,7 miljarder euro till och med 2013. I det södra och östra grannskapet ökade EIB:s finansieringsverksamhet betydligt 2010. I Medelhavsområdet nådde den totala utlåningen med EIB:s egna medel (enligt mandatet med EU-garantin och inom ramen för partnerskapsfacilitet II för Medelhavsområdet (egen risk)) rekordnivån 2,5 miljarder euro. I de östra grannländerna och Ryssland mer än fördubblades utlåningen jämfört med 2009 och uppgick till 631 miljoner euro. I Asien och Latinamerika minskade utlåningen enligt mandatet, men utlåningen till regionen ökade nästan lika mycket inom faciliteten för energihållbarhet och försörjningstrygghet. Sammanlagt uppgick finansieringen enligt mandatet och inom faciliteten på egen risk till 1,2 miljarder euro i Asien och Latinamerika. I Sydafrika ingicks ett stort antal låneavtal 2009 (280 miljoner euro), medan bara ett nytt låneavtal på 50 miljoner euro ingicks 2010. 2.2. Bidrag till EU:s politiska mål Målet för EIB:s verksamhet enligt beslutet är att stödja de relevanta målen för unionens politik för yttre förbindelser. Enligt beslutet är det i synnerhet vissa specifika politiska mål som ska stödjas genom EIB:s externa verksamhet. I tabell 2 sammanfattas huvudmålen för EIB:s finansieringstransaktioner i de regioner som omfattas av beslutet. Tabell 2: Sammanfattning av huvudmål för EIB:s finansieringstransaktioner enligt beslutet Huvudmål enligt beslutet || För-anslut-ning || Medel-havet || Öst || Asien/ Latin-ame-rika || Syd-afrika Energi – försörjningstrygghet || X || X || X || X || X Miljöskydd || X || X || X || X || X Utveckling av privata sektorn, små och medelstora företag || X || X || X || || X Infrastrukturutveckling, inklusive utbyggnad av transeuropeiska nät || X || X || X || || X Föranslutningsstöd || X || || || || Stöd för EU-närvaro || || || || X || Det bör noteras att utlåningsmålen kommer att effektiviseras i alla regioner genom det nya beslutet. Stöd för medlemsstaternas energitrygghet och miljöskydd är gemensamma mål i alla regioner som omfattas av beslutet. Följande tabell visar volymen av EIB:s finansieringsavtal 2009–2010 till stöd för dessa mål. Tabell 3: EIB:s finansieringstransaktioner 2009 och 2010 till stöd för energitrygghet och miljö (miljoner euro) || 2009 || 2010 - enligt mandatet || || || || Energitrygghet i medlemsstaterna || 25 || 20 || || Miljöskydd || 1 032 || 742 - Hantera klimatförändringar || 518 || 390 - Vatten och avlopp || 351 || 337 - Förvaltning av naturresurser || 161 || 0 - Minskning av industriell förorening || 3 || 16 || || Hållbara samhällen (för referens) || 443 || 572 - Hållbar transport || 386 || 442 - Stadsförnyelse || 48 || 0 - Hälso- och sjukvård || 0 || 130 || || - inom EIB:s faciliteter på egen risk || || || || Energitrygghet i medlemsstaterna || 0 || 500 Miljöskydd || 196 || 1 014 Hållbara samhällen || 0 || 27 || || Totalt (mandatet + faciliteter) i de regioner som omfattas av beslutet || || Energitrygghet i medlemsstaterna || 25 || 520 Miljöskydd || 1 228 || 1 756 Hållbara samhällen || 433 || 599 || || De senaste åren har EIB ökat sin utlåning till klimatinsatser och stärkt sitt bredare engagemang för EU:s mål med klimatsäker tillväxt med låga koldioxidutsläpp i och utanför unionen, särskilt efter UNFCCC-toppmötet i Köpenhamn. EIB satte 2010 upp som mål att låta 20 % av den totala utlåningen gå till klimatinsatser. En gradvis ökning av siffran planeras för kommande år. Med utgångspunkt i den erfarenhet och det kunnande som investeringar i EU har gett har EIB snabbt utökat sin klimatrelaterade verksamhet i de regioner som omfattas av mandatet. EIB medverkar också aktivt till de särskilda klimatförändringsavsnitt som i slutet av 2010 inrättades inom alla EU:s regionala investeringsfaciliteter. EIB har alltså goda förutsättningar att främja kapacitetsuppbyggnad och utveckling och