EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 19.07.1995 
K()M(95) 370 slutlig 
GRÖNBOK 
Bruksmönsterskvdd inom den inre marknaden 
(framlagd av kommissionen) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
SIDA 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1 
SAMMANFATTNING OCH FRÅGOR I 
I. INLEDNING 1 
II. BEHOVET AV ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ FÖR 
BRUKSMÖNSTERSKYDD 4 
A. Den inre marknadens upprättande och funktion 5 
B. Den nuvarande situationen i medlemsstaterna 6 
C. Den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskvdd 7 
1. Användning av bruksmönsterskvdd inom Europeiska unionen 8 
a) Nationell ansökningsstatistik 9 
b) Gränsöverskridande ansökningar 10 
c) Ändring av ansökningsfbrfarandet inom Europeiska 
unionen 11 
2. Betydelsen av bruksmönsterskvdd i jämförelse med patent 12 
3. Betydelsen av bruksmönsterskydd för företag av olika storlekar 13 
4. Betydelse för olika industrigrenar 14 
5. Skäl till att ansöka om bruksmönsterskydd 15 
a) Snabb och enkel registrering 16 
b) Lägre skyddsvillkor 17 
c) Låg kostnad 18 
d) Preliminärt skydd 20 
6. Användares ekonomiska bedömning 20 
7. Bruksmönsters framtida ekonomiska betydelse 21 
a) Förändringar i den tid som läggs ned på forskning och 
utveckling (FoU) 21 
b) Förändring av produktionscykler, avsättningstider och 
uppfinningars livslängd 22 
c) Förändringar i innovationsgrad och utnyttjandetid för 
uppfinningar inom Europeiska unionen 27 
d) Betydelsen för industriföretag och fria uppfinnare av ett 
gemenskapens bruksmönsterskydd _ 27 
Å-K 
D. Effekterna av skillnaderna i skyddsrätter på den gemensamma 
marknaden 30 
1. Hinder för fri rörlighet förvaror 31 
2. Snedvridning av konkurrensen på den gemensamma marknaden 33 
3. Effekter för industriföretag och fria uppfinnare 34 
E. Sambandet mellan Europeiska unionens mål och det ekonomiska 
behovet 38 
III. LÄMPLIGA ÅTGÄRDER FÖR HARMONISERING AV 
BRUKSMÖNSTERSKYDD PÅ GEMENSKAPSNIVÅ 39 
A. Lämpliga instrument för harmonisering 40 
1. Anpassning av systemen 41 
a) Införandet av nya nationella skyddsrätter 42 
b) En anpassning av omfattningen av nationella 
bruksmönsterlagar 44 
2. En ytterligare tillnärmning av lagarna 44 
3. Införandet av en gemenskapens skyddsrätt 46 
4. En kombination av anpassning av lagar och införandet av en 
gemenskapens skyddsrätt 47 
5. Synpunkter från industriföretag och fria uppfinnare 47 
6. Synpunkter från patentombud 49 
B. Grundläggande principer om bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå 51 
1. Grundmodell 51 
a) Form- eller uppfinningsskydd? 52 
b) Slopande av registrering 53 
c) Prövning av skyddsvillkoren 54 
d) Grundprinciper 56 
2. Närmare bestämmelser 57 
a) Uppfinningshöjd 58 
b) Krav på tredimensionell form 59 
c) Undantagna uppfinningar 61 
(1) Uppfinningar som ej kan få skydd 61 
(2) Ämnen och blandningar 62 
(3) Förfarandeuppfinningar 63 
d) Nyhet 64 
e) Industriell användbarhet 65 
f) Handläggningsförfarande 66 
g) Skyddsrättsverkningar och överlåtelse 70 
h) Skyddstid 70 
i) Intrång 71 
j) Dubbel skydd 72 
k) Förhållandet till patentlag 73 
LITTERATURFÖRTECKNING I 
Sammanfattning Och Frågor 
Det industriella rättsskyddet (patent, varumärken, mönster och bruksmönster) har en 
viktig uppgift att uppfylla på den inre marknaden. DQX skall stimulera innovativ 
verksamhet genom att göra det lättare att utveckla och ekonomiskt tillgodogöra sig en 
ursprunglig idé. Ju enklare och tydligare sådana bestämmelser ili för användaren desto mer 
främjar de innovation genom att säkerställa ett effektivt skydd för uppfinningar. Samtidigt 
far konkurrenter kännedom om ny utveckling genom att skyddade uppfinningar 
offentliggörs. Detta ökar de europeiska företagens konkurrenskraft och underlättar 
uppfyllandet av målen om fri rörlighet för varor och konkurrens på lika villkor. 
Bruksmönster är en registrerad rättighet som ger exklusivt skydd för tekniska 
uppfinningar. Det liknar ett patent i det att uppfinningen måste vara ny (nyhetskrav) och 
väsentligt skilja sig åt från vad som tidigare är känt (uppfinningshöjd, något lägre än vad 
som gäller för patent). Till skillnad från patent meddelas bruksmönster utan förprövning 
av nyhet och uppfinningshöjd. Detta innebär att skyddet kan erhållas snabbare och till 
lägre pris men att det skydd som ges inte är lika säkert. Bruksmönsterskydd finns för 
närvarande endast på nationell nivå. 
Kommissionen har undersökt om den inre marknadens upprättande och funktion kräver 
att åtgärder för bruksmönster vidtas på gemenskapsnivå och, om så är fallet, vilka 
åtgärder som är nödvändiga för att harmonisera bruksmönsterlagarna i den inre 
marknadens intresse. 
Behovet av åtgärder 
Någon form av bruksmönsterskydd finns för närvarande redan i Frankrike, Belgien, 
Portugal, Italien, Spanien, Tyskland, Irland, Danmark, Grekland, Finland, Österrike och 
Nederländerna. Förenade kungariket, Sverige och Luxemburg har ingen jämförbar 
skyddsrätt. En jämförelse mellan de nationella systemen visar att det föreligger stora 
skillnader mellan de krav som måste uppfyllas för att fa rätt till bruksmönsterskydd, vilket 
i praktiken omöjliggör en gränsöverskridande tillämpning av dessa system. 
-11 -
Eftersom inga initiativ hittills har tagits på gemenskapsnivå har uppfinningar med låg 
uppfmningshöjd inte något gemenskapsomfattande skydd och, i de länder där denna 
skyddsform inte finns, inget tillräckligt skydd överhuvudtaget. Med beaktande av detta har 
kommissionen undersökt den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd för att på så 
sätt kunna fastställa om dessa skillnader negativt påverkar målen för fri rörlighet för varor 
och konkurrens på lika villkor. 
Bruksmönsterskydds nuvarande och framtida ekonomiska betydelse 
För att kunna bedöma den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd har 
utnyttjandegraden av de befintliga systemen (vad gäller frekvens, storlek på företag, 
skälen för att ansöka) samt utvecklingen på området för innovativ verksamhet undersökts. 
I princip kan man fastställa att bruksmönster är en mycket populär skyddsform. Det finns 
ungefär lika många sökanden av bruksmönster som av patent. Vid en jämförelse mellan 
olika nationella system visar det sig att de system som kräver en låg uppfinningshöjd 
används i mycket större omfattning än de system som kräver samma uppfmningshöjd som 
för patent. Med beaktande av den sammanväxande inre marknaden kan man därför räkna 
med ett ökat behov av bruksmönster, särskilt vad gäller gränsöverskridande ansökningar. 
En närmare granskning av ansökningar om bruksmönster inom Europeiska unionen visar 
att de flesta sökande hör hemma inom områdena för maskinkonstruktion, elektroteknik 
och finmekanik/optik. Inom den mindre och den medelstora industrin samt bland fria 
uppfinnare är intresset till och med större än hos storindustrin. 
En undersökning av ansökningar om bruksmönster visar på följande huvudsakliga skäl för 
att utnyttja denna skyddsform: 
• Snabb och enkel registrering. 
• Lägre krav än vad som gäller för patent. 
• Låg kostnad. 
• Tillfälligt skydd i avvaktan på att ett patent meddelas, 
Skälen för ansökan har som synes en stor spännvidd. Å ena sidan föredras denna 
skyddsform ibland när en sökande inte är säker på att han framgångsrikt kommer att 
kunna avsätta sin uppfinning och därför vill hålla nere kostnaden så mycket som möjligt. Å 
andra sidan används denna skyddsform även för uppfinningar där faran för efterbildningar 
är mycket stor och är följaktligen av stor betydelse för det ansökande företagets 
effektivitet och konkurrenskraft. Därutöver används denna skyddsform när patentskyddet 
inte erbjuder ett tillräckligt skydd eller inget skydd alls (t ex. när c^ 
- ill 
för att erhålla patent är alltför tidskrävande eller när innovationsgraden är för låg). Detta 
innehar att oberoende av företagets storlek är de förväntade effekterna av ett 
bruksmönsterskyd mycket positiva. I första hand leder de till att företaget får en 
förbättrad ställning på marknaden och i andra hand en direkt ökning av förtjänsterna. 
En undersökning av betydelsen av uppfinningar visar att. särskilt små och medelstora 
företag anser att de måste intensifiera sin innovativa verksamhet till följd av den allt 
hårdare konkurrensen. De anser att uppfinningar med låg uppiinningshöjd eller kort 
nyttjandetid kommer att få allt större betydelse i framliden, vilket skulle leda till ett. större 
behov av skydd som bäst kan täckas genom bruksmönster. Endast en liten del (högst 
10 %) av de tillfrågade inom alla företag och branscher oavsett storlek förväntade sig en 
minskad andel av sådana "enkla" uppfinningar. 
Med tanke på de resultat som hittills redovisats är det inte förvånande att industriföretag, 
fria uppfinnare och patentombud anser att det finns ett stort ekonomiskt behov av ett 
enhetligt bruksmönsterskydd inom Europeiska unionen. En närmare granskning av 
inställningen hos företag av olika storlekar visar på ett särskilt stort intresse hos framför 
allt mindre foretag med upp till 500 anställda. 
Effekter på den gemensamma marknaden 
Medlemsstaterna är i princip fria att själva bestämma omfattningen av sitt 
bruksmönsterskydd, förutsatt att de åtgärder som vidtas inte utgör ett medel för 
godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan 
medlemsstaterna. Detta innebär att det för. närvarande är möjligt att anta olika nationella 
regler och att medlemsstaterna kan besluta att de över huvud taget inte behöver ett sådant 
bruksmönsterskydd. 
Det immaterialrättsliga skydd som beviljas i en medlemsstat gäller endast inom den statens 
ferritoriurn, I avsaknad av harmoniserade lagar kan rättighetsinnehavaren förhindra import 
av sjcyddade varor som tillverkats och saluförts av tredje man utan r ttighetsinnehavarens 
ÏÏieçjgjvande. Det immaterialrättsliga skydd som medlemsstaterna beviljar kan därmed i sig 
användas för att förhindra fri rörlighet för varor. 
Skillnaderna mellan de befintliga skyddssystemen, vilka rättighetsinnehavaren inte själv 
kan påverka, tvingar honom att undvika marknader på vilka han inte kan erhålla 
motsvarande skydd för sin uppfinning. Med beaktande av den ekonomiska betydelsen av 
bruksmönsterskydd bygger detta upp murar inom den Europeiska unionen. De nuvarande 
skillnaderna i de olika skyddsformerna har därmed en direkt och negativ effekt på handeln 
IV 
inom gemenskapen och på företagens förmåga att utnyttja den gemensamma marknaden 
som ett enda område för sin ekonomiska verksamhet. Detta leder till att den fria 
rörligheten för varor hindras vilket innebär konkreta nackdelar för de berörda. 
Om företag skall kunna utnyttja de grundläggande friheter som fastställs i Romfördraget 
måste emellertid immaterialrättsreglerna möjliggöra en sund konkurrens mellan dem. Till 
följd av nuvarande skillnader i skyddsrätten måste företag och fria uppfinnare som vill 
utnyttja sin uppfinning kommersiellt i flera stater antingen skaffa sig kunskap om en 
mängd olika system eller betala dyrt för expertråd i var och en av de berörda 
medlemsstaterna. 
Situationen kan vara dräglig för större företag som har råd att investera stora summor för 
att saluföra och skydda sina uppfinningar. För fria uppfinnare samt för små och medelstora 
företag är dessa skillnader, och det följande behovet av rättslig rådgivning, ett 
administrativt problem och en ofta oöverkomlig kostnadsfaktor. Detta begränsar den 
innovativa verksamheten hos dessa företag och leder därmed till en snedvridning av 
konkurrensen. 
Till följd av detta är det därför inte överraskande att industriföretag och fria uppfinnare 
klagar över avsevärda problem vid gränsöverskridande användning av 
bruksmönsterskyddet. Problemen ökar dessutom i takt med ökad exportintensitet. 
Förhållandet mellan gemenskapsmål och ekonomiska behov 
Med beaktande av det stora ekonomiska behovet är den nuvarande situationen inte 
önskvärd eftersom den motverkar idén om ett mer integrerat Europa. Fri rörlighet för 
varor och konkurrens på lika villkor skulle på så sätt inte kunna uppnås. 
För att säkerställa upprättandet av en väl fungerande inre marknad måste kommissionen 
bemöta det nuvarande och framtida ekonomiska behovet1. Utvecklingen av innovativ 
verksamhet inom Europeiska unionen som präglas av en tendens till lägre 
uppfmningshöjd, högre kostnadskänslighet, kortare produktions- och avsättningscykler 
såväl som en kortare livslängd för uppfinningar, leder till ett större behov av en skyddsrätt 
som erbjuder ett snabbt, enkelt och billigt skydd för tekniska uppfinningar inom 
Europeiska unionen. 
1 Detta har redan medfört att åtgärder vidtagits för att skydda nya tekniker (t.ex. bioteknik) liksom för 
att anpassa nuvarande skyddssystem (t.ex. farmaceutika) till ändrade behov. 
- v 
För att undanröja dessa brister behörs åtgärder på gemenskapsnivå med följande 
grundläggande mål: 
• Skydd för tekniska uppfinningar med kort livslängd. 
• Skydd för tekniska uppfinningar med låg uppfmningshöjd. 
• Ett snabbt erhållande av skydd. 
• Ett enkelt erhållande av skydd. 
• En prisvärd skyddsrätt. 
• Ett snabbt offentliggörande så att allmänheten snabbt informeras. 
Nödvändiga åtgärder 
Det är Europeiska kommissionens uppgift att lägga fram sådana förslag om tillnärmning 
av lagar som är nödvändiga för den inre marknadens upprättande. Kommissionen har 
därför undersökt både de lämpliga instrumenten och den nödvändiga omfattningen av en 
framtida ordning om bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå . 
Lämpliga instrument för en harmonisering av bruksmönsterskydd 
Det finns flera alternativ att välja mellan på området för bruksmönster. 
Det första alternativet är en tillnärmning av de nationella skyddssystemen genom ett 
direktiv. En sådan harmonisering skulle inte begränsas till ett undanröjande av skillnader 
mellan nuvarande nationell lagstiftning utan skulle även omfatta ett införande av 
bruksmönsterskydd i de länder som för närvarande inte har något sådant rättighetsskydd . 
På så sätt skulle en mångfald av nationella rättigheterter skapas. Var och en av dessa 
rättigheterter skulle dock även i fortsättningen vara begränsad till en medlemsstats 
territorium. 
De föreliggande resultaten från undersökningar bland rådgivande patentombud, 
industriföretag och fria uppfinnare visar att en majoritet föredrar ett användarvänligt 
system genom vilket skydd skulle kunna säkerställas i tre till fem medlemsstater med en 
enda ansökan. Detta kan inte uppnås enbart genom en tillnärmning av nationell 
lagstiftning. 
Kommissionen anser att en harmonisering av de nationella skyddssystemen visserligen är 
ett första steg för att förbättra den rådande situationen men att det inte löser alla 
föreliggande problem. 
VI 
Kommissionen anser därför att det vore lämpligt att granska om åtgärder som inbegriper 
mer än en harmonisering av lagar bör vidtas. 
Ett alternativ vore att komplettera denna harmonisering av nationell lagstiftning genom ett 
ömsesidigt erkännande av det rättsskydd som medlemsstaterna beviljar. På så sätt skulle 
de nationella skyddsrättigheterna och de nationella registreringsmyndigheterna kunna 
behållas samtidigt som ett gränsöverskridande skydd inom Europeiska unionen skulle 
kunna erhållas med en enda ansökan. 
Ett annat alternativ vore att anta en förordning om upprättande av ett gemenskapens 
rättighetsskydd som skulle vara överordnat de nationella skyddssystemen, men inte ersätta 
dem. Ett sådant rättighetsskydd skulle börja gälla med omedelbar verkan i varje 
medlemsstat. På så sätt skulle det vara möjligt att med en enda ansökan och en enda 
process vid ett gemenskapskontor erhålla skydd i ett territorium som omfattar alla 
medlemsstater. 
Man får dock inte glömma bort att skapandet av den gemensamma marknaden är en ännu 
inte avslutad process, särskild med tanke på att Europeiska unionen nyligen har utvidgats 
till att omfatta Österrike, Sverige och Finland. Det skulle därför även vara möjligt att 
tänka sig en kombination av flera alternativ för att bättre anpassa ett framtida system till 
den inre marknadens behov. Liksom med varumärkes- och mönsterrätterna skulle ett 
direktiv om en harmonisering av nationella skyddssystem kunna kombineras med en 
förordning om upprättande av ett enhetligt rättighetsskydd. 
Omfattningen av bruksmönsterskvdd på gemenskapsnivå 
Tolv av femton medlemsstater har skydd för bruksmönster. Alla* dessa system erbjuder en 
registrerad rätt för tekniska uppfinningar utan förpröyning av nyhet och 
uppfmningshöjd. Kommissionen anser att dessa gemensamma drag bör ligga till grund för 
ett system på gemenskapsnivå. 
I andra avseenden finns det dock betydande skillnader mellan de nuvarande systemen, och 
kommissionen anser därför att alla alternativ för vad bruksmönster omfattar måste 
undersökas. Det gäller uppflnningshöjd, kravet på tredimensionell form (uppfinningen 
måste uppvisa rumsform), undantagna uppfinningar, nyhet, industriell användbarhet, 
handläggningsförfarande, rättsverkningar, överlåtelse, skyddstid, intrång liksom 
möjligheten till dubbelt skydd (genom vilket en uppfinning skyddas dels genom patent, 
dels genom bruksmönster). 
Vil 
På grundval av hittillsvarande undersökningsresultat anser kommissionen det lämpligt att 
behandla följande punkter : 
• Uppfinningshöjden skulle kunna vara lägre än den som gäller för patent, 
eftersom detta är det enda sättet att bemöta innovationsverksamhetens ändrade 
behov. 
• Kravet på tredimensionell form skulle kunna avskaffas ? eftersom detta krav är 
historiskt betingat och inte längre motsvarar moderna behov. 
• Blandningar av ämnen skulle kunna underställas bruksmönsterskydd, emedan vad 
gäller ämnen och förfarandeuppfinningar föreslår kommissionen, att avvakta 
reaktionerna från intresserade kretsar. 
• En uppfinnings nyhet skulle kunna bestämmas på grundval av teknikens 
ståndpunkt utan att begränsa denna till en särskild medlemsstats territorium, 
eftersom detta skulle vara oförenligt med målet om en enhetlig marknad. 
• Man skulle kunna införa en 12-månaders nyhetsfrist, i enlighet med artikel 8 i 
förslaget till ett EG-mönsterskydd 
• Industriell användbarhet skulle kunna regleras i enlighet med artikel 57 i 
Europeiska patentkonventionen. 
• Ett registreringsförfarande som grundas på artikel 78-85 i Europeiska 
patentkonventionen där en förprövning av skyddsvillkoren inte skulle krävas utan 
endast en formell granskning av ansökan för att fastställa skyddsbarheten skulle 
kunna införas. 
• Man skulle kunna införa en frivillig prövning i syfte att höja säkerheten, 
beträffande den rättsliga ställningen. 
• Utnyttjanderätten- och förbudsrätten samt upphörandet av dessa skulle kunna 
regleras i enlighet med patenträtten i medlemsstaterna, genom vilket en 
begränsning av antalet invändningar kan förutses. 
• En registrerad rättighet skullkunna överlåtas utan begränsningar. 
• Skälen för upphörande och upphävande skulle kunna regleras i enlighet med 
medlemsstaternas patentlagstiftning. 
• Skyddstiden bör vara kort, högst tio år 10 år (med möjlighet till förlängning flera 
år i taget) detta skulle vara ett effektivt sätt att uppväga de mindre stränga 
villkoren för beviljande. 
• Man skulle förutse en möjlighet för domstolen att vid intrång begära en 
granskningsrapport för att kunna fastställa den omtvistade uppfinningens 
skyddsbarhet och på så sätt täppa till det tomrum som uppstår till följd av bristen 
på förprövning, 
- Vill -
• För att undvika att rättighetsinnehavaren hamnar i en alltför stark ställning skulle 
man antingen kunna införa ett förbud mot dubbel skydd (patent/bruksmönster) 
eller ett förbud mot att använda de två samtidigt (successivt förfarande för patent 
och bruksmönster). 
Den modell som föreslås här är avsedd för uppfinningar med låg innovationsgrad Det rör 
sig om uppfinningar med låg uppfinningshöjd, kortare skyddstidsbehov eller begränsad 
industriell användbarhet. 
Enligt kommissionen skulle ett sådant system kunna utgöra ett lämpligt komplement till 
patentskyddet och bidra till att öka innovationsverksamheten och därmed 
konkurrenskraften hos europeiska företag som är verksamma på den inre marknaden. 
Detta skulle vara ett ytterligare steg för att förbättra den inre marknadens funktion. 
Kommissionen har ännu inte nått fram till en slutlig ståndpunkt. De hittillsvarande 
resultaten bör diskuteras med de intresserande kretsarna innan kommissionen vidtar några 
ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå. 
Efter denna sammanfattning följer frågor som riktar sig till intresserande kretsar och vars 
fullständiga besvarande kommer att göra det möjligt för kommissionen att bättre bedöma 
"om" och "hur" åtgärder på gemenskapsnivå skall vidtas 
Kommissionen ber därför intresserade kretsar att göra sig besväret att noggrant besvara 
frågorna. 
IX -
fram till följande bedömning av den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd, 
IL Skyddssvstem: Bland de nuvarande skyddssystemen är det mest acceptabla det som 
från industrierna för maskinkonstruktion, elektroteknik och finmekanik. 
c. Storlek på företag: Intresset för bruksmönsterskydd är något större hos små och FRÅGA 1: På grundval av hittillsvarande undersökningar har kommissionen kommit 
kräver en lägre uppfmningshöjd än vad som gäller för patent och som i stort undanröjer 
kravet på tredimensionell form. 
b. Ekonomisektorn: Det största antalet ansökningar om bruksmönsterskydd kommer 
medelstora före tag liksom hos fria uppfinnare än hos stora företag. 
d Ansökninssskäl: Undersökningar har visat på följande huvudsakliga skäl för att 
ansöka om bruksmönsterskydd: 
* ett snabbt och enkelt förfarande 
* lägre skyddsvillkor än vad som gäller för patent 
* låg kostnad 
* preliminärt skydd i avvaktan på att ett patent meddelas 
e. Framtida utveckling: För de industrier som ansöker om flest bruksmönster kommer 
betydelsen av skydd för enkla uppfinningar med kort livslängd att öka i framtiden, 
särskilt för små och medelstora företag men även för stora företag. 
Kommissionen ber intresserade kretsar att kommentera ovanstående. 
FRÅGA 2: Kommissionen ber intresserade kretsar att kommentera huruvida de anser att 
den stora skillnaden mellan den ekonomiska betydelsen av bruksmönster i olika 
medlemsstater samt de olika bestämmelser som reglerar dem hindrar varors fria 
rörlighet och snedvrider konkurrensen på ett sätt som i praktikenär till men för dem. 
- X 
FRÅGA 3: Kommissionen anser att utvecklingen av innovativ verksamhet inom 
Europeiska unionen leder till ett ökat behov av en skyddsform som skulle kunna 
komplettera patentskydd genom att erbjuda en snabb, enkel och billig skyddsform för 
tekniska uppfinningar. 
Kommissionen ber intresserade kretsar att kommentera detta. 
FRÅGA 4: Om ett verkligt behov av åtgärder föreligger finns det ett antal alternativ som 
Står öppna för kommissionen. 
a) Ett första alternativ vore att försöka tillnärma skyddssystemen genom ett direktiv, 
vilket skulle innebära att denna skyddsform införs i länder som inte har 
bruksmönsterskydd och därmed leda till av liknande nationella system för 
bruksmönsterskydd. 
b) Ett sådant direktiv skulle kunna tänkas inbegripa medlemsstaternas ömsesidiga 
erkännande av varandras skyddssystem. Nationella rättigheter och nationella 
registeringskontor skulle behållas, men genom en enda ansökan skulle ett giltigt 
gränsöverskridande skydd inom hela Europeiska unionen skulle kunna erhållas. 
c) Ett annat alternativ vore att genom en förordning införa ett gemenskapens 
rättighetsskydd vilket skulle vara överordnat nationella skyddssystem, men inte ersätta 
dem. Detta skulle möjliggöra ett giltigt skydd i hela Europeiska unionen genom en enda 
ansökan vid ett gemensamt registreringskontor. 
d) Slutligen är det, liksomför varumärkes- och mönsterrätten, tänkbart att kombinera 
en anpassning av nationella skyddssystem med införandet av ett enhetligt rättighetsskydd 
för att bättre anpassa det nya systemet till den inre marknadens behov. 
Kommissionen ber intresserade kretsar att kommentera vilket av dessa system som bäst 
skulle säkerställa den inre marknadens funktion. ^^^ 
- XI 
FRÅGA 5: Om man utgår från att det behövs åtgärder på gemenskapsnivå och att dessa 
åtgärder skall omfattas av en rättsakt av Europeiska gemenskapen uppkommer frågan 
om omfattningen av bruksmönsterskyddet. Alla nuvarande system skyddar de tekniska 
uppfinningarna genom en registrerad rätt som inte omfattas av förprövning av nyhet 
eller uppfmningshöjd, 
Kommissionen ber intresserade parter att kommentera om dessa gemensamma drag 
skulle kunna ligga till grund för ett system för bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå. 
FRÅGA 6: De nuvarande systemen för bruksmönsterskydd skiljer sig åt 
innehållsmässigt. 
