Utfärdande av handlingar faller under medlemsstaternas ansvar. Arbete pågår med att utarbeta en handbok om bästa praxis för korrekt inregistrering av biometriska kännetecken. Den ska behandla biometrisk inregistrering av ansiktsbilder och fingeravtryck och här betonas vikten av personlig närvaro vid inregistrering av ansiktsbilder för att effektivt bekämpa identitetsbedrägeri via bildmorfning. Handboken tar även upp kvaliteten på biometrisk data och ger exempel på praktiska utmaningar och lärdomar. Arbetet stöds av CEN, som ska etablera en teknisk standard för inregistrering av biometriska kännetecken tillsammans med experter från medlemsstaterna i artikel 6-kommittén . Eu-LISA har inlett arbetet med att ta fram gemensamma indikatorer för uppgiftskvalitet och lägsta kvalitetsstandarder för korrekt inregistrering av de biometriska kännetecken som lagras i EU:s databaser.

Dessutom gav mötet med arbetsgruppen för falska dokument, som hölls den 16 november 2017, nya perspektiv på frågor rörande identitetsregistrering utifrån Icaos globala strategi för identitetsbevis och OSSE:s regionala strategi, vilken presenteras i ett kompendium för god praxis gällande identitetshantering Compendium of Good Practices in Identity Management, som publicerades i september 2017. Det omfattade även medlemsstaternas kommentarer om nationell praxis, samt de slutsatser som drogs av projekten ORIGINS och ARIES .

Kommissionen har underlättat diskussionen kring identitetshantering och utvärderat situationen i medlemsstaterna, i synnerhet med hjälp av ett frågeformulär under det maltesiska ordförandeskapet kring frågor gällande registrering av identitet, samt genom att ge stöd till anordnandet av ett tematiskt möte på ämnet. I frågeformuläret behandlades framför allt bakomliggande dokument, insamling av biometriska kännetecken till folkbokföringsregister, namnändringsförfaranden och andra identitetsrelaterade frågor. Av utvärderingen, som genomfördes under det estniska ordförandeskapet , framgick att medlemsstaternas praxis skilde sig åt. Medlemsstaterna bör fortsätta att utbyta nationell praxis och utvärdera hur förfaranden i andra medlemsstater kan tjäna som exempel för att förbättra nationella processer, i synnerhet förfaranden för att förbättra säkerheten hos bakomliggande dokument och registrering av medborgarnas identitet (t.ex. elektronisk registrering; identitetsregistrering av vuxna och insamlande av biometriska kännetecken till folkbokföringsregister).

Arbetet med att utarbeta en teknisk rapport om standarder för kontrollsystem pågår. Som stöd för detta utvecklar Frontex en metod för att testa och utvärdera tillförlitligheten hos dokumentkontrollsystem. Arbetet inleddes i april 2018 och omfattar operativa test av dokumentkontrollsystem under verkliga förhållanden vid gränskontroller under tredje kvartalet. Rapporten kommer före slutet av 2018. Resultaten av metoden för tillförlitlighetsutvärdering för dokumentkontrollsystem kommer att utgöra underlag för den tekniska rapporten om kontrollsystem som ska presenteras av den tekniska undergruppen till artikel 6-kommittén. Vilka framsteg som görs kommer i stor utsträckning att bero på resultaten av ovan nämnda Frontex-utvärderingar och på medlemsstaternas engagemang.

Angående listan med nödvändiga certifikat för elektronisk autentisering av resehandlingar offentliggjorde kommissionen den 20 december 2016 det första Schengen-testet Masterlist, samt inledde ett pilotförsök för gränskontroller med Norge och Portugal under första halvåret av 2017. Arbetet fortgår även med att kontakta tredjeländer för att samla in deras passcertifikat. Kommissionen inledde arbetet med att skapa och uppdatera en officiell central förteckning, signerad av EU:s Laissez-Passer Country Signing Certificate Authority (CSCA), för vilken tillstånd har erhållits. Kommissionen överväger behovet av ett rättsligt instrument rörande praxis för en central förteckning, vilket skulle avgöra när ett tredjelands certifikat kan läggas till i förteckningen.

När det gäller den systematiska inmatningen av uppgifter i Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar som utfärdats av tredjeländer, om dessa länder inte själva är kan föra in uppgifterna, finansierar kommissionen projekt som kommer att omfatta stöd för att tillämpa Interpols verktyg (inklusive databasen över stulna och förkomna resehandlingar) i ett antal länder i Mellanöstern och i Nordafrika. Denna pågående process kommer att förbättra tredjeländers kapacitet att själva mata in uppgifter i databasen.

