C 115/4

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 115/03)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”GAILLAC”

PDO-FR-A0502-AM03

Datum för meddelandet: 19.12.2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Hänvisning till den officiella geografiska kodexen

I kapitel 1 punkt IV.1 a och b läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”Tarn”.

Vid denna förteckning hänvisas till den gällande versionen av den officiella geografiska kodexen som ges ut varje år av den franska nationella statistikbyrån INSEE. Det geografiska områdets avgränsning förblir oförändrad.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

2. Redaktionell ändring

I kapitel 1 punkt IV.1 b läggs kommunen ”Bellegarde-Marsal” och kommunerna ”Bellegarde” och ”Marsal” tas bort.

Ändringen avspeglar sammanslagningen av de båda kommunerna. Det geografiska området har inte ändrats.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt i punkt 6.

3. Avgränsat odlingsområde

I kapitel 1 punkt IV.2 läggs orden ”och den 18–19 juni 2019” till efter ”6 november 2014”.

Syftet med ändringen är att lägga till de datum då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordbrukslotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

4. Förflyttning mellan godkända upplagshavare

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5. Övergångsbestämmelse

Kapitel 1 punkt XI.4 tas bort.

Denna ändring motsvarar borttagningen av en övergångsbestämmelse som har löpt ut.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6. Hänvisning till INAO

I kapitel 3 punkt II ersätts kommunen ”Montreuil sous-bois” med kommunen ”Montreuil”.

Syftet med ändringen är att ta hänsyn till kommunens namnändring.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

Gaillac

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

5. Mousserande kvalitetsvin

6. Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Stilla vita viner

De stilla vita vinernas naturliga alkoholhalt är minst 10,5 volymprocent.

De har (partier som säljs otappade eller förpackade) en halt av jäsbart socker på ≤ 4 g/l.

Efter berikning har dessa viner en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Vinerna har fruktiga och blommiga aromer och en måttlig syra. De får märkas med uttrycket ”primeur”. I så fall ska de vinifieras för konsumtion inom kort efter framställningen.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”doux”

Stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”doux” har en lägsta naturlig alkoholhalt på 12,5 volymprocent.

De har en halt av jäsbart socker på ≥ 45 g/l (partier som säljs otappade eller förpackade partier).

Efter berikning har dessa viner en total alkoholhalt på högst 15 volymprocent.

Dessa viner utvecklar ofta aromer av mogna äpplen, päron och exotiska frukter och är lämpliga för lagring i upp till fem år.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 10 Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Stilla vita viner får märkas med uttrycket ”vendanges tardives”

Stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” har en lägsta naturlig alkoholhalt på 17 volymprocent.

De har (förpackade partier) en halt av jäsbart socker på ≥ 100 g/l.

Dessa viner utvecklar aromer av torkad eller kanderad frukt, eller dofter av honung. Balansen mellan syra, alkohol och mjukhet betyder att vinerna kan utvecklas och bli ännu mer sammansatta under årens lopp.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 11 Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Stilla röda viner

Dessa viner har en lägsta naturlig alkoholhalt på 11 volymprocent.

Viner som får märkas med uttrycket ”primeur” har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent.

Viner med en naturlig alkoholhalt på ≤ 14 volymprocent (partier som säljs otappade eller förpackade) har en halt av jäsbart socker på ≤ 2,5 g/l.

Viner med en naturlig alkoholhalt på > 14 volymprocent (partier som säljs otappade eller förpackade) har en halt av jäsbart socker på ≤ 4 g/l.

Viner som får märkas med uttrycket ”primeur” (förpackade partier) har en halt av jäsbart socker på ≤ 2 g/l.

För de partier av vin som är färdiga att säljas otappade eller förpackade är halten äppelsyra ≤ 0,4 g/l.

