C 387/1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2019

(2020/C 387/01)

INNEHÅLL

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF 8

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 44

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:S FÖRVALTNINGSFONDER 58

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 63

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 95

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2019 har utarbetats i enlighet med avdelning X i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

Rosa ALDEA BUSQUETS Räkenskapsförare den 16 juni 2020

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (nedan kallad EU) har samarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor:

— EU-budgeten.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT).

EUF finansieras inte genom EU-budgeten. Den inrättades genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild EUF. Redovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. De läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015.

År 2018 antog rådet budgetförordningen för elfte EUF (2). Denna förordning upphäver den tidigare gällande förordningen och är tillämplig på verksamhet som finansieras genom tidigare EUF, utan att detta påverkar befintliga rättsliga åtaganden. Denna förordning ska inte tillämpas på investeringsanslaget för tidigare EUF.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS–EU-partnerskapsavtalet och det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och finansiellt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. EUF:s redovisning och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Investeringsanslagets räkenskaper ingår som en separat del av årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd.

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU-budgeten (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF.

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU-budgeten är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen användas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet av medlen. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

3.1 ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 18.3 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetandet av redovisningen. Dessa redovisningsregler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

Utarbetandet av årsredovisningen anförtros kommissionens räkenskapsförare, som är EUF:s räkenskapsförare. Det är räkenskapsföraren som säkerställer att EUF:s årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning.

Årsredovisningen består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen

i) EUF:s årsredovisning och förklarande noter ii) Redovisning av de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF iii) Konsoliderad redovisning av EUF och EU:s förvaltningsfonder iv) Rapport om EUF:s ekonomiska genomförande

Del II: Årsrapport om genomförandet – Fonder som förvaltas av EIB

i) Årsredovisning för investeringsanslaget

Delen ”Årsredovisning för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller en årsredovisning för de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU-förvaltningsfonden Bêkou (se avsnitt ”årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (se avsnitt ”årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas enskilda räkenskaper utarbetas under ansvar av kommissionens räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. De uppgifter för förvaltningsfonderna som ingår i årsredovisningen är preliminära.

EUF:s årsredovisning måste antas av kommissionen senast den 31 juli det år som följer på balansdagen och läggas fram för rådet och Europaparlamentet för beviljande av ansvarsfrihet.

4. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

4.1 REVISION

EUF:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport till Europaparlamentet och rådet.

4.2 BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Efter revision och slutversion av årsredovisningen åligger det rådet att lämna en rekommendation till Europaparlamentet, som därefter beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts för ett givet budgetår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som också innehåller en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt också efter frågor till och ytterligare begäran om upplysningar från den myndighet som beviljar EUF ansvarsfrihet.

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN

INNEHÅLL

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF 8

BALANSRÄKNING FÖR EUF 9

RESULTATRÄKNING FÖR EUF 10

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF 11

ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR 12

BALANSRÄKNING PER EUF 13

RESULTATRÄKNING PER EUF 15

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF 16

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUF 19

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 44

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING FÖR 2019 45

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR AFRIKA (EUTF) 2019 51

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:S FÖRVALTNINGSFONDER 58

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 59

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 60

KONSOLIDERAD KASSAFLÖDESANALYS 61

Konsoliderad redogörelse för ändringar i nettotillgångarna 62

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 63

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF (3)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 31.12.2019 31.12.2018 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 36 — Förfinansiering 2.2 910 887 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.3 266 201 1 213 1 088 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 1 288 1 448 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.4 123 138 Likvida medel 2.5 1 179 387 2 590 1 973 TOTALA TILLGÅNGAR 3 803 3 061 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 (19) (18) (19) (18) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (516) (241) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) TOTALA SKULDER (1 854 ) (1 540 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 948 1 521 FONDER OCH RESERVER Reserv för verkligt värde 2.9 (2) — Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 54 809 50 423 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (51 155 ) (47 037 ) Ekonomiskt resultat för året (3 956 ) (4 118 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 948 1 521





RESULTATRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 2019 2018 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 28 4 28 4 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 7 10 Övriga intäkter 39 46 46 57 Totala intäkter 74 60 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 (14) 17 Finansieringskostnader 3.5 (1) 7 Övriga kostnader 3.6 (260) (148) Totala kostnader (4 030 ) (4 178 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 956 ) (4 118 )





KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

Miljoner euro Not 2019 2018 Ekonomiskt resultat för året (3 956 ) (4 118 ) Rörelseverksamhet Kapitaltillskott – bidrag (netto) 4 385 4 250 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (65) (38) (Ökning)/minskning av förfinansiering 136 (235) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 15 (46) Ökning/(minskning) av avsättningar — (4) Ökning/(minskning) av finansiella skulder 2 3 Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 275 (322) Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 37 548 Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel (2) — Investeringsverksamhet (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas (36) — NETTOKASSAFLÖDE 792 40 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 792 40 Likvida medel vid årets början 2.5 387 347 Likvida medel vid årets slut 2.5 1 179 387





ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR

Miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Reserv för verkligt värde (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Kapitaltillskott – bidrag — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Ekonomiskt resultat för året — — — (4 118 ) — (4 118 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Rörelser i verkligt värde (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Ekonomiskt resultat för året — — — (3 956 ) — (3 956 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





BALANSRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 31.12.2019 31.12.2018 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 — — — 36 36 — — — — — Förfinansiering 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Interna transaktioner inom EUF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Likvida medel 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 TOTALA TILLGÅNGAR 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) TOTALA SKULDER — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETTOTILLGÅNGAR 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Reserver för verkligt värde 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Ekonomiskt resultat för året (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETTOTILLGÅNGAR 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





RESULTATRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 2019 2018 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Övriga intäkter 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Totala intäkter 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finansieringskostnader 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Övriga kostnader 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Totala kostnader (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserve r (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Överföringar till och från tionde EUF — (7) (7) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Överföringar till och från tionde EUF — (1) (1) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





Miljoner euro Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Överföringar till och från tionde EUF — (40) (40) Ekonomiskt resultat för året — (53) (53) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Kapitaltillskott – bidrag 15 (15) (15) Överföringar till och från tionde EUF — (27) (27) Ekonomiskt resultat för året — (34) — (34) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





Miljoner euro Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 47 47 Överföringar till och från elfte EUF — (112) (112) Ekonomiskt resultat för året — (1 000 ) (1 000 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 28 28 Överföringar till och från elfte EUF — 181 181 Ekonomiskt resultat för året — (529) — (529) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





Miljoner euro Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Reserv för verkligt värde (G) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F)+(G) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Kapitaltillskott – bidrag (4 250 ) 4 250 — 4 250 Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — 112 112 Ekonomiskt resultat för året — (3 065 ) — (3 065 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Rörelser i verkligt värde (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Ekonomiskt resultat för året — (3 393 ) — (3 393 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUF (4)

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 REDOVISNINGSPRINCIPER

Årsredovisningen ska ge information om en enhets finansiella situation, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal användare.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av räkenskaperna finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 ”Utformning av finansiella rapporter” och är desamma som de som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: Rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av att innehålla relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter.

