SV Europeiska unionens officiella tidning C 277/171

Yttrande från Regionkommittén: ”Paketet ’Sociala företag’ ”

2012/C 277/17

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Regionkommittén välkomnar att kommissionen har gett social ekonomi och innovation en central plats i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen, i den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning och i inremarknadsakten.

— Kommittén håller med om att en strategisk analys av företagens sociala ansvar blir allt viktigare med tanke på företagens konkurrenskraft. Det kan innebära fördelar med tanke på riskhantering, kostnadsbesparingar, kapitaltillgång, kundrelationer, personalhantering och innovationsförmåga. Genom att fästa uppmärksamhet vid sitt sociala ansvar kan företagen stärka förtroendet för sig själva såväl hos sina anställda och kunder som hos medborgarna.

— Kommittén är positiv till kommissionens vädjan till europeiska företagsledare att i nära samarbete med offentliga myndigheter och andra intressenter främja socialt företagande i allt fler företag inom EU i linje med de tydliga mål som satts upp för 2015 och 2020.

— Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid de olika utvecklingsnivåer och de regionala skillnader som alltjämt förekommer inom Europeiska unionen. Situationen i medlemsstaterna, regionerna och städerna beträffande de fem målen i Europa 2020-strategin, som gäller sysselsättning, forskning och innovation, klimatförändring och energi samt utbildning och bekämpning av fattigdom, varierar betydligt, och krisen påverkar dem i olika hög grad.

Föredragande Satu TIETARI (FI–ALDE), ledamot av kommunfullmäktige i Säkylä Referensdokument Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska datatillsynsmannen om paketet “Sociala företag”, som består av — ett inledande meddelande COM(2011) 685 final — ett förslag om en översyn av redovisningsdirektiven COM(2011) 684 final — ett förslag om en översyn av insynsdirektivet COM(2011) 683 final — ett meddelande om företagens sociala ansvar COM(2011) 681 final — ett meddelande om initiativet för socialt företagande COM(2011) 682 final

I POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Regionkommittén välkomnar att kommissionen har gett social ekonomi och innovation en central plats i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen, i den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning och i inremarknadsakten.

2. Kommittén håller med om att en strategisk analys av företagens sociala ansvar blir allt viktigare med tanke på företagens konkurrenskraft. Det kan innebära fördelar med tanke på riskhantering, kostnadsbesparingar, kapitaltillgång, kundrelationer, personalhantering och innovationsförmåga. Genom att fästa uppmärksamhet vid sitt sociala ansvar kan företagen stärka förtroendet för sig själva såväl hos sina anställda och kunder som hos medborgarna.

3. Kommittén är positiv till kommissionens vädjan till europeiska företagsledare att i nära samarbete med offentliga myndigheter och andra intressenter främja socialt företagande i allt fler företag inom EU i linje med de tydliga mål som satts upp för 2015 och 2020.

4. ReK stöder kommissionens avsikt att inte ge någon definition på “socialt företagande” som skulle täcka hela Europa, vara bindande för alla parter och leda till alltför sträng reglering. Kommittén stöder också förslaget om allmänna principer så att man kan beakta medlemsstaternas olika politiska, ekonomiska och sociala strategier samt deras resurser. Dock bör man eftersträva enhetlighet vad gäller språk och terminologi i alla EU-länder.

5. Kommittén är positiv till Europeiska kommissionens åtagande att bygga ett starkt och konkurrenskraftigt Europa som strävar efter hållbar tillväxt i syfte att stärka återhämtningen av den europeiska ekonomin. Stödet för konkurrenskraftig affärsverksamhet som grundar sig på hållbar utveckling har fått en central ställning (1) i Europa 2020-strategin.

6. Kommittén påminner om att nya variabler som påverkar konkurrenskraften har ifrågasatt den europeiska ekonomins roll i världen och att Europa 2020-strategin måste få ett starkt stöd så att den europeiska ekonomin återfår sin ställning. Det sociala perspektivet bör spela en central roll i denna process som drivkraft för tillväxten.

7. ReK betonar att det är viktigt att utnyttja det mervärde vi kan få av verksamhet på EU-nivå när vi försöker hantera de globala utmaningarna. Målen för Europa 2020-strategin kan bara nås om vi kombinerar medlemsstaternas resurser och skapar synergieffekter.

8. Kommittén stöder ett utökat övergripande samarbete och avtal mellan regioner och medlemsstater i syfte att öka engagemanget för att uppnå målen i Europa 2020-strategin.

9. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid de olika utvecklingsnivåer och regionala skillnader som alltjämt förekommer inom Europeiska unionen. Situationen i medlemsstaterna, regionerna och städerna beträffande de fem målen i Europa 2020-strategin, som gäller sysselsättning, forskning och innovation, klimatförändring och energi samt utbildning och bekämpning av fattigdom, varierar betydligt, och krisen påverkar dem i olika hög grad.