För de partier av vin som säljs otappade och som får märkas med uttrycket ”primeur” är halten av flyktiga syror ≤ 10,2 mekv/l.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Efter berikning har viner som får märkas med uttrycket ”primeur” en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Vinerna har ofta en smak som påminner om röda bär, med kryddiga toner. Tanninerna är framträdande och ger vinet struktur och rondör under lagringen. De är trevliga att dricka unga och är även väl lämpade för lagring.

De viner som får märkas med uttrycket ”primeur” är väl balanserade, med fruktiga aromer som förenar lätthet och aromatisk finess. Dessa viner framställs uteslutande av druvsorten gamay N.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Stilla roséviner

De stilla rosévinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

De har (partier som säljs otappade eller förpackade) en halt av jäsbart socker på ≤ 4 g/l.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Rosévinerna har en mer eller mindre intensivt ceriseröd ton. De har fruktiga aromer och en behaglig friskhet.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande vin

De mousserande vinernas naturliga alkoholhalt är minst 9 volymprocent.

De mousserande viner som framställs genom en andra jäsning på flaska har (efter kolsyreutveckling och i förekommande fall tillsats av expeditionslikör) en halt av jäsbart socker på < 50 g/l.

Vid berikning av musten får vinerna ha en total högsta alkoholhalt på 13 volymprocent.

De mousserande viner som framställs genom en andra jäsning på flaska har en dominerande syrastruktur som ger vinerna deras friskhet och finess. Syran åtföljs av fruktiga toner.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale”

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” är mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ.

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” har fina bubblor och ett rikt skum. Deras rika aromer kan påminna om äpplen, vilket är en karakteristisk egenskap för druvsorten mauzac B.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 8 Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”doux”

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”doux” har en lägsta naturlig alkoholhalt på 11 volymprocent.

Efter kolsyreutvecklingen har de en halt av jäsbart socker på ≥ 50 g/l och en halt av fri svaveldioxid på högst 25 mg/l.

Vid berikning av musten får vinerna ha en total högsta alkoholhalt på 14 volymprocent.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 7 Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 25

De analytiska egenskaper som det inte lämnas några uppgifter om uppfyller bestämmelserna i unionslagstiftningen.

5. Vinframställningsmetoder

a) Grundläggande oenologiska metoder

Planttäthet och avstånd

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar, med ett radavstånd på högst 2,5 meter.

Avståndet mellan plantorna i en rad ska vara minst 0,8 meter.

För vinstockar som beskärs enligt gobeletmetoden ska radavståndet vara högst 2,2 meter.

För vinstockar som planteras på terrasser ska ytan per stock vara högst 2,5 kvadratmeter.

Bestämmelser gällande beskärning av vinrankorna

Odlingsmetoder

Vinstockarna beskärs

— med kort beskärning (gobeletbeskärning eller cordon de Royat-metoden), eller med enkel guyotbeskärning, med högst 12 skott per stock, eller

— med dubbel guyotbeskärning (”tirette”), med högst tio skott per stock.

Oavsett vilken beskärningsmetod som används ska antalet fruktbärande grenar per år och stock efter blomningen (Lorenz-stadium 23) vara högst tio 10.

Bevattning

Odlingsmetoder

Bevattning kan tillåtas.

Särskilda skördebestämmelser

Odlingsmetoder

Röda viner som får märkas med uttrycket ”primeur” och mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” framställs av druvor som skördas för hand.

Viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” framställs av druvor som har skördats för hand i omgångar.

Särskilda bestämmelser om transport av skörden

Odlingsmetoder

De behållare som används för den skörd som är avsedd för framställning av röda viner får märkas med uttrycket ”primeur” och mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” får högst vara packade till ett djup av 0,60 meter när druvorna transporteras från vingården till vinifieringslokalen.