Kommissionen ber intresserade parter att kommentera om följande bör ingå i en 
framtida reglering av bruksmönsterskyddet: 
Lägre uppfmningshöjd än vad som gäller för patent. 
Ett tredimensionellt formkrav krävs ej. 
Förfarandeuppfinningar och ämnen skall vara undantagna. 
Nyhetskravet bör fastställas utifrån teknikens ståndpunkt, vilken bör begränsas 
till Europeiska unionens territorium. 
Tolv månaders nyhetsfrist. 
Krav på industriell användbarhet, grundat på artikel 57 i Europeiska 
patentkonventionen. 
Ansökningsförfarande enligt artikel 78-85 i Europeiska patentkonventionen. 
Formell prövning av skyddsbarheten men ingen generell prövning av 
överensstämmelse med skyddsvillkoren. 
Frivillig prövning. 
Utnyttjande- och förbudsrätt samt upphörandet av dessa, baserat på gällande 
patentbestämmelser. 
Skyddstiden skall kunna förlängas med flera år i taget med en maximal skyddstid 
på 10 år. 
Granskningsrapport vid intrångsprocesser. 
Förbud mot ett för starkt skydd genom samtidigt patent- och bruksmönsterskydd 
för samma skyddsföremål. 

/ 
I. Inledning 
Förverkligandet av en inre marknad var under en lång tid Europeiska gemenskapens 
huvudsakliga mål. Förutsättningarna för en väl fungerande inre marknad förverkligades 
under en period fram till och med den 31 december 19922. Den inre marknaden kan och 
måste dock förbättras ännu mer för att säkerställa fri rörlighet för varor och en icke 
snedvriden konkurrens. Den 1 januari 1993 betydde därmed inte slutet utan i stället början 
på en lång process under vilken rättsliga strukturer och administrativa förfaranden i de 
enskilda länderna kommer att förändras ytterligare. 
I slutet av 1993 beslutade kommissionen3 därför att offentliggöra ett strategiskt program 
om den inre marknadens funktion för att fastställa klara prioriteringar för de kommande 
åren. Endast genom prioriteringar kan den inre marknadens potential optimalt utnyttjas 
och därigenom den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen 
stärkas4. 
Om det inte fanns en gemensam marknad för varor skulle en inre marknad inte vara 
möjlig5. En gemensam marknad för varor kräver varors fria rörlighet och en icke 
snedvriden konkurrens. Tyvärr finns det dock även i dag regler i olika medlemsstater som 
hindrar fri rörlighet för varor och snedvrider konkurrensen. Industriella äganderätter 
måste till exempel ofta ansökas om i det enskilda landet och ger endast exklusivt skydd på 
det landets territorium. Medlemsstaterna är fria att själva besluta om de vill ge sådant 
skydd och vilken form det skall ta. Detta kan leda till olika konkurrensvillkor vilket i sin 
tur kan leda till snedvridning av konkurrensen. Det kan också resultera i att innehavaren 
av en sådan rättighet undviker vissa marknader på vilka det inte finns något adekvat 
skydd. Detta har en negativ påverkan på handeln och begränsar fri rörlighet för varor. 
Harmoniseringen av den industriella äganderätten inom Europeiska unionen, som präglas 
av ett mycket nära gränsöverskridande samarbete mellan företag, var och är mycket 
viktig. Detta är den enda möjligheten att undanröja de nackdelar för företag som uppstår 
till följd av stora skillnader mellan olika rättsskyddssystem. Inom nästan alla områden för 
2 Artikel 7a i Maastrichtfördraget. 
3 "Making the Most of the Internal Market: Strategic Programme", KOM(93) 632 slutlig av den 22 
december 1993. 
4 Europeiska kommissionen, "The Internal Market in 1993 - Summary", Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, ISBN 92-826-7644-7. 
5 Domstolens dom i målet 78/70, "Deutsche Grammophon mot Metro" dom av den 28.6.1971, 
Domsamling 1971, s. 487 punkt 6 sista meningen. 
2-
industriell äganderätt har därför åtgärder på gemenskapsnivå genomförts eller påbörjats6. 
På området för bruksmönster, vilket omfattas av industriell äganderätt och som behandlas 
i denna grönbok, har en sådan "europeisering" ännu inte genomförts. 
Bruksmönster är en registrerad rätt som ger exklusivt skydd för tekniska uppfinningar7. 
Det liknar ett patent i det att uppfinningen måste vara ny (nyhet) och uppvisa en viss 
innovationsgrad (uppfinningshöjd, ofta lägre än vad som gäller för patent). Till skillnad 
mot patent meddelas bruksmönster utan förprövning av att kraven på nyhet och 
uppfmningshöjd är uppfyllda. Till följd av detta kan denna skyddsrätt erhållas snabbare 
och billigare, men det rättsskydd som tilldelas är dock mindre säkert. Bruksmönsterskydd 
finns för närvarande endast på nationell nivå. 
I medlemsstaterna finns olika nationella skyddssystem som är kända under namnen 
bruksmönster, mönstercer ti fikat, sexåriga patent, korttidsspatent, minipatent och 
bruksmönstercertifikat. Som kan anas av de olika skyddsbenämningarna skiljer sig 
systemen åt väsentligt, men de erbjuder alla skydd för tekniska uppfinningar vid sidan om 
vad som är tillgängligt under patentlagar. Alla nuvarande system är avsedda att höja 
företags innovationskapacitet. 
Rent rättsligt finns det inga invändningar mot att medlemsstaternas använder olika system 
för bruksmönsterskydd8. Den nuvarande situationen är dock oförenlig med målen av fri 
rörlighet för varor och en icke snedvriden konkurrens. Dessutom har den en negativ 
inverkan på europeiska företags innovationsverksamhet. En hög innovationsverksamhet 
för fram företagen till en tekniskt fördelaktig ställning och är därför en viktig faktor för 
företags konkurrenskraft9. Idag är konkurrenskraften för europeiska företags viktigare än 
någonsin förr. 
Till följd av detta är det viktigt att vidta åtgärder för att främja innovationsverksamheten 
och på så sätt underlätta vägen från en första idé till en framgångsrik praktisk omsättning 
T.ex. rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993 om gemenskapsvarumärken (EGT nr 
L 11, 14.1.1994), ändrat förslag till ett rådsdirektiv om lagligt skydd av biotekniska uppfinningar 
(KOM(92) 589 slutlig, EGT nr C 44, 16.2.1993), rådets förordning (EEG) nr 1768/92 av den 18 juni 
1992 om införande av tilläggsskydd för läkemedel (EGT nr L 182, 2.7.1992), förslag till en 
Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsmönster (KOM(93) 342 slutlig, EGT nr C 
29,31.1.1994). 
Detta skiljer bruksmönster från mönsterrätt, vilket skyddar ett föremåls yttre form och inte den 
grundläggande tekniska uppfinningen. 
Se Romfördraget artikel 36 andra meningen . 
"European Industrial policy for the 1990s", Europeiska gemenskapernas bulletin, tillägg 3/91, s. 23. 
3-
av denna idé. Det rättsliga skydd som finns tillgängligt på den inre marknaden är en 
mycket viktig faktor10. Ju enklare och mer genomförbara sådana åtgärder är för 
användaren desto mer kommer de att främja innovation genom att erbjuda ett effektivt 
skydd för uppfinnare och samtidigt säkerställa att allmänheten informeras om nya 
utvecklingar. Detta skulle stärka europeiska företags konkurrenskraft och underlätta 
förverkligandet av målen om fri rörlighet för varor och en icke snedvriden konkurrens 
Under de senaste fyra åren har ytterligare fem länder infört ett system av det slag som 
diskuteras11 vilket innebär att tolv av femton medlemsstater nu har ett sådant system. Mot 
bakgrund av detta har röster höjts inom industrin och handelsföreningar om en 
harmonisering av bruksmönsterskydd12. Under 1994 återspeglades Europaparlamentets 
intresse för detta i skriftliga frågor där kommission ombads utarbeta förslag13. I sitt 
strategiska program14 åtog sig kommissionen att lägga fram en grönbok om 
bruksmönsterskydd. 
Syftet med denna grönbok är att undersöka om det finns ett behov av att Europeiska 
unionen vidtar åtgärder för bruksmönster och lägger fram olika alternativ som 
kommissionen kan välja mellan sedan den gått igenom de synpunkter som inkommit 
från intresserade kretsar. 
Mot bakgrund av det tillvägagångssätt som behandlas här i kapitel 1 undersöks i kapitel 2 
i grönboken behovet av åtgärder på gemenskapsnivå. Med beaktande av den omfattning 
av behörighet som överförts till Europeiska gemenskapen undersöks den ekonomiska 
betydelsen av bruksmönsterskydd och de nuvarande skillnadernas negativa inverkan på 
den gemensamma marknaden15. I anslutning till detta diskuteras i kapitel 3 reglerna för 
bruksmönsterskydd och omfattningen av sådant skydd på gemenskapsnivå. 
10 Dessutom tekniska utvecklingsprogram för Europeiska unionen och de enskilda medlemsstaterna. 
11 Irland, Danmark, Grekland, Österrike och Finland. 
12 T.ex. "Action européenne pour l'Education, l'Invention et l'Innovation", petition från AEI till 
Europaparlamentet, nr. 1012/93, Fédération des Conseils en propriété industrielle (FICPI), resolution 
nr 6, september 1994. 
13 Skriftliga frågor nr 1552/94 och 2536/94, hearing om AEI:s petition till Europaparlamentet, nr 
1012/93. 
14 "Making the Most of the Internal Market: Strategic Programme", KOM(93) 632 slutlig av den 22 
december 1993. 
15 Se bilaga 1 om jämförande undersökning av lagar för bruksmönsterskydd inom Europeiska 
gemenskapen. 
Begränsningen av fri rörlighet för varor och en icke snedvriden konkurrens liksom 
alternativen för vad som skall omfattas av gemenskapsåtgärder är i samtliga kapitel 
empiriskt belagda genom två undersökningar. I en första pilotundersökning bad man 905 
patentombud i Tyskland, Frankrike, Spanien och Förenade kungariket om synpunkter på 
den ekonomiska betydelsen av det nuvarande systemet och om möjliga utveckling16. I en 
utförligare undersökning ställdes samma frågor till industriföretag och fria uppfinnare i 
Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien och Förenade kungariket varvid statistik upprättades 
och utvärderades17. 
I grönbokens inledning finns en sammanfattning av de viktigaste rönen samt ett 
frågeformulär om behovet av gemenskapsåtgärder och den nödvändiga omfattningen av 
eventuella gemenskapsåtgärder för bruksmönster. 
Kommissionen ber alla intresserade kretsar att aktivt delta i denna rådfrågande 
process. 
IL Behovet av åtgärder vå gemenskapsnivå for bruksmönsterskvdd 
För att kunna bedöma behovet av åtgärder på gemenskapsnivå måste kommissionen utgå 
från den inre marknadens upprättande och funktion. Kommissionen har därför undersökt 
om skillnaderna mellan de nationella systemen för bruksmönsterskydd förhindrar 
förverkligandet av dessa mål. 
Kommissionen har på samma sätt även undersökt den ekonomiska betydelsen av detta 
slags skyddskoncept. Den uppställda hypotesen om att skillnader mellan eller avsaknad av 
skyddssystem har en negativ påverkan på den gemensamma marknaden måste stödjas 
genom bevis på att denna skyddsrätt i sin nuvarande omfattning är av ekonomisk 
betydelse för den inre marknaden. Kommissionen anser att graden av bruksmönsters 
ekonomiska betydelse och omfattningen av eventuella negativa följder kommer att inverka 
på svaret på frågan om och på vilket sätt en harmonisering är nödvändig. 
16 Wcitzcl, G., ifo-institutct, "Pilotstudie - Die wirtschaftlichc Bcdcutung des 
Gebrauchmusterschutzes", kapitel Cl, s. 9. 
17 Weitzel, G., ifo-institutct, "Die wirtschaftlichc Bcdcutung des Gcbrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", kapitel 2.1. 
5-
A. Den inre marknadens upprättande och funktion 
Det är gemenskapens uppgift att besluta om åtgärder i syfte att gradvis upprätta den inre 
marknaden. Den inre marknaden omfattas av ett område utan inre gränser, där fri rörlighet 
för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Trots att denna definitionen inte 
omnämner en icke snedvriden konkurrens18 som ett mål innebär själva konceptet av en 
inre marknad att bestämmelsen är omfattande i sin helhet. 
På området för industriell äganderätt är den inre marknadens upprättande och funktion 
framför allt en fråga om undanröjande av eventuella återstående hinder för fri rörlighet 
för varor och tjänster och om att ytterligare förbättra systemet för en icke snedvriden 
konkurrens. 
I fråga om bruksmönsterskydd kan skillnader i nationella skyddssystem begränsa fri 
rörlighet för varor och en icke snedvriden konkurrens. Det blir Europeiska gemenskapens 
uppgift att besluta om nödvändiga åtgärder för en tillnärmning av medlemsstaternas lagar 
och andra författningar för att undanröja dessa hinder och för att ytterligare förbättra den 
gemensamma marknadens funktion. 
18 Se artikel 7a i Maastrichtfördraget. 
-6 
B. Den nuvarande situationen i medlemsstaterna 
Någon form av bruksmönsterskydd finns i Frankrike, Belgien, Portugal, Italien, Spanien, 
Tyskland, Irland, Danmark, Grekland, Österrike, Finland och Nederländerna men dessa 
system skiljer sig ibland åt betydligt. I Förenade kungariket, Luxemburg och Sverige 
övervägs införandet av ett sådant skyddssystem. 
Alla nuvarande system skyddar tekniska uppfinningar och kan därför beskrivas som 
"tilläggsskydd för tekniska uppfinningar". Samtliga system tillåter registrering utan 
förprövning för att fastställa nyhet och uppfmningshöjd vilket gör att de är snabba och 
billiga att erhålla. 
Det finns betydande skillnader mellan skyddskraven vilket gör att de kan delas in i tre 
grupper. 
Den första gruppen omfattar en form av skyddsrätt som visserligen kompletterar 
patenträtten men vars krav är identiska med kraven för patent. Till följd av kravet på 
uppfmningshöjd innebär detta att skyddet endast är tillgängligt för uppfinningar som även 
skulle vara patenterbara, dvs. sådana som besitter absolut uppfmningshöjd. Vad gäller 
nyhetskravet är teknikens internationella ståndpunkt och därmed absoluta nyhet 
avgörande. I princip finns inget krav om tredimensionell form. 
Till denna grupp hör det franska "certificat d'utilité", det belgiska "brevet de courte 
durée", det nederländska "zesjarig octrooi" och det i Förenade kungariket en gång 
föreslagna "second tier patent". 
Den andra gruppen omfattar sådana former av skyddsrätter vars krav skiljer sig från 
patent. Kännetecknande för denna skyddsrätt är en lägre uppfmningshöjd vilket även 
möjliggör skydd för enkla uppfinningar. Dock tillkommer kravet om tredimensionell form 
vilket minskar antalet uppfinningar som är berättigande till skydd. 
Till denna grupp hör det grekiska "bruksmönstercertifikatet", det spanska "modelo de 
utilidad\ det portugisiska "modelo de utilidade", det italienska "brevetto per modelli di 
utilitå" och den finska "nyttighetsmodellagen". Denna grupp kan, till följd av skillnader i 
nyhetskraven, delas in i undergrupper med dels bruksmönster för vilket en uppfinning 
måste uppvisa absolut nyhet (Italien, Portugal, Grekland, Finland) och dels bruksmönster 
för vilket en uppfinning endast måste uppvisa relativ nyhet. 
'•********!•" 
Även den tredje gruppen har ett lägre krav på uppfmningshöjd. Kravet om 
tredimensionell form spelar dock en underordnad roll eller finns inte alls, vilket innebär att 
denna skyddsrätt är tillgänglig för både patenterbara uppfinningar och för uppfinningar 
med låg uppfinningshöj d. 
Till denna grupp hör det tyska "Gebrauchsmuster", som tidigare omfattades av krav på 
tredimensionell form men som genom en lagändring där detta skyddsvillkor undanröjdes 
numera även är tillgängligt för "enklare uppfinningar". Även det österrikiska 
"Gebrauchsmuster", det danska "brugsmodel" och det irländska "short-term patent" hör 
till samma kategori. Till skillnad från de andra systemen kräver det tyska systemet endast 
relativ nyhet. 
Trots att jämförelsen mellan de nuvarande systemen visar att det i samtliga fall handlar om 
en registrerad skyddsrätt utan förprövning för tekniska uppfinningar är skillnaderna 
mellan systemen så pass stora att en gränsöverskridande tillämpning inte är praktiskt 
genomförbar. 
Hittills har inga åtgärder vidtagits på gemenskapsnivå för att förbättra situationen. Inom 
ramen för en enhetlig immaterialrätt inom Europeiska unionen finns det varken 
omedelbara insatser eller någon annan skyddsform som täcker detta område. Särskild i 
fråga om uppfinningar med låg uppfmningshöjd finns därmed inget gemenskapsomfattande 
skydd, och i de länder som inte har denna skyddsform finns det överhuvudtaget inget 
skydd alls till förfogande. 
I grönboken om mönsterskydd19 beskrivs detta "gap fsomj ett väsentligt problem vid 
upprättandet av ett gemenskapssystem för skydd av industriell äganderätt". 
C. Den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd 
Innovationsnivån hos företag på den inre marknaden utgör utgångspunkten för 
undersökningarna om den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd. En hög 
innovationsnivå för fram företag till en tekniskt fördelaktig position och är därmed en 
19 Grönboken om mönsterskydd, arbetspapper för kommissionens tjänstemän, punkt 11.5.2.3, s. 167. 
8-
viktig faktor för företagens konkurrenskraft20. Idag är europeiska företags 
konkurrenskraft viktigare än någonsin. Innovationsverksamhet som en katalysator för 
konkurrenskraft ingår därför i den Europeiska industripolitiken för 1990-talet21. 
Innovationsnivån hos företag på den gemensamma marknaden återspeglas i 
användningsnivån av skyddsrätter för tekniska uppfinningar, vilka är avsedda att å ena 
sidan främja och å andra sidan belöna innovation22. Undersökningen utgår från den 
ekonomiska betydelsen av användningen av bruksmönsterskydd i de enskilda 
medlemsstaterna och över gränserna. Dessa siffror jämförs sedan med siffrorna för 
patent, för att fa en tydligare bild av betydelsen av bruksmönsterskydd på nationell nivå. 
I anslutning till detta undersöks vilka förelagsstrukturer och industriförgreningar som i 
stor utsträckning utnyttjar bruksmönsterskydd samt skälen till att de utnyttjar denna 
skyddsform. 
Till sist följer en undersökning om utvecklingen av innovationsverksamheten uppdelad på 
olika industrisektorer. Detta gör det möjligt att göra en prognos om bruksmönsterskydds 
framtida ekonomiska betydelse. 
1. Användning av bruksmönsterskydd inom Europeiska unionen 
När man granskar användningen av bruksmönsterskydd måste man skilja mellan nationella 
ansökningar och gränsöverskridande ansökningar. De senare visar hur stort intresset för 
bruksmönsterskydd är hos industrier på den gemensamma marknaden i allmänhet, utanför 
den enskilda medlemsstatens gränser. 
20 "European Industrial policy for the 1990s", Europeiska gemenskapernas bulletin, tillägg 3/91, s. 23. 
21 "Industrial Policy in an Open and Competitive Environment: Guidelines for a Community 
Approach", KOM(90) 556. 
22 "Promoting the Comptctitivc Environment for the Industrial Activities based on Biotechnology 
within the Community", SEC (91) 629. 
a) Nationell ansökningsstatistik 
En viktig mätare för bruksmönsters ekonomiska betydelse i de enskilda medlemsstaterna 
framgår av nationell ansökningsstatistik. Den visar vilket system som särskilt intresserar 
affärsidkare. För en majoritet av staterna finns denna statistik tillgänglig i den årsstatistik 
som offentliggörs av WIPO23 samt i Europeiska patentbyråns databaser24. Det är endast 
för Frankrike och Belgien som sådan statistik inte finns tillgänglig25. Detta kan bero på 
skillnaderna i klassificering26 inom ramen för Pariskonventionen enligt vilken 
bruksmönsterskydd i Frankrike och Belgien är underställt patentreglerna och inte 
klassificeras som "bruksmönster" enligt vad som avses i konventionen. I fråga om Belgien 
kunde dock det belgiska patentverket tillhandahålla statistik över ansökningar om 
korttidspatent. Vad gäller Frankrike gick det att få fram statistik över ansökningar för 
åtminstone 1988, 1989 och 1990 genom förfrågningar vid årsmötet för Fédération des 
Conseils en Propriété Intellectuelle. För Irland och Danmark, som införde 
bruksmönsterskydd först 1992, finns det dock ännu ingen officiell ansökningsstatistik. 
Enligt det danska patentverket har dock över 1 000 ansökningar kommit in mellan juli 
1992 då bruksmönsterskyddet infördes och den 1 juli 1993. Följande bild framkommer:27 
23 Världsorganisationen för immatcricllrått, med säte i Genève. 
24 Databanker. EPIDOS/INPADOC. 
25 Enligt uppgifter från Ludwig Baeumer av den 4 augusti 1992, direktör för WIPO:s enhet för 
industriell äganderätt, omfattande WIPO.s ansökningsstatistik för Belgien, inbegripet patent. 
Frankrike har ännu inte inlämnat statistik för ansökningar och registrering av bruksmönstercertifikat. 
Man kan utgå från alt statistiken för patent inbegriper bruksmönster. 
26 Se den jämförande undersökningen i bilaga 1 kapitel A.2 a. 
27 Den italienska statistiken inbegriper ansökningar från utlandet. Statistiken för Belgien finns 
tillgänglig tack vare uppgifter från det belgiska patentverket. Statistiken för ansökningar 1990 visar 
ställningen per den 30 november 1990. Franska INPI har inte ställt någon statistik över anmälningar 
om bruksmönstercertifikat till förfogande. Statistiken för Grekland kommer från årsberättelsen för 
organisationen för industriell äganderätt (OBI). 
10 
Statistik över ansökningar om bruksmönster i EU:s medlemsstater 
,29fê 
II3 
Hl 792 14000 
11883 
11418872 12000 
10000 
4493 3567" . 
3556 3461423 
2842 .* 327JB22 
'^"K"'* 
v298 217 ^ 2 
Ï- o> 102 
'"SÄ 
* JE 8000 
6000 
4000 
2000 
(Källa: Europeiska patentverket (EPIDOS/INPADOC) per den 9.7.1993, samt patentstatistik från Ifo) 
Tabellen visar att flest ansökningar lämnas in i Tyskland, Spanien och Italien. 
Skyddssystemen i dessa medlemsstater har ett lägre krav på uppfinningshöjd. Trots att 
även Grekland har ett sådant skyddssystem har statistiken mindre värde eftersom systemet 
infördes först 1987. Eftersom alla de nyare systemen och skyddsrätterna28 har en lägre 
krav om uppfinningshöjd kan det för närvarande endast fastställas att skyddssystem med 
lägre krav om uppfinningshöjd är populärare än system där kravet på uppfinningshöjd är 
det samma som för patent29. 
b) Gränsöverskridande ansökningar 
Utnyttjandgraden av befintliga skyddssystem i de enskilda länderna visar inte om 
ansökningar om sådana skyddsrätter även görs över medlemsstaternas gränser. I enlighet 
28 De senaste är de som införts i Irland, Danmark, Österrike och Finland. 
29 Skälen till detta behandlas i kapitel 3. B.2. 
11 -
med vad som redogjorts för ovan30 är det till följd av skillnaderna i vad som omfattas av 
systemet för bruksmönsterskydd inom Europeiska unionen inte troligt att ett stort antal 
gränsöverskridande ansökningar förekommer. 
Följande tabell visar det antal nationella ansökningar om bruksmönster som lämnades in 
mellan 1987 och 1991 av invånare i hemlandet i jämförelse med antalet ansökningar som 
gjordes från andra EG-länder. 
Spanien ^jQ^^^^, «« 
Portugal JJI 
Grekland £^269 
Tyskland BMIIM^ 13608 
i 73 "V 
Belgien tffij T 
0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 
M inhemska ansökningar * ansökningar från utlandet 
(Källa: Industrial Property Statistics, publikation A och B, samt belgiska patentverket) 
Anledningen till att det finns så fa registreringar beror på de problem som uppstår vid 
gränsöverskridande ansökningar. 
c) Ändring av ansökningsförfarandet inom Europeiska unionen 
När företag förbättrar sin konkurrenskraft genom bland annat innovativ produktutveckling 
kommer de att behöva ett "gränsöverskridande" skydd för sina tekniska uppfinningar. Det 
kan framför allt vara svårt för företag att göra en realistisk bedömning av en framtida 
långsiktig försäljningspotential men även av ett eventuellt ytterligare konkurrenstryck. Till 
följd av detta är de frågor som ställs till företagen för det mesta av hypotetisk karaktär. 
För att försöka få fram vissa indikatorer om en framtida utveckling ombads dock 
patentombud31 i en enkät att svara på frågor om möjliga följder på den inre marknaden till 
följd av ansökningsförfaranden om bruksmönster. 
30 Se kapitel II, D "Effekterna av skillnaderna i skyddsrätten för industriföretag och fria uppfinnare". 
31 Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchmusterschutzes 
in der Europäischen Union", kapitel 2.6, s. 26. 
- 12-
Trots den nuvarande situationen visar enkätresultaten att åtminstone i Tyskland och i 
Spanien räknar en majoritet av patentombuden med att antalet ansökningar om 
bruksmönsterskydd i andra EU-länder kommer att öka till följd av den inre marknaden, 
vilket skulle gälla både stora och mindre företag. I Förenade kungariket är resultatet inte 
så entydigt: 56 % av de tillfrågade patentombuden svarade att de tror på en ökning medan 
44 % svarade att de inte trodde på en ökning. Franska patentombud var betydligt mer 
skeptiska och 76 % ansåg att med den nuvarande situationen skulle antalet ansökningar 
inte öka, och de trodde inte heller att de företag de företrädde skulle behöva ett mer 
omfattande skydd. 
Patentombuden hade dock mycket höga förväntningar i händelse av en grundläggande 
lagändring. En klar majoritet (i genomsnitt 82 %) av de tillfrågade tyska, spanska och 
franska patentombuden räknade med en ökning av antalet ansökningar om skydd kunde 
erhållas i flera EG-medlemsstater genom en enda ansökan. En sådan fastställd förenkling 
av skyddsförfarandet skulle enligt enkätresultatet leda till ett större utnyttjande av 
bruksmönsterskydd oberoende av storleken av företaget. I Förenade kungariket 
förväntade sig dock endast 56 % av de tillfrågade patentombuden en liknande utveckling. 
