P9_TA(2021)0296

Främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktade av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

— med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624),

— med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets studie av den 10 augusti 2017 om jämställdhetens ekonomiska fördelar Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth,

— med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (1),

— med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt politiksamarbete på utbildningsområdet för 2020,

— med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2),

— med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (3),

— med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4),

— med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5),

— med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2018 om jämställdhet, ungdom och digitalisering,

— med beaktande av studien om utbildning och sysselsättning för kvinnor inom naturvetenskap, teknik och den digitala ekonomin, inbegripet artificiell intelligens och dess inverkan på jämställdheten, publicerad av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik den 15 april 2020 (6),

— med beaktande av studien om kvinnor och digitalisering Women in the Digital Age (7),

— med beaktande av FN:s internationella dag för kvinnor och flickor inom naturvetenskap, som hålls den 11 februari varje år, för flickors och kvinnors fullständiga tillträde till och deltagande på det naturvetenskapliga området på lika villkor, och för att uppnå jämställdhet mellan könen och större inflytande för kvinnor och flickor,

— med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling, som trädde i kraft 2016, och i synnerhet mål nr 5 om jämställdhet,

— med beaktande av kommissionens resultattavla för kvinnor i den digitala sektorn för 2020 (Women in Digital),

— med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport om jämställdhetsindex 2020,

— med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen 1979, i synnerhet artikel 11,

— med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0163/2021), och av följande skäl:

A. Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor ska kunna utöva sina mänskliga rättigheter fullt ut. Jämställdhet är avgörande för kvinnors och flickors makt över sina egna liv, för att de ska kunna utveckla sin fulla potential och för att vi ska kunna uppnå målet om ett hållbart samhälle för alla. Den diskriminering som kvinnor utsätts för på grund av kön, stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering, har en mängd negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, bland annat minskade potentiella vinster för den offentliga sektorn och företagen inom forskning och innovation och för den övergripande ekonomiska utvecklingen. Om kvinnor inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM-sektorn) synliggörs mer kan deras professionella insatser fungera som framgångsmodeller och leda till mer inkludering, och dessutom öka omvandlingen och nytänkandet i våra samhällen, till fördel för hela samhället. Att undanröja de gamla mönstren gynnar jämställdheten. Kvinnor skulle kunna spela en avgörande roll för att råda bot på bristen på arbetskraft på EU:s arbetsmarknad.

B. EU har större brist på kvinnor i STEM-sektorn än någonsin. 52 % av den europeiska befolkningen och 57,7 % av alla med högskoleexamen i EU är kvinnor (8), men bara två av fem naturvetenskapliga forskare och ingenjörer är kvinnor (9). Kvinnor är underrepresenterade på alla nivåer i den digitala sektorn i Europa, från studenter (32 % av dem som har kandidat- och masterexamen eller motsvarande nivå) till akademiska topptjänster (15 %) på de flesta områden som rör naturvetenskap, ingenjörsteknik och verksamhetsledning samt på högre nivåer i hierarkin, även på områden där kvinnor utgör majoriteten, exempelvis utbildning. Könsstereotyper är ett allvarligt hinder mot likabehandling av manliga och kvinnliga studerande redan på lägre nivå och bidrar till att ytterligare vidga könsklyftan i arbetslivet i STEM-sektorn, vilket i sin tur utgör ett allvarligt hinder mot jämställdheten. Klyftan är som störst när det gäller specialistkompetens och sysselsättning inom IKT i EU, där endast 18 procent är kvinnor (10), bland personer med universitets- eller högskoleexamen i STEM-ämnen, där endast 36 % är kvinnor, och i den digitala sektorn, där det finns tre gånger fler män än kvinnor. Betydande könssegregering bland studerande och utexaminerade i STEM-ämnena lägger grunden till framtida könssegregering i arbetslivet på STEM-området. Mycket få tonårsflickor i EU-länderna (under 3 %) anger att de är intresserade av att arbeta i IKT-branschen när de är 30 (11). För kvinnor som kommer från svagare socioekonomiska miljöer är det särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn. Man kan visserligen konstatera en ökande tendens av flickor som söker sig till STEM-utbildningar, men den totala andelen är fortfarande otillräcklig. Inställningen till STEM-ämnen skiljer sig inte åt mellan pojkar och flickor på låg- och mellanstadiet, och i många fall är flickorna ofta bättre än pojkarna på STEM- och IKT-relaterade uppgifter (12). Könsskillnaderna vid högre utbildning i STEM-ämnena kan inte förklaras med skolprestationer, då flickor och pojkar uppvisar jämförbara resultat i naturvetenskap och matematik på högstadiet och gymnasiet. Flickor tror dock att de kommer att lyckas sämre än pojkar inom STEM-relaterade yrkesbanor, och därför har de mindre tillit till sin egen digitala kompetens. Sociala normer och förväntningar på könen sett till yrkesval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två drivkrafter till könssegregering inom högre utbildning.

C. Kvinnor med STEM-examen har ibland svårt att finna sig till rätta med jobb i STEM-sektorn, och jämfört med sina manliga studiekamrater är det mindre sannolikt att de söker STEM-jobb eller stannar kvar på dessa jobb på grund av olika hinder, exempelvis könsstereotyper, mansdominerade arbetsplatser, diskriminering och fördomar, medveten eller omedveten partiskhet, sexuella trakasserier, negativ arbetsmiljö och brist på kvinnliga förebilder och mentorer. Om könsklyftan minskade inom STEM-utbildningen skulle det kunna minska kompetensklyftan, öka kvinnors sysselsättning och produktivitet och minska den yrkesmässiga segregeringen, något som i slutändan skulle gynna den ekonomiska tillväxten genom både högre produktivitet och större tillgång på arbetskraft. Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle kunna bidra till att EU:s BNP per capita ökar med 2,2 till 3,0 % 2050 (13). Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle bidra till jämställdhet och främja kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, och det skulle bidra till minskade löne- och pensionsklyftor mellan könen.