Kol för oenologiskt bruk

Restriktion som gäller för framställningen

Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

Berikning

Specifika oenologiska metoder

Subtraktiva berikningsmetoder är tillåtna för röda viner. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst

— 13 volymprocent för stilla vita viner

— 13 volymprocent för mousserande viner (vid berikning av musten)

— 13 volymprocent för röda viner som får märkas med uttrycket ”primeur”

— 13,5 volymprocent för röda viner och roséviner

— 14 volymprocent för mousserande viner som får märkas med uttrycket ”doux” (vid berikning av musten)

— 15 volymprocent för röda viner som får märkas med uttrycket ”doux”.

b) Högsta avkastning

Stilla vita viner och mousserande viner

72 hektoliter/hektar.

Stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”doux” och mousserande viner som får märkas med uttrycket ”doux”

54 hektoliter/hektar.

Stilla vita viner får märkas med uttrycket ”vendanges tardives”

25 hektoliter/hektar.

Stilla röda viner och roséviner

66 hektoliter/hektar.

6. Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och stilla vita viner bereds, druvorna skördas och vinifieras och mousserande viner och stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” bereds och lagras och förpackas inom området för följande kommuner i departementet Tarn: Alos, Amarens, Andillac, Aussac, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac och Virac.

Druvorna skördas och vinifieras och roséviner bereds, druvorna skördas och vinifieras och röda viner bereds och lagras inom området för följande kommuner i departementet Tarn: Alos, Amarens, Andillac, Arthès, Aussac, Bellegarde-Marsal, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Cambon, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Cunac, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Fréjairolles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Mouzieys-Teulet, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Grégoire, Saint-Juéry, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac och Virac.

7. Huvudsakliga druvsorter

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Len de l’El B – loin de l’oeil

Ondenc B

Prunelard N

Syrah N – shiraz

Muscadelle B

Mauzac B

Duras N

8. Beskrivning av samband

Stilla viner

Kustklimatet skapar gynnsamma förhållanden för vinrankans tillväxt under våren och ger milda vintrar som minskar risken för hård frost. Medelhavets inflytande i form av torra varma somrar och höstar främjar en jämn och optimal mognad hos druvorna, med måttlig vattenstress under sommaren. Den varma torra Autan-vinden, som ofta är mycket hård, har stor betydelse under hela växtcykeln för vinrankorna, bland annat genom att påskynda knoppsprickningen, blomningen och början av mognaden. Vinden kan vara mycket kraftig i början av hösten och dess värmande och uttorkande effekt främjar druvornas mogning och begränsar utvecklingen av sjukdomar. I mitten av september främjar växlingen mellan kyliga nätter (ofta med hög luftfuktighet) och varma dagar utvecklingen av Botrytis cinerera och uppkomsten av s.k. ädelröta på de jordlotter som ännu inte har skördats I början av hösten kan Autan-vinden vara mycket kraftig. Koncentrationen av socker och syra ökar snabbt i de druvklasar som ännu inte hr skördats. Dessa druvor, som har blivit övermogna och koncentrerats genom en naturlig torkning på stocken tack vare Autan-vinden eller genom inverkan av ädelröta, skördas i omgångar för hand, senare än den skörd som är avsedd för vita viner som märks med uttrycket ”doux”. De ligger till grund för produktionen av viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives”.

Att den första frosten kommer sent på året möjliggör en god lignifiering av veden.

Inom det avgränsade odlingsområdet, som är anpassat för varje geografisk enhet, väljs av tradition och kännedomen om de lokala förhållandena används framför allt jordlotter med väldränerad mark som snabbs värms upp, medan lägen med kallare klimat och större risk för frost, samt bördigare jordar väljs bort.

Under dessa förhållanden visar druvsorterna mauzac B och mauzac rose Rs, som har sitt ursprung i Gaillacois, sin lämplighet för framställning av stilla torra vita viner. De ger mjuka viner med låg syra och behagliga äppelaromer. På de väl solbelysta sluttningarna kan druvorna uppnå höga sockerhalter när de är övermogna.