Siffrorna är ändå trovärdiga med tanke på att det inte finns något bruksmönsterskydd att 
ansöka om i Förenade kungariket och att bruksmönster därför kan vara ett okänt begrepp 
för företag. 
2. Betydelsen av bruksmönsterskydd i jämförelse med patent 
De nationella bruksmönstersystemens betydelse i jämförelse med patentskydd beror till 
stor del på systemets omfattning. En jämförelse mellan antalet nationella ansökningsar för 
patent respektive bruksmönster i Tyskland, Frankrike, Italien och Spanien32 visar på 
följande bild: 
32 För övriga länder fanns inget jämförbart material. 
13-
Spanien 
Italien 
Frankrike 
Tyskland 176S4 
O 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 16000 18000 
M Patent * Bruksmönster 
(Källa: EPA - EPIDOS/INPADOC per den 9.7.1993, ifo Patentstatistik, samt Europeiska kommissionens beräkningar) 
Av denna uppställning framgår att bruksmönsterskydd har en större betydelse i de länder 
där kravet om uppfinningshöjd är lägre än vad som gäller för patent (Tyskland, Spanien, 
Italien) än i Frankrike där skyddsvillkoren för bruksmönsterskydd är desamma som för 
patent. 
Detta beror på att system som har lägre krav på uppfinningshöjd skiljer sig från patent 
genom lägre skyddsvillkor. Varje typ av skydd har därför sitt eget existensberättigande. 
Bruksmönstersystem med samma krav som för patent är mindre tilltalande eftersom de 
konkurrerar med patent, vilket många sökanden föredrar till följd av den större 
rättssäkerhet som patent ger. 
3, Betydelsen av bruksmönsterskydd för företag av olika storlekar 
Den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd är inte densamma för alla företag och 
beror särskilt på företagens intressen. I Tyskland finns det en undersökning mellan "Det 
14-
tyska patentverkets problem med hänsyn till företagens innovativa verksamhet"33 i vilken 
bland annat betydelsen av industriell äganderätt34 för företag av olika storlekar 
undersöks35. Denna undersökning visar att bruksmönsterskydd som skydd för industriell 
äganderätt hamnar på tredje plats efter patent och varumärkesskydd. Vid en uppdelning av 
ansökningarna på olika affärsverksamheter hamnar bruksmönsterskydd på andra plats för 
fria uppfinnare och hantverks- och tjänsteföretag. För industri- och produktionsföretag 
liksom för forskningsinstitut återfinns denna skyddsform som lägst på tredje plats. Det 
iögonfallande är att för alla tillfrågade kategorier sökande hamnar mönsterskyddet på sista 
plats36. En uppdelning av sökande i företag av olika storlekar visar att det finns en större 
efterfrågan av bruksmönster från företag med en årlig omsättning pä högst 5 miljoner 
ecu, dv.s. från små och medelstora företag*1. För denna kategori hamnar bruksmönster 
på andra plats efter patent. Men även i fråga om företag med en omsättning på 1,25 
miljarder ecu eller mer hamnar bruksmönster på tredje plats. I Tyskland har bruksmönster 
därför särskild betydelse för små och medelstora företag med en årsomsättning på högst 5 
miljoner ecu. Detta beror för det mesta på kostnads-, tids- och administrativa vinster. 
Dessa skäl gäller för alla nuvarande bruksmönstersystem och kommissionen anser därför 
att man kan sluta sig till att bruksmönsterskydd är av intresse för storindustrin, men av 
särskilt intresse för små och medelstora industrier. 
4. Betydelse för olika industrigrenar 
Förutom frågan utnyttjandegraden och betydelsen av bruksmönster hos företag av olika 
storlekar har kommissionen undersökt inom vilka industrigrenar som 
bruksmönsterskyddet utnyttjas särskilt mycket. De resultat som erhållits gör det möjligt 
att undersöka utvecklingen inom olika industrigrenar och på så sätt dra slutsatser om ett 
framtida registreringsförfarande. En bedömning av de enligt industrigrenar uppdelade 
ansökningarna om bruksmönsterskydd inom Europeiska gemenskapen, utan hänsyn till 
skillnader mellan olika system, visar för 1987-1990 på följande bild: 
33 Träger, U.C. i samarbete med Seyler, H, "Problème des deutschen Patentwescns im Hinblick auf die 
Innovationstätigkeiten der Wirtschaft", undersökning utförd av Ifo-institutct för det tyska federala 
ministeriet för ekonomi, maj 1989. 
34 Patent, bruksmönster, mönster, varumärken. 
35 a.a. 7.3, s. 142. 
36 a.a. cit. s. 144. 
37 Se Europeiska kommissionens "Bericht der Kommission an den Rat betreffend KMU-Definitionen 
fur Gemeinschaftsmafinahmen", SEC(92) 352 slutlig. 
15 
1987-1990 isSWsÖ88 5000 
4500 
4000 
3500 
3000 
2500 
2000 
1500 
1000 
500 
(Källa: Europeiska patentverket, Wien-avdelningen, per den 8.1.1993). 
Av detta framgår att maskinkonstruktionsindustrin är den industri som till största delen 
utnyttjar bruksmönster. Detta bekräftar resultaten av en enkät bland företag i Danmark 
som gjordes i syfte att införa ett sådant system38. Den enkäten visade att 
bruksmönsterskyddet till övervägande del skulle komma att användas inom områdena för 
maskinkonstruktion och elektroteknik. Efter maskinkonstruktion finns de största 
användarna av denna skyddsform inom områdena för elektroteknik, finmekanik och optik 
samt bilindustri. 
5. Skäl till att ansöka om bruksmönsterskydd 
De skäl som angivits för att ansöka om bruksmönsterskydd är av stor betydelse för att 
kunna göra en riktig bedömning av den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd. De 
ger konkreta bevis för vilka av systemets egenskaper som anses särskild användbara. Vid 
en enkät bland industriföretag, fria uppfinnare39 och patentombud40 i Tyskland, Frankrike, 
38 "Legal and Economic Significance of protection by utility models", AIPPls årsbok 1986, 1-4, Q 83, 
s. 45-47. 
39 Weitzel, G., ifo-institutet, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.7. 
40 Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchmusterschutzes 
in der Europäischen Union", D.2.1, s. 12. 
16 
Italien, Förenade kungariket och Spanien angavs följande skäl som de viktigaste för att 
söka detta slags skydd: 
• snabb och enkel registrering 
• lägre skyddsvillkor 
• låg kostnad 
• preliminärt skydd i avvaktan på att ett patent meddelas 
a) Snabb och enkel registrering 
I genomsnitt måste en sökande vänta i fyra år41 på meddelandet av europeiskt patent och i 
två och ett halvt år42 på meddelandet av nationellt patent, medan den genomsnittliga 
hanteringstiden för tilldelning av bruksmönster ligger på sex månader till följd av 
avsaknaden av krav om förprövning av nyhet och uppfinningshöjd. Denna snabba och 
enkla registrering och därmed möjliga skydd mot efterbildning är enligt de tillfrågade 
företagens, fria uppfinnarnas och patentombudens mening det i särklass viktigaste skälet 
för att ansöka om bruksmönster. 
Detta skäl angavs flest gånger (67 %) av små och medelstora företag men endast hälften 
så ofta av större företag (33 %). Resultatet verkar därmed bekräfta att snabb och enkel 
registrering är ett av patentombudens och företagens viktigaste krav på ett 
användarvänligt system för bruksmönsterskydd. En faktisk snabb och enkel registrering 
kommer därför att vara den största fördelen i jämförelse med patent. 
Ett snabbt skydd mot efterbildningar är inget självändamål. Dess huvudsakliga syfte är att 
stärka en konkurrenskraftig ställning och säkerställa ett eventuellt konkurrensförspräng. 
På så sätt kan tillverkare av kapital- och konsumtionsvaror eftersträva en marknadspolitik 
grundad på kvalitet. Efterbildningsskyddet spelar en särskilt stor roll i Tyskland (där 58 % 
anser det "mycket viktigt"). Sedan följer Spanien och Frankrike. I Italien och Förenade 
kungariket anger däremot endast drygt en tredjedel av de tillfrågade detta skäl. Detta kan i 
viss mån bero på de något begränsade skyddsmöjligheter som följer av dessa länders lagar 
respektive förvaltningspraxis. En bedömning uppdelad på företag av olika storlekar visar 
att efterbildningsskyddet är ett särskilt viktigt skäl till att mindre företag ansöker om 
bruksmönster. 
41 Europeiska patentverkets årsrapport 1991, kapitel III. 1, s. 28. 
42 Där en förprövning utförs. 
17 
För stora företag har detta inte så stor betydelse. Det kan bero på att stora företag har 
större möjlighet än små företag att effektivt använda de rättsliga instrument som står till 
förfogande för att skydda sin ställning mot konkurrenter. 
En snabb registrering som resulterar i ett snabbt ekonomiskt tillgodogörande - oavsett om 
det sker genom licenstillstånd eller genom eget utnyttjande av uppfinningen - ansågs som 
"mycket viktigt" eller "viktigt" av 40 % av de tillfrågade. Detta är det andra mest angivna 
skälet. Bedömningen är ungefär den samma för samtliga företag oberoende av storlek. 
Bruksmönsterskyddet är därmed ett konkurrenskraftigt instrument i sig självt, som 
används av företag av alla storleksklasser främst som ett indirekt sätt att skydda eller 
stärka en marknadsposition, men även som ett direkt sätt för att förbättra affärsmässig 
användning av uppfinningar. 
b) Lägre skyddsvillkor 
Två av de viktigaste förutsättningarna för patenterbarhet är förekomsten av innovativ 
insats (uppfinningshöjd) och absolut nyhet. De flesta bruksmönstersystem kräver en lägre 
uppfinningshöjd än vad som gäller för patent, och begränsar även begreppet nyhet så att 
villkoren är lättare att uppfylla. Detta är ett ytterligare viktigt skäl för att ansöka om 
bruksmönsterskydd. 
Undersökningen visar bland annat att uppfinningar med låg uppfinningshöjd inte bara är 
viktiga för små utan även för stora företag. Detta framgår av en enkät bland patentombud 
i vilken en överväldigande majoritet ansåg att den lägre uppfinningshöjden var ett viktigt 
skäl för att ansöka om bruksmönsterskydd. Dessa skillnader i enkätresultaten är mycket 
skäliga eftersom patentombud vid det dagliga förfarandet med skyddsansökningar ofta 
ställs inför rättsliga problem av detta slag. 
I Frankrike och Förenade kungariket var frågan om skälen till att ansöka om bruksmönster 
hypotetisk (såvida ett sådant skyddssystem fanns). Frågan var särskilt svår att besvara 
eftersom företag och fria uppfinnare endast mycket sällan hade någon praktisk erfarenhet 
av ansökningar om bruksmönster utomlands. Trots detta återspeglar svaren de olika 
rättsliga ramvillkoren i de två länderna tillräckligt mycket för nuvarande syften. 
I Förenade kungariket, där det enda skydd som finns tillgängligt för tekniska uppfinningar 
är patent, vilket kräver förprövning, och där nyttomönster omfattas av den oregistrerade 
mönsterrätten som infördes 1988, ansåg 50 % av de tillfrågade att de mindre stränga 
rättsliga villkoren var "mycket viktiga" eller "viktiga" skäl för en hypotetisk ansökan. 
Som ett viktigt resultat i detta skede av grönboken kan man därmed säga att det helt klart 
finns ett ekonomiskt behov av ett slags skyddsform med mindre stränga villkor än vad 
som gäller för patent. 
c) Låg kostnad 
Till skillnad från patent beviljas bruksmönster utan förprövning av nyhet och 
uppfinningshöjd. Till följd av detta är bruksmönster billigare att erhålla än patent. Följande 
tabell ger en överblick över kostnaderna för olika nationella bruksmönstersystem. 
Avgifter för ansökan, tilldelning och förnyelse (10 år) 
(Grundat på de naticwlla avgiflsbestämmelsema4344454647484950, ecu: 1.5.1993) Tyskland 
Spanien 
Italien 
Portugal 
Grekland 
Belgien 
Danmark 
Frankrike Anmälningar 
(~ ecu) 
24,5 
52,21 
13,65 
19,6 
60 
48 
260 
37,5 Tilldelningar 
(~ ecu) 
20,9 
319,8 
40 
97,5 Förlängning 
(~ ecu) 
906,5 
586,04 
151,2 
162 
182,4 
650 
136,5 Totalt 
(~ ecu JO år) 
931 
659,15 
333,45 
170,8 
262 
230,4 
910 
271,5 
43 Tyskland: Lag om patentverkets och patentdomstolens avgifter av den 18 augusti 1976 i dess lydelse 
av den 7 mars 1990. 
44 Frankrike: Grundläggande regler om avgifter finns i olika bestämmelser i patentlagen, t.ex. i artikel 
41. Dessa klargörs i artikel 94 och efterföljande i förordning nr 79-822. De exakta avgiftsbeloppen 
De låga kostnaderna är det tredje mest angivna skälet för att ansöka om 
bruksmönsterskydd. Särskilt företag som försöker skaffa ett så omfattande skydd som 
möjligt mot faran för efterbildningar upptäcker att en stor mängd ansökningar skapar 
kostnadsproblem. Genom patentstatistik är det väl känt att strategin av "ett stort antal 
ansökningar" spelar en särskilt stor roll inom området för patent. Stora företag kan t.ex 
under ett enda år ansöka om över 100 nationella och internationella patent. I Tyskland, 
t.ex., står dessa ansökningsaktiva företag för över 20 % av alla patentansökningar, trots 
att deras antal i verkligheten är mycket mindre (omkring 30 tyska och utländska företag). 
Bruksmönsterskyddet skiljer sig väsentligt från patentskyddet vad gäller antalet 
ansökningar per sökande. Med ett fatal undantag ansöker inte ens stora företag om mer än 
30 bruksmönster per år51. 
Ovissheten om en uppfinnings ekonomiska betydelse tenderar dock att öka antalet 
ansökningar om bruksmönster, eftersom kostnaden för att lämna in en ansökan är så låg. 
Saluföringen av en ny uppfinning eller ett nytt förfarande kan vara kopplat till ett stort 
ekonomiskt risktagande eftersom en framgångsrik saluföring ofta misslyckas. Eftersom en 
ny uppfinnings framgångar på marknaden är så ovissa kommer därför den låga kostnaden 
för att ansöka om bruksmönster vara en avgörande faktor vid valet av denna skyddsform. 
Särskilt små och medelstora företag har svårt att bedöma försäljningsutsikterna för nya 
produkter och därmed också att prognostisera värdet av uppfinningar eftersom de har 
fastställs genom en lag av den 17 december 1985 om avgifter som tas ut av det nationella institutet 
för industriella rättigheter (INPI). 
45 Spanien: I enlighet med artiklarna 454 och 160.1 i patentlagen skall avgifter regleras i enlighet med 
vad som sägs i bilagorna till lagen. 
46 Italien: I enlighet med artikel 11.1 i mönstcrskyddslagen skall avgifter för registrering och tilldelning 
betalas för bruksmönster. Storleken på dessa avgifter regleras i enlighet med vad som sägs i bilagorna 
A och C till lagen. Genom lag nr 60 av den 14 februari 1987 höjdes avgiftsbeloppen betydligt. I 
enlighet med artikel 12 i mönsterskyddslagen får tilldclningsavgiften delas in i två inbetalningsposter 
varav den första ger skydd i fem år och den andra i ytterligare fem år. I artikel 12.2 fastställs att i 
andra avseenden skall avgifter för bruksmönster omfattas av artikel 46 i patentlagen. I artikel 46.1 i 
patentlagen fastställs att registreringsavgiften, åtminstone den första hälften av tilldelningsavgiften 
och tryckavgiften skall betalas innan ansökan registreras. 
47 Portugal: Avgifterna för registrering av ett bruksmönster fastställs på nytt varje år i en särskild 
rangordning (artikel 255 i lagen om industriella rättigheter). I artikel 257 i lagen fastställs att 
periodiska avgifter för förnyelse av registreringen av ett bruksmönster skall betalas vart femte år. 
48 Grekland: Avgiftslagcn, DS/A/2/89 av den 26 januari 1989. 
49 Belgien: Artiklarna 71 och 72 i patentlagen kompletteras av en kunglig order av den 18 december 
1986, ändrad 1990. 
50 Danmark: 0sterburg, "Äntligen en bruksmönstcrlag i Danmark", GRUR Int. 6/1993, s. 453 ff. 
51 Weitzel, G., ifo-institutet, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 3.1. 
20 
otillräcklig information från marknadsbevakning och marknadsforskning. Stora företag 
kan däremot ta till beprövade planerings- och prognostiseringsmetoder, vilket visserligen 
inte innebär att de aldrig misslyckas med en produkt, men de kan begränsa sitt risktagande 
i viss mån. 
Skillnaderna framgår mycket tydligt av enkätresultaten. Bland de stora företagen angav 
endast 11 % att en uppfinnings ovissa kommersiella värde var ett "mycket viktigt" skäl för 
att ansöka om bruksmönsterskydd, medan denna siffra för små företag med högst 100 
anställda var 26 %. 
Eftersom det är billigt att ansöka om bruksmönsterskydd kan denna skyddsform därför 
tjäna till att minska saluför i ngsr i sken för uppfinningar och därmed leda till större 
innovativ verksamhet. 
d) Preliminärt skydd 
Genom snabb registrering av bruksmönster kan den relativt långa tid det tar innan patent 
meddelas överbryggas, under förutsättning att uppfinningen uppfyller villkoren för båda 
dessa skyddsformer. Enkätsvaren visade att detta skäl för att ansöka om bruksmönster 
hade ungefär samma värde som den låga ansökningskostnaden i de fall där den sökande 
var osäker på uppfinningens kommersiella värde. 
Preliminärt skydd är först och främst användbart i länder med en omfattande förprövning 
av kraven om nyhet och uppfinningshöjd och en motsvarande lång tid innan patent 
meddelas. I länder utan myndighetsprövning är ett preliminärt skydd till stor del onödigt 
eftersom det normalt inte tar så lång tid att behandla en patentansökan och ett patent 
därmed kan erhållas nästan lika snabbt som ett bruksmönster. 
6. Användares ekonomiska bedömning 
Industriföretag och fria uppfinnare i Tyskland, Italien och Spanien, länder som redan har 
bruksmönsterskydd, ombads att bedöma denna skyddsform ur ekonomisk synpunkt52. 
Förutom fördelarna ombads de tillfrågade även att bedöma kostnadsbördan för detta 
rättsskydd.En överväldigande majoritet av de tillfrågade industriföretagen och fria 
52 Weitzel, G., ifo-institutet, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.7. 
21 -
uppfinnarna bekräftade att effekterna av bruksmönsterskydd anses positiva. Detta gäller 
oberoende storleken på företagen (från 87 % till 96 %) och i alla tre länderna (från 73 % 
till 89 %). 
Den mest betydande positiva effekten var en förbättring av marknadspositionen. Inte 
heller här fanns det några större skillnader mellan företag av olika storlekar eller mellan 
länder. I genomsnitt betecknade 60 % av de tillfrågade denna effekt som "sann", 24 % 
som "delvis sann" och endast 2 % som "osann". 
Enligt enkätresultatet är företag och fria uppfinnare redan medvetna om att det enda sättet 
att behålla ett konkurrensförsprång är att genom rättsliga skyddsåtgärder, som t.ex 
ansökningar om bruksmönster för uppfinningar, förhindra konkurrenter från att efterbilda 
deras uppfinningar under en viss tidsperiod. Genom produkt- eller förfarandeuppfinningar 
försöker de visa på originalitet och distans till konkurrenter och på så sätt ge kunderna en 
positiv bild av deras tekniska kompetens. Dessutom ansåg 40 % av de tillfrågade att 
bruksmönsterskydd är förbundet med direkta vinster vilket leder till en snabbare täckning 
av uppfinningskostnaderna och därmed till en förbättrad räntabilitet vad gäller forskning 
och utveckling 
7. Bruksmönsters framtida ekonomiska betydelse 
På grundval av analysen av den nuvarande situationen har kommissionen undersökt 
förändringar och utvecklingstrender för innovativ verksamhet för att kunna göra en 
prognos om det framtida ekonomiska behovet av bruksmönster. 
Slutsatser om ytterligare utveckling av innovativa aktiviteter kan dras från förändringar av 
den tid som läggs ned på forskning och utveckling, slaget av nya uppfinningar, 
produktionscykler, tidpunkten för saluföring av en skyddad produkt och uppfinningars 
livslängd. 
a) Förändringar i den tid som läggs ned på forskning och 
utveckling (FoLT) 
FoU-verksamhet utgör sedan 50-talet (till att börja med framför allt i USA) en tyngdpunkt 
för ekonomisk forskning inom såväl enskilda företag som i ett ekonomiskt 
helhetsperspektiv. Man upptäckte att det fanns en orsakskedja som började med 
forsknings- och utvecklingsverksamhet och som till stor del var avgörande för 
-22-
omfattningen och slagen av uppfinningar och därmed för den tekniska framgången och 
slutligen även för den ekonomiska tillväxten. En länk i denna kedja sträcker sig mellan 
FoU-verksamhet på ena sidan som input och uppfinningar på andra sidan som output. 
En enkät bland företag och fria uppfinnare5354 pekar på att den tid som läggs ned på FoU-
verksamhet kommer att vara stabil i framtiden, vilket motsvarar de svar som gavs på 
frågor om "enkla" uppfinningars framtida betydelse. Denna stabilitet är särskilt tydlig vad 
gäller högteknologiska industrier och stora företag. Särskilt inom maskinkonstruktion, 
fordonsindustrin, elektroteknik och finmekanik, optik och medicinteknik anser mellan 
50 % och 58 % av de tillfrågade att nivån på FoU-verksamhet kommer att vara densamma 
i framtiden. Med tanke på de intensiva ansträngningar som görs inom alla branscher för att 
minska kostnaderna välkomnas en stabil FoU-nivå. 
Ett spelrum för ökad FoU-verksamhet är märkbart hos t.ex. tillverkare inom förpacknings-
och transportindustrin, inom trä- och möbelindustrin liksom bland tillverkare av 
hushållsapparater. Här handlar det, särskilt inom de båda sistnämnda industrigrenarna, 
delvis om "low-tech" branscher som, enligt de tillfrågades åsikter har hamnat långt bak i 
kölvattnet och därmed har en hel del att hämta in. Vid en uppdelning av företagen efter 
storleksordning framstår ett liknande mönster för mindre företag. Här räknar omkring en 
tredjedel av de tillfrågade (stora företag 17 %) med en ökad FoU-verksamhet i framtiden. 
Även denna tydliga utvecklingstrend talar för att bruksmönsterskydd kommer att få allt 
större betydelse i framtiden. 
b) Förändring av produktionscykler avsättningstider och 
uppfinningars livslängd 
En japansk undersökning visar att produktionscyklerna minskar över hela världen. Utan 
att gå in på möjliga orsaker innebär detta att tidsintervallet mellan uppfinning, saluföring 
53 Weitzel, G., ifo-institutct. "Die wirtschaftlichc Bedeutung des Gcbrauehsniustcrschutzcs in der 
Europäischen Union", 2.4. 
54 Ifo-insitutet har genomfört en regelbunden uppfinningsundersökning sedan 1979. Sedan mitten av 
80-talet har denna proportion förblivit inom små marginaler "omkring 5,5- procentstrecket". I andra 
EU-länder som granskats i denna undersökning är detta genomsnitt troligen lägre: Schmalholz och 
Penzkofer (1993), s. 88. 
23-
och nästa generation produkter blir allt kortare. En jämförelse mellan produktionscyklerna 
mellan 1981 och 1991 ger följande bild55: 
Förändringar i produktionscyklerna mellan 1981 och 1991 
83.5% 
Kortare cykler 15.8% 
0.7% 
Oförändrat Längre cykler 
(Källa: Japanska institutet för immaterialrätt, 1991) 
Denna förkortning av produktionscyklerna leder till ett ökat behov av ett snabbt 
erhållande av skydd och innebär att det blir allt mindre viktigt med en längre skyddstid. I 
Japan börjar därför saluföringen av produkter som är skyddade genom bruksmönster i 
intervallet mellan ansökan och offentliggörandet av uppfinningen56. 
55 Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R & D", Japan Institute of Intellectual Property, 
1991. 
56 Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R & D", Japan Institute of Intellectual Property, 
1991. 
24-
Saluföring av bruksmönster i Japan (i procent) 
Före ansökan Mellan offentliggörande av tilldelning och 
registrering 
Mellan offentliggörande av ansökan och 
Mellan ansökan och offentliggörande av BWWWWJ^^ ~~ g 
ansökan 
»* 
100 
C'y 
(Källa: Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R & D", Japan Institute of Intellectual Properly, 1991) 
Denna utveckling kommer att leda till att förprövning om nyhet avskaffas för 
bruksmönster i Japan. Detta är det enda sättet på vilket behovet av ett snabbare skydd för 
uppfinningar med kort livslängd kan bemötas58. 
I USA har det amerikanska patentverket undersökt förändringarna i uppfinningars 
livslängd. Siffrorna har delats upp per industrigren och visar procentuella förändringar vid 
tidsperioder då ett företag är i färd med att byta ut en generation uppfinningar mot nya 
uppfinningar. Ju högre förändringsvärde desto mer tenderar industrin att förkorta 
generationsersättningstiden59. 
57 Totalen överstiger 100 % eftersom mer än ett svar var möjligt. 
58 "Subcommittee Report on Patent and Utility Models Laws and their Practices leading to International 
Harmonization", MITI.s råd för industriella rättigheter, 1991. 
59 Business Week, Science & Technologi, 3 augusti 1992, McGraw-Hill, Inc. 
25-
Tendens mot kortare livslängd för uppfinningar under 1987-91 (i procent)60 
(Källa: Business Week, Science & Technologi, 3 augusti 1992, CHI Research Inc.) 
Dessa siffror visar att inom samtliga industrisektorer, med undantag för bränsle, livsmedel 
och kemikalier, finns det en tendens till snabbare utveckling av nya uppfinningar. 