1.2 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.2.1 Rapporteringsperiod

Årsredovisningar läggs fram varje år. Budgetåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.2.2 Valuta och omräkningsunderlag

De konsoliderade räkenskaperna är uppställda i tusen euro, som är EU:s funktionella valuta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) växelkurser som gäller den 31 december.

Eurons växelkurs

Valuta 31.12.2019 31.12.2018 Valuta 31.12.2019 31.12.2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3 Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller räkenskaperna med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till belopp i form av ersättningar till anställda, upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader, avsättningar, finansiella risker avseende fordringar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt nedskrivning av tillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar.

Rimliga uppskattningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta årsredovisningar och undergräver inte dess tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om ändringar sker i fråga om de omständigheter som uppskattningen baserades på, eller som en följd av ny information eller ökad erfarenhet. Till sin karaktär berör en revidering av en uppskattning inte tidigare perioder och är inte rättelse av ett fel. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas i resultatavräkningen under den period den blir känd.

1.3 BALANSRÄKNING

1.3.1 Immateriella tillgångar

En immateriell tillgång är en identifierbar icke-monetär tillgång utan fysisk form. En tillgång kan identifieras om den antingen kan särskiljas (dvs. kan separeras eller delas från enheten, t.ex. genom att säljas, överlåtas, licensieras, hyras eller bytas ut, antingen enskilt eller tillsammans med ett hänförligt avtal, en identifierbar tillgång eller skuld, oavsett om företaget avser att göra detta), eller uppstår genom bindande avtal (inklusive rättigheter enligt avtal eller andra juridiska rättigheter), oavsett om dessa rättigheter är överförbara eller avskiljbara från enheten eller från andra rättigheter och skyldigheter).

Förvärvade immateriella tillgångar redovisas till anskaffningsvärde efter avdrag för ackumulerade avskrivningar och nedskrivningsförluster. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda och kostnaderna endast avser tillgångens utvecklingsfas. De avdragsgilla kostnaderna omfattar alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, tillverka och förbereda tillgången för att kunna fungera på det sätt som företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

De immateriella tillgångarna periodiseras linjärt över deras beräknade nyttjandeperiod (3–11 år). Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal.

1.3.2 Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade avskrivningar och nedskrivningsförluster. Kostnaderna omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet, uppförandet eller överföringen av tillgången. Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge enheten ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppkom. Inga avskrivningar görs för mark, eftersom denna tillgång anses kunna nyttjas under en obegränsad tidsperiod. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande, eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar beräknas genom linjär avskrivning, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Typ av tillgångar Linjär avskrivningstakt Byggnader 4 % till 10 % Anläggningar och utrustning 10 % till 25 % Inventarier och fordon 10 % till 25 % Datorhårdvara 25 % till 33 % Övriga 10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Ett leasingavtal är ett avtal enligt vilket en leasegivare enligt avtalade villkor under en avtalad period ger en leasetagare rätt att använda en tillgång i utbyte mot betalningar. Leasingavtal klassificeras antingen som finansiella leasingavtal eller operationella leasingavtal.

Finansiell leasing är leasingavtal där i allt väsentligt alla risker och fördelar som är förknippade med äganderätten överförs till leasingtagaren. När ett finansiellt leasingavtal ingås som leasetagare redovisas de tillgångar som förvärvats enligt leasingavtalet som tillgångar och tillhörande leasingskyldigheter som skulder från och med leasingperiodens början. Tillgångarna och skulderna redovisas till belopp som motsvarar det verkliga värdet för den uthyrda fastigheten eller, om det är lägre, nuvärdet av minimileaseavgifterna, som var och en fastställs vid leasingavtalets början. Under leasingperiodens löptid skrivs de tillgångar som innehas med hjälp av finansiell leasing av i värde över tillgångens nyttjandeperiod och leasingperioden. Minimileasingavgifterna fördelas mellan finansavgiften (räntedelen) och minskningen av den utestående skulden (kapitaldelen). Finansieringsavgiften fördelas på varje period under leasingperioden för att ta fram en konstant räntesats för den kvarstående skulden, vilken redovisas som gällande/långfristig, beroende på vad som är tillämpligt. Variabla avgifter ska redovisas som kostnader under den period då de uppkommer.

Ett operationellt leasingavtal är ett leasingavtal som inte är ett finansiellt leasingavtal, dvs. ett leasingavtal där leasegivaren behåller i allt väsentligt alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet av en tillgång. När ett operationellt leasingavtal ingås som en leasetagare ska leasingavgifterna redovisas som en kostnad i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingperioden, utan att varken en leasad tillgång eller en leasingskuld redovisas i rapporten över finansiell ställning.

1.3.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsat nyttjade görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar som omfattas av avskrivning prövas för nedskrivning om det finns en indikation på balansdagen att en tillgång kan skrivas ned. En nedskrivningsförlust är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde (nyttjandevärde). Återkravsvärdet (nyttjandevärdet) utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärde.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. Om de skäl som tidigare motiverat nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.3.4 Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar tas upp i följande kategorier: ”Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning”, ”lån och fordringar”, ”investeringar som hålls till förfall” och ”finansiella tillgångar som kan säljas”. Hur finansieringsinstrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång tas upp i denna kategori om den huvudsakligen har förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret.

ii) Lån och fordringar

Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppkommer när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Lån och fordringar är tidsbunden inlåning med en ursprunglig löptid på mer än tre månader.

iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som innehas till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar, förutom derivat, som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De tas antingen upp som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tidsperiod enheten har för avsikt att inneha dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på sin affärsdag – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel och lån tas upp när likvida medel deponeras hos ett finansinstitut eller betalas i förskott till låntagare. Finansieringsinstrument tas inledningsvis upp till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället.

Finansieringsinstrument tas bort när rätten till att motta kassaflöden från investeringen har upphört eller när enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning bokförs därefter till verkligt värde, där vinster och förluster som uppkommer ändrar det verkliga värde som tas upp i resultaträkningen under den period då de uppkommer.

Utlåning och fordringar samt investeringar som innehas till förfall tas upp till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden.

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen.

Enheten bedömer varje balansdag huruvida det finns objektiva omständigheter som tyder på att en finansiell tillgång behöver skrivas ned och om nedskrivningsförlusten bör tas upp i resultaträkningen.

1.3.5 Förfinansieringsbelopp

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, överenskommelse eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som anges i avtalet. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Eftersom företaget behåller kontrollen över förfinansieringen och har rätt till bidrag för den icke stödberättigande delen, redovisas beloppet som en tillgång.

Förfinansiering tas upp i balansräkningen när kontanter överförs till mottagaren. Den värderas till det avtalade beloppet. Under efterföljande perioder värderas förfinansieringen till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp vid behov) som uppkommit under perioden.