Även druvsorten len de l’el B har sitt ursprung i Gaillacois: den finns inte noterad i andra vinodlingsområden. Sorten ger finess och bouquet till vita viner och är den druva som framför allt används för att producera viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives”. Druvor från denna sort kan uppnå en hög koncentration genom den naturliga torkeffekten från Autan-vinden eller av inverkan från ädelröta inom alla de naturregioner som ingår i det geografiska området för beteckningen. Det druvbestånd som är avsett att användas för framställning av vita viner kompletteras med druvsorten ondenc B, som tidigare var mycket utbredd i sydvästra Frankrike, men som endast har överlevt i området ”Gaillac”, för dess goda smak och stora lämplighet för koncentration på stocken.

Även i det druvbestånd som är avsett att användas för framställning av röda viner och roséviner föredras ursprungliga och lokala eller regionala druvsorter, som druvsorten duras N, Den har sannolikt sitt ursprung i Gaillacois och finns nästan uteslutande i detta vinodlingsområde, liksom även druvsorten fer N, som har sitt ursprung i sydvästra Frankrike, eller druvsorten prunelard N, en sort från Gaillacois som omnämns av doktor Guyot år 1868 och som upphörde att odlas under 1900-talet för att sedan få ett nytt uppsving i slutet av 1990-talet.

Rikedomen i vinodlingsområdet Gaillac är en följd av områdets placering i brytningspunkten mellan olika klimatförhållanden och de många olika geologiska och pedologiska förutsättningarna. Det geografiska området är ett passageområde som också har blivit ett område för en rad ursprungliga och i princip lokala druvsorter som har valts och bevarats genom årens lopp och som trivs i sin ekologiska nisch i denna miljö. Producenterna har lärt sig att hantera detta druvbestånd och anpassat sitt kunnande, framför allt genom beskärnings- och uppbindningsmetoder som möjliggör en god fördelning av druvorna och har på så sätt lyckats bevara vinodlingen.

Aktörernas kunnande visar sig också i att de har börjat använda teknik som gör det möjligt för dem att få ut det bästa av druvorna, genom att anpassa eller bevara sina vinframställningsmetoder. Lagringsperioden för röda viner efter jäsning har införts för att framställa ett vin med mer sammansatta aromer, men framför allt för att tanninerna ska bli avrundade och lena, särskilt med ett ursprungligt men rustikt druvbestånd. För dessa syften fastställs en minsta lagringsperiod fram till den 1 februari skördeåret i produktspecifikationen.

Viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” ska minst lagras till den 15 maj det andra året efter skördeåret, varav 2 månader på flaska. Denna långa lagring främjar vinernas balans och ger dem utrymme att utveckla sammansatta aromer. För att bevara dessa egenskaper och produktens särskilda egenskaper och även dess anseende, förpackas dessa viner i det geografiska området Viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” omfattas av systematiska kontroller av samtliga partier i slutet av lagringsperioden i det geografiska området.

Mousserande vin

Genom årens lopp har producenterna utvecklat sitt kunnande i fråga framställning av mousserande viner med olika tekniker. Den teknik som kallas ”méthode ancestrale” bygger på att buteljerade viner får jäsa i källare. Dessa viner framställs uteslutande av druvsorterna mauzac B och mauzac rose Rs, om är kända för sin förmåga att få en rik kolsyreutveckling och ge fina bubblor. På sluttningar med god solexponering kan man låta dessa druvsorter bli övermogna och använda dem för framställning av vita mousserande viner som får märkas med uttrycket ”doux”.

Efter att först ha bemästrat denna teknik har producenterna utvecklat metoden med en andra jäsning på flaska, med en utveckling mot torrare produkter och samtidigt bibehålla den lokala karaktären, genom komponeringen av sina blandningar. Den långa lagringen ”sur lattes” bidrar slutligen till en god kolsyreutveckling och till en utveckling av sammansatta fruktiga aromer.