Detta bekräftar att den genomsnittliga livslängden för en uppfinning idag inte är mer än 
sex år61. En undersökning av innovationsverksamheten hos världens största företag 
bekräftar dessa siffror62. 
60 En uppfinnings livslängd upphör med en ny uppfinning som är tekniskt överlägsen den gamla. 
Därmed är livslängden för uppfinningar ofta kortare än skyddstiden för patent, eftersom patent kan 
behållas längre. 
61 Business Week, Science and Technology, 3 augusti 1992, CHI Research Inc. 
62 Business Week, Science and Technology, 3 augusti 1992, CHI Research Inc. 
26-
Uppfinningars Iivslängd (i år) 
(Källa: Business Week, Science and Technologi, 3 augusti 1992, CHI Research Inc.) 
Om man försöker sätta dessa kortare produktionscykler och livslängder för uppfinningar i 
relation till de industrier som särskilt har använt sig av bruksmönsterskydd ser man en 
häpnadsväckande överensstämmelse. På områdena för maskinkonstruktion, elektroteknik 
och bilindustrin finns inte endast de flesta ansökningarna om bruksmönster utan även den 
starkaste tendensen till ytterligare förkortningar av produktionscykler och livslängder för 
uppfinningar. 
Den tid det tog mellan det att en ansökan om patent lämnades in till europeiska 
patentverket och det att patent meddelades eller avslogs efter prövning var under 1991 i 
hälften av alla fall 44 månader63. Om man jämför denna siffra med en uppfinnings 
genomsnittliga livslängd kan man sluta sig till att uppfinningscykeln kommer att förkortas 
ytterligare i framtiden och att detta kommer att öka behovet av en skyddsform som snabbt 
kan erhållas för kortlivade uppfinningar, separat från patentskydd. Detta behov kan bäst 
bemötas genom bruksmönsterskydd. 
63 Europeiska patentverkets årsrapport, 1992, s.28. vänstra spalten. 
27 
c) Förändringar i innovationsgrad och utnvttiandetid för 
uppfinningar inom Europeiska unionen 
För att få en tydligare bild av det ekonomiska och rättsliga skydd som industriföretag och 
fria uppfinnare behöver tillfrågades de64 i vilken omfattning deras uppfinningar kunde 
delas upp i låg, medelhög eller hög innovationsgrad eller i kort utnyttjandetid. 
Särskilt de stora företagen (med över 1 000 anställda. 67 % av de tillfrågade) förväntade 
sig att antalet uppfinningar med låg innovationsgrad eller kort utnyttjandetid kommer att 
förbli oförändrat i framtiden. De tillfrågade större företagen räknar alltså inte för det 
mesta med att innovationsverksamheten, över en normal förnyelse av deras 
produktionsskala, kommer att öka betydligt eller att livslängden för produkter kommer 
att förkortas ytterligare. 
De mindre företagen är däremot av en annan åsikt och inser att de måste göra mera inom 
detta område för att behålla sin konkurrenskraft. Till följd av detta förväntar sig en 
majoritet en stigande andel av "enkla" uppfinningar respektive uppfinningar med kort 
livslängd i framtiden. 
Små och medelstora företag anser ofta att de till följd av den hårdare konkurrensen måste 
intensifiera sin innovationsverksamhet. För dem kommer uppfinningar med låg 
innovationsgrad eller kort utnyttjandetid att spela en större roll i framtiden och behovet av 
en lämplig skyddsform att öka, något som bäst kan bemötas genom bruksmönster. 
För att kunna bedöma de framtida behoven måste det uppmärksammas att endast en liten 
del (maximalt 10 %) av de tillfrågade i företag av olika storlekar och inom alla industrier 
räknade med en sjunkande andel "enkla" uppfinningar. 
d^ Betydelsen för industriföretag och fria uppfinnare av ett 
gemenskapens bruksmönsterskydd 
Mot bakgrund av utvecklingen inom området för innovativ verksamhet tillfrågades 
industriföretag och fria uppfinnare i Frankrike, Spanien, Tyskland, Förenade kungariket 
och Italien om de, för att underlätta saluföring av sina "enklare" uppfinningar, skulle vara 
intresserade av en särskild skyddsform som i jämförelse med patent skulle ha mindre 
64 Weitzel, G., ifo-institutet, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.3. 
-28 
stränga skyddsvillkor (t.ex. lägre uppfinningshöjd), inte omfatta förprövning och därmed 
vara billigare, men som skulle ge skydd för en kortare tid6565. 
Undersökningsresultatet visar klart att det finns ett relativt stort ekonomiskt intresse av en 
sådan skyddsform. I genomsnitt betecknade 39 % sitt intresse som "stort", 32 % som 
"måttligt" och endast 20 % som "litet". Den grupp av tillfrågade som kryssade för "vet 
inte" uppgick till 9 % vilket kan betecknas som ringa. 
En uppdelning av företag efter deras storlek visar att intresset är störst hos mindre företag 
med upp till 500 anställda. Nästan vartannat företag av denna storleksklass svarade att 
deras intresse var stort. Intresset var däremot något mindre hos stora företag med över 
1 000 anställda. 
Intresset för bruksmönsterskydd inom Europeiska unionen (i procent) 
inom utvalda EU-medlemsstater: 
» stort « måttligt a litet vet inte 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
65 Weitzel, G., ifo-institutct, "Die wirtschaftlichc Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.10. 
29-
inom företag av olika storlekar. 
m stort * måttligt • litet vet inte 
Alla företag, oberoende storlek 
Över 1 000 anställda 
501-1 000 anställda 
101-500 anställda m 
'§SÏÊKÊKiÊKÊÊ 
Upp till 100 anställda Éjffjii 41 
beroende av exportintensitet: 
Totalt 
Över 50 % 
30 %-50 % 
10%-29 % 
Exportintensitet< 10 % M stort « måttligt • litet vet inte 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Källa: Ifo-institutets enkät i utvalda KU-länder 1993; Europeiska kommissionens beräkningar, 1994) 
Av uppdelningen per land framgår att intresset för en särskild skyddsrätt utöver 
patentskyddet är särskilt stort i Tyskland. Av tyska företag och fria uppfinnare betecknade 
46 % sitt intresse som "stort" och ytterligare 30 % som "måttligt". För Spanien föreligger 
liknande siffror. En sådan skyddsform skulle bli relativt väl mottagen i båda länderna. En 
bidragande orsak är utan tvekan det faktum att bruksmönster har en lång tradition i dessa 
länder och används intensivt. De tillfrågande har redan praktisk erfarenhet och är bättre i 
30 
stånd att tänka sig in i en utvidgning av skyddet till att omfatta andra EU-länder och att 
bedöma dess ekonomiska nytta för sin saluföringsverksamhet utomlands. 
I övriga utvalda EU-länder är antalet tillfrågade som betecknade sitt intresse för ett 
bruksmönsterskydd för EU som "stort" något mindre. Om man lägger ihop siffrorna för 
"stort" intresse med siffrorna för "måttligt" intresse föreligger dock ingen nämnvärd 
skillnad mellan resultaten för olika länder. 
Det är endast i Förenade kungariket som det finns en märkbar polarisering av de 
tillfrågade industriföretagens och fria uppfinnarnas åsikter. Å ena sidan finns ett "stort" 
(omkring en tredjedel av de tillfrågade) intresse, och å andra sidan finns ett liknande antal 
som har ett "litet" intresse. Detta kan bero på att Förenade kungariket för närvarande inte 
har bruksmönster. Företagen kan se de ekonomiska fördelarna men är skeptiska till idén 
av en europeisk ordning eftersom de inte har någon erfarenhet på området. 
En uppdelning i de tillfrågade företagens exportintensitet visar att företag med en 
exportandel på mellan 10 % och 50 % av omsättningen endast har ett obetydligt större 
"stort" intresse av ett EU-bruksmönster än de mindre exportaktiva företagen med en 
exportandel på under 10 %. Intresset av ett bruksmönsterskydd inom Europeiska unionen 
är därmed till stor del oberoende av exportintensiteten. 
Dessa enhetliga svar pekar på att de tillfrågade industriföretagen och fria uppfinnarna, 
oavsett deras nuvarande försäljningsverksamheten på den europeiska inre marknaden, 
åtminstone vill hålla möjligheten öppen för en framtida utvidgning av sin försäljnings­
marknad och därmed till stor del är intresserade av ett bruksmönsterskydd inom EU. 
D. Effekterna av skillnaderna i skyddsrätter på den gemensamma marknaden 
Eftersom den ekonomiska betydelsen av bruksmönsterskydd innebär att skillnaderna 
mellan de befintliga nationella systemen far praktiska återverkningar har kommissionen 
undersökt om dessa skillnader hindrar den fria rörligheten för varor och leder till en 
snedvridning av konkurrensen som motverkar upprättandet av den inre marknaden i 
enlighet med artikel 7a i Romfördraget. 
-31 
1. Hinder för fri rörlighet för varor 
Fri rörlighet för varor och en tullunion utgör grunden för gemenskapen. De är avsedda att 
underlätta uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 2 i Romfördraget genom 
upprättandet av en inre marknad66 i vilken de enskilda ländernas marknader sammansmälts 
och medlemsstaternas ekonomiska politik gradvis harmoniseras. En gemensam marknad 
är inte tänkbar utan en gemensam varumarknad. Föreskrifterna om fri rörlighet för varor 
tjänar integrationen genom att göra det möjligt för enskilda att flytta varor över gränserna 
som de vill med så fa hinder som möjligt. I Romfördraget räknas därför den fria 
rörligheten för varor som en av "gemenskapens grundpelare". EG-domstolen har uttalat 
att sammanslagningen av de nationella marknaderna till en enhetlig marknad är 
Romfördragets viktigaste mål67. 
Nationella immaterialrätter som registrerats enligt en medlemsstats lagar ger endast skydd 
på den statens territorium. Så länge en harmonisering av ländernas lagstiftning inte sker 
kan innehavaren av en sådan rättighet förhindra tredje man från att importera skyddade 
varor som har producerats och saluförts utan hans medgivande. De immaterialrätter som 
medlemsstaterna beviljat kan på grund av sin natur därför användas för att förhindra 
uppnåendet av fri rörlighet för varor. 
Denna konflikt mellan industriell äganderätt å ena sidan och principerna om fri rörlighet 
för varor å andra sidan har lösts av EG-domstolen i dess tolkning av artiklarna 30 och 36 i 
Romfördraget. Kärnan i denna tolkning är att Romfördraget visserligen inte rör existensen 
av industriell och kommersiell äganderätt som beviljats enligt nationell lag, men att 
utövandet av dessa äganderätter ändå kan begränsas genom förbudsreglerna i 
Romfördraget vilket innebär att begränsningar av fri rörlighet för varor endast är tillåtet 
när detta är berättigat i syfte att värna om den äganderätt som utgör det specifika 
föremålet för denna äganderätt68. 
Bruksmönsterskydd medger ytterligare skydd för tekniska uppfinningar och kan 
tillsammans med patentskydd69 inbegripas i den industriella och kommersiella äganderätt 
66 Se artikel 7a i Romfördraget. 
67 Domstolens dom i mälet 78/70, "Deutsche Grannnophon mot Metro" dom av den 18.6.1971, 
Domsamling 1971 s. 487, punkt 6 sista meningen. 
6X T.ex. målet 192/73 Van Zuylcn Frères mot Hag AG, dom av den 3.7.1974, Domsamling 1974, s. 73 i 
och målet 15/74 Centrafarm mot Sterling Dnig, dom av den 31.10.1974, Domsamling 1974, s. 1147. 
69 T.ex. målet 15/74 Centrafarm mot Sterling Drug, dom av den 31.10.1974, Domsamling 1974, s. 
1147. 
y -32 
som avses i artikel 36 i Romfördraget. Till följd av de befintliga skyddsrättsskillnaderna 
resulterar detta dock i vissa besynnerligheter vid tillämpningen av principerna om fri 
rörlighet. 
Medlemsstaterna är i grunden fria att själva bestämma vad bruksmönsterskydd skall 
omfatta, under förutsättning att dessa regler inte utgör ett medel för godtycklig 
diskriminering eller innefattar en förtäckt begränsning av handeln mellan 
medlemsstaterna70. Denna frihet att själva bestämma skyddets omfattning kan ta sig 
uttryck i att, som i Förenade kungariket, Luxemburg och Sverige, avstå från 
bruksmönsterskydd eller fastställa annorlunda skyddsvillkor. På så sätt kan uppfinningar 
med låg uppfinningshöjd endast skyddas i länder som har bruksmönsterskydd. Det krav på 
relativ nyhet som finns i Spanien leder till att uppfinningar som redan har offentliggjorts i 
andra medlemsstater likväl är kvalificerade för bruksmönsterskydd i Spanien. Även en 
skyddsrätt som erhållits under dessa omständigheter omfattas av undantagen enligt artikel 
30 i Maastrichtfördraget vilka fastställs i artikel 36 i Maastrichtfördraget71. 
Dessa skillnader i skyddsrättssystemen, som skyddsrättsinnehavaren inte kan påverka, 
tvingar honom till att undvika marknader på vilka han inte kan erhålla liknande skydd för 
sin uppfinning. Sedan den nya mönsterrätten72 infördes i Förenade kungariket har det inte 
varit möjligt att erhålla registrerad skyddsrätt för uppfinningar vars form uteslutande 
bestäms genom sin tekniska funktion73. Detta skapar ett hinder mellan den brittiska 
marknaden och andra marknader. 
De nuvarande skyddsrättsskillnaderna har därmed en direkt och negativ inverkan pä 
handeln inom gemenskapen och på företags möjligheter att behandla den gemensamma 
marknaden som ett enda verksamhetsområde14. Denna situation hindrar den fria 
rörligheten för varor och är, vilket EG-domstolen flera gånger har anmärkf5, en 
oundviklig följd av bristen på en harmonisering av lagarna. 
70 Målet 53/87 Consorzio Italiano mot Renault, dom av den 5.10.1988, Domsamling 1988, s. 6039 
punkt 12. 
71 Målet 35/87 Thctford mot Fininma, dom av den 30 6.1988, Domsamling 1988, s. 3585. 
72 Lagen om upphovsrält, mönster och patent 1988. 
73 Cornish, "Intellectual Property", kapitel 14, s. 14 106. 
74 Från kommissionens vitbok av den 14 juni 1985, punkt 145 om att "skillnader i immatcrialråttslagar 
har en direkt och negaliv inverkan på handeln inom gemenskapen och förelags möjlighet alt betrakta 
den gemensamma marknaden som ett enda ekonomiskt verksamhetsområde". 
75 T.ex. målet 53/87 Consorzio Italiano mot Renault, dom av den 5.10.1988, Domsamling 1988, punkt 
10 med ytterligare hänvisningar. 
-33 
2. Snedvridning av konkurrensen på den gemensamma marknaden 
I artikel 3g i Romfördraget krävs att en ordning upprättas som säkerställer att 
konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. Detta mål hör ihop med kravet i 
artikel 2 i Romfördraget om att främja en harmonisk och väl avvägd utveckling av 
näringslivet i gemenskapen76. Om företag skall kunna dra fördel av de grundläggande 
friheter som fastställs i Romfördraget måste reglerna för immaterialrätt tillåta konkurrens 
på lika villkor mellan dem77. 
Till följd av de nuvarande skyddsrättsskillnaderna står företag och enskilda sökande som 
ekonomiskt vill dra nytta av sin uppfinning i flera medlemsstater inför problemet att 
antingen behöva göra sig förtrogna med en mängd olika system eller betala dyrt för 
rådgivning i varje berörd medlemsstat. Denna situation kan vara uthärdlig för stora företag 
som har råd att investera stora summor för att främja och skydda sina uppfinningar. För 
enskilda sökande liksom för små och medelstora företag leder de nuvarande skillnaderna 
och den därmed förbundna nödvändigheten av rättslig rådgivning till ett administrativt 
problem och en ofta oöverkomlig kostnadsfaktor. Detta begränsar 
innovationsverksamheten hos dessa företag, bidrar till deras isolering och därmed till en 
snedvridning av konkurrensen. 
1 de länder där samma uppfinningshöjd krävs för bruksmönsterskydd som för patent finns 
det inget lämpligt skydd för uppfinningar med låg uppfinningshöjd. I Förenade kungariket, 
Sverige och Luxemburg, där denna skyddsform inte finns, finns inget skydd 
överhuvudtaget. Detta kan leda till att produkter efterbildas i de länder som inte har 
tillräckligt skydd utan att det vore möjligt att vidta rättsliga åtgärder. 
Dessa efterbildningar kan normalt tillverkas billigare än originalen eftersom tillverkaren 
inte behöver täcka sina uppfinningskostnader78, och kan därmed även säljas billigare än 
originalen. Det är därför risk för att efterbildningen far en större marknadsandel än 
originalet i länder med en lägre skyddsnivå. Det går framför allt inte att utesluta att det 
inom ramen för en mer integrerad inre marknad kommer att vara lättare att kunna 
importera efterbildningar till medlemsstater med en hög skyddsnivå. Detta kan även ske 
oavsiktligt genom bristande kunskap om de olika nationella skyddssystemen. För en 
76 Manfred Zuleeg in Grocben, "Kommentar zum EWG-Vcrtrag", fjärde upplagan punkt 9 till artikel 3 
77 Grabitz mot Langheine, artikel 100a, punkt 20; Pipkorn in Groeben, artikel 100a, punkt 17. 
78 Grönboken om mönsterskydd, juni 1991, punkt 3.3.4., s. 31 
34 
skyddsrättsinnehavare återstår då endast möjligheten att inleda ett rättsligt förfarande mot 
företag som ofta har handlat i god tro. 
Detta går stick i stäv mot Europeiska unionens mål om att skydda de rättigheter som 
följer av europeiska uppfinnares kreativa insatser samt av avsevärda investeringar från 
europeiska företag på detta område mot en lagstridig användning av tredje man19. För 
att förhindra detta måste konkurrensvillkoren vara desamma för alla företag som är 
verksamma på den gemensamma marknaden™. 
3. Effekter för industriföretag och fria uppfinnare 
Förr i tiden anpassades de nationella patentsystemen i Europa i allmänhet till europeisk 
patentlag. Trots att europeiska patentkonventionen särskilt utformades för att inte beröra 
de nationella patentsystemen följde en frivillig anpassning81 som innebar en stor lättnad av 
de praktiska villkoren för grähsöverskridande ansökningar. 
För bruksmönsterskydd är läget ett annat. Här finns som bekant en stor uppsjö av olika 
system inom Europeiska unionen. De används i första hand av inhemska sökande, mer 
sällan av sökande från utlandet och ännu mer sällan av sökande från tredje land. 
Med tanke på den ökning i den internationella varuhandeln som har skett till följd av en 
allt intensivare världsomfattande arbetsuppdelning är detta inte vad man skulle kunna 
vänta sig. Det borde finnas en ökning av antalet ansökningar för patent och andra 
skyddsformer för tekniska uppfinningar, inte bara i de sökandes egna länder utan på även 
på utländska marknader. Dessutom kräver det allt snabbare informationsutbytet, där 
internationella mässor spelar en viktig roll som presentationsplattform för uppfinningar, ett 
allt större behov av att kunna skydda sina uppfinningar mot konkurrenter som är beredda 
att efterbilda en tillverkares produkt. 
I själva verket utnyttjas bruksmönsterskyddet sällan på marknader i tredje land och vice 
versa. En undersökning av ansökningar i asiatiska länder med bruksmönsterskydd visar att 
europeiska företag inte utnyttjar dessa. Omvänt utnyttjar inte heller asiatiska företag 
särskilt mycket de möjligheter till bruksmönsterskydd som står till förfogande. Inte heller 
79 Grönboken om mönsterskydd, juni 1991, punkt 3.5, s. 33. 
80 Grönboken om mönsterskydd, juni 1991, punkt 3.3.1, sid 31. 
8 • Se van Benlhcm, GRUR int., 1993. 
35-
på marknader som är särskilt intressanta för dessa länder, som t.ex. den tyska marknaden, 
utgör sådana ansökningar om bruksmönster en särskilt stor andel. 
Jämförelse av antalet inhemska och utländska ansökningar om bruksmönster under 1991 
från det egna landet från utlandet 
Tyskland 13 920 1_633 
Korea 25 125 770 
Kina 33 157 125 
Japan j 113 340 1 334 
(Källa: Statistik för industriell äganderätt 1991, publikation A, WlPO-Génèvc) 
Uppdelning per land för ansökningar om bruksmönster i andra länder 
Tyska företags ansökningar i Japanska företags ansökningar i 
Tyskland - 64 
Japan 145 -
Spanien 48 5^ 
Portugal 20 
Brasilien ___1 5 
Kina 4 14 
Mexico . _2 \ -
Polen [2 L 
(Källa: Statistik för industriell äganderätt 1991, publikation A, WIPO-Généve) 
Till följd av detta anser kommissionen att bruksmönsterskyddet är begränsat till de 
inhemska marknaderna. Dessa marknader utvecklas dock inom ramen för Europeiska 
unionen till en inre marknad och kan inte likställas med nationella marknader. 
Även på den gemensamma marknaden är gränsöverskridande ansökningar snarare ett 
undantag. För att kunna utröna orsakerna till det låga antalet gränsöverskridande 
ansökningar i de utvalda EU-länderna tillfrågades industriföretag82 och fria uppfinnare om 
82 Weitzel, G., ifo-institutet, "The economic Impact of the Legal Protection of Utility Models on 
Enterprises in the European Union", 2.7. 
36 
de anser att skillnaderna mellan de nationella bruksmönstersystemen försvårade den 
praktiska tillämpningen av uppfinningsskydd. 
Existerande problem för att skydda uppfinningar till följd av olika bruksmönsterlagar 
inom Europeiska unionen (i procent) 
inom utvalda EU-länder: 
• allvarliga, vissa * få • vet inte 
Alla länder 
Förenade kungariket £pHH 35 
Frankrike 
Tyskland 
inom företag av olika storlekar: 
» allvarliga, vissa » få B vet inte 
Alla företag, oberoende av 
storlek 
Över 1 000 anställda 
501 till 1 000 
upp till 100 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
37-
beroende av företagens exportintensitet: 
allvarliga, vissa » få vet inte 
Mindre än 10 % 
(Källa: Ifo-institutet enkät i utvalda KU-länder 1993. Europeiska kommissionens beräkningar 1994) 
Ett genomsnitt på 50 % av alla tillfrågade företag rapporterade om vissa eller allvarliga 
svårigheter i samband med gränsöverskridande anmälningar om bruksmönster på den inre 
marknaden. 
Det är anmärkningsvärt att så pass många har kryssat för vet inte på denna fråga. Detta 
beror på att de olika systemen skiljer sig åt så mycket i sin praktiska användning att 
företagen och de fria uppfinnarna har svårt att bilda sig en uppfattning om dem. I 
överensstämmelse med detta är det antal tillfrågade som har svarat vet inte störst i 
Förenade kungariket och Frankrike. I Förenade kungariket är det enda tillgängliga 
skyddet patent för vilket en förprövning krävs, eller den registrerade mönsterrätten för 
funktionella mönster, och i Frankrike är certificat d'utilité i stort sett rättsligt identiskt med 
patent. Företag i dessa länder har sällan någon bestämd uppfattning om en skyddsform 
som kompletterar patentsystemet och som kan användas antingen självständigt eller som 
ett komplement till ett patent för att skydda tekniska uppfinningar som kännetecknas av en 
lägre innovationsgrad eller en kort utnyttjandetid. 
Trots denna situation anser ändå en betydande del av de tillfrågade i Förenade kungariket 
och Frankrike att den nuvarande situationen skapar problem (Förenade kungariket 35 %, 
Frankrike 41 %). 
38 
Uppdelningen i företag av olika storlekar visar att över 50 % av företag med högst 1 000 
anställda har svårigheter vad gäller skydd av uppfinningar medan denna siffra endast är 
34 % för större företag med mer än 1 000 anställda. Ju mindre företag desto oftare anser 
man att den nuvarande situationen är problematisk. Detta kan bero på att mindre företag 
inte har den nödvändiga expertkunskapen till förfogande inom företaget och att externa 
konsulter endast anlitas i särskilda fall på grund av kostnadsskäl. Patentavdelningarna hos 
stora företag har helt klart mindre svårigheter att ansöka om bruksmönster var som helst 
där ett sådant skyddssystem finns och där marknadssituationen gör det nödvändigt. 
Å andra sidan har små företag ofta kryssat i "vet inte" medan stora företag redan har en 
uppfattning i denna fråga. Detta resultat talar för att skyddsbehovet hittills är mindre 
utvecklat hos små företag och fria uppfinnare på den europeiska inre marknaden eftersom 
denna företagskategori fortsätter att i första hand koncentrera sig på lokala "etablerade" 
avsättningsmarknader. 
Detta samband bekräftas när svaren på denna fråga delas upp enligt de tillfrågade 
företagens exportintensitet. Allt eftersom exportintensiteten ökar rapporterar företagen 
allt oftare om problem med att skydda uppfinningar. Eftersom det finns ett mycket stort 
samband mellan exportintensitet och företagens storlek är det framför allt stora företag 
som drabbas. Trots detta klagar även 41 % av de tillfrågade i gruppen med liten 
exportintensitet (exportandel av omsättningen mindre än 10 %) över problem. 
De tillfrågade anser alltså att skillnaderna mellan olika bruksmönstersystem gör det 
svårare att skydda uppfinningar pä den europeiska inre marknaden. Dessa problem 
bidrar också till stor del till att användningen av de syslem som redan finns begränsas 
till inhemska marknader. 
E. Sambandet mellan Europeiska unionens mål och det ekonomiska behovet 
Av de hittillsvarande resultaten framgår att medlemsstaterna har olika system för 
bruksmönsterskydd och att bruksmönsterskydd för närvarande har en stor ekonomisk 
betydelse och kommer att ha så även i framtiden. Dessa skillnader i skyddsrätter är ett 
hinder för fri rörlighet för varor och en icke snedvriden konkurrens. Att behålla den 
nuvarande situationen är ett oönskat resultat som inte motsvarar uppfattningen om ett 
sammanväxande Ruropa. 
-39 
Den europeiska gemenskapen står därför inför uppgiften att förbättra en situation som är 
ofördelaktig för den inre marknaden och på så sätt förbättra den gemensamma 
marknadens funktion. 