1.3.6 Fordringar och återkrav

EU:s redovisningsregler kräver en separat redovisning av transaktioner med och utan motprestation. För att skilja mellan de båda kategorierna ska begreppet ”fordring” reserveras för valutatransaktioner, medan transaktioner utan motprestation, dvs. när EU erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt lika stort värde i utbyte, används begreppet ”återkrav” (t.ex. återkrav från medlemsstaterna som rör egna medel).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och klassificeras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se 1.3.4 above).

Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det återkrävbara beloppet. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen.

1.3.7 Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.3.8 Avsättningar

Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje parter på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida verksamhetsförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd poster uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med sina sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

Avsättningar för förlustbringande kontrakt värderas till nuvärdet av det lägre av den väntade kostnaden för att säga upp kontraktet och den väntade nettokostnaden för att fullfölja kontraktet.

1.3.9 Skulder till leverantörer och stödmottagare

I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation exempelvis relaterade till ersättningskrav från stödmottagare, bidrag eller annan EU-finansiering eller förfinansiering som tagits emot (se not 1.4.1).

När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls stödmottagarna, tas ersättningskraven upp som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningskravet mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.3.10 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten, samt för sådana händelser som omfattas av kontrakt (t.ex. med hänvisning till ett kontrakt). Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande räkenskapsperiod om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsperiodens slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat för att säkerställa att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. På motsvarande sätt gäller att om en betalning gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte mottagits, tas kostnaden upp som förutbetald och redovisas under efterföljande räkenskapsperiod.

1.4 RESULTATRÄKNING

1.4.1 Intäkter

Intäkterna omfattar ett bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller servicepotential som mottagits eller kommer att mottas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångar än ökningar relaterade till bidrag från ägare.

Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande:

i) Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av skatter och transfereringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte.

Transfereringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential från andra transaktioner utan motprestation än skatter. Enheten ska bokföra en tillgång vid transfereringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (transfereringen) och förväntas erhålla framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential från dessa medel och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som bokförs som en tillgång (dvs. likvida medel) bokförs också som en intäkt, utom i den omfattning enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på den transfereringen (villkor), som kan behöva uppfyllas innan intäkten kan bokföras. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och bokförs som en skuld (mottagen förfinansiering).

ii) Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen slutförts på balansdagen.

1.4.2 Kostnader

Kostnader är minskningar i potentiella framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar eller eget kapital. De inbegriper både kostnader från transaktioner med motprestation och kostnader från transaktioner utan motprestation.

Kostnader från transaktioner med motprestation som uppkommer vid inköp av varor och tjänster bokförs när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Vidare bokförs på balansdagen i resultaträkningen de kostnader för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts.

Kostnader utan direkt motprestation avser transfereringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: Ersättningar, transfereringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transferering tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den uppkommit, förutsatt att transfereringen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal, att eventuella kriterier för godkännande har uppfyllts av mottagaren, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.5 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.5.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång redovisas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller servicepotential är sannolikt.

1.5.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

1.6 SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF använder bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppkommit i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt bokförs allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som rörelseintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

2.1 FINANSIELLA TILLGÅNGAR

EUF:s finansiella tillgångar uppgick den 31 december 2019 till 36 miljoner euro (2018: noll). De omfattar finansiella tillgångar som kan säljas och som nästan helt och hållet utgörs av investeringar i egetkapitalinstrument.

2.2 FÖRFINANSIERING

Många kontrakt innehåller bestämmelser om förskottsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplan att betalningar ska göras på grundval av en lägesrapport. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för förfinansiering avgör om den redovisas som en kortfristig eller långfristig förfinansiering. Nyttjandet bestäms av den underliggande överenskommelsen för projektet. Eventuellt nyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas vissa förfinansieringsbelopp upp som anläggningstillgångar.

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Långfristig förfinansiering 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Kortfristig förfinansiering 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Totalt 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Minskningen av den totala förfinansieringen per den 31 december 2019 beror främst på en minskning av förfinansieringen av tionde EUF (2018: 964 miljoner euro). I enlighet med EUF:s livscykel hade många kontrakt med anknytning till tionde EUF fullbordats och avslutats. Antalet öppna kontrakt inom ramen för denna EUF minskade från omkring 2 600 under 2018 till cirka 2 300 under 2019. Nivån på förskottsfinansiering till stödmottagare har följaktligen minskat medan regleringen av förfinansiering har ökat.

Denna minskning kompenserades delvis av en ökning av förfinansiering för elfte EUF (2018: 1 328 miljoner euro). Elfte EUF började 2015 och har nått marschfart i genomförandet av de antagna åtgärderna under 2019. Antalet öppna kontrakt ökade från omkring 2 300 under 2018 till 3 400 under 2019, vilket ledde till en ökning av den totala öppna förfinansieringen på 73 miljoner euro.

2.2.1 Långfristig förfinansiering

Miljoner euro 31.12.2019 31.12.2018 Direkt förvaltning Genomförd av: Kommissionen 190 140 EU:s genomförandeorgan 6 — EU-delegationer 49 48 244 188 Indirekt förvaltning Genomförd av: EIB och EIF 313 367 Internationella organisationer 291 280 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 22 6 Offentligrättsliga organ 22 24 Tredjeländer 17 21 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 — 665 698 Totalt 910 887

2.2.2 Kortfristig förfinansiering

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Förfinansiering (brutto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Totalt 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3 Garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter i form av garantier som frigörs när betalning av den slutliga betalningsansökan för projektet har gjorts. Den 31 december 2019 uppgick de säkerheter som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 46 miljoner euro (2018: 79 miljoner euro).

Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av garantin inte EUF, utan den upphandlande myndigheten. Genom dessa säkerheter säkerställs EUF:s tillgångar, även om fonden inte är mottagaren.

2.3 BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA

Denna rubrik motsvarar det belopp som betalats ut som bidrag till EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och EU:s förvaltningsfond Bêkou. Bidragen lämnas netto efter avdrag av förvaltningsfondernas kostnader och kan hänföras till EUF.

Förvaltningsfondens bidrag genomförs av EUF genom direkt förvaltning.

Miljoner euro Nettobidrag per den 31.12.2018 Bidrag som inbetalats 2019 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2019 Nettobidrag per den 31.12.2019 Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Totalt 201 600 (535) 266

2.4 FORDRINGAR AVSEENDE TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV AVSEENDE TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Miljoner euro Not 31.12.2019 31.12.2018 Återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.4.1 32 37 Fordringar avseende transaktioner med motprestation 2.4.2 91 101 Totalt 123 138

2.4.1 Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Medlemsstaterna — 0 — 1 1 5 Kunder 1 4 17 4 27 26 Offentliga organ — 9 11 1 21 25 Tredjeländer 0 2 4 0 7 5 Nedskrivet belopp (2) (13) (12) (1) (27) (27) Företagsinterna konton med EU:s institutioner — — — 4 4 3 Totalt 0 3 20 9 32 37

2.4.2 Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Upplupna intäkter 1 65 21 0 88 81 Fordringar på EU — — — 4 4 20 Interna transaktioner inom EUF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Totalt 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

I upplupna intäkter ingår främst upplupna räntor på förfinansierade belopp med koppling till projekt (65 miljoner euro) och förfinansiering i samband med EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (21 miljoner euro).

