Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/008 FI/STX Raumo) /* COM/2014/0630 final - 2014/ () */





MOTIVERING BAKGRUND TILL FÖRSLAGET 1. De bestämmelser som gäller för ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006[1] (nedan kallad förordningen om fonden). 2. De finska myndigheterna lämnade in ansökan EGF/2014/008 FI/STX Raumo om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar i företaget STX Finland Oy i Raumo i Finland. 3. Kommissionen konstaterade att de upplysningar som medlemsstaten hade lämnat är fullständiga. Efter att ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i förordningen om fonden dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd från fonden är uppfyllda. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN Ansökan om stöd från fonden || EGF/2014/008 FI/STX Raumo Medlemsstat || Finland Region eller regioner som berörs (Nuts 2) || Västra Finland (FI 19) Dag för inlämnande av ansökan || 27.5.2014 Dag för bekräftande av att ansökan mottagits || 10.6.2014 Dag för begäran om ytterligare information || 10.6.2014 Tidsfrist för tillhandahållande av ytterligare information || 22.7.2014 Tidsfrist för slutförande av bedömningen || 14.10.2014 Insatskriterium || Artikel 4.1 a i förordningen om fonden Huvudföretag || STX Finland Oy i Raumo Näringsgren/näringsgrenar (huvudgrupp i Nace rev. 2)[2] || Huvudgrupp 30 (Tillverkning av andra transportmedel) Antal dotterbolag, underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled || 0 Referensperiod (fyra månader) || 7.11.2013–7.3.2014 Antal uppsägningar eller verksamheter som upphört under referensperioden (a) || 577 Antal uppsägningar eller verksamheter som upphört under referensperioden (b): || 57 Totalt antal uppsägningar (a + b) || 634 Totalt antal personer som beräknas omfattas av åtgärderna || 565 Antal unga som varken arbetar eller studerar som omfattas av åtgärderna || 0 Budget för individanpassade tjänster (i euro) || 2 265 000 Budget för genomförande av åtgärderna[3] (i euro) || 113 000 Total budget (i euro) || 2 378 000 Stöd från fonden (60 %) (i euro) || 1 426 800 BEDÖMNING AV ANSÖKAN Förfarande 4. Den 27 maj 2014 lämnade de finska myndigheterna in ansökan EGF/2014/008 FI/STX Raumo, inom tolv veckor räknat från den dag då de insatskriterier som anges i punkterna 7–9 uppfylldes. Kommissionen bekräftade mottagandet av ansökan den 10 juni 2014, dvs. inom två veckor från den dag då ansökan lämnades in, och begärde kompletterande upplysningar av de finska myndigheterna samma dag. Dessa kompletterande upplysningar lämnades inom sex veckor räknat från och med dagen för begäran. Tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då den fullständiga ansökan mottagits, inom vilken kommissionen bör slutföra sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, löper ut den 14 oktober 2014. Formella krav på ansökan Berörda företag och stödmottagare 5. Ansökan gäller 634 arbetstagare som sagts upp vid STX Finland Oy. De flesta arbetade på skeppsvarvet i Raumo, men uppsägningarna drabbade även ett antal arbetstagare vid det större varvet i Åbo. STX Finland Oy är verksamt inom en näringsgren som i Nace rev. 2 hänförs till huvudgrupp 30 (Tillverkning av andra transportmedel). Uppsägningarna inom företaget gäller i huvudsak Nuts 2-regionen[4] Västra Finland (FI 19). Insatskriterier 6. De finska myndigheterna lämnade in ansökan med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 personer som är arbetstagare eller egenföretagare antingen ska ha blivit uppsagda eller ska ha upphört med sin verksamhet under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Även arbetstagare och egenföretagare bland underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled omfattas. 7. Referensperioden på fyra månader löper från den 7 november 2013 till den 7 mars 2014. 