[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 4.3.2010

KOM(2010)74 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM GENOMFÖRDA TRANSAKTIONER ENLIGT EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS EXTERNA MANDAT UNDER 2008

SEK(2010)186 final

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONENTILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM GENOMFÖRDA TRANSAKTIONER ENLIGT EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS EXTERNA MANDAT UNDER 2008

INNEHÅLL

1. INLEDNING 3

2. FINANSIELLA TRANSAKTIONER 4

2.1. Översikt över EIB:s finansieringsvolym i de regioner som omfattas av beslutet 4

2.2. Bidrag till EU:s politiska mål 5

2.3. Sektorsuppdelning 7

2.4. Effekter och mervärde av EIB:s transaktioner 9

3. SAMARBETE MED KOMMISSIONEN 10

4. SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT 11

INLEDNING

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 633/2009/EG av den 13 juli 2009 (nedan kallat beslutet ), som ersätter rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken (EIB) mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen, ska kommissionen årligen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de finansiella transaktioner som EIB har genomfört enligt lånegarantin, baserat på årsrapporter som lämnas av EIB.

I denna rapport (nedan kallad rapporten ) granskas de finansieringstransaktioner som EIB genomförde 2008 (nedan kallade transaktioner enligt mandatet ) samt hur EIB:s finansieringstransaktioner har bidragit till att nå målen för gemenskapens politik för yttre förbindelser, med beaktande av EIB:s operativa mål. Utanför unionen beviljar banken även lån från egna medel och på egen risk i enlighet med artikel 16 i sin stadga. Rapporten innehåller även en sammanfattning av dessa transaktioner för att komplettera bilden av EIB:s verksamhet i de regioner som omfattas av beslutet. Dessutom lämnas en redogörelse för samarbetet mellan EIB och kommissionen samt mellan EIB och andra internationella finansinstitut eller bilaterala givare.

Enligt beslutet ska en översyn i sak efter halva tiden av EIB:s externa mandat genomföras senast 2010. Översynen ska övervakas av en styrkommitté med flera experter, s.k. visa personer. En oberoende extern utvärderare som har anlitats av kommissionen, även detta enligt beslutet, genomför för närvarande en utvärdering inom ramen för halvtidsöversynen. På grundval av utvärderingen och styrkommitténs rekommendationer kommer kommissionen att lägga fram en halvtidsrapport, som åtföljs av ett förslag till ändring av beslutet. Dessa dokument ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet för medbeslutande senast den 30 april 2010.

Halvtidsöversynen ger möjlighet att göra en grundligare utvärdering av effekterna och effektiviteten i EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet än vad som är möjligt inom ramen för kommissionens årliga rapportering. Omfattningen av samarbetet med internationella finansinstitut och bilaterala givare kommer också att utvärderas grundligare än i halvtidsöversynen i enlighet med artikel 4.3 i beslutet. Halvtidsöversynen bygger på intervjuer, undersökningar, fallstudier och fältuppdrag av de externa utvärderarna, EIB:s utvärdering och experternas bidrag. Innehållet i denna rapport har dock anpassats för att inte överlappa det arbete som genomförs inom ramen för halvtidsöversynen.

I rapporten utvärderas det mervärde som skapas av EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet och hur dessa bidrar till att nå målen för gemenskapens politik för yttre förbindelser. Den valda metoden är en skrivbordskontroll. Frågan om huruvida andra transaktioner än dem som har genomförts av EIB skulle ha bidragit på ett bättre sätt till att nå samma mål behandlas inte i den årliga rapporteringen. I rapporten granskas mervärdet hos de projektavtal som EIB har ingått 2008 enligt beslutet och som bedömts av EIB under projekturvalet och utvärderingen. Informationen rör följaktligen projekt som ännu inte har genomförts. Resultaten av dessa projekt behandlas vanligen i rapporterna om de efterhandsutvärderingar som regelbundet utarbetas av EIB:s utvärderingsavdelning.