spridning av kunskap och klimatvänlig teknik till utvecklingsländer. Närmare uppgifter om storleken på EIB:s bidrag till EU:s politiska mål enligt beslutet finns i arbetsdokumentet. Vid halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat, som genomfördes 2010, konstaterades att även om EIB:s finansieringstransaktioner allmänt sett låg i linje med unionens politik för yttre förbindelser borde kopplingen mellan unionens politiska mål och EIB:s omsättning av dem i praktiken förstärkas och bli tydligare och mer strukturerad. Det återspeglas i det nya beslutet, enligt vilket kommissionen och EIB ska utarbeta regionala tekniska operativa riktlinjer för att stärka kopplingen mellan EIB:s verksamhet, de övergripande mål som anges i mandatet och EU:s regionala strategier och prioriteringar. 2.3. Sektorsuppdelning I tabell 4 nedan ges en översyn av den regionala och sektorsvisa fördelningen av EIB:s transaktioner 2010 enligt beslutet Tabell 4: Sektorsuppdelning för låneavtal 2010 (miljoner euro) enligt mandatet Region || Total-sum-ma || Energi || Transporter || Tjänster och industri || Vatten och avlopp || Kredit-facilitet för små och medelstora företag || Infrastruktur för hälso- och sjukvård och utbildning Föranslut-nings-länder || 1 535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Medel-havsländer || 2 009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Östra grann-länderna och Ryssland || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Asien och Latin-amerika || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Sydafrika || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Totalt || 4 868 || 1 619 || 33% || 1 222 || 25% || 1 201 || 25% || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % Energi var den största sektorn med finansiering på 1,6 miljarder euro enligt mandatet 2010. Finansieringen för energieffektivitet (330 miljoner euro) och förnybar energi (100 miljoner euro) utgjorde tillsammans 27 % av utlåningen för energi enligt mandatet. När det gäller förnybara energikällor betraktas de två vattenkraftsprojekt som finansieras i Georgien som hörnstenar i Georgiens strategi för energisektorn, vars mål är att göra landet till nettoexportör av vattenkraft i regionen. Transport – inklusive infrastruktur för järnvägs- och vägtransport, hamnar och kollektivtrafik – stod för 25 % av den totala utlåningen enligt mandatet. Inom denna sektor utgjordes omkring 44 % av EIB:s bidrag till finansieringen av tre stora projekt avseende infrastruktur på land och till havs i Marocko och Tunisien, medan 19 % avsåg tre projekt i Serbien för utveckling av transportleder med förbindelse till transeuropeiska nät. Tjänstesektorn stod för omkring 13 % av den totala utlåningen enligt mandatet, med bidrag via tre investeringsprogram till förstärkning av kunskapsekonomierna och forsknings- och innovationskapaciteten i Serbien och Turkiet. Industrisektorn stod för nästan 10 %, med två finansierade projekt i Egypten och Brasilien som kommer att leda till renare produktion och minskad industriell förorening. Utlåningen till jordbrukssektorn innefattade ett lån på 75 miljoner euro (omkring 1,5 %) till Moldavien för att bidra till att åtgärda strukturella svagheter i Moldaviens vinindustri (som framför allt utgörs av små och medelstora företag), från vinodling till slutlig förpackning och expediering. Finansiering till vatten- och avloppsinfrastruktur tillhandahölls med 337 miljoner euro (motsvarande 7 % av den totala utlåningen) till nio projekt i alla regioner som omfattas av mandatet utom Asien och Latinamerika. EIB bidrar till att förbättra hållbar tillgång till säkert dricksvatten och avlopp, i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål. Dessa projekt förknippas ofta med starka positiva miljö- och folkhälsoeffekter och en generell förbättring av