Förslag till rådets förordning om fastställande för år 2003 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs /* KOM/2002/0727 slutlig */





Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2003 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I detta förslag till rådsförordning fastställs 2003 års fiskemöjligheter för gemenskapen i flera fiskeområden och för fiskefartyg från tredjeländer i gemenskapens vatten, tillsammans med de villkor som skall gälla för att fiskemöjligheterna skall kunna utnyttjas. Gemenskapen har ensam behörighet att fastställa och fördela fiskemöjligheter och detta är en av de skyldigheter som följer av artikel 8.4 i rådets förordning nr 3760/92 av den 20 december 1992. Totalt tillåtna fångster (TAC) är baserade på de senaste vetenskapliga rönen, ibland med vissa modifikationer på grund av behovet att garantera en viss kontinuitet för den ekonomiska verksamheten inom berörda fisken, men alltid i förening med en väsentligt minskad risk för de mest hotade bestånden. De allra senaste rapporterna från Internationella havsforskningsrådet (ICES), bekräftade av STECF, visar att många bestånd av demersala arter och vissa bestånd av pelagiska arter exploateras för hårt och befinner sig utom säkra biologiska gränser. I vissa fall föreligger omedelbart hot om sammanbrott för bestånden. Beroende på vilka bestånd det gäller har ICES rekommenderat åtgärder som innebär införande av mycket restriktiva TAC, och dessa rekommendationer återspeglas i detta förslag. För vissa torskbestånd har ICES utfärdat vetenskapliga rekommendationer om att fisket av torsk både som målart och bifångst bör stoppas. Detta beror på den mycket höga biologiska risken för sammanbrott när det gäller dessa bestånd, tillsammans med erfarenheten att det är väldigt svårt att åstadkomma låg fiskedödlighet enbart med hjälp av TAC. För att undvika total nedläggning av fiskeverksamheten i vissa kustsamhällen som är helt beroende av fisket, föreslår kommissionen vissa TAC för dessa bestånd som är förenliga med låg fiskedödlighet för torsk. I de fall då andra bestånd fiskas tillsammans med torsk (särskilt kolja, vitling, rödspätta, tunga och gråsej) kommer följdenliga minskningar av TAC att tillämpas för dessa bestånd. Dessa låga TAC kommer emellertid endast att verka positivt på bevarandet om de åtföljs av minskad ansträngning och lämpliga kontrollåtgärder. Kommissionen tänker sig att rådet kommer att nå fram till en positiv slutsats när det gäller antagandet av förslaget om återhämtning för torsk och kummel (KOM(2001) 724 slutlig) före slutet av 2002. Om inga sådana åtgärder antas kommer kommissionen inte att ha något val annat än att dra tillbaka sina TAC-förslag för de berörda arterna och i stället föreslå stängning av de berörda fiskena genom att dra in TAC dvs. nollkvoter. Kommissionen anser att de allvarliga förluster på kort sikt som dessa förslag för med sig är ett nödvändigt ont för att torsk- och kummelbestånden skall kunna återhämta sig, för att sedan återigen kunna ge en årlig avkastning på över 200 000 ton förstklassig föda. Ytterligare förluster på kort sikt kommer att krävas också inom andra fisken, så att andra fiskbestånd hindras från att hamna i samma kritiska situation. När Internationella havsforskningsrådet har baserat sina rekommendationer på analytiska utvärderingar och när EG:s vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF) dessutom har granskat ICES rekommendationer ytterligare, låter kommissionen dessa rekommendationer ligga till grund för de TAC den föreslår för de fiskbestånd som enbart förvaltas enbart av gemenskapen. När det gäller den allmänna strategin för fastställande av TAC i gemenskapens vatten används följande kriterier för följande kategorier bestånd. Bestånd för vilka ICES har rekommenderat fiskestopp För torskbestånd för vilka ICES har rekommenderat ett moratorium föreslår kommissionen TAC motsvarande en minskning av fiskeansträngningen med 80 % i förhållande till de nivåer som sattes av ICES för 2002. Denna nivå innebär att man accepterar en betydande risk för att torskbestånden inte kommer att återhämta sig, och kan med den osäkra situation som för närvarande råder helt klart leda till ytterligare försämringar för bestånden. Kommissionen anser dock att det är viktigt att behålla en viss kontinuitet för den ekonomiska verksamheten inom berörda fisken, och föreslår därför en avvikelse från en direkt tillämpning av de vetenskapliga rekommendationerna i detta fall. Icke desto mindre kräver strategin mycket omfattande minskningar av TAC för bestånd som fångas inom samma fisken som torskbestånden. Annars blir följden fångster som överskrider den begränsade tillåtna fångsten för torsk och en oacceptabelt hög risk när det gäller torskbeståndens återhämtning. Berörda bestånd: Torsk i delområde IV (Nordsjön), område VIId (östra Engelska kanalen) och område IIIa (Skagerrak). Torsk i område VIa (västra Skottland) Torsk i område VIIa (Irländska sjön) Kommissionen kommer att förutsätta en motsvarande minskning av fiskedödligheten för torsk i Kattegatt för att upprätthålla en rättvis och konsekvent strategi med hänsyn till beståndens återhämtning. ICES har pekat på att det inom fisken som fångar ett stort antal andra arter också fångas torsk och har därför rekommenderat antingen stängning av dessa fisken eller stora fångstminskningar. De bestånd som berörs är kolja, vitling, rödspätta och tunga i Nordsjön samt rödspätta i Skagerrak och Kattegatt. För dessa bestånd som beaktats isolerat (utan hänsyn till behovet av att skydda torsk) rekommenderar ICES en minskning av fiskedödligheten med 40 % för kummel, vitling och rödspätta samt 25 % för tunga i Nordsjön och 15 % för rödspätta i Skagerrak och Kattegatt. På grundval av STECF:s kvantitativa analys av växelverkan mellan dessa fisken, anser kommissionen att minskningar av fiskedödligheten med 40 % för rödspätta, 30 % för tunga, 75 % för vitling och 80 % för kolja är förenliga med en planerad minskning med 80 % av fiskedödligheten för torsk. Om fångsterna av övriga arter stiger över respektive TAC-nivå kommer fiskedödligheten för torsk att bli högre än planerat och torsken kommer antingen att kastas över bord eller landas illegalt. När det gäller Nordsjön måste dessa åtgärder avtalas med Norge. En liknande strategi kommer att tillämpas på de autonoma TAC för blandade fisken i gemenskapens vatten (med jämförbara procentuella minskningar för kolja, vitling, gråsej, rödspätta och tunga i andra områden där dessa fångas tillsammans med torsk). Bestånd för vilka ICES och STECF har rekommenderat en minskning till lägsta möjliga nivå eller en återhämtningsplan För dessa bestånd kommer kommissionen att föreslå en TAC som leder till en betydande ökning av beståndets storlek, som lämpar sig för det bestånd som avses samt som utgör en ökning med inte mindre än 20 % av lekbeståndets biomassa under 2003. Kommissionen kommer dock inte att föreslå en TAC som ger en fiskedödlighet som överskrider säkerhetssatsen för fiskedödlighet, Fpa. För nordlig kummel i område IIIa, delområden IV, VI och VII samt område VIIIab, föreslår kommissionen en TAC motsvarande en ökning med 10 % av lekbeståndens biomassa, vilket är i linje med de säkerhetsalternativ som föreslås av STECF. Övriga berörda bestånd : Vitling i område VIIa (Irländska sjön); Kolja i område VIb (Rockall) Kummel - sydliga bestånd (områdena VIIIc och IXa) Tunga i område VIIe (västra Engelska kanalen) Tunga i område VIIIab (Biscayabukten) Kolja i område VIa (väster om Skottland) Vitling i område VIa (Väster om Skottland) Kolja i område VIIa (Irländska sjön) Havskräfta - område VIIIc Havskräfta - Division IXa Naturligtvis vore det önskvärt att upprätta återhämtningsplaner också för alla bestånd i dessa kategorier. Kommissionen har för avsikt att föreslå återhämtningplaner för dessa bestånd under 2003. I syfte att uppnå den grad av stabilitet som är förenlig med god bevarandepraxis kommer kommissionen att söka begränsa minskningarna av fångstnivåerna till högst 50 % jämfört med 2002. Bestånd knutna till ett bestånd för vilket ICES eller STECF har rekommenderat fiskestopp eller en minskning till lägsta möjliga nivå För sådana bestånd (som till exempel havskräfta som fångas tillsammans med torsk och kummel, samt marulk, glasvar och havskräfta i sydliga vatten) föreslår kommissionen en TAC motsvarande en minskning med 10 % av fiskedödligheten jämfört med 2002. Eftersom det saknas utförliga rekommendationer rörande de berörda beståndens anknytning till varandra, har kommissionen valt att föreslå en minskning med 10 % av fiskedödligheten som en övergångsåtgärd. Förbättrade vetenskapliga rekommendationer kan komma att leda till en justering av denna siffra i framtiden. Kommissionen kommer att försöka begränsa minskningarna av fångstnivåerna för dessa bestånd till högst 40 % under 2002, när detta inte leder till att Fpa överskrids. Bestånd för vilka ICES och STECF har varnat för att bestånden befinner sig utom säkra biologiska gränser och rekommenderat en omfattande minskning av fiskedödligheten För bestånd som befinner sig utom säkra biologiska gränser men inte ingår i ovannämnda kategorier föreslår kommissionen att de vetenskapliga rekommendationerna skall följas, förutom att minskningar eller ökningar av TAC i normala fall kommer att begränsas till ett årligt maximum på 40 % med hänsyn till 2002 års TAC. Kommissionen kommer att föreslå en TAC som motsvarar de fångstalternativ som på kortare sikt rekommenderas antingen av ICES eller STECF eller av båda, förutom att kommissionen kommer att begränsa ändringarna av TAC till högst 40 % jämfört med 2002, när detta kan göras utan att Fpa överskrids, i syfte att mildra effekterna av osäkerhetsfaktorn i rekommendationerna samt för att erbjuda ökad stabilitet på marknaden och i fiskeinsatserna. (Enskilda fall inom denna kategori där ICES rekommendationer förefaller problematiska eller subjektiva håller på att granskas). Bestånd som befinner sig inom säkra biologiska gränser och som inte är knutna till ett bestånd för vilket ICES och STECF har rekommenderat fiskestopp eller en minskning av fisket till lägsta möjliga nivå När utvärderingen av beståndet hamnar inom säkra biologiska gränser kommer man att som grundval för TAC välja ett sådant fångstalternativ som inte kommer att leda till prognosen att ett bestånd är på väg att hamna utanför säkra biologiska gränser (antingen under säkerhetsgränsen för biomassa, Bpa eller säkerhetsgränsen för fiskedödligheten, Fpa) inom en överskådlig framtid. Kommissionen föreslår TAC motsvarande de fångstalternativ på kortare sikt som rekommenderas av ICES och understöds av STECF. För att mildra effekterna av osäkerhetsfaktorn i rekommendationerna samt för att öka stabiliteten inom fiskeindustrin kommer kommissionen att begränsa ändringarna av TAC till högst 40 % jämfört med 2002, när detta kan göras utan att Fpa överskrids. Vid en ökning av TAC kan kommissionen begränsa denna ökning till att endast ge stabilitet på marknaden och i fiskeinsatserna. När det föreligger rekommendationer med långsiktiga effekter och som går ut på att det vore lämpligt att ändra gränsvärdet för TAC eller att en ändring av fiskedödligheten skulle leda till ökad avkastning utan att de biologiska riskerna ökar, tar kommissionen hänsyn till dessa rekommendationer när den föreslår TAC. Bestånd för vilka inga utvärderingar finns tillgängliga När det gäller bestånd för vilka ingen analytisk utvärdering finns tillgänglig har TAC (försiktighets-TAC) föreslagits. I dessa fall har komissionen grundat sitt förslag på rekommendationer antingen från ICES eller STECF, när dessa organ har uppgivit specifika tal för TAC. För så kallade "försiktighets-TAC" för vilka varken utvärdering eller rekommendationer finns att tillgå kommer kommissionen i allmänhet att föreslå att 2003 års TAC blir densamma som den TAC som antogs för 2002, i de fall de rapporterade landningarna visar på ett högt utnyttjande av kvoten. När utnyttjandet av "försiktighets-TAC" är lågt kommer kommissionen överväga om bortfallet beror på obefintliga faktiska fiskemöjligheter (dvs. förekomst av "pappersfisk"). Om detta skulle vara fallet kommer kommissionen att föreslå en minskning av TAC så att TAC bättre motsvarar (och därmed också i det långa loppet skyddar) dessa fiskemöjligheter. Om inget annat förefaller lämpligare kommer kommissionen att föreslå en minskning av TAC med 20 % i dessa fall i syfte att successivt minska fiskedödligheten ned till de landningsnivåer som konstaterats under senare år. Anknytning till återhämtningsplanerna Parallellt med det här förslaget föreslår kommissionen en ändring av förslaget till återhämtningsplan för torsk och kummel (KOM (2001) 724 slutlig). TAC som föreslagits för nordlig kummel, torsk i Kattegatt, Skagerrak, Nordsjön, östra Engelska kanalen, väster om Skottland samt Irländska sjön är knutna till antagandet av dessa återhämtningsplaner. Om inga sådana återhämtningsplaner införs, särskilt ordningen för begränsning av ansträngningen, bör ovannämnda TAC minskas i enlighet med de vetenskapliga rekommendationerna. Kvottilldelningen bland medlemsstaterna Från den 1 januari 2003, då övergångsperioderna enligt 1985 och 1994 års Anslutningsakter löper ut, kommer fiskefartyg från Spanien, Portugal och Finland att ha rätt att fiska i Nordsjön, under iakttagande av gemenskapens bestämmelser om tillträde till vatten, såsom restriktionerna för tillträdet till den s.k. "Shetlandsboxen" och för tillträdet till resurserna. Rätten till tillträde till fiskeresurserna i Nordsjön för spanska, portugisiska och finska fiskefartyg från 2003 är avhängig av om de berörda fiskbestånden omfattas av gemenskapens förvaltning ("reglerade") eller ej. När det gäller oreglerade och ej tilldelade resurser, kan fartyg från alla medlemsstater fritt fiska dessa resurser till dess att kommissionen beslutar om att förvalta dessa resurser genom fångstbegränsningar för målarter eller andra arter som utgör bifångster. Kommissionen har inga omedelbara avsikter att föreslå sådana bestämmelser för oreglerade arter i Nordsjön. Allt sådant fiske som eventuellt uppstår kommer dock att övervakas för utvärdering av dess inflytande på fisket av andra arter och kommissionen kommer, när så är lämpligt, att lägga fram nya förslag på grundval av rapporteringen från denna övervakning och relevanta vetenskapliga rekommendationer. När det gäller tillträdet till reglerade resurser gäller följande bestämmelser: a) Tilldelning av reglerade bestånd som skett innan medlemsstatens anslutning ingår i gemenskapens regelverk som godkänts av den anslutande medlemsstaten och påverkas därför inte av att övergångsperioden löper ut. b) När det gäller de bestånd som tilldelades under övergångsperioden (1985 eller 1995-2002) då spanska, portugisiska och finska fartyg uteslöts från Nordsjön, bör dessa medlemsstaters intressen beaktas vid framtida tilldelningar. De ursprungliga tilldelningarna mellan de medlemsstater som hade tillträde till Nordsjön vid den tidpunkten, baserades på tidigare fiske av de berörda bestånden, ett "register över tidigare fångster", vilket återspeglas i landningsstatistiken. Det står naturligtvis rådet fritt att ta andra faktorer i beaktande vid beslut om tilldelningen av resurserna, såsom behoven i regioner som är beroende av fisket eller förlorade fiskemöjligheter i andra vatten. Om rådet väljer att göra detta i det här fallet och alltså ändra de grunder på vilka bestånden tilldelas, riskerar detta att skada inkomsterna för de yrkesfiskare som var med i registret över tidigare fångster före den första tilldelningen och som sedan dess har haft rättigheter baserade på detta register. Detta skulle strida mot principen om relativ stabilitet. I ett skede av minskande fiskeresurser är yrkesfiskarna mer beroende av befintliga fiskemöjligheter och kvottilldelningar än någonsin. Samtidigt vore det svårt att hävda att nykomlingar skulle vara beroende av resurser i områden där de tidigare inte haft tillträde. c) Från den 1 januari 2003 får Spaniens, Portugals och Finlands intressen beaktas vid alla rådets tilldelningar av nya fiskemöjligheter, dvs fiskemöjligheter som inte redan tilldelats. Medlemsstaternas intressen fastställs vanligtvis med hänsyn till de senaste fiskeprestationerna, eller "registret över tidigare fångster", som återspeglas i landningsstatistiken. Rådet kan dock besluta att tilldela medlemsstater som inte är med i "registret". Detta kan till exempel gälla medlemsstater som av rättsliga skäl inte har kunnat utarbeta något register över tidigare fångster. Av ovannämnda skäl föreslår kommissionen inte någon ändring av tilldelningen av bestånden i Nordsjön. Andra bestånd Kommissionen föreslår för första gången en icke-fördelad TAC för havsabborre, motsvarande de genomsnittliga landningarna under senare år, i syfte att begränsa ansträngningen för fisket efter denna art enligt ICES rekommendationer. Vissa bestånd förvaltas inom ramen för regionala fiskeorganisationer eller efter bilaterala samråd med tredjeländer. Förslaget för dessa bestånd återspeglar de beslut som fattats inom dessa ramar. Ett litet antal beslut återstår dock att fatta. Att vänta med att lägga fram det här förslaget till dess att dessa beslut fattats innebär att förslaget inte kommer att föreligga i tillräckligt god tid för att rådet skall hinna överväga det före antagandet i december. Med tanke på att vissa tekniska åtgärder bör genomföras från och med den 1 januari 2002 ingår de i detta förslag i form av tillfälliga undantag från eller tillägg till huvudbestämmelserna, i avvaktan på att respektive förordningar ändras på lämpligt sätt. Kommissionen kommer att som en kompletterande åtgärd föreslå att de fredade områden som tidigare avtalats för att skydda torskbeståndet återupprättas på åretruntbasis. När det gäller Medelhavet föreslår kommissionen, både på grundval av vetenskapliga uppgifter och STECF-rekommendationer, att undantaget för "gangui"-fisket avskaffas på grund av dess skadliga verkningar på skyddade livsmiljöer i kustområdena samt på grund av bifångsterna av unga exemplar av flera arter. När det gäller de övriga fisken som för närvarande utövas enligt undantag som löper ut i slutet av 2002, föreslår kommissionen en tillfällig förlängning av de nuvarande undantagen fram till dess att den nya förordningen antagits. Detta bör ske under de första månaderna 2003, vilket borde ge kommissionen tillräckligt med tid för att utröna under vilka villkor vissa fisken kommer att kunna fortsätta medan andra bör avbrytas. Enligt rådets förordning (EG) nr 847/96 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren skall rådet besluta om vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen. Detta behandlas i bilaga III till detta förslag. Under sitt årsmöte den 28 oktober - 4 november 2002 fastställde ICCAT Europeiska gemenskapens kvoter för år 2003, för ostatlantisk tonfisk (18 582 ton), nordatlantisk svärdfisk (6 665 ton), sydatlantisk svärdfisk (5 950 ton), nordlig långfenad tonfisk (28 712 ton), storögd tonfisk (26 672 ton), blå marlin (103 000 ton) och vit marlin (46 530 ton). Vid sitt årsmöte antog ICCAT dessutom tabeller som visar det underutnyttjande respektive överutnyttjande av fiskemöjligheter som berör ICCAT:s kontraktsslutande parter. Mot bakgrund av detta antog ICCAT ett beslut som visar att Europeiska gemenskapen underutnyttjat sin kvot med 649,7 ton för ostatlantisk tonfisk, med 52 ton för sydatlantisk svärdfisk, med 80.6 ton för nordatlantisk svärdfisk, med 9 925,6 ton för nordlig långfenad tonfisk, med 1 047,8 ton för sydlig långfenad tonfisk samt med 10 168 ton för storögd tonfisk. För att de justeringar av gemenskapens kvoter som fastställts av ICCAT skall kunna iakttas är det nödvändigt att fördelningen av underutnyttjandet görs på grundval av varje medlemsstats respektive underutnyttjande, utan ändringar av den fördelningsnyckel som fastställs i artikel xxx i den här förordningen som grundval för den årliga tilldelningen av TAC. Slutligen skall det noteras att det i beslutet anges p.m (pro memoria) för sådana bestånd som förvaltas gemensamt med Norge och Färöarna, eftersom förhandlingarna med dessa länder ännu inte avslutats. Så snart avtalen med dessa länder är klara kommer motsvarande siffror att föras in i förslaget. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2003 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk [1], särskilt artikel 8.4 i denna, [1] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/98 (EGT L 164, 9.6.1998, s. 1). med beaktande av rådets förordning (EG) nr 66/98 av den 18 december 1997 om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, och upphävande av förordning (EG) nr 2113/96 [2], särskilt artikel 21 i denna, [2] EGT L 6, 10.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2742/99 (EGT L 341, 31.12.1999, s. 1). med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 3760/92 skall rådet, mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och särskilt mot bakgrund av rapporten från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anta nödvändiga bestämmelser för att säkerställa att resurserna utnyttjas på ett hållbart, ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt. (2) Enligt villkoren i artikel 8.4 i förordning (EEG) nr 3760/92 åligger det rådet att i enlighet med artikel 4 i den förordningen fastställa den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredjeland i enlighet med artikel 8.4 ii och 8.4 vi i den förordningen. (3) För att säkerställa att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas effektivt bör särskilda villkor för fiskeverksamhet fastställas. (4) Principer och vissa förfaranden bör fastställas för fiskeförvaltning på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg. (5) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren [3] måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen. [3] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3. (6) Gemenskapen har i enlighet med förfarandet i fiskeavtalen eller fiskeprotokollen hållit samråd om fiskerättigheter med Konungariket Norge [4], Danmarks regering och Färöarnas lokala myndigheter [5] samt Grönlands lokala regering [6], Republiken Island [7], Republiken Lettland [8], Republiken Litauen [9] och Republiken Estland [10]. [4] EGT L 226, 29.8.1980, s. 48. [5] EGT L 226, 29.8.1980, s. 12. [6] EGT L 29, 1.2.1985, s. 9. [7] EGT L 161, 2.7.1993, s.1. [8] EGT L 332, 20.12.1996, s.1. [9] EGT L 332, 20.12.1996, s. 6. [10] EGT L 332, 20.12.1996, s. 16. (7) Enligt artikel 124 i 1994 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Konungariket Sverige och Republiken Finland har ingått med tredjeland. Gemenskapen har samrått med Republiken Polen och med Ryska federationen, i enlighet med dessa avtal. (8) Gemenskapen är avtalsslutande part i flera regionala fiskeorganisationer. Dessa fiskeorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter, och gemenskapen bör därför genomföra dessa rekommendationer. (9) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i enlighet med gemenskapens bestämmelser på området, särskilt i enlighet med rådet förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken [11], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet [12], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd [13], förordning (EG) nr 66/98, rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund [14] och rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer [15]. [11] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1965/2001 (EGT L 268, 9.10.2001, s. 23). [12] EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 973/2001 (EGT L 137, 19.5.2001, s. 1). [13] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7. [14] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1520/98 (EGT L 201, 17.7.1998, s. 1). [15] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 973/2001 (EGT L 137, 19.5.2001, s. 1). (10) Giltighetstiden för vissa bestämmelser är begränsad för att kommissionen skall kunna anta tillämpningsföreskrifter för artikel 28c i förordning (EEG) nr 2847/93. (11) TAC för bestånd som omfattas av återhämtningsplaner för 2003 bör överensstämma med den återhämtningsstrategi som fastställs i Rådets Förordning om åtgärder för återhämtning av torsk- och kummelbestånd (xxx). (12) Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör genomföras under 2003 som bidrag till bevarandet av fiskbestånden. (13) Gemenskapen är avtalsslutande part till konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCALMR) och skall uppfylla de internationella åtaganden som följer av denna samt är skyldig att tillämpa de åtgärder som antas av CCAMLR-kommissionen; detta innebär att relevanta tillämpningsdatum skall vara inledningsdatumet för respektive tillämpningsperiod för de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga I G. (14) Vidare antog ICCAT vid sitt årsmöte tabeller som visar de till ICCAT kontraktsslutande parternas över- respektive underutnyttjande av sina fiskemöjligheter. I detta sammanhang antog ICCAT ett beslut som visar att Europeiska gemenskapen under 2001 underutnyttjade sina kvoter för flera bestånd. (15) I syfte att iaktta de justeringar av gemenskapens kvoter som fastställts av ICCAT, är det nödvändigt att fördelningen av underutnyttjandet sker på grundval av medlemsstaternas respektive bidrag till underutnyttjandet utan ändringar av den fördelningsnyckel som fastställs enligt den nuvarande förordning som styr den årliga tilldelningen av TAC. (16) I syfte att säkerställa uppehället för gemenskapens fiskare är det viktigt att öppna dessa fisken den 1 januari 2003. Med tanke på ärendets brådskande natur är det av yttersta vikt att bevilja undantag från den sexveckorsperiod som nämns i punkt I.3 i det protokoll om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I Tillämpningsområde och definitioner Artikel 1 1. I denna förordning fastställs de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som under år 2003 skall tillämpas på a) fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i en medlemsstat, nedan kallade gemenskapens fartyg eller EG-fartyg i zoner där det krävs fångstbegränsningar, och b) fartyg som för ett tredjelands flagg eller är registrerade i ett tredjeland, nedan kallade "tredjelands fartyg" i vatten som tillhör medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, nedan kallade "gemenskapens vatten" eller "EG-vatten", och de särskilda villkor som skall gälla för utnyttjande av dessa fiskemöjligheter. För vissa bestånd i Antarktis fastställs emellertid fiskemöjligheterna för angiven period i bilaga IG. 2. I denna förordning anges fiskemöjligheterna på följande sätt: a) Totala tillåtna fångstmängder (TAC) eller antalet fartyg som har tillstånd att bedriva fiske och/eller dessa tillstånds varaktighet. b) Andelar av de TAC som gemenskapen har tillgång till. c) Kvoter som tilldelas gemenskapen i tredjelands vatten. d) Tilldelning av gemenskapens fiskemöjligheter enligt b och c till medlemsstaterna i form av kvoter. e) Tilldelning av de kvoter i gemenskapens vatten som skall fiskas av tredjeländer. Artikel 2 1. Definitioner av ICES- [16], CECAF- [17] (östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeregion 34), NAFO- [18] och CCAMLR [19]-zoner skall vara de som ges i rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del [20], rådets förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden [21], andra än dem i Nordatlanten, rådets förordning (EEG) nr 2018/93 av den 30 juni 1993 om rapportering av statistikuppgifter om medlemsstaternas fångster och fiskeriaktiviteter i Nordatlantens västra del [22] respektive förordning (EG) nr 66/98. [16] Internationella havsforskningsrådet. [17] Fiskerikommittén för östra Centralatlanten. [18] Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del. [19] Konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis. [20] EGT L 365, 31.12.1991, s.1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1637/2001 (EGT L 222, 17.8.2001, s. 20). [21] EGT L 270, 13.11.1995, s.1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1638/2001 (EGT L 222, 17.8.2001, s. 29). [22] EGT L 186, 28.7.1993, s.1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1636/2001 (EGT L 222, 17.8.2001, s. 1). 2. För tillämpningen av denna förordning gäller följande definitioner: a) Internationella vatten skall vara de som inte omfattas av någon stats överhöghet eller jurisdiktion. b) NAFO-regleringsområdet skall ingå i det NAFO-konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion. c) Skagerrak avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten. d) Kattegatt avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på Sveriges kust och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen. e) Nordsjön skall omfatta ICES-delområde IV och den del av ICES-område IIIa som inte ingår i definitionen av Skagerrak enligt c. f) Förvaltningsenhet 3 skall innefatta ICES-delområden 30 och 31 och den del av delområde 29 som ligger norr om 59°30' N. KAPITEL II Fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för gemenskapsfartyg Artikel 3 1. Fiskemöjligheter för gemenskapens fartyg i gemenskapens vatten eller i vissa andra vatten än gemenskapsvatten samt tilldelningen av sådna fiskemöjligheter bland medlemsstaterna fastställs enligt bilagorna I och II. 2. Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster inom de kvotgränser som anges i bilaga I i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands, Estlands, Litauens, Lettlands, Norges (och i fiskezonen omkring Jan Mayen), och Ryska federationens fiskerijurisdiktion, på de villkor som framgår av artiklarna 7 och 12. 3. De belopp som skall betalas enligt fiskeavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Republikerna Estland, Lettland och Litauen för år 2003 skall fastställas enligt följande: Land // Finansiellt bidrag Estland // 314 600 euro Lettland // 203 560 euro Litauen // 401 522 euro Dessa ekonomiska bidrag skall betalas till det konto som respektive lands myndigheter anger. Artikel 4 Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna skall göras utan att det påverkar tillämpningen av 1. byten enligt artikel 9.1 i förordning (EEG) nr 3760/92, 2. omfördelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93, 3. ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, 4. de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, 5. avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96. Artikel 5 Kvotflexibilitet De bestånd som skall omfattas av försiktighets-TAC eller analytisk TAC, de bestånd för vilka flexibilitet mellan åren enligt artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 inte skall gälla och de bestånd för vilka avdragskoefficienter enligt artikel 5.2 i samma förordning skall gälla, fastställs för år 2003 i bilaga III. Artikel 6 Villkor för landning av fångster och bifångster 1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fiskemöjligheter har fastställts, om inte något av följande villkor uppfylls: (i) fångsterna har tagits av fartyg från en medlemsstat eller ett tredjeland som har en kvot som inte är uttömd, eller (ii) gemenskapsandelen av den totala tillåtna fångstmängden har inte tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och den är inte uttömd, eller (iii) när det gäller alla andra arter än sill, strömming och makrill har fångsterna, när de är blandade med andra arter, tagits med nät med en maskstorlek mindre än 32 mm i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 850/98, och sorteras varken ombord eller vid landning, eller (iv) fångsterna av sill och strömming görs enligt bestämmelserna i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra syften än för att konsumeras direkt [23], eller [23] EGT L 191, 7.7.1998, s.10. (v) när fångsterna av makrill är blandade med taggmakrill eller sardiner överstiger andelen makrill inte 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord och fångsterna är inte sorterade, eller (vi) fångsterna har tagits samtidigt som vetenskapliga undersökningar har genomförts enligt förordning (EG) nr 850/98. Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt de villkor som anges under iii, iv, v och vi. 2. Om någon av fångstmöjligheterna enligt bilaga II är uttömda skall det trots vad som sägs i punkt 1 vara förbjudet för fartyg som är verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill/strömming. 3. Procentsatser för bifångster och deras avyttring skall fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 850/98. Artikel 7 Begränsat tillträde 1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg skall emellertid få bedriva fiske fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna. 2. Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning: Sydöstra området 1. 63°12'N och 23°05'V genom 62°00'N och 26°00'V 2. 62°58'N och 22°25'V 3. 63°06'N och 21°30'V 4. 63°03'N och 21°00'V därifrån 180°00'S Sydöstra området 1. 63°14'N och 10°40'V 2. 63°14'N och 11°23'V 3. 63°35'N och 12°21'V 4. 64°00'N och 12°30'V 5. 63°53'N och 13°30'V 6. 63°36'N och 14°30'V 7. 63°10'N och 17°00'V därifrån 180°00'S. Artikel 8 Särskilda villkor för Nordsjösill Åtgärderna i bilaga IV skall tillämpas för fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt. Artikel 9 Andra tekniska åtgärder och kontrollåtgärder De tekniska åtgärderna i bilaga V skall under 2003 tillämpas utöver de åtgärder som fastställs i förordningarna (EG) nr 850/98, (EG) nr 88/98, (EG) nr 1626/94 och (EG) nr 973/2001. KAPITEL III Fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för tredjeländers fartyg Artikel 10 Fartyg som för Barbados, Estlands, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Lettlands, Litauens, Norges, Polens, Ryska federationens, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fartyg som är registrerade på Färöarna tillåts att ta fångster i gemenskapens vatten inom kvotgränserna i bilaga I och på de villkor som anges i artiklarna 11 och 13. Artikel 11 Utan att det påverkar tillämpningen av tillträdesbegränsningarna enligt gemenskapslagstiftningen, skall följande gälla: (i) Fiske som bedrivs av fartyg som för norsk flagg eller är registrerade på Färöarna begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Nordsjön, Kattegatt, Östersjön och Atlanten norr om 43°00'N. Fiske i Skagerrak som bedrivs av fartyg som för norsk flagg skall tillåtas fram till 4 nautiska mil utanför Danmarks och Sveriges baslinjer. (ii) Fiske som bedrivs av fartyg som för estländsk, lettisk och litauiskflagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N. (iii) Fiske som bedrivs av fartyg som för polsk eller rysk flagg begränsas till de svenska delarna av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför Sveriges baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N. (iv) Fiske som bedrivs av fartyg som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidad och Tobagos och Venezuelas flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer. KAPITEL IV Licenssystem för gemenskapens fartyg Artikel 12 1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för fiske i tredjelands vatten krävas en licens som utfärdats av tredjelandets myndigheter. Dessa bestämmelser skall emellertid inte gälla fiske i norska vatten i Nordsjön som bedrivs av a) fartyg på högst 200 bruttoton, (b) fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill avsedda för konsumtion, (c) svenska fartyg, enligt etablerad praxis. 2. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor fastställs i bilaga VI. Ansökan om licens skall inlämnas av medlemsstaternas myndigheter till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken för de fartyg för vilka licenser skall utfärdas. Kommissionen skall vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredjelandet. 3. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske. 4. Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske efter en art i färöiska vatten får bedriva riktat fiske efter en annan art, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna om ändringen. KAPITEL V Licenssystem för tredjelands fartyg Artikel 13 1. Trots artikel 28b i förordning (EG) nr 2847/93 skall norska fartyg på mindre än 200 bruttoton undantas från skyldigheten att ha licens och fisketillstånd. 2. En ansökan om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredjelands myndighet till kommissionen skall åtföljas av följande uppgifter: a) Fartygets namn. (b) Registreringsnummer. (c) Distriktsbeteckning. (d) Hemmahamn. (e) Ägarens eller befraktarens namn och adress. (f) Bruttotonnage och total längd. (g) Maskinstyrka. (h) Anropssignal och radiofrekvens. (i) Planerad fångstmetod. (i) Planerat fiskeområde. (k) Arter som fisket planeras avse. (l) Period för vilken licens begärs. 3. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fartyg som är registrerade på Färöarna eller i Norge skall undantas från denna skyldighet. 4. Fiskelicenser för franska departementet Guyanas vatten skall beviljas på villkor att det berörda fartygets ägare på kommissionen begäran tillåter en observatör att komma ombord. 5. Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall vara de som fastställs i bilaga VI del II. 6. Fartyg från tredjeland som 31 december 2002 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med början av 2003 och till dess att förteckningen över de fartyg som har tillstånd att bedriva fiske lämnas in till och godkänns av kommissionen. 7. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser och särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd skall gälla från utfärdandedagen. 8. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de löper ut om de kvoter som fastställs i bilaga I för det berörda beståndet har uttömts. 9. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning. 10. Under en tid av högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för fartyg som inte har uppfyllt de skyldigheter som fastställs i denna förordning. 11. Kommissionen skall meddela myndigheterna i det berörda tredjelandet namn och kännetecken för de fartyg som till följd av överträdelse av gällande gemenskapsbestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månad eller månader. Artikel 14 1. Tredjelands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapsfartygens fiske i den zon där de bedriver fiske, särskilt föreskrifterna i förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94, (EG) nr 88/98, (EG) nr 850/98 och kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser för märkning och dokumentation av fiskefartyg [24]. [24] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9. 2. Befälhavaren på fartyg som har fiskelicens för fenfisk eller tonfisk i det franska departementet Guyana skall, vid landing av fångsten efter varje fiskeresa, lämna en deklaration för vars riktighet befälhavaren är ensam ansvarig, innehållande uppgifter om vilka mängder räkor som fångats och förvarats ombord sedan den senaste deklarationen. Deklarationen skall göras på den blankett vars förlaga återfinns i bilaga VI del III. De franska myndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera deklarationernas riktighet genom att jämföra dem främst med den fiskeloggbok som avses i punkt 3. Efter kontroll skall deklarationen undertecknas av den behörige tjänstemannen. Före varje månadsslut skall de franska myndigheterna sända alla deklarationer för den föregående månaden till kommissionen. 3. De fartyg som avses i punkt 1 skall föra en loggbok i vilken de uppgifter som anges i bilaga VII del I skall införas. Vid fiske i det franska departementet Guyanas vatten skall dock loggboken föras enligt förlagan i bilaga VII del II. En kopia av denna loggbok skall inom 30 dagar efter den sista dagen i varje fiskeresa sändas till kommissionen via de franska myndigheterna. 4. Enligt bestämmelserna i bilaga VIII skall tredjelands fartyg, utom norska fartyg som bedriver fiske i ICES-område IIIa, sända de uppgifter som anges i den bilagan till kommissionen. Om kommissionen under en månad inte får in uppgifter om ett fartyg som har fiskelicens för det franska departementet Guyanas vatten, skall det fartygets licens dras in. KAPITEL VI Särskilda bestämmelser för gemenskapsfartyg som fiskar i områden som omfattas av regionala fiskeorganisationer Artikel 15 Område i vilket NAFO och gemenskapen samverkar 1. Senast den 20 januari 2003 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan de avser att inleda fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet, skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över alla fartyg som för deras flagg och är registrerade i gemenskapen och som avser att delta i denna fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet. Följande uppgifter skall lämnas: (a) Fartygets namn. (b) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna. (c) Fartygets hemmahamn. (d) Namn på fartygets ägare eller befraktare. (e) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet. (f) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet. (g) De delområden där fartyget kan förväntas fiska. 2. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (befraktning av obemannat fartyg) skall följande information lämnas: (a) Det datum från och med vilket fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg. (b) Det datum från och med vilket fartyget har medlemsstatens tillstånd att inleda fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet. (c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och det datum från och med vilket fartyget slutade föra det landets flagg. (d) Fartygets namn. (e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna. (f) Fartygets hemmahamn efter överföringen. (g) Namn på fartygets ägare eller befraktare. (h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet. (i) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet. (j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska. Artikel 16 Fiske av liten hälleflundra Senast 20 januari 2003 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan fisket av liten hälleflundra i NAFO-regleringsområdet avses börja skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna fångstplanen för detta fiske. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva fisket. Fångstplanen skall avse den sammanlagda planerade fiskeansträngningen för detta fiske i förhållande till omfattningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för den medlemsstat som lämnat in meddelandet om fiske. Senast 31 december 2003 skall medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna, bland annat om antalet fartyg som faktiskt bedriver detta fiske och om det totala antalet fiskedagar. Artikel 17 Tekniska åtgärder i NAFO-regleringsområdet 1. Maskstorlekar Det är förbjudet att bedriva riktat fiske efter de arter som avses i bilaga IX med trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Denna maskstorlek får som minst vara 60 mm vid riktat fiske efter kortfenad tioarmade bläckfisk (Illex illecebrosus). För riktat fiske efter rockor (Rajidae) skall denna maskstorlek ökas till minst 280 mm i lyftet och 220 mm i alla andra delar av trålen. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda nät med en maskstorlek på minst 40 mm. 2. Anordningar på näten Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som beskrivs i denna punkt för att spärra maskorna eller minska maskstorleken i ett nät. Segelduk, nätmaterial eller annat material får monteras på undersidan av lyftet för att minska eller förhindra skada. Sorteringsgaller? Anordningar får monteras på ovansidan av lyftet, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i lyftet. Endast de övre slitskydd som anges i bilaga X får användas. Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda sorteringsgaller med högst 22 mm mellan stängerna. 3. Bifångster Fartygens befälhavare får inte bedriva riktat fiske efter arter som omfattas av bifångstbegränsningar. Riktat fiske efter en viss art bedrivs när den arten i vikt utgör den största procentandelen av fångsten i ett drag. Bifångster av arter förtecknade i bilaga IE, för vilka gemenskapen i en viss del av NAFO-regleringsområdet inte fastställt några kvoter, får när de tas inom riktat fiske efter en en viss art i denna del inte i fråga om någon art överstiga 10 viktprocent av den totala fångsten ombord och får aldrig utgöra mer än 2 500 kg. Om bifångsten tas i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet, får bifångsterna av de arter som anges i bilaga IE emellertid inte överstiga 1 250 kg eller 5%. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid ett drag, skall fartygen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst fem nautiska mil från tidigare fångstplats. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid nästa fångsttillfälle, skall fartygen återigen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst fem nautiska mil från tidigare fångstplatser. Om ett fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) vid ett drag får över 5 viktprocent i total bifångst av alla de arter som anges i bilaga 1E, skall fartyget omedelbart byta fiskeområde (minst fem nautiska mil) för att försöka undvika ytterligare bifångster av dessa arter. Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter. 4. Minsta tillåtna fiskstorlek Fisk från NAFO-regleringsområdet som inte uppfyller storlekskraven i bilaga XI får inte beredas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, presenteras för eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven i vissa fiskevatten överstiger 10 % av den totala fångstmängden, skall fartyget förflytta sig minst fem nautiska mil därifrån innan det fortsätter att fiska. Om beredd fisk av en art, för vilken en minsta storlek anges i bilaga XI är mindre än den längdmotsvarighet som anges i bilaga XII, skall fisken anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken. Artikel 18 Kontrollåtgärder 1. Befälhavarna på fartygen skall förutom att följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 i fiskeloggboken föra in de uppgifter som anges i bilaga XIII. 2. Fartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga IX får inte ha nät ombord med en maskstorlek som är mindre än den som anges i artikel 17.1. Fartyg som under samma resa bedriver fiske i andra områden än NAFO-regleringsområdet får emellertid förvara sådana nät ombord, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att (a) redskapen skall vara lossade från trålborden, från sina bogserlinor och från sina trålvarpar, och (b) redskap som fraktas på eller ovanför däck skall vara säkert surrade vid en del av överbyggnaden. 3. Befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga IE (a) i en fiskeloggbok föra in den sammanlagda produktionen per art och beredd produkt, eller eller (b) i en lastplan ange de beredda produkterna per art och var i lastrummet dessa är placerade. Befälhavarna skall ge den hjälp som behövs för att de kvantiteter som har förts in i fiskeloggboken och de beredda produkter som lagras ombord skall kunna kontrolleras. 4. Fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen får inte lasta om inom NAFO-regleringsområdet, såvida inte de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för eller i vilken fartyget är registrerat i förväg har gett tillstånd till detta. 5 Medlemsstaterna skall dagligen meddela kommissionen de kvantiteter nordhavsräka (Pandalus borealis) som i område 3L i NAFO-regleringsområdet fångas av fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen. Artikel 19 Fiske efter kungsfisk 1. Befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg, som är registrerade i gemenskapen och som bedriver fiske efter kungsfisk i zon 3M i NAFO-regleringsområdet skall varannan måndag till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, anmäla vilka mängder kungsfisk som har fångats i zon 3M under den tvåveckorsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag. 2. Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka mängder kungsfisk som fångats i delområde 2 och i område IF, 3K och 3M i NAFO-regleringsområdet av fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i gemenskapen. Artikel 20 Statistiska och vetenskapliga uppgifter 1. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter gulstjärtsskädda i område 3LNO av NAFO-regleringsområdet skall medlemsstaterna (a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, månatligen lämna sammanfattad statistik över nominell respektive kasserad fångst, fördelad på områden om högst 1° latitud och 1° longitud, och (b) månatligen lämna en sammanfattning över de stickprov som tagits med avseende på fiskarnas längd, både för nominell och kasserad fångst, varvid stickprovsfrekvensen skall motsvara den som tillämpas för a. 2. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter kungsfisk och plattfisk vid Flemish Cap i NAFO-regleringsområdet skall medlemsstaterna (a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, utöver de vanliga rapporterna månatligen lämna sammanfattad statistik över de kasserade mängderna torsk, och (b) månatligen lämna separata sammanfattningar över de stickprov som tagits med avseende på längden på den torsk som har fångats inom fisket efter plattfisk respektive kungsfisk, med uppgift om djup för varje stickprov. 3. Stickprover med avseende på längs skall tas från alla delar av respektive fångst av varje berörd art och det skall ske på ett sådant sätt att minst ett statistiskt signifikant prov tas från det första draget varje dag. Storleken på en fisk skall mätas från munspetsen till stjärtfenans spets. De stickprov med avseende på längd som beskrivs i första stycket skall anses vara representativa för alla fångster av de berörda arterna. Artikel 21 CCAMLR-området Riktat fiske efter arterna i bilaga XIV skall vara förbjudet i de zoner och under de perioder som anges i den bilagan. KAPITEL VII Slutbestämmelser Artikel 22 Enligt förordning (EEG) nr 2847/93 skall medlemsstaterna meddela kommissionen uppgifter om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, vilka skall sändas i elektroniskt format enligt de beståndskoder som anges i bilaga XVI. Artikel 23 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003. Om de totala tillåtna fångstmängderna i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2003 skall artikel 21 tillämpas från och med början av de totala tillåtna fångstmängdernas respektive tillämpningsperiod. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den, [...] På rådets vägnar Ordförande [...] BILAGA I Fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar och för fartyg från tredjeländer i gemenskapens vatten, per art och per område (i ton färskvikt, utom där annat anges). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och skall därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna. Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Nedan finns en tabell över arternas svenska namn och latinska namn, vilka skall användas för tillämpningen av denna förordning Svenskt namn // Latinskt namn Beryxar // Beryx spp. Lerskädda // Hippoglossoides platessoides Ansjovis // Engraulis encrasicolus Marulkfiskar // Lophiidae Gunnars isfisk // Champsocephalus gunnari Tandnoting // Dissostichus eleginoides Havskatt // Anarhichas lupus Hälleflundra // Hippoglossus hippoglossus Lax // Salmo salar Brugd // Cetorhinus maximus Storögd tonfisk // Thunnus obesus Blå marlin // Makaira nigricans Vit marlin // Merlangius merlangus Dolkfisk // Aphanopus carbo Svartfenad isfisk // Chaenocephalus aceratus Birkelånga // Molva dypterigia Blåvitling // Micromesistius poutassou Tonfisk // Thunnus thynnus Lodda // Mallotus villosus Torsk // Gadus morhua Tunga // Solea solea Krabba // Paralomis spp. Sandskädda // Limanda limanda Plattfisk // Pleuronectiformes Skrubbskädda // Platichthys flesus Fjällbrosmar // Phycis spp. Guldlax // Argentina silus Liten hälleflundra // Reinhardtius hippoglossoides Långstjärtar // Marcrourus spp. Grånoting // Lepidonothen squamifrons Kolja // Melanogrammus aeglefinus Kummel // Merluccius merluccius Sill och strömming // Clupea harengus Taggmakrill // Trachurus spp. Slanknoting // Gobionotothen gibberifrons Antarktisk krill // Euphausia superba (ej svenskt namn) // Electrona carlsbergi Bergtunga // Microstomus kitt Långa // Molva molva Makrill // Scomber scombrus Marmorerad noting // Notothenia rossii Glasvarar // Lepidorhombus spp. Nordhavsräka // Pandalus borealis Havskräfta // Nephrops norvegicus Vitlinglyra // Trisopterus esmarki Atlantisk soldatfisk // Hoplostethus atlanticus Penaeusräkor // Penaeus spp Rödspätta // Pleuronectes platessa Polartorsk // Boreogadus saida Bleka // Pollachius pollachius Håbrand // Lamna nasus Kungsfiskar // Sebastes spp. Fläckpagell // Pagellus bogaraveo Långstjärt // Macrourus berglax Skoläst // Coryphaenoides rupestris Gråsej // Pollachius virens Tobisar // Ammodytidae Havsabborre // Dicentrarchus labrax Nordlig stjärtfenad bläckfisk // Illex illecebrosus Rockor // Rajidae Krokodilisfisk // Pseudochaenichthys georgianus Medelhavslånga // Molva macrophthalmus Skarpsill // Sprattus sprattus Pigghaj // Squalus acanthias Svärdfisk // Xiphias gladius Tandnoting // Dissostichus eleginoides Piggvar // Psetta maxima Lubb // Brosme brosme Noshörningsfisk // Channichthys rhinoceratus Vitling // Merlangius merlangus Rödtunga // Glyptocephalus cynoglossus Gulfenad tonfisk // Thunnus albacares Gulstjärtsskädda // Limanda ferruginea BILAGA I A ÖSTERSJÖN Alla totala tillåtna fångstmängder i detta område, utom för rödspätta, har antagits inom ramen för den internationella fiskerikommissionen för Östersjön, IBSFC. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I B SKAGERRAK OCH KATTEGATT SAMT NORDSJÖN >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I C NORDOSTATLANTEN OCH GRÖNLAND ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (grönländska vatten) >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I D GEMENSKAPENS VÄSTLIGA FARVATTEN ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (gemenskapens vatten) och Franska Guyana >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I E NORDATLANTENS VÄSTRA DEL NAFO-området Alla totala tillåtna fångstmängder och därmed förbundna villkor antas inom ramen för NAFO. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I F LÅNGVANDRANDE ARTER Alla områden De totala tillåtna fångstmängderna i detta område antas inom ramen för internationella fiskeriorganisationer med ansvar för tonfiskfiske, som ICCAT och IATTC. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA I G ANTARKTIS CCAMLR-området Dessa totala tillåtna fångstmängder som antagits av kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, tilldelas inte CCAMLR-medlemmarna och således är gemenskapens andel inte fastställd. Fångsterna övervakas av CCAMLR:s sekretariat, som kommer att meddela när fisket måste upphöra på grund av att TAC har uttömts. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA II Fiskemöjligheter som tillämpas år 2003 för sill och strömming som får landas osorterad för andra ändamål än livsmedel (i ton, färskvikt). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2 >Plats för tabell> 847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna. BILAGA III BESTÅND SOM OMFATTAS AV OLIKA ÅTGÄRDER ENLIGT FÖRORDNING (EG) nr 847/96. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> BILAGA IV SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR NORDSJÖSILL Medlemsstaterna skall anta särskilda bestämmelser med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt i syfte att säkerställa att fångstbegränsningarna iakttas, särskilt de som anges i bilaga II. Dessa bestämmelser skall särskilt omfatta * särskilda kontroll- och inspektionsprogram, * planer för fiskeansträngningarna, inbegripet förteckningar över fartyg som har tillstånd och, om så anses nödvändigt på grund av förbrukning av mer än 70 % av kvoten, begränsningar av verksamheten för de fartyg som har tillstånd, * kontroll av omlastning och förfaranden som innebär att fisk kastas över bord, * om möjligt tillfälligt fiskeförbud i områden där det är känt att stora mängder bifångster av sill, särskilt av ungfisk, förekommer. 1. Om sill landas utan att sorteras från den övriga fångsten skall medlemsstaterna säkerställa att adekvata provtagningssystem inrättas för att all landning av bifångster av sill effektivt skall kunna övervakas. Det är förbjudet att landa fångster som innehåller osorterad sill i hamnar där provtagningssystem inte har inrättats. 2. Kommissionens inspektörer skall i enlighet med artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93 och, närhelst kommissionen finner det nödvändigt, utföra oberoende inspektioner för att i enlighet med punkterna 1 och 2 kontrollera de behöriga myndigheternas genomförande av provtagningsprogrammen och de detaljerade åtgärder som nämns i punkt 1. 3. Kommissionen skall förbjuda landning av sill om det anses att tillämpningen av de åtgärder som nämns i punkterna 1 och 2 inte innebär att en strikt kontroll av fiskedödligheten hos sill uppnås inom alla fisken. 4. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har släpredskap med en maskstorlek på minst 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga I till denna förordning. 5. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga II till denna förordning. Sill som landas av fartyg som är verksamma enligt dessa villkor skall inte utbjudas till försäljning som livsmedel. BILAGA V TEKNISKA ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER 1. Tillåtna redskap vid torskfiske i Östersjön 1.1 Släpredskap 1.1.1 Utan selektionsfönster Genom undantag från bestämmelserna om den minsta maskstorlek på 120 mm som i bilaga IV i rådets förordning (EG) nr 88/98 föreskrivs för trålar, snurrevadar och liknande nät, skall minsta tillåtna maskstorlek vara 130 mm till och med den 31 augusti 2003. Från och med den 1 september 2003 skall minsta maskstorlek vara 140 mm, vilket skall gälla hela lyftet minst fram till åtta meter från nätets slut, mätt från bottenstroppen med maskorna sträckta på längden. Garntjocklek skall vara högst 6 mm om enkelt garn används och 4 mm om dubbelt garn används. Ovannämnda maskstorlek och garntjocklek skall gälla för alla lyft eller förlängningsstycken som finns ombord på ett fiskefartyg och som är fästa vid eller passar till någon form av släpredskap. 1.1.1 Med selektionsfönster Genom undantag från bestämmelserna om särskilda selektivitetsanordningar i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall bestämmelserna i tillägg I till denna bilaga gälla. 1.2 Nät Genom undantag från bestämmelserna i bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall den minsta maskstorleken för nät vara 110 mm. Näten får maximalt vara 12 km för fartyg med en total längd på högst 12 meter. Näten får maximalt vara 24 km för fartyg med en total längd över 12 meter. Näten får inte ligga ute mer än 48 timmar från och med den tidpunkt då näten först läggs ut till dess att de i sin helhet tas ombord på fiskefartyget. 2. Bifångst av torsk i Östersjön Genom undantag från artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 88/98 får den bifångst av torsk som vid fiske efter sill, strömming och skarpsill tas med maskstorlekar på 32mm eller mindre uppgå till högst 3 % av vikten. Av denna bifångst av torsk får högst 5 % av den torsk som inte uppfyller storlekskraven behållas ombord. Bifångsterna av torsk får inte överskrida 10 % vid fiske efter andra arter än sill, strömming och skarpsill med trålar eller snurrevadar med maskstorlekar mindre än de som anges i punkt 1.1.1 och utan selektionsfönster enligt punkt 1.1.2. 3. Minsta tillåtna storlek för torsk Genom undantag från bestämmelserna om minimistorleken för torsk enligt bilaga III till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall minsta tillåtna storlek vara 38 cm. 4. Sommarförbud mot fiske av östersjötorsk Fiske efter torsk är förbjudet i Östersjön, Bälten och Öresund från och med den 1 juni till och med den 31 augusti 2003. 5. Totalt fiskeförbud i Bornholmsdjupet Allt fiske skall vara förbjudet från och med den 15 maj till och med den 31 augusti 2003 inom det område som avgränsas av följande koordinater: * latitud 55° 15' N, longitud 15° 30'O * latitud 55° 15' N, longitud 16° 30'O * latitud 55° 15' N, longitud 16° 10'O * latitud 55° 15' N, longitud 15° 30'O 6. Tekniska bevarandeåtgärder i Skagerrak och Kattegatt Trots vad som sägs i villkoren enligt bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 850/98 skall följande gälla under år 2003: (a) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis) skall en maskstorlek på 35 mm användas. (b) Vid fiske efter silverfisk (Argentina spp.) skall en maskstorlek på 30 mm användas. (c) Vid fiske efter vitling, där en maskstorlek på 70-89 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 30 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, sandskädda, gråsej och hummer. (d) Vid fiske efter havskräfta, där en maskstorlek på 70-89 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 60 % för följande arter: torsk, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, blåvitling, sandskädda, sej och hummer. (e) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis), där en maskstorlek på 35 - 69 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 50 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, sill och strömming, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, sej, havskräfta, hummer. (f) För allt övrigt fiske än det som omfattas av c, d och e ovan, där en mindre maskstorlek än 90 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 10 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, sej, havskräfta, hummer. 7. Koljebox Allt fiske efter kolja, utom med långrev, är förbjudet i vattnen utanför medlemsstaternas jurisdiktion inom den box som begränsas av följande koordinater: Punkt nr Latitud Longitud 1 57°00 N 15°00 W 2 57°00 N 14°00 W 3 56°30 N 14°00 W 4 56°30 N 15°00 W 8. Fiske efter sill/strömming i område IIa (gemenskapens vatten) Fiske med släpredskap med en maskstorlek mindre än 54 mm eller med ringnot i område IIa (gemenskapens vatten) är endast tillåtet 1 mars - 30 juni. 9. Tekniska bevarandeåtgärder i Medelhavet Fiske, annat än trålfiske med fiskeredskap som kan hänföras till s.k. "gangui", som för närvarande sker inom ramen för de undantag som medges i artikel 3.1 och 3.1a i rådets förordning (EG) nr 1626/94 kan tillfälligt fortsätta fiskeaktiviteterna 2003. Tillägg 1 till bilaga V Tekniska specifikationer för selektionspanelen i lyftets övre panel enligt "BACOMA"-modellen Maskan skall vara 120 mm, mätt på den inre diametern av öppningen i en kvadratisk maska i ett lyft med minst 105 mm:s maskstorlek, på trålar, snurrevadar eller liknande släpredskap. Selektionspanelen skall utgöras av ett rektangulärt nätstycke i lyftet. Det skall bara finnas en panel. Panelen får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar. Lyftets storlek, förlängningsstycke och trålens bakre del Lyftet skall bestå av två paneler som är lika stora, med en söm på vardera sidan. Det är förbjudet att ombord medföra nät med fler än 100 öppna diagonalmaskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar. Antalet öppna diagonalmaskor, icke inbegripet dem i sömmarna, får inte vid någon punkt på någon omkrets i förlängssstycket understiga eller överstiga det maximala antalet maskor i omkretsen av främre delen av det egentliga lyftet och bakre delen av den avsmalnande delen av trålen, icke inbegripet maskor i sömmarna. (Fig. 1). Selektionspanelens placering Selektionspanelen skall placeras i lyftets övre panel. Den skall ta slut högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilken bottenstroppen dras. (Fig. 2.). Selektionspanelens storlek Selektionspanelens storlek, uttryckt i stolprader, skall vara lika stor som antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen delat med två. Vid behov kommer det att vara tillåtet att behålla högst 20 % av antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen om de är jämt fördelade på båda sidor om selektionspanelen. (Fig. 3). Selektionspanelen skall vara minst 3,5 meter lång. Panelernas nätstycken Maskorna skall ha en maskvidd på minst 120 millimeter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor skall bestå av skurna maskor. Nätstycket skall monteras så att maskorna löper parallellt med och vinkelrätt mot lyftets längdriktning. Nätet skall vara gjort av knutlöst, flätat enkeltrådigt garn eller nätmaterial som bevisligen har samma selektiva egenskaper. Det enkeltrådiga garnets diameter skall vara minst 4,9 millimeter. Andra uppgifter Specifikationerna för monteringen fastställs i fig. 4a-c. Lyftstroppen skall vara minst 4 meter lång. >Hänvisning till> Fig. 1. En trål kan delas in i tre delar med hänsyn till form och funktion. Trålens öppna del är alltid avsmalnande och är ofta mellan 10 och 40 meter lång. Förlängningsstycket är en rak del som normalt består av ett eller två stycken nät som är 49,5 maskor långa och som i utsträckt tillstånd blir mellan 6 och 12 meter. Lyftet är ett rakt stycke som ofta består av dubbelt garn för att motstå påfrestningarna. Lyftet är ofta 49,5 maskor långt, dvs cirka 6 meter, men det finns också kortare lyft (2-4) på mindre fartyg. Den del som sitter nedanför lyftstroppen kallas för egentligt lyft. >Hänvisning till> Fig. 2. Selektionspanelens avstånd från bottenstroppen är 4 maskor. I den övre panelen sitter 3,5 diagonalmaskor och en handknuten halvrad för bottenstroppen. >Hänvisning till> Fig. 3. 