Mer detaljerade upplysningar och statistiska tabeller över de ovannämnda verksamheterna, inklusive på projekt-, sektors-, lands- och regionnivå, återfinns i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (nedan kallat arbetsdokumentet )[1]. Hänvisningar till tabeller i denna rapport avser arbetsdokumentet om inte annat anges.

FINANSIELLA TRANSAKTIONER

Översikt över EIB:s finansieringsvolym i de regioner som omfattas av beslutet

- Det totala antalet finansie ringsavtal som EIB ingått i de regioner som omfattas av beslutet låg kvar på omkring 5,5 miljoner euro både 2007 och 2008, vilket inbegriper såväl transaktioner enligt mandatet och EIB:s transaktioner på egen risk. En ökning på 9 % enligt mandatet kompenserades av en motsvarande minskning av transaktioner på egen risk.

- I följande tabell visas EIB:s finansieringsvolym 2007 och 2008 i de regioner som omfattas av det externa mandatet.

Tabell 1: EIB:s finansiering 2007 och 2008

Länder som omfattas av transaktionerna (miljoner euro) | Transaktioner enligt mandatet | EIB:s transaktioner på egen risk (2) | Summa |

Totalgaranti | Garanti för politisk risk (1) | Summa |

Miljöskydd | X | X | X | X | X |

Utveckling av den privata sektorn, små och medelstora företag | X | X | X |

Infrastrukturutveckling, inkl. utbyggnad av transeuropeiska nät | X | X | X | X |

Föranslutningsstöd | X |

Stöd genom EU-närvaro | X |

Arbetsdokumentet innehåller en redogörelse för i vilken utsträckning EIB bidrar till att nå de mål för EU:s politik som anges i beslutet. Det bör påpekas att EIB:s operativa mål inom ramen för EU:s politiska mål anses utgöra lämpliga åtgärder för att uppnå målen för gemenskapens politik för yttre förbindelser. Detta gäller särskilt föranslutningsländerna, där den breda definitionen av ”föranslutningsstöd” har överförts till EIB:s utlåningsprioriteringar, som i sin tur är kopplade till EU:s prioriteringar.

Stöd till energisäkerhet och miljöskydd är vanliga mål inom de regioner som omfattas av beslutet. De regionspecifika politiska målen och den motsvarande finansieringsverksamhet som genomförs i varje region redovisas mer i detalj i arbetsdokumentet. Följande tabell visar antalet EIB-låneavtal under 2008 enligt beslutet till stöd för de ovannämnda målen och målet ”hållbara samhällen”.

Tabell 3: Under 2008 tecknade EIB-transaktioner för stöd till energisäkerhet, miljöskydd och hållbara samhällen

(i miljoner euro) |

Energisäkerhet | 403 |

Miljöskydd | 661 |

- Hantera klimatförändringen | 541 |

- Minska industriutsläppen | 55 |

- Vatten och avlopp | 65 |

Hållbara samhällen (för referens) | 1 389 |

- Hållbara kollektivtransporter i städerna | 819 |

- Förnyelse och upprustning av städer | 300 |

- Infrastruktur och offentliga platser i städer | 50 |

- Offentligt subventionerade bostäder | 150 |

- Hälsovård | 70 |

För att trygga leveranserna av olja, gas och el främjade EIB:s investeringar en diversifiering av energileverantörer och transportvägar för energi. I detta sammanhang är utbyggnaden av det transeuropeiska energinätet till att omfatta tredjeländer en tydlig prioritering liksom återställande av befintlig infrastruktur samt utveckling av ny infrastruktur och nät i producent- och transitländer. Förbättrad energieffektivitet och ökad användning av förnybar energi bidrar på ett avgörande sätt till att hållbar, säker och konkurrenskraftig energi kan produceras, samtidigt som beroendet av externa leveranser minskas.

Stödet till miljöskydd och hållbara samhällen tillhandahölls via 15 projekt i samtliga regioner som omfattas av beslutet. Stödet uppgick till 2 miljarder euro eller 51 % av den totala utlåningen enligt mandatet och omfattade investeringar för att bekämpa klimatförändringen, förbättra miljö och hälsa och främja hållbara samhällen, särskilt kollektivtransporter i städer samt stadsförnyelse.

