[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2005

KOM(2005) 440 slutlig

2005/0185 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Samarbete om genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING (EG-FÖRDRAGET)

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Förslagen till fem särskilda program läggs fram till följd av kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet (2007–2013) som antogs den 6 april 2005[1]. En uppläggning med fyra huvudsakliga särskilda program har föreslagits – ”Samarbete”, ”Idéer”, ”Människor” och ”Kapacitet”, vart och ett motsvarande en central målsättning inom den europeiska forskningspolitiken. Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder omfattas av ytterligare ett särskilt program. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till ”Regler för deltagande och spridning” för sjunde ramprogrammet.

Sammanhang och mål på det politiska planet motsvarar dem som anges i meddelandet ”Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt”[2]. För att dessa mål skall kunna uppnås och de särskilda programmen genomföras till fullo krävs en fördubbling av budgeten, såsom föreslagits av kommissionen.

Det är framför allt genom forskning, teknik, utbildning och innovation som arbetstillfällen kan skapas på lång sikt och på ett hållbart sätt. Detta är också nyckeln till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, hälsa, livskvalitet och en god miljö. Syftet med ramprogrammet för forskning, tillsammans med gemenskapens program på områdena utbildning och innovation, är att driva på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället. Syftet med de särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet är att, tillsammans med nödvändiga nationella och privata insatser, bidra till att komma tillrätta med de största bristerna i fråga om den europeiska forskningens nivå, kvalitet och genomslagskraft. Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället.

Europa måste investera mer i forskning, och nya ansträngningar krävs för att EU skall kunna närma sig målet att investera 3 % av unionens BNP i forskning före 2010. Sjunde ramprogrammet kommer att bidra till detta, både genom direkt finansiering men också genom att indirekt bana väg för ytterligare offentliga och privata investeringar i forskning.

Europa behöver fler forskare för att forskningsinsatserna skall kunna ökas och förbättras. Tillsammans med andra åtgärder, som t.ex. den europeiska stadgan för forskare och nationella politiska åtgärder, är sjunde ramprogrammet utformat för att uppmuntra fler människor att slå in på och fortsätta forskarbanan, och åter igen locka ledande forskningstalanger till Europa.

Finansiellt stöd på europeisk nivå innebär möjligheter att stärka kompetensen och öka effektiviteten inom forskningen, något som inte kan åstadkommas på nationell nivå. De särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet innebär en ytterligare konsolidering av det europeiska området för forskningsverksamhet. Kritisk massa uppnås och strukturer på nya forskningsområden skapas med nya metoder, och den fria rörligheten för idéer, kunskap och forskare får nytt stöd.

Åtgärder på europeisk nivå har potential att stärka kompetensen inom forskningen. Under genomförandet av de särskilda programmen kommer denna potential att utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom tävlingar på EU-nivå som backas upp med stränga och oberoende förslagsutvärderingar. Detta innebär kartläggning av och stöd till befintlig kompetens, oavsett var denna finns inom EU, liksom upprättande av kapacitet för framtida forskningskompetens.

De särskilda programmens genomslagskraft kommer att förbättras genom samverkan med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, framför allt strukturfonderna, utbildningsprogrammen och programmet för konkurrenskraft och innovation.

2. SAMRÅD PÅ FÖRHAND

Vid utarbetandet av förslagen till särskilda program har hänsyn tagits till synpunkterna från EU:s institutioner, i synnerhet Europaparlamentet och Europeiska rådet, liksom från andra berörda parter, däribland även forskare och forskningsanvändare. Hänsyn har även tagits till de pågående diskussionerna och bidragen när det gäller förslaget till beslut om sjunde ramprogrammet, de omfattande samråden och bidragen i samband med förberedandet av det förslaget samt ytterligare arbete med att fastställa framtida forskningsprioriteringar, som t.ex. det som utförs inom europeiska teknikplattformar.

Förslaget till särskilt program bygger på den ingående konsekvensbedömning som gjordes för förslaget till sjunde ramprogrammet[3] och som visade på ett starkt och specifikt mervärde för varje föreslaget särskilt program. Dessutom tar förslagen hänsyn till resultaten av femårsutvärderingen av ramprogrammet[4]

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

Förslaget till särskilda program grundas på avdelning XVIII i fördraget, artiklarna 163–173, och i synnerhet artikel 166.3 om genomförandet av ramprogrammet genom särskilda program.

4. GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

De finansieringsöversikter som bifogas respektive förslag till beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenser, personalresurser och administrativa resurser.

Kommissionen avser att inrätta ett genomförandeorgan för utförandet av vissa uppgifter som krävs för genomförandet av de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet. Detta tillvägagångssätt kommer också att tillämpas för genomförandet av programmet Idéer (se avsnitt 7.2).

5. ETT KONSEKVENT OCH FLEXIBELT GENOMFÖRANDE

5.1. Anpassning till nya behov och möjligheter

Genomförandet av de särskilda programmen måste vara så flexibelt att det kan fortsätta att ligga i täten för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och reagera på nya vetenskapliga, industriella, politiska eller samhällsrelaterade behov. I detta avseende är de åtgärder som gör det möjligt för forskarna själva att identifiera ämnen särskilt viktiga. För övriga åtgärder kommer detta framför allt att åstadkommas genom arbetsprogrammen som kommer att uppdateras varje år. Detta kommer att göras med hjälp av kommittéerna med medlemsstaternas företrädare. Det är tänkt att kommittéerna skall vara tydligt inriktade på arbetsprogrammen. Översyner kan göras snabbare i samband med nya prioriteringar som kräver skyndsamma reaktioner, framför allt till följd av oförutsedda behov av strategier.

Den fleråriga programmeringen kommer att bygga på en lång rad olika bidrag för att se till att den finansierade verksamheten fortsätter att vara direkt relevant för industrins och EU-politikens nya forskningsbehov. Extern rådgivning kommer att användas, även för varje tema inom det särskilda programmet Samarbete, med effektiv tvärvetenskaplig täckning och med synpunkter från både den akademiska världen och industrivärlden.

När det gäller programmet Idéer kommer en helt ny metod att tillämpas där utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet kommer att anförtros ett oberoende vetenskapligt råd som ett led i inrättandet av ett självständigt europeiskt forskningsråd (se avsnitt 7.2 nedan).

Ytterligare externa bidrag, i synnerhet för programmet Samarbete, kommer att underlättas från framför allt europeiska teknikplattformar som upprättats på olika områden och som bör spela en stark och dynamisk roll för att se till att relevansen för industrin upprätthålls. Forskningsprioriteringarna i de strategiska forskningsagendor som fastställts av plattformarna är väl återspeglade i förslagen till särskilda program och kommer att vara ett viktigt bidrag vid den fleråriga programmeringen.

Andra forum och grupper kan ge kommissionen lämpliga råd om nya prioriteringar på särskilda områden, t.ex. Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och plattformar som upprättats i syfte att reflektera över strategiska forskningsagendor av relevans på områdena social- och miljöpolitik.

En viktig ny möjlighet som kommer att bli tillgänglig genom ramprogrammet är en innovativ finansieringsmekanism, Finansieringsinstrumentet för riskdelning , som syftar till att främja privata investeringar i FoTU genom förbättrad tillgång till lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) för storskaliga europeiska insatser där en kombination av flera finansieringskällor krävs, inbegripet EIB-lån. Dessa storskaliga europeiska insatser utgörs av ”Gemensamma teknikinitiativ” och stora samarbetsprojekt som finansieras direkt genom ramprogrammet inom programmet Samarbete, samt nya projekt för forskningsinfrastruktur inom programmet Kapacitet. I enlighet med kriterierna för stödberättigande kan även andra stora europeiska samarbetsprojekt övervägas, som t.ex. de inom Eureka. Det planerade bidraget från de särskilda programmen till EIB kommer att avsevärt förbättra tillgången till lånefinansiering vilket får en stark hävstångseffekt på de privata investeringarna i FoTU.

5.2. Övergripande frågor

Kommissionen kommer att se till att sjunde ramprogrammet genomförs på ett sammanhängande sätt och att Europeiska forskningsrådets garanterade självständighet och oberoende i programmet Idéer beaktas fullt ut.

Översynen av arbetsprogrammen för de andra särskilda programmen kommer att samordnas så att övergripande frågor kan beaktas helt och hållet. Kommittéerna med medlemsstaternas företrädare har också ett viktigt ansvar när det gäller att bistå kommissionen för ett verkligt samstämmigt och samordnat genomförande av programmen, både i sin helhet och inom varje enskilt program. Detta kräver en god samordning inom medlemsstaterna och mellan företrädarna i olika kommittéer.

I de fall åtgärderna som skall finansieras är av stor relevans för olika delar i de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet kommer gemensamma ansökningsomgångar att användas, och man kommer då att bygga på erfarenheterna från sjätte ramprogrammet. Detta kommer att vara av särskild stor betydelse för forskningsämnen som spänner över temana i programmet Samarbete, och sådana ansökningsomgångar kommer att anges tydligt i arbetsprogrammet.

Följande ämnen som spänner över de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet är av särskild betydelse, och särskilda arrangemang för ett samordnat tillvägagångssätt har planerats:

- Internationellt samarbete : dessa särskilda program är öppna för internationellt samarbete och innehåller åtgärder särskilt avsedda för detta. Ett strategiskt synsätt kommer att anläggas på hela ramprogrammet för att främja europeisk forskningskompetens och konkurrenskraft samt för att ta itu med särskilda globala eller regionala frågor av ömsesidigt intresse och med ömsesidig nytta. Ett sammanhängande synsätt i de särskilda programmen i linje med denna strategi kommer att säkerställas, och programmet Kapacitet kommer att ha en viktig roll i det avseendet.

- Forskningsinfrastruktur: stödet till forskningsinfrastruktur kommer främst att genomföras genom programmet Kapacitet, och genom det programmet kommer samordningen med relevant forskningsverksamhet i de andra programmen, framför allt programmet Samarbete, att säkerställas.

- Övergripande strategisk forskning : åtgärder för effektiv samordning inom kommissionen kommer att vidtas, i synnerhet för att se till att verksamheten fortsätter att uppfylla behoven av utveckling inom EU-strategierna. I detta syfte kan man i samband med den fleråriga programmeringen ta hjälp av användargrupper på olika avdelningar inom kommissionen som är förknippade med de berörda strategierna. I det sammanhanget kommer en intern struktur att upprättas för samordningen av havsforskning och havsteknik inom alla relevanta temaområden.