20 % av diagonalmaskorna i den övre panelen får finnas kvar, längs en vinkelrät rad från den ena sömmen till den andra. Exempel (se fig. 3): Om den övre panelen är 30 öppna maskor bred blir 20 % av denna 6 maskor. Då fördelas tre öppna maskor på var sida om selektionspanelen. Selektionspanelen blir då 12 stolprader (30 - 6 = 24 diagonalmaskor, delat med 2 = 12 stolprader). >Hänvisning till> Nedre panel >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> AN Panel med diagonalmaskor maskdjup 49 ½ Innermått 105 mm 1 rad för bottenstroppsmaskor Figur 4a: Den undre panelen består av ett nät med 49,5 maskors djup >Hänvisning till> Övre panel (utan diagonala maskor mellan sömmen och nätet med rätvinkliga maskor) >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> AN Fog: 2 diagonalmaskor/ 1 rad i panel med fyrkantsmaskor Innermått 105 mm maskdjup 16 ½ >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> Fog: 1 rad i panel med fyrkantsmaskor/ 2 diagonalmaskor AN >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> 1 rad för bottenstroppsmaskor >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> Fig. 4b: Den övre panelen: selektionspanelens storlek och placering när den går från söm till söm. >Hänvisning till> Övre panel (med diagonala maskor mellan söm och panel med rätvinkliga maskor) >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> Innermått 105 mm maskdjup 16 ½ >Hänvisning till> >Hänvisning till> Fog: 2 diagonalmaskor/ 1 rad i panel medfyrkantsmaskor >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> 2 knutar i fogen mellan en panel med fyrkantsmaskor och högst 5 öppna diagonalmaskor på båda sidor om denna AN >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> (29 ½ maskdjup) 3,54 met >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> Fog: 1 rad i panel med fyrkantsmaskor/ 2 diagonalmaskor/ >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> 1 rad för bottenstroppsmaskor >Hänvisning till> >Hänvisning till> >Hänvisning till> Fig. 4c: Övre panelen när 20 % diagonalmaskor bevaras och fördelas jämt på var sin sida om selektionspanelen BILAGA VI DEL I KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR AV LICENSER OCH FISKETILLSTÅND FÖR GEMENSKAPENS FARTYG SOM FISKAR I TREDJELANDS VATTEN. >Plats för tabell> >Plats för tabell> DEL II Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för tredjeländers fartyg som fiskar i gemenskapens vatten. >Plats för tabell> >Plats för tabell> DEL III Deklaration enligt artikel 14.2 LANDNINGSDEKLARATION 1 >Plats för tabell> Landad fångstmängd räkor (färsk vikt) Räkor utan huvud: kg eller ( x 1,6) = kg (räkor med huvud) Räkor med huvud: kg Thunnidae: kg // Snapperfiskar (Lutjanidae): kg Haj: kg // Annan: kg 1 Ett exemplar skall behållas av befälhavaren, ett exemplar skall behållas av kontrollanten och ett exemplar skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission." BILAGA VII DEL I Uppgifter som skall föras in i loggboken Vid fiske inom zonen på 200 nautiska mil utanför kusten till de av gemenskapens medlemsstater som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser, skall följande uppgifter omedelbart efter någon av följande händelser föras in i fiskeloggboken: Efter varje drag: 1.1. Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fångad art. 1.2. Datum och klockslag för draget. 1.3. Den geografiska position där fångsterna gjordes. 1.4. Den fiskemetod som använts. Efter varje omlastning till eller från ett annat fartyg: 2.1. Uppgiften "mottagen från" eller "överförd till". 2.2. Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje omlastad art. 2.3. Namn, distriktsbeteckning och nummer på det fartyg till eller från vilket omlastning har skett. 2.4. Omlastning av torsk är inte tillåten. Efter varje landning i en gemenskapshamn: 3.1. Hamnens namn. 3.2. Kvantitet (i kg färskvikt) av varje landad art. Efter varje sändning av uppgifter till Europeiska gemenskapernas kommission: 4.1. Datum och klockslag för sändningen. 4.2. Slag av meddelande: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL. 4.3. När det gäller radiosändning: namnet på radiostationen. Del II >Hänvisning till> BILAGA VIII INNEHÅLL I OCH BESTÄMMELSER FÖR DE UPPGIFTER SOM SKALL SÄNDAS TILL KOMMISSIONEN De uppgifter som skall sändas till kommissionen och tidtabellen för sändningarna är följande: 1.1 Varje gång fartyget går in i zonen på 200 nautiska mil utanför kustlinjen till de medlemsstater inom gemenskapen som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten. (c) Datum då och ICES-område inom vilket befälhavaren har för avsikt att börja fiska. Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag mer än en gång gå in i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det första inträdet. 1.2. Varje gång fartyget lämnar den zon som avses i punkt 1.1: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten. (c) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (d) Det ICES-område där fångsterna gjordes. (e) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som omlastats till/från andra fartyg sedan fartyget gick in i zonen, samt identifiering av det fartyg till vilket omlastningen ägde rum. (f) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan fartyget gick in i zonen. Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det sista utträdet. 1.3. Var tredje dag med början den tredje dagen efter det att fartyget för första gången går in i de zoner som avses i 1.1 vid fiske av sill/strömming och makrill, och varje vecka med början den sjunde dagen efter det att fartyget för första gången går in i den zon som avses i 1.1 vid fiske av andra arter än sill/strömming och makrill: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (c) Det ICES-område där fångsterna gjordes. 1.4. Varje gång fartyget förflyttar sig från ett ICES-område till ett annat: (a) De uppgifter som anges i punkt 1.5. (b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning. (c) Det ICES-område där fångsterna gjordes. 1.5. (a) Fartygets namn, anropssignal, distriktsbeteckning och identifieringsnummer samt befälhavarens namn. (b) Fartygets licensnummer om det har licens. (c) Meddelandets löpnummer för den berörda resan. (d) Uppgift om slag av meddelande. (e) Datum, klockslag och fartygets geografiska position. 2.1. De uppgifter som anges i punkt 1 skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission i Bryssel (telex: 24189 FISEU-B) via någon av de radiostationer som förtecknas under punkt 3 och på det sätt som anges under punkt 4 nedan. 2.2. Om det på grund av force majeure är omöjligt för fartyget att sända meddelandet kan detta på fartygets vägnar sändas av ett annat fartyg. 3. Radiostationens namn Radiostationens anropssignal Lyngby // OXZ Land's End // GLD Valentia // EJK Malin Head // EJM Torshavn // OXJ Bergen // LGN Farsund // LGZ Florø // LGL Rogaland // LGQ Tjøme // LGT Ålesund // LGA Ørlandet // LFO Bodø // LPG Svalbard // LGS Blåvand // OXB Gryt // GRYT RADIO Göteborg // SOG Turku // OFK 4. Meddelandenas utformning Den information som anges i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter, angivna i följande ordning: * Fartygets namn. * Anropssignal. * Distriktsbeteckning. * Meddelandets löpnummer för den ifrågavarande resan. * Uppgift om meddelandets slag enligt följande kod: - meddelande om inträde i någon av de zoner som avses i 1.1: "IN", - meddelande om utträde ur någon av de zoner som avses i 1.1: "OUT", - meddelande vid förflyttning från ett ICES-område till ett annat: "ICES", - veckomeddelande: "WKL", - tredagarsmeddelande: "2 WKL". * Datum, klockslag och geografisk position. * ICES-områden/delområden där fisket förväntas inledas. * Datum då fisket förväntas inledas. * Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten med användning av den kod som anges i punkt 5. * Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart som fångats sedan föregående sändning med användning av den kod som anges i punkt 5. * De ICES-områden/delområden där fångsterna gjorts. * Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som överförts till/från andra fartyg sedan föregående sändning. * Namn och anropssignal för det fartyg till vilket eller från vilket omlastningen ägde rum. * Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan föregående sändning. * Befälhavarens namn. 5. Kod som enligt 1.4 skall användas för att ange arter ombord: Beryxar (Beryx spp.) // ALF Lerskädda (Hippoglossoides platessoides), // PLA Ansjovis (Engraulis encrasicolus), // ANE Marulk (Lophius spp), // MNZ Guldlax (Argentina silus), // ARG Havsbraxen (Brama brama), // POA Brugd (Cetorinhus maximus), // BSK Dolkfisk ( Aphanopus carbo) // BSF Birkelånga (Molva dypterygia), // BLI Blåvitling (Micromesistius poutassou), // WHB Bob shrimp (Xyphopenaeus kroyerii), // BOB Torsk (Gadus morhua), // COD Hästräka (Crangon crangon), // CSH Bläckfisk (Loligo spp.), // SQC Rödhaj (Squalus acanthias), // DGS Fjällbrosmar (Phycis spp.), // FOR Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL Kolja (Melanogrammus aeglefinus), // HAD Kummel (Merluccius merluccius), // HKE Hälleflundra (Hippoglossus hippoglossus), // HAL Sill/strömming (Clupea harengus), // HER Taggmakrill (Trachurus trachurus), // HOM Långa (Molva molva), // LIN Makrill (Scomber scombrus), // MAC Glasvar (Lepidorhombus spp.) // LEZ Nordhavsräka (Pandalus borealis), // PRA Havskräfta (Nephrops norvegicus), // NEP Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii), // NOP Atlantisk soldatfisk (Hoplostethus atlanticus), // ORY Annan // OTH Rödspätta (Pleuronectes platessa), // PLE Lyrtorsk (Pollachius pollachius) // POL Håbrand (Lamna nasus), // POR Kungsfiskar (Sebastes spp.) // RED Fläckpagell (Pagellus bogaraveo), // SBR Skoläst (Coryphaenoides rupestris), // RNG Gråsej (Pollachius virens), // POK Lax (Salmo salar), // SAL Tobis (Ammodytes spp.) // SAN Sardin (Sardina pilchardus), // PIL Haj (Selachii, Pleurotremata), // SKK Räka (Penaeidae), // PEZ Skarpsill (Sprattus sprattus), // SPR Bläckfisk (Illex spp.), // SQX Tonfisk (Thunnidae), // TUN Lubb (Brosme brosme), // USK Vitling (Merlangus merlangus), // WHG Gulstjärtsskädda (Limanda ferruginea) // YEL BILAGA IX FÖRTECKNING ÖVER FISKARTER I NAFO-REGLERINGSOMRÅDET >Plats för tabell> BILAGA X GODKÄNDA ÖVRE SLITSKYDD Övre slitskydd av ICNAF-typ Ett rektangulärt nätstycke som monteras på ovansidan av lyftet för att minska eller förhindra skada och som uppfyller följande krav: a) Nätstycket får inte ha en maskstorlek som är mindre än den som gäller för själva nätet. b) Nätstycket får endast monteras på lyftet längs framkanten