Fordringen från EU är det belopp som överfördes till Europeiska kommissionens förvaltningskonto.

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom interna transaktioner mellan EUF:s olika balansräkningar.

Interna transaktioner redovisas bara i enskilda EUF. Summan av EUF:s totala interna transaktioner är noll.

2.5 LIKVIDA MEDEL (5)

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Särskilda konton Centralbanker — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Löpande konton Affärsbanker — — — 421 421 87 Likvida medel som hör till finansieringsinstrument — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Totalt — — — 1 179 1 179 387

Ökningen av beloppen under denna rubrik på 792 miljoner euro kan främst förklaras med att betalningsbemyndigandena är lägre än beräknat. EUF-betalningarna uppgick till 3 910 miljoner euro den 31 december 2019, jämfört med det årliga målet på 4 400 miljoner euro. Två viktiga skäl till denna skillnad är att undertecknandet av avtalet om det globala partnerskapet för utbildning med Världsbanken har skjutits upp och att betalningarna för budgetstöd till Tchad, Haiti och Benin senarelagts.

Ökningen under affärsbanker avser 264 miljoner euro av 2020 års kapitaltillskott från Förenade kungariket till kontot i affärsbanken Natwest i slutet av december (se not 2.7.2.1).

Liksom under föregående år och för att begränsa motpartsrisken hålls mer likvida medel i konton hos centralbanker än hos affärsbanker (se not 5.1).

SKULDER

2.6 FINANSIELLA SKULDER

2.6.1 Skulder från samfinansiering

Skulder från samfinansiering utgör medel som EUF tar emot med avseende på avtalen om samfinansiering. EUF ska använda dessa bidrag för att tillhandahålla överenskomna tjänster till tredje parter och återlämna de outnyttjade medlen till bidragsgivarna. Tidpunkten för användningen av samfinansieringsbeloppen avgör om samfinansieringen redovisas som kortfristig eller långfristig.

Vid årets slut görs en bedömning från fall till fall av alla skulder från samfinansiering och alla belopp som sannolikt inte kommer att användas under de följande 12 månaderna bedöms som långfristiga.

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Långfristiga skulder från samfinansiering — — 1 18 19 18 Kortfristiga skulder från samfinansiering — — 38 31 69 68 Totalt — — 39 50 88 86

Ökningen av den totala samfinansieringsskulden på 2,6 miljoner euro är en sammanlagd effekt av de nya samfinansierade belopp som togs emot under 2019 (17 miljoner euro) och utgifter som uppkommit i samband med samfinansiering av projekt (14,4 miljoner euro). I enlighet med redovisningsreglerna för samfinansiering har beloppen inte någon inverkan på budgetårets resultat, eftersom de togs upp både i samfinansierade kostnader (not 3.4) och i samfinansierade intäkter (not 3.1.1).

2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Kortfristiga skulder 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Diverse skulder 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Totalt — 5 108 404 516 241

2.7.1 Kortfristiga skulder

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Leverantörer — 4 67 27 97 102 Medlemsstaterna — 0 0 2 2 1 Tredjeländer 0 — 4 74 78 37 Offentliga organ — 2 70 20 92 43 Övriga kortfristiga skulder (0) (1) (70) (17) (88) (10) Totalt — 5 72 106 182 173

Skulderna innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för sin bidragsverksamhet. De tas upp till det ansökta beloppet så snart betalningsansökan har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandling. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen bokförts i resultaträkningen. Belopp som inte ger rätt till stöd har redovisats som övriga kortfristiga skulder.

2.7.2 Diverse skulder

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Skulder från samfinansiering 2.6.1 — — 38 31 69 68 Förutbetalda kapitaltillskott 2.7.2.1 — — — 264 264 — Övriga diverse skulder — — (2) 3 1 0 Totalt — — 36 298 334 68

2.7.2.1 Förutbetalda kapitaltillskott

Den 31 december 2019 avsåg hela beloppet på 264 miljoner euro 2020 års bidrag från Förenade kungariket som betalades ut till EUF i slutet av december. Den 31 december 2018 fanns det inte några kapitaltillskott som betalats i förskott.

2.8 UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Upplupna kostnader — 96 240 982 1 318 1 279 Övriga upplupna intäkter och förutbetalda kostnader — — 0 1 1 3 Totalt — 96 240 983 1 319 1 281

Upplupna kostnader omfattar beräknade rörelsekostnader för pågående eller avslutade kontrakt utan godkända ersättningsanspråk där de stödberättigande kostnader som uppkommit för mottagarna av medlen beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser betald förfinansiering har bokförts som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.2 ovan).

Ökningen under denna rubrik är en sammanlagd effekt av en ökning av upplupna kostnader inom ramen för elfte EUF (2018: 838 miljoner euro) och en minskning av upplupna kostnader inom ramen för tionde EUF (2018: 358 miljoner euro). Detta är i linje med EUF:s livscykel och hänger också samman med utvecklingen av antalet öppna kontrakt inom ramen för dessa EUF: Elfte EUF nådde full marschfart 2019 och det fanns alltså betydligt fler öppna kontrakt den 31 december 2019 för vilka avgifterna måste beräknas och tas ut. Däremot slutfördes och avslutades många kontrakt inom ramen för tionde EUF under 2019, vilket ledde till en minskning av öppna kontrakt och lägre upplupna kostnader inom ramen för EUF.

NETTOTILLGÅNGAR

2.9 RESERV FÖR VERKLIGT VÄRDE

I enlighet med redovisningsreglerna redovisas justeringen till verkligt värde av finansiella tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde.

Miljoner euro 31.12.2019 31.12.2018 Inkluderat i reserven för verkligt värde (2) — Inkluderat i resultaträkningen — — Totalt (2) —

2.10 FONDKAPITAL

2.10.1 Infordrat fondkapital – aktiva EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar belopp som ännu inte har infordrats från medlemsstaterna. Det så kallade fondkapitalet motsvarar bidragen, som har infordrats av EUF och förs över till medlemsstaternas statskassor (se 2.10.2).