livskvaliteten för de berörda invånarna. För ökad subventionering eller ökat stöd för projektgenomförande får sju av de nio finansierade projekten tekniskt bistånd eller andra bidrag vid sidan av EIB:s finansiering. Mellanliggande kreditfaciliteter för små och medelstora företag stod för finansiering med 308 miljoner euro enligt mandatet (motsvarande 6 % av den totala utlåningen). Större finansiering via kreditfaciliteter för små och medelstora företag tillhandahölls inom föranslutningsfaciliteten till ett belopp av 980 miljoner euro. Stödet kanaliseras genom ett antal både offentliga och privata finansinstitut som i sin tur lånar ut till en rad olika sektorer. En del av denna finansiering tillhandahålls inom ramen för den gemensamma handlingsplanen för de internationella finansinstituten till stöd för banksystemen och utlåning till den reala ekonomin i Central- och Östeuropa (inklusive västra Balkan och Turkiet). Dessutom beviljades två lån (55 miljoner euro) i Georgien och Moldavien inom ramen för det östliga partnerskapsinitiativet för små och medelstora företag. Av den totala utlåningen gick 4 % till två åtgärder avseende infrastruktur för hälso- och sjukvård och utbildning. I Serbien lånades 50 miljoner euro ut för investeringar för att åtgärda systembrister i sektorn för primär och sekundär utbildning. Ett andra låneavtal ingicks i Syrien 2010 för ett investeringsprogram med målet att öka landets kapacitet att tillgodose befolkningens grundläggande hälso- och sjukvårdsbehov och att ta itu med problem i anslutning till demografiska förändringar och epidemiologi. 2.4. Effekt och mervärde av EIB:s finansieringstransaktioner EIB bedömer mervärdet av sina finansieringstransaktioner med hjälp av ett system som är uppbyggt kring tre pelare: Pelare 1 – förenlighet med och bidrag till EU:s politiska mål Pelare 2 – projektets kvalitet och sundhet Pelare 3 – EIB:s finansiella och icke-finansiella bidrag till projektet Det system som tillämpas på finansieringstransaktioner i föranslutningsländerna, kallat mervärdessystemet (Value Added framework), är identiskt med det som används för finansieringstransaktioner i EU. I alla andra regioner som omfattas av beslutet tillämpar EIB systemet för bedömning av ekonomiska och sociala effekter (Economic and Social Impact Assessment Framework, ESIAF), som ger en uppfattning om de olika behoven och särdragen och om utlåningsmålen för vart och ett av de geografiska områdena. EIB gör bedömningen på förhand med utgångspunkt i de uppgifter som inhämtas i samband med projektbedömningen. Systemet är utformat för att kunna ge värdefull information och riktmärken för hela projektets livstid, i synnerhet för övervakning och utvärdering i efterhand. Tabell 5a: Mervärdesomdöme för transaktioner som godkändes 2010 i föranslutningsländer (maxpoäng = 200). Effektomdöme || Pelare 1 || Pelare 2 || Pelare 3 || Genom-snitts-poäng || Godkända transaktion-er Mandat med EU-garanti || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Föranslutnings-facilitet || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 Tabell 5b: Mervärdesomdöme för transaktioner som godkändes 2010 i Medelhavsområdet, de östra grannländerna och Ryssland, Asien och Latinamerika samt Sydafrika. Effektomdöme || Pelare 1 || Pelare 2 – Investeringslån || Pelare 2 – Mellanliggande lån (små och medelstora företag) || Pelare 3 Hög || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Medelhög || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Måttlig || 0 || 1 (3 %) || 0 || 0 Låg || 0 || 0 || 0 || 0 Totalt || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100 %) || 38 (100 %) I föranslutningsländer kan när det gäller pelarna 1 och 2 små skillnader iakttas mellan transaktioner som omfattas av EU-garantin och transaktioner på egen risk, vilket till viss del speglar det faktum att mandatet främst avser projekt med relativt sett högre risker, där EU-garantin ger det högsta mervärdet. I övriga regioner som omfattas av mandatet fick nio transaktioner det allmänna omdömet ”hög” i alla tre pelare, varav åtta avser investeringar som bidrar till miljöskyddet (förnybar energi, energieffektivitet, minskning av industriell förorening, vattenförsörjning och hållbar transport) och en är en regional mezzaninfond med riskkapital från Femip. 