och sidorna och på ett sådant sätt att det sträcker sig högst fyra maskor framför övre delningsstroppen och slutar minst fyra maskor framför lyftets bottenstropp. Om delningsstropp inte används, får nätstycket inte täcka mer än en tredjedel av lyftet mätt från minst fyra maskor framför bottenstroppen. c) Antalet maskor i nätets bredd skall vara minst en och en halv gånger antalet maskor i bredd på den del av lyftet som är täckt, varvid båda dessa bredder skall mätas i rät vinkel mot lyftets längdaxel. Övre slitskydd i flera stycken Nätstycken som i alla delar har maskor vars dimensioner i vått och torrt tillstånd inte är mindre än dimensionerna på maskorna i det nät på vilket de är monterade, förutsatt att (i) varje nätstycke (a) endast fästs i framkanten, tvärs över lyftet i rät vinkel mot dess längdaxel, (b) är minst lika brett som lyftet (varvid bredden skall mätas vid monteringsstället i rät vinkel mot lyftets längdaxel), (c) är högst 10 maskor lång, (ii) den sammanlagda längden på alla nätstycken som är monterade enligt ovan inte överstiger två tredjedelar av lyftets längd. Stormaskigt övre slitskydd (modifierad polsk typ) Ett rektangulärt nätstycke, tillverkat av samma garnmaterial som lyftet eller av ett tjockt, knutfritt garnmaterial, som monteras i den bakre delen av lyftets ovansida och sträcker sig över hela eller någon del av lyftets ovansida, och som i vått tillstånd har en maskstorlek som är dubbelt så stor som lyftet, när det är monterat på lyftet längs dess fram-, sido- och bakkanter på ett sådant sätt att varje maska i nätet sammanfaller exakt med fyra maskor i lyftet. BILAGA XI Minsta landningsstorlekar >Plats för tabell> BILAGA XII Minsta landningsstorlek för beredd fisk >Plats för tabell> 1 Den mindre storleken gäller för färsk saltad fisk. BILAGA XIII Uppgifter som skall föras in i fiskeloggboken >Plats för tabell> Standardförkortningar för de viktigaste arterna i NAFO-området >Plats för tabell> Standardförkortningar för fiskeredskap >Plats för tabell> BILAGA XIV Fiskeförbud i CCAMLR-området >Plats för tabell> BILAGA XV Bifångstbegränsningar för nytt fiske och fiske i vetenskapligt syfte i CCAMLR:s område under 2002/03 >Plats för tabell> Bestämmelser för fångsbegränsningar för bifångstarter: - Rockor: 5 % fångstbegränsning för Dissostichus spp. eller upp 50 ton, beroende på vad som omfattar mest - Macrourus spp. : 16% fångstbegränsning för Dissostichus spp. - Andra arter : 20 ton per SSRU. BILAGA XVI >Plats för tabell> FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Förslag till rådets förordning om fastställande för år 2003 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs samt om ändring av förordning (EG) nr 66/98. 2. Berörd budgetpost B7-800 3. Rättslig grund Artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92. 4. Beskrivning av åtgärden 4.1. Allmänt mål - Att upprätthålla och utveckla den verksamhet som gemenskapens fiskare traditionellt bedriver i lettiska, litauiska och estniska vatten. - Att försörja gemenskapsmarknaden. - Att minska fiskeansträngningen i gemenskapens vatten. - Att upprätta slutliga fiskekvoter för Norge i Grönlands vatten för att balansera överenskommelsen om ömsesidiga fiskerättigheter mellan gemenskapen och Norge under år 2003. 4.2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse 1 januari - 31 december 2003 5. Klassificering av utgifter och inkomster 5.1 Obligatoriska utgifter 5.2 Differentierade anslag 6. Typ av utgifter eller inkomster Ekonomisk ersättning i utbyte mot fiskemöjligheter i estniska, litauiska och lettiska vatten och ytterligare fångstmöjligheter från Grönland i enlighet med artikel 8 i fiskeavtalet mellan EEG å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala myndigheter å andra sidan. 7. Budgetkonsekvenser Avtalet med Estland: EUR 314.600 Den ekonomiska ersättning som föreskrivs enligt artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Estland (314 600 euro) har förhandlats fram på grundval av genomsnittliga landningspriser för 2001 i gemenskapens hamnar vid Östersjön. Syftet är att stödja utvecklingen inom den estniska fiskenäringen. Avtalet med Lettland: EUR 203.560 Den ekonomiska ersättning som föreskrivs enligt artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Lettland (203 560 euro) har förhandlats fram på grundval av genomsnittliga landningspriser för 2001 i gemenskapens hamnar vid Östersjön. Syftet är att finansieria Lettlands fiskerifond samt utvecklingen av bilateralt och multilateralt samarbete inom fisket. Avtalet med Litauen: EUR 401.522 Den ekonomiska ersättning som föreskrivs enligt artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Litauen (401 522 euro) har förhandlats fram på grundval av genomsnittliga landningspriser för 2001 i gemenskapens hamnar vid Östersjön. Syftet är att stödja utvecklingen inom den litauiska fiskenäringen. Beloppet skall användas till fiskeriutveckling, forskning, utbildning och resekostnader i samband viktiga händelser på fiskeriområdet. Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: EUR 42.820.000 Högsta belopp: EUR 43.095.427 Det belopp som krävs för 2003 har beräknats på grundval av ett bidrag på 369,70 euro per ton torskekvivalent. 7.1 Metod för beräkning av insatsens totala kostnader (förhållande enskilda - totala kostnader) Avtal med Estland, Lettland och Litauen >Plats för tabell> 1 pm ton fördelat i estniska, litauiska och lettiska vatten och pm ton överfört till gemenskapens vatten Total ekonomisk ersättning: 919 682 euro (avrundat till 919 700 euro) Genomsnittspris euro/ton: 1 405 Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: 0 ton torskekvivalent x 369,70 = EUR 0 Högsta belopp: 745 ton torskekvivalent x 369,70 = EUR 275427 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning Estland, Lettland och Litauen skall använda den ekonomiska ersättningen från gemenskapen till att utveckla sin fiskesektor enligt artikel 4 i avtalet. Beloppet skall förvaltas av nationella fiskeristyrelsen inom jordbruksministeriet i Lettland och av fiskeridepartementet inom jordbruksministeriet i Republiken Litauen. I enlighet med fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland skall kommissionens ekonomiska bidrag inte omfattas av någon särskild bestämmelse vad beträffar den slutliga användningen av medlen. 9. Analys av kostnadseffektivitet Avtalet med Estland: Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats kraftigt av minskningarna av fångstmöjligheterna. Varje ökning av fiskemöjligheterna över nuvarande kritiska fångstnivåer kommer att bidra till att hindra att fiskeflottan samt näringar och verksamhet i land knutna till denna upphör med sin verksamhet och tvingas lägga ned. Detta kommer också i viss utsträckning att leda till att betalningar för uppläggningsordningar och sociala program kan undvikas. Erfarenheten har visat att Estland huvudsakligen har utnyttjat den ekonomiska ersättningen, i likhet med den som betalades under föregående år, till att fortlöpande förbättra den vetenskapliga forskningen på fiskeområdet och till utbildning i fiskeriförvaltning och kontroll. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Estlands fiskezoner och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av bestånden, vilket gynnar alla berörda parter i Östersjön. De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden. Avtalet med Lettland: Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats kraftigt av minskningarna av fångstmöjligheterna. Varje ökning av fiskemöjligheterna över nuvarande kritiska fångstnivåer kommer att bidra till att hindra att fiskeflottan samt näringar och verksamhet i land knutna till denna upphör med sin verksamhet och tvingas lägga ned. Detta kommer också i viss utsträckning att leda till att betalningar för uppläggningsordningar och sociala program kan undvikas. Erfarenheten har visat att Lettland huvudsakligen har utnyttjat den ekonomiska ersättningen, liknande den som betalades under föregående år, till att fortlöpande förbättra den vetenskapliga forskningen på fiskeområdet och till utbildning i fiskeriförvaltning och kontroll. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Lettlands fiskezoner och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av bestånden, vilket gynnar alla berörda parter i Östersjön. De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden. Avtalet med Litauen: Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats kraftigt av minskningarna av fångstmöjligheterna. Varje ökning av fiskemöjligheterna över nuvarande kritiska fångstnivåer kommer att bidra till att hindra att fiskeflottan samt näringar och verksamhet i land knutna till denna upphör med sin verksamhet och tvingas lägga ned. Detta kommer också i viss utsträckning att leda till att betalningar för uppläggningsordningar och sociala program kan undvikas. Erfarenheten har visat att Litauen huvudsakligen har utnyttjat den ekonomiska ersättningen, i likhet med den som betalades under föregående år, till att fortlöpande förbättra den vetenskapliga forskningen på fiskeområdet och till utbildning i fiskeriförvaltning och kontroll. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Litauens fiskezoner och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av bestånden, vilket gynnar alla berörda parter i Östersjön. De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden. Avtalet med Grönland: Det bilaterala avtalet mellan gemenskapen och Norge om ömsesidigt tillträde förvaltas på årsbasis genom beräkning av balansen mellan gemenskapens fångstmöjligheter i Norges vatten och norska fångstmöjligheter i gemenskapens vatten för olika arter. Detta avtal kan ändras från år till år beroende på hur situationen ser ut för de olika berörda fiskbestånden. För 2003 är avtalet med Norge svårt att uppfylla på grund av den svåra situation som de flesta av nyckelbestånden i gemenskapens vatten befinner sig i. Internationella rådet för havsforskning (ICES) rekommenderar att den totala tillåtna fångstmängden för 2003 för bestånd som torsk, kolja och gråsej ytterligare bör minskas eller ligga kvar på samma låga nivå för att bestånden skall kunna återhämta sig. Detta gör det svårt att kompensera tillträdet för gemenskapens fartyg till norska resurser med norskt tillträde till gemenskapens svaga resurser. På grund av detta bör Norge kompenseras med några av de fångstmöjligheter som gemenskapen har tillgång till enligt dess fiskeavtal med Grönland. För att ej äventyra bevarandet av fiskbestånd i gemenskapens vatten samtidigt som medlemsstaternas fiskeaktiviteter i möjligaste mån upprätthålls, är köp av extra fiskemöjligheter från Grönland det enda sättet att uppnå ett balanserat ömsesidigt tillträdesavtal med Norge för 2003. 10. Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten) Förslaget kräver inte någon ny kommissionspersonal och för inte med sig ytterligare administrativa kostnader.