Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av artikel 12 i direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, artiklarna 2, 6, 7 och 8 och bilagorna 2 och 3 till direktiv 89/647/EEG om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut och artikel 2 I och bilaga 2 till direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut" () (97/C 30/04)

Den 28 maj 1996 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i Romfördraget att begära Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som var ansvarig för det förberedande arbetet, godkände sitt yttrande den 17 juli 1996. Föredragande var Robert Pelletier.

Under sin 338:e plenarsession den 25-26 september 1996 (sammanträdet den 25 september 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 88 röster för, 2 emot och 6 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Det direktivförslag som lämnats till ESK gäller ett antal tekniska ändringar som är av varierande betydelse och rör följande grundläggande direktiv om bankverksamhet:

- Direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut.

- Direktiv 89/647/EEG om kapitaltäckningsgraden för kreditinstitut.

- Direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut.

1.2. Det finns ingen röd tråd som förenar de olika ändringsförslagen.

1.3. Det rör sig om en anpassning av vissa artiklar i de grundläggande bankdirektiven, som visat sig vara nödvändiga i ljuset av de erfarenheter som gjorts för att avhjälpa vissa brister, eller för att beakta det arbete som utförts i Basel inom ländergruppen G-10 om hanteringen av riskerna med derivat.

1.4. Under dessa förhållanden verkar det lämpligt att analysera dokumentet artikel för artikel.

2. Särskilda kommentarer

2.1. Ändring av direktiv 77/780/EEG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

2.1.1. Artikel 1: ändring av artikel 12

2.1.1.1. Artikel 12 i direktiv 77/780/EEG, ändrat av det andra direktivet av den 15 december 1989, tillåter de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utväxla information som omfattas av tystnadsplikt.

Denna tystnadsplikt omfattar även behöriga myndigheter i tredje land.

2.1.1.2. Artikel 12 ger ingen möjlighet att sluta samarbetsavtal om informationsutbyte med icke-banktillsynsmyndigheter i tredje land.

2.1.1.3. Med tanke på att det sker en överlappning mellan bankverksamheten och andra finansiella verksamheter, exempelvis försäkringar, har kommissionen orsak att utvidga samarbetet med olika icke-banktillsynsmyndigheter i tredje land, förutsatt att garantier finns för att samarbetet omfattas av tystnadsplikt.

2.1.1.4. Kommittén ställer sig bakom den ändring som kommissionen föreslagit.

2.2. Ändring av direktiv 89/647/EEG om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut

2.2.1. Artikel 2: ändring av artikel 2.2

2.2.1.1. Den ändring som föreslås är avsedd att mildra kraven på eget kapital via kapitaltäckningsgraden för en mycket speciell typ av låntagare, nämligen kyrkor och religiösa samfund som har rätt att uppbära skatt.

2.2.1.2. I likhet med kommissionen måste ESK medge att denna typ av kreditrisk inte är större än den som gäller för regionala eller lokala myndigheter som har samma uppbördsrätt.

2.2.1.3. Denna bestämmelse gäller bara tre av EU:s medlemsstater: Finland, Sverige och Tyskland.

2.2.1.4. Ekonomiska och sociala kommittén har ingen invändning att göra mot detta förslag.

2.2.2. Artikel 3: ändring av artikel 6.1 a 8 och artikel 6.1 c 2

2.2.2.1. Syftet med denna artikel är att i kapitaltäckningsdirektivet ge tillgångsposter under rubriken förutbetalda kostnader och upplupna intäkter riskviktningen 0 %.

2.2.2.2. Dessa tillgångar har inget riskelement och ingen motpart, och utgör helt enkelt en bokföringsmässig avspegling av en skuld.

2.2.2.3. Denna åtgärd medför inga invändningar.

2.2.3. Artikel 4: ändring av artikel 6.2

2.2.3.1. Syftet med denna artikel är att inte bestraffa deltagandet i det tecknade men ännu ej inbetalda kapitalet i Europeiska investeringsfonden med riskviktning.

2.2.3.2. Europeiska investeringsfonden skapades nyligen och skall bidra till stärkandet av den inre marknaden och främja den ekonomiska återhämtningen.

Det är därför önskvärt att man inte bestraffar kreditinstituten, som deltar i 30 % av fondens kapital och bara betalar in 20 % av denna andel.

2.2.3.3. De deltagande kreditinstitutens ansvarsförbindelser beträffande den del som inte betalats in verkar vara tillräckligt stabil för att motivera kommissionens förslag att tillämpa ett vikttal på 20 %.

2.2.4. Artikel 5

2.2.4.1. De föreslagna ändringarna (art. 8 till 10) i direktivet om kapitaltäckningsgrad har som mål att i bilaga 2 införa de nödvändiga tekniska bestämmelserna för att genomföra en mer försiktig och exakt behandling av derivatinstrument utanför balansräkningen, samtidigt som man utvidgar tillämpningsområdet för de instrument som ingår.

Det vore likväl önskvärt att analysera effekterna på de små och medelstora företagen av de vikttal som fastställts för råvarubaserade kontrakt.

2.2.4.2. De metoder som beskrivs i bilaga 2 skall tillämpas på poster utanför balansräkningen. De kan inte tillämpas på kontrakt som handlas på erkända börser där de är föremål för dagliga marginalkrav eller på valutakontrakt (utom kontrakt om guld) med en ursprunglig löptid på fjorton kalenderdagar eller mindre.

2.2.4.3. För att mäta kreditrisken skall kreditinstitut genomföra följande beräkning för poster utanför balansräkningen:

- Den nuvarande ersättningskostnaden (erhållen genom gällande marknadsvärde) för alla kontrakt som har ett positivt värde.

- Ett belopp som motsvarar den potentiella framtida risken, beräknad i procent av totalsumman av det underliggande nominella värdet av institutionens samlade åtaganden med hänsyn till den återstående löptiden och kontraktets natur (tabell 1).

2.2.4.4. För de banker som använder denna metod för löpande risker kommer kreditrisken för terminskontrakt som ingår i bilaterala nettingavtal att beräknas som summan av följande element: Nettoersättningskostnaden till marknadspris om värdet är positivt, plus ett tillägg baserat på det underliggande nominella värdet. Det tillägg som är tillämpligt på nettingkontrakt (PCE red) skall vara lika med det vägda genomsnittet av bruttoökningen (PCE brutto) och bruttoökningen justerad med kvoten mellan nettoersättningskostnaden och bruttoersättningskostnaden (NGR). Beräkningen kan sammanfattas i följande formel:

PCE red = 0,4 × PCE brutto + NGR × PCE brutto.

2.2.4.5. Den riskmätning som föreskrivs i direktivet motsvarar Basel-kommitténs rekommendationer. Den medför därför inga invändningar.

2.2.5. Artikel 6

2.2.5.1. Medlemsstaterna får tillämpa ett vikttal på 50 % på poster utanför balansräkningen som utgör borgensåtaganden eller garantiförbindelser med karaktären av kreditsubstitut och som fullt ut säkras genom inteckningar.

2.2.5.2. Denna artikel föranleder inte några invändningar från ESK.

2.2.5.3. Man borde i artikel 6.1 b förtydliga att ett vikttal på 20 % hädanefter skall tillämpas på fordringar som garanteras av en säkerhet i form av värdepapper emitterade av medlemsstaternas regionala eller lokala förvaltningar, med förbehåll för bestämmelserna i artikel 7 (försåvitt förslaget till artikel 8 behålls i befintligt skick).

3. Slutsats

Kommittén samtycker till kommissionens förslag och framför starka önskemål om att de skall antas snarast möjligt, detta för att undvika att kreditinstituten inom EU lider skada av snedvriden konkurrens från sina konkurrenter i den övriga världen.

Bryssel den 25 september 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 208, 19. 7. 1996, s. 8.