- Små och medelstora företags deltagande: deltagandet av små och medelstora företag kommer att optimeras i de särskilda programmen . Utöver de förstärkta särskilda åtgärderna för små och medelstora företag i programmet Kapacitet ingår dessutom den forskning som är av intresse för små och medelstora företag i hela programmet Samarbete. Ämnen av särskilt intresse för dessa företag kommer dessutom att anges i arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna. Vidare så har verksamheten inom programmet Människor en särskild betoning på små och medelstora företags deltagande, och sådana företag kommer också att kunna delta i programmet Idéer. De planerade förenklingsåtgärderna och den ökade flexibiliteten i samband med valet av lämplig typ av finansiering kommer att gynna framför allt små och medelstora företags deltagande.

- Spridning och överföring av kunskap : behovet av att främja spridningen av forskningsresultat framgår tydligt i de särskilda programmen och betoningen ligger framför allt på kunskapsöverföring mellan länder och discipliner samt från den akademiska världen till industrin, inbegripet genom forskares rörlighet. Att engagera potentiella användare som kan hjälpa till att fastslå prioriteringar (i synnerhet genom de europeiska teknikplattformarna) är viktigt i detta avseende. De kompletterande åtgärderna inom programmet för konkurrenskraft och innovation kommer också att stärka användningen av forskningsresultat genom att undanröja hinder för innovation och stärka innovationsförmågan.

- Vetenskapen i samhället : denna verksamhet inom programmet Kapacitet kommer också att bidra till att samhälleliga aspekter beaktas tillräckligt i alla särskilda program, och att samverkan mellan forskare och allmänheten fördjupas.

6. METODER FÖR FÖRENKLING OCH FÖRVALTNING

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kommer att förenklas avsevärt till följd av idéerna i kommissionens arbetsdokument av den 6 april 2005 och den omfattande dialogen mellan medlemsstater och berörda parter på grundval av detta dokument. Många av de föreslagna åtgärderna kommer att presenteras i reglerna för deltagande och spridning. De syftar framför allt till att kraftigt minska byråkratin och förenkla finansieringsmetoderna och rapporteringskraven.

Inom de särskilda programmen omfattar de föreslagna förbättringarna bl.a. följande:

- Bättre effektivitet och konsekvens i genomförandet genom att de administrativa uppgifterna läggs ut på ett genomförandeorgan.

- Rationaliserade finansieringsmetoder där de instrument som krävs för att uppnå programmets mål används för genomförandet av varje särskilt program.

- Tydligare presentation av kriterierna för utvärdering, som skall ingå i arbetsprogrammen och följa de principer som anges i varje särskilt program.

- Tydligt presenterade arbetsprogram så att potentiella deltagare är väl informerade om de möjligheter som finns och som motsvarar deras särskilda behov och intressen. Arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer t.ex. där så är lämpligt att betona de ämnen som är av särskilt intresse för små och medelstora företag eller där samarbete med tredjeländer är fördelaktigt.

- Förenklingar ur andra aspekter som t.ex. förenkling av förfarandet för godkännande av projekt, de nya finansierings- och stödsystemen, och större användning av databaser och informationsverktyg för att bättre kunna tillhandahålla information.

7. DE SÄRSKILDA PROGRAMMENS INNEHÅLL

7.1. Samarbete

Det särskilda programmet Samarbete är utformat så att EU skall kunna ta ledningen på viktiga vetenskapliga och tekniska områden genom att ge stöd till samarbete mellan universitet, industrin, forskningscentrum och myndigheter inom EU och i resten av världen. Tidigare ramprogram visar den genomslagskraft sådana åtgärder har när det gäller att omstrukturera forskningen i Europa och samla och indirekt skapa resurser. Genom sjunde ramprogrammet kommer denna genomslagskraft att breddas. De nio föreslagna temana motsvarar huvudområdena för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen måste stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, folkhälso- och miljömässiga samt industriella utmaningar skall kunna hanteras.

Programmet bygger i stor utsträckning vidare på tidigare ramprogram och grundas på det bekräftade mervärdet av denna typ av europeiskt stöd. Detta särskilda program innehåller dessutom betydande nyheter som särskilt måste beaktas vid genomförandet:

- Det uppfyller behovet av ambitiösa alleuropeiska offentlig-privata partnerskap för att påskynda utvecklingen av viktig teknik, vilket sker med genomförandet av Gemensamma teknikinitiativ.[5] En första uppsättning initiativ med tydliga mål och resultatkrav har fastslagits på områdena innovativa läkemedel, nanoelektronik, inbyggda datasystem, väte och bränsleceller, flygteknik och trafikledning samt global övervakning för miljö och säkerhet. Initiativen kommer att omfattas av särskilda förslag (t.ex. i enlighet med artikel 171 i fördraget). Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan komma att föreslås under genomförandet av sjunde ramprogrammet, t.ex. på områdena kraftproduktion nästan utan utsläpp och förnybar energi.

- Det innehåller en förbättrad metod för samordningen av nationella forskningsprogram. Det framgångsrika programmet ERA-NET kommer att fortsätta och skall genomföras inom temana. Befintliga ERA-NET från sjätte ramprogrammet kommer att tillåtas lägga fram kompletterande förslag i syfte att fördjupa samarbetet eller bredda konsortierna till nya deltagare, och stöd till nya ERA-NET för nya ämnen kommer att ges. Programmet kommer också att vara öppet för offentliga organ som planerar forskningsprogram men som ännu inte har börjat löpa. Dessutom kommer programmet ERA-NET plus att införas i syfte att skapa incitament för gemensamma ansökningsomgångar för gränsöverskridande forskningsprojekt som organiseras av flera länder.

- Till följd av erfarenheterna av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) – ett initiativ enligt artikel 169 – har ytterligare fyra initiativ enligt artikel 169 fastställts i nära samarbete med medlemsstaterna. Sådana initiativ förekommer i programmet Samarbete på områdena IT-stöd i boende, Östersjöforskning och metrologi, och ett initiativ enligt artikel 169 nämns i programmet Kapacitet i syfte att sammanföra nationell forskning som utförs inom ramen för program relaterade till små och medelstora företag. Fler initiativ kan komma att fastställas under genomförandet av sjunde ramprogrammet.

- Ett mer målinriktat tillvägagångssätt för internationellt samarbete inom varje tema och mellan teman är planerat och särskilda samarbetsåtgärder skall fastslås i arbetsprogrammen i linje med den planerade strategiska metoden för internationellt samarbete och genom politiska dialoger och nätverk med olika regioner i partnerländerna.

- Åtgärder för att kunna reagera på ett flexibelt sätt på framväxande behov och oförutsedda behov av nya strategier kommer att stödjas inom varje tema, och genomförandet kommer att bygga på erfarenheterna från de program för vetenskapligt strategistöd och för ny och framväxande vetenskap och teknik som infördes i sjätte ramprogrammet samt från programmet för framtida och ny teknik på IKT-området.

7.2. Idéer

Europa presterar inte bra i fråga om verkligt framstående forskning eller när det gäller att bemästra nya vetenskapsområden som växer snabbt. Programmet Idéer skall vara ett alleuropeiskt verktyg för stöd till verkligt kreativa vetenskapsmän, ingenjörer och forskare, vars nyfikenhet och kunskapstörst kan förväntas leda till de oförutsedda och spektakulära upptäckter som kan förändra människans kunskap och ge nya perspektiv när det gäller teknisk utveckling och lösningar på bestående sociala problem och miljöproblem. En höjning av kvaliteten på grundforskningen genom konkurrens på europeisk nivå kommer att ge betydande sociala och ekonomiska fördelar[6]

Inom programmet Idéer används begreppet ”spetsforskning”. Detta begrepp avspeglar en ny förståelse av grundforskningen. ”Spetsforskningen” ligger i frontlinjen för skapandet av ny kunskap och är en riskfylld verksamhet som inbegriper försök till grundläggande framsteg inom vetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, utan hänsyn till etablerade åtskillnader mellan discipliner eller nationella gränser.

Inom programmet kommer ett ”forskardrivet” tillvägagångssätt att följas där forskarna får möjlighet att föreslå egna ämnen. Bidrag ges till enskilda grupper som kan bestå av någon form av sammanslutning av forskare som lämpar sig för genomförandet av projektet, en eller flera institutioner, i ett eller flera länder. I samtliga fall är det vetenskaplig excellens och inte administrativa krav som bör ligga bakom sammansättningen av grupperna. Programmet kommer att skilja sig från nationella finansieringsinsatser i grundforskning genom dess strategiska mål och europeiska täckning.

Inrättandet av Europeiska forskningsrådet för genomförandet av programmet Idéer innebär en ny start. Två viktiga strukturella delar kommer att införas i Europeiska forskningsrådet – ett oberoende vetenskapligt råd och en särskild organisation för genomförandet. Dessa skall fungera enligt principerna om förtroende, trovärdighet och insyn. Europeiska forskningsrådet bör tillhandahålla lämpliga finansiella resurser och arbeta effektivt. Det bör också vara mycket självständigt och ha stark integritet, men samtidigt på ett konsekvent sätt respektera ansvarskraven.

Vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen. Rådets medlemmar skall tillsättas av kommissionen efter ett oberoende urvalsförfarande.

Vetenskapliga rådets uppgifter är bl.a. följande:

1. Vetenskaplig strategi: Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för programmet mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. Arbetsprogrammet och eventuella ändringar skall fastställas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin. Här skall även ansökningsomgångar och kriterier för finansieringen av förslag ingå samt, om det behövs, en definition av särskilda ämnen eller målgrupper (t.ex. unga/nya grupper).

2. Övervakning och kvalitetskontroll: Ställningstaganden, där så är lämpligt och ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och hantering av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som skall finansieras. Dessutom tillkommer eventuella andra aspekter som påverkar det särskilda programmets resultat och genomslagskraft och den genomförda forskningens kvalitet. Övervakning av verksamhetens kvalitet och utvärdering av programmets genomförande och resultat samt rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder.

3. Kommunikation och spridning: Kommunikation med forskarsamfundet och de viktigaste berörda parterna om programmets verksamhet och resultat samt om Europeiska forskningsrådets överläggningar. Rapporter skall avläggas regelbundet till kommissionen om verksamheten.

Ansvaret för genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda organisationen för genomförandet , i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av urvalsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av Vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna organisation. I detta avseende kommer kommissionen först och främst att inrätta ett genomförandeorgan till vilket den kommer att delegera de verkställande uppgifterna. Organisationen för genomförandet kommer kontinuerligt att stå i nära förbindelse med Vetenskapliga rådet i alla aspekter som rör genomförandet av programmet. På grundval av en oberoende utvärdering av effektiviteten hos Europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer kan i framtiden en alternativ struktur komma att upprättas, t.ex. enligt bestämmelserna i artikel 171 i fördraget.

Europeiska kommissionen skall stå som garant för Europeiska forskningsrådets fullständiga självständighet och integritet. Detta betyder att kommissionens ansvar för genomförandet av programmet kommer att få en praktisk innebörd genom att se till att Europeiska forskningsrådets organisation för genomförandet upprättas och att programmet genomförs av forskningsrådet i enlighet med de mål som uppställts efter de vetenskapliga riktlinjer och krav på vetenskaplig excellens som fastställts på ett oberoende sätt av Vetenskapliga rådet.