8. Ansökan gäller 577 arbetstagare som sagts upp[5] i STX Finland Oy under referensperioden på fyra månader. Beräkning av uppsägningar och verksamheter som upphör 9. Samtliga uppsägningar har beräknats från den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet avslutas. Berättigade stödmottagare 10. Utöver de ovannämnda 577 arbetstagarna omfattar de stödberättigande mottagarna 57 arbetstagare som blivit uppsagda efter referensperioden på fyra månader. De sades upp efter det allmänna tillkännagivandet om planerade uppsägningar den 16 september 2013. Det går att fastställa ett klart orsakssamband med den händelse som föranledde uppsägningarna under referensperioden. 11. Det totala antalet berättigade stödmottagare uppgår därför till 634. Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen 12. Finland menar att det finns ett samband mellan uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen, och pekar på att den globala sjöfartssektorn har förändrats dramatiskt under de senaste åren. Orderboken ökade explosionsartat 2002–2008, vilket ledde till att nya skeppsvarv grundades, de flesta av dem i Asien. Den globala ekonomiska och finansiella krisen fick dock till följd att orderboken halverades mellan 2007 och 2013. På grund av den minskade orderingången och av Asiens expansion inom varvsindustrin lider sektorn för närvarande av en global överkapacitet och konkurrensen är därför hård. 13. Som en del av denna utveckling har EU:s marknadsandel minskat kraftigt. Sett till tillverkningsvolymen var EU:s marknadsandel inom varvsindustrin 5 % under de första tre kvartalen 2013, jämfört med 13 % 2007. Motsvarande andel för Kina, Sydkorea och Japan tillsammans var 86 % under de första tre kvartalen 2013, medan deras andel 2007 hade varit 77 %. 14. Under 2012 minskade antalet nya beställda fartyg med 20 % jämfört med föregående år till 24,7 kbt (kompenserat bruttotonnage), vilket utgjorde hälften av den totala tillverkningsvolymen. De europeiska varvens andel av orderboken uppgick till 7,5 % (mätt i kbt), medan deras andel 2005–2008 fortfarande hade varit 12–14 %. Kina hade den största marknadsandelen 2012 (34,6 %), följt av Sydkorea (28,8 %) och Japan (17,8 %). Om man ser till orderbokens värde är Sydkorea i dag marknadsledare, med fler större beställningar räknat i värde och manår än konkurrenterna. 15. Sett till tillverkningsvolymen var Europas marknadsandel inom varvsindustrin 4,6 %. 2012. Marknadsledarna var Kina (41,1 %), Sydkorea (27,9%) och Japan (17,5 %). Europas andel av orderboken var 5,8 % 2012. Kina hade i egenskap av marknadsledare en andel på 35,9 %, Sydkorea 30,7 % och Japan 14,1 %[6]. 16. I många asiatiska länder har varvsindustrin blivit ett sätt att skapa nationell sysselsättning och att tjäna pengar i utländsk valuta. Länderna har stött varvsindustrin eftersom den är global och ger sysselsättning. Europa som är den moderna varvsindustrins vagga har därför i stor utsträckning förlorat till asiatiska länder med låga arbetskraftskostnader. Den traditionella varvsindustrin grundar sig inte på en hög nivå av sakkunskap utan på organiserade, arbetsintensiva leveranser, som binder upp betydande kapital. Arbetsintensitet, råmaterialkostnader och investeringar i utrustning är viktiga faktorer. 17. Hittills har varvsindustrin varit föremål för sex ansökningar om stöd från fonden[7], varav en grundades på handelsrelaterad globalisering och fem på den globala finansiella och ekonomiska krisen. Tre av dessa ärenden gäller själva skeppsvarven, medan de övriga tre gäller maskiner och utrustning till fartyg. Händelser som föranlett uppsägningar eller verksamheter som upphört 18. Uppsägningarna beror på nedläggningen av STX varv i Raumo. Vissa uppsägningar har även skett på företagets större varv i Åbo. Varvet i Åbo är fortfarande verksamt men har (efter det att ansökan om Raumovarvet lämnades in) sålts till det tyska varvet Meyer Werft och den finska staten. Raumo har varit känt för sin varvsverksamhet sedan 1945, då två varv grundades i staden. De två varven