NOTE This language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2016) 590 final of 14.9.2016 and retransmitted (with corrections) under COM(2016) 590 final/2 of 12.10.2016

Tjänstekonkurrensen mellan lokala leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, som saluför paket där nättillgång kombineras med tjänster, och globala over the top- tjänsteleverantörer stärker EU:s rätt att agera för att säkerställa lika konkurrensvillkor. Åtgärder krävs också på EU-nivå för att minska fragmenteringen av bestämmelserna för att skydda slutanvändare, som ökar de administrativa kostnaderna för leverantörer av gränsöverskridande tjänster och hämmar utvecklingen av innovativa tjänster, samtidigt som de medför att konsumentskyddsnivån är ojämn och otillfredsställande i unionen.

Ett öppet samråd inleddes den 11 september 2015 och pågick i tolv veckor. Där samlade man in underlag för utvärderingsprocessen, för att bedöma de nuvarande bestämmelserna och få in synpunkter på eventuella ändringar av ramen mot bakgrund av marknadens och teknikens utveckling. Samrådet omfattade en allmän utvärdering av den nuvarande ramen samt en mer detaljerad utvärdering och översyn av specifika delar av ramen: i) lagstiftningen om tillträde till nät, ii) spektrumförvaltning och trådlös konnektivitet, iii) sektorsspecifik lagstiftning för kommunikationstjänster, iv) bestämmelser om samhällsomfattande tjänster, och v) institutionell struktur och styrelseformer.

• I ett antal bidrag framfördes att det nuvarande regelverket inte i tillräcklig grad främjar den inre marknaden. Det finns en allmän uppfattning att regelverket måste anpassas till rådande marknadsdynamik. Många deltagare erkände dock de framgångar som uppnåtts genom liberaliseringen av telemarknader, i synnerhet i form av vinster för slutanvändarna och konkurrens på de flesta nationella marknader.

• När det gäller spektrum erkänns betydelsen av trådlös konnektivitet och trådlöst bredband. Industrin stöder i allmänhet ett mer samordnat tillvägagångssätt och vill se ytterligare säkerhet för investeringar och möjligheter att i hela EU utveckla nya trådlösa och mobila kommunikationer inklusive 5G. En mer flexibel tillgång till och användning av spektrum angavs som allt viktigare.

• Medlemsstaternas myndigheter understryker generellt framgångarna på området teknisk harmonisering och framförde att ytterligare samordning bör ske nedifrån och upp och vara frivillig. Några av dem vill se en bättre jämvikt mellan harmonisering och flexibilitet. Det konstateras allmänt att det i framtiden kommer att vara viktigt med en mer flexibel tillgång till och användning av spektrum.

• Flera medlemsstaters förvaltningar ser ett behov av att uppdatera telebestämmelserna, av skäl som varierar från behovet av att främja investeringar i nästa generations infrastruktur till behovet av att anpassa sig till tekniska och marknadsmässiga förändringar. Man efterlyser också större flexibilitet och en förenkling när det gäller dessa bestämmelser.

• Traditionella teleföretag anser att kortsiktiga ekonomiska vinster har premierats framför långsiktiga investeringar och innovation, medan alternativa operatörer, Berec och konsumentorganisationer anser att regelverket i stort har varit effektivt i förhållande till sina nuvarande mål.

• Teleanvändarna förespråkar i allmänhet den nuvarande tillträdeslagstiftningen, men en del anser att tonvikten bör läggas på tjänstekonkurrens snarare än på infrastrukturen, och att gemensam användning av infrastruktur bör betonas.

• En stor majoritet anser att översynen bör ses som en möjlighet att titta helt förutsättningslöst på systemet för samhällsomfattande tjänster. Medlemsstaternas förvaltningar anser att man behöver behålla samhällsomfattande tjänster, med flexibilitet på medlemsstatsnivå vad gäller finansieringen och tillämpningen på bredband. Berec stöder ett bibehållande av den nuvarande uppsättningen instrument för samhällsomfattande tjänster.

• Flera medlemsstaters förvaltningar, regleringsmyndigheterna och konsumentorganisationer anser att det fortfarande finns ett behov av sektorspecifikt skydd av slutanvändarna, baserat på en minimiharmonisering på hög nivå, men telesektorn anser att man i högre grad bör förlita sig på övergripande lagstiftning och fullständig harmonisering, särskilt när det gäller tjänster. Telesektorn i stort argumenterar, tillsammans med en del förvaltningar, för att samma bestämmelser ska tillämpas på likartade tjänster, medan andra förvaltningar, s.k. over-the-top-aktörer, försäljare av mjukvara och utrustning, kabeloperatörer och vissa programföretag anser att begreppet ”elektroniska kommunikationstjänster” enligt den nuvarande definitionen har visats sig robust.

• Det erkänns allmänt att de nationella regleringsmyndigheterna och spektrumförvaltningsmyndigheterna har en fortsatt roll att spela, men en stor grupp anser att den institutionella strukturen på EU-nivå bör ändras för att stärka rättssäkerheten och ansvarsskyldigheten.

Som ett led i utvärderingsprocessen har kommissionen också upphandlat ett antal studier. Studierna genomfördes genom bl.a. offentliga workshoppar där intressenter fick tillfälle att lämna kommentarer och ge återkoppling avseende det pågående utvärderingsarbetet.

Den 6 april hölls en offentlig workshop för att validera de preliminära resultaten från studien SMART 2015/002, som gjorts av WIK, IDATE och Deloitte och som behandlade ”regleringsordningar för nätinvesteringsmodeller i Europa, i synnerhet vad gäller tillträde”.

Den 2 maj 2016 hölls en offentlig workshop för att validera de preliminära resultaten från studien SMART 2015/003, som gjorts av WIK, CRIDS och Cullen om ”viktiga frågor att granska inom områdena marknadstillträde, förvaltning av begränsade resurser och allmänna slutanvändarfrågor”.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Kommissionen förlitade sig på följande externa sakkunskap:

Policyrekommendationer från andra EU-institutioner, i synnerhet Europaparlamentet och Europeiska rådet.

Tre särskilda studier avseende översyn:

Support for the preparation of the impact assessment accompanying the review of the regulatory framework for e-communications (SMART 2015/0005).

Regulatory, in particular access, regimes for network investment models in Europe (SMART 2015/0002).

Substantive issues for review in the areas of market entry, management of scarce resources and general consumer issues (SMART 2015/0003).

Ett antal andra studier har också gett underlag till granskningsprocessen. De förtecknas i avsnitt 6.1.4 i konsekvensbedömningen.