Kommissionen kommer att ansvara för det formella antagandet av arbetsprogrammet för programmet Idéer. Detta ansvar kommer att utövas i linje med vad som nämns ovan. Kommissionen kommer, som en allmän regel, att anta det arbetsprogram som föreslås av Vetenskapliga rådet. Om kommissionen inte kan anta det föreslagna arbetsprogrammet, t.ex. på grund av att detta inte motsvarar programmets mål eller inte uppfyller gemenskapslagstiftningen, är kommissionen tvungen att offentliggöra skälen för detta. Detta förfarande är utformat i syfte att se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet bedrivs på ett fullständigt öppet sätt enligt principerna om självständighet och integritet.

7.3. Människor

Det särskilda programmet Människor är en del i en bred och integrerad strategi för att kvalitativt och kvantitativt stärka de mänskliga resurserna inom forskning och utveckling i Europa. Programmet skall inspirera människor till att slå in på och fortsätta forskarbanan, uppmuntra forskare att stanna i Europa och locka de främsta talangerna till Europa. Det finns ett unikt mervärde i åtgärder på europeisk nivå med harmoniserade instrument, starkare strukturerande effekter och större effektivitet än bilaterala lösningar mellan medlemsstater.

Verksamheten bygger på stora och positiva erfarenheter av Marie Curie-åtgärderna när det gäller att reagera på forskares behov av utbildning, rörlighet och karriärutveckling. Samtidigt som en omfattande kontinuitet skapas ligger en starkare fokusering på följande aspekter:

- En större strukturerande effekt , t.ex. genom införandet av samfinansiering av regionala, nationella och internationella program inom åtgärden ”Livslångt lärande och karriärutveckling”. Samfinansieringsmetoden är inte tänkt att ersätta den metod enligt vilken individuella post doc-stipendier söks och beviljas på europeisk nivå – det är enbart denna praxis som för närvarande tillämpas inom sjätte ramprogrammet. De individuella stipendierna har emellertid nått ett mognadsstadium i Europa. Samtidigt är utbudet på nationell nivå fortfarande splittrat i fråga om mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor, och fortfarande ofta begränsat när det gäller den internationella eller europeiska dimensionen. Ett urval av de program som motsvarar ramprogrammets mål föreslås därför bli föremål för samfinansiering på grundval av öppna ansökningsförfaranden. Utvärdering och urval kommer att grundas på meriter, utan någon begränsning vad gäller de utvalda stipendiaternas ursprung. Acceptabla anställnings- och arbetsvillkor skall tillämpas (i fråga om t.ex. lön, social trygghet, mentorsverksamhet och yrkesutveckling).

- Industrins deltagande: Marie Curie-åtgärderna kännetecknas av att de tillämpas ”nedifrån och upp”, och denna metod kommer att drivas vidare. Samtidigt kommer åtgärderna att inriktas mer på utbildning och karriärutveckling för och inom olika sektorer, framför allt inom den privata sektorn. Detta kommer att åstadkommas genom betoning på utveckling av kompletterande kunskaper och kompetens, vilket är avgörande för en bättre förståelse av forskningen inom företag och för kvalitén på denna forskning. Detta förbättras ytterligare genom att utbyte av erfarenheter, med hjälp av industrins deltagande, främjas mellan sektorer för alla åtgärder och genom att ett särskilt program för kunskapsspridning inrättas inom ramen för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, med inbegripande av framför allt små och medelstora företag.

- Den internationella dimensionen kommer att stärkas. Utöver stipendier för forskare från EU och associerade länder med obligatoriskt återvändande, där syftet är att bidra till livslångt lärande och karriärutveckling för EU-forskare, skall det internationella samarbetet genom forskare från tredjeländer utvecklas ytterligare. Dessutom införs nya dimensioner för samarbete med EU:s grannländer och med länder som EU har avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med. Vidare kommer stöd till ”forskare i förskingringen” – europeiska forskare utomlands och utländska forskare i Europa – att tillhandahållas.

7.4. Kapacitet

Det särskilda programmet Kapacitet kommer att förbättra forsknings- och innovationskapaciteten i hela Europa. Programmet kombinerar kontinuitet och förstärkning av åtgärder från tidigare ramprogram och innehåller dessutom viktiga nya inslag.

Ett nytt viktigt inslag är den planerade strategiska metoden för stöd till uppförandet av ny forskningsinfrastruktur som skall komplettera det fortsatta stödet för optimal användning av befintlig forskningsinfrastruktur. Stödet till uppförandet av ny infrastruktur skall genomföras genom en tvåstegsmetod – en förberedande fas och en uppförandefas. På grundval av det arbete som utförts inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) avseende en europeisk plan för ny forskningsinfrastruktur kommer kommissionen att kartlägga prioriterade projekt för vilka gemenskapsstöd skulle kunna beviljas via sjunde ramprogrammet. För dessa projekt kommer kommissionen att ha en kontaktfunktion, framför allt för att underlätta finansieringstekniska mekanismer för uppförandefasen, och även för att underlätta tillgången till lån från EIB genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Bilaga 1 innehåller ESFRI:s ”förteckning över möjligheter” som består av konkreta exempel på nya storskaliga forskningsinfrastrukturer som forskarsamfundet i Europa kommer att behöva under det kommande årtiondet.

De båda programmen för stöd till forskning till förmån för små och medelstora företag samt sammanslutningar av små och medelstora företag kommer att löpa vidare med ökad budget för att möta dessa företags ökande behov av att lägga ut forskning på entreprenad.

Åtgärder inom ramen för initiativet kunskapsregioner bygger på den lyckade pilotåtgärden. Syftet är att göra det möjligt för gränsöverskridande nätverk av regioner att utnyttja sin forskningskapacitet fullt ut, fånga upp ny kunskap som följer av forskningen och underlätta uppkomsten av ”forskningsdrivna kluster” där universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter ingår.

Ett viktigt nytt inslag är åtgärden för frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner” och yttersta randområden. En förutsättning för en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle är att man stärker kompetensen inom europeisk forskning, men även att man bättre kan utnyttja den stora, outnyttjade forskningspotential som finns i hela EU. Åtgärderna kommer att skapa möjligheter till rekrytering av forskare från andra EU-länder, utbyte av forskare och personal för arbetsledning, organisering av utvärderingsmöjligheter samt förvärvande och utveckling av forskningsutrustning. Den här typen av åtgärder kommer att komplettera behovet av och möjligheterna till att stärka forskningskapaciteten hos befintliga och nya spetsforskningsenheter i dessa regioner, och strukturfonderna kan utnyttjas för detta.

Genom ”Vetenskapen i samhället” utökas arbetet i tidigare ramprogram avsevärt. Det kommer att främja bättre forskning, leda till bättre EU-strategier och en mer engagerad och informerad allmänhet.

Ett viktigt mål i sjunde ramprogrammet är att bygga upp en kraftfull och samstämmig internationell politik för vetenskap och teknik, och verksamheten inom programmet Kapacitet kommer att stödja detta angreppssätt, framför allt genom att bidra till fastställandet av prioriteringar för samarbetet.

En samstämmig utveckling av politiken kommer att lägga större vikt vid samordningen av nationell och regional forskningspolitik genom ett särskilt stödsystem för gränsöverskridande politiskt samarbete på initiativ av medlemsstater och regioner. Detta kommer att stärka genomförandet av den öppna samordningsmetoden inom forskningspolitiken och främja samordnade eller gemensamma initiativ mellan grupper av länder och regioner på områden med en starkt gränsöverskridande dimension.

7.5. Gemensamma forskningscentrets åtgärder

GFC kommer att fortsätta att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politiska beslutsfattande och samtidigt ytterligare förstärka sin kundorienterade inriktning och sitt intensiva nätverksarbete med forskarsamfundet. Det kommer att utveckla sin verksamhet med särskild hänsyn till tillväxt, hållbar utveckling och säkerhet.

GFC:s åtgärder kommer också att följa den nya Lissabonstrategins uppmaning om ”bättre lagstiftning”. Nya utmaningar i samband med det ökande behovet av att möta kriser, nödsituationer och pressande politiska prioriteringar kommer att antas genom att kapacitet och resurser på valda områden byggs upp för att man skall kunna tillhandahålla lämpligt stöd i EU-sammanhang. En integrerad strategi för tillhandahållandet av vetenskapligt och tekniskt stöd till verksamheten på de olika politikområdena är också en av de viktigaste aspekterna i detta särskilda program.

8. ATT SKAPA ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET MED KUNSKAP SOM GER TILLVÄXT

För att få tillräcklig fart på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället krävs nya ambitioner och effektivitet inom den europeiska forskningen. Alla aktörer i EU – nationella regeringar, forskningsinstitutioner och industrin – har en roll i denna strävan.

De särskilda programmen för genomförandet av sjunde ramprogrammet är utformade i syfte att med tillgängliga budgetmedel få största möjliga indirekta effekter och genomslagskraft med utgifterna för forskning på europeisk nivå. De viktigaste aspekterna är följande: fokusering på fyra mål motsvarande de särskilda programmen med verksamheter och resurser för genomförandet avsedda att uppfylla dessa mål, stark kontinuitet tillsammans med viktiga nya angreppssätt, konsekvent fokusering på stöd till befintlig kompetens och upprättande av kapacitet för morgondagens forskningskompetens, rationaliserad och förenklad förvaltning i syfte att säkerställa användarvänlighet och kostnadseffektivitet, och inbyggd flexibilitet så att ramprogrammet kan reagera på nya behov och möjligheter.