överlevde varvskrisen på 1970- och 1980-talen och slogs 1992 samman till företaget Finnyards Oy. Finnyards togs 1998 över av ett norskt företag och bytte namn till Aker Finnyards, men fick 2009 en sydkoreansk ägare som döpte om företaget till STX Finland Oy. Under 2000-talet blev Raumovarvet framgångsrikt genom att specialisera sig på att bygga kombinerade passagerar- och fraktfartyg och specialfartyg för både finska och internationella kunder, t.ex. Försvarsmakten och Gränsbevakningsväsendet i Finland, och t.o.m. Namibias ministerium för fiske och marina resurser. I september 2011 skrev varvet under ett intentionsavtal med det norska företaget Eide Marine Semi AS om att utrusta, färdigställa och överlåta två servicefartyg. Fartygen var avsedda att användas för serviceuppdrag på gas- och oljefält i krävande offshoreförhållanden på den brasilianska kontinentalsockeln. Kontraktets värde var över 300 miljoner euro. Villkoren i intentionsavtalet uppfylldes emellertid inte, och Raumovarvet gick i sista minuten miste om möjligheten att ta sig in på den brasilianska marknaden. Den sydkoreanska STX-koncernen, som var ägare till varven i Åbo och Raumo, hamnade i svårigheter i början av 2013. STX Offshore & Shipbuilding, dvs. det företag i koncernen som ansvarar för varvsverksamheten, försökte nå en frivillig överenskommelse med fordringsägarna i april 2013. Alla STX varv i Europa, inbegripet det i Raumo, lades ut till försäljning i maj 2013, men inga potentiella köpare kunde hittas. Sommaren 2013 såg situationen lovande ut för Raumovarvet, eftersom STX Finland och Scandlines undertecknade ett intentionsavtal om att bygga två bilfärjor för rutten Gedser–Rostock. STX Finland väntade sig att ordern skulle ge Raumovarvet full sysselsättning fram till 2015. I september 2013 tillkännagav STX Finland oväntat att verksamheten vid varvet i Raumo skulle upphöra i sin nuvarande form och att företaget skulle koncentrera sin verksamhet till Åbo. Beslutet berodde sannolikt på problem i förhandlingarna med Scandlines. I februari 2014 tillkännagavs slutligen att de utdragna diskussionerna med Scandlines inte hade burit frukt. I och med att varvet lades ned förlorade 700 anställda i Raumo och cirka 70 anställda i Åbo sina jobb. De väntade konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen 19. År 2013 fanns det i genomsnitt 3 100 arbetslösa i Raumo, varav över 900 var industriarbetare. I januari 2014 hade antalet ökat till 3 400. Efter uppsägningarna vid STX kommer siffran att stiga med nästan 700. Av dessa personer kommer omkring 500 att vara industriarbetare. 20. Arbetslösheten i regionen var som lägst 2008, då den var 7,1 %. År 2013 uppgick arbetslösheten till 10,0 % och i januari 2014 till 11,1 %. Efter att STX läggs ned väntas arbetslösheten stiga med mer än två procentenheter. 21. Gymnasie- eller yrkesutbildning är vanligast bland de arbetslösa i Raumoområdet (48 %). En något lägre andel har endast gått grundskola (34 %), medan 8 % har en utbildning på den lägsta högre nivån eller en lägre högskoleexamen. Bara 3 % har en högre högskoleexamen. Uppsägningarna vid STX kommer att leda till att andelen arbetslösa som har gymnasie- eller yrkesutbildning eller som bara gått grundskolan ökar avsevärt. 22. Av de arbetslösa i området är 30 % över 55 år. Den näst största gruppen är personer mellan 45 och 54 år, som utgör 22 %. Andelen arbetslösa under 25 är 11 %. Personer över 55 år är den största åldersgruppen bland de uppsagda arbetstagarna på STX (sammanlagt 250 personer). Även antalet uppsagda arbetstagare i åldersgruppen 45–54 kommer att vara stort, mer än 200 personer. De uppsagda arbetstagarnas ålder kommer att gör det svårare för dem att hitta nya jobb, och en del av de äldre arbetstagarna kommer eventuellt att gå i förtidspension. 23. Låg utbildning i kombination med en relativt hög ålder ökar sannolikt risken för långtidsarbetslöshet. Mellan januari 2010 och maj 2014 ökade antalet långtidsarbetslösa med 23 %. Under samma period ökade antalet långtidsarbetslösa över 55 år med 42 %. Eftersom de största åldersgrupperna som förlorade sina jobb på STX är personer över 55 och mellan 45 och 54 år, är risken för långtidsarbetslöshet och utestängning hög. 24. Åbo i Egentliga Finland kommer också att drabbas, eftersom cirka 70 STX-anställda väntas bli uppsagda där, särskilt bland dem som arbetar med fartygskonstruktion för Raumovarvet. 25. Som en följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen, som har pågått i fyra år i regionen, ligger arbetslösheten i Åbotrakten i dag på 12,7 %, vilket är 5,5 procentenheter högre än i början av 2008. På nationell nivå har arbetslösheten ökat med 4,0 procentenheter. Åboregionen kommer också att påverkas av hotade uppsägningar inom tjänstesektorn och handelssektorn. 26. Orderboken för STX Finland i Åbo, som är av stor betydelse för sjöfartsindustrin, var tom vid tidpunkten för ansökan. Mein Schiff 3 befann sig på utrustningsstadiet och Mein Schiff 4 på konstruktionsstadiet. Det förstnämnda fartyget överlåts till TUI:s varv före sommaren 2014 och det sistnämnda fartyget våren 2015. På grund av ägarens finansiella problem har Åbovarvet inte lyckats få några nya beställningar. Detta kommer sannolikt att ändras i och med att varvet fått nya ägare, och nya beställningar är redan väntade. 27. Det allmänna konjunkturläget för företagen i Egentliga Finland påverkas överlag av strängare villkor för extern finansiering och en nedgång i den ryska handeln. Teknikindustrin i regionen (där Nokia tidigare haft den starkaste närvaron) har förlorat en del av sin nationella andel. Berörda stödmottagare och föreslagna åtgärder Berörda stödmottagare 28. Det beräknas att 565 stödberättigade arbetstagare kommer att delta i åtgärderna. Fördelningen av dessa arbetstagare efter kön, medborgarskap och åldersgrupp är följande: Kategori || Antal berörda stödmottagare Kön: || Män: || 496 || (87,79 %) || Kvinnor: || 69 || (12,21 %) Medborgarskap: || EU-medborgare: || 565 || (100,00 %) || Icke EU-medborgare: || 0 || (0,00 %) Åldersgrupp: || 15–24 år: || 7 || (1,24 %) || 25–29 år: || 28 || (4,96 %) || 30–54 år: || 294 || (52,04 %) || 55–64 år: || 234 || (41,42 %) || över 64 år: || 2 || (0,35 %) De föreslagna åtgärdernas stödberättigande karaktär 29. Finland planerar tre slags åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan. Syftet med åtgärderna att i) hjälpa dem att hitta ett nytt jobb, ii) hjälpa dem att starta eget företag och iii) erbjuda dem grundläggande utbildning eller vidareutbildning. Åtgärderna nedan utgör ett samordnat paket av individanpassade tjänster som syftar till att hjälpa arbetstagarna att komma tillbaka in på arbetsmarknaden: 30. Coachning och andra förberedande åtgärder: Arbetstagarna kan få stöd i sitt jobbsökande genom rådgivning och vägledning, besök på jobbmässor samt hjälp med ansökningar och meritförteckningar. Denna tjänst ska erbjudas grupper av olika storlek. Beroende på grupp ges utbildningen mellan 5 och 20 dagar. Grupperna kommer också att få ingående yrkesvägledning, med fokus på samverkan och arbetspraktik. Coachningen kan vara upp till 40 dagar. Enskilda personer eller grupper kan få handledare, som kan agera som sparringpartner under jobbsökandet och som mentorer både för arbetsgivare och för arbetstagare under den första tiden på ett nytt jobb. Upp till 50 timmars coachning per år kan erbjudas varje arbetssökande. Arbetstagarna kan också erbjudas en rad expertbedömningar. Bedömningarna kan t.ex. gälla den enskilda personens arbetsförmåga, även ur hälsosynvinkel, hans eller hennes kompetens och yrkeskunskaper eller förmåga och potential som företagare. De arbetssökande kan också få möjlighet att pröva på olika typer av utbildning under cirka tio dagar, så att de kan prova sina förutsättningar för olika typer av studier. 31. Sysselsättnings- och företagstjänster vid ett servicecentrum: De uppsagda arbetstagarna får tillgång till ett servicecentrum, som tar hand om dem under genomförandet av åtgärden. Servicecentrumen kan från första början ge de berörda arbetstagarna mer individuell och djupgående rådgivning än den offentliga arbetsförmedlingen vanligtvis kan ge. Man kommer särskilt att satsa på att ingen arbetstagare ska bli långtidsarbetslös. 32. Utbildning och omskolning: Målet med utbildningsåtgärderna är ge arbetstagarna bas- eller yrkeskompetens i en bransch med hög arbetslöshet, att stärka deras befintliga kompetens genom fortbildning, och att erbjuda vägledning och förberedande arbetsmarknadsutbildning för personer som inte har några framtida karriärplaner. Utbildningen anpassas till målgruppen och kurserna kan t.ex. inbegripa utveckling av IKT-kompetens, projektledning, kvalitetsstyrning och ekonomisk förvaltning samt utveckling av företagskompetens. Målet med den yrkesinriktade utbildning som erbjuds är i de flesta fall att deltagarna ska få en kvalifikation. Lämpliga arbetssökande kommer att ges företagarutbildning. 33. Utbildning och sakkunnigtjänster för att främja företagande: För att främja företagande kommer man att anordna arbetsmarknadspolitisk utbildning för potentiella framtida företagare. Dessutom kommer man att erbjuda nya företagare rådgivning, konsulthjälp och stöd, och bevilja startbidrag. De som planerar att starta ett företag kan testa företagande, till exempel genom praktik i ett befintligt företag. Särskilda startbidrag kan hjälpa nya företagare att klara sig i början av företagsverksamheten. Bidraget kan betalas ut i högst 18 månader. 34. Företagsundersökning: En kartläggning av arbetstillfällena i Raumoregionen ska utföras tillsammans med företag och industrier i Raumo. Syftet med kartläggningen är att ta fram aktuell information om företagens personalbehov. De uppgifter som samlas in ska hjälpa arbetstagarna att söka jobb på ett mer målmedvetet sätt och göra det möjligt att planera och anordna eventuell utbildning som behövs. Ungefär 500 intervjuer kommer att hållas per år. 35. Lönesubventioner: Lönesubventioner kan utbetalas till arbetsgivare i den offentliga eller privata sektorn om de är beredda att anställa berörda arbetstagare och är villiga att garantera att de får en rimlig lön och ges stöd och nödvändig utbildning på plats när de ska anpassa sig till helt nya arbetsuppgifter. Ett särskilt kort kan utfärdas till arbetstagarna för att visa att deras potentiella nya arbetsgivare har rätt till lönesubvention. Beloppet och utbetalningsperioden beror på arbetstagarens kompetens och behov. Trots att det inte finns någon lagstadgad minimilängd, tillägger Finland att denna åtgärd i regel pågår under tre månader. Om det handlar om en ung arbetssökande kan varaktigheten förkortas till en månad eller två veckor. 36. Bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader: Arbetssökande kan beviljas bidrag för kostnader för resor och uppehälle som uppkommit i samband med arbetssökandet eller till följd av deltagande i utbildning som syftar till att förbättra deras sysselsättningsmöjligheter. De kan även få ersättning för flyttkostnader om de tar emot ett jobb som inte ligger på pendlingsavstånd (43 km). Bidragen ska uppmuntra dem som har förlorat sina jobb att söka jobb över ett stort geografiskt område. 37. De föreslagna åtgärderna utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 7 i förordningen om fonden. Åtgärderna ersätter inte passiva socialskyddsåtgärder. 38. De finska myndigheterna har lämnat de nödvändiga upplysningarna om åtgärder som det berörda företaget är skyldigt att vidta enligt nationell rätt eller kollektivavtal. De har bekräftat att ekonomiskt stöd från fonden inte kommer att ersätta sådana åtgärder. Beräknad budget 39. De beräknade sammanlagda kostnaderna uppgår till 2 378 000 euro, vilket innefattar utgifter för individanpassade tjänster på 2 265 000 euro samt utgifter för förberedande åtgärder och åtgärder för förvaltning, information, marknadsföring, kontroll och rapportering på 113 000 euro. 40. Finland begär sammanlagt 1 426 800 euro i stöd från fonden (60 % av de totala kostnaderna). Åtgärder || Beräknat antal deltagare || Beräknad kostnad per deltagare (euro)[8] || Beräknad totalkostnad (euro)[9] Individanpassade tjänster (åtgärder enligt artikel 7.1 a och c i förordningen om fonden) Coachning och andra förberedande åtgärder || 405 || 400 || 162 000 Sysselsättnings- och företagstjänster vid ett servicecentrum || 550 || 360 || 200 000 Utbildning och omskolning || 208 || 4 900 || 1 016 000 Utbildning och sakkunnigtjänster för att främja företagande || 60 || 6 000 || 360 000 Startbidrag || 30 || 6 000 || 180 000 Företagsundersökning || 550 || 45 || 25 000 Delsumma a: || – || 1 943 000 (85,78 %) Bidrag och incitament (åtgärder enligt artikel 7.1 b i förordningen om fonden) Lönesubventioner || 62 || 5 000 || 310 000 Bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader || 80 || 150 || 12 000 Delsumma b: || – || 322 000 (14,22 %) Åtgärder enligt artikel 7.4 i förordningen om fonden 1. Förberedande åtgärder || – || 2 500 2. Förvaltning || – || 73 000 3. Information och marknadsföring || – || 25 000 4. Kontroll och rapportering || – || 12 500 Delsumma c: || – || 113 000 (4,75 %) Kostnader sammanlagt (a + b + c): || – || 2 378 000 Stöd från fonden (60 % av de sammanlagda kostnaderna) || – || 1 426 800 41. Kostnaderna för de åtgärder som enligt ovanstående tabell faller under artikel 7.1 b i förordningen om fonden överstiger inte 35 % av de sammanlagda kostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster. De finska myndigheterna har bekräftat att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker jobb eller deltar i utbildning. 42. De finska myndigheterna har bekräftat att kostnaderna för investeringar för egenföretagare och nya företag inte kommer att överstiga 15 000 euro per stödmottagare. Period under vilken utgifterna är stödberättigande 43. De finska myndigheterna började tillhandahålla de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 15 januari 2014. Utgifterna för de åtgärder som avses i punkterna 29–37 ska därför berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den 15 januari 2014 till och med den 27 maj 2016. 44. De finska myndigheterna har haft administrativa kostnader för genomförandet av fonden från och med den 15 januari 2014. Utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering ska därför berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den 15 januari 2014 till och med den 27 november 2016. Komplementaritet med åtgärder som finansieras med nationella medel eller unionsmedel 45. Den nationella samfinansiering som krävs kommer huvudsakligen att komma från den offentliga arbetsförmedlingens budget som ingår i Arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde. Vissa tjänster kommer att samfinansieras genom driftbudgeten för närings-, trafik- och miljöcentralerna och för arbets- och näringsbyråerna. Tjänster som gäller tekniskt stöd kommer att samfinansieras genom driftbudgeten för Arbets- och näringsministeriet och närings-, trafik- och miljöcentralerna. Finland kommer att sträva efter att tillhandahålla nationell förfinansiering för alla åtgärder och uppgifter, så att den verksamhet som ska stödas genom fonden kan inledas så snabbt och effektivt som möjligt, medan man väntar på beslutet om stöd från fonden. 46. Ett nationellt åtgärdspaket för företag som rekryterar och företag som skär ner personal håller på att utarbetas inom den nya programperioden för ESF. Målet med åtgärderna i paketet är att stödja och ta fram insatser som gäller nationella strukturförändringar och trygghet vid förändringar. Det främsta målet med den nationella samordningen är att öka effektiviteten och undvika dubbelarbete. Både ESF:s regionala insatser och erfarenheterna från de föregående programperioderna ska beaktas. Man vill bland annat få till stånd gemensam produktutveckling, identifiera god och dålig praxis, förbättra kommunikationen och förankra projektens goda resultat. Förvaltningsmyndigheten för fonden kommer att följa upp detta arbete så att erfarenheterna av det kan utnyttjas i framtida ansökningar om stöd från fonden. 47. De finska myndigheterna har bekräftat att de ovan beskrivna åtgärderna som får ekonomiskt stöd från fonden inte samtidigt kommer att få ekonomiskt stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Myndigheterna har även beskrivit vilka system de kommer att använda för detta ändamål. Samråd med de berörda stödmottagarna eller deras företrädare eller arbetsmarknadens parter samt med lokala och regionala myndigheter 48. De finska myndigheterna har angett att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och andra intressenter. 49. Samrådet har ägt rum och fortsätter i form av en arbetsgrupp som sammankallades av Arbets- och näringsministeriet uttryckligen för att behandla uppsägningarna vid STX Finland. Arbetsgruppen består av företrädare från närings-, trafik- och miljöcentralerna i Satakunta och Egentliga Finland, arbets- och näringsbyrån i Satakunta och från Raumo stad, företrädare för arbetsmarknadens parter, dvs. delegationen från Industrins lönearbetare TP(inbegripet Fackförbundet Pro, Metallarbetarförbundet och Teknikens Akademikerförbund TEK, De högre tjänstemännen YTN och Nya Ingenjörsförbundet UIL) och Teknologiindustrin rf samt företagsrepresentanter från STX Finland. Förvaltnings- och kontrollsystem 50. I ansökan beskrivs förvaltnings- och kontrollsystemet och det ges närmare uppgifter om de berörda organens skyldigheter. Finland har meddelat kommissionen att stödet kommer att förvaltas av Arbets- och näringsministeriet, som även förvaltar medel från Europeiska socialfonden. Samma ministerium fungerar som attesterande myndighet. De avdelningar som ansvarar för dessa två funktioner har strikt åtskilda uppgifter och rapporteringsfunktioner. Förvaltningsfunktionerna för fonden kommer att skötas av avdelningen för sysselsättning och företagande, medan samma funktioner för Europeiska socialfonden utförs av regionavdelningen. De attesterande funktionerna för båda fonderna handhas av personal- och förvaltningsenheten. Ministeriet har utarbetat en handledning med en närmare beskrivning av det förfarande som ska följas. 51. För revisionen ansvarar den oberoende enheten för intern revision, som lyder under kanslichefen. De funktioner som rör övervakning och revision ingår också i funktionerna både för förvaltningsmyndigheten och för den attesterande myndigheten. Den berörda medlemsstatens åtaganden 52. De finska myndigheterna har gett alla nödvändiga garantier om – att principerna om likabehandling och icke-diskriminering kommer att följas i fråga om vem som ska få ta del av de föreslagna åtgärderna och genomförandet av dem, – att de krav som rör kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och i EU-lagstiftningen är uppfyllda, – att det företag som har sagt upp personal har fortsatt sin verksamhet efter uppsägningarna, att företaget har fullgjort sina rättsliga skyldigheter i samband med uppsägningarna och har vidtagit vederbörliga åtgärder med tanke på sina anställda, – att de föreslagna åtgärderna kommer att stödja enskilda arbetstagare och inte användas till omstrukturering av företag eller sektorer, – att de föreslagna åtgärderna inte kommer att beviljas ekonomiskt stöd från unionens andra fonder eller finansieringsinstrument och att all dubbelfinansiering kommer att förhindras, – att de föreslagna åtgärderna kommer att komplettera de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna, – att det ekonomiska stödet från fonden kommer att vara förenligt med unionens förfaranderegler och materiella regler för statligt stöd. BUDGETKONSEKVENSER Budgetförslag 53. Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[10] inte överskrida 150 miljoner euro (i 2011 års priser). 54. Efter att ha prövat om ansökan uppfyller villkoren i artikel 13.1 i förordningen om fonden och tagit i beaktande antalet berörda stödmottagare samt de föreslagna åtgärderna och de beräknade kostnaderna föreslår kommissionen att man ska betala ut ekonomiskt stöd genom att anslå 1 426 800 euro ur fonden, vilket utgör 60 % av de sammanlagda kostnaderna för de föreslagna åtgärderna. 55. Det föreslagna beslutet om utnyttjande av fonden kommer att antas av Europaparlamentet och rådet, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[11]. Anknytande rättsakter 56. Samtidigt med förslaget till beslut om utnyttjande av fonden kommer kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om överföring av ett belopp på 1 426 800 euro till den berörda budgetposten. 57. Samtidigt som kommissionen antar förslaget till beslut om utnyttjande av fonden kommer kommissionen att anta ett beslut om ekonomiskt stöd, i form av en genomförandeakt, som kommer att träda i kraft samma dag som Europaparlamentet och rådet antar förslaget till beslut om utnyttjande av fonden. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/008 FI/STX Raumo) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006[12], särskilt artikel 15.4, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, i enlighet med förfarandet i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[13], och av följande skäl: (1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge stöd till arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen, till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris som behandlas i förordning (EG) nr 546/2009[14] eller till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. (2) Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[15] inte överskrida 150 miljoner euro (i 2011 års priser). (3) Finland lämnade den 27 maj 2014 in en ansökan om att utnyttja fonden med anledning av uppsägningar[16] i företaget STX Finland i Raumo i Finland, och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 1309/2013. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet från fonden enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1309/2013. (4) Fonden bör därför utnyttjas för att tillhandahålla det ekonomiska stöd på 1 426 800 euro som Finland ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 1 426 800 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för 2014. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT L 347, 20.12.2013, s. 855. [2] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1). [3] I enlighet med artikel 7.4 i förordning (EU) nr 1309/2013. [4] Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2012 av den 8 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen (EUT L 310, 9.11.2012, s. 34). [5] Enligt artikel 3 a i förordningen om fonden. [6] Källa: SEA Europes marknadsövervakning första till tredje kvartalet 2013. [7] Ansökningarna är följande: EGF/2010/001 DK/Nordjylland KOM(2010) 451, EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan KOM(2010) 631, EGF/2010/025 DK/Odense Stålskibsværft COM(2011) 251, EGF/2011/008 DK/Odense Stålskibsværft COM(2012) 272, EGF/2011/019 ES/Galicia Metal COM(2012) 451, och det föreliggande ärendet EGF/2014/008 FI/STX Raumo. [8] För att undvika decimaler har de beräknade kostnaderna per arbetstagare avrundats. Avrundningen har dock ingen inverkan på den sammanlagda kostnaden för varje åtgärd, som är densamma som i Finlands ansökan. [9] Totalsumman har avrundats och stämmer därför inte helt. [10] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [11] EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. [12] EUT L 347, 20.12.2013, s. 855. [13] EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. [14] EUT L 167, 29.6.2009, s. 26. [15] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [16] Enligt artikel 3 a i förordningen om fonden.