Vinerna från detta vinodlingsområde, som har funnits i mer än 2 000 år, exporteras via Tarn och Garonne, vilket framgår av skärvor från amforor som har tillverkats i kommunen Montans och som har hittats från södra Spanien till norra Skottland. När benediktinermunkarna grundade klostret Saint-Michel valde de därför de lägen som var mest gynnsamma för vinodling. De uppvisade ett imponerande kunnande när de organiserade ett kommersiellt nätverk längs floden Tarn och grävde ut ett stort nät av källare. Vinet fraktas nedför floden Tarn och därefter via Garonne till hamnen i Bordeaux och vidare ut för att erövra Frankrike och Nordeuropa. År 1253 sänder Richard III av England efter 20 tunnor vin från Gaillac. Vinerna från Gaillacois växer i anseende. Mellan 1306 och 1307, för vilka det finns räkenskaper bevarande, levererade Gaillacois 40 % av de viner som transporterades via Garonnebäckenet till Bordeaux för export.

Sedan 1980-talet har den totala vinodlingsytan i Tarnområdet minskat, men andelen produkter med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Gaillac” ökar. Merparten av produktionen säljs på flaska. Genom sin utvecklingsförmåga och sitt kunnande upprätthåller vinodlarna i Gaillacois anseendet och ryktbarheten hos vinerna från detta vinodlingsområde.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en större geografisk enhet, ”Sud-Ouest”. Denna större geografiska enhet får även anges på alla slags prospekt och behållare.

De teckensnitt som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Övriga upplysningar

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med uttrycket ”méthode ancestrale” för de viner som uppfyller de villkor som fastställs för den uppgiften i produktspecifikationen.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med uttrycket ”primeur” för de viner som uppfyller de villkor som fastställs för den uppgiften i produktspecifikationen.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med uttrycket ”doux” för de viner som uppfyller de villkor som fastställs för den uppgiften i produktspecifikationen.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med uttrycket ”vendanges tardives” för de viner som uppfyller de villkor som fastställs för den uppgiften i produktspecifikationen.

Viner som märks med uppgiften ”primeur” och viner som märks med uppgiften ”vendanges tardives” måste presenteras med angivelse av årgången.

Mousserande vin och mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale”

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Samtliga steg i produktionsprocessen, från druvskörd till degorgering eller borttagning av bottensatsen utförs i det geografiska området.

De mousserande vinerna framställs genom en andra jäsning på flaska och de ska lagras på jästfällning på flaska i minst 9 månader.

Mousserande viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” framställs genom en enda jäsning. Denna jäsning påbörjas i tanken. Kolsyreutvecklingen sker enbart i flaskan utifrån delvis jäst must.

Vinerna ska lagras på jästfällning på flaska i minst 2 månader.

Vinerna förpackas i det geografiska området med tanke på framställningsprocessen med kolsyreutveckling i flaskan.

De viner som framställs genom en andra jäsning på flaska släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter minst 9 månaders lagring på jästfällning på flaska efter omtappningen och tidigast den 1 september året efter skörden.

Viner som får märkas med uttrycket ”méthode ancestrale” släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter utgången av lagringsperioden på 2 månader på jästfällning på flaska.

Stilla vita viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives”

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner som får märkas med uttrycket ”vendanges tardives” ska minst lagras till den 15 maj det andra året efter skördeåret, varav 2 månader på flaska. Denna långa lagring främjar vinernas balans och ger dem utrymme att utveckla sammansatta aromer.

De förpackas i det avgränsade geografiska området och samtliga partier omfattas av systematiska kontroller vid utgången av lagringsperioden. Producenterna har som mål att dels bevara de väsentliga egenskaperna hos de produkter som lagras under lång tid, vilket kräver stort kunnande, dels använda sig av kontroller i produktionsområdet, vilket kräver särskilda organoleptiska sakkunskaper, för att garantera och skydda kvaliteten och de särskilda egenskaperna hos dessa produkter och därmed även anseendet för den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d5b3ef7-29eb-4f86-a2bf-d9d8dd9d6274

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.