Ett stort steg framåt i detta avseende var kommissionens förslag om den nya rättsliga grunden för Schengens informationssystem (SIS), som antogs den 21 december 2016. Enligt förslaget bör systemets funktioner utvidgas, bland annat genom att medlemsstaterna ges möjlighet att lägga in falska resehandlingar, och genom att användningen av fingeravtrycksfunktionen görs obligatorisk om personens identitet inte kan styrkas på annat sätt. Politiska överenskommelser har slutits och förslaget planeras att antas i slutet av 2018. Under tiden igångsatte eu-LISA och medlemsstaterna med framgång den 5 mars 2018 det automatiska fingeravtrycksidentifieringssystemet (AFIS), vilket möjliggör en fingeravtryckssökfunktion på central nivå i Schengens informationssystem (SIS). SIS AFIS är den första gemensamma europeiska, centraliserade fingeravtrycksdatabasen över brottslingar och utgör en milstolpe för europeisk säkerhet eftersom den gör det möjligt att upptäcka brottslingar som använder sig av flera falska identiteter. Sju medlemsstater genomförde direktsökningen med fingeravtryck i SIS, och antalet förväntas öka till närmare 20 före slutet av 2018. Dessutom har eu-LISA gjort en genomförbarhetsstudie för matchning av biometriska kännetecken i alla sina it-system, vilket kommer att beaktas vid framtida utveckling av systemen.

En viktig bedrift är det utökade operativa stöd som Frontex kunskapscentrum för bekämpning av dokumentbedrägeri inledde i februari 2018. Centrumet skickar ut Frontex-medarbetare på fältuppdrag vid de yttre gränserna, bidrar till informationsutbyte angående dokumentbedrägeri och planerar att skapa en förfalskningsavdelning som ska tillhandahålla permanent tekniskt och operativt stöd för dokumentkontroll. Det har även hand om expertgruppen för dokumentkontroll, vars syfte är att ge övergripande stöd till medlemsstaterna för att upptäcka dokumentbedrägeri, och har ett nära samarbete med den expertgrupp för dokumentbedrägeri som har upprättats inom ramarna för EU:s policycykel 2018-2021 för att splittra nätverk av kriminella organisationer som handlar med falska eller förfalskade handlingar. Centrumet håller på att slutföra ett nytt förslag till standardiserat format för varningar, vilket planeras vara klart före slutet på 2018.

Dessutom, angående förbättring av uppgiftsinsamling om fenomenet dokumentbedrägeri, driver Frontex Europeiska unionens dokumentbedrägeri och riskanalysnätverk (EDF-RAN) och samlar in information om både dokument- och identitetsbedrägeri som upptäckts vid EU:s yttre gränser och inom EU/Schengen. Frontex utvecklar och uppdaterar även publikationer om specifika frågor relaterade till dokumentbedrägeri. Framöver kommer Frontex att förbättra kvaliteten på uppgifter och utöka EDF-RAN:s uppgiftsinsamling till att omfatta t.ex. falska dokument som presenteras vid viseringsansökningar, samt nekade ombordstigningar.

Angående nya sorters dokumentbedrägerier tog Frontex upp bildmorfning under en kurs 2017 (Vulnerability assessment and testing for Automated Border Control systems), och även i handboken Handbook on Impostor Risk Profiles från 2017. Frontex fortsätter arbetet med att förbättra utbildnings- och vaksamhetsverktyg.

När det gäller att främja utbildningom nya områden för dokumentbedrägeri har Frontex i partnerskap med Academy Eindhoven–ID Centre utarbetat en pilotkurs i expertkunskaper gällande identitetsfrågor, som bl.a. berör identitetshantering, chip-teknik, biometri och metoder för upptäckt av digitala bedrägerier. En andra upplaga planeras för 2018. Vidare utvecklar Frontex en speciell modul som handlar om bakomliggande dokument och uppdaterar sitt kursutbud med allt från specialiserade utbildningar till medvetandehöjande evenemang, t.ex. kampanjturnéer, assistans till tredjeländer, webbseminarier och kurser för konsulatpersonal. Inom detta område organiserade kommissionen tillsammans med Frontex sex utbildningsseminarier på utvalda platser utanför EU , i syfte att hjälpa konsulatpersonal att upptäcka falska dokument som lämnats in i samband med ansökningar om EU-visering. Samtidigt tillhandahåller Cepol utbildning, webbseminarier och utbytesprogram kring dokumentbedrägeri.