Enligt kommissionen måste dock varje tillnärmning som genomförs för att säkerställa den 
inre marknadens upprättande och funktion svara mot de nuvarande och framtida 
ekonomiska behoven. Utvecklingen av innovationsverksamheten inom Europeiska 
unionen, vilken präglas av en tendens till kortare utvecklingssprång, större 
kostnadskänslighet, kortare produktions- och avsättningscykler samt kortare livslängder 
för uppfinningar leder till ett ökat behov av en skyddsform som snabbt, enkelt och billigt 
kan erbjuda ett skydd för tekniska uppfinningar på den gemensamma marknaden. 
Detta mål uppnås inte genom de tolv olika nationella system för bruksmönsterskydd som 
redan finns. Medlemsstaterna kan inte klandras för detta eftersom de för det första har fria 
händer att utforma sina respektive bruksmönsterskyddssystem som de vill; för det andra 
uppstår inte problemen inom respektive medlemsstats territorium utan snarare i den 
gränsöverskridande användningen inom den inre marknaden. 
För att säkerställa den inre marknadens upprättande och smidiga funktion är det 
nödvändigt att avhjälpa dessa missförhållanden och det tycks därför vara nödvändigt att 
på området för bruksmönsterskydd vidta sådana åtgärder på gemenskapsnivå som 
uppfyller följande mål: 
Skydd för tekniska uppfinningar med låg uppfinningshöjd. 
Skydd för tekniska uppfinningar med kort livslängd. 
Ett snabbt erhållande av skydd. 
Ett enkelt erhållande av skydd. 
• Ett billigt erhållande av skydd. 
• Ett snabbt offentliggörande och därmed snabb information till allmänheten. 
///. Lämpliga åt2ärder for harmonisering av bruksmönsterskvdd på 
gemenskapsnivå 
Av det hittills sagda framgår att de olika varianterna av bruksmönsterskydd har en negativ 
inverkan på målet om den inre marknadens upprättände och funktion. Den slutsats som 
kunde dras av detta var att de ekonomiska behoven och kravet om en inre marknad endast 
kunde säkerställas genom en harmonisering av de olika skyddssystemen. Om man 
40 
accepterar att gemenskapsåtgärder är nödvändiga måste man ta ställning till vilka 
alternativ som står öppna, och i det syftet närmare undersöka 
• vilken form en eventuell lagstiftning skall ha, liksom 
• omfattningen av den ordning som skall införas. 
A. Lämpliga instrument för harmonisering 
En harmonisering har inte endast för avsikt att undanröja de negativa effekterna av de 
skillnader mellan skyddsrätter som här fastställts utan även att förbättra den allmänna 
skyddsrättsnivån på området för industriell äganderätt. Det finns flera alternativ att välja 
mellan. 
Det är Europeiska kommissionens uppgift att föreslå de "åtgärder" som behövs för att 
förverkliga den inre marknaden. 
En "harmonisering av lagstiftningen" är inte endast begränsad till att avveckla skillnader 
mellan befintliga föreskrifter utan omfattar även avskaffandet av konflikter mellan 
regelsystem i allmänhet83. Detta kan innebära att en skyddsrätt införs i en medlemsstat 
som inte har haft något sådant motsvarande skydd, om det bidrar till den inre marknadens 
upprättande. 
Som "åtgärder" för en harmonisering kan alla rättsakter som anges i Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen komma i fråga, särskilt direktivet och 
förordningen. 
I fråga om bruksmönsterskydd utgörs det första alternativet av en anpassning av 
skyddssystemen genom ett direktiv, vilket samtidigt innebär att bruksmönsterskydd införs i 
de länder där det ännu inte finns. Om företag och fria uppfinnare är intresserade av att 
kunna säkerställa skydd i flera medlemsstater samtidigt genom en enda ansökan skulle 
åtgärder behöva vidtas som sträcker sig utöver en ren harmonisering av nationella 
skyddssystem. Ett alternativ vore att utvidga omfattningen av anpassningen genom att 
möjliggöra ett ömsesidigt erkännande av det skydd som beviljas av andra medlemsstater. 
83 Pipkorn in Groeben, artikel 100a, punkterna 25, 41 
41 
Ett annat alternativ vore att skapa en enhetlig europeisk skyddsrätt, vilken som 
gemenskapsrätt skulle stå över de nationella skyddssystemen men inte ersätta dem. 
Slutligen skulle man kunna tänka sig en kombination av olika alternativ om detta skulle 
kunna leda till en ordning som är bättre rustad för att möta den inre marknadens behov. 
1. Anpassning av systemen 
Inom ramen för den europeiska inre marknaden är de flesta industrier nu verksamma på 
marknader som sträcker sig över nationella gränser. Det finns inget behov av att här gå in 
på de faktorer som ligger det grund för detta. Sedan den inre marknaden upprättades och 
tullgränser avvecklades år 1993 har den geografiska marknaden för många produkter 
blivit större än någonsin. Denna trend kommer att intensifieras i framtiden. De gränser 
som ännu existerar kommer inte längre att utgöra ett marknadshinder. För närvarande 
finns det dock även onaturliga gränser i form av skyddsrättsöar. Det faktiska upprättandet 
av den gemensamma marknaden är dock inte endast avhängigt avvecklingen av fysiska 
gränser utan beror framför allt på möjligheten att kunna erkänna den inre marknaden som 
sådan. Detta är svårt att göra när det finns så pass omfattade skillnader på området för 
särskilda immaterialrättigheter att en sökande i ett land inte anser det lönt att söka 
motsvarande rätter i andra medlemsstater84. De olika skyddsrätterna leder till 
administrativa problem som alla sökande, men särskilt små och medelstora företag samt 
fria uppfinnare, har svårt att bemästra. Detta hämmar inte enbart industrins 
innovationskapacitet utan även den inre marknadens upprättande. 
Att harmonisera de nuvarande skyddssystemen genom ett direktiv, och på så sätt fa 
femton liknande men separata skyddssystem, kräver 
införandet av bruksmönsterskydd i länder där ett sådant skydd inte finns oçh en 
innehällsmässig anpassning av de nuvarande skyddssystemen. 
84 Kommissionens vitbok av den 14 juni 1985, punkt 145 om att "Skillnader i immaterialrättslagar har 
en direkt och negativ inverkan på handeln inom gemenskapen och på företags möjligheter att 
behandla den gemensamma marknaden som ett enda område för sina ekonomiska verksamheter" 
-42 
a) Införandet av nya nationella skyddsrätter 
För närvarande finns det inget bruksmönsterskydd i vare sig Förenade kungariket, 
Luxemburg eller Sverige. En anpassning av lagarna inom Europeiska unionen skulle leda 
till att denna form av skyddsrätt införs i dessa länder. I Luxemburg har man ingen 
erfarenhet av detta, men i Förenade kungariket avslogs 1986 ett förslag till ett sådant 
skyddssystem85. 
I en nyligen genomförd enkät har dock brittiska företag och fria uppfinnare klart uttryckt 
att införandet av en sådan skyddsrätt skulle anses som ett värdefullt komplement till det 
patentskydd som beviljas efter förprövning86. 
Intresset för ett bruksmönsterskydd i Förenade kungariket 
Ekonomiskt intresse hos företag av olika storlekar (i procent): 
M stort 
över 1 000 anställda 
iiber 1000 
501 till 1 000 anställda 
101 till 500 anställda * möjlig framtida betydelse • gegenwärtig gering obetydligt 
upp till 100 anställda 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
85 Vitbok om "Intellectual Property and Innovation", presented to Parliament by the Secretary for Trade 
and Industry by Command of Her Majesty , april 1986, 3.6. 
86 Weitzel, G., ifo-institutct, "Die wirtschaftlichc Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", engelska versionen maj 1994, 2.9.3 - Zum Innovationsschutz in 
GroBbritannien-, februari 1994. 
-43 
Framtida användning för företag av olika storlekar (i procent): 
* Alla eller nästan alla * en majoritet en minoritet vill vänta och se 
Alla företag, oberoende storlek jg| 12 
över 1 000 anställda 3 É 10 
501 till 1 000 anställda §| 9 HHH 18 
101 till 500 anställda | 7 § 
upp till 100 anställda 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Källa: Ifo-institutet undersökning i utvalda EU-länder 1993. Europeiska kommissionens beräkningar 1994) 
I genomsnitt betecknade 53 % av de tillfrågade brittiska industriföretagen och fria 
uppfinnarna sitt intresse som "stort" varvid ett typiskt mönster mellan stora och små 
företag framträder. Små företag (upp till 100 anställda) var intresserade i mycket större 
utsträckning (76 % av de tillfrågade) än stora företag (mer än 1 000 anställda) av vilka 
trots det 31 % betecknade sitt intresse som "stort". Omvänt betecknade endast en liten 
andel (3 %) av de tillfrågade små företagen sitt intresse för bruksmönster som "obetydligt" 
medan denna siffra var 34 % för de stora företagen. 
De tillfrågade i Förenade kungariket gjorde också klart att bruksmönsterskydd, om sådant 
fanns, redan idag skulle ha en nämnvärd ekonomisk betydelse. Den grupp som ansåg att 
det endast skulle ha en framtida betydelse var med sina 21 % relativt liten. 
De tillfrågade brittiska industriföretagen och fria uppfinnarna har inte endast ett relativt 
stort ekonomiskt intresse av ett bruksmönsterskydd utan skulle även i större omfattning 
ansöka om bruksmönster för sina uppfinningar. Även här finns betydande skillnader i 
ansökningsintensiteten beroende av företagens storlek. 
Små företag är mycket mer benägna att ansöka än stora företag. 24 % av de små 
företagen skulle ansöka för "alla eller nästan alla" av sina uppfinningar, medan för de 
övriga storleksklasserna anslöt sig endast mellan 3 % och 9 % av de tillfrågade till en 
sådan intensiv ansökan. I den grupp som skulle låta skydda "en majoritet" av sina 
uppfinningar genom ett sådant nytt skyddskoncept dominerade likaså de små och 
medelstora företagen. 
-44 
Anmärkningsvärt är att i Förenade kungariket är stora företag mer benägna att inta en 
avvaktande hållning i fråga om bruksmönster än små företag. I överensstämmelse med 
detta har 30 % av de stora företagen angivit att de först vill vänta och se (små företag 
18%). 
Denna positiva reaktion från brittiska industriföretag och fria uppfinnare måste 
kompletteras med information från Luxemburg och Sverige innan en slutlig utvärdering av 
intresset för införandet av ett sådant skyddssystem kan göras. 
b) En anpassning av omfattningen av nationella 
bruksmönsterlagar 
Om man utgår från att man i de medlemsstater som inte har något bruksmönsterskydd 
inför denna skyddsform och att man anpassar de befintliga skyddssystemen i de 
andramedlemsstaterna leder detta till femton liknande nationella skyddssystem som 
existerar bredvid varandra. 
En sökande av en sådan skyddsrätt kan därför vara säker på att hitta motsvarande 
skyddsrätt i alla medlemsstater och måste inte längre befatta sig med en mängd olika 
skyddsrätter. Den sökande känner till de viktigaste skyddsvillkoren liksom skyddets 
omfång. Detta innebär en sänkning av kostnaderna och gör det lättare att ansöka om 
denna skyddsrätt i andra medlemsstater. Om skyddssystemen harmoniseras genom ett 
direktiv, så att en mångfald av liknande nationella skyddsrätter erhålls, kommer den fördel 
som kan säkerställas genom gränsöverskridande ansökningar att bli mycket större. Detta 
kan leda till ytterligare förhöjd innovationsrikedom. 
En sådan anpassning av lagarna skulle utan tvivel inbegripa ekonomiska bestämmelser om 
skyddets föremål, skyddsvillkor, skyddets innehåll och skyddstiden, grunder för avslag 
eller vägran och ogiltighetsförklaring. På så sätt kan visserligen antalet konflikter som 
belastar den inre marknaden minskas, men det undanröjer inte orsakerna till konflikterna. 
2. En ytterligare tillnärmning av lagarna 
En tillnärmning av de materiella bestämmelserna genom ett direktiv skulle skapa en 
mångfald nationella skyddsrättigheter vid sidan av varandra, men kommer inte undanröja 
de begränsningar i den mellanstatliga handeln och i konkurrensen mellan medlemsstaterna 
som följer av rättens nationella oberoende och av den tolkning av territorialprincipen som 
45-
görs enligt rätten i respektive medlemsstat. Även efter en harmonisering av detta slag 
skulle gränser fortfarande existera liksom möjligheten till motstridande rättigheter som 
beviljats under separata system. 
Ett mer långtgående direktiv skulle kunna gå utöver tillnärmningen av det faktiska 
laginnehållet och fastställa att medlemsstaterna måste ändra sina bruksmönsterlagar för att 
göra det möjligt för varje sökande att ansöka om att nationella verkningarna av hans 
bruksmönsterskydd skall gälla i andra medlemsstater - särskilt med hänsyn till skapande, 
ansökan, registrering, överlåtelse och skydd - och att ge liknande effekt för bruksmönster 
som beviljats i andra medlemsstater. 
De rättsliga åtgärder som ett annat lands myndighet vidtagit skulle då kunna ha verkningar 
i andra medlemsstater på grundval av den harmoniserade lagstiftning som är i kraft där. 
De skulle vara ömsesidigt erkända. Förfarandena för ansökning och registrering skulle då 
behöva tillnärmas fullt ut. 
Rättsligt skulle då bruksmönster och de rätter som uppstår från dessa fortsatt omfattas av 
nationell lag. Men de skulle fa gränsöverskridande verkningar. 
De enskilda medlemsstaterna har ingen makt att införa lagar med extraterritoriell giltighet 
i de övriga medlemsstaterna. Men de har makt att i den lag som tillämpas på deras eget 
territorium fastställa att vad den lagen beträffar skall bruksmönster som beviljats och 
rättsliga åtgärder som vidtagits enligt den lagen ha extraterritoriella verkningar i de övriga 
medlemsstaterna, dvs. att tillämpningen av de rättigheter som följer av erhållna 
bruksmönster och de lagar som antagits av deras egen myndighet skall vara erkända även i 
andra medlemsstater. För att dessa extraterritoriella effekter skulle vara giltiga i dessa 
andra medlemsstater skulle enskilda medlemsstater vara tvungna att erkänna dessa 
effekter på sina egna territorier, vilket är möjligt. I praktiken skulle det behövas ett 
direktiv för att säkerställa att alla medlemsstater inför samma system. I ett sådant direktiv 
måste en långtgående tillnärmning av de materiella och formella bruksmönsterbestämmel-
serna föreskrivas. 
För att praktiskt genomföra ett sådant ömsesidigt erkännande skulle det vara nödvändigt 
att samordna de nationella behöriga myndigheternas arbete, kanske genom en rådgivande 
46-
kommitté87. Inom ramen för ett förenklat administrativt förfarande skulle därmed en 
ansökan som lämnas in till den nationella behöriga myndighet som ansvarar för 
bruksmönster även registreras i de andra medlemsstaterna. 
3. Införandet av en gemenskapens skyddsrätt 
En sådan omfattande anpassning av de materiella och formella bruksmönsterlagarna och, 
till följd av detta, av de nationella behöriga myndigheternas arbete, vilket skulle vara 
nödvändigt för att säkerställa att myndigheternas bruksmönster och bestämmelser har 
gemenskapsomfattande verkan, skulle resultera i en rad svåra problem. 
Myndigheterna skulle inte utan vidare kunna administrera sina europeiserade 
bruksmönster-lagar enhetligt och effektivt utan ytterligare personal och administrativa 
resurser. 
Både för enskilda uppfinnare och industriföretag skulle ett sådant europeiserat men ändå 
nationellt administrerat system mycket väl kunna vara mindre attraktivt än ett faktiskt 
gemenskapssystem. För användarna gäller enkelhet, tydlighet och rättssäkerhet. 
Man skulle därför även kunna tänka sig att anta en förordning om införande av en 
gemenskapens bruksmönsterrätt. En sådan gemenskapens skyddsrätt skulle omedelbart 
träda i kraft i varje medlemsstat. 
På detta sätt skulle det vara möjligt att på ett område som omfattar alla medlemsstater 
säkerställa en skyddsrätt 
• genom en enda ansökan hos en gemensam myndighet, 
• med ett enda förfarande, och 
• inom ramen för en enda lag. 
Detta skulle kunna säkerställa en stadig minskning av de hinder och den snedvridning som 
påverkar gränsöverskridande handel och konkurrens inom gemenskapen med varor som är 
ett resultat av uppfinningar, i jämförelse med inhemsk handel och konkurrens för samma 
varor. 
87 Se även Ivo Schwartz, särskild rådgivare om tillnärmning av lagar, "Känn der Entwurf der 
Vcrordnung des Rates iibcr das Gcmcinschaftsmustcr auf Artikel 100a HWG- Vcrtrag gesliit/t 
werden?", III/5327/91-DE, augusti 1991. 
47 
4. En kombination av anpassning av lagar och införandet av en 
gemenskapens skyddsrätt 
Integrationen av den gemensamma marknaden är en process som ännu inte är avslutad. 
Även i framtiden kommer det att finnas företag som har behov av bruksmönsterskydd men 
vars verksamhet är begränsad till regionala marknader. Särskilt små och medelstora 
företag, för vilka en harmonisering har en särskild betydelse, kommer till en början endast 
att ha ett begränsat intresse av att täcka hela den gemensamma marknaden. 
Till följd av detta skulle man även kunna tänka sig en annan kombination av olika 
alternativ för att ännu bättre kunna anpassa ett framtida system till den inre marknadens 
behov. Liksom med varumärkes- och mönsterrätten skulle en tillnärmning av nationella 
skyddssystem kunna genomföras genom en kombination av ett direktiv oçh en förordning 
om införande av en enhetlig skyddsrätt. 
På så sätt skulle det finnas femton harmoniserade nationella bruksmönstersystem som 
skulle vara överordnade ett gemenskapens bruksmönstersystem. En sökande skulle 
därmed kunna välja mellan en eller flera rent nationella skyddsrätter och en gemenskapens 
skyddsrätt som täcker hela området för Europeiska unionen. 
5. Synpunkter från industriföretag och fria uppfinnare 
Det tydliga ekonomiska intresset hos berörda industriföretag och fria uppfinnare av ett 
samtidigt skydd i flera av Europeiska unionens medlemsstater framgår av en enkät som 
omfattar Frankrike, Spanien, Tyskland, Förenade kungariket och Italien, beträffande 
frågan88 i hur många EU-länder de skulle lämna in en samtidig ansökan, om detta var 
möjligt. 
88 Weitzel, G., ifo-institutct, "Die wirtschaftlichc Bcdcutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.10. 
48-
Antal angivna länder om det fanns ett gemenskapens bruksmönster inom EU 
inom utvalda EU-länder (i procent): 
inget » 1-2 • 3-6 6 eller fler » vill vänta och se 
Förenade kungariket 9H 12 38811 7 
Frankrike 9 9 8 2 Ml M I Spanien 3 
i Italien U||6 
Tyskland 3 I 5 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
inom företag av olika storlekar (i procent): 
inget * 1-2 3-5 6 eller fler t» vill vänta och se 
Alla företag, oberoende storlek i 5 11 5 
över 1 000 anställda ^11 ^| 4 
501 till 1 000 « 7 I 3 
101 till 500 
upp tin ioo 317 iBH 40 ^^^^^mwÊmm 25 mmmwwsM 26 ! 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Källa: Ifo-institutet enkät i utvalda Eu-länder 1993. Europeiska kommissionens beräkningar 1994) 
Endast en mycket liten del (5 %) skulle inte ansöka i något EU-land. Svaren hamnar oftast 
inom kategorin 3-5 länder (42 % av de tillfrågade), ytterligare 25 % skulle söka i sex eller 
fler länder medan 22 % ännu inte har beslutat sig utan först "vill vänta och se". 
49-
6. Synpunkter från patentombud 
Av en enkät där patentombud i Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket och Spanien 
tillfrågades om den framtida omfattningen av bruksmönsterskydd inom Europeiska 
unionen89 framgår följande bild: 
Bedömning av rättsliga omfattningsalternativ (utvalda EU-länder)*: 
För...% av de tillfrågade har de rättsliga möjligheterna följande betydelse 
Tyskland 
a) b) Spanien 
a) b) Frankrike 
a) b) Förenade 
kungariket 
a) b) 
Enhetligt 
europeiskt 
bruksmönster­
system viktigt 
mindre viktigt 
antal svarande 77 
23 
17 69 
31 
16 100 67 
33 50 
50 75 
25 50 
50 50 
50 
Harmonisering av 
nationella lagar viktigt 
mindre viktigt 
antal svarande 78 
22 71 
29 100 100 50 
50 50 
50 100 100 
5 
83 
17 Harmonisering 
och enhetligt 
system viktigt 
mindre viktigt 
antal svarande 79 
21 
98 74 
26 
68 87 
13 
31 12 
24 85 
15 
20 69 
31 
16 71 
29 
34 29 
Inga sådana 
åtgärde viktigt 
Wndre viktigt 
antal svarande 
* ) .Mer än ett svar tilläts har. 
a) Små och medelstora företag. 
b) Stora företag 100 
16 100 33 
67 25 
75 17 
83 25 
75 40 
60 14 
86 
(Källa: Ifo-institutets enkät omfattande patentombud i utvalda EU-länder, 1992) 
Det fanns naturligtvis ett stort intresse av att höra vilka svar patentombuden i de fyra 
medlemsstaterna lämnade på frågan om vilka rättsliga alternativ som var mest brådskande 
vad gällde behoven hos de företag de representerade. Svaren "viktigt" och "mindre 
viktigt" erbjöds (i stället för Ja/Nej) för att kunna fastställa prioritet. Resultatet av enkäten 
har dock visat att en stor majoritet av de tillfrågade patentombuden var för ett införande 
89 Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes 
in der Europäischen Union", D.2.7, s. 30. 
50-
av ett enhetligt europeiskt bruksmönstersystem oçh en samtida harmonisering av 
nationella föreskrifter. 
Enkätresultaten visar att endast ett fåtal patentombud i de fyra EU-länder som ingick i 
undersökningen anser att det skulle vara tillräckligt med antingen ett enhetligt europeiskt 
bruksmönstersystem eller en harmonisering av nationella föreskrifter. Detta enkätresultat 
är anmärkningsvärt i sin tydlighet och rent av överraskande. Av allt att döma kunde eller 
ville inte ett stort antal patentombud bestämma sig för en enda strategi eftersom den 
kanske endast skulle vara till fördel för en viss kategori sökande. I överensstämmelse med 
detta visar enkätresultaten inte på någon skillnad i valet för företag av olika storlekar, t.ex. 
att ett gemenskapens bruksmönstersystem skulle vara mer önskvärt för stora företag och 
en harmonisering mer önskvärd för mindre företag. Att döma av de tillfrågade 
patentombudens svar borde tydligen båda alternativen finnas tillgängliga eftersom det 
fanns stor enighet om denna fråga i de fyra undersökta EG-länderna. 
Det råder enighet mellan patentombud å ena sidan och industriföretag och fria 
uppfinnare å andra sidan att det föreligger ett behov av bruksmönsterskydd inom 
Europeiska unionen. Det finns ett klart intresse av att, förutom en harmonisering av 
nationella bruksmönsterskydd, kunna erhålla skydd i minst 3-5 länder genom en enda 
ansökan. 
Kommissionen anser därför att en anpassning av nationella skyddssystem visserligen 
skulle vara en första ändamålsenlig förbättring av den nuvarande situationen men att det 
inte skulle undanröja alla befintliga problem. Enligt kommissionen stall man även ta i 
beaktande 
• ett ömsesidigt erkännande av harmoniserade nationella rättigheter, eller 
• införandet av en gemenskapsrättighet, eller 
• en kombination av en tillnämning av lagarna och ett införande av ett gemenskapens 
bruksmönster 
är åtgärder som skulle bidra till att säkerställa en stadig minskning av de hinder och den 
snedvridning som påverkar den gränsöverskridande handeln och konkurrensen inom 
gemenskapen med varor som är ett resultat av uppfinningar. 
51 
B. Grundläggande principer om bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå 
Under förutsättning att det finns ett behov av harmonisering på området för 
bruksmönsterskydd skulle, med beaktande av den inre marknadens riktiga funktion, ett 
tvåledat system bestående av en mångfald av nationella bruksmönster och ett 
gemenskapens bruksmönster kunna införas och utgöra en effektiv kombination av 
tillgängliga instrument. 
Med beaktande av de nuvarande systemens ekonomiska betydelse, förändringarna i 
innovationsverksamheten på den inre marknaden och det ekonomiska behovet av ett 
sådant skyddssystem, borde det fastställas att ett framtida skyddssystem som skulle tjäna 
den inre marknadens upprättande och funktion skulle ha följande egenskaper: 
Skydd för tekniska uppfinningar med låg uppfinningshöjd. 
Skydd för tekniska uppfinningar med kort livslängd. 
Ett snabbt erhållande av skydd. 
Ett enkelt erhållande av skydd. 
Ett billigt erhållande av skydd. 
Ett snabbt offentliggörande och därmed snabb information till allmänheten. 
Omfattningen av ett framtida bruksmönsterskydd måste, för att kunna förverkliga målet 
om den inre marknadens upprättande, täcka de verkliga behoven utan att sträcka sig 
utöver dem. Kommissionen har därför börjat undersöka de existerande systemen för att 
fastställa deras lämplighet för ett framtida system på gemenskapsnivå. 
1. Grundmodell 
I tolv av femton medlemsstater finns bruksmönsterskydd som förutom stora skillnader 
också uppvisar likheter som skulle kunna ligga till grund för ett bruksmönster på 
gemenskapsnivå. 
Kärnan i de olika bruksmönstersystemen består av en rätt till skydd för tekniska 
uppfinningar, vid sidan om patentskydd, som registreras utan förprövning av nyhet och 
uppfinningshöjd. Innan kommissionen kunde inleda sin undersökning om skillnaderna 
mellan de olika nationella systemen var den därför tvungen att granska huruvida dessa 
52 
gemensamma drag skulle kunna ligga till grund för ett system på gemenskapsnivå eller om 
nya ordningar som skiljer sig från de befintliga skulle behövas. 
Vad man tittat på här är om ensamrätten skall skydda den tekniska formen hellre än 
uppfinningen, om registrering kan slopas och om förprövning skall ske innan 
ensamrätten beviljas för att fastställa att kraven är uppfyllda. 
a) Form- eller uppfinningsskydd? 
Med beaktande av målen har kommissionen undersökt om en framtida bruksmönsterrätt 
på gemenskapsnivå bör skydda den tekniska formen eller den tekniska uppfinningen. 