D. Enligt en undersökning från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (14) har uppskattningsvis 55 % av kvinnorna i EU utsatts för sexuella trakasserier sedan 15 års ålder, och 14 % av kvinnorna har utsatts för trakasserier på nätet sedan 15 års ålder. Många kvinnor har drabbats av nya former av trakasserier på nätet under covid-19-perioden, som sexuella trakasserier och mobbning online. Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella trakasserier och mobbning. Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid inrättningar för STEM-utbildning, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor.

E. Bristen på kvinnor som arbetar med innovativ teknik, till exempel artificiell intelligens, är ett bekymmer eftersom det kan få negativa effekter på utformningen, utvecklingen och tillämpningen av denna teknik och leda till att man reproducerar befintliga diskriminerande beteenden och stereotyper och utvecklar algoritmer med inbyggd könsdiskriminering. Insatserna för att motverka könsdiskriminering, stereotyper och ojämlikhet inom den digitala sektorn är otillräckliga. Klyftan mellan könen kvarstår inom alla områden för digital teknik, särskilt när det gäller AI och cybersäkerhet, och därigenom befästs det manliga perspektivets företräde inom den digitala sektorn för överskådlig framtid. För att ta itu med denna snedvridning krävs utveckling av tydliga etik- och transparenskrav. Ofullständiga och felaktiga dataset och brist på könsuppdelade data kan göra att AI-systemen behandlar uppgifter och resonerar på ett snedvridet sätt, så att det blir svårare att nå jämställdhet i samhället. Vederbörlig hänsyn bör också tas till de unika förhållandena för Europas små och medelstora företag, och då i synnerhet deras storlek, kapacitet att uppfylla nya krav och potential att bli en värdefull källa och bidragande faktor till att flickor, kvinnor och kvinnliga ledare ska kunna jobba för jämställdhet inom utbildningen och arbetslivet i STEM-sektorn.

F. Ny teknik kan bli snedvriden sett till kön, etniskt ursprung, ras, hudfärg, språk, religion, nationellt eller socialt ursprung och tillhörighet till nationella eller sociala minoriteter. Anledningen till detta är främst att man använder data utan könsuppdelning, inte har tillräckligt med situerad kunskap och inte anlägger ett könsperspektiv på forskningen. Detta kan skada produktsäkerheten, ha negativa konsekvenser för kvinnors hälsa och välbefinnande, särskilt för kvinnor och flickor som drabbas av intersektionell diskriminering, och hämma deras personliga utveckling och yrkesutveckling (15).

G. Lärare och föräldrar kan cementera könsstereotyper genom att inte uppmuntra flickor att välja och söka sig till studier och jobb inom STEM. Könsstereotyper påverkar i hög grad ämnesvalet. En motarbetande kultur, och det faktum att kvinnliga förebilder i sektorn inte är särskilt synliga och inte lyfts fram i tillräcklig utsträckning, hindrar och inverkar negativt på flickors och kvinnors möjligheter inom STEM vad gäller studier, jobb och digitalt entreprenörskap, och leder till diskriminering och färre möjligheter för kvinnor på arbetsmarknaden. Tonvikten bör läggas vid de faktorer som motiverar flickor och stimulerar deras intresse för studier, jobb och digitalt entreprenörskap inom STEM, till exempel att lyfta fram kvinnliga förebilder, mentorer i lärarkåren och stöd från den egna gruppen samt att utveckla kreativitet och praktisk erfarenhet.

H. Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till permanenta förändringar av livet i Europa och påverka de flesta aspekter av våra liv och vårt sätt att arbeta och studera, där digitaliseringen kommer att spela en viktig roll. Covid-19-krisen vidgar också den digitala könsklyftan (16) vid en tidpunkt då digital kompetens är viktigare än någonsin för att arbeta, studera eller hålla kontakten. Den snabba digitala omvandlingen erbjuder många möjligheter att förändra de könsrelaterade jobbmönstren, men kan också i oproportionerligt hög grad påverka kvinnors sysselsättning på många områden. Kvinnor tvingas att ta en större del av föräldra- eller familjeansvaret än sina manliga kolleger, och därför måste man i alla föreslagna åtgärder ta hänsyn till möjligheterna till god balans mellan yrkesliv och familjeliv för kvinnor, så att män även inkluderas på dessa områden. Gränserna mellan yrkes- och familjeliv kommer att bli mindre skarpa till följd av distansarbete, och kvinnor riskerar att bära den största bördan för att förena yrkesliv med omsorgsansvar inom familjen.

I. Strategier för att öka kvinnors deltagande inom STEM och AI bör främjas ytterligare, liksom antagande av en flernivåstrategi för att åtgärda könsklyftan på alla utbildnings- och jobbnivåer i den digitala sektorn. Få medlemsstater har infört bestämmelser om jämställdhet inom forskning och innovation, och framstegen med att integrera jämställdhet i nationella forskningsprogram har gått långsamt.

J. Ökat kvinnligt företagande bör främjas och stödjas, och det bör skapas gynnsamma miljöer där kvinnliga företagare kan utvecklas och där företagande uppmuntras. Uppgifterna om entreprenörskap i STEM- och IKT-sektorn tyder på en ännu större marginalisering av kvinnor. Könsklyftan när det gäller nystartade företag och riskkapitalinvesteringar är lika slående. Flickor har en tendens att studera färre IKT- och STEM-ämnen på gymnasiet och högskolan, vilket gör att långt färre kvinnor börjar arbeta på dessa områden respektive blir grundare och ägare till privata och nystartade företag. Endast 17 % av grundarna till nystartade företag är kvinnor. I genomsnitt får nystartade företag som ägs av kvinnor 23 % mindre finansiering än nystartade förtag som ägs av män. 30 % av företagarna i Europa är kvinnor, men de tar endast emot 2 % av den finansiering som finns utanför banksektorn (17). Den siffran ser ut att ha sjunkit till 1 % i och med pandemin.

Allmänna anmärkningar

1. Det finns en avsevärd löneklyfta mellan könen i EU, det är mer sannolikt att kvinnor har arbeten som är lågavlönade, på deltid och på annat sätt otrygga, det finns ett allt större behov av personer som ägnar sig åt STEM, och jobb inom STEM-sektorn är av stor betydelse för den framtida europeiska ekonomin. Med tanke på detta anser Europaparlamentet att en större andel kvinnor i STEM-sektorn är av avgörande betydelse för att ta tillvara kvinnors rättigheter och potential och för att göra ekonomin och samhället mer hållbara och inkluderande genom naturvetenskaplig, digital och teknisk innovation. Parlamentet påpekar att STEM-kompetens på hög nivå är avgörande för innovationsprocessen på de mest framtidsinriktade IKT-områdena, som AI och cybersäkerhet, och sådan kompetens blir därför allt viktigare för att EU ska kunna konkurrera på de globala marknaderna. Parlamentet betonar därför att den potential som finns i kvinnors kompetens, kunskaper och kvalifikationer inom dessa områden kan bidra till att stimulera den europeiska ekonomin och stödja de mål som fastställs i EU:s olika politiska strategier, i synnerhet i den gröna given och den digitala agendan.

2. Europaparlamentet upprepar att huvudmålet bör vara att undanröja alla de hinder, i synnerhet sociokulturella, psykologiska och pedagogiska, som begränsar kvinnors och flickors intressen, preferenser och val, såsom könsstereotyper och könsdiskriminering och en kombination av biologiska och sociala faktorer, särskilt att tidpunkten för att bli mamma ofta sammanfaller med de avgörande åren i en kvinnas yrkeskarriär, utan att inkräkta på kvinnors självbestämmanderätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor och flickor att studera och jobba inom STEM-sektorn med hjälp av lämpliga incitament i sina nationella eller regionala handlingsplaner eller strategier för jämställdhet. Parlamentet anser att dessa handlingsplaner eller strategier, bland andra initiativ, bör syfta till att öka jämställdheten genom att lägga fokus på undanröjande av könsstereotyper, lättare tillgång till utbildning och kvalifikationer, bättre balans mellan arbete och privatliv, lika möjligheter, garanterat hälsosamma och säkra arbets- och studiemiljöer för kvinnor, icke-diskriminering på arbetsmarknaden, ökad medvetenhet om könsdiskriminering och stereotyper inom alla STEM-relevanta sektorer, principer för obligatorisk insyn i lönesättningen, nolltolerans mot sexuella trakasserier och ökad synlighet för kvinnliga förebilder.

3. Europaparlamentet upprepar att könsstereotyper, en generellt motverkande samhällskultur och det faktum att kvinnliga förebilder inte syns och inte lyfts fram tillräckligt mycket hindrar och inverkar negativt på flickors och kvinnors möjligheter vad gäller STEM-studier, därmed sammanhängande jobb och digitalt företagande, och kan leda till diskriminering och färre möjligheter för kvinnor på arbetsmarknaden.

4. Europaparlamentet betonar åter igen vikten av ökad medvetenhet om könsdiskriminering inom alla relevanta sektorer, inbegripet grundutbildning och fortbildning av lärare. Parlamentet pekar på behovet att ta itu med strukturella hinder, exempelvis socioekonomiska nackdelar och kvinnofientliga attityder och villkor i arbetslivet, som hindrar flickor och kvinnor från att ge sig in på mansdominerade områden. Man behöver också i större utsträckning lyfta fram hittills underskattade förebilder som kan inspirera kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och stödja kampanjer för att öka medvetenheten liksom andra program och initiativ för att minska dessa hinder i universitetsvärlden. Parlamentet betonar att jämställdhetsåtgärder som att undanröja könsstereotyper i utbildningsväsendet, höja medvetenheten och främja STEM-ämnena för flickor och kvinnor samt att ge yrkesvägledning för att uppmuntra flickor att studera på mansdominerade områden skulle leda till att fler kvinnor tog examen i STEM-ämnen.

5. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa könsuppdelningen på STEM-arbetsmarknaden genom att investera i formell, icke-formell och informell utbildning, livslångt lärande och yrkesutbildning för kvinnor för att se till att de kommer i fråga för kvalitetsjobb och ges möjligheter att omskola och fortbilda sig för framtidens arbetsmarknad, och undvika att segregeringen av arbetskraften blir en ond cirkel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma politiska åtgärder som till fullo införlivar könsaspekten genom informationskampanjer, utbildning, skolornas läroplaner och, i synnerhet, yrkesvägledning, i syfte att främja entreprenörskap, STEM-ämnen och digital utbildning för flickor från tidig ålder i syfte att bekämpa befintliga utbildningsstereotyper och se till att fler kvinnor kommer in i framväxande och välbetalda sektorer. Parlamentet betonar att medierna, inbegripet sociala medier, måste engageras, så att deras tilltal är inkluderande och undviker stereotyper som kan uppfattas på sätt som motverkar flickors deltagande i och intresse för STEM-utbildning. Parlamentet efterlyser bättre STEM-faciliteter och lika tillgång till dessa faciliteter. Parlamentet efterlyser särskilda stipendier till flickor och kvinnor som vill arbeta i STEM-sektorn.

6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta särskild hänsyn till situationen för socioekonomiskt missgynnade kvinnor och flickor, såsom kvinnor med funktionsnedsättning eller personer som bor i de yttersta randområdena eller på landsbygden, kvinnor i fattigdom, ensamstående mammor, studerande i otrygga situationer, migrerande kvinnor och romska kvinnor, och att se till att de får full tillgång till och inkluderas i digital utbildning och STEM-arbeten för att förhindra att den digitala klyftan vidgas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma sina handlingsplaner med stor uppmärksamhet på intersektionell diskriminering på grund av etniskt ursprung, religion, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in jämförbara och harmoniserade uppgifter för att följa utvecklingen för kvinnor med olika socioekonomisk bakgrund eller ras och etniskt ursprung på alla utbildningsnivåer, även när det gäller deras yrkesval och karriärutveckling, med fokus på ojämlikheter inom STEM-sektorn och den digitala sektorn, så att man kan följa hur strategierna fungerar och göra det möjligt för berörda parter att identifiera brister och bakomliggande orsaker. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att bredda de indikatorer som används för resultattavlan för kvinnor i den digitala sektorn, så att de innefattar information och uppgifter om kvinnor som studerar eller arbetar i STEM-sektorn, och att utarbeta en verktygslåda som innehåller metoder, indikatorer och regelverk så att man kan ta fram mer exakta uppgifter och förbättra användningen av befintlig information.

7. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge fullt stöd till kommissionens initiativ med att höja medvetenheten om digitala möjligheter, t.ex. initiativet ”inga kvinnor, ingen panel”, europeiska kodveckan, koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen, EU-utmärkelsen för kvinnliga innovatörer, #SaferInternet4U-initiativen runtom i Europa samt En ny kompetensagenda för Europa.

Utbildning

8. Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för digital utbildning 2021-2027, med åtgärden att ”uppmuntra kvinnors deltagande inom STEM-ämnen”, och hoppas att detta kan bidra till att man hittar mer attraktiva och kreativa sätt att uppmuntra flickor att studera STEM-ämnen och stimulerar kvinnors tro på sin egen digitala förmåga. Parlamentet betonar att flickor endast utgör 36 % av dem som tar examen i STEM-ämnen ( 18 ) , trots att flickor gör bättre ifrån sig än pojkar på digital kompetens ( 19 ) . Parlamentet framhåller att flickor som identifierar sig med könsstereotyper har mindre självförmåga och lägre tilltro till sin egen förmåga än pojkar. Denna självförmåga påverkar i avsevärd omfattning både utbildningsresultaten och yrkesambitionerna i STEM-ämnen. Parlamentet betonar att flickor verkar tappa intresset för STEM-ämnen med åldern, vilket tyder på att det behövs insatser så tidigt som i förskola och grundskola för att upprätthålla flickors intresse för dessa områden och motverka skadliga stereotyper om könsroller för både flickor och pojkar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa nya kanaler för att nå flickor och se till att digital utbildning når fram till alla, och att uppmärksamma och investera i lärarkåren som en drivkraft för att ändra samhällskulturen, med tanke på deras potential att stimulera flickor att fortsätta med naturvetenskapliga ämnen i skolan. Parlamentet föreslår att dessa insatser förstärks genom att man utarbetar gemensamma riktlinjer för medlemsstaterna för att förbättra kunskap och kompetens hos unga som börjar högstadiet och gymnasiet. Parlamentet efterlyser en effektiv användning av EU:s fonder, program och strategier, däribland Erasmus+, Europeiska socialfonden+ (ESF+) och programmet för ett digitalt Europa, för att aktivt uppmuntra flickor att studera IKT- och STEM-ämnen och ge effektivt stöd till livslångt lärande och fortbildning inom STEM-sektorer. Parlamentet begär att jämställdhet vederbörligen införlivas i EU:s framtida strategi och politik för ungdom.

9. Europaparlamentet betonar att högkvalitativ, inkluderande och icke-diskriminerande digital utbildning måste spela en viktig roll när det gäller att få in fler flickor och kvinnor på IKT- och STEM-relaterade områden och att eliminera den digitala könsklyftan. Parlamentet betonar att digital utbildning måste leda till bättre digital inkludering och digital kompetens samt lika deltagande för flickor och kvinnor i den digitala tidsåldern. Parlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrering i STEM-utbildningen på alla nivåer, inbegripet utbildning utanför läroplanen samt informell och icke-formell utbildning, även för pedagoger. Parlamentet efterlyser därför särskilda åldersanpassade strategier. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta med ämnet datavetenskap i de nationella läroplanerna och uppmanar utbildningsorganen att införa ämnena robotik, kodning, IKT och programmering på ett tidigare stadium i förskole- och grundskoleutbildningen, för att uppmuntra flickor och kvinnliga studerande att välja matematik, kodning, IKT och naturvetenskapsämnen i skolan.

10. Europaparlamentet noterar skolans och lärarnas stora betydelse för att överbrygga könsklyftan i STEM-utbildningen och lyfter fram utbildningssystemets roll i arbetet med att få fler flickor till STEM-utbildningar och ta fram instrument för att mäta rekrytering av kvinnor och huruvida de stannar kvar i sektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i att bygga upp kompetensen bland grundskolelärare och gymnasielärare i STEM-ämnen så de kan förstå och ta itu med omedvetna förutfattade meningar i sina undervisningsmetoder och bedömningar och att engagera alla elever lika mycket. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör engagera hela lärarkåren i STEM-rörelsen, så att lärarna blir en drivkraft för förändring. Parlamentet föreslår att det utarbetas jämställdhetsplaner på utbildningsinstitutioner, för att eftersträva balans mellan manliga och kvinnliga lärare. Parlamentet uppmanar till att läroplaner och undervisningsmaterial i STEM-ämnen stärks så att de i högre grad främjar lika deltagande i ämnena. Parlamentet efterlyser bättre yrkesvägledning och nya och kreativa sätt att inspirera kvinnliga studerande att välja en yrkesbana inom STEM. Parlamentet betonar i detta avseende att lärare och yrkesvägledare behöver få mer kapacitet att uppmuntra flickor som visar intresse för STEM-ämnen att också gå vidare med jobb inom sektorn, eftersom ökad medvetenhet om stereotyper och klyftor mellan könen i STEM-ämnen gör att pedagoger och yrkesvägledare får en bättre uppfattning om de hinder som de studerande möter, kan säkerställa lika deltagande i STEM-undervisning och lyfta fram yrkesbanor inom STEM-ämnen för kvinnliga studerande.

11. Europaparlamentet påpekar att lärare och andra yrkesverksamma på STEM-området i skolor, på universitet och i arbetslivet till största delen utgörs av män. Det råder därför brist på kvinnliga förebilder och begränsade möjligheter till vägledning och mentorskap. Parlamentet efterlyser integrering av ett könsperspektiv på alla stadier i skola och utbildning genom jämställdhetsmedvetenhet i utbildningsinnehåll, lärarutbildning och läroplan och uppmanar med kraft alla kommittéer och institutioner som sysslar med rekrytering att sträva efter jämn könsfördelning för att undvika outsider-effekten. Parlamentet betonar behovet av att investera i utbildning med jämställdhetsmedvetna rekryterings- och urvalsprocesser inom hela utbildningssektorn, särskilt inom STEM och framväxande digitala sektorer, där kvinnor är underrepresenterade. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hitta mer attraktiva och kreativa sätt att lyfta fram kvinnliga förebilder som har framgångsrika IKT- och STEM-karriärer för att stimulera flickors tilltro till sin digitala kompetens och uppmuntra dem att studera IKT- och STEM-ämnen.

12. Europaparlamentet betonar behovet av ekonomiutbildning, inbegripet simuleringar av ekonomiska lösningar och hur de påverkar pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet framhåller att undervisning till unga kvinnor om sådana frågor som löneklyftan mellan könen banar väg för en framtid fylld med ekonomiskt trygga kvinnor.

13. Europaparlamentet noterar att alla flickor bör kunna utnyttja det större utbudet av digitala studielösningar i världsklass och ha de verktyg och den motivation som behövs för att syssla med digital teknik, som användare och skapare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de fortsatta problemen med risken för ytterligare spridning av covid-19 och att ta itu med bristen på IKT-utrustning och uppkoppling för socioekonomiskt svagare studerande, exempelvis flickor som bor på landsbygden eller i svårtillgängliga områden, och att utveckla verktyg för att se till att den digitala utbildningen är fullt tillgänglig och fungerar väl. Parlamentet betonar att det behövs särskilda finansieringsprogram för skolor i landsbygdsområden, eftersom de allt oftare står utan pengar till den avancerade teknik som många skolor i städerna tar för given. Parlamentet efterlyser vidare bättre stöd till lärare på landsbygden, i synnerhet när det gäller fortbildning, verktyg eller infrastruktur, så att de kan undervisa i STEM-ämnen.

14. Europaparlamentet understryker betydelsen av att utveckla nätverk med kvinnliga yrkesverksamma i STEM-sektorn för storskaliga kommunikationskampanjer som bidrar till att ändra uppfattningarna om kvinnor i STEM-ämnen, och som gör att kvinnor inom STEM kan få kontakt med flickor genom karriärstöd, kompetensutveckling och nätverkande. Parlamentet lovordar de olika utbildningsinitiativ som syftar till att stödja flickor och kvinnor i den digitala ekonomin, till exempel genom berättelser som sprids på sociala medier, yrkesnätverk som organiseras av och för kvinnor samt initiativ från teknikföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta mentorssystem med kvinnliga förebilder inom STEM-ämnen på alla utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en målinriktad jämställdhetsstrategi när praktikplatser för digitala möjligheter tillsätts, så att unga kvinnor med olika bakgrund får tillfälle att skaffa sig konkret digital erfarenhet och erfarenhet av IKT- och STEM-ämnen på områden som arbetsmarknaden efterfrågar. Parlamentet anser också att man bör främja praktik i STEM-företag under utbildningen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa initiativ för att stödja flickors övergång från skola till arbete – såsom yrkesvägledning i skolan, lärlingsplatser och program för arbetslivserfarenhet – i syfte att stödja flickors framtidsplaner och skapa vägar för dem att söka sig till STEM-relaterade arbeten.

15. Europaparlamentet noterar att rådet i sina slutsatser från maj 2015 om färdplanen för det europeiska forskningsområdet för 2015–2020 utan framgång uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att börja omsätta nationell jämställdhetslagstiftning i konkreta åtgärder för att bekämpa obalansen mellan könen i forskningsinstitutioner och beslutsfattande organ och bättre integrera jämställdhetsdimensionen i politik, program och projekt för forskning och utveckling. Parlamentet noterar kommissionens mål att uppmuntra kvinnors deltagande inom STEM-ämnen tillsammans med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och stödja EU STEM Coalition för att utveckla nya läroplaner för högre utbildning som lockar kvinnor till ingenjörsvetenskap och IKT. Parlamentet beklagar att kvinnor fortfarande har ojämlikt tillträde till forskartjänster och ojämlik tillgång till finansiering och publicering, inbegripet ett icke åtgärdat könslönegap inom vetenskap och den akademiska världen, trots att EU och medlemsstaterna har infört rättsliga bestämmelser om likabehandling och icke-diskriminering på arbetsmarknaden, inbegripet bestämmelser om lika lön.

16. Europaparlamentet noterar antalet sexuella trakasserier av kvinnliga STEM-studenter inom den högre utbildningen och uppmanar medlemsstaterna och lärosätena att införa nolltoleransregler mot sexuella trakasserier, att fastställa strikta uppförandekoder och rutiner, att skapa säkra och konfidentiella rapporteringskanaler för kvinnor och flickor, samt att rapportera alla fall av sexuella trakasserier till behöriga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och lärosätena att anta förebyggande åtgärder och lämpliga straffpåföljder för förövare, för att ta itu med de sexuella trakasserier som förekommer på skolor och utbildningsplatser för STEM-ämnena.

17. Europaparlamentet betonar att möjligheter till jämställdhetsorienterad utbildning och karriär inom STEM-ämnen bör tas med i nationella utvecklingsplaner och strategier för utbildningssektorn, IKT och naturvetenskap.

Arbetsmarknaden

18. Europaparlamentet beklagar att kvinnor möter relativt sett fler hinder i arbetslivet än män på grund av svårigheter med balans mellan arbete och privatliv och större ansvar för obetalt omsorgsarbete i de flesta hushåll. Parlamentet noterar att covid-19-pandemin ytterligare har förvärrat situationen för kvinnor, som har varit tvungna att kombinera övertidsarbete på distans med att ta hand om barn och utföra obetalt omsorgsarbete. Parlamentet beklagar att ”alltid tillgänglig”-kulturens negativa inverkan på balansen mellan arbete och privatliv i särskilt hög grad drabbar arbetstagare med omsorgsansvar, som tenderar att vara kvinnor. Parlamentet vädjar till offentliga och privata institutioner att vid arbete hemifrån se till att hänsyn tas till det som försvårar en sund balans mellan arbete och privatliv, och att ha ett familjevänligt förhållningssätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att garantera nolltolerans mot sexuella trakasserier, bättre mammaledighet, betydligt mer och längre pappaledighet samt betald och icke överförbar föräldraledighet som gör det möjligt för kvinnor och män att ta ledigt för att ta hand om sina barn, och att bekämpa normen att det är kvinnan som ska göra ett avbrott i karriären, så att man kan undanröja ett stort hinder för kvinnors karriärutveckling, samt att säkerställa flexibla arbetstider, barnomsorg på arbetsplatsen och distansarbete. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv ( 20 ) och uppmanar kommissionen att effektivt övervaka detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en uttömmande bedömning av de orsaker och faktorer som gör att många kvinnor lämnar sina arbeten i STEM-sektorn, ta fram rekommendationer till åtgärder för att förebygga detta, vid behov, samt att utarbeta mekanismer och program för att integrera kvinnor och flickor i olika utbildnings- och sysselsättningsinitiativ och anta adekvata politiska strategier och åtgärder i detta syfte. Parlamentet betonar att covid-19 håller på att öppna ett nytt kapitel i arbetslivet, utbildningssystemet, styrningen och vardagslivet och har belyst den särskilda betydelsen av digital kompetens och digitala färdigheter och behovet av nya villkor för distansarbete, som har visat på en betydande könsklyfta under pandemin och de därmed sammanhängande nedstängningarna. Parlamentet framhåller att det är angeläget att främja könsbalansen i den digitala sektorn, med hänvisning till hur människor och företag använder IKT och annan digital teknik för att arbeta och interagera i det nya digitala samhället.

19. Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt med fler kvinnliga förebilder och fler kvinnor i ledande befattningar i STEM-sektorn. Parlamentet betonar att den sjunkande procentandelen kvinnor på högre befattningar har en negativ inverkan på rekryteringen av kvinnor, vilket ytterligare minskar chanserna att kvinnor utses till högre befattningar. Parlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i ledande befattningar i STEM-sektorn och pekar på det akuta behovet av att främja jämställdhet på alla beslutsnivåer, både i den operativa verksamheten och i administrationen. Parlamentet understryker att balans mellan könen i styrelser och beslutsfattande organ leder till bättre operativa resultat för företagen, tack vare ett bredare spektrum av kunskap, synsätt och erfarenhet. Parlamentet fördömer den såväl horisontella som vertikala könssegregeringen i hierarkierna på universitet och i skolor i Europa. Parlamentet uppmärksammar att kvinnor är särskilt underrepresenterade på de högsta akademiska och beslutsfattande posterna vid akademiska institutioner och universitet, vilket tyder på att det finns ett glastak, det vill säga osynliga hinder i form av fördomar som hindrar kvinnor från att nå ansvarsfulla poster. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att anta förslaget till direktiv om kvinnor i styrelser och fastställa mål för balans mellan könen i beslutsfattande organ.

20. Europaparlamentet beklagar att löneklyftan mellan könen fortfarande existerar och är ännu mer uttalad i mansdominerade sektorer som IKT- och teknikbranschen ( 21 ) . Parlamentet uppmanar alla aktörer att tillämpa transparent lönesättning. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att bryta dödläget kring förslaget till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, som syftar till att utvidga skyddet mot diskriminering genom en horisontell strategi.

21. Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att ta itu med diskriminering i sina anställningsmetoder och att införa kvoter för att främja inkludering av kvinnor, i synnerhet kvinnor med olika rasmässig och etnisk bakgrund, kvinnor med funktionsnedsättning och hbti+-personer.

22. Europaparlamentet uppmanar till inrättande av en inkluderande dialog med berörda parter, som privata företag, icke-statliga organisationer, yrkessammanslutningar och yrkesinstitut, statliga institutioner, regionala och lokala myndigheter, politiskt ansvariga och företrädare för civilsamhället, för att samordna och åtgärda bristerna i arbetet med att främja kvinnor i STEM-sektorn. Med tanke på hur oerhört viktigt det är att bekämpa kulturella och sociala stereotyper mot kvinnors kompetens och roller inom STEM-sektorn betonar parlamentet att riktade åtgärder bör vidtas för att främja jämställdhet, såsom lagstiftning eller strategier för jämställdhetsintegrering, ekonomiska incitament eller andra åtgärder för att öka flickors deltagande i utbildning och arbete inom STEM. Parlamentet efterlyser incitament till företag som främjar kvinnliga förebilder, mentorsprogram och karriärvägar, och att öka synligheten för kvinnor. Parlamentet erkänner att vissa vd:ar och höga chefer spelar en väsentlig roll i arbetet med att överbrygga den digitala könsklyftan genom att ta fram företagspolicyer för att bekämpa könsstereotyper på det digitala området, lyfta fram förebilder, motivera kvinnor att utforska STEM-studier, stimulera kvinnors omskolning eller kompetensutveckling, använda mentorssystem eller förbättra imagen för IKT-jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i högre grad samarbeta med företag inom IKT, digital teknik, telekommunikation och media samt audiovisuella och tekniska företag för att främja en inkluderande och jämställd arbetskultur och arbetsmiljö, bland annat genom åtgärder som informationskampanjer för att främja jämställdhet inom de privata STEM-sektorerna och offentlig-privata partnerskap för att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för nyutexaminerade, genom främjande av lärlingssystem och praktikplatser för flickor och unga kvinnor för att förbättra deras övergång till arbetsmarknaden, genom initiativ som mentorssystem och stipendier för missgynnade flickor, och med offentlig-privata partnerskap mellan utbildningssystem, myndigheter och företag som arbetar med ny teknik som 3D, artificiell intelligens, nanoteknik, robotik och genterapi, och att dela med sig av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna i detta syfte.

23. Europaparlamentet framhåller sambandet mellan könsklyftan och pensionsklyftan. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta itu med och minska dessa klyftor och att vidta ytterligare åtgärder för att se till att kvinnor får tillräcklig tillgång till utbildning, möjlighet att uppnå ekonomiskt oberoende och karriärmöjligheter.

Den digitala sektorn

24. Europaparlamentet beklagar att könsklyftan existerar i alla sektorer för digital teknik, men är särskilt bekymrat över könsklyftan inom innovativ teknik som artificiell intelligens och cybersäkerhet, där det globala genomsnittet för kvinnors delaktighet ligger på 12 respektive 20 % ( 22 ) . Parlamentet föreslår ökad uppmärksamhet och ökat stöd till glesbygden och landsbygden, där denna situation förvärras.

25. Europaparlamentet betonar att kvaliteten på de dataset som används är avgörande för att AI-tekniken ska fungera väl och understryker att AI inte får späda på bristande jämställdhet och stereotyper genom att via algoritmer föra vidare analog diskriminering och analoga fördomar till det digitala planet. Parlamentet anser att AI kan bidra stort till att överbrygga könsdiskrimineringen förutsatt att en lämplig rättslig ram utvecklas och att medvetna och omedvetna fördomar försvinner. Parlamentet pekar på en av de allvarligaste svagheterna med artificiell intelligens, nämligen risken för vissa typer av fördomar, t.ex. på grund av kön, ålder, funktionsnedsättning, religion, ras eller etniskt ursprung, social bakgrund eller sexuell läggning, till följd av en alltför homogen arbetsstyrka. Parlamentet noterar att intersektionell diskriminering utestänger kvinnor via ny teknik, till exempel svarta kvinnor som utesluts på grund av fel i ansiktsigenkänningsteknik. Parlamentet betonar att det behövs heterogena team av utvecklare och tekniker som arbetar tillsammans med viktiga samhällsparter för att förhindra att könsrelaterade och kulturbaserade fördomar oavsiktligt inkluderas i AI-algoritmer, -system och -program. Parlamentet stöder införandet av kursplaner och aktiviteter som ökar allmänhetens medvetenhet om AI:s samhälleliga, rättsliga och etiska konsekvenser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla tänkbara åtgärder för att undvika sådan partiskhet och säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att det måste upprättas infrastruktur för mänsklig tillsyn innan AI-teknik tas i bruk inom högrisksektorer, särskilt hälso- och sjukvården, och att jämställdhetsexperter måste involveras i detta arbete.

26. Europaparlamentet konstaterar att artificiell intelligens, om den är fri från underliggande diskriminering, kan bli ett kraftfullt verktyg för att åtgärda bristande jämställdhet och stereotypa uppfattningar genom utveckling av algoritmer fria från fördomar och med inbyggd etik, som bidrar till heltäckande rättvisa villkor och välbefinnande. Parlamentet betonar vikten av en gemensam europeisk strategi när det gäller de etiska aspekterna av AI. Parlamentet betonar dessutom att EU:s strategier och lagstiftning för AI måste respektera de europeiska värdena, unionens fördrag och lagar samt principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

27. Europaparlamentet anser att all artificiell intelligens och automatisering bör vara socialt ansvarsfull och utformas så att vi kan komma till rätta med jämlikhetsbrister, inklusive könsdiskriminering, och ta itu med typiska kvinnoutmaningar, som obetalt omsorgsarbete, löneklyftan mellan könen, nätmobbning, könsrelaterat våld och sexuella trakasserier, människohandel, kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter och underrepresentation i ledande befattningar. Parlamentet anser att AI och automatisering bör användas för att bidra till att förbättra kvinnors hälsa och ekonomiska välstånd, lika möjligheter, arbetstagares och sociala rättigheter, utbildning av hög kvalitet, skydd av barn, kulturell och språklig mångfald, jämställdhet, digital kompetens, innovation och kreativitet, inbegripet tillgång till finansiering, högre utbildning och flexibla arbetsmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaternas behöriga myndigheter att ge särskild uppmärksamhet åt nya former av könsrelaterat våld, såsom nätmobbning och nätstalkning ( 23 ) , och att löpande analysera och ta itu med dessa frågor på ett effektivare sätt.

Företagande och tillgång till finansiering

28. Europaparlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i innovationsdrivna startup-företag och pekar på de könsfördomar och svårigheter som är inbyggda i de sociala strukturerna, särskilt i skärningspunkten mellan STEM och företagande. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt med fler kvinnliga förebilder och fler kvinnor i ledande befattningar i STEM-sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra strategier för att stödja och frigöra kvinnors entreprenörspotential, då de alltjämt är en outnyttjad källa till ekonomisk tillväxt, innovation och skapande av nya arbetstillfällen, att ge mer och bättre information om att driva företag som ett attraktivt yrkesval, i synnerhet för unga kvinnor i skolan, och att driva en offentlig politik som främjar kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet anser att återhämtningen efter covid-19 är ett viktigt tillfälle att främja kvinnliga företagare så att de får möjlighet att vara med och bygga upp våra ekonomier och våra samhällen igen. Parlamentet understryker att en riktig återhämtning efter covid-19 bara kan lyckas om vi eftersträvar ett grönare, rättvisare och mer jämställt Europa och om EU:s återhämtningsfinansiering är jämställdhetsintegrerad, samtidigt som man också säkerställer att kvinnor kan dra full nytta av finansieringen vad gäller sysselsättning och entreprenörskap i sektorer där de traditionellt har varit, och fortfarande är, underrepresenterade, såsom den digitala sektorn, artificiell intelligens, IKT och STEM-ämnen.

29. Europaparlamentet anser att bristen på kvinnor bland dem som fattar investeringsbeslut i riskkapitalföretag är en viktig anledning till de seglivade finansieringssvårigheterna för företag som startas och drivs av kvinnor.

30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka finansieringsmöjligheterna till lån och riskkapital för kvinnoledda startup-företag och kvinnliga innovatörer genom EU:s fonder och program, att göra det lättare för dem att få tillgång till befintliga medel, att skapa särskilda medel för dem och att söka efter nya och innovativa sätt att stödja dem ekonomiskt och hjälpa dem att ta sig förbi de hinder de möter. Parlamentet anser att Europeiska investeringsbanken också bör inkluderas vad gäller tillgång till mikrofinansiering. Parlamentet erkänner behovet av medvetandehöjande och informationskampanjer om möjligheterna till EU-finansiering för att ge specialanpassat stöd till kvinnliga företagsägare och entreprenörer. Parlamentet uppmanar till vidare utvidgning av det europeiska nätverket Business Angels och det europeiska mentorsnätverket för kvinnliga entreprenörer, till exempel genom att främja sammankomster för kvinnliga innovatörer, yrkesverksamma i teknikbranschen och investerare för att uppmuntra till och få fart på innovationer och finansiering till företag ledda av kvinnor.

31. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en EU-utmärkelse för kvinnliga innovatörer, som ska delas ut varje år till europeiska kvinnor som har startat ett framgångsrikt företag och fört ut en innovation på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hitta fler sätt att stimulera kvinnor att starta egna företag och lyfta fram inspirerande och ledande kvinnliga innovatörer.

32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra åtagandeförklaringen för Women in Digital, som antogs i april 2019, och att utveckla konkreta åtgärder för att främja jämställdhet i STEM-sektorn, däribland inrättande av den europeiska dagen för flickor inom IKT och STEM. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och rapportera om medlemsstaternas insatser och åtgärder och att säkerställa utbyte av information och god praxis.

o

o o

33. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT C 316, 22.9.2017, s. 173.

(2) EUT C 349, 17.10.2017, s. 56.

(3) EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(4) EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5) Antagna texter P9_TA(2021)0026.

(6) Studie – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality, Europaparlamentet, generaldirektoratet för intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 15 april 2020.

(7) Studie från iclaves för generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik, Europeiska kommissionen.

(8) Eurostat, Tertiary education statistics, uppgifter från september 2020.

(9) Eurostat, Human Resources in science and technology, annual average data 2016–2020.

(10) Europeiska kommissionen, 2020 års resultattavla för kvinnor i den digitala sektorn (Women in Digital).

(11) International Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018.

(12) O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., ”Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM”, Nature Communications, 9, 3777, 2018.

(13) Europeiska jämställdhetsinstitutet, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth, 2017.

(14) Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Violence against women: an EU-wide survey, 2014.

(15) Rapport från expertgruppen Innovation through Gender, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research, generaldirektoratet för forskning och innovation, Europeiska kommissionen, 2013.

(16) Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate, 2018.

(17) Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(18) Kommissionen, She Figures 2018.

(19) International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018.

(20) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

(21) Lambrecht, A. och Tucker, C. E., ”Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads”, Management Science, vol. 65, nr 7, 2019, s. 2970.

(22) Sax, L.J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., ”Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011”, Research in Higher Education, vol. 57, nr 5, 2016; Shade, L. R., ”Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda”, Signs: Journal of Women in Culture and Society, vol. 39, nr 4, 2014, s. 887-896.

(23) Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Violence against women: an EU-wide survey, 2014, s. 87.