Bilaga 1

ESFRI:s ”FÖRTECKNING ÖVER MÖJLIGHETER”[7]

- FAIR (Facility for Antiproton and Ion Research – infrastruktur för antiproton- och jonforskning)

- Anläggning för generering av intensiv sekundärstrålning i form av instabila isotoper (Spiral II)

- Europeiskt djuphavsbaserat neutrinoteleskop (KM3NeT)

- ELT (Extremely Large Telescope – jätteteleskop för optisk astronomi)

- PRINS (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures – alleuropeisk forskningsinfrastruktur för nanostrukturer)

- ESS (European Spallation Source – neutronkälla)

- European XFEL – för hård röntgenstrålning

- IRUVX FELs Network – från infrarött till mjuk röntgenstrålning

- Förbättring av ESFR – synkrotron

- HPCEUR (High Performance Computer for Europe – en högprestandadator för Europa)

- Fartyg för kustforskning – framför allt i Östersjön

- Forskningsisbrytaren Aurora Borealis

- EMSO (European Multidisciplinary Seafloor Observatory – europeiska tvärvetenskapliga havsbottenobservatoriet)

- Europeisk infrastruktur för forskning om och skydd av den biologiska mångfalden

- Avancerad infrastruktur för bildtagning av hjärnan och hela kroppen

- Infrastruktur för bioinformatik för Europa

- Europeiskt nätverk av centrum för avancerad klinisk forskning

- Europeiskt nätverk av biobanker och genresurser

- Högsäkerhetslaboratorier för nya sjukdomar och hot mot folkhälsan

- Infrastruktur för funktionsanalys av ett helt däggdjursgenom

- Faciliteter för modellförsök inom biomedicinsk forskning

- EROHS (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences – europeiskt forskningsobservatorium för humaniora och samhällsvetenskap)

- ESS (European Social Survey – den europeiska socialundersökningen)

”Globala projekt”

- ITER

- ISS (International Space Station – den internationella rymdstationen)

- ILC (International Linear Collider – internationell linjäraccelerator)

- SKA (Square Kilometer Array – radioteleskop)

- IFMIF (International Fusion Materials Irradiation Facility – en internationell anläggning för bestrålning av material för fusionsreaktorer)

2005/0185 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Samarbete om genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

Text av betydelse för EES

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[8],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[9],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10], och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 166.3 i fördraget skall Europaparlamentets och rådets beslut nr /EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (nedan kallat ”ramprogrammet”) genomföras med hjälp av särskilda program med de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

(2) Ramprogrammet är uppdelat i fyra typer av verksamhet – gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till forskares utbildning och karriärutveckling (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet). Indirekta åtgärder inom ramen för Samarbete bör genomföras genom detta särskilda program.

(3) Ramprogrammets regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande och spridning av forskningsresultat (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) skall gälla för det särskilda programmet.

(4) Ramprogrammet bör komplettera den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna och de övriga gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, parallellt med framför allt åtgärder som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport och miljö.

(5) Verksamhet på området innovation och små och medelstora företag som får stöd enligt detta ramprogram bör fungera som komplement till sådan verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

(6) Genomförandet av ramprogrammet kan ge upphov till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

(7) Detta särskilda program bör bidra med anslag till Europeiska investeringsbanken så att denna kan upprätta ett finansieringsinstrumentet för riskdelning för att förbättra möjligheterna att få EIB-lån.

(8) I enlighet med artikel 170 i fördraget har gemenskapen ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. Därför bör detta särskilda program vara öppet för länder som har slutit avtal on detta och bör också, på projektnivå, vara öppet för enheter från tredjeländer och internationella organisationer för forskningssamarbete, till gagnn för alla berörda parter.

(9) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som återges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(10) Ramprogrammet bör bidra till att främja hållbar utveckling.

(11) En sund finansiell förvaltning av ramprogrammet bör garanteras, liksom att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och är lättillgängligt för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, EURATOM) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar.

(12) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[11], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[12] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[13].

(13) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[14].

(14) Varje tematiskt område bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapens allmänna budget.

(15) Ett jämställdhetsperspektiv bör integreras i genomförandet av detta program och man bör också beakta bland annat arbetsförhållandena, insynen i anställningsprocessen och karriärutvecklingen för forskare som anställts inom ramen för projekt och program som finansieras som åtgärder inom detta program. Ramar för detta återfinns i kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[15] .

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det särskilda programmet Samarbete för gemenskapens verksamhet på området för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, nedan kallat ”särskilda programmet”, antas härmed för perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Det särskilda programmet skall stödja verksamhet inom ramen för Samarbete som i sin tur stöder hela spektrat av forskningsåtgärder som genomförs inom det gränsöverskridande samarbetet på följande temaområden:

4. Hälsa

5. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

6. Informations- och kommunikationsteknik

7. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

8. Energi;

9. Miljö (inbegripet klimatförändringar)

10. Transport (inbegripet flygteknik)

11. Samhällsvetenskap och humaniora

12. Säkerhets- och rymdforskning

Genomförandet av detta särskilda program kan ge upphov till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

Målen och de allmänna riktlinjerna för dessa verksamheter beskrivs i bilaga I.

Artikel 3

I enlighet med bilaga II till ramprogrammet skall det belopp som anses nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 44 432 miljoner euro, varav mindre än 6 % skall utgöras av kommissionens administrativa utgifter. I bilaga II ingår en preliminär fördelning av detta belopp.

Artikel 4

1. All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

2. Följande forskningsområden får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

- Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga[16].

- Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller till produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

3. Följande forskning får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

- Forskningsverksamhet i en medlemsstat där forskningen i fråga är förbjuden.

Artikel 5

1. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av de finansieringsmetoder som fastställs i bilaga III till ramprogrammet.

2. I bilaga III till detta särskilda program fastställs en första uppsättning gemensamma teknikinitiativ som kommer att omfattas av separata beslut, till exempel enligt artikel 171 i fördraget, och där fastställs också formaliteterna kring ett anslag till Europeiska investeringsbanken för upprättandet av finansieringsinstrumentet för riskdelning.

3. I bilaga IV fastställs ett antal initiativ för gemensamt genomförande av nationella forskningsprogram som kan komma att omfattas av ett separat beslut på grundval av artikel 169 i fördraget.

4. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta särskilda program.

Artikel 6

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet med en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna enligt bilaga I, finansieringsmetoder som skall användas för det område som ansökningsomgångarna avser och tidsschemat för genomförandet.

2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Det skall uppdateras vid behov.

3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för utvärdering av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för finansieringsmetoderna och för val av projekt. Kriterierna skall vara spetsforskning, genomförande och effekter, och inom dessa ramar får ytterligare krav, viktningar och trösklar kompletteras och ytterligare specificeras i arbetsprogrammet.

4. Arbetsprogrammet får ange

(a) organisationer som får medlemsbidrag och

(b) åtgärder till stöd för särskilda rättssubjekts verksamhet.

Artikel 7

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.

2. Förfarandet i artikel 8.2 skall tillämpas vid antagandet av

13. det arbetsprogram som avses i artikel 6.1, och

14. ändringar av den preliminära budgetfördelning som anges i bilaga II.

3. Förfarandet i artikel 8.3 skall tillämpas för antagande av åtgärder för forskning och teknisk utveckling där mänskliga embryon och stamceller från sådana används.

Artikel 8

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När hänvisning görs till denna punkt skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i enlighet med artikel 7.3 i det beslutet.

3. När hänvisning görs till denna punkt skall artiklanra 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

4. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

5. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om hur alla de FoTU-åtgärder som finansieras enligt detta program utvecklas.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

Inom detta särskilda program kommer stöd att ges till gränsöverskridande samarbete , oavsett omfattning, i och utanför Europeiska unionen inom ett antal olika temaområden. Temaområdena motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att kunna ge lösningar på sociala, ekonomiska, miljömässiga och industrirelaterade frågor i Europa.

Det allt överskuggande målet är att bidra till en hållbar utveckling genom att främja spetsforskning på allra högsta nivå.

Följande nio teman omfattas av EU-åtgärder:

15. Hälsa

16. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

17. Informations- och kommunikationsteknik

18. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

19. Energi

20. Miljö (inbegripet klimatförändringar)

21. Transport (inbegripet flygteknik)

22. Samhällsvetenskap och humaniora

23. Säkerhets- och rymdforskning

Säkerhets- och rymdforskningVarje temaområde beskrivs med hänsyn till mål, strategi för genomförande och verksamhet, inklusive verksamhet som omfattar storskaliga initiativ (i enlighet med bilagorna III och IV), internationellt samarbete, framväxande behov och oförutsedda behov av strategier.

Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principen om hållbar utveckling och jämställdhet. Där så är relevant kommer verksamhet inom detta särskilda program att omfatta etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten och forskningens potentiella tillämpningar samt de socioekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling samt teknisk-ekonomisk framtidsforskning (”Foresight”).

Tvärvetenskaplig och temaöverskridande forskning, inklusive gemensamma ansökningsomgångar

Prioriterade ämnesövergripande vetenskapliga områden, som t.ex. marin vetenskap och teknik, uppmärksammas särskilt. Tvärvetenskaplig verksamhet uppmuntras genom temaöverskridande metoder för ämnen inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema. Sådana temaöverskridande metoder kommer att genomföras genom följande:

- Gemensamma ansökningsomgångar för teman när ett forskningsämne är av tydlig relevans för verksamheten inom ramen för respektive tema.

- Särskild tonvikt på tvärvetenskaplig forskning inom verksamhetsområdet ”framväxande behov”.

- Extern experthjälp från ett brett urval vetenskapliga områden och miljöer vid utarbetandet av arbetsprogrammet.

- Forskning som är relevant ur strategisynpunkt, dvs. att den är förenlig med EU:s politik.

Kommissionen kommer att sköta samordningen mellan temaområdena inom det här särskilda programmet och verksamheten enligt andra särskilda program inom ramen för det sjunde ramprogrammet, som t.ex. forskningsinfrastruktur inom det särskilda programmet Kapacitet.

Anpassning till nya behov och möjligheter

Att temaområdenas förblir relevanta för industrin och näringslivet kommer att säkerställas bland annat genom de olika europeiska teknikplattformarnas arbete. Detta särskilda program kommer därför att bidra till att de strategiska forskningsagendor som fastställts och utarbetats av de europeiska teknikplattformarna genomförs på områden där det konstaterats att dessa kommer att ge ett faktiskt mervärde på europeisk nivå. De breda forskningsbehov som anges i de strategiska forskningsagendor som redan finns tillgängliga återspeglas i de nio temaområdena nedan. Den mer detaljerade integreringen av det tekniska innehållet kommer att återges senare, vid utarbetandet av det detaljerade arbetsprogrammet för olika ansökningsomgångar.

Temaområdenas fortsatta relevans för utarbetande, genomförande och utvärdering av EU:s strategier och lagstiftning kommer också att säkerställas. Detta rör EU:s politik på områden som hälsa, säkerhet, konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, transport, utbildning, informationssamhället och media, sysselsättning, socialpolitik, sammanhållning samt rättsliga och inrikes frågor. Jämsides med detta ingår standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete och som kan bidra till att förbättra kvaliteten på standarder och genomförandet av dem. Här kan plattformar som för samman intressenter och forskarsamfundet för diskussion av strategiska forskningsagendor med relevans för socialpolitiken, miljöpolitiken eller andra politikområden spela en roll.

Förutom den beskrivna verksamheten kommer man inom varje temaområde att på ett öppet och flexibelt sätt genomföra särskilda åtgärder som svarar mot ”framväxande behov” och ”oförutsedda behov av strategier”. Genomförandet av dessa åtgärder kommer att garantera en enkel, konsekvent och samordnad metod genom hela det särskilda programmet samt finansiering av tvärvetenskaplig forskning som skär genom eller ligger utanför temaområdena.