Detta gäller inte bara fastställandet av skyddslagarna utan är framför allt ett 
grundläggande beslut för ett bestämt system. 
Jämförelsen mellan skillnaderna i nationella skyddssystem visar att i vissa länder kan det 
vara svårt att exakt fastställa vad som skyddas90. I Italien och Portugal är t.ex. kravet om 
tredimensionell form så starkt att det behövs en noggrann tolkning innan det kan 
fastställas att det är uppfinningen som skyddas. Man kan därför fråga sig om inte den 
funktionella produkten i sig själv borde skyddas inom ramen för ett framtida system. 
Under utvecklingen av bruksmönsterskydd har det faktiskt funnits perioder i vissa länder 
då det inte var själva uppfinningen utan resultatet i form av ett föremål som skyddades91. 
Oavsett vilket åsikt man företräder vad gäller kravet på tredimensionell form är det alltid 
ett föremåls funktionella karaktär som skyddas enligt de system som diskuteras här, och 
inte dess utseende, vilket kan skyddas genom lagstiftning om mönster eller upphovsrätt. 
Denna funktionella karaktär utgör något ogripbart, som t.ex. anvisningar för en teknisk 
process eller lösningen på ett tekniskt problem. Skydd av upphovsrätt är normalt inte 
tillgängligt för funktionella föremål till följd av kraven om verkshöjd och konstnärlig eller 
litterär art. 
En senare beg™nsning av bruksmönsterskydd genom ett tredimensionellt formkrav är en 
fråga som rör skyddsvillkoren, inte skyddsföremålet. Det är svårt att tänka sig att föremål 
90 Se bilaga 1, jämförande undersökning, A.2. 
91 1 Tyskland, t.ex., tog lagstiftarna ett steg tillbaka genom att förklara att skydd var tillgängligt för 
tredimensionella föremål med koppling till verktyg eller bruksföremål eller del därav (Bl. 36, 116) 
men nuförtiden är det även i Tyskland den tekniska uppfinningen i sig själv som är skyddad. 
53-
skulle kunna skyddas genom upphovsrätt eller integreras i lagstiftningen om industriella 
mönster och modeller. En tillämpning av uppfinningsbegreppet framstår som det enda 
sättet att göra rättvisa åt denna funktionella karaktär. 
Det verkar därmed önskvärt att genom bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå skydda 
den tekniska uppfinningen. 
b) Slopande av registrering 
Alla medlemsstater med bruksmönsterskydd har föreskrifter om registrering. I Förenade 
kungariket avslogs ett förslag om att införa ett sådant skyddssystem eftersom särskilt 
industrin hade invändningar mot en sådan skyddsrätt genom att hävda att den skulle 
orsaka en avsevärt stor rättsosäkerhet eftersom den skulle leda till ett högt antal icke 
prövade men registrerade skyddsrätter som varken kunde ge innehavaren eller tredje man 
en definitiv rätt92. 
Man skulle kunna tänka sig att bortse från registrering för att övervinna dessa svårigheter. 
Detta skulle för uppfinnarna innebära en ännu större rättsosäkerhet än genom registrering 
av icke prövade rätter. Det skulle vara mycket svårt att fastställa vem, när och för vilken 
uppfinning som skydd hade beviljats. Därigenom skulle tillämpningen av reglerna 
försvåras väsentligt. 
Å andra sidan finns det ingen anledning att räkna med en översvämning av icke prövade 
skyddsrätter vid införandet av en registrering. I de medlemsstater som redan har ett sådant 
system finns det en balans mellan bruksmönster och patent till följd av att avsaknaden av 
förprövning innebär att den rättssäkerhet som erhålls genom bruksmönster är begränsad 
och att ett patent därför ofta erbjuder ett mer effektivt skydd. I de flesta medlemsstater 
görs även åtminstone en formell granskning av skyddsbarheten vid tidpunkten för 
registreringen som filtrerar bort registrering av alla uppfinningar. 
Registreringen gör det också möjligt för innehavaren att mer effektivt åberopa sina 
rättigheter. Väldigt ofta är en skyddad uppfinning inte direkt igenkännbar för tredje man, 
till skillnad från ett föremål som är skyddat på grundval av sin yttre form, och det faktum 
att det finns en registrering att peka på ökar denna skyddsforms attraktionskraft. Det 
92 Vitbok om "Intellectual Property and Innovation", presented to Parliament by the Secretary for Trade 
and Industry by Command of Her Majesty , april 1986, 3.6. 
-54 
offentliggörande som hänger samman med registrering hjälper till att säkerställa att 
allmänheten snabbt informeras och främjar därmed ytterligare innovativ verksamhet. 
Det verkar därmed önskvärt att föreskriva registrering för bruksmönsterskydd på 
gemenskapsnivå. 
c) Prövning av skyddsvillkoren 
Avsaknaden av prövning om nyhet och uppfinningshöjd var ett av huvudargumenten som 
ledde till att förslaget om denna skyddsform avslogs i Förenade kungariket93. Det skall 
inte förnekas att en förprövning av skyddsvillkoren avsevärt klargör den rättsliga 
ställningen. Detta var anledningen till att Japan, där antalet bruksmönsteransökningar är 
mycket högt, avvek från den tyska förebilden då man införde detta system genom att 
föreskriva om materiell prövning av en bruksmönsteransökan före registrering94. 
De avgifter som tas ut för en sådan prövning leder dock till en väsentlig kostnadsökning 
och förlänger den tid det tar att registrera rätten. Liksom vad som framgick av enkäten om 
den ekonomiska betydelsen av bruksmönster finns det ett starkt behov inom Europeiska 
unionen av en skyddsrätt som kan erhållas snabbt och billigt95. Snabbhet och kostnad var 
de mest angivna skälen för att ansöka om bruksmönster. 
En undersökning av innovationsverksamheten hos företag i Tyskland visade att 
patentansökningar minskar96. Omkring 55 % av de tillfrågade företagen angav att en 
betydande orsak till denna minskning är den tid det tar behandla ansökningar, vilken de 
anser är alldeles för lång. Särskilt små företag har en tendens att kritisera den långa tid det 
tar innan patent slutligen meddelas och söker till följd av detta inte ens skydd för 
uppfinningar för vilka de har en mycket stor chans att erhålla patent. 
Den låga registreringskostnaden för ett bruksmönster kan vara särskilt attraktivt om 
uppfinningens kommersiella värde är svårt att fastställa exakt. Att börja utnyttja en 
93 Vitbok om "Intellectual Property and Innovation", presented to Parliament by the Secretary for Trade 
and Industry by Command of Her Majesty , april 1986, 3.6. 
94 Guide to Patents and Utility Models in Japan, kapitel 1.4.2, s. 12. 
95 Se kapitel 2, Behovet av åtgärder på gemenskapsnivå för bruksmönsterskydd. 
96 Träger och Seyler, Ifo-institutct, "Problème des dcutschen Patentwesens im Hinblick auf die 
Innovationstätigkeiten der Wirtschaft (inbesondere klcincr und mittlcrer Unternchmcn) und 
Vorschlägc zu dcren Lösung", SluBbcricht", maj 1989. 
55 
uppfinning kan innbära en avsevärd ekonomisk risk eftersom det ofta är svårt att 
introducera den nya produkten på marknaden. Om en uppfinnings framgång är osäker 
kommer därför den låga kostnaden för att ansöka om bruksmönster att vara en avgörande 
faktor vid valet av denna skyddsform. 
Särskilt små och medelstora företag har svårt att bedöma en ny produkts 
försäljningsutsikter och därmed även uppfinningars värde, eftersom de inte besitter 
tillräcklig information från marknadsundersökningar och marknadsforskning. Stora 
företag kan lättare utnyttja använda och beprövade planerings- och 
prognosticeringsinstrument, med hjälp av vilka de visserligen inte helt kan förhindra en 
produkts misslyckande, men dock åtminstone delvis kan begränsa risken. Om ett 
patentombud företräder en sökande av ett bruksmönster kan detta ombuds arvode 
visserligen vara lika högt som det skulle vara vid en patentansökan, men de tjänster som 
patentombud tillhandahåller vid bruksmönsteransökningar tar dock sällan lika lång tid som 
de tar vid patentansökningar. Dessutom är ansökningsavgifterna mycket lägre till följd av 
avsaknaden av förprövning. 
Att införa förprövning skulle ha en positiv inverkan på rättssäkerheten men det skulle 
innebära att man blev tvungen att överge de viktiga målen av snabbhet och låg kostnad. 
Den långa erfarenhet man har i länder med denna skyddsrätt visar dessutom att den lägre 
rättssäkerheten endast har mindre praktisk betydelse97. 
Dessutom skulle i detta fall bruksmönster endast skilja sig från patent om kravet på 
uppfinningshöjd var lägre. Bruksmönsterskydd skulle vara mindre viktigt i jämförelse med 
patent. Det skulle bara vara en förlängning av patent och täcka i stort sett samma områden 
och skulle helt kunna integreras i patentlagen98. Den kostnad och långsamhet som 
förknippas med patentsystemet skulle vara oundviklig. 
Slutligen kan behovet av rättssäkerhet även erhållas genom att begränsa ett bruksmönsters 
livslängd i förhållande till livslängden för patent99 och genom att föreskriva att vid intrång 
skall en undersökning företas för att fastställa om kravet uppfyllts. En förprövning skulle 
gå stick i stäv mot målet om snabbt och billigt bruksmönsterskydd och skulle ha en 
tendens att minska den innovativa verksamheten, särskilt hos små företag. 
97 Unionen av europeiska ombud för industriell äganderätt, bulletin nr 21, mars 1992, s. 9. 
98 Detta argument föranledde den japanska regeringen att upphöra med förprövning. 
99 Detta sker i alla medlemsstater som har denna skyddsform. 
56 
Det verkar därmed inte vara önsk\>ärt att föreskriva om prövning före registrering för att 
säkerställa att skyddsvillkoren är uppfyllda. 
d) Grundprinciper 
De grundprinciper för bruksmönsterskydd som beskrivits här, och som gäller en //'// 
patenträtten kompletterande skyddsrätt för tekniska uppfinningar, som registereras utan 
prövning om nyhet och uppfinningshöjd, bör ligga till grund för åtgärder på 
gemenskapsnivå. 
Samtliga system som införts de senaste åren bygger på denna modell100 vilket bekräftar 
dess effektivitet. I Förenade kungariket, där det för närvarande inte finns något sådant 
system, har patentombud tillfrågats101 om vilken inställning de företag som de företräder 
har till ett (nationellt) införande av ett sådant bruksmönsterskydd för tekniska 
uppfinningar som visserligen föreskriver en ansökan (registrering) men ingen prövning av 
nyhet och uppfinningshöjd. 
100 Irland, Danmark, Grekland, Nederländerna, Österrike. 
101 Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchmusterschutzes 
in der Europäischen Union", D.2.7.1, s. 32. 
-57 
Ekonomisk betydelse för införandet av ett registrerat bruksmönsterskydd i Förenade 
kungariket för tekniska uppfinningar utan prövning av nyhet och uppfinningshöjd 
hos företag av olika storlekar (i procent): 
* mycket viktigt * mindre viktigt • oviktigt 
Små och medelstora företag 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
(Källa: Ifo-institutets enkät bland patentombud i utvalda EG-länder, 1992) 
Knappt 60 % av de tillfrågade brittiska patentombuden ansåg att införandet av en sådan 
skyddsrätt var "mycket viktigt" för små och medelstora företag (32 % för stora företag) 
och endast 16 % ansåg att vad gällde små och medelstora företag var en "ny" skyddsrätt 
av detta slag "oviktig", dvs. onödigt. Därmed var en majoritet av de tillfrågade för 
införandet av bruksmönster, som företrädesvis skulle tjäna de mindre företagens intressen. 
2. Närmare bestämmelser 
Det finns betydande skillnader mellan de nuvarande bruksmönstersystemen vad gäller 
uppfinningshöjd, krav om tredimensionell form, undantagna uppfinningar, nyhet, 
industriell tillämpning, ansökningsförfarande, effekter, skyddstid, intrång och 
dubbelskydd. Kommissionen har därför undersökt de olika ordningar som antagits för att 
se vilka som skulle vara mest lämpliga för ett system på gemenskapsnivå. 
-58 
a) Uppfinningshöjd 
En av de mest betydande skillnaderna i de nuvarande bruksmönstersystemen är den 
uppfinningshöjd som krävs. Ibland krävs samma uppfinningshöjd som för patent, men i de 
flesta fall är en lägre uppfinningshöjd tillräcklig. Skydd är därmed tillgängligt för 
uppfinningar som inbegriper en innovationsgrad som inte är tillräcklig hög för att berättiga 
till patent102. Detta, innebär att den vertikala spridningen103, av uppfinningar för vilka 
skydd är tillgängligt är större än för patent. Erfarenheten i länder med system av detta slag 
visar att en avsevärd del av den tekniska utvecklingen kan tillskrivas enkla uppfinningar. 
I Tyskland och Japan, länder med ett stort antal ansökningar om patent och bruksmönster, 
beror minskningen av patentansökningar delvis på en minskning av antalet patenterbara 
uppfinningar104. Genom den allt tuffare uppfinningskonkurrensen sker fler utvecklingar 
inom ramen för "Continous improvement"105. 
Uppfinningar med låg uppfinningshöjd är ofta mycket användbara och även av stort 
kommersiellt värde vilket innebär att "enkla " uppfinningar inte nödvändigtvis är mindre 
viktiga kommersiellt än uppfinningar med en uppfinningshöjd som gör dem 
patenterbara106. Trots att innovationsgraden hos dessa uppfinningar ibland är lika stor som 
hos patenterbara uppfinningar är de inte berättigade till skydd. I överensstämmelse med 
vad som framgick av enkäten om bruksmönsters ekonomiska betydelse kan den framtida 
betydelsen av "vanlig" teknisk vidareutveckling i jämförelse med "extraordinär" 
vidareutveckling förväntas stiga107. 
Inom ramen för de system som skyddar uppfinningar med låg uppfinningshöjd 
offentliggörs uppfinningar som annars skulle ha undanhållits allmänheten på grund av 
hemlighetsskäl. Detta gör det möjligt för andra uppfinnare att bygga vidare på 
grunduppfinningen. De i sin tur har ett effektivt sätt att skydda sina egna utvecklingar. 
102 Se bilaga I. iämförande undersökning, A3 b - uppfinningshöjd. 
103 Till skillnad från horisontal spridning, vilket kan begränsas mer, till följd av krav om tredimensionell 
form. 
104 Tyskland, Träger och Seyler, Ifo-institutct, "Problème des deutschen Patcnlwesens im Hinblick auf 
die Innovationstätigkcitcn der Wirtschaft (inbesondere klciner und mittlercr Unternehmcn) und 
Vorschläge zu deren Lösung, SluBbcricht", maj 1989., s. 127. 
105 Weitzel, G., ifo-institutct, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gcbrauchmusterschutzes 
in der Europäischen Union", 2.3. 
106 Träger och Seyler, Ifo-institutct, op.cit. s. 55, I. 
107 "Importance juridique et économique de la protection des modèles d'utilité" i AIPPIs årsbok 1986, 
fråga 83, Tyskland, s. 6.1.1. 
59 
Ett lägre krav om uppfinningshöjd främjar därmed "vanlig" teknisk vidareutveckling108. 
Detta motsvarar behovet av det förändrade mönstret för innovativ verksamhet. Det är 
därför inte överraskande att franska och belgiska intresseföreningar, alltså de länder som 
inte godkänner en låg uppfinningshöjd, redan 1986 krävde109 införandet av ett 
bruksmönster med ett krav om uppfinningshöjd som var lägre än vad som gäller för 
patent110. Att döma av antalet ansökningar är de system som har ett lägre krav om 
uppfinningshöjd mycket populärare111 än de som kräver samma uppfinningshöjd som för 
patent. Enkäter bland industriföretag, fria uppfinnare och patentombud bekräftar detta112. 
Det tycks därmed vara nödvändigt att åtgärder på gemenskapsnivå om bruksmönster 
måste tillåta en lägre uppfinningshöjd än den som gäller för patent. Gränslinjen mellan 
patent och bruksmönster skulle behövas utformas på ett sätt som möter behoven hos 
användare, konkurrenter och domstolar i lika stora delar. 
b) Krav på tredimensionell form 
Av jämförelsen mellan de olika bruksmönstersystemen i medlemsstaterna framgår att i ett 
antal system måste uppfinningen uppvisa tredimensionell form. Till denna grupp hör det 
grekiska "bruksmönstercertifikatet", det spanska "modelo de utilidad\ det portugisiska 
"modelo de utilidade" och det italienska "brevetio per modelli di utilitå". 
Kravet om tredimensionell form härrör från den historiska uppkomsten och 
uppkomsttiden för bruksmönsterskydd113 samt den historiska begränsningen av 
bruksmönsterskydd till verktyg och bruksföremål. Avsikten var att erbjuda en lättillgänglig 
skyddsform som var lämplig för den tekniska och kommersiella betydelsen av den 
mångfald av uppfinningar som utvecklades av fria uppfinnare, hantverksföretag och inom 
den mindre industrin. Eftersom detta var ett område som varken omfattades av industriella 
mönsterlagar eller patentlagar ville man genom att införa denna skyddsrätt dels lätta på 
108 a. a. AIPPI, s. 6,1.l. 
109 Företrädare för franska och belgiska AlPPI-branschcr. 
110 "Importance juridique et économique de la protection des modèles d'utilité", AlPPIs årsbok 1986, 
fråga 83, Frankrike, s. 81: "Le modèle d'utilité n'as pas à être soumis au même degré d'activité 
inventive que le brevet, mais il doit remplir d'autres condition que celle d'activité inventive". 
11 ï Jämför kapitel 3.C. 1. a, b - Nationella och gränsöverskridande ansökningar. 
112 Weitzel, G., ifo-institutet, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 2.6, Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung 
des Gebrauchmusterschutzes", D.2.7.2. 
113 Beier, "Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform", GRUR häfte 1, s. 1, s. 
3 vänstra spalten. 
-60-
patentverkens börda dels fylla igen ett tomrum114. Även på den tiden diskuterades 
möjligheten av en utvidgning av bruksmönsterskydd till alla uppfinningar för att effektivt 
lätta på patentkontorens börda115. Anledningen till att man ändå beslutade att införa krav 
på tredimensionell form var att den överväldigande majoriteten av den tidens små 
uppfinningar var produkter, dvs. uppfinningar som tar sig uttryck i ett föremål. 
Dessutom skulle endast enklare uppfinningar vara berättigande till bruksmönsterskydd116. 
Invecklade uppfinningar som inte utan svårigheter kunde begripas av gemene man eller av 
domstolarna måste genomgå förprövning och var därmed endast förbehållna 
patentskydd117. 
Denna situation gäller inte idag. En uppfinning som tar sig uttryck i ett föremål är idag 
inte nödvändigtvis en enkel uppfinning. I Tyskland har domstolarna sedan slutet av 1930-
talet godtagit att invecklade anordningar kan skyddas genom bruksmönster118. Till följd av 
kravet om tredimensionell form inbegrips å andra sidan i sådana typiskt undantagna 
uppfinningskategorier som 
• kemikalier och andra ämnen som inte har fast form, 
® närings-, njutnings- och läkemedel, 
• elektriska kopplingsanordningar med rent funktionella aspekter, 
® arbetsmetoder och arbetsförfaranden, inbegripet ny användning av redan kända 
föremål, 
sedan länge ett flertal enklare och kortlivade uppfinningar, för vilka bruksmönster i själva 
verket var avsett som ett komplement och stöd till patent119. Skälen till att kravet om 
tredimensionell form ursprungligen infördes motsvarar inte längre nuvarande behov120. 
114 Beier, a.a. Asendorf, "Hcrkunft und Entwicklung des Raumformserfordernisses im 
Gebrauchsmusterrecht", GRUR 1988, häfte 2, s. 83, s. 84 punkt 3. 
115 Stenografisk rapport vid förhandlingarna om undersökningen av revision av patentlagen av den 25 
maj 1887, fotnot 15 i Beier, a.a., s. 4, vänstra spalten. 
116 Beier, a.a., högra spalten. 
117 Asendorf, a.a., s. 88 punkt 6. Asendorf anser att kravet på tredimensionell form kommer från Kohlers 
kritik om uppdelning av mönsterlag och bniksmönsterlag. Kohler ansåg att patentlag endast hade 
med användningen av framåtdrivande kraft att göra medan mönster och bruksmönster rörde fysisk 
form. 
118 Beier, a.a. s. 5, vänstra spalten, med ytterligare hänvisningar i fotnot 22. 
119 Beier, a.a., s. 6, vänstra spalten. 
120 Bciers åsikter delas av Olbricht "Raumformcrfordcrnis", GRUR 1986, s. 435 punkt 3, och Biihling, 
"Gebrauchsmusterreform auf halbcm Wcgc: Die ubcrholtc Raumform", GRUR 1986, s. 434. För 
avvikande åsikt se Fischer och Pictzckcr "Gebrauchsmusterreform auf halbcm Wcgc - Einc 
Erwiderung", GRUR 1986, häfte 3, s. 208, högra spalten. 
-61 
Det verkar därför inte vara önskvärt att inbegripa ett krav pä tredimensionell form i en 
framtida ordning om bruksmönsterskydd. 
c) Undantagna uppfinningar 
Den ändrade situationen rättfärdigar visserligen upphävandet av kraven om 
tredimensionell form på grund av dess förlegade natur121, men av det följer inte 
automatiskt att alla uppfinningar bör vara berättigande till bruksmönsterskydd. 
Kommissionen har därför undersökt det nuvarande behovet av bruksmönsterskydd för att 
fastställa om inte vissa uppfinningar borde vara undantagna även idag. 
(1) Uppfinningar som ej kan få skydd 
Alla nuvarande bruksmönstersystem föreskriver om undantag som grundas på europeiska 
patentkonventionen och motsvarar patentlagen. 
I enlighet med artikel 52.2 i europeiska patentkonventionen anses inte följande 
uppfinningar patenterbara: 
• Upptäckter samt vetenskapliga teorier och matematiska metoder. 
• Konstnärliga skapelser. 
• Planer, regler eller metoder för intellektuell verksamhet, för spel eller för 
affärsverksamhet samt datorprogram. 
• Framläggande av information. 
I enlighet med artikel 53 i europeiska patentkonventionen är dessutom följande 
uppfinningar undantagna: 
—Uppfinningar vars offentliggörande eller utnyttjande skulle strida mot rättsordningen 
("ordre public") eller goda seder; utnyttjande av en uppfinning skall dock inte anses 
strida mot rättsordningen eller goda seder endast därför att utnyttjandet är förbjudet i 
lag eller författning i några eller alla fördragsslutande stater. 
—Växtsorter eller djurraser eller väsentligen biologiskt förfarande för framställning av 
växter eller djur; denna bestämmelse gäller ej mikrobiologiska förfaranden och alster av 
sådana förfaranden. 
121 Fischer, "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int. 1989, häfte 9, 
s. 717, s. 722, vänstra spalten. 
-62-
Dessa undantag bör över tas för bruksmönsterskydd på gemenskapsnivå. 
(2) Ämnen och blandningar 
Förutom dessa internationellt föreskrivna undantag har undantag för ämnen och 
förfarande-uppfinningar ofta diskuterats. 
Exempel på blandningar är tätningsmassa, klister, blandningar av polymerade 
bindningsmedel, appreturmedel, emulsioner och dispersioner som ofta används inom 
livsmedels-, läkemedels- och kosmetikaindustrin122 och tillsatser till textil, läder eller 
papper123. Sådana produkter går snabbt att tillverka och avsätta. I överensstämmelse med 
detta finns det inom dessa områden ett behov av ett skydd som snabbt kan erhållas124. 
Det samma gäller för ämnen i största allmänhet, med undantag för ämnen som kräver lång 
förberedelse innan de kan avsättas. Exempel på sådana är plantskyddsprodukter och 
läkemedel samt aktiva beståndsdelar i läkemedel125. En begränsning av 
bruksmönsterskydd i dessa fall skulle dock leda till en onödig splittring av denna 
skyddsform. Om en ordning som även tillåter skydd av ämnen skulle visa sig vara onödig i 
vissa fall så behöver detta inte innebära att skydd skall vägras i andra fall där det skulle 
vara nödvändigt och rimligt126. Ett annat argument mot att inbegripa ämnen och 
blandningar gäller den rättsliga bevisbarheten. Till följd av uppfinningarnas komplexitet 
och brist på förprövning hävdas att det är att förvänta sig för mycket av domstolarna, i ett 
mål av intrång, att de korrekt skall kunna bedöma om kraven har uppfyllts. Detta är dock 
inget specifikt problem för denna uppfinningskategori utan gäller för all innovativ 
verksamhet till följd av den snabba tekniska utvecklingen. Idag kan man knappas kräva att 
domstolen själv skall kunna bedöma nyhet och uppfinningshöjd för alla 
uppfinningskategorier. 
Man löser dock inte detta problem genom att vägra skydd för särskilda 
uppfinningskategorier utan måste tackla problemet genom att förbättra de 
granskningsmetoder som finns tillgängliga i fall av intrång, till exempel genom att en 
122 Buhling, "Zum Raumformcrfordcrnis bci Gebrauchsmustcrn", GRUR 1988, Heft 1, s. 15, s. 16, högra 
spalten. 
P1 Dörries, "Zum Raumformerfordernis bei Gebrauchsmustcrn", GRUR 1988, Heft 9, s. 584, s. 589, 
vänstra spalten. 
124 Dörries, a.a., s. 589 punkt 2.3. 
125 Dörries, a.a., s. 589 punkt 2.3. 
126 För en avvikande åsikt se Dörries, a.a., s. 588 högra spalten. 
63-
obligatorisk granskning i sådana fall eller genom att inhämta åsikter från specialister eller 
patentverk. 
Det verkar därmed nödvändigt att inbegripa blandningar i bruksmönsterskyddet. Det är 
svårt att säga om alla ämnen bör omfattas. Det bör dock inte finnas ett generellt 
undantag för ämnen av den enda anledningen att bruksmönsterskydd inte tjänar något 
syfte för detta område. 