Mer allmänt ägnar EIB särskild uppmärksamhet åt miljömässig hållbarhet i alla sina finansierade projekt. En miljökonsekvensbeskrivning genomförs för alla föreslagna investeringar och begränsningsåtgärdernas lämplighet bedöms. Särskilt frågor som rör klimatförändring, biologisk mångfald och ekosystem integreras i hela EIB:s utlåningspolicy och i alla förfaranden. Ett offentligt samråd hölls 2008 med interna och externa intressenter om översynen av EIB:s förklaring om miljömässiga och sociala normer och principer. Generellt sett grundas EIB:s åtagande om god praxis på EU:s principer och normer, som emellertid har förstärkts. Särskilt på klimatområdet har de sociala normerna mer uttryckligen kopplats till mänskliga rättigheter, EIB:s gemensamma strategi för alla verksamhetsregioner har lyfts fram och EIB:s krav har klargjorts i allmänhet.

Sektorsuppdelning

I tabell 4 nedan ges en översyn av den regionala och sektorsvisa fördelningen av EIB:s transaktioner 2008 enligt beslutet.

Tabell 4: Sektorsuppdelning för låneavtal 2008 (i miljoner euro)

Hög | 33 (79 %) | 15 (48 %) | 1 (9 %) | 27 (64 %) |

Medelhög | 9 (21 %) | 14 (45 %) | 10 (91 %) | 15 (36 %) |

Måttlig | 0 | 2 (7 %) | 0 | 0 |

Låg | 0 | 0 | 0 | 0 |

Summa | 42 (100 %) | 31 (100 %) | 11 (100 %) | 42 (100 %) |

Enligt tabellen ovan bedömde EIB att 79 % av transaktionerna 2008 enligt mandatet i hög grad var förenliga med mandatets mål och prioriteringar, medan 21 % fick omdömet ”medelhög”. Inga projekt fick omdömet ”måttlig” eller ”låg” i 1:a pelaren, vilket visar på EIB:s öppna kontroll av transaktionerna.

När det gäller projektkvalitet (2:a pelaren) för investeringslån fick 48 % av projekten omdömet ”hög” och 45 % omdömet ”medelhög”. Två investeringsprojekt (6 %) fick omdömet ”måttlig”. En bidragande faktor till detta omdöme var t.ex. att initiativtagarnas projektledningskapacitet var något begränsad. I sådana fall inriktar sig EIB på att förbättra situationen genom lånevillkor och tekniskt stöd. När det gäller förmedlade lån till små och medelstora företag fick tio transaktioner omdömet ”medelhög” i 2:a pelaren, medan en transaktion fick omdömet ”hög”. Om omdömet ”medelhög” dominerar för förmedlade transaktioner avspeglar detta vanligen kvaliteten på de finansiella mellanhänderna.

När det gäller EIB:s bidrag till projekten (3:e pelaren) fick 64 % av projekten omdömet att EIB:s bidrag var ”högt”, medan 36 % fick omdömet ”medelhögt”.

En ingående efterhandsanalys av effekten och mervärdet av EIB:s transaktioner kommer att genomföras inom ramen för den pågående externa utvärderingen av EIB:s externa mandat.

SAMARBETE MED KOMMISSIONEN

I beslutet uppmanas kommissionen och EIB att förstärka överensstämmelsen mellan EIB:s externa åtgärder och målen för EU:s yttre politik i syfte att maximera synergierna mellan EIB:s finansiering och Europeiska unionens budgetmedel, särskilt genom regelbunden och systematisk dialog och tidigt samråd om politik, strategier och projektplanering. I detta syfte beslutade kommissionen och EIB att inrätta ett samförståndsavtal för att fastställa villkoren för detta stärkta samarbete. Samförståndsavtalet undertecknades den 26 maj 2008.

För att förbättra samstämmigheten mellan EU:s stöd i de regioner som omfattas av det externa mandatet, samarbetar kommissionen och EIB aktivt kring instrument där EIB-finansiering blandas med EU:s budgetmedel, särskilt genom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI). Flera nya initiativ som inletts inom ramen för dessa instrument syftar till att stödja investeringar i de regioner som omfattas av beslutet, samtidigt som samarbetet mellan kommissionen, EIB och andra internationella finansinstitut utökas.

På västra Balkan arbetade kommissionen, EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) samt Europarådets utvecklingsbank (CEB) tillsammans med medlemsstaterna för att inrätta en investeringsram för västra Balkan. Syftet var att kombinera utlåning från EIB, EBRD och CEB med gåvobistånd som samordnats till en gemensam bidragsfacilitet. Initiativets biståndsmedel tillhandahålls av IPA, EIB, EBRD och CEB samt av medlemsstaterna. Parallellt med detta förstärktes den institutionella och sektorsvisa dialogen med kommissionen och andra relevanta internationella finansinstitut genom en rådgivande grupp för internationella finansinstitut.

För att stödja Medelhavsregionen och förstärka det finansiella stöd som beviljas från EIB:s egna medel förvaltar EIB EU:s budgetmedel för tekniskt stöd och riskkapital. Dessutom ges räntesubventioner till vissa utvalda EIB-lån. Under 2008 ingicks avtal om 14 transaktioner avseende tekniskt stöd i Medelhavsländerna på totalt 16,8 miljarder euro. Riskkapitaltransaktionerna uppgick till 62 miljoner euro, vilket utgjorde en ökning på 32 % jämfört med antalet avtal 2007.

Under 2008 inrättade kommissionen EU:s investeringsinstrument för grannskapspolitiken. Syftet med detta instrument är att tillföra ytterligare medel för att finansiera infrastrukturprojekt, främst inom energi-, transport- och miljösektorerna i hela det område som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Syftet var att subventionera europeiska internationella finansinstituts och europeiska bilaterala institutioners utlåningstransaktioner. EIB sköter även grannskapspolitikens förvaltningsfonden, som samlar in bidragen från medlemsstaterna och andra givare.

När det gäller stödet till Sydafrika har EIB bistått kommissionen med utformningen och genomförandet av särskilt EU-finansierat riskkapitalstöd till sydafrikanska små och medelstora företag. Det andra riskkapitalstödet på 50 miljoner euro som inrättades för en period på fem år genomförs enligt tidsplanen.

SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

Under 2008 samarbetade EIB med andra internationella finansinstitut och europeiska bilaterala institutioner inom ramen för det externa utlåningsmandatet, men genomförde även transaktioner på egen risk inom ramen för faciliteterna och enligt Cotonouavtalet för AVS-länderna. De internationella finansinstitutens samordning har förstärkts genom flera åtgärder, bland annat övervakning av de internationella finansinstitutens insatser, en översyn av de institutionella avtalen mellan EIB och andra internationella finansinstitut och en uppföljning av framstegen inom det operativa samarbetet i syfte att maximera synergierna mellan EIB:s och andra internationella finansinstituts respektive kapacitet och sakkunskap.

Banken samarbetade med andra internationella finansinstitut både via interinstitutionellt deltagande i sektorsövergripande initiativ och områden (t.ex. miljö, riskhantering, planering och budget, rättsliga frågor, internrevisioner, utvärderingar och deltagande i de internationella finansinstitutens årsmöten) och via regionalt operativt samarbete. Såsom nämns i kapitel 3 inleddes ett särskilt viktigt samarbete genom de plattformar som inrättats av kommissionen, EIB och andra internationella finansinstitut på västra Balkan och i de länder som omfattas av grannskapspolitiken. En förteckning över transaktioner som har samfinansierats av EIB och andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala institutioner under 2008 lämnas i arbetsdokumentet. Volymmässigt utgör andelen EIB-lån som under 2008 samfinansierats med andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala institutioner 55 % av det totala antalet låneavtal enligt beslutet, jämfört med 42 % under 2007. När det gäller riskkapital utgjorde samfinansierade transaktioner 50 % av avtalen.

I Turkiet fortsatte banken sitt mångåriga samarbete med andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala institutioner, vilket ledde till att ett betydande antal projekt samfinansierades, både projekt enligt mandatet och inom föranslutningsfaciliteten. I november 2008 inledde EBRD verksamhet i Turkiet. I samband med detta ingick kommissionen, EIB och EBRD ett avtal i januari 2009 för att säkra samordningen mellan institutionerna och för att optimalt kunna utnyttja EBRD:s extra medel, kunskap och expertis till förmån för landet.

Till följd av finanskrisen har kommissionen och de internationella finansinstituten, inklusive EIB, ökat samråden och samarbetet om ett krispaket inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, för att samordna kommissionens och de internationella finansinstitutens insatser för västra Balkan och Turkiet.

I de länder som omfattas av grannskapspolitiken intensifierades det operativa samarbetet med andra internationella finansinstitut (EBRD, CEB, Nordiska investeringsbanken och Black Sea Trade and Development Bank) och europeiska bilaterala institutioner (Agence Française de Développement (AFD), Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) och Oesterreichische Entwicklungsbank) inom ramen för investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken. En gemensam projektplanering med bidragsmedel från kommissionen har inrättats för den östra och den sydliga regionen och ett ansvarigt internationellt finansinstitut har utsetts.

I länderna i det södra grannskapet/Medelhavsområdet fortsatte banken sitt nära samarbete med europeiska bilaterala institutioner, särskilt AFD och KfW. Dessutom intensifierade EIB sin dialog med Världsbanken, bland annat om särskilda sektorer som energisektorn, och fortsatte den institutionella dialogen i Luxemburggruppen med Världsbanken, Internationella valutafonden och kommissionen.

I länderna i det östra grannskapet och i Ryssland har det institutionella och operativa samarbetet med EBRD intensifierats inom ramen för samförståndsavtalet mellan kommissionen, EIB och EBRD. Under kommissionens ledning arbetar man bland annat med att bygga upp en gemensam projektplanering och ingå ett avtal om en rampolitik för varje bidragsberättigad sektor. De första avtalen om gemensamma EIB-EBRD-projekt under mandatet 2007–2013 ingicks med Ukraina och Moldavien.

I Asien och Latinamerika förde banken ett operativt samarbete med Asiatiska utvecklingsbanken. Man diskuterade bland annat möjligheter till samfinansiering efter det att samförståndsavtalet ingicks 2007. Under 2008 undertecknade EIB även en gemensam samarbetsförklaring med Corporación Andina de Fomento (CAF).

I Sydafrika kompletterade EIB:s projekt för offentligt subventionerade bostäder transaktioner som beviljats av AFD och Netherlands Development Finance Company inom samma sektor.

Världsbankens EU-ansvariga verkställande direktörer besökte EIB i mars 2008 och sammanträffade med EIB:s förvaltningskommitté och personal, inom ramen för sitt årliga besök på EU-institutionerna.

I juni 2008 undertecknade EIB en gemensam samarbetsförklaring med CEB. De olika gemensamma intresseområdena och de två institutionernas samarbetsmekanismer betonades, med särskild inriktning på sociala sektorer, stadsutveckling, humankapital och miljöfrågor. Dessutom beviljades EIB status som observatör vid Black Sea Trade and Development Bank.

Det viktigaste är att EIB har börjat överväga internt hur man kan främja ”ömsesidigt förtroende” mellan internationella finansinstitut som samfinansierar samma projekt, för att maximera synergierna och effektiviteten till fördel för lånemottagarna. Detta koncept stöds i princip av andra stora internationella finansinstitut och europeiska bilaterala institutioner och kommer att vidareutvecklas i framtiden. Först ut är ett pilotprogram med AFD och KfW.

[1] SEK(2009)[…]

[2] Denna investering ingår i sektorn ”Industri och tjänster” och bidrar indirekt till EU:s politiska mål för hållbar energiproduktion och begränsning av klimatförändringen.