3. SAMARBETE MED KOMMISSIONEN Kommissionen och EIB samarbetade intensivt i samband med halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat. Rapporten, som utarbetades av en styrkommitté med flera experter, s.k. visa personer, och utvärderingen, som genomfördes av en extern konsult, låg till grund för kommissionens förslag, som lades fram för Europaparlamentet och rådet i april 2010. Det ordinarie lagstiftningsförfarandet för ändringen av beslutet slutfördes i oktober 2011. I det nya beslutet efterlyses ytterligare samarbete och synergier mellan kommissionen och EIB samt den nyinrättade utrikestjänsten. I samband med den fleråriga budgetramen efter 2013 har kommissionen och EIB inlett reflexioner om nya finansieringsinstrument till stöd för EU:s utrikespolitik. Den avsevärt ökade användningen av innovativa finansieringsinstrument bör göra det möjligt att låta en större andel EU-bidrag kombineras med lån eller användas i aktie- eller riskdelningsinstrument. På så sätt kan ytterligare finansiering tillföras, särskilt från investerare i den privata sektorn, för att täcka våra partnerländers investeringsbehov. Användning av innovativa finansieringsinstrument i utrikespolitiken bör stödjas genom en ”EU-plattform för samarbete och utveckling”, för att göra EU:s externa finansiering effektivare och mer ändamålsenlig. Finansieringen av klimatinsatser utgjorde nästan 30 % av EIB:s totala finansieringsvolym 2010. Under den 16:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar i Cancún vidareutvecklade EIB partnerskap för klimatinsatser genom olika evenemang. Bland dessa fanns en konferens som anordnades gemensamt av kommissionen och EIB om begränsning av och anpassning till klimatförändring i östater i AVS och ULT, en presentation av den senaste utvecklingen för den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi som förvaltas av EIB och ett rundabordssamtal om multilaterala utvecklingsbankers klimatskyddsåtgärder och resultatstandarder. För att stärka EIB:s bidrag till EU:s mål i fråga om utvecklingssamarbete anordnades en seminarieserie om mänskliga rättigheter för att utbyta bästa praxis och underlätta dialog mellan intressenter, framför allt i det civila samhället, näringslivet och mellanstatliga organisationer. Vid seminariet i London i juni 2010 deltog över 80 företrädare med ansvar för mänskliga rättigheter. Det följdes av ett andra seminarium i Johannesburg i juli 2010 med ytterligare 40 intressenter, främst från afrikanska länder. Slutligen hölls en rundabordskonferens mellan företrädare för EIB och Europeiska kommissionen i Bryssel i oktober 2010. EIB har fortsatt att lämna detaljerade rapporter om sina finansieringstransaktioner som skulle kunna betecknas som offentligt utvecklingsbistånd enligt OECD:s riktlinjer på området. Tolkningen av hur dessa riktlinjer ska tillämpas på EIB:s utlåningsverksamhet inom ramen för EU-garantin har varit föremål för intensiva diskussioner mellan OECD och kommissionen, och de diskussionerna fortgår. 4. SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT Samfinansiering med andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala institut utgjorde 2010 43 % av EIB:s totala finansieringsvolym utanför EU (inklusive AVS). Inom ramen för mandatet stod samfinansiering för 64 % av den totala finansieringen (inklusive riskkapital från Femip som finansieras via EU:s budget). Andelen samfinansierade transaktioner har ökat stadigt sedan mandatperioden inleddes, från 42 % 2007 till 55 % 2008 och 60 % 2009. I arbetsdokumentet finns en förteckning över samfinansierade transaktioner 2010 i de regioner som omfattas av det externa mandatet. Vid halvtidsöversynen av det externa mandatet bedömdes EIB:s samarbete med andra internationella finansinstitut som positivt. Den ökade samfinansieringen uppmärksammades, liksom insatserna för att i tillämpliga fall säkra konsekventa projekt- och sektorsvillkor. EIB uppmanades att eftersträva gemensam samfinansiering med ökat ömsesidigt förtroende, när det gynnar projektmottagarna och förbättrar effektiviteten hos det finansieringsstöd som ges av internationella finansinstitut. EIB har varit en aktiv aktör i de regionala kombinationsinstrument som inrättats av kommissionen de senaste åren tillsammans med EIB, EBRD och andra europeiska bilaterala finansinstitut (t.ex. investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken, investeringsinstrumentet för Centralasien, investeringsramen för västra Balkan och EU:s förvaltningsfond för infrastruktur i Afrika) EIB kommer att överväga medverkan i andra instrument i andra regioner (t.ex. investeringsinstrumentet för Latinamerika). Ett nytt samförståndsavtal mellan kommissionen, EIB-gruppen och EBRD utarbetades 2010 och undertecknades i mars 2011. Det nya samförståndsavtalet ersätter och införlivar tidigare avtal som omfattar Östeuropa, södra Kaukasus, Ryssland och Centralasien (från december 2006) samt Turkiet (från januari 2009). Samförståndsavtalet kommer att möjliggöra stärkt strategiskt och operativt samarbete. Det nya trepartssamförståndsavtalet om samarbete utanför EU bör ses över så snart EBRD inleder sin verksamhet i Medelhavsområdet. EIB fortsatte 2010 sitt nära samarbete med andra internationella finansinstitut och europeiska bilaterala institut och förstärkte därmed sin roll som katalysator för att stödja EU:s politiska mål och normer, även inom Long Term Investors Club och Club of Institutions of the EU specialising in Long-Term Credit. I april 2010 var EIB värd för mötet i Luxemburg med cheferna för multilaterala utvecklingsbanker, som hålls två gånger om året. Man diskuterade samordningen av utvecklingsbankernas insatser mot klimatförändring, liksom metoder för att förbättra samordningen och effektiviteten, särskilt som svar på den ekonomiska krisen. Samarbetet med AFD och KfW stärktes och formaliserades genom undertecknandet av trepartsavtalet om ömsesidigt förtroende i februari 2010. De tre institutionerna vill på så sätt stärka sin kollektiva effektivitet och ändamålsenlighet genom att ömsesidigt erkänna och förlita sig på de förfaranden och normer som tillämpas av varje institution i samband med samfinansierade projekt. Vid utgången av 2010 har pilotprojekt valts ut för det södra grannskapet och AVS. Den gemensamma handlingsplanen för de internationella finansinstituten till stöd för banksystemen och utlåning till den reala ekonomin i Central- och Östeuropa, som undertecknats av EIB-gruppen, Världsbanksgruppen och EBRD som svar på den globala finanskrisen i februari 2009, slutfördes framgångsrikt 2010 och gav över 33 miljarder euro i stöd till banker och ekonomier i regionen. Den aldrig förut skådade samarbetsnivån bidrog till att viktiga banker i väst behöll sitt engagemang i regionen vid en tidpunkt när internationella marknader avstannade och privat finansiering sinade. I en slutrapport som avgavs den 11 mars 2011 konstaterades att målen för den gemensamma handlingsplanen uppnåtts. Den gemensamma handlingsplanen bidrog på det hela taget till att avvärja en systemkris inom banksektorn och en allvarlig kreditåtstramning, och till att ge kreditåterhämtningen ny fart i många länder. [1] SEK(2011)[…] [2] EUT L 280/1, 27.19.2011.