(3) Förfarandeuppfinningar 
Frågan om förfarandeuppfinningar är svårare att besvara. De "stora", dvs. patenterbara, 
förfarandeuppfinningarna har redan bevisat sitt värde. I de länder som inte föreskriver en 
begränsad uppfinningshöjd127, vilket innebär att bruksmönsterskydd endast är tillgängligt 
för patenterbara uppfinningar, diskuteras inte skyddet för förfarandeuppfinningar. I 
Tyskland, och mer nyligen i Danmark var dock denna skyddsform föremål för talrika 
diskussioner i samband med ändringen respektive införandet av denna skyddsform, 
eftersom det lägre kravet på uppfinningshöjd innebar att även "enkla" 
förfarandeuppfinningar kunde skyddas. De enkla förfarandeuppfinningarna tillhör vad 
teknisk expertis ofta kallar "know-how". En förbättring av effektiviteten i 
produktionscykler fram till ett optimalt förfarande härrör ofta från en rad efterföljande 
förfarandeuppfinningar128. Det är väldigt sällan som man från den produkt som slutligen 
avsätts kan se om ett särskilt uppfinningsförfarande används vid tillverkningen. Detta kan 
leda till att registrerade skyddsrätter för sådana förfaranden förlorar sin praktiska 
betydelse eftersom innehavaren kommer att ha stora problem att bevisa ett eventuellt 
intrång129 i syfte att undvika en direkt efterbildning av konkurrenter. Det finns å andra 
sidan ett stort intresse hos små företag och fria uppfinnare av att skydda sådana 
uppfinningar. 
Även hos stora företag kan utsikterna av belöning för förfarandeuppfinningar som 
utvecklas av anställda leda till en ökad innovationsvilja. Argumentet att ansökningar skulle 
lämnas in med blint förtroende för skyddsrätten och därmed leda till en ökning av 
efterbildningar är inte övertygande. Hittills är Irland det enda land där det är möjligt att 
127 Frankrike, Nederländerna och Belgien. 
128 Dörries, a.a., s. 586, högra spalten. 
129 AIPPIs årsbok 1986, fråga 83, Frankrike, s. 82. 
-64 
skydda förfarandeuppfinningar med låg uppfinningshöjd. I Irland infördes denna möjlighet 
först 1992 så det föreligger ännu ingen praktisk erfarenhet. 
En eventuell sökande för en uppfinning av detta slag har en tendens att vara skeptisk och 
kommer vid tvivel att ta till den hittillsvarande lösning, nämligen hemlighållande. Denna 
brist på erfarenhet gör det också svårt att bedöma den praktiska betydelsen av ett sådant 
skydd. Sökandenas uppträdande i Irland kommer utan tvivel att med tiden hjälpa till att 
klargöra denna fråga. 
Frågan om att undanta förfarandeuppfinningar från bruksmönsterskydd kan därför ännu 
inte slutgiltigt fastställas. 
d) Nyhet 
Nyhet är ett krav i alla medlemsstater som har bruksmönstersystem. I de flesta fastställs 
nyhet med hänvisning till teknikens ståndpunkt, ett begrepp som lånats från patentlagen130. 
Det finns dock skillnader i tolkningen av "teknikens ståndpunkt". Enligt den 
patenträttsliga definitionen i artikel 54.2 i europeiska patentkonventionen omfattar 
teknikens ståndpunkt allt som före ingivningsdagen för den europeiska patentansökningen 
blivit allmänt tillgängligt genom skriftlig eller muntlig beskrivning, genom utnyttjande eller 
på annat sätt. Denna internationella tolkning av teknikens ståndpunkt är normgivande i 
nio medlemsstater. I Spanien anses offentliggörande131 endast utgöra ett nyhetshinder om 
det har skett inom spanskt territorium132. Endast den nationella tekniska ståndpunkten 
granskas därmed. I Tyskland utgör endast skriftliga beskrivningar nyhetshinder133. Till 
skillnad från pantenträtten anses inte muntliga beskrivningar som nyhetshinder. Skriftliga 
beskrivningar granskas oavsett om de har publicerats inom eller utom landet medan 
utnyttjandet måste omfattas av tillämpningsområdet för tysk lag. 
I Portugal är den tekniska ståndpunkten visserligen internationell rent geografiskt men den 
är sakligt begränsad i det att den endast hänvisar till specialisters kännedom och 
130 Portugal utgör ett undantag, se bilaga 1, jämförande undersökning, kapitel A.3.a -Nyhet. 
131 Med offentliggörande avses att en uppfinning blivit allmänt tillgänglig. 
132 Artikel 145.1 i spanska patentlagen. 
133 Punkt 3.1 i spanska bruksmönstcrlagcn. 
65-
användning134. I Portugal och Tyskland handlar det därför om, om dock på olika sätt, en 
begränsad, internationell teknisk ståndpunkt. 
I en framtida europeisk ordning, som grundas på den inre marknadens upprättande och 
funktion och därmed på ett sammanväxande av olika marknader, skulle det inte vara 
önskvärt att begränsa nyhetskravet till en medlemsstats territorium. Men eftersom det 
handlar om en skyddsrätt som registreras utan prövning av skyddsvillkoren skulle ett krav 
om absolut nyhet som hänvisar till en internationell teknisk ståndpunkt135 stöta på 
svårigheter. Rättsinnehavare eller tredje man skulle ha mycket svårt att fastställa om den 
ifrågavarande uppfinningen redan utgjorde en del av teknikens ståndpunkt. 
Traditionellt var bruksmönsterskydd begränsat till nationella marknader och därmed till de 
individuella medlemsstaternas territorier. Till följd av den sammanväxande inre marknaden 
har marknader utvidgats över nationella gränser. Man skulle därför kunna tänka sig att 
införa ett nyhetsbegrepp som, vad gäller teknikens ståndpunkt, begränsas till Europeiska 
unionens territorium. 
Dessutom skulle ett offentliggörande av en ifrågavarande uppfinning före en ansökan inte 
anses som nyhetshinder om det görs av uppfinnaren eller dennes rättsinnehavare, eller till 
följd av missbruk i förhållande till uppfinnaren eller dennes rättsinnehavare. Denna sk. 
nyhetsfrist (period of grace), lånad från artikel 8 i förslaget till en förordning om 
mönsterskydd på gemenskapsnivå, skulle vara tolv månader. 
Det skulle vara förnuftigt att tillämpa ett nyhetsbegrepp vad gäller teknikens ståndpunkt 
som inte skulle begränsas till en enda medlemsstats territorium. En nyhetsfrist på tolv 
månader skulle vara tillåten, i enlighet med artikel 8 i förslaget till en förordning om 
mönsterskydd på gemenskapsnivå. 
e) Industriell användbarhet 
Industriell användbarhet är för närvarande ett krav i alla medlemsstater utom i Italien, 
Spanien och Portugal136. Dessa länder har i stället ett "nyttighetskrav". Den största 
134 Artikel 37 i förening med avdelning 51 i portugisiska patentlagen. 
135 Ett sådan krav hade stöd av en majoritet vid den rundabordskonferens som hölls av Unionen för 
europeiska ombud på området för industriell äganderätt i mars 1992, bulletin nr 21, mars 1992, 
punkt 3. 
136 Bilaga 1, jämförande undersökning, kapitel A.3d -industriell användbarhet. 
66 
anledningen till detta är att kravet om tredimensionell form är mycket betydande i deras 
system. Nyttokravet tjänar då främst till att skilja det skyddade föremålet från själva 
formen av ett sådant föremål137. Industriell användbarhet är i dessa fall inte längre ett 
nödvändigt skyddsvillkor eftersom det i själva sakens natur här rör sig om en uppfinning 
som uttrycks i tredimensionell form138. Det vore annorlunda om bruksmönsterskydd stod 
öppet för alla uppfinningar och det inte fanns något krav om tredimensionell form. En 
avgränsning mot skydd av själva formen är då inte nödvändig. Men en sådan uppfinning 
kanske inte har industriell användbarhet eftersom det är tänkbart att uppfinningar utan 
tredimensionell form, som t.ex. elektriska kopplingar, först måste omvandlas på något sätt 
innan de kan avsättas. 
Kommissionen anser därför att kravet om industriell användbarhet är nödvändigt för att 
skapa ett samband mellan ett abstrakt uppfinningsskydd och en praktisk användbarhet. 
En åtgärd på gemenskapsnivå på området för bruksmönster sskydd skulle därmed inte 
inbegripa eventuella nyttighetskrav utan istället krav på industriell användbarhet i 
enlighet med artikel 57 i europeiska patentkonventionen. 
fl Handläggningsförfarande 
Handläggningen till dess bruksmönster beviljats kan delas in i ansöknings-, prövnings- och 
beslutsförfarande. Ansökningsförfarandet för de nuvarande skyddssystemen grundar sig 
redan på nationella patentbestämmelser som i sin tur motsvarar artiklarna 78-85 i 
europeiska patentkonventionen. Samma förfarande skulle antas i en framtida 
bruksmönsterordning. 
Vad beträffar prövnings- och beslutsförfarandet måste man komma ihåg att inget av de 
nuvarande systemen föreskriver prövning för att säkerställa att villkoren är uppfyllda. I 
den ordning som beskrivs här skulle ingen prövning av nyhet och uppfinningshöjd ske. 
Däremot skulle åtminstone en kontroll genomföras för att säkerställa att de formella 
kraven för skyddsbarhet är uppfyllda139. Genom denna kontroll skulle även sådana 
137 Segade, GRUR Int., Heft 2, s. 99, s. 113. 
138 Det tyska fallet kan åberopas för att stödja denna åsikt. När kravet om tredimensionell form skulle 
mildras infördes kravet om industriell användbarhet på samma gång. 
139 Detta motsvarar prövning av patenterbarhet. 
67-
uppfinningar undantas från skydd som redan enligt lagtexten140 inte är berättigade till 
skydd141. Avsaknaden av förprövning av nyhet och uppfinningshöjd innebär att 
bruksmönster inte erhåller samma rättsskydd som patent vilket beviljas efter en 
omfattande officiell undersökning där patenterbarheten fastställs142. 
Kommissionen anser att en kompromiss mellan en rätt som beviljas efter prövning och en 
rätt som beviljas utan prövning kan uppnås genom att tillåta patentkontor att på begäran 
utföra efterforskningar och att detta befrämjar rättssäkerheten. Sökande och - om lagen 
såtillåter- andra intresserade skulle då ha möjlighet att fa en granskning utförd för att 
fastställa teknikens ståndpunkt och skulle då kunna bättre kunna bedöma om kraven har 
uppfyllts, och den rätt som erhållits skulle då vara mer säker. 
En enkät bland industriföretag och fria uppfinnare i Italien, Spanien, Tyskland, Frankrike 
och Förenade kungariket visar143 att, om man väger fördelen med högre säkerhet mot 
nackdelen av extra kostnad, endast en liten del av de tillfrågade (i genomsnitt 12 %) anser 
efterforskningar på begäran som "inte ändamålsenliga". En tredjedel däremot anser att ett 
sådant skydd skulle vara "allmänt ändamålsenligt" och knappt hälften "ändamålsenligt i 
vissa fall". Denna övervägande positiva bedömning är i stort sett densamma både hos små 
och hos stora företag. 
140 T.ex. undantagna uppfinningar eller sådana som genom lag inte uppfyller fönitsättningarna för 
skydd, se artikel 52.4 i europeiska patentkonventioncn. 
141 En prövning av skyddsbarheten är redan införd i alla medlemsstater utom Belgien. 
142 Trots denna förprövning kan, efter det att ett patent meddelats, invändningar föras mot den eller 
ansökningar lämnas in om att få det upphävt, så även här innebär det faktum att rätten har beviljats 
inte att den kan vara fullkomligt tillförlitlig. 
143 Weitzel, G., ifo-institutet, "The Economic Impact of the Legal Protection of Utility Models on 
Enterprises in the European Union", 2.8. 
68 
Åsikter om efterforskning på begäran med övervägande av för- och nackdelar 
I utvalda EU-länder (i procent): 
* Ändamålsenlig * Endast ändamålsenlig i « Inte ändamålsenlig - Vet inte 
vissa fall 
Alla länder 
Förenade kungariket 
Frankrike 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Källa: ifo-institutet undersökning i utvalda Eu-länder 1993. Europeiska kommissionens beräkningar 1994) 
hos företag av olika storlekar (i procent): 
• Ändamålsenlig » Endast ändamålsenlig i " Inte ändamålsenlig Vet inte 
vissa fall 
Alla företag, oberoende storlek WÊËÊSSMÊÊ 36 
över 1 000 anställda 
501-1 000 anställda m 
över 1 000 anställda PäKflHH 33 
upp till 100 anställda fBSBÊBËËBÊ 38 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Källa: Ifo-institutet undersökning i utvalda Eu-länder 1993. Europeiska kommissionens beräkningar 1994) 
Undersökningsresultaten per land stämmer mycket bra överens med resultaten från 
enkäten bland patentombud i Spanien (patentombud 63 % mycket viktig/företag 55 % 
-69-
"ändamålsenlig"), Frankrike (45 %/ 39 %) och Förenade kungariket (43 %/ 38 %). Trots 
att officiell efterforskning på begäran för närvarande inte utförs i dessa länder144 , dvs. det 
finns ingen praktisk erfarenhet av detta, framgår även här av de tillfrågades svar ett 
anmärkningsvärt behov av införande av efterforskning på begäran. För Tyskland uppvisas 
de största skillnaderna. Där anser 78 % av patentombud att efterforskning på begäran är 
"mycket viktig", medan endast 34 % av företagen anser den mycket användbar och 50 % 
att den är "ändamålsenlig i vissa fall". De tillfrågade industriföretagens och fria 
uppfinnarnas åsikter överensstämmer dock mycket väl med nuvarande skyddspraxis. Det 
tyska patentverket har genomfört, efterforskningar sedan 1987 när bruksmönsterlagen 
ändrades för att tillåta detta. Antalet ansökningar om efterforskningar steg oavbrutet från 
1 002 det första året (6,4 % av ansökningarna) till 1 468 år 1990 och 2 288 år 1992 
(13,5 % av ansökningarna)145. Den möjlighet som erbjöds genom lagstiftning, som tillåter 
att bruksmönsters rättssäkerhet åtminstone till viss del skyddas, har fatt ett positivt 
mottagande av sökande av bruksmönster. 
Vad gäller frågan om prioritet följer bruksmönsterlagarna bestämmelserna i 
Pariskonventionen. I enlighet med artikel 4 A och 4 C i den konventionen har varje person 
som i vederbörlig ordning har ansökt om registrering av ett bruksmönster i ett av de 
länder i unionen som upprättats genom konventionen en prioritetsrätt i syfte att registrera 
i de andra länderna inom 12 månader146. I enlighet med artikel 4 E.2 far ett bruksmönster 
registreras i ett annat land i egenskap av en prioritetsrätt på grundval av registrering av en 
patentansökan, och vice versa. I artikel 4 C. 1 fastställs dessutom även prioritetsperioden 
till 12 månader. 
Det förefaller därför nödvändigt att basera ansökningsförfarandet pä 
patentbestämmelserna i artiklarna 78-85 i europeiska patentkonventionen. Under 
prövnings- och beslutsförfarandet bör det inte finns något allmän granskning för att 
fastställa att förutsättningarna för skydd är uppfyllda. Men det bör åtminstone finnas en 
formell granskning av skyddsbarhet samt bestämmelser om frivilliga efterforskningar. 
144 Undantaget Frankrike där cflcrforskning alltid leder till patenl. 
145 Se "Blått fiir Patent- Muster und Zeichenwcscn", mars 1993. 
146 Artikel 4 C i gemenskapens patentkonvention. 
70 
g) Skyddsrättsverkningar och överlåtelse 
Alla bruksmönstersystem har lånat sina bestämmelser om utnyttjanderätt och förbud och 
dessas upphörande från patentbestämmelserna. De motsvarar artiklarna 29, 30, 31 och 32 
i gemenskapens patentkonvention147. 
Patentskyddets omfattning skall i enlighet med artikel 69.1 i gemenskapens patent­
konvention bestämmas av patentkravens innehåll. I fråga om bruksmönster skulle man 
kunna tänka sig att begränsa antalet invändningar148 för att begränsa skyddets omfattning. 
Detta skulle kunna vara ett lämpligt sätt att balansera frånvaron av förprövning. 
I alla nationella skyddssystem föreskrivs en oinskränkt överlåtelse av registrerade 
bruksmönster. Detta bör inte vara annorlunda för en gemenskapsordning. 
Det förefaller därmed nödvändigt att utforma utnyttjande- och förbudsrätten samt 
bestämmelserna om dessas upphörande enligt de befintliga bestämmelserna i 
patentlagen. Ifråga om skyddets omfattning skulle det kunna vara lämpligt att begränsa 
antalet invändningar. 
h) Skyddstid 
Vid sidan om orsakerna till upphörande och ogiltighetsförklaringar som har tagits från 
patentlagen och i stort sett är de samma i medlemsstaterna149 och därför kan regleras på 
samma sätt här, har skyddstiden för bruksmönster en särskild betydelse eftersom den kan 
tjäna som norm för de mindre stränga skyddsvillkoren i denna skyddsrätt. 
Skyddstiden, som för patent är 20 år, bör vara betydligt kortare för bruksmönster. Om 
även enkla uppfinningar skall skyddas, vilket de görs i den framtida europeiska ordning 
som föreslås här, måste skyddstiden präglas av uppfinningarnas korta livslängd och låga 
uppfinningshöjd. En skyddstid på mellan åtta och tio år vore lämplig eftersom det skulle 
147 Tyskland, avdelning 12a i bniksmönstcrlagcn. Belgien, artikel 26 i patentlagen. Grekland, ingen 
uttrycklig angivelse, men accepterad. Italien, tillämpning av patcntlagbcslämmelser. Frankrike, 
avdelning 28.1 i patentlagen. Danmark, information tillhandahållen av Fru Joergensen vid det 
danska patentverket. Irland, del III, avdelning 63.6 och del II i patentlagen 1992. Spanien, artikel 
60.1 i patentlagen. 
148 Liksom i Australiens bruksmönsterskydd. 
149 Se bilaga 1, jämförande undersökning, kapitel A.8.b, c grunderna för upphörande och 
ogiltighetsförklaringar. 
71 
behålla en tillräcklig distans till patentsystemet och skulle hålla bruksmönstersystemet 
inom rimliga gränser utan att förringa dess betydelse. 
Eftersom redan sex medlemsstater föreskriver en tioårig skyddstid150 bör en kortare 
skyddstid uteslutas eftersom den rättsosäkerhet som detta skulle medföra för sökanden vid 
en ändring av den nuvarande nationella situationen på detta sätt kan begränsas till ett 
minimum. Den kortare skyddstiden skulle vara förnybar upp till tio år med flera år i taget. 
Det förefaller därför rimligt att föreskriva en skyddslid på upp till tio år för en framtida 
ordning för bruksmönsterskydd. 
i) Intrång 
Den modell av en europeisk bruksmönsterssystem som föreslås här skyddar liksom patent 
tekniska uppfinningar. De slag av intrång och intressekonflikter som kan uppstå kan för 
det mesta hanteras på samma sätt som för patent. 
Det finns dock en egendomlighet i bruksmönsterskyddet som man inte far glömma bort. 
Det system som här föreslås innehåller inga bestämmelser om prövning av 
skyddsvillkoren. För att kunna hantera denna situation vid intrång skulle man kunna tänka 
sig att föreskriva om att en efterforskning skall företas i dessa fall. Med en sådan ordning 
skulle som ett första steg den ifrågasatta uppfinningens skyddsbarhet kunna fastställas. 
Kommissionen anser att det skall vara domstolen som skall fastställa om en sådan 
efterforskning skall utföras och alltså inte ske automatiskt på begäran av käranden eller 
svaranden. I enkäten bland patentombud ansåg majoriteten att en efterprövning skulle vara 
en förutsättning för en stämning151. 
En åtgärd på gemenskapsnivå på området för bruksmönster sskydd skulle därför enligt 
kommissionen föreskriva att det är domstolens sak att beordra en efterforskning för att 
fastställa den ifrågasatta uppfinningens skyddsbarhet. 
150 Spanien, Tyskland, Italien, Irland, Österrike och Danmark. 
151 Weitzel, G., ifo-institutet, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes 
in der Europäischen Union", D.2.7.2, s. 41. 
72-
j) Dubbel skydd 
Det skyddssystem som föreslås här skulle komplettera och inte ersätta patent. Med två 
parallella system skulle det vara möjligt att erhålla både patentskydd och 
bruksmönsterskydd för samma uppfinning {dubbel skydd). 
Denna fråga om dubbelskydd kommer endast att uppstå om en sökande tvingas att 
registrera ett bruksmönster för en uppfinning som även är patenterbar. 
Ett sådant dubbelskydd är intressant om den sökande 
• vill ha ett preliminärt skydd i avvaktan på att ett patent meddelas, eller 
• inte är säker på om uppfinningen är patenterbar, eller 
• hoppas att kunna säkerställa ett särskilt starkt skydd för sin uppfinning genom att 
erhålla två olika slags rättigheter till den. 
I samtliga tre fall kan det hända att en kombination av patent och bruksmönsterskydd för 
samma uppfinning leder till att rättsinnehavaren hamnar i en alltför stark ställning. 
Ett sätt att undvika de problem som detta skulle orsaka för tredje man, som kanske 
hamnar i en sådan situation att de måste föra talan mot två olika rättigheter, vore att 
föreskriva att man inte samtidigt får ha patent och bruksmönsterskydd för samma 
uppfinning. En sökande kan kanske tillåtas att under den tid som går i väntan på patent 
omvandla en patentansökan till en ansökan om bruksmönster, och vice versa. 
Men om dubbelskydd tillåts skuHe det behövas ett förbud mot att innehavaren av 
rättigheterna åberopar dessa efter varandra. Annars skulle en rättsinnehavare som inte har 
fått rätt i ett mål kunna väcka en ny talan på grundval av den andra rättigheten. 
Samma förbud om att åberopa två rättigheter efter varandra skulle också kunna gälla i 
ifråga om nationella och gemenskapsbruksmönster. 
För att undvika att en rättighetsinnehavare hamnar i en alltför stark ställning skulle ett 
bruksmönsterssystem på gemenskapsnivå därför antingen förbjuda dubbelt skydd genom 
patent och bruksmönster eller föreskriva ett förbud mot att åberopa de två rättigheterna 
efter varandra. 
-73-
k) Förhållandet till patentlag 
Både patentlagen och bruksmönsteriagen är till för att skydda tekniska uppfinningar vilket 
innebär att motsättningar mellan dessa två system inte kan uteslutas. Kommissionen har 
försökt att utforma principerna i den europeiska bruksmönsterordning som föreslås här på 
ett sätt som säkerställer en balans mellan de två systemen. 
En jämförelse mellan det föreslagna bruksmönstersystemet och det befintliga 
patentsystemet visat att den ordning som föreslagits här är avsedd för uppfinningar med 
låg innovationsgrad. Detta är uppfinningar med låg uppfinningshöjd, kort livslängd eller 
liten industriell användbarhet. 
Patentlagens omfattning och dess praktiska användning innebär att det inte finns något 
motsvarande skydd för sådana uppfinningar på gemenskapsnivå. Patentskyddet kräver en 
hög uppfinningshöjd och den förprövning av ansökningar som krävs för att säkerställa att 
de är patenterbara ökar kostnaden och förlänger den tid det tar innan patent meddelas. 
Å andra sidan erbjuder patent större rättssäkerhet än bruksmönsterskydd och skyddstiden 
är längre. När det rör sig om en stor uppfinning eller när det kommer att ta tid att utveckla 
den, kommer patent att förbli den viktigaste skyddsformen. 
Den ordning som föreslås här skulle komplettera patentskydd och ytterligare bidra till att 
förbättra den inre marknadens funktion samt uppmuntra innovativ verksamhet. 
LITTERATURFÖRTECKNING 
A. Lagstiftning: lagtexter, samlingar, fftrslag och motiv 
1. Europa 
Gewerblicher Rechtsschutz, Wettbewerbsrecht, Urherberrecht, Textsammlung, Verlag C.H. Beck, Stand 
1993. 
Satohus 11, Internationale Verträgc - Europarecht", Verlag C.H. Beck, Stand 1993. 
Paris Convention for the Protection of Industrial Property, WIPO, Geneve 1991. 
The Hague Agreement concerning the International Deposit of Industrial Designs, WIPO Geneve 1986. 
Europeiska patentkonventionen, Europeiska patentkontoret, Milnchen 1985. 
Patent Cooperation Treaty (PCT) and Regulations under the PCT, WIPO, Genève 1992. 
Strasbourg Agreement concerning the International Paient Classification, WIPO, Genève 1989. 
I'ordragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella 
publikationer, 1987. 
Regler om avgifter, Europeiska patentorganisationen: Gebuhrenordnung der europäischen Patentorganisation, 
offentliggjorda i Beck'sche Textausgaben, Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht, Nr 522. 
Konvention om europeiska patent för den gemensamma marknaden (Gemenskapspatentkonvention), undertecknad 
1975, ändrad 1989 och kommer eventuellt att träda i kraft 1993. 
Strasbourg Convention on the Unification of Certain Points of Substantive Law on Patents for Invention, av den 
27.11.1963. 
Den avgiftsordning som avses i gemenskapspantentkonventionens föreskrifter. 
Europeiska patentverkets avgiftsbestämmelser. 
Förslag till en rådsförordning om gemenskapsvarumärken, KOM (80), 635/11 slutlig. 
Förslag till en rådsförordmng om genomförande av förordning (EEG) nr ... av den .... om gemenskapsvarumärken, 
KOM (85) 844 slutlig. 
Rådets första direktiv om tillnörmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar, KOM (80) 635 slutlig EGT nr L 40, 
11.2.1989. 
Förslag till en rådsförordning om betalningsbara avgiP.or till gemenskapens vanimärkcsmyndigheter, KOM (86) 742 
slutlig 
Förslag till en rådsförordning om förfarandebestämmelser för överklaganderätten, KOM (86) 731 slutlig. 
Rådets direktiv om skydd av halvtopografier, KOM (85) 775 slutlig, EGT nr L 24,27.1.87, s. 36. 
Förslag till ett rådsdirektiv om rättsskydd för biotekniska uppfinningar, KOM (88) 496 slutlig. 
Rådets direktiv om rättsligt skydd för datorprogram, KOM (88) 816 slutlig, EGT nr L 122, 17.5.1991. 
Förslag till ett rådsdirektiv om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om 
upphovsrätten närstående rättigheter, KOM (90) 586 slutlig. 
Förslag till ett rådsdirektiv om samordning av vissa regler om upphovsrätt på området för immaterialrätt, KOM (91) 
276 slutlig. 