10. ReK anser att utövande av socialt ansvarstagande företagsverksamhet bör stödjas och belönas på marknaden genom till exempel investeringsstöd och offentlig upphandling. Stödet bör riktas in på aktörer som erkänner den centrala betydelse som arbetstagarna har för företagens utveckling. Man bör premiera ökad anställning av personer från grupper som anses riskera arbetslöshet som ett exempel att följa.

11. ReK välkomnar kommissionens förslag om att ge offentligt erkännande åt företag som vidtar åtgärder för att ta samhällsansvar. EU kan bidra till att sprida god praxis, stärka ömsesidigt lärande och uppmuntra allt fler företag att utveckla sina egna strategier för att hantera samhällsansvarsfrågorna.

12. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta en rättsakt som förpliktar investeringsfonder och finansinstitut att informera sina kunder (medborgare, företag, myndigheter osv.) om vilka etiska och ansvarsmässiga investeringsgrunder eller vilka normer och regelverk som man tillämpar, i syfte att ge de nya etiska värderingarna mer allmän genomslagskraft.

13. Kommittén stöder idén att inrätta ett europeiskt verktyg som gör det lättare för sociala företag att få finansiering.

14. Regionkommittén föreslår att Europeiska kommissionen och ReK regelbundet följer upp och bedömer hur genomförandet fortskrider och hur man har informerat om det. Genom att informera om sådant som berör samhället och miljön, även klimatet, kan man främja åtaganden kring utvecklingsåtgärder som bidrar till att identifiera väsentliga risker i samband med en hållbar utveckling.

15. Kommittén är medveten om att utvecklingen av samhällsansvaret kräver nytt kunnande inom företag samt förändringar i fråga om värderingar och beteende. Medlemsstaternas insats kan vara av stor betydelse när det gäller att få läroanstalter att inkludera företagens samhällsansvar, hållbar utveckling och ansvarstagande medborgarskap i de relevanta utbildningsprogrammen på såväl gymnasie- som högskolenivå.

16. Kommittén gläder sig över att man i initiativet har gett utbildning, social medvetenhet och erkännande av utvecklingsverksamhet en central roll i EU:s nya tillväxtmodell och understöder kommissionens avsikt att styra och finansiera utbildningsprojekt som stärker socialt ansvarstagande. Kommittén anser att tänkesätt som grundar sig på socialt företagande bör grundläggas redan i utbildningens tidigaste stadier. På så sätt ökar medvetenheten om det mänskliga kapitalets roll i ekonomin.

17. Kommittén konstaterar att själva begreppet industri har utvidgats och att betydelsen av så kallade nya industrier baserade på verksamhet i nätverk har ökat. Genom att låta samhällsansvaret ingå i alla arbetsskeden främjar man utvecklingen av dessa företag.

18. ReK konstaterar att en utvidgning av samhällsansvaret till att även omfatta affärsverksamhet är en avgörande utmaning när det gäller att göra EU:s politik i fråga om mänskliga rättigheter mer konsekvent.

19. Kommittén påminner om att ett ännu effektivare genomförande av FN:s grundprinciper också kan främja EU:s mål när det gäller enskilda människorättsfrågor och centrala normer för arbetslivet, inklusive användning av barnarbete, tvångsarbete för fångar, människosmuggling, jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering, föreningsfrihet och rätt till kollektiva förhandlingar.

20. Kommittén anser att Europeiska unionen bör investera i de åtgärder vars socioekonomiska potential är störst och understöder kommissionens avsikt att under 2012 samarbeta med företag och intressegrupper i syfte att utifrån FN:s grundprinciper utveckla riktlinjer som gäller mänskliga rättigheter för vissa branscher och för små och medelstora företag.

21. ReK konstaterar än en gång att ett av de viktigaste målen bör vara att skapa ett mer ansvarskännande och öppet finansieringssystem. När investerarna fördelar kapitalet bör de inte bara tänka på de nuvarande ekonomiska fördelarna. En ansvarig politik i fråga om mänskligt kapital ger effekter i form av långsiktiga konkurrensfördelar. Dessa leder också till tydliga ekonomiska fördelar.

22. ReK anser att målet för samhällsansvaret bör vara att utveckla processer som hjälper till att förvalta de allt knappare resurserna mer effektivt, ansvarsfullt och öppet samt att öka de socialt ansvarstagande åtgärderna.

23. Kommittén påpekar att befolkningsutvecklingen och de nya konsumtionsmodellerna hör ihop. I de utvecklade länderna innebär den åldrande befolkningen att det behövs fler nya sociala tjänster, men den innebär också en möjlighet att skapa socialt ansvarstagande företag.