- Framväxande behov: Särskilt stöd som kommer att ges för förslag till forskningsprojekt med syfte att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område eller i gränslandet mellan flera ämnesområden, i synnerhet sådana möjligheter som är förknippade med utsikter till stora genombrott. Denna åtgärd kommer att genomföras genom följande:

- Öppen, ”bottom up”-forskning inom ämnen som forskarna själva fastställt, i syfte att utveckla nya vetenskapliga och tekniska möjligheter (”Adventure”-åtgärder) eller för att utvärdera nya upptäckter eller nyligen konstaterade fenomen som kan tyda på risker eller problem för samhället (”Insight”-åtgärder).

- Initiativ fokuserade på specifika, ytterst krävande mål inom framväxande vetenskapliga och tekniska områden som ger löfte om väsentliga framsteg och möjligheter till bred inverkan på den ekonomiska och sociala utvecklingen (”Pathfinder-åtgärder). Dessa initiativ kan omfatta grupper av projekt som kompletterar varandra.

- Oförutsedda behov av nya strategier: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya behov som uppkommer under ramprogrammets gång, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner som t.ex. nya epidemier, nya problem när det gäller livsmedelssäkerhet, aktioner i samband med naturkatastrofer eller solidaritetsinsatser. Detta kommer att genomföras i nära anknytning till de av EU:s politikområden som berörs. Det årliga arbetsprogrammet får ändras om det uppstår akuta forskningsbehov.

- Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang

För att förbättra spridningen och användningen av resultaten av forskningen i EU skall spridningen av kunskap och överföringen av resultat, även till beslutsfattare, stödjas inom alla temaområden[17], bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter och elektroniska tjänster. Detta kommer att genomföras inom varje temaområde, med hjälp av följande:

- Integrering av åtgärder för spridning och kunskapsöverföring i projekt och konsortier, genom lämpliga föreskrifter inom finansieringsordningar och rapportkrav.

- Riktat bistånd till projekt och konsortier så att de får tillgång till den kompetens som krävs för att optimera utnyttjandet av resultaten.

- Särskilda spridningsåtgärder som är aktivt inriktade på att sprida resultat från ett brett spektrum av projekt (även från tidigare ramprogram och andra forskningsprogram) som riktas till vissa målgrupper såsom vissa sektorer eller grupper av aktörer som potentiella användare.

- Spridning till beslutsfattare, inklusive standardiseringsorgan, så att resultat som har relevans för politiska beslut kommer till användning inom rätt organ på internationell, europeisk, nationell eller regional nivå.

- Cordis-tjänster för att gynna kunskapsspridning och utnyttjande av forskningsresultat.

- Initiativ för att gynna dialog och debatt om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med en bredare publik utanför forskarsamfundet.

Det kommer att ske en samordning av spridning och kunskapsöverföring över hela ramprogrammet. Kompletterande åtgärder till stöd för innovationer kommer att genomföras inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation. Alla möjligheter till samverkan mellan utbildning och forskning kommer att utnyttjas och exempel på god praxis kommer att kartläggas, framför allt för att främja forskarkarriärer.

De små och medelstora företagens deltagande

Det skall bli lättare för små och medelstora företag (SMF) att delta optimalt över alla temaområden, framför allt på grund av de förbättrade finansiella och administrativa förfarandena och en större flexibilitet i valet av lämplig finansieringsordning. Vidare tas de små och medelstora företagens forskningsbehov och -potential i beaktande vid fastställandet av innehållet i temaområdena för det här särskilda programmet, och områden som är av särskilt intresse för små och medelstora företag kommer att tas upp i arbetsprogrammet.

Särskilda åtgärder till stöd för forskning som främjar små och medelstora företag eller deras sammanslutningar ingår i det särskilda programmet Kapacitet. Åtgärder för att främja de små och medelstora företagens deltagande över hela ramprogrammet kommer att finansieras inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation.

Etiska aspekter

Grundläggande etiska principer skall iakttas vid genomförandet av detta särskilda program och i den forskningsverksamhet som följer av det. Hit hör bland annat principerna enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, däribland skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av djuren och miljön i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gällande internationella konventioner, riktlinjer och uppförandekoder i deras senaste lydelse, såsom Helsingforsdeklarationen, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken undertecknades i Oviedo den 4 april 1997, med tilläggsprotokoll, FN-konventionen om barnens rättigheter, Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorganisationens (WHO) gällande resolutioner.

Hänsyn kommer också att tas till de synpunkter som framförs av den europeiska rådgivande gruppen för etik inom bioteknik (1991–1997) och av den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (sedan 1998).

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika angreppssätt som tillämpas i Europa måste deltagare i forskningsprojekt rätta sig efter gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de länder där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller under alla förhållanden, och forskningsverksamhet som är förbjuden i en medlemsstat eller något annat land kommer inte att erhålla något gemenskapsfinansierat stöd i landet i fråga.

I förekommande fall skall deltagarna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer, innan FoTU-verksamheten inleds. Kommissionen kommer systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör känsliga frågor eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska aspekter. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras medan projektet pågår.

I enlighet med artikel 4.3 i det här beslutet kommer ingen forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater att finansieras.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd som finns som bilaga till fördraget skall gemenskapen fullt ut beakta djurskyddskraven när gemenskapspolitik utarbetas och genomförs – detta gäller även forskning. Enligt rådets direktiv 86/609/EEG om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skall alla experiment utformas så att man undviker att utsätta försöksdjuren för ångest, smärta och lidande i onödan; så få djur som möjligt skall användas; man skall ta i anspråk djur med lägsta graden av neurofysiologisk känslighet; man skall se till att förorsaka minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur kommer endast att övervägas om syftena är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välbefinnande garanteras och principerna om biologisk mångfald respekteras.

Vid genomförandet av detta program kommer kommissionen dessutom regelbundet att övervaka vetenskapliga framsteg och utvecklingen i fråga om nationella och internationella bestämmelser.

Forskning om etik i samband med vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att genomföras inom ramen för avsnittet ”Vetenskapen i samhället” i det särskilda programmet Kapacitet.

Forskningssamverkan

Forskningssamverkan utgör merparten av och kärnan i EU:s forskningsfinansiering. Syftet är att, inom huvudområdena för kunskapsutvecklingen, upprätta forskningsprojekt och forskningsnätverk av högsta kvalitet som kan locka forskare och investeringar från Europa och resten av världen och som kan stärka EU:s industriella och teniska bas och stödja EU:s politik.

Detta kan uppnås genom stöd till forskningssamverkan (bland annat ett aktivt deltagande från näringslivet) via en rad finansieringssystem: projektsamverkan, expertnätverk och samordnings-/stödåtgärder.

Gemensamma teknikinitiativ

I ett begränsat antal fall finns det, på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de resurser som det handlar om, skäl att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och omfattar en eller ett litet antal utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag från ramprogrammet för forskning och lånemedel från Europeiska investeringsbanken. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ kommer att ske på grundval av separata beslut (t.ex. på grundval av artikel 171 i fördraget).

Gemensamma teknikinitiativ identifieras på grundval av följande kriterier:

- Mervärdet åtgärden skapar på europeisk nivå.

- I vilken grad och hur tydligt det mål som eftersträvas är definierat.

- Hur starkt industrins engagemang är i fråga om finansiering och resurser.

- Hur omfattande effekterna på industriell konkurrenskraft och tillväxt är.

- Vilken betydelse insatsen har för allmänna politiska mål.

- Vilken kapacitet som finns att i nuläget eller i framtiden erhålla ytterligare nationellt stöd och uppbåda medel från industrin.

- De befintliga instrumenten klarar inte att uppnå målet.

Särskild uppmärksamhet ägnas den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och nationella program och projekt inom samma områden. När så är lämpligt kommer de små och medelstora företagens deltagande att uppmuntras.

I bilaga III anges en första uppsättning gemensamma teknikinitiativ som kommer att omfattas av separata förslag (t.ex. enligt artikel 171 i fördraget). Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan identifieras på grundval av kriterierna ovan och föreslås under genomförandet av det sjunde ramprogrammet.

Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen

För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg - ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärden används också för att förbättra komplementariteten och öka samverkan mellan ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka, Eiroforum och COST. Ekonomiskt stöd kommer att ges till COST:s förvaltnings- och samordningsverksamhet, så att COST kan fortsätta att bidra till samordning och utbyte mellan nationellt finansierade forskarlag.

När åtgärderna hamnar inom något av temaområdenas räckvidd, kommer de att få stöd som en del av verksamheten inom ramen för det temat. När åtgärderna är av horisontellt slag kommer de att få gemensamt stöd från alla berörda teman.

När åtgärderna berörs av ett annat särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet, kommer de att få stöd inom ramen för det programmet.

Med ERA-NET utvecklas och stärks samordningen av nationell och regional forskningsverksamhet genom följande:

- En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta inbegriper stöd för nya ERA-NET liksom för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA-NET, t.ex. genom utvidgade partnerskap och program som står öppna för alla parter.

- Ytterligare finansiellt stöd från EU ges till de deltagare som upprättar en gemensam fond för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA-NET PLUS”).

Gemenskapens deltagande i nationella forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 är särskilt relevant för europeiskt samarbete i stor skala ”med variabel geometri” mellan medlemsstater med gemensamma behov och/eller intressen. Sådana artikel 169-initiativ kommer att tas på områden som kartläggs i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet eventuella samarbeten med mellanstatliga program, på grundval av de kriterier som fastställs i beslutet om det sjunde ramprogrammet.

En rad initiativ för det gemensamma genomförandet av nationella forskningsprogram anges i beskrivningen i bilaga IV och de kommer att omfattas av ett separat beslut på grundval av artikel 169 i fördraget. Ytterligare initiativ kan identifieras och föreslås under genomförandet av sjunde ramprogrammet.

Internationellt samarbete

Åtgärder för internationellt samarbetet kommer att stödja en internationell politik för vetenskap och teknik med två av varandra beroende mål:

- Att stödja och främja Europas konkurrenskraft via strategiska forskningspartnerskap med tredjeländer (även högindustrialiserade länder och tillväxtekonomier) inom vetenskap och teknik, genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredjeland till EU:s forskningsverksamhet.

- Att åtgärda särskilda problem som rör tredjeländer eller som är av global art, på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter.

EU kommer i sin politik för internationellt vetenskapligt samarbete att lägga tonvikten vid och utveckla samarbete för att frambringa, dela och utnyttja kunskap. Detta skall ske genom jämlika forskningspartnerskap som tar hänsyn till partnerländernas landsspecifika, regionala och socioekonomiska situation och kunskapsbas. Tanken är att den här typen av partnerskap mellan EU och tredjeländer på bilateral, regional och global nivå, skall öka EU:s konkurrenskraft och leda till en hållbar utveckling i hela världen, grundad på gemensamma intressen och till förmån för alla parter. EU:s roll som global aktör bör också främjas genom multilaterala internationella forskningsprogram. Åtgärderna för internationellt samarbete kommer att knytas till allmänpolitiska frågor som ett led i EU:s strävan att uppfylla sina internationella åtaganden och att dela med sig av Europas värderingar, konkurrenskraft, socio-ekonomiska framgång, miljöskydd och välfärd, inom ramen för det gemensamma arbetet för en hållbar utveckling för hela världen.

Inom ramen för detta särskilda program kommer det internationella samarbetet att genomföras inom varje temaområde och tvärs över temana på följande sätt:

- All verksamhet inom ramen för temaområdena kommer att stå öppen för forskare och forskningsinstitut från samtliga länder som deltar i det internationella samarbetspartnerskapet samt från alla industriländer[18]. Särskild tonvikt kommer att läggas vid att uppmuntra tredjeländer till att delta på utvalda områden som är av gemensamt intresse.

- Inom varje temaområde kommer det också att finnas särskilda samarbetsåtgärder avsedda för tredjeländer, när det finns ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Kartläggningen av särskilda behov och prioriteringar kommer att ske i nära anknytning till relevanta bilaterala samarbetsavtal och pågående multilaterala och biregionala dialoger mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Prioriteringarna kommer att utses på grundval av regionens eller landets särskilda behov, potential och nivå av ekonomisk utveckling. Det kommer att utarbetas en plan för strategier för och genomförande av internationellt samarbete, som kommer att innehålla särskilda riktade åtgärder inom och över temana, t.ex. hälsa, jordbruk, renhållning, vatten, livsmedelssäkerhet, social sammanhållning, energi, miljö, fiske, vattenbruk och naturresurser, riktlinjer för ekonomisk hållbarhet och informations- och kommunikationsteknik. Dessa åtgärder kommer att utgöra de främsta verktygen för genomförande av samarbetet mellan EU och dessa länder. Det rör sig framför allt om åtgärder med syfte att stärka forsknings- och samarbetskapaciteten i kandidatländer och grannländer samt i utvecklingsländer och länder med tillväxtekonomier. Åtgärderna kommer att omfattas av riktade ansökningsomgångar och det kommer att göras ansträngningar för att underlätta tredjeländernas (särskilt utvecklingsländer) tillträde till åtgärderna.

Åtgärderna kommer att genomföras i samordning med de internationella samarbetsåtgärderna inom programmen Människor och Kapacitet.

TEMAN

1. Hälsa

Mål

Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa och öka konkurrenskraften för europeisk hälsorelaterad industri och affärsverksamhet, och samtidigt arbeta med globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier. Betoningen ligger på överbryggande forskning (att omsätta grundforskningsresultat i kliniska tillämpningar), utveckling och validering av nya terapier, hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande metoder, diagnosverktyg och diagnosteknik samt system för hållbar och effektiv hälsovård.

Tillvägagångssätt

Denna forskning kommer att öka vår förståelse för hur man mer effektivt skall kunna främja god hälsa, förebygga och behandla de stora sjukdomarna och bedriva hälsovård. Den kommer att bidra till att integrera den stora mängden genomiska data och ge upphov till nya kunskaper och tillämpningar inom medicin och bioteknik. Den kommer att gynna den överbryggande hälsoforskningen, vilket är väsentligt om man vill dra praktisk nytta av forskningen inom biomedicin. Den kommer att ge Europa möjlighet att bidra mer effektivt till de internationella ansträngningarna att bekämpa sjukdomar med global omfattning, vilket illustreras genom det pågående initiativet ”Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning” (EDCTP) som bekämpar HIV/AIDS, malaria och tuberkulos (artikel 169)[19]. Den kommer att stärka den hälsopolitiskt drivna forskningen på EU-nivå, särskilt när det gäller jämförelser av modeller, system, data och nationella databaser.

Denna forskning kommer att bidra till att förbättra konkurrenskraften för EU:s sektorer för medicinsk bioteknik och medicinteknik, där de små och medelstora företagen är de största ekonomiska drivkrafterna, samt för läkemedelsindustrin. Det finns framför allt planer på att stödja en europeisk teknikplattform[20] om innovativa läkemedel, som skall hjälpa till att undanröja forskningshindren inom läkemedelsutvecklingen. Särskild vikt kommer att läggas vid att överbrygga klyftan mellan själva forskningen och utnyttjandet av resultaten, genom stöd till etablering av koncept och klinisk validering. Denna forskning kommer också att bidra till utvecklingen av normer och standarder för sådan ny och avancerad terapi (t.ex. regenerativ medicin) som krävs för att EU:s industri skall kunna konkurrera på världsmarknaden.

Könsrelaterade aspekter kommer att beaktas och integreras i projekten[21] när så är nödvändigt. Särskild vikt kommer att läggas vid att så tidigt som möjligt meddela forskningsresultat och inleda dialog med allmänheten (särskilt med patientorganisationer) om ny utveckling till följd av biomedicinsk och genetisk forskning. Det kommer också att säkerställas att spridningen och utnyttjandet av resultaten sker i bred skala.

Två strategiska frågor, barnhälsa[22] och den åldrande befolkningens hälsa, kommer att tas upp inom ramen för de tre stora verksamhetsområden som anges nedan. Prioriteringarna för dessa anges i arbetsprogrammet. Även andra tvärvetenskapliga områden kommer att ingå. På detta sätt garanteras en tydlig och konsekvent taktik i samband med dessa frågor genom hela temaområdet, samtidigt som det blir möjligt att undvika upprepning.

Verksamhet

- Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa

Denna verksamhet har till syfte att utveckla och validera verktyg och teknik som kan producera ny kunskap och sedan omsätta denna i praktisk tillämpning på området hälsa och medicin.

- Forskning med hög kapacitet: Forskning i syfte att utveckla nya verktyg för modern biologi som väsenligt kan förbättra dataframställningen och standardisering, insamling och analys av data och provmaterial (biobanker). Man kommer att fokusera på ny teknik för sekvensering, genuttryck, genotypning, fenotypning, strukturell genomik, bioinformatik och systembiologi, samt för andra liknande områden.

- Spårning, diagnos och övervakning: Utveckling av verktyg och teknik för visualisering, bildframställning, detektion och analys för biomedicinsk forskning, för prognostik, diagnostik och övervakning av sjukdomar samt för stöd och vägledning vid terapeutiska ingrepp. Man kommer att fokusera på en tvärvetenskaplig strategi som integrerar områden som molekylär- och cellbiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi, nanoteknik, mikrosystem, tillämpningar och informationsteknik. Tonvikten kommer att ligga på icke-invasiva eller minimalt invasiva och kvantitativa metoder samt på kvalitetssäkringsaspekter.

- Innovativa terapeutiska metoder och innovativ terapeutiska ingrepp: Att konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik med bred potentiell tillämpning. Man kommer att fokusera på gen- och cellterapi, regenerativ medicin, transplantationer, immunterapi och vaccin samt andra läkemedel. Anknuten teknik, såsom avancerade system för målstyrning, avancerade implantat och proteser, och ingrepp utförda med hjälp av icke-invasiv eller minimalt invasiv teknik kommer också att tas upp.

- Förutsägande av terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet: Utveckling och validering av parametrar, verktyg, metoder och standarder för att patienterna skall kunna få tillgång till nya bioläkemedel (för konventionella läkemedel[23] kommer dessa frågor att tas upp i det föreslagna gemensamma teknikinitiativet om innovativa läkemedel). Man kommer att fokusera på metoder som farmakogenomik samt in silico-, in vitro- (inklusive alternativ till djurförsök) och in vivometoder och modeller.

- Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa

Denna verksamhet syftar till att öka kunskapen om de biologiska processer och mekanismer som är inblandade i normarla hälso- och specifika sjukdomssituationer, så att denna kunskap kan omsättas i kliniska tillämpningar och den fortsatta forskningen vägleds av kliniska data.

- Integrering av biologiska data och processer - storskalig datainsamling, systembiologi.

- Storskalig datainsamling: Utnyttjande av teknik med hög kapacitet för att få fram data som ger kunskaper om funktionen hos gener och genprodukter och deras inbördes samverkan i komplexa nätverk. Man kommer att fokusera på genomik, proteomik, populationsgenetik, komparativ genomik och funktionsgenomik.

- Systembiologi : Man kommer att fokusera på tvärvetenskaplig forskning som integrerar ett bredare urval biologisk data och som kan utveckla och tillämpa systemstrategier för att förståelse och modellering av biologiska processer.

- Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrandet.

- Sjukdomar i hjärnan och till hjärnan relaterade sjukdomar: Bättre förståelse för hjärnans integrerade struktur och dynamik, samt studier av sjukdomar i hjärnan och forskning om nya terapier. Man kommer att fokusera på att utforska hjärnfunktioner från molekyler till kognition, och ta upp neurologiska och psykiska sjukdomar och störningar, inklusvie regenerativa och restorativa terapeutiska metoder.

- Människans utveckling och åldrandet: Bättre förståelse för utvecklingsprocessen under en livstid och hur man kan åldras med god hälsa. Man kommer att fokusera på studiet av mänskliga system och modellsystem, inklusive samspelet med faktorer som miljö, beteendemönster och kön.

- Överbryggande forskning om stora infektionssjukdomar. Åtgärder mot växande hot mot folkhälsan.

- Forskning om antimikrobiell resistens : Man kommer att fokusera på att kombinera grundforskning om molekylära resistensmekanismer, mikrobiell ekologi och värd-patogen interaktion med klinisk forskning för att finna nya sätt att minska uppkomst och spridning av infektioner orsakade av multiresistenta bakterier.

- Hiv/aids, malaria och tuberkulos: Man kommer att fokusera på att utveckla nya terapier, diagnosverktyg, preventiva vaccin och kemiska barriärer för att hindra transmission, t.ex. mikrobicider mot hiv. Forskningen kring dessa sjukdomar kommer att ha en global inriktning, men kommer också att ta upp specifikt europeiska aspekter. Preklinisk och tidig klinisk forskning kommer att betonas, och när så är lämpligt (t.ex. för vaccin mot hiv/aids) också samarbete inom ramen för globala initiativ.

- Framväxande epidemier: Man kommer att fokusera på att bekämpa nya patogener som innebär en pandemisk risk, inklusive zoonoser (t.ex. SARS och högpatogen influensa). För sammanhang där så är lämpligt skall det finnas föreskrifter som möjliggör omedelbart inledande av forskningssamverkan för utarbetande av ny diagnostik, läkemedel och vaccin för effektivt förebyggande, behandling och akut kontroll av smittsamma sjukdomar.

- Överbryggande forskning om andra stora sjukdomar.

- Cancer : Man kommer att fokusera på sjukdomsorsaker och på identifiering och validering av nya läkemedelsmål och biologiska markörer som bidrar till förebyggande, tidig diagnos och behandling, samt på bedömning av effektiviteten hos ingrepp i prognostiskt, diagnostiskt eller terapeutiskt syfte.

- Hjärt- och kärlsjukdomar: Man kommer att fokusera på diagnos, förebyggande, behandling och övervakning av hjärt- och kärlsjukdomar (inklusive kärlaspekter av stroke) med hjälp av tvärvetenskapliga metoder.

- Diabetes och fetma: När det gäller diabetes kommer man att fokusera på orsakerna till de olika typerna av diabetes, samt förebyggande och behandling av dessa. När det gäller fetma kommer man att fokusera på tvärvetenskapliga metoder, bland annat genetik, livsstil och epidemiologi.

- Sällsynta sjukdomar: Man kommer att fokusera på naturhistoriska och patofysiologiska studier som inbegriper hela Europa och på utarbetande av förebyggande, diagnostiska och terapeutiska ingrepp. Denna sektor kommer att omfatta sällsynta mendelska fenotyper av vanliga sjukdomar.

- Andra kroniska sjukdomar: Man kommer att fokusera på sjukdomar utan dödlig utgång men med svåra konsekvenser för livskvaliteten under ålderdomen, såsom funktionshinder, nedsatt syn och hörsel och andra kroniska sjukdomar (t.ex. reumatiska sjukdomar).

- Optimering av hälsovården för Europas medborgare

Denna verksamhet skall ge det underlag som behövs för välgrundade politiska beslut om hälsosystem och för mer effektiva strategier för hälsofrämjande, sjukdomsförebyggande, diagnostik och terapi.

- Ökat hälsofrämjande och bättre förebyggande av sjukdomar: Här rör det sig om att lägga fram bevis för vilka folkhälsoåtgärder som är lämpligast när det gäller livsstilar och insatser på olika nivåer och i olika sammanhang. Man kommer att fokusera på de bredare faktorer som påverkar folkhälsan och hur de samverkar både på individuell nivå och samhällsnivå (t.ex. kost, stress, tobak och andra substanser, fysisk aktivitet, kulturellt sammanhang, socio-ekonomiska faktorer och miljöfaktorer). Framför allt den mentala hälsan kommer att betraktas ur livslångt perspektiv.

- Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis, dvs. bättre utnyttjande av läkemedel och lämplig tillämpning av interventioner inriktade på beteende och organisation samt hälsoterapier och -teknik. Patientsäkerheten kommer att uppmärksammas särskilt, så att man kan ringa in vad som är bästa kliniska praxis, förstå beslutsfattandet i kliniska situationer inom primär- och specialistvården, samt uppmuntra en sjukvård som är baserad på fakta och patientansvar. Man kommer att fokusera på jämförande studier av strategier och undersökningar av resultaten av olika interventioner, däribland läkemedel, och ta hänsyn till uppgifter från läkemedelsövervakningen, patientspecifika faktorer (t.ex. genetiska förutsättningar, ålder, kön och tilltro till behandlingen) samt förhållandet kostnader och nytta.

- Kvalitet och, solidaritet inom hälsovården samt dess hållbarhet: Upprättande av en bas i förhållande till vilken de olika länderna kan anpassa sin hälsovård mot bakgrund av andras erfarenheter, där viktiga faktorer som nationellt sammanhang och befolkningsrelaterade särdrag beaktas (åldrande, mobilitet, migration, utbildning, socio-ekonomisk situation och förändringar på arbetsmarknaden, osv.) Man kommer att fokusera på de organisatoriska, ekonomiska och regleringsmässiga aspekterna av hälsovårdsystemen, genomförandet av dem och resultaten i fråga om effektivitet och lika möjligheter. Investeringsfrågor och mänskliga resurser kommer att uppmärksammas särskilt.

Internationellt samarbete

Internationellt samarbete är en del av temaområdet och det är av särskilt stor betydelse för forskningsområden inriktade på globala hälsoproblem, som antimikrobiell resistens, hiv/aids, malaria, tuberkulos och nya pandemier. Detta kan också involvera fastställande av nya prioriteringar i fråga om internationella initiativ, såsom ”Global HIV Vaccine Enterprise” (internationell forskningsallians inriktad på att få fram ett hiv-vaccin). Under förutsättning att ett långsiktigt partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna på området klinisk forskning blir konsoliderat på lång sikt, kommer ytterligare stöd att ges[24] till Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna på området klinisk prövning (EDCTP) i förhållande till resultat och framtida behov. EDCTP-programmet kommer också i fortsättningen att inriktas på avancerad klinisk prövning i syfte att utveckla nya vaccin, mikrobicider och läkemedel mot de tre sjukdomarna i länderna i Afrika söder om Sahara.

Det kommer att genomföras särskilda samarbetsinsatser på områden som fastställts genom biregionala dialoger i tredjeländer/regioner utanför EU och i internationella forum samt inom ramen för milleniemålen. Denna typ av prioriterade områden som anpassats till lokala behov och via partnerskap, kan omfatta forskning i hälsopolitiskt syfte, forskning som rör hälsovårdssystem och hälsovårdstjänster, mödra- och barnavård, vård i samband med födslar, kontroll och övervakning av försummade överförbara sjukdomar samt nya oförutsedda behov av strategiska lösningar i dessa regioner.

En årlig avgift till den internationella organisationen för programmet ”Human Frontier Science” (HFSPO)[25] kommer att betalas gemensamt med temaområdet ”Informations- och kommunikationsteknik”. Detta kommer att möjliggöra för medlemsstater utanför G-8 att delta fullt ut i programmet samt leda till ökad synlighet för europeisk forskning.

Reaktion på nya behov och oförutsedda behov av strategier

Forskningen kring framväxande behov kommer att ske på grundval av ”bottom up”-initiativ och ”fokuserade” initiativ, i samordning med andra temaområden. En bred och tvärvetenskaplig forskningsportfölj kommer att ingå. Stöd för oförutsedda behov av nya EU-strategier kan till exempel riktas mot områden som hälsa och säkerhet i arbetet, hälsokonsekvensbeskrivningar, riskbedömningar, statistiska indikatorer, riskhantering och riskkommunikation på folkhälsoområdet, samt skyldigheter enligt internationella fördrag rörande hälsofrågor som ramkonventionen om tobakskontroll[26] och internationella hälsoförskrifter[27]. Detta kommer att komplettera den hälsopolitiskt drivna forskning som stöds enligt ovan.

2. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

Mål

Att skapa en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi[28] där vetenskap, industri och berörda parter på andra områden sammanförs för att utnyttja nya och framväxande forskningsmöjligheter inriktade på sociala och ekonomiska frågor som den växande efterfrågan på säkrare och hälsosammare livsmedel av högre kvalitet (utan att djuren och deras välbefinnande eller landsbygden förloras ur sikte), hållbar användning och produktion av förnybara bioresurser, den ökande risken för epizootiska och zoonotiska sjukdomar och livsmedelsrelaterade störningar, hoten mot en hållbar och säker jordbruks- och fiskeriproduktion till följd av framför allt klimatförändringar.

Tillvägagångssätt

Detta temaområde kommer att stärka kunskapsbasen, frambringa innovationer och tillhandahålla strategiskt stöd för att bygga upp en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi (KBBE). Forskningen kommer att inriktas på hållbar förvaltning, produktion och utnyttjande av bioresurser, särskilt via biovetenskap och bioteknik, samt på konvergens med annan teknik i syfte att få fram nya och miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter från Europas jordbruks-, fiske-, vattenbruks-, livsmedels-[29], hälso- och skogsbruksbaserade eller -relaterade industri. Forskningen kommer att ge viktiga bidrag till genomförandet och utarbetandet av EU:s politik och lagstiftning och den kommer särskilt att handla om eller stödja den gemensamma jordbrukspolitiken, jordbruks- och handelsfrågor, förordningar om livsmedelssäkerhet, djurhälsopolitik, bekämpning av djursjukdomar och djurskyddskrav i gemenskapen, miljö och biologisk mångfald, EU:s skogsbruksstrategi och den gemensamma fiskeripolitiken som syftar till att få till stånd en hållbar utveckling inom fiske och vattenbruk. Forskningen kommer också att inriktas på att utveckla nya och redan existerande indikatorer till stöd för analys, utveckling och övervakning av dessa politikområden.

Framför allt livsmedelsindustrin, som till 90 % utgörs av små och medelstora företag, kommer att dra nytta av mycket av forskningen, som t.ex. verksamheten för riktad teknikspridning och tekniköverföring, särskilt när det gäller integrering och spridning av avancerade och miljöeffektiva tekniker, metoder och processer samt utveckling av standarder. Högteknologiska företagsstarter baserade på bio-, nano- och informations och kommunikationsteknik förväntas bidra stort på områden som växtförädling, förbättrade grödor och växtskydd, avancerad detektions- och övervakningsteknik för att garantera livsmedelssäkerhet och -kvalitet, samt nya industriella bioprocesser.

Flera europeiska teknikplattformar som täcker områden som växtgenomik och bioteknik, skogsbruk och skogsbaserad industri, global djurhälsa, husdjursuppfödning, livsmedel, vattenbruk och industriell bioteknik, kommer att bidra till att fastställa gemensamma forskningsprioriteter för detta temaområde. Detta kommer att ske genom att man identifierar möjliga framtida initiativ i stor skala som t.ex. demonstrationsprojekt för framställning av bulkkemikalier från biomassa (växtcellvägg, biobränslen, biopolymerer), och får till stånd ett brett deltagande och omfattande integrering när det gäller alla berörda parter. När det visar sig lämpligt kommer man att arbeta för att öka samordningen av nationella forskningsprogram. Detta kommer att ske i nära samordning med projekt inom ramen för ERA-NET, teknikplattformar och andra berörda aktörer, såsom Ständiga kommittén för jordbruksforskning eller eventuella framtida strukturer för samordning av europeisk havsforskning.

När det visar sig lämpligt kommer överväganden rörande sociala, etiska, könsrelaterade, rättsliga, miljömässiga, ekonomiska och bredare kulturella aspekter samt potentiella risker och effekter (förutseende) förknippade med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen att ingå i verksamheten.

Verksamhet

- Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer[30]

- Underlätta forskning kring de centrala långsiktiga drivkrafterna för hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser (mikroorganismer, växter och djur) inklusive utnyttjande av biologisk mångfald och nya bioaktiva molekyler inom dessa biologiska system. Forskningen kommer att omfatta teknik på områdena genomik, proteomik, metabolomik samt konvergerande teknik och integreringen av dessa med systembiologiska metoder, samt utveckling av grundläggande verktyg och teknik som t.ex. bioinformatik och relevanta databaser tillika med metoder för identifiering av sorter inom artgrupper.

- Ökad hållbarhet och konkurrenskraft (jämsides med minskande miljöeffekter) inom jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk genom utveckling av ny teknik och utrustning, nya övervakningssystem, nya växtförädlings- och produktionssystem, förbättringar av den vetenskapliga och tekniska basen för fiskeriförvaltning och en bättre förståelse av samspelet mellan olika system (jordbruk och skogsbruk, fiske och vattenbruk) genom en metod som inbegriper hela ekosystemet. För landbaserade biologiska resurser kommer särskild tonvikt att läggas vid resurssnåla och ekologiska produktionssystem, förbättrad resursförvaltning och nya typer av foder, samt nya sorters växter (grödor och träd) med förbättrad sammansättning och uppbyggnad samt som är stresståligare och kräver mindre gödningsmedel. Detta kommer att stödjas genom forskning i biosäkerhet samt samexistens och spårbarhet när det gäller nya växtförädlingssystem och -produkter. Växthälsan kommer att förbättras genom bättre kunskaper om ekologi, skadedjursbiologi, sjukdomar och andra hot samt genom stöd till kontroll av sjukdomsutbrott och till förbättring av verktyg och teknik för en hållbar skadedjursförvaltning. För biologiska resurser från havsmiljöer kommer tyngdpunkten att läggas vid grundläggande biologiska funktioner, säkra och miljövänliga produktionssystem och säkert och miljövänligt foder till odlade arter, samt vid fiskeribiologi, dynamiken inom blandat fiske, samspelet mellan olika fiskeverksamheter och det marina ekosystemet samt vid flottbaserade, regionala och fleråriga förvaltningssystem.

- Optimerad animalieproduktion och optimerat djurskydd, såväl inom jordbruk som fiske och vattenbruk, bl.a. genom utnyttjande av kunskaper på området genetik, nya uppfödningsmetoder, ökad förståelse för djurens fysiologi och beteende och ökad förståelse och kontroll av smittsamma djursjukdomar, även zoonoser. De senare kommer också att åtgärdas genom utveckling av nya verktyg för övervakning, förebyggande och kontroll, genom underbyggande och tillämpad forskning om vaccin och diagnostik, och genom studier av ekologin hos kända och framväxande smittsamma agens och andra hot (t.ex. illvilliga handlingar) samt av effekterna av olika typer av jordbrukssystem och klimatet. Ny kunskap när det gäller säkra metoder för bortskaffande av animaliskt avfall och förbättrad förvaltning av biprodukter kommer också att utvecklas.

- Tillhandahålla de verktyg som beslutsfattare och andra aktörer behöver som stöd för genomförandet av lämpliga strategier, policy och lagstiftning, särskilt för att stödja skapandet av en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi och landsbygds- och kustområdenas utveckling. Den gemensamma fiskeripolitiken får stöd genom att man utvecklar anpassningsbara metoder som kan ligga till grund för en övergripande strategi för skörd av marina resurser. Forskningen kommer oavsett politikområde att omfatta socio-ekonomiska studier, jämförande utredningar om olika jordbrukssystem, kostnad/nyttoanalyser av fiskeriförvaltningssystem, forskning kring uppfödning av djur som inte är ämnade för livsmedelsbruk, samspelet med skogsbruket samt studier som syftar till att förbättra inkomsterna i landsbygds- och kustområden.

- Från bord till jord: Livsmedel, hälsa och välbefinnande

- Förstå konsumenternas beteende som en huvudfaktor när det gäller livsmedelsindustrins konkurrenskraft och livsmedlens betydelse för medborgarnas hälsa och välbefinnande. Man kommer att fokusera på konsumenternas uppfattning om och inställning till livsmedel samt på att förstå samhällstrender och kartlägga de faktorer som är avgörande för valet av livsmedel och konsumenternas tillgång till livsmedel.

- Förstå kostvanor och deras determinanter som en avgörande kontrollerbar faktor både för ökning och minskning av uppkomsten av kostrelaterade sjukdomar och störningar. Detta innebär att man måste utveckla och tillämpa nutrigenomik och systembiologi samt studera samspelet mellan föda, fysiologiska och psykologiska funktioner. Detta kan leda till ändrat innehåll i bearbetade livsmedel och utveckling av nya livsmedel, dietiska livsmedel och livsmedel med närings- och hälsodeklarationer. Utredningar rörande traditionella, lokala och säsongsbetingade livsmedel och kostvanor kommer också att bidra stort till att kartlägga inverkan av vissa livsmedel och kostvanor på hälsan samt till att utveckla integrerade näringsriktlinjer.

- Optimera innovationerna inom Europas livsmedelsindustri genom integrering av avancerad teknik i traditionell livsmedelsproduktion, utnyttjande av viktig processteknik för att öka livsmedlens funktionalitet, utveckling och demonstration av högteknologisk och miljövänlig bearbetning och emballering, intelligenta kontrolltillämpningar och effektivare förvaltning av biprodukter, avfall och energi. Ny forskning kommer också att leda till utveckling av hållbar och ny teknik för foder (framför allt för att garantera säker bearbetning och säkert foderinnehåll) och för kvalitetskontroll.

- Garantera kemisk och mikrobiologisk säkerhet och förbättra kvaliteten på livsmedelsutbudet i Europa. Här ingår forskning för att få kunskap om länkarna mellan mikrobiologisk ekologi och livsmedelssäkerhet, för att utveckla metoder och modeller som kan garantera skydd av livsmedelskedjans integritet, nya detektionsmetoder samt teknik och verktyg för riskbedömning och -förvaltning och kommunikation om detta, samt för att öka kunskaperna om riskperception

- Skydda både människors hälsa och miljön genom en bättre förståelse av livsmedels/foderkedjans inverkan på miljön. Här ingår studier av främmande ämnen i livsmedel och hälsoresultat och utveckling av bättre verktyg och metoder för bedömning av foder- och livsmedelskedjans påverkan på naturen. För att garantera kvalitet och skydd av livsmedelskedjans integritet krävs nya modeller för råvarukedjeanalys och övergripande förvaltningsstrategier för livsmedelskedjan, där även konsumentaspekter ingår.

- Biovetenskap och bioteknik för hållbara non-foodprodukter och -processer

- För att stärka kunskapsbasen och utveckla avancerad teknik för produktion av biomassa på land eller i havet, för energi- eller industriell användning. Detta kommer att omfatta tillämpning av genomik och metabolomik inom växt-, djur-, och bakterieforskningen, i syfte att förbättra produktiviteten och sammansättningen hos råmaterial och biomassa för optimal konvertering till produkter med högt mervärde, samtidigt som naturliga eller förbättrade organismer på land eller till havs används som nya källor. Vidare inbegriper detta full livscykelanalys av jordbruksmetoder, transporter samt lagring och saluföring av bio-produkter. Därmed kommer man också att behandla tillämpningen av industriell bioteknik inom hela sektorn för grödor, i syfte att ta tillvara hela potentialen hos en strategi som inbegriper bio-raffinaderier, och där också socio-ekonomiska, agronomiska och ekologiska aspekter samt konsumentaspekter tas i beaktande. Detta kommer att förstärkas genom en ökad förståelse och styrning av växt- och mikrobiell metabolism på cell- och lägre nivå, inom ramen för sådan produktion av varor med högt värde som sker hjälp av bioprocesser, vilka ger ökad avkastning, kvalitet och renhet för de konverterade produkterna, och där också biokatalytisk processdesign ingår. Vidare kommer bioteknik för nya och förbättrade högkvalitativa förnybara skogsbaserade produkter och processer med högt mervärde att användas eller utvecklas för en hållbarare skogs- och träproduktion, också när det gäller timmer och förnybara bioenergiresurser. Slutligen kommer man att granska möjligheterna att enbart med bioteknikens hjälp eller i kombination med växtsystem och kemiska katalysatorer, upptäcka, övervaka, behandla och avlägsna föroreningar. Tyngdpunkten kommer att läggas på att maximera det ekonomiska värdet av avfalls- och biprodukter genom nya bioprocesser.

Internationellt samarbete

Internationellt samarbete är en prioritering inom livsmedels-, jordbruks- och bioteknikforskningen och kommer att uppmuntras kraftigt över hela temaområdet. Forskning av särskilt intresse för utvecklingsländerna kommer att få stöd och här kommer millenieutvecklingsmålen att beaktas tillsammans med redan pågående verksamhet. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att gynna samarbete med prioriterade partnerregioner och -länder (särskilt de som är involverade i biregionala dialoger och bilaterala forsknings- och teknikavtal) och grannländer, tillväxtekonomier och utvecklingsländer.

Det kommer vidare att genomföras multilateralt samarbete antingen i samband med frågor som kräver breda internationella insatser, såsom omfattningen och komplexiteten när det gäller systembiologin hos växter och mikroorganismer, eller för att finna lösningar på globala frågor eller uppfylla EU:s internationella åtagande (livsmedels- och dricksvattensäkerhet och -trygghet, den globala utbredningen av djursjukdomer, ett rättvist utnyttjande av den biologiska mångfalden, återupprättande av världsfisket till maximal hållbar avkastning till 2015 och inflytandet från/över klimatförändringarna).

Reaktion på nya behov och oförutsedda behov av strategier

Forskning rörande nya behov kan till exempel handla om utveckling av nya koncept och ny teknik, som krishanteringssystem och skydd av livsmedelskedjans integritet.

Inom flexibla reaktioner på oförutsedda behov av strategier kommer man särskilt att beakta relevanta strategier för att skapa en europeiska kunskapsbaserad bioekonomi.

3. Informations- och kommunikationsteknik

Mål

Förbättra konkurrenskraften för EU:s industri och ge Europa möjlighet att kontrollera och forma den framtida informations- och kommunikationstekniken så att efterfrågan inom samhället och ekonomin kan tillgodoses. Verksamheten kommer att stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, driva och stimulera innovationer med hjälp av IKT och säkerställa att framstegen inom IKT snabbt omsätts i fördelar för Europas medborgare, företagsvärld, industri och regeringar.

Inledning

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar en unik och erkänd roll när det gäller att frambringa innovationer, kreativitet och konkurrenskraft inom alla industrigrenar och tjänstesektorer. Den är av grundläggande betydelse i samband med centrala samhälleliga utmaningar och för moderniseringen av offentlig tjänster. Dessutom stöttar den framstegen på alla vetenskapliga och tekniska områden. Europa måste därför ha full kontroll över och kunna forma den framtida utvecklingen inom IKT, samt se till att IKT-baserade tjänster och produkter sprids och används till största möjliga nytta för medborgarna och företagsvärlden.

Detta är målen för EU:s politik på området informationssamhället, i enlighet med i i2010-initiativet som är inriktat på att skapa en konkurrenskraftig och konvergerande ekonomi i Europa, en väsentlig ökni