Vad avser berörda parter internationellt pågår diskussioner mellan International Centre for Migration Policy Development, Nederländerna och kommissionen om eventuell användning av ett nytt instrument avseende partnerskap för rörlighet i syfte att tackla det underrapporterade området smuggling via luftfart och möjligheten att stödja utbildning som rör dokumentbedrägeri på högriskflygplatser.

I fråga om utvärderingen av möjligheten att genomföra ett förslag om ändring eller revidering av direktivet för transportörernas ansvar så att det omfattar utbildningskrav, finns för närvarande inga planer på att ändra direktivet inom en nära framtid. Ytterligare diskussioner krävs för att ta reda på om utbildning för transportörer inte kan främjas med andra medel.

Vad det gäller förbättring av databasen för falska och autentiska dokument (FADO), och som uppföljning på rådets slutsatser av den 27 mars 2017, har kommissionen föreslagit att Frontex tar över och driver FADO-systemet.

Med tanke på att FADO-/PRADO-plattformen är tillgänglig även för andra än dokumentexperter bör diskussionen om FADOS framtid även omfatta åtgärder för att förbättra tillgången till information om nya och falska handlingar för de berörda parter som inte är dokumentexperter. Tillgången till sådan information för personer som inte är dokumentexperter utforskas även inom ramarna för FoU-projekt, i synnerhet dem som är relaterade till mobilteknik.

VI. SLUTSATSER

Handlingsplanen har ökat synligheten för problemet med resehandlingssäkerhet och dess underliggande infrastruktur för identitetshantering. Medlemsstaterna har gett stöd åt detta helhetliga synsätt. Bland de framsteg som gjorts hittar man informationsutbyte om nationell identitetspraxis och registreringsprocesser för biometriska kännetecken, förbättring av säkerhetsdetaljer på enhetliga viseringshandlingar och uppehållstillstånd, samt pågående diskussioner för att förbättra säkerheten hos id-kort. Säkrare hantering av resehandlingar och bättre kontroll kommer att bidra till ett stärkt gränsskydd och förbättrad migrationshantering, samt innebär ett steg närmare en effektiv och genuin säkerhetsunion.

Säkerhetsstandarder för resehandlingar, inklusive biometriska kännetecken och gränskontrollkrav, fastställs på EU-nivå, medan medlemsstaterna har hela ansvaret för bakomliggande dokument och för att framställa och utfärda dessa dokument. Att flytta fokus från dokumenten till tidigare och senare led i processen är ett logiskt steg.

Trettiotvå åtgärder har föreslagits i handlingsplanen, varav ungefär hälften redan har genomförts, och de återstående, som till stor del faller inom ramen för medlemsstaternas kompetens, antingen är långsiktiga eller kommer att genomföras under de kommande månaderna. Informationsutbyte och utbyte av bästa praxis bör även fortsättningsvis hjälpa medlemsstaterna att identifiera kryphål och fungera som incitament för att göra förändringar i nationella identitetsinfrastrukturer.

Allt detta är bevis för att handlingsplanen har haft positiv inverkan, men visar även att medlemsstaterna också fortsättningsvis måste garantera att alla nödvändiga steg tas för att snabbt genomföra de kvarstående åtgärderna i handlingsplanen och proaktivt engagera sig i samarbete för att stärka informationsutbytet inom hela EU. Slutligen måste medlemsstaterna fortsätta att utvärdera och kritiskt granska sina egna processer i syfte att förbättra effektivitet och säkerhet genom hela identitetskedjan.

Framför allt uppmanar kommissionen medlemsstaterna att snabbt genomföra de åtgärder som beskrivs i rådets slutsatser av den 27 mars och 18 december 2017, i synnerhet vad gäller att förbättra informationsutbytesmekanismerna och det administrativa samarbetet för att förbättra integriteten i nationella id-relaterade processer, och att förbättra säkerheten hos bakomliggande dokument och anpassa bästa praxis i EU, med full respekt för standarder för grundläggande rättigheter, i synnerhet gällande skydd av personuppgifter. Kommissionen kommer fortlöpande att övervaka framstegen och åtar sig fortsatt att underlätta diskussioner och samarbete inom detta område.