24. Regionkommittén föreslår att Europeiska kommissionen och ReK kartlägger etiska och värdebaserade åtgärder genom vilka man kan öka företagens motivation att utveckla samhällsansvaret. Detta kräver ny kompetens samt förändringar i fråga om värderingar och beteende.

25. ReK rekommenderar att man försöker hitta incitament som uppmuntrar företagen att frivilligt och på eget initiativ utveckla sitt samhällsansvar. Företagen bör ges tillräcklig flexibilitet att vara innovativa och utveckla en strategi i fråga om socialt ansvarstagande som passar de egna förhållandena och inte blir en alltför tung börda för företaget om man beaktar dess storlek och bransch. Det bör noteras att företagets samhällsansvar också främjar och stöder dialogen mellan arbetsmarknadsparterna.

26. ReK anser att man på lokal nivå bör utveckla konkreta mätbara åtgärder i olika europeiska regioner, så att både de direkta och de indirekta konsekvenserna av åtgärderna blir synliga och kan spridas till berörda parter.

27. Kommittén stöder ett sådant övergripande hållbarhetsbegrepp som på ett balanserat sätt omfattar de ekonomiska, sociala och miljömässiga variablerna. Man bör uppmuntra en integration av de sociala aspekterna i den offentliga upphandlingen samtidigt som EU:s nuvarande regelverk (2) beaktas.

28. Kommittén betonar att man bör säkerställa att medlemsstaterna och de offentliga myndigheterna på alla nivåer till fullo utnyttjar de möjligheter som de nuvarande bestämmelserna om offentlig upphandling ger när det gäller att inkludera kriterier som rör samhällsansvar i offentlig upphandling. Man bör dock se till att småföretag och mikroföretag kan delta i upphandlingar på lika villkor och garantera dem ett hållbart deltagande.

29. Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens strävanden efter att anpassa lagstiftningen om offentlig upphandling så att den motsvarar lokala behov. Europaparlamentet och rådet uppmanas att ytterligare beakta dessa behov samt små och medelstora företags behov.

30. ReK rekommenderar att man efterlyser förslag till åtgärder genom vilka man i upphandlingslagstiftningen kan öka möjligheterna för mindre, mer flexibla och socialt ansvarstagande aktörer. Det bör vara möjligt att betona kriterier som rör kvaliteten och arbetsförhållandena när man ingår avtal om offentlig upphandling, särskilt inom social- och hälsovårdsbranschen.

31. Kommittén anser att man i samband med offentlig upphandling måste stödja bildandet av partnerskap och nätverk. Upphandlingsprocessen bör inte vara alltför tung och invecklad och den bör inte kräva en ohanterbar mängd pappersarbete. Dessutom bör man undvika att enbart sträva efter att nå resultat så billigt som möjligt och ur ett kort perspektiv. Det viktigaste är att man uppnår de kvalitativa effekter som allmänheten förväntar sig.

Nya verksamhetsmodeller som behöver utvecklas och förslag till åtgärder som ökar den socialt ansvarsfulla företagsverksamheten:

Samhällsansvar som konkurrensfaktor

32. Man bör stödja åtgärder som hjälper företag att utveckla fler konkurrenskraftiga verksamhetsformer, produkter och servicepaket som baseras på samhällsansvar. Det gäller att utforma och genomföra en undersökning, som gör det möjligt att kartlägga kompetensen i regionen, dess utveckling och mätbara mål, samt att utbyta goda erfarenheter.

Användarvänlighet ur konsumentens perspektiv

33. Konsumenten bör ha möjlighet att lätt få information om socialt ansvarsfulla företag och deras produkter. Informationen bör vara tillänglig i en form som lätt kan utnyttjas och spridas.

34. Insyn och öppenhet beträffande produktionsprocessens bakgrundsfaktorer är viktiga förutsättningar för att synliggöra samhällsansvaret. Terminologin bör vara enhetlig och tydlig och konsumenterna bör ha möjlighet att ge respons.

Ekonomiska incitament bör presenteras på ett begripligt sätt

35. Om ekonomiska eller andra incitament är knutna till socialt företagande, bör dessa presenteras på ett begripligt sätt. Förutsättningarna för verksamheten bör dock vara sådana att de i tillräckligt hög grad lockar till och uppmuntrar ansvarstagande verksamhet. Även mindre företag bör ha en reell möjlighet att fungera som sociala företag.

Utbildning

36. Man har hittills inte satsat tillräckligt på utbildning i socialt företagande. Ett hinder för utvecklingen kan vara att ledarna för sociala företag inte har ett entreprenöriellt förhållningssätt. I framtiden måste frågan om den sociala ekonomin därför betraktas ur två perspektiv: ett nutidsperspektiv – inom ramen för utbildningar – och ett framtidsperspektiv – inom ramen för högre utbildning. Om man gör sådana överväganden kommer man att kunna ge personalen rätt utbildning.

37. Utvecklings- och utbildningsåtgärderna bör planeras i samarbete med finansieringspartnerna. Då kunde också humankapitalet utnyttjas vid utvecklingen av verksamheten i sociala företag.

Uppdatering av upphandlingslagstiftningen

38. Priset har fått en särskild tyngd i upphandlingen av offentliga tjänster och varor. Då tjänster och varor införskaffas är det fråga om mycket stora partier, vilket kan utestänga mindre företag från upphandlingen på grund av deras högre pris per enhet. Vid upphandlingen bör man i högre grad göra det möjligt att beakta hållbar utveckling. Dessutom borde det ordnas utbildning och handledning i hur man lämnar in anbud.

Ökad motivation för sociala företag

39. Man bör uppmuntra företagare till ansvarsfull verksamhet genom att anlita experter för olika verksamhetssektorer som ger information om olika praktiska åtgärder.

40. Dessutom upplever särskilt många små och medelstora företag att de lämnas utanför när nya bestämmelser och förordningar utarbetas. Företag bör erbjudas konkreta möjligheter att påverka och att bedöma konsekvenserna av olika åtgärder samt flexibla möjligheter till bland annat finansiering.

41. Det är också viktigt att hitta ett nytt sätt att utveckla prestationsförmågan, ansvarstagandet och öppenheten hos företag för att förbättra möjligheterna att få finansiering.

42. Regionkommittén påpekar att den sociala ekonomin redan nu sysselsätter över 11 miljoner människor eller 6 % av den sammanlagda arbetskraften inom EU (3). Den omfattar organisationer som har en särskild juridisk status (kooperativa företag, stiftelser, föreningar och ömsesidiga bolag), av vilka många, med beaktande av ovannämnda särdrag, strävar efter sociala mål, samt sociala företag som är organiserade på traditionellt sätt som privatföretag eller aktiebolag.

43. Kommittén betonar att socialt företagande inte har fått det erkännande som det skulle behöva. Aktörer från olika regioner och olika länder har inte bildat nätverk i tillräckligt hög grad, vilket hämmar spridningen av god praxis, bildandet av partnerskap och uppkomsten av nya möjligheter.

44. Kommittén betonar särskilt att den inre marknaden behöver ny tillväxt som kommer alla till del med så full sysselsättning som möjligt som mål.

45. ReK anser att man bör överväga huruvida sociala företag kan spela en viktig roll i ekonomin om man till exempel ingriper i de offentliga produktionssätten. Socialt företagande kan fungera som en lösningsmodell för den reform av det offentliga servicesystemet som kommer att bli nödvändig i framtiden.

46. ReK önskar att man särskilt beaktar särdragen hos de sociala företagen i samband med offentlig upphandling. Detta bör dock inte snedvrida konkurrensen.

47. Kommittén stöder kommissionens åtgärder inom ramen för plattformen mot fattigdom och social utestängning (4) och inremarknadsakten (5), så att man kan stärka den territoriella sammanhållningen och finna nya lösningar på sociala problem, särskilt vad gäller bekämpningen av fattigdom och social utestängning.

48. Kommittén stöder tanken att sociala företag skulle kunna utgöra en egen företagskategori med egen företagsform som även kan ha andra mål än att sträva efter vinst för ägaren. Dessa företagskategorier skulle dock ha sina egna regionala och nationella prioriteringar.

49. ReK stöder kommissionens förslag om att utarbeta gemensamma principer samtidigt som man beaktar medlemsstaternas olika politiska, ekonomiska och sociala strategier samt de sociala företagens innovationsförmåga.

50. Kommittén framhåller att det sociala ansvarstagandet inte är något nytt för små företag. Funktioner som är karakteristiska för sociala företag förekommer redan nu i företag utan att de själva är medvetna om detta. Terminologin och begreppen kan dock vara främmande för dessa företag. Begreppen bör göras mer kända så att de kan utnyttjas i företagsverksamheten och användas för att styra den i rätt riktning.

51. Kommittén understöder åtgärder genom vilka man främjar kännedomen om sociala företag samt ökar synligheten och förståelsen för branschen. Informationen om sociala företag bör göras tillgänglig lättare och snabbare så att erfarenheter och bästa praxis kan spridas.

52. Kommittén stöder skapandet av ett flerspråkigt elektroniskt forum för informationsutbyte mellan sociala företag, företagskuvöser och företagskluster samt investerare som stöder socialt företagande, och som kan förenkla informationsspridningen och underlätta tillgången till stöd från EU-program. Innan forumet skapas bör samråd ske med berörda grupper.

53. ReK föreslår att man skapar förutsättningar för en harmonisering av förfarandena för projektfinansiering. När man måste ansöka om finansiering från flera olika finansiärer blir man också tvungen att sätta sig in i regelverket för dessa finansieringskällor eftersom stödkategorierna och omfattningen av stödet är olika beroende på den offentliga finansiären, projektets innehåll och den nationella lagstiftningen. Detta innebär att särskilt resurssvaga mindre aktörer har begränsade möjligheter att delta i projekt. Också förfarandena vid verkställande, tolkning och tillämpning av EU-finansieringen bör ägnas uppmärksamhet.

54. Kommittén stöder utvecklingen av sådana övergripande handlingslinjer och riktade program som kan stödja sociala företag och främja social innovation. Dessa åtgärder bör dock vidtas på ett sådant sätt att de inte förvränger konkurrenssituationen.

55. ReK påpekar att det är svårt för sociala företag att hitta finansiering för sin utveckling. Omfördelningen av vinsten och sysselsättningen av personer i missgynnad ställning ger ofta kreditgivare och eventuella investerare uppfattningen att sociala företag är särskilt utsatta för risker och att de är mindre lönsamma.

56. ReK stöder kommissionens förslag till åtgärder (6) genom vilka privata och offentliga aktörer skulle kunna uppmuntras att investera mer i dessa företag genom kapitalandelar eller lån, såväl genom sociala investeringar som genom ett europeiskt verktyg för stöd till finansiering av sociala företag.

57. ReK stöder utarbetandet på europeisk nivå av en rättslig ram för inrättandet av nya typer av socialt ansvarsfulla investeringsverktyg.

58. Kommittén betonar att alla företag och stiftelser som sysslar med socialt företagande ska kunna vara verksamma på den inre marknaden. Därför bör man undvika att regelverket blir alltför mångfacetterat. Regelverket bör vara lätthanterligt och lätt att följa.

59. Regionkommittén stöder Europeiska investeringsfondens åtgärder (7) som syftar till att under 2012 ta i bruk en tjänst för “eget kapital” (ESIEF (8)), avsedd för investeringar i fonder som syftar till att åstadkomma en social effekt. Särskilt i startskedet är det svårt att få finansiering.

60. ReK föreslår att man kartlägger en ny investeringspool för sociala företag samt överväger möjligheten att utforma en handlingsmodell för etablering av sociala företag som även omfattar de olika finansiärerna inom innovationssystemet. I samband med finansieringen bör rådgivning och handledning i investering och företagande ordnas, eftersom själva mångfalden av finansieringsförfaranden innebär problem för nya små aktörer när de utarbetar sina finansieringsansökningar. Det kan vara svårt att beskriva verksamheten och dess mål vilket försvårar möjligheterna att få finansiering.

61. ReK betonar att ett villkor för finansieringen dock bör vara att konsekvenserna noggrant utreds och att man förutsätter ansvarstagande verksamhet.

62. Kommittén föreslår att ett kvalitativt mål för utvecklingen av socialt företagande bör vara uppkomsten av nya innovationer och nya företag, som bidrar till att minska långtidsarbetslösheten och skapa nya bestående arbetsplatser och nätverk, särskilt när det gäller små företag.

63. Kommittén uppmanar till en mer omfattande utredning av möjligheterna att genom socialt företagande och därtill hörande utbildning skapa sysselsättningsmöjligheter för ungdomar som riskerar att bli utestängda samt huruvida deltagandet i social företagsverksamhet kan erbjuda dem arbete, erfarenheter och därigenom en väg ut ur arbetslöshet och in i arbetslivet.

64. ReK anser att man bör beakta möjligheten att överföra medelålders personers humankapital och tysta kunskap till yngre generationer genom att grunda sociala företag. Den ekonomiska krisen inom EU innebär att även många äldre, ännu helt arbetsföra personer hotas av uppsägning och utestängning. Genom EU-finansiering bör man också understödja mästare-gesäll-modellen inom ramen för socialt företagande. Kunskapsöverföringen från generation till generation skapar betydande mervärde eftersom de äldre kan förmedla attityd och kunnande medan de yngre kan bidra med nya idéer och entusiasm. Mästare-gesäll-modellen fungerar alltså i båda riktningarna.

65. Kommittén stöder ökad information till äldre personer om fördelarna med socialt företagande i samband med det europeiska temaåret för aktivt åldrande 2012.

66. Kommittén rekommenderar att man för att utveckla kunskaperna i företagande och främja utbytet av kunnande erbjuder experthandledning, utvecklingstjänster, samarbetsseminarier och studiebesök som är ändamålsenliga för företagen och anpassade till deras olika behov.

67. ReK rekommenderar att man utvecklar tillräckligt långsiktiga strategier i stället för fragmenterad och projektbaserad verksamhet. En verksamhet som byggs upp steg för steg, med tydliga etappmål, är en grundförutsättning för lönsam affärsverksamhet inom socialt företagande.

68. Kommittén förespråkar upprättandet av partnerskap över branschgränserna, såväl tvärdisciplinärt som sektorsövergripande mellan olika organisationer. Vilka andra utvecklare bör man också engagera och vilka har redan förbundit sig att delta i verksamheten? Hur är det med andra projekt, program och nätverk i omgivningen, med vilka man kombinerar eller försöker kombinera verksamheten? På vilket sätt kan övriga projekt/finansiärer/investerare dra nytta av nätverk?

69. ReK stöder en kartläggning av god praxis och användbara modeller tillsammans med berörda aktörer. Europeiska sociala företag bör kartläggas och katalogiseras och man bör bedöma deras särdrag, ekonomiska modeller, ekonomiska tyngd, gränsöverskridande tillväxtpotential samt de juridiska verksamhetsformernas och skattesystemens innehåll och grunder. Redan befintlig information kan således utnyttjas, och genom att använda bästa praxis kan man bygga upp modeller för nya koncept.

Utveckling av en certifieringsbas för socialt företagande

70. I och med att företagandet får alltmer varierande former och antalet olika typer av företagare ökar behöver begreppet socialt företagande preciseras så att rättvisa beskattningsförfaranden, pensionslösningar och socialförsäkringskostnader kan genomföras på ett sätt som ökar sysselsättningen och olika möjligheter till affärsverksamhet i samhället.

71. Vi rekommenderar att en certifiering som bygger på vissa kriterier utformas för den regionala nivån samt att regionerna har ett nära samarbete och utvecklar partnerskap. Kommittén rekommenderar att specifika regionala aspekter ska ges utrymme i syfte att stödja ansvarsfulla företag både när det gäller innehållet och formen för erkännandet.

Utbildning, handledning och mentorskap för fortlöpande utveckling

72. För att skapa förutsättningar för en gynnsam verksamhetsmiljö för sociala företag inom den sociala ekonomin behöver dessa företag en ny typ av ledarskap och expertis som åstadkoms genom ändringar i högskoleutbildningarna, utbildning och systematisk utveckling.

73. Att dra lärdom av erfarenheter, dvs. mästare-gesäll-perspektivet, rekommenderas också om man vill möjliggöra en effektiv användning av resurserna. En viktig faktor när det gäller att öka informationen är att samla in och sprida erfarenheter från sociala företagare som en längre tid har varit verksamma i branschen.

Beskrivbarhet och upprepbarhet

74. Det bör kartläggas i vilken omfattning arbetet och verksamheten bland aktörerna inom socialt företagande kan beskrivas och spridas samt hur man på basis av detta kan utveckla en attraktiv produktionsmodell som skulle sporra investerare att delta i utvecklingsarbetet och konsumenter att köpa mera.

Förebyggande av utestängning bland unga

75. Man bör satsa på sysselsättning och välbefinnande hos unga och personer som riskerar att bli utestängda genom att öka verksamhetsmöjligheterna och utveckla möjligheterna till socialt företagande. Ett “verksamhetskoncept” med låg tröskel kunde ge ekonomiskt stöd till arbete som förebygger social utestängning bland barn och ungdomar i syfte att utveckla och utöka nya typer av tjänster. Dessutom borde man erbjuda ungdomar möjlighet att ansöka om pengar till egna projekt och egen verksamhet.

76. Regionkommittén anser att man bör fästa uppmärksamhet vid att ett börsbolag inte kan bedriva verksamhet utan att stå under en medlemsstats kontroll.

77. Kommittén betonar behovet av att framför allt inrikta programåtgärderna på en konsekvensanalys.

78. ReK stöder flexibilitet i fråga om frekvensen och tidpunkten för offentliggörande av ekonomiska uppgifter för små och medelstora emittenter, och frekvensen för offentliggörandet bör vara ändamålsenlig.

79. ReK stöder åtgärder som förenklar de förklarande beskrivningarna i de delårsrapporter som krävs av små och medelstora emittenter.

80. Kommittén önskar att man särskilt beaktar bekämpning av diskriminering och jämställdheten mellan könen när man talar om sociala innovationer.

81. Kommittén uppmanar till en positiv attityd till en standardisering och förenkling av informationsspridningen. För tillfället är det besvärligt att få tillgång till finansiella upplysningar om börsbolag i hela EU eftersom de berörda parterna måste gå igenom 27 olika nationella databaser för att få tag i informationen.

82. ReK stöder utvecklingen av en ekonomisk miljö som är öppnare för kreativitet och innovation och som ökar förtroendet för företagsvärlden genom att förenkla administrativa förpliktelser och avlägsna hinder som medför svårigheter särskilt för små och medelstora företag.

83. Kommittén stöder utvidgningen av de ansvarstagande företagens roll i samhället och utvecklingen av en miljö där företagarna uppmuntras att utveckla nya innovativa och ekonomiskt lönsamma projekt med social inverkan. Verksamheten bör vara lönsam och motiverande för företagen, och företagarna bör beaktas i den operativa verksamheten redan från början.

84. ReK rekommenderar en parallell bedömning av flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen, som främjar social innovation och som går ut på att utnyttja kreativiteten i föreningar och sociala företag till att förbättra situationen för särskilt utsatta grupper och till att tillgodose sådana brådskande sociala behov som marknaden och den offentliga makten inte har uppfyllt, för att undvika överlappande verksamhet.

85. Kommittén rekommenderar en förenklig av redovisningsdirektiven så att det särskilt gagnar mindre företag. Redovisningsdirektiven bör innehålla rimliga och rättvisa krav som beaktar företagets storlek och bransch, bland annat vad gäller offentliggörande och värdering.

86. Kommittén tror att enklare krav för årsbokslut kan främja en affärsmiljö som gynnar företagsamhet och grundandet av företag. ReK har dock inte resurser att bedöma återverkningarna av kraven för årsbokslut och föreslår att Europaparlamentet anordnar en utredning på bred bas innan direktivet om årsbokslut träder i kraft.

87. ReK stöder förenklingen av nuvarande krav, dock på ett sådant sätt att man fortsättningsvis kan använda och jämföra boksluten.

88. ReK rekommenderar en förenkling av gränsvärdena för företag av samma storlek för att underlätta jämförelser och för att uppmuntra åtgärder som gör ekonomisk information jämförbar i hela EU.

89. Regionkommittén stöder målet att stifta lagar med respekt för subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen och vill säkerställa att de administrativa bördorna står i rätt proportion till de fördelar de medför.

90. ReK stöder inremarknadsakten (9), som syftar till att förenkla verksamhetsvillkoren för små och medelstora företag, eftersom mer än 99 % av de europeiska företagen utgörs av sådana företag. I initiativet “Tänk småskaligt först” (Small Business Act) erkänns behovet att beakta de små och medelstora företagens specifika behov och att det även finns olika segment inom denna grupp. Förslagets strategi att i första hand tänka småskaligt gör dessutom att redovisningsordningarna kan passa olika företagsstorlekar.

91. Kommittén anser att man bör se till att medlemsstaterna inte ställer onödiga tilläggskrav. Detta kan bäst uppnås med en samordnad EU-lagstiftning. För medelstora och stora företag bör den finansiella rapporteringen bli mer jämförbar på EU-nivå eftersom sådana företag ofta är verksamma i hela EU och deras verksamhet berör intressenter på hela inre marknaden.

92. Kommittén stöder förslaget genom vilket G8-gruppens regeringar utfäste sig att införa lagstiftning om öppenhet alternativt att främja frivilliga standarder som kräver eller uppmuntrar att företag i olje-, gas- och gruvsektorerna redovisar de betalningar de gör till offentliga myndigheter. Europaparlamentet har dessutom lagt fram en resolution (10) där dess stöd för rapporteringskrav land för land upprepas, särskilt när det gäller utvinningsindustrin.

Slutsatser

93. En viktig tyngdpunkt är åtgärder genom vilka vi kan styra, uppmuntra och hjälpa små och medelstora företag att inkludera flera socialt ansvarstagande perspektiv i sin verksamhet. Inom Europeiska unionen finns ungefär 24 miljoner små och medelstora företag. För EU:s framtid är det viktigt att vi uppmuntrar särskilt de unga till nydanade, ansvarsfull företagsverksamhet.

94. Genom rätt valda åtgärder främjas uppkomsten av nya företag och tillväxten i redan befintliga företag. Näringspolitiska åtgärder bör styras så att de stöder nätverksinriktade, socialt ansvarstagande, tillväxtorienterade, sysselsättningsskapande och internationellt orienterade företag.

95. Genom att utveckla regionerna skapar man framtiden. Genom utvalda mål och förfaranden kan man bygga nytt, upprätthålla det gamla eller försöka anpassa sig till en föränderlig miljö. Det viktiga är att regionerna kan utveckla sin kompetens, utnyttja sina starka sidor, specialisera sig och bilda nätverk på regional, nationell och internationell nivå.

96. Det bör utredas hur det stöd som ges till företagen fungerar och hur ändamålsenligt det är. Med utgångspunkt i utredningen bör man sedan göra de ändringar som behövs, vilket också innebär besparingar i stödutgifterna. Nätverksarbetet bör utvecklas så att det stöder regionernas näringspolitik som helhet. Samtidigt utnyttjas regionernas potential, starka sidor och möjligheter allt effektivare. En sådan kartläggning innebär också möjligheter att öka samarbetet mellan centrala och perifera områden. Dessutom bör man effektivisera samarbete, partnerskap och nätverkssamarbete mellan regionerna.

97. Det bör också noga övervägas huruvida projektens omfattning och mångfalden av regler innebär att projekten leds av aktörer som är specialiserade på projektarbete, såsom kommuner, universitet, läroanstalter och olika slags utvecklingsbolag. Man borde fästa särskild uppmärksamhet vid mindre företags lika möjligheter att delta i projekt. Etablerade organisationer förfogar över större resurser att undersöka de olika krångliga stödreglerna och att utarbeta nödvändiga ansökningar, vilket mindre företag inte har kunnande eller möjligheter till. Smidigare förfaranden som gynnar företagen kunde dock möjliggöra att projekt genomförs mera kostnadseffektivt.

98. Företagsformen socialt företag är för tillfället odefinierad. Om aktörerna i bakgrunden huvudsakligen är statliga tjänstemän och/eller större aktörer, kan företagare uppfatta socialt företagande mera som välgörenhet än som äkta uppmuntran till företagsamhet. Sådan verksamhet uppfattas som något främmande som inte hör hemma inom företagandet, och inte som en parallell verksamhetsform. Särskild uppmärksamhet borde fästas vid detta för att socialt företagande ska utvecklas.

99. De sociala företagens möjligheter att få information bör utvecklas och informationsförmedlingen förenklas. Från den största portalen bör det finnas en länk till daglig information som kan behövas. Informationssidorna bör länkas samman med varandra, och man bör tillämpa ett effektivt sätt att distribuera information, exempelvis via bulletiner, meddelanden om viktiga erfarenheter och ständiga uppdateringar.

100. Det gäller att komma överens om en prioritetsordning för de åtgärder som ska vidtas och att försöka hitta de bäst lämpade åtgärderna, teknikerna och metoderna för problemlösning inom de olika delområdena. Dessa metoder behöver identifieras och distribueras så att de kan användas av så många som möjligt.

101. Det gäller också att öka utvecklingsfärdigheterna på ett mångsidigt sätt, så att de gynnar företagarna. En viktig faktor är att samla in och dela med sig av erfarenheter från företagare som redan har arbetat inom sektorn. Inom Europa bör det finnas en vilja att bygga upp ett enhetligt EU där varje kompetent aktör är viktig och där var och en hjälps åt att finna en plats där han eller hon kan utveckla sin kompetens.

102. Ett mål är att stöda uppkomsten av nya koncept och påskynda tillämpningen av nya lösningar. Med hjälp av lämplig styrning kan man få ut nya lösningar på marknaden och samla erfarenhetsbaserad information genom lyckade och misslyckade försök. Så småningom får man bättre och mer funktionella modeller och information om konceptets effektivitet och effekter i olika länder samt om de svårigheter och problem som uppstår.

103. Genom experiment kan man väcka nytt intresse för företagande. Det finns gott om olika experimentområden, och med hjälp av lämplig styrning är det möjligt att begränsa riskerna till förutbestämda ramar. Vid pilotprojekt är det viktigt att man får ekonomiskt och informativt stöd för att generera lönsamma affärsidéer. Dessutom kan pilotprojekten fungera som inlärningsunderlag innan man tar de nya lösningarna i bruk.

104. Till sist rekommenderar vi att man satsar på planering och långsiktiga lösningar som framskrider steg för steg. I Europa behövs nytt mod att skapa ekonomisk tillväxt på ett socialt ansvarsfullt sätt och inom de ramar som miljön sätter. Åtgärder bör utformas för att förebygga utestängning, och dessa bör sträcka sig tillräckligt långt in i framtiden. Kortsiktiga projektorienterade åtgärder utan tydliga uppföljningsperspektiv bör undvikas. Vi rekommenderar fortfarande att man utarbetar detaljerade åtgärdsförslag och rapporter om samhällsansvar och socialt företagande så att man i högre grad kan verka för social stabilitet. Sammanfattningsvis vill vi betona den centrala betydelsen av utvecklingsarbete samt av att dela och utnyttja befintlig information och bästa praxis. Vi uppmuntrar en kartläggning av lyckade exempel och stöd för verksamhet som kan leda till framsteg.

Bryssel den 19 juli 2012 Regionkommitténs ordförande Mercedes BRESSO

(1) COM(2010) 614 final.

(2) Socialt ansvarsfull upphandling: En handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling. Europeiska kommissionen 2011.

(3) CIRIEC (Internationella centrumet för forskning och information om den offentliga, sociala och kooperativa ekonomin), The Social Economy in the European Union, s. 48.

(4) Meddelandet Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning, COM(2010) 758 final, 16.12.2010.

(5) Meddelandet Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden, COM(2011) 206 final, 13.4.2011.

(6) COM(2011) 681 final.

(7) Europeiska investeringsbankgruppen.

(8) European Social Investment and Entrepreneurship Fund (ESIEF), som skulle investera i 10–15 verktyg i medlemsstaterna.

(9) En översyn av redovisningsdirektiven föreslås i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, april 2011, Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt, avsnitt 2.11. Finns tillgänglig på: http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf#page=2.

(10) Resolution 2010/2102(INI).