2.10.2 Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat

Miljoner euro Bidrag elfte EUF % Icke infordrat kapital per den 31.12.2018 Infordrat kapital 2019 Icke infordrat kapital per den 31.12.2019 Österrike 2,40 548 (105) 442 Belgien 3,25 742 (143) 599 Bulgarien 0,22 50 (10) 40 Kroatien 0,23 51 (10) 42 Cypern 0,11 25 (5) 21 Tjeckien 0,80 182 (35) 147 Danmark 1,98 452 (87) 365 Estland 0,09 20 (4) 16 Finland 1,51 345 (66) 278 Frankrike 17,81 4 068 (784) 3 285 Tyskland 20,58 4 700 (906) 3 795 Grekland 1,51 344 (66) 278 Ungern 0,61 140 (27) 113 Irland 0,94 215 (41) 173 Italien 12,53 2 862 (551) 2 311 Lettland 0,12 27 (5) 21 Litauen 0,18 41 (8) 33 Luxemburg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nederländerna 4,78 1 091 (210) 881 Polen 2,01 458 (88) 370 Portugal 1,20 273 (53) 221 Rumänien 0,72 164 (32) 132 Slovakien 0,38 86 (17) 69 Slovenien 0,22 51 (10) 41 Spanien 7,93 1 812 (349) 1 463 Sverige 2,94 671 (129) 542 Förenade kungariket 14,68 3 353 (646) 2 707 Totalt 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Eftersom kapitalet i åttonde, nionde och tionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet under de föregående åren har under 2019 ett belopp på 4 400 miljoner euro infordrats som är helt relaterat till elfte EUF.

2.10.3 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.

2.10.4 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans per den 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (7) (40) 47 — 0 Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — (112) 112 — Utgående balans per den 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (1) (27) 28 — (0) Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — 181 (181) — Utgående balans per den 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla medel som inte tagits i anspråk från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

Miljoner euro Not 2019 2018 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 28 4 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 46 57 Totalt 74 60

3.1 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Återkrav av kostnader 0 0 9 4 13 21 Återkrav av Stabexmedel — — 0 — 0 0 Intäkter från samfinansiering 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Totalt 0 0 18 10 28 4

Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp enligt följande förvaltningsmetod:

Miljoner euro 2019 2018 Direkt förvaltning Genomförd av: Kommissionen 1 1 EU-delegationer 6 3 6 4 Indirekt förvaltning Genomförd av: Tredjeländer 15 (13) Internationella organisationer 5 12 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 2 1 22 — Totalt 28 4

3.1.1 Intäkter från samfinansiering

Samfinansieringsbidragen uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen när de tas emot. Bidragen kvarstår som skulder (se not 2.6.1) till dess att de villkor som åtföljer bidragen är uppfyllda, dvs. stödberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp bokförs därefter som intäkter utan motprestation från samfinansiering i resultaträkningen. Följaktligen är påverkan på årets ekonomiska resultat noll.

3.2 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Finansiella intäkter (0) (0) 3 4 7 10 Övriga intäkter 1 6 21 12 39 46 Totalt 1 6 24 16 46 57

De finansiella intäkterna utgörs främst av upplupna räntor på betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut (6,6 miljoner euro) och ränta på förfinansiering. Övriga intäkter avser hela valutakursvinsten. Motsvarande valutakursförluster redovisas under övriga kostnader (se not 3.6).

KOSTNADER

3.3 STÖDINSTRUMENT

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Programplanerat bistånd 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonomiskt stöd — 29 — — 29 26 Sektorspolitik — 0 — — 0 2 Projekt som avser flera AVS-stater — 2 272 678 951 827 Katastrofbistånd — 4 12 97 112 873 Institutionellt stöd — — 0 7 7 18 Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 535 535 307 Totalt 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Minskningen under denna rubrik är en kombinerad effekt av en ökning av utgifterna inom ramen för elfte EUF (2018: 3 012 miljoner euro) och en minskning av utgifterna inom ramen för tionde EUF (2018: 984 miljoner euro). Detta är i linje med EUF:s livscykel och hänger också samman med utvecklingen av antalet öppna kontrakt inom ramen för dessa EUF: Elfte EUF nådde full marschfart 2019 och det fanns alltså betydligt fler öppna kontrakt den 31 december 2019 och därmed fler utgifter. Däremot slutfördes och avslutades många kontrakt inom ramen för tionde EUF under 2019, vilket ledde till minskade utgifter för denna EUF.

Enligt elfte EUF har strukturen på stödinstrumentens utgifter ändrats jämfört med 2018. I elfte EUF minskade katastrofhjälpen avsevärt (2018: 811 miljoner euro), medan utgifterna för programplanerat bistånd, projekt inom AVS-staterna och bidrag till förvaltningsfonderna ökade avsevärt (2018: 1 468 miljoner euro, 410 miljoner euro, respektive 307 miljoner euro).

3.4 KOSTNADER FÖR SAMFINANSIERING

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Samfinansiering — — 9 5 14 (17)

I denna rubrik ingår kostnader som uppkommit från samfinansieringsprojekt under 2019. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av de beräknade belopp som avser förra året).

Motsvarande intäkter har bokförts i resultaträkningen (se not 3.1.1).

Stödinstrument och kostnader för samfinansiering per förvaltningsmetod

Miljoner euro 2019 2018 Direkt förvaltning Genomförd av: Kommissionen 86 122 EU:s genomförandeorgan (13) 31 Förvaltningsfonder 483 594 EU-delegationer 1 141 1 003 1 697 1 750 Indirekt förvaltning Genomförd av: EIB och EIF 145 44 Internationella organisationer 1 003 920 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 126 114 Offentligrättsliga organ 184 231 Tredjeländer 613 977 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 1 2 073 2 287 Totalt 3 770 4 037

3.5 FINANSIERINGSKOSTNADER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Nedskrivning av fordringar 0 (2) 2 1 1 (7)

Under denna rubrik ingår beräknade kostnader för belopp som inte kan återkrävas.

3.6 ÖVRIGA KOSTNADER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2019 2018 Administrativa kostnader och it-kostnader — — (41) 262 220 112 Avsättningar för risker och kostnader — — — — — (4) Realiserade förluster på kundfordringar — 2 1 1 3 1 Valutakursförluster 1 6 21 9 37 39 Totalt 1 8 (20) 272 260 148

I denna rubrik ingår främst kostnader för administrativt stöd, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datornät, tekniskt bistånd etc.

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA SIGNIFIKANTA TRANSAKTIONER

4.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Fullgörandegarantier — 10 5 0 15 11 Tillbakahållandegarantier — 5 4 — 9 7 Totalt — 15 8 0 24 17

Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de kontrakt de ingått med EUF.

Tillbakahållandegarantier avser bara kontrakt om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagarna uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

I fråga om de kontrakt som förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör de säkerheter som ställts en annan upphandlande myndighet än EUF och de bokförs därför inte genom EUF.

4.2 ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.2.1 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats.

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2019 31.12.2018 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

Den 31 december 2019 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 10 270 miljoner euro (2018: 10 616 miljoner euro).

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att ta fondens medel i anspråk.

5.1 RIKTLINJER FÖR FINANSIELL RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

a) Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess betalningen till EUF ska verkställas.

b) Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor.

c) Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2 VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition

Miljoner euro 31.12.2019 31.12.2018 USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Likvida medel 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finansiella skulder Långfristiga finansiella skulder — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Skulder till leverantörer och stödmottagare (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Totalt (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

5.3 RÄNTERISK

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Räntan är upplupen på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntorna samt eventuella fluktuationer.

Bidragen till EUF:s budget krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats av det finansinstitut som den utsett. Eftersom avkastningen på vissa av dessa konton kan vara negativ, finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera innehavet på de berörda kontona. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton, i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888 (6), av den berörda medlemsstaten.

Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen på dessa konton baseras på rörliga marknadsräntor och på denna avkastning tillämpas en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ). På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess innehav får ersättning till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

5.4 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som varken är förfallna till betalning eller nedskrivna

Miljoner euro Totalt Antingen förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år >5 år Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 123 100 16 7 — Totalt per den 31.12.2019 123 100 16 7 — Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 138 121 12 5 — Totalt per den 31.12.2018 138 121 12 5 —





Finansiella tillgångar per riskkategori

Miljoner euro 31.12.2019 31.12.2018 Fordringar Kontanta medel Totalt Fordringar Kontanta medel Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 7 958 965 5 303 308 Medelhög till hög kreditvärdighet — 220 220 — 80 80 Låg till medelhög kreditvärdighet — 1 1 — 4 4 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Motparter utan extern kreditvärdering Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare skulder) 116 0 116 133 0 134 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare skulder) — — — — — — Totalt 116 0 116 133 0 134 Totalt 123 1 179 1 302 138 387 525

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och låg till medelhög kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 20.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att utbetalningar görs.

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på just innan utbetalningarna görs och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå likvida medel, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton över natten konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

5.5 LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående kontraktuell löptid

Miljoner euro < 1 år 1–5 år >5 år Totalt Finansiella skulder 516 2 17 535 Totalt per den 31.12.2019 516 6 22 516 Finansiella skulder 241 7 11 259 Totalt per den 31.12.2018 241 7 11 259

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade likvida medlen för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av betalningarna. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att de likvida medlen alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas en viss månad, utbyts regelbundet information om situationen för de likvida medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER

Närstående parter till EUF är EU-förvaltningsfonden Bêkou, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och Europeiska kommissionen. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EUF:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

EUF har ingen separat förvaltning, eftersom fonden förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 7.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”.

7. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då dessa preliminära räkenskaper överfördes hade inga väsentliga händelser som borde redovisas, utöver de frågor som belyses nedan, uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan.

Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

Den 1 februari 2020 upphörde Förenade kungariket att vara en medlemsstat i Europeiska unionen. Efter ingåendet av avtalet mellan de båda parterna om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat utträdesavtalet) åtog sig Förenade kungariket att fullgöra alla sina skyldigheter enligt den nuvarande fleråriga budgetramen och tidigare budgetplaner som om landet fortfarande vore en medlemsstat.

I utträdesavtalet anges att Förenade kungariket ska fortsätta vara part i EUF fram till avslutet av elfte EUF och alla tidigare oavslutade EUF och landet ska i detta avseende ha samma skyldigheter som medlemsstaterna enligt det interna avtal genom vilket EUF inrättades, samt de skyldigheter som följer av tidigare EUF fram till det att dessa avslutas. Förenade kungariket får delta, utan rösträtt, som observatör i EUF-kommittén.

I utträdesavtal anges också att om inga åtaganden ingåtts för beloppen för projekt i tionde EUF, eller från tidigare EUF, eller har återtagits den dag då detta avtal träder i kraft, ska Förenade kungarikets del av dessa belopp inte återanvändas. Samma gäller för Förenade kungarikets del av medel som inte ingåtts eller som återtagits i elfte EUF efter den 31 december 2020.

Vid tidpunkten för överföringen av dessa preliminära räkenskaper, och på grundval av det avtal om utträde som ingåtts och redan är i kraft, finns det inga finansiella konsekvenser som ska rapporteras i EUF:s årsredovisning för 2019.

Coronavirus-utbrottet 2019 (covid-19)

Under första kvartalet 2020 har coronavirus-utbrottet lett till enorma globala effekter, bland annat på finansmarknaderna med betydande nedgångar i alla större index. Detta har lett till ökad volatilitet i värdet på finansieringsinstrument som bokförts till verkligt värde, även de som tas upp i EUF:s balansräkning. Som en händelse som inte beaktas kräver inte coronavirus-utbrottet några justeringar av de rapporterade beloppen. För efterföljande rapporteringsperioder kommer covid-19 sannolikt att påverka redovisningen och värderingen av vissa tillgångar och skulder i räkenskaperna. På grundval av den information som finns tillgänglig vid tidpunkten för överföringen av dessa preliminära räkenskaper kan inte de finansiella effekterna av coronavirus-utbrottet uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

8. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner, är försök att stämma av dem mot varandra ett användbart sätt att genomföra kontrollerna på. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader. I noterna till tabellen finns ytterligare information om vilken typ av avstämning som ska göras.

Miljoner euro 2019 2018 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 956 ) (4 118 ) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet — (1) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (16) (11) Fordringar som fastställts under tidigare budgetår och uppburits under budgetåret 23 11 Nettoeffekt av förfinansiering 53 36 Upplupna intäkter (netto) (67) (39) Övriga (3) (1) Kostnader Kostnader under innevarande år som ännu inte betalats 107 115 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (672) (366) Nettoeffekt av förfinansiering (44) (179) Upplupna kostnader (netto) 719 484 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (3 856 ) (4 069 )

8.1 AVSTÄMNING – INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i det ekonomiska resultatet, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret, men som ännu inte uppburits, ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år, men som uppbärs under det aktuella året, läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av avräkning av förfinansiering med belopp som återkrävts från stödmottagarna. Dessa inbetalningskvitton utgör budgetintäkter men har ingen effekt på det ekonomiska resultatet och måste därför läggas till för avstämningen.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

8.2 AVSTÄMNING – KOSTNADER

Kostnader under innevarande år som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall justeringar görs.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte det ekonomiska resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och regleringen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

De upplupna nettokostnaderna består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av medel från EUF, men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten beaktas, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året.

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING FÖR 2019 (7)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

I enlighet med artiklarna 234 och 235 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget (8) och artikel 35 i budgetförordningen för elfte EUF (9) får Europeiska kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder (nedan kallade EU:s förvaltningsfonder). Unionsförvaltningsfonder inrättas enligt ett avtal som ingåtts med andra givare för katastrofinsatser och insatser efter katastrofsituationer som krävs för att reagera på en kris eller för tematiska åtgärder.

Unionsförvaltningsfonder inrättas av Europeiska kommissionen genom ett beslut efter samråd med eller godkännande av Europaparlamentet och rådet. Detta beslut inbegriper inrättandeavtalet med andra givare.

Unionsförvaltningsfonder får bara inrättas och genomföras om följande villkor är uppfyllda:

— Det ska finnas ett mervärde i unionens intervention: Målen för unionsförvaltningsfonderna kan, särskilt på grund av deras omfattning eller potentiella effekter, uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå, och användningen av befintliga finansieringsinstrument skulle inte vara tillräckliga för att uppnå unionens politiska mål.

— Unionsförvaltningsfonder skapar tydlig politisk synlighet för unionen och förvaltningsfördelar samt bättre kontroll från unionens sida av risker och utbetalningar av unionens och andra givares bidrag.

— Unionsförvaltningsfonder duplicerar inte andra befintliga finansieringskanaler eller liknande instrument utan att bidra med något nytt.

— Målen för unionsförvaltningsfonderna är anpassade till målen för det unionsinstrument eller den budgetpost som de finansieras genom.

För var och en av unionsförvaltningsfonderna ska det tillsättas en styrelse med kommissionens företrädare som ordförande för att säkerställa att givarna är rättvist företrädda och för att besluta om användningen av medlen. Styrelsen ska inkludera en företrädare från varje medlemsstat som inte bidrar som observatör. Reglerna för styrelsens sammansättning och dess interna regler ska fastställas i unionens förvaltningsfonds inrättandeavtal.

Unionsförvaltningsfonderna ska inrättas för en begränsad period, som fastställs i inrättandeavtalet. Giltighetstiden kan förlängas på begäran av unionsförvaltningsfondens styrelse och efter det att kommissionen har lagt fram en rapport som motiverar förlängningen. Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den.

Kommissionens räkenskapsförare ska fungera som räkenskapsförare för unionens förvaltningsfonder. Räkenskapsföraren ska ansvara för att fastställa de räkenskapsförfaranden och kontoplaner som är gemensamma för alla unionens förvaltningsfonder. Kommissionens internrevisor, Olaf och revisionsrätten ska ha samma befogenheter i förhållande till unionens förvaltningsfonder som till kommissionens övriga verksamhet. Unionsförvaltningsfonderna ska vara föremål för en oberoende extern revision varje år.

EU:s befintliga förvaltningsfonder

Kommissionens har hittills inrättat följande fyra förvaltningsfonder för externa åtgärder:

— BÊKOU EUTF, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Fonden inrättades den 15 juli 2014.

— MADAD EUTF, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Fonden inrättades den 15 december 2014.

— EUTF AFRICA, Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer. Fonden inrättades den 12 november 2015.

— EUTF COLOMBIA för att stödja genomförandet av fredsavtalet i ett tidigt skede av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Inrättad den 12 december 2016.

Förvaltningsfonden Bêkou

Den första förvaltningsfonden med flera givare kallad Bêkou, vilket betyder ”hopp” på sangospråket, inrättades den 15 juli 2014 av Europeiska kommissionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAS) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på 60 månader. I maj 2019 godkände EU en förlängning av förvaltningsfonden Bêkou fram till december 2020, vilket innebär att dess sammanlagda varaktighet uppgår till 78 månader.

Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för förvaltningsfonden Bêkou består av företrädare för givarna, kommissionen och observatörer. Styrelsen antar och ser över förvaltningfondens strategi. Styrelsen sammanträder minst en gång per år.

Den operativa kommittén undersöker, godkänner och utövar tillsyn över genomförandet av de åtgärder som finansieras av fonden. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden.

Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou

Enligt artikel 8 i avtalet om upprättande av EU-förvaltningsfonden för Centralafrikanska republiken, ”förvaltningsfonden Bêkou” och artikel 11.2.1 i inrättandeavtalet består årsredovisningen av två delar: 1) En årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för förvaltningsfonden och, 2) de årliga redovisningar som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare.

I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska redovisningen utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler, EAR) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen och chefen för EU:s förvaltningsfond och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa kommittén för godkännande (artikel 8.3.4 c).

Årsredovisningen för förvaltningsfonden Bêkou konsolideras i årsredovisningen för Europeiska utvecklingsfonden.

Viktiga händelser under året

Sedan inrättandet av förvaltningsfonden Bêkou i juli 2014 har 19 program antagits och mer än 2,5 miljoner stödmottagare har beviljats bidrag. Programmen ska hjälpa Centralafrikanska republiken och dess befolkning i efterdyningarna av krisen 2013. Närmare bestämt syftar Bêkou till att säkerställa tillgång till grundläggande tjänster (främst hälso- och sjukvård, vatten och sanitet), stödja ekonomisk återhämtning och skapande av arbetstillfällen samt främja social sammanhållning och försoning.

Trots att det finns en demokratiskt vald regering och ett fredsavtal undertecknades i februari 2019 är säkerhetssituationen i Centralafrikanska republiken fortfarande instabil. Det är i detta komplexa och känsliga sammanhang som förvaltningsfonden Bêkou använder sina komparativa fördelar vad gäller flexibilitet och förmåga att anpassa sig till förändrade omständigheter. Dessutom är förvaltningsfonden Bêkou fortfarande det enda instrument som bygger upp resiliens för både befolkningen och staten i en verklig strategi för att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd.

I maj 2019 godkände EU, med tanke på den nuvarande situationen i Centralafrikanska republiken, en förlängning av förvaltningsfonden Bêkou till december 2020, vilket innebär att dess varaktighet förlängs från 60 månader till 78 månader. Det officiella förfarandet, som inbegriper ett samråd med Europaparlamentet och rådet, inleddes under 2018 efter en officiell begäran från förvaltningsfondens styrelse.

De operativa höjdpunkterna 2019 omfattar följande:

— I maj, efter undertecknandet av fredsavtalet, antog förvaltningsfonden Bêkou en ny sektorsövergripande insats för att stödja den socioekonomiska återhämtningen i sydöst, ett område som tidigare varit omöjligt att nå. Syftet med denna åtgärd är att förnya det sociala kontraktet mellan staten och befolkningen genom att stödja ekonomisk återhämtning, återställa grundläggande hälso- och sjukvård, vattenförsörjning och sanitära tjänster, främja dialog och social sammanhållning samt stärka lokala myndigheter och statens omorganisation. Tilldelad budget: 18 miljoner euro.

— I oktober antog förvaltningsfonden Bêkou ett program som stöder företagande i stads- och landsbygdsområden med ett totalt belopp på 15 miljoner euro. En ny mekanism för tekniskt stöd och kommunikation antogs också. Förvaltningsfonden Bêkou ökade dessutom budgeten för tre pågående insatser inom sektorerna hälso- och sjukvård (ytterligare 21,76 miljoner euro), ökad jämställdhet (ytterligare 0,5 miljoner euro) och socioekonomisk återuppbyggnad (ytterligare 0,78 miljoner euro).

— Till följd av förlängningen av förvaltningsfonden Bêkou antogs den operativa strategin för 2019–2020 av styrelsen i november. I rapporten identifieras följande tre stora insatssektorer som fortfarande är relevanta för förvaltningsfonden i) sociala sektorer (främst hälso- och sjukvård, vattenförsörjning och sanitet), ii) insatser till förmån för ekonomisk resiliens och återhämtning, och iii) ett förstärkt stöd till en omstrukturering av staten och försoningsinsatser.

— Förvaltningsfonden Bêkous projekt präglades av det instabila säkerhetsläget (lokala konflikter i Bangui och i inlandet följt av perioder av relativ stabilitet), men också av den stärkta samordningen mellan regeringar, partner och humanitära aktörer.

På den finansiella sidan uppgick utfästelserna från förvaltningsfondens givare i slutet av 2019 till nästan 296 miljoner euro. Det är en ökning med 53 miljoner euro jämfört med 2018. 31 miljoner euro av dessa 295 miljoner euro har dock inte bestyrkts.

När det gäller kontrakt undertecknade förvaltningsfonden Bêkou 11 nya kontrakt under 2019 till ett totalt belopp på över 28 miljoner euro. De bidrar till genomförandet av programmen inom områdena hälsa och sjukvård, landsbygdens resiliens och skapande av arbetstillfällen, öppning av regioner och socioekonomisk återhämtning.

Sist men inte minst betalades nästan 32 miljoner euro ut under 2019 utöver de betalningar som gjorts under tidigare år. Sedan förvaltningsfonden Bêkou inrättades uppgår de totala utbetalningarna till nästan 151 miljoner euro.

I redovisningen är påverkan till följd av denna verksamhet mest märkbar när man tittar på följande:

— Förfinansiering: En minskning med 11 405 000 euro på grund av att de kostnadsförda belopp som är öppna i slutet av 2018 har använts under 2019 och att mindre förskott har betalats ut.

— Likvida medel: En ökning med 3 506 000 euro (se kassaflödesanalysen) beror främst på de minskade utbetalningarna av förfinansiering.

BALANSRÄKNING

I tusen euro Not 31.12.2019 31.12.2018 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 3 273 3 443 3 273 3 443 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 18 312 29 546 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 1 853 1 138 Likvida medel 17 432 13 926 37 597 44 611 TOTALA TILLGÅNGAR 40 870 48 054 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (10) (918) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) TOTALA SKULDER (40 870 ) (48 054 ) NETTOTILLGÅNGAR — — FONDER OCH RESERVER Bidrag från ledamöterna — — Ackumulerat överskott — — Ekonomiskt resultat för året — — NETTOTILLGÅNGAR — —

RESULTATRÄKNING

I tusen euro Not 2019 2018 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 48 343 33 682 Återkrav av kostnader 68 — 48 410 33 682 Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter (2) 1 (2) 1 Totala intäkter 48 408 33 683 KOSTNADER Rörelsekostnader (47 620 ) (32 825 ) Övriga kostnader (789) (858) Totala kostnader (48 408 ) (33 683 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — —

KASSAFLÖDESANALYS

I tusen euro 2019 2018 (Ökning)/minskning av förfinansiering 11 405 (24 839 ) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation (715) (261) Ökning/(minskning) av finansiella skulder (13 010 ) (1 982 ) Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare (908) 202 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 6 734 863 NETTOKASSAFLÖDE 3 506 (26 017 ) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 3 506 (26 017 ) Likvida medel vid årets början 13 926 39 943 Likvida medel vid årets slut 17 432 13 926

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR AFRIKA (EUTF) 2019 (10)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EUTF AFRIKA

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

I enlighet med artiklarna 234 och 235 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) (11) och artikel 35 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) (12) får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder (unionsförvaltningsfonder). Unionsförvaltningsfonder inrättas enligt ett avtal som ingåtts med andra givare för katastrofinsatser och insatser efter katastrofsituationer som krävs för att reagera på en kris eller för tematiska åtgärder.

Unionsförvaltningsfonder inrättas av Europeiska kommissionen genom ett beslut efter samråd med eller godkännande av Europaparlamentet och rådet. Detta beslut inbegriper inrättandeavtalet med andra givare.

Unionsförvaltningsfonder får bara inrättas och genomföras om följande villkor är uppfyllda:

— Det ska finnas ett mervärde i unionens intervention: Målen för unionsförvaltningsfonderna kan, särskilt på grund av deras omfattning eller potentiella effekter, uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå, och användningen av befintliga finansieringsinstrument skulle inte vara tillräckliga för att uppnå unionens politiska mål.

— Unionsförvaltningsfonder skapar tydlig politisk synlighet för unionen och förvaltningsfördelar samt bättre kontroll från unionens sida av risker och utbetalningar av unionens och andra givares bidrag.

— Unionsförvaltningsfonder duplicerar inte andra befintliga finansieringskanaler eller liknande instrument utan att bidra med något nytt.

— Målen för unionsförvaltningsfonderna är anpassade till målen för det unionsinstrument eller den budgetpost som de finansieras genom.

För var och en av unionsförvaltningsfonderna ska det tillsättas en styrelse med kommissionens företrädare som ordförande för att säkerställa att givarna är rättvist företrädda och för att besluta om användningen av medlen. Styrelsen ska inkludera en företrädare från varje medlemsstat som inte bidrar som observatör. Reglerna för styrelsens sammansättning och dess interna regler ska fastställas i unionens förvaltningsfonds inrättandeavtal.

Unionsförvaltningsfonderna ska inrättas för en begränsad period, som fastställs i inrättandeavtalet. Giltighetstiden kan förlängas på begäran av unionsförvaltningsfondens styrelse och efter det att kommissionen har lagt fram en rapport som motiverar förlängningen. Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den.

Kommissionens räkenskapsförare ska fungera som räkenskapsförare för unionens förvaltningsfonder. Räkenskapsföraren ska ansvara för att fastställa de räkenskapsförfaranden och kontoplaner som är gemensamma för alla unionens förvaltningsfonder. Kommissionens internrevisor, Olaf och revisionsrätten ska ha samma befogenheter i förhållande till unionens förvaltningsfonder som till kommissionens övriga verksamhet. Unionsförvaltningsfonderna ska vara föremål för en oberoende extern revision varje år.

EU:s befintliga förvaltningsfonder

Kommissionens har hittills inrättat följande fyra förvaltningsfonder för externa åtgärder:

— EUTF BÊKOU, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Fonden inrättades den 15 juli 2014.

— EUTF MADAD, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Fonden inrättades den 15 december 2014.

— EUTF AFRICA EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och situationen med fördrivna personer i Afrika. Fonden inrättades den 12 november 2015.

— EUTF COLOMBIA för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Inrättad den 12 december 2016.

EU:s förvaltningsfond för Afrika

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika (EU:s förvaltningsfond för Afrika) lanserades den 12 november 2015 under toppmötet i Valletta om migration. Det främsta målet med denna f