Förslag till en rådsförordning om gemenskapens plantsorträttcr, KOM (90) 347 slutlig. 
Rådets förordning om skydd för geografiska ursprungsbclcckningår för jordbruksprodukter och livsmedel, sek (90) 
2415 slutlig, 21.1.91, EGT nr L 208, 24.7.92, s. 1. 
Rådets direktiv om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter, KOM (92) 33 
slutlig. 
Förslag till ett rådsdircktiv om rättsligt skydd för databaser, KOM (92) 24. 
Rådets förordning om införande av tilläggsskydd för läkemedel, KOM (90) 101 slutlig, syn 255 11.4.90, EGT nr L 
182,2.7.1992. 
Förslag till ett rådsdirektiv om dataskydd för individer, KOM (90) 314 slutlig. 
Förslag till ett rådsdirektiv om dataskydd för digitala nät (ISDN), KOM (90) 314 slutlig. 
-?« 
II 
Europeiska kommissionens grönbok om mönsterskydd. 
Första utkast till ett rådsdirektiv om ett gemenskapens bruksmönsterskydd, version av den 12 juli 1993. 
2. Tyskland 
Patentlagen, "Gewerblicher Rechtsschutz, Wettbewerbsrecht, Urhebcrrecht, Textsammlung", Verlag C.H. Beck, 
Stand 1993. 
Bruksmönsteriagen, en konsoliderad version av bruksmönsteriagen antogs den 28 augusti 1986 och trädde i kraft den 
4 september 1986 (BGBII 1455). Denna ändrades i sin tur genom lagen av den 7 mars 1990 (BL.f.PMZ 1990, 161). 
Ansökningar: En lag av den 12 november 1986 införde nya regler för bruksmönsteransökningar som lämnades in från 
och med den 1 januari 1987 (BGBI I 1739). Dessa i sin tur ändrades genom en lag av den 4 maj 1990 (Bl.f.PMZ 
1990,215). 
Avgifter: Patentverks- och patentdomstol slagen av den 18 augusti 1986 i dess lydelse av den 7 mars 1990. 
"Zur Wahl des Begriffes "Gebrauchsmuster" in Deutschland, Bcricht der XI. Kommission, RT-Drucksache" 1890/91, 
nr 398, s. 2447. 
Lag nr 540 av den 30 juni 1972 om förenkling av det administrativa förfarandet för hantering av industriella 
uppfinningar, industriella mönster och varumärken. 
3. Frankrike 
Franska patentlagen. Lag 68-1 av den 2 januari 1968 (sedan dess ändrad särskilt genom lag nr 78-742 av den 13 juli 
1978 och mer nyligen av lag nr 90-510 av den 25 juni 1990 och lag nr 90-1052 av den 26 november 1990). Journal 
officiel de la République française, 3.1.1968. 
Ansökningar: Förordning nr 79-822 av den 19 september 1979 om ansökan om brukscertifikat och beviljande och 
förnyelse av detta certifikat. Lag av den 23 september 1979 om närmare bestämmelser för ansökningar om 
brukscertifikat. 
Avgifter: Lag av den 17 december 1985 om de avgifter som tas ut av Nationella intstitutet för industriell äganderätt 
(INIP). 
Laghistorik: Dokument om debatten om införande av brukscertilikatet hopställt av Dreier, 9 oktober 1986. 
4. Belgien 
Belgiska patentlagen. Den oinarbetade patentlagen av den 28 mars 1984. 
Ansökningar: Kungligt beslut av den 2 december 1986 om ansökan, beviljande och förnyelse av patent. 
Motiv till Patentlagen, parlamentets underhus, 4 september 1981. 
5. Spanien 
Spanska patentlagen. I Spanien infördes skydd av tekniska uppfinningar som komplement till patentlagen i form av 
ett bruksmönster genom Kungligt beslut nr 1789 av den 26 juli 1929 om industriell äganderätt, i artiklel 171 och 
efterföljande. Den nya patentlagen, lag nr 11/1986 av den 20 mars 1986 trädde i kraft den 26 juni 1986. 
Bruksmönster behandlas i del XIV avdelningar 143-154. 1986 BOE nr 73, 11188. 
Tillämpningsbestämmelser: Den nya lagen kompletteras genom del II, avdelning 41-48 i tillämpningsbestämmelser 
till patentlagen. 
Avgifter: Enligt avdelningarna 154 ch 160.1 i patentlagen skall avgifter regleras i enlighet med bilagan till lagen. 
6. Portugal 
Portugisiska patentlagen: Industriella äganderättslagen, offentliggjort i "Boletim da Propriedade Industrial". 
Bruksmönster. Industriella äganderättslagen, kapitel II, bruksmönster och industriella modeller och mönster (på 
portugisiska. En tysk översättning hittas i "Blått fur Patent-, Muster- und Zeichenwcsen", 47. Jahrgang, Heft 6, p. 56, 
och Heft 7/8, s. 101). 
Avgifter: Avgiftenia för att registrera ett bniksmönser fastställs varje år enligt en särskild ordning (avdelning 255 i 
lagen om industriell äganderätt). 
7. Italien 
Italienska patentlagen och italienska biuksmönstei lagen. Del III i industriella mönster, "Ga/etta UUiciale delta 
Repubblica Italiana", 1987, nr 53. 
Lag nr 60, "Gazetta Ufficiale della Repubblica Italiana", 1987, nr 53 
Underhuset lade fram ett lagförslag till presidiet den 16.4.1026, ministrarnas ställningstagande. 
7 r 
-III 
8. Grekland 
Grekiska patentlagen: Lag om överföring av teknik, uppfinningar och tekniska uppfinningar. 
Avgifter: Avgiftslagen, DS/A/789 av den 26 januari 1989. 
Motiv till lagförslaget om teknisk överföring, uppfinningar och tekniska uppfinningar lades fram för parlamentet. 
9. Nederländerna 
Nederländska patentlagen: Förslag till en ny patentlag, version av den 8.1.1991, Hoofstuk 1. 
Motiv till patentlagen 1992. 
10. Förenade kungariket 
Vitbok om "Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by the Secretary for Trade and Industry by 
Command of Her Majesty", april 1986. 
Vitbok om "Intellectual Property Rights and hmovation, Presented to Parliament by the Prime Minister by Command 
of Her Majesty", december 1983. 
Mönster: Registered Designs Act 1949, Section 1.3, and unregistred Design. 
11. Irland 
Irländska patentlagen: Patent Act 1992. 
Bniksmönster: Short-Tenn Patents, part III of the Patents Act. 
12. Danmark 
Danska bruksmönsteriagen. "Bekendtgoerelse om bmkgsmodclansoegningers og registrede brukgsmodellers 
behandling", Patentdirektoratets bekendtgoerelse nr. 517 af 18 juni 1992. 
Laghistorik: "Notât om baggninden for og konsekvenserna af visse aendringer i den tyske brugsmodellov" ,21.8.1990. 
Rapport om det ekonomiska behovet av bruksmönsterskydd i Danmark, PA Consulting group, 21 augusti 1990. 
13. Luxemburg 
Luxemburgska patentlagen: "Projekt de loi sur brevet d'invention soumis au parlement". 
B. Domar 
1. Europeiska gemenskapernas domstol 
Målet 78/70 Deutsche Grammophon mot Metro, dom av den 28.6.1971, Domsamling 1971, s. 487. 
Målet 192/73Van Zuylen Frères mot Hag AG, dom av den 3.7.1974, Domsamling 1974, s. 731. 
Målet 15/74 Centrafarm mot Sterling Drug, dom av den 3.10.1974, Domsamling 1974, s. 1147. 
Målet 144/81 Keurkoop mot Nancy Kcan Gifts, dom av den 14.9.1982, Domsamling 1982, s. 2853. 
Förenade målen 55 och 57/80 Musik Vertrieb Membran mot GEMA, dom av den 20.1.1981, Domsamling 
1981, s. 147. 
Målet 12/74 Kommissionen mot BRD, dom av den 20.2.1975, Domsamling 1975, s. 181. 
Mälct 258/78 Nungcsser mot kommissionen, dom av den 8.6.1982, Domsamling 1982, s. 2015. 
Målet 53/87 Consorzio Italiano mot Renault, dom av den 5.10.1988, Domsamling 1988, s. 6039. 
Målet 119/75 Terrapin mot Terranova, dom av den 22.6.1976, Domsamling 1976, s. 1039. 
Målet 35/87 Thetford mot Fiamma, dom av den 30.6.1988, Domsamling 1988, s. 3585. 
Målet 45/86 Kommissionen mot rådet (tullprcfcrcnser), Domsamling 1987, s. 1493. 
Målet 242/87 Kommissionen mot rådet (Erasmus), Domsamling 1989, s. 1425. 
Målet 15/81 Gaston Schul I, Domsamling 1989, s. 1409. 
Målet 270/80 Polydor mot Harlequin, Domsamling 1982, s. 329. 
Målet C 202/88 Frankrike mot kommissionen, Domsamling 1991, Is. 1223. 
IV-
2. Nationellt 
Tyskland, analogi i bruksmönsterrätt, BGHZ 86, 264. 
Tyskland, Den kemiska balansen (Analyscnwaagc), RGZ 120, 224. 
Tyskland, RGZ 99, 211, 212. 
Italien, Kassationsdomstolen, 22 oktober 1979, Giur. ANn. Dir. Ind. 1979, 1009/1. 
Tyskland, BGHZ 1992, 188. 
Tyskland, ROHG 24, 109. 
Tyskland, BGHZ 86, 264. 
C. Kommentarer 
Benkard, G., "Patentgesetz, Gegrauchsmustergesetz", ättonde utgåvan, Bruchhausen, Rogge, Schäfers och 
Ullman, Verlag C.H. Beck. 
Mascarenas, "Modclos c descnhos", andra volymen, Portugal 1986. 
Bodenhausen, G.H.C., "Pariscr Verbandsùbcrcinkunfl zum Schutzdcs gcwcrblichen Eigentums", 1971. 
Beier, Haertcl och Schrickcr, "Europäischcs Patcnlubcrcinkommen: Munchcncr 
Gcmcinschaflskommcntar," i delar sedan 1984. 
Bodenhausen, G.H.C., "Guide to the Application of the Paris Convention for the Protection of Industrial 
Property, 1967", WIPO 1991. 
Grabitz, "Kommentar zum EWG-Vertrag", fjärde utgåvan, 1992. 
PCT, "Guide du déposant", första volymen, "Phase internationale", OMPI 1991. 
Guide to the International Deposit of Industrial Designs, WIPO, Genève 1986. 
Groeben, Boeckh, Thiesing, Ehlermann, "Kommentar zum EWG-Vertrag", fjärde utgåvan, Baden-Baden 
1989. 
Monya, "Guide to Patents and Utility Models in Japan", Tokyo 1986. 
Ladas S.P., "Modelos de utilidade", Portugal 1986. 
Geiger, Rudolf, "EG-Vertrag, Kommentar zu dem Vcrtrag der Europäischen Gemeinschaft", Verlag 
C.H.Beck, 1993. 
D. Böcker 
Bcrnhardt/Kraftcr, "Lchrbuch des Patcntrcchts", fjärde utgåvan. 
Bruchhausen, K., "Patent-, Sortcnschutz- und Gcbrauchsmuslcrrccht (Tcilband 1 von R. Nirk/K. 
Bruchhausen, Gewerblicher Rechtsschutz und Urhcbcrrccht)", 1985. 
Tctzner, V, "Leitfaden des Patent-, Gcbrauchsmustcr- undc Arbcitsnchmercrfindungsrccht der 
Bundesrepublik Deutschland", tredje utgåvan 1983. 
Cornish, W.R., "Intellectual Property: Patents, Copyright, Trademarks and Allied Rights", andra utgåvan 
1989. 
Flint, Thorne, Williams, Intellectual Property - The New Law, A Guide to the Copyright, Designs and 
Patents Act 1988. 
Boucourechliev, Mousseron: "Les brevets d'invention, redaction et interprétation", Paris 1973. 
Glaesner, "Cahier de droit européen", 1989. 
Ricketson, S., "The Law of Intellectual Property", The Book Company Ltd., 1984. 
") 1 
V-
Hoomann, Dossier, "La nouvelle loi sur les brevets d'invention". 
Europeiska kommissionen, "Grönbok om mönstcrskydd, arbetspapper för tjänstemän vid kommissionen, 
III/F/513/91 -EN, Bryssel juni 1991. 
Europeiska kommissionen, "European Industrial Policy for the 1990s", Bulletin of the European 
Commission, supplement 3/91. 
Europeiska kommissionen, "Industrial Policy in an Open and Competitive Environment; Guidelines for a 
Community Approach", KOM (90) 556. 
Europeiska kommissionen, "Promoting the Competitive Environment for the Industrial Activities based 
on Biotechnoclogy within the Community, SEC (91) 629. 
Europeiska kommissionen, Europeiska kommissionens vitbok av den 14.6.1985 om den inre marknadens 
upprättande. 
Europeiska kommissionen, "Nutzung dcr Ergebnisse aus öffcntlichcr Forschung und Entwicklung", EUR 
11243de. 
Miègc och Mahieux, "Training in Innovation Management", EUR 11868 en. 
Europeiska kommissionen, "Transfer and Exploitation of Scientific and Technical Information", EUR 
7716 de, en, fr, it. 
Koktvedgaard och Oslerburg, "Patcntlovcn", andra utgåvan, Köpenhamn 1979. 
Delcorde, "La protection des inventions", Gent 1986. 
Sena, G., "I diritli sulle invenzioni c sui modclli industriali", andra utgåvan, Milano 1984. 
Fernandez-Nôvoa och Gomez Segade, "La modernization del derecho cspanol de patentes", 1984. 
Stauder, D., "Patent- und Gebrauchsmusterverlctzungsverfahrcn in der Bundesrpublik Deutschland, 
Grolibritannien, Frankrcich und Italien", 1989. 
Eck, M., "Neue Wege zum Schutz dcr Formgebung", 1993. 
Tager och von Witzleben, "Strategies for the Protection of Innovation", Deutscher Wirtschaftsdienst, 
1990. 
Hummel, M., "Die volkwirtschaftliche Bedeutung des Urheberrechts", ifo-institutet, 1989. 
E. Artiklar 
Sinanioti, K., "Die Angleichung des gricchischcn Patentrechts an das europäischc Patentubereinkommcn 
und das neue griechischc Patcntgcsctz Nr. 1733 VOP '987" i "Mittclinungcn dcr dcutschen Patcntanvälte". 
1988, Heft 2, s. 23. 
Fromme, "Schutsumfang und Erfindungshöhe im Gcbrauchsmusterrecht", GRUR 1958, 261. 
Oesterburg och Lise Dybdahl, Prcsscausschnitte des Europäischen Palentamts, februari 1992, New 
Legislation on "mini-patents" / "Endlich ein dänisches Gcbrauchsmodellgcsctz", GRUR int. 6/1993, s. 
453. 
Haertel, K., "Gebrauchsmustcrschutz und Straliburgcr Patcntiibcrcinkommcn von 1963", GRUR Int. 
1987, Heft 6, s. 373. 
Pescatorc, P., EuR 1986, 153. 
Schrickcr, "Die europäisclie Angleichung des Rcchls des unlautcrcn Wcttbcwcrbs- ein aussichtsloses 
Unterfangen?", GRUR Int. 1990, s. 771 ff 
Bruchhausen, "Methodik dcr Auslcgung und Anwcndung des europäischen Patentrechts und der 
harmonisierten nationalcn Patcntrcchtc", GRUR Int. 1983, 205 ff. 
VI 
Pfanner, "Vereinheilichung des matcriellcn Patentrechts im Rahmen des Europarates", GRUR Int. 1962, 
545. 
Forwood/CIough, European Law Review 11, 1986, s. 385. 
Bcicr, F-K., "Gebrauchsmusterreform auf halbcm Weg: Die ubcrholtc Raumform", GRUR 1986, Heft 1, 
s. 1. 
Asendorf, "Hcrkunfl und Entwicklung des Rauinforinerfordernisscs im Gcbrauchsinuslerrccht", GRUR 
1988, Heft 2, s. 83. 
Armitage, E., "Updating the European Patent Convention", GRUR Int. 1990, Heft. 9, s. 662 
Schwartz, I., "Subsidiarität und EG-Kompctcnzcn - Dcr ncucn Titel "Kultur" - Mcdicnvilcfall und 
Binncnmarkt, Afp, Heft 1, 1993, s. 409. 
Eichmann, H., "Gcschmacksmustcrrccht und EWG-Vertrag"; GRUR Int., 1990, Heft 2, s. 122. 
Ullrich, H., "Patentschutz im europäischen Binncnmarkt", GRUR Int., 1991, Heft 1, s. 1. 
Ullrich, H., "Patents and Know-How- and Common Market Competition Policy", International Review of 
Industrial Property and Copyright Law, nr. 5, 1992, s. 600. 
van Benthem, J.B., "Europäisches Patentsystem und Weltpatenlsystcm", GRUR Int., 1990, Heft 9, s. 685. 
Olbricht, "Raumformerfordernis", GRUR 1986, s. 435. 
Buhling, "Gebrauchsmusterreform auf halbcm Wcgc - Die iibcrholte Raumform -", GRUR 1986, s. 434. 
Fischer och Pietzcker, "Gebrauchsmusterreform auf halbcm Weg - Eine Erwiderung -", GRUR 1986, Heft 
3, s. 208. 
Fischer, "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int., 1989, Heft 9, s. 
717. 
Buhling, "Zum Raumformerfordernis bcim Gcbrauchsmustcr - Braucht die Chcmie ein 
Gcbrauchszcrtifikat?", GRUR 1988, Heft 1, s. 15. 
Bcicr, "Europäischc Patcnlsystcm und die Harmonisicrung des grichicschcs Patentrechts", GRUR Int., 
1987, Heft 11. 
Schercr, F., "Research on Patents and the Economy: The State of the Art", ifo Digest, volym 15, juni 
1992, s. 3. 
Richie, G, "EG- Geschmacksmuslcr und Kraftfahrzcugcrsatztcilc", GRUR Int., 1993, Heft 1, s. 50. 
Segade, "Grundziige und Einzelhciten des spanischen Patcntgeselzes", i GRUR Int., 1988, Heft 2, s. 99. 
Bcier, F-K., "Die Zukunft des gcisligcn Eigentums in Europa", GRUR Int., 1990, Heft 9, s. 675. 
Tronscr, U., "Auswirkungen des Produktpiratcricgesclzcs vom 7 März 1990 auf das 
Gcbrauchsmustergeselz", GRUR 1991, Heft 1, s. 10. 
Braendli, P., "Die Dynamik des Europäischen Patentsystems", GRUR Int., 1990, Heft 9, s. 699. 
Fischer, E., "25 Jahrc Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int., 1990, Heft 9, s. 
717. 
Slcup, E., "Unorthodoxc Gcdankcn zum Gcbrauchsmustcrrccht", GRUR Int., 1990, Heft 9, s. 800. 
Schmidhuber/Hit/.lcr, "Binncnmarkt und Subsidiaritätsprinzip", F.uZW 1993, s 8. 
Dörries, H., "Zum Raumformerfordernis bcim (iebrauchsmusler - braucht die ('hemic ein 
Gcbrauchszcrtifikat?", GRUR, 1987, Heft 9, s. 585. 
Bcicr, F-K., "Gewerblicher Rechtsschutz, Sozialc Marktwirlschaft und Europäischcr Binncnmarkt", 
GRUR 1992, Heft 4, s. 228. 
71 
VII 
F. Undersökningar, rapporter och statistik 
Margellou, C, "The New Greek Legislation on Technology Transfer, Inventions and Technical 
Innovations", 1987. 
Schwartz, Ivo, "Känn der Entwurf dcr Verordnung des Rates iibcr das Gemcinschaftsmustcr auf Artikel 
100a EWG-Vertrag gesliitzt wcrdcn?", III/5327/91-DE, augusti 1991. 
Pedersen, Th., och Petersen, B., "Business and Economic Studies on European Integration - The 
Boundaries of the Firm and the European Market integration", WP 2-93, Copenhagen Business School. 
Pedersen, Th., och Petersen, B., "Business and Economic Studies on European Integration - Patterns of 
Technological Specialization in an Integrated Europe", WP 1-93, Copenhagen Business School. 
Pedersen, Th., och Petersen, B., "Business and Economic Studies on European Integration - The End of 
Special Interests? The Political Economy of EC Trade Policy", WP 1-93, Copenhagen Business School. 
Booz/Allen/Hamilton, "The competitiveness of Europe and its Enterprises", UPEFE, december 1992. 
Vohland, L., "Italien - Gcbrauchsmnstcrgcsetz", opublicerad artikel, Max-Planck-Institutct. 
Östcrburg, Notât om baggninden for og konsekvenserna af vissa amdcringar i den tyska brugsmodellov, 
opublicerad, Danska patentverkets dokument 89-243-1. 
Tägcr, U.C. i samarbete med Seyler, H., "Problème des dcutschen Patcntwcscns im Hinblick auf die 
Innovationstätigkcitcn der Wirtschaft", Ifo-institutcts undersökning för det tyska federala ministeriet för 
ekonomiska affärer, maj 1989. 
Tager och Seyler, "Problème des dcutschen Patcntwcscns im Hinblick auf die Innovationstätigkeiten der 
Wirtschaft (insbesondcrc kleincr und mittlercr Unternehmcn) und Vorschlägc zu deren Lösung", Ifo-
institutet, Schlulibcrich, maj 1989. 
Grcfermann, Oppenländer, Peffgcn, Röthlingshofer och Scholz, "Patcntwcscn und tcchnischer Fortschritt, 
Tcil 1; Die Wirkung des Patcntewcscns im Innovationsprozefi", lfo-instilutet 1974. 
Grefermann och Röthlingshofer, "Patentwesen und tcchnischer Fortschritt, Teil 2; Patent- und 
Lizenspolitik der Unternehmcn", Ifo-institutct 1974. 
Lees, C, General Meeting, CIPA, maj 1993, s. 150. 
Siewek och Furchtgolt-Roth, "Copyright Industries in the U.S. Economy 1977-1990", prepared for the 
International Intellectual Property Alliance, 1992. 
Womack, J.P., "The MIT Japan Program", Competing with Japan in Intellectual Property: a Strategic 
Overview, 1992. 
Piepcr, S., "Das Subsidiaritätsprizip - Strukturprinzip des Gcmcinschaftsrcchts", opublicerat tcspappcr. 
Europeiska kommissionen, "Zuständigkcit dcr Gcmcinschaft zur Schaffung tines Europäischen 
Markensystem und der Notwcndigkcit ihrcs Tätigwcrdcns", Arbetsdokument för tjänstemän vid 
kommissionen, arbetsgruppen "Gcmcinschaftsmarkc", III-D, 1294/79-DE. 
Ifo-institutet, "Entwicklungstcndcn/.cn im Panlcntvcrhaltcn dcutschcr Erfinder und Untcrnchmer, Ifo-
Schnclldicnst 23/89. 
Ifo-institutct, "Empirischc Patcnlforschung: Mchr Infonualion iibcr ökonomischc Wirkungcn des Patents 
crfordcrlich", Ifo-Schnclldicnst 3/90. 
Weitzel, G., ifo-institutct, "Die wirtschaftlichc Bcdcutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europäischen Union", 1994. 
Weitzel, G.. ifo-inctiiutet, "Pilotstudie Die wirtschaftlichc Bcdcutung des Gcbrauchmusterschutzcs", 
1993. 
International Trade and the Consumer, "Working paper 6: Intellectual Property - the Consumer View of 
Patents, Copyright, Trade Marks and Allied Rights", National Consumer Council, 1991. 
<iC 
VIII -, 
AIPPI Annuaire 1993/1, "Q 117 - Introduction of new and harmonization of the existing utility model 
protection systems". 
AIPPI Annuaire 1986/1-4, "Q 83 - Legal and economic significance of protection by utlity models". 
OMPI, "Traité, Situation au 1er Janvier 1991", s. 6-8. 
IPC Union, "States Party to the Convention Establishing the World Intellectual Property Organisation 
(WIPO) and the Treaties Administered by WIPO and States Members of Governing Bodies and 
Commitlcs", status den 1 januari 1991. 
Business Week, Science & Technology, 3 augusti 1992, McGraw - Hill. 
Business Week, Science & Technology, 3 augusti 1992, CHI Research INC. 
Japan Institute of Intellectual Property, "Questionnaire relating to Legal Protection of the Fruits of R & 
D", 1991. 
Industrial Properly Council of M1TI, "Subcommittee report on Patent & Utility Models Laws and their 
practices leading to international harmonization", 1991. 
Industrial Property and Copyright Department, "Unvcröffcntlichte Studie iibcr den Schutz von 
Fahrzeugteilen, zur Verfiigung gcstcllt von "The Patent Office"" den 2.10.1990. 
Europeiska kommissionen, "Panorama dcr EG-Industric", Bryssel 1993. 
Europeiska kommissionen, "Das Subsidiaritätsprinzip", meddelande till rädel och Europaparlamentet, 
Dok. sek (92) 1990 slutlig. 
Europeiska kommissionen, "Bcricht dcr Kommission an dcr Rat betreffend KMU-dcfinilionen fur 
Gemeinschaftsmaflnahmen", SEK (92) 351 slutlig. 
G. Tidskrifter 
Bulletin der Union der Europäischcr Bcrater fiir den gcwcrblichen Rechtsschutz 
AIPPI, Annuaire (AIPPI) 
Gewerblicher Rechtsschutz und Urhcberrccht (GRUR) 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning, L- och C-scricrna (EGT) 
Europeiska patentverkets tidning 
Blått fur Patent-, Muster- und Zeichenwcsen (Bl.f PMZ) 
Entcheidungen des dcutschen Bundcspatcntgcrichls (BPatGE) 
Årsredovisning för den grekiska organisationen för industriell äganderätt (OBI) 
Gewerblicher Rechtsschutz und Urhcberrccht, International Tcil (GRUR Int.) 
International Review of Industrial Property and Copyright law (IIC) 
Mitteilungen der deutschen Patcntanwältc (Mitt) 
Europeiska gemenskapernas bulletin, tillägg (BECS) 
Archiv fur Presserecht (AfP) 
Business Week 
The Journal, Incorporating the Transactions of the Chartered Institute of Patent Agents (CIPA) 
y 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 370 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 06 10 
Katalognummer : CB-CO-95-431-SV-C 
ISBN 92-77-92696-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg