A4-0209/95

Resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens riktlinjer för miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper - integrering av miljömässiga och ekonomiska informationssystem.

Europaparlamentet utfärdar denna resolution:

- med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens riktlinjer för miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper (KOM(95)0670 - C4-0009/94),

- med beaktande av artiklarna 2 och 130r.2 i Romfördraget,

- med beaktande av sin resolution av den 17 november 1992 om gemenskapens femte åtgärdsprogram för miljö och hållbar utveckling ((EGT nr C 337, 21.12.92, s.34.)),

- med beaktande av rådets resolution om det femte åtgärdsprogrammet ((EGT nr C 138, 17.5.93, s. 1.)),

- med beaktande av kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning ((Bulletin för Europeiska gemenskaperna - kommissionen nr 6/93.)),

- med beaktande av sin resolution av den 9 mars 1994 om nödvändigheten av att utvärdera vilka kostnader det verkligen innebär för gemenskapen att inte respektera miljön ((EGT nr C 91, 28.3.94, s. 130.)),

- med beaktande av sin resolution av den 22 april 1994 om att beakta miljöfaktorn vid beräkning av bruttonationalprodukten ((EGT nr C 128, 9.5.94, s. 473.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi (A4-0209/95), och

A. Europeiska unionen bör arbeta för en hållbar och icke-inflatorisk utveckling som respekterar miljön. Detta kräver nya instrument och orienteringsmekanismer för att nå fram till korrekt anpassning och korrekta åtgärder inom den ekonomiska politiken.

B. En av Europeiska unionens prioriteringar är främjandet av åtgärder för att skapa en tillfredsställande balans mellan miljö, livskvalitet och ekonomi, för att kunna uppnå en hållbar utveckling i den form som parlamentet förordade i sin resolution om det femte åtgärdsprogrammet och som kommissionen förordade i sin vitbok.

C. Det är nödvändigt att Europeiska unionen lägger grunden för ett samordnat sätt att integrera informationssystemen för miljö och ekonomi, genom att etablera en europeisk harmoniserad ram för hållbarhets- eller miljöräkenskaper.

D. Det är därför nödvändigt att den sammanställda officiella statistiken utnyttjas när det gäller att i praktiken införa beslutsprocesser och politiska åtgärdsprogram, och att statistiken likaledes används som ekonomiska riktlinjer för att säkerställa en hållbar utveckling.

E. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt med ett europeiskt miljöredovisningssystem som integrerar och prioriterar ett system för miljöbelastningsindex och som främjar, som ett första steg, en ekonomisk utvärdering av alla externa kostnader till en början genom satellitredovisning.

F. Miljöredovisningen måste ange det ekonomiska värdet på alla aspekter av användning och åderlåtning av resurser, skador på miljön samt miljöfunktionerna, för att på så sätt kunna undvika den aktuella undervärderingen av de resurser som naturen erbjuder * en undervärdering som leder till rovdrift av naturens kapital ((Fulai Sheng: Real Value for Nature; an overview of global efforts to achieve true measures of economic progress (WWF-rapport, maj 1995).)). Utan att beakta miljön kan inte en hållbar utveckling uppnås ((Per Sorup: «Sustainability Accounting * a support document for preparation of the conference 'Taking Nature into Account'", Bryssel 31 maj-1 juni 1995, Institute for Prospective Technological Studies, Sevilla.)).

G. Europeiska unionen bör reda ut den begreppsförvirring som råder i fråga om begreppen «hållbar utveckling» och «hållbar tillväxt».

H. Det finns skäl att beakta resultaten från konferensen med temat «Ta hänsyn till naturen» som gick av stapeln den 31 maj och 1 juni i Bryssel under beskydd av Europaparlamentet, kommissionen, Världsnaturfonden och Romklubben.

Parlamentet

med beaktande av följande:

1. välkomnar kommissionens meddelande som något mycket positivt och upprepar att en hållbar utveckling inte kan uppnås utan att man beaktar miljön och anger det ekonomiska värdet på alla aspekter av användning och åderlåtning av resurser, skador på miljön, värdeminskningen hos naturens kapital och miljöfunktionerna,

2. påpekar att naturens värde, skogsavverkning, den utarmning av jorden som beror på icke hållbart jordbruk och uttömningen av vattenresurser för med sig kostnader för samhället som bör värderas i ekonomiska termer,

3. påpekar att när det gäller gröna värden och beaktande av naturen bör till de direkta kostnaderna som orsakats av människans rovdrift av naturen även läggas de nya kostnader och tilläggsinvesteringar som behövs för att korrigera, kompensera eller reparera skadorna,

4. uppmanar kommissionen att informera parlamentet om kommissionens arbete och åsikter om hur man skall hantera så kallade defensiva utgifter och investeringar som inom ramen för nationella räkenskaper återställer eller kompenserar skador på miljön, eftersom en del av dessa utgifter bidrar till BNP i det nuvarande systemet för nationella räkenskaper,

5. anser att förutsättningen för att man inom Europeiska unionen skall kunna nå fram till en gemensam ram för gröna räkenskaper är att det inom de närmaste åren etableras ett integrerat europeiskt system för ekonomiska och miljömässiga indikatorer (IES). Detta system ska driva fram en gemensam jämförande ram som behövs för identifiering och utvärdering av miljökostnader och för kostnadsberäkning av dessa kostnader i nationalräkenskaperna,

6. är övertygat om att de traditionella systemen för nationella ekonomiska kalkyler (nationalräkenskaperna, synliga och osynliga poster samt de traditionella framställningssätten såsom BNP osv.) fram till nu har haft som grundläggande syfte att tillhandahålla makroekonomiska indikatorer som regeringarna har kunnat utnyttja för att styra den ekonomiska verksamheten, mäta produktiviteten och övervaka marknaden, utan att beakta det ekonomiska värdet av ett försämrat naturkapital, vilket ger en förvrängning av det verkliga värdet hos de nationella kalkylerna,

7. är av uppfattningen att den valda vägen * «satellitredovisning» - för närvarande är det bästa alternativet för att korrigera denna situation och för att äntligen få koncepten för integrering och hållbar utveckling omsatta i praktiken; man får emellertid inte glömma att den slutliga etappen bör vara utarbetandet av «miljö-BNP», något som också finns inbegripet i tabell 17, mål 4a i gemenskapens åtgärdsprogram om miljöfrågor,

8. begär därför att kommissionen tillsätter en arbetsgrupp för att uppfylla detta löfte och att denna arbetsgrupp regelbundet avlägger rapport till parlamentet,

9. begär att det europeiska systemet för miljöbelastningsindikatorer (ESEPI) beaktar de specifika miljöomständigheter som gäller för varje enskilt land (t.ex. sura regn i Tyskland, erosion i Spanien) för att kunna definiera en gemensam ram eller struktur; denna ram skall fungera med samma precision, exakthet och tillförlitlighet i alla de olika EU-länderna och bör beaktas vid etablerandet av europeiska viktningskoefficienter,

10. kräver att kommissionen slutar ge begreppen hållbar tillväxt och hållbar utveckling likvärdig betydelse; ett samhälle som vill grunda sig på hållbarhetsprincipen måste, för att inte behöva pantsätta sin framtid, nöja sig med att enbart utnyttja den avkastning som naturkapitalet ger och lämna själva kapitalet orört,

11. påminner om att den miljöpolitik som parlamentet i mer än 20 år har ställt sig bakom och som har sin grund i Fördraget om Europeiska unionen, i mån av möjlighet alltid har varit en förebyggande (ex ante) och inte en botande politik (ex post),

12. begär därför att de nationella räkenskaperna i form av satellitredovisning inte begränsar sig till en utvärdering av miljöskadorna och en ekonomisk uppskattning av skadorna, utan att de också omfattar en potentiell användning och identifiering av de ekonomiska processer och aktiviteter som utgör ett potentiellt hot om försämring av, skador på och åderlåtning av miljön; detta är nödvändigt om man på allvar vill etablera grunderna för en framgångsrik väg mot hållbar utveckling,

13. påtalar behovet av att trots svårigheterna ange det ekonomiska värdet av uttömmandet och förstörandet av naturresurser för att uppskatta de ekonomiska kostnaderna i utnyttjande av naturkapitalet,

14. begär därför att naturen som system tilldelas ett startkapitalvärde från vilket man drar av kostnaderna och de förlorade framtida fördelarna, ett sätt vore att tilldela dessa ett ekonomiskt värde baserat på hur mycket konsumenterna eller användarna är beredda att betala för dessa miljökomponenter eller att förbättra existerande metoder för ekonomisk utvärdering genom att sätta ett pris på skugga, njutning etc,

15. kräver ett klargörande av begreppen ekologi och miljö som används utan distinktion i meddelandet, eftersom begreppet miljö i många fall omfattar mer än begreppet ekologi, t.ex. avfall från privathushåll,

16. uppmanar kommissionen att närmare precisera den tid och de resurser som behövs för att genomföra denna europeiska ram för integrerade miljömässiga och ekonomiska räkenskaper, och att den lägger fram en exakt tidsplan; betonar att tillräckliga resurser måste göras disponibla för genomförandet av denna verksamhet för att undvika fördröjningar vid de nationella statistikorganen; påpekar att åtgärd 3, dvs. inrättandet av ett europeiskt system för ekonomiska och miljömässiga indikatorer (ESI), till vilket inga medel avsatts, kräver årliga anslag på 750 000 ecu under åren 1995 till 1998,

17. begär likaledes att denna process för miljöredovisning tillämpas på EU:s budget när detta blir aktuellt,

18. begär att kommissionen i klargörande och preciserande syfte och för att fastställa prioriteringar överväger möjligheten att omformulera meddelandets åtgärdsartiklar nummer 2 och 4 i punkt 5 i meddelandet på följande sätt:

"2. slå fast prioriteringarna för insamlandet av fysiska indikatorer och miljöbelastningsindikatorer, definiera metoderna för sammanställning av dessa indikatorer och slå fast prioriteringarna för att gemensamt skapa etablerandet av europeiska viktningskoefficienter för att kunna kombinera dessa indikatorer och på så sätt erhålla miljöbelastningsindex eller ett Europeiskt system för miljöbelastningsindikatorer (ESEPI).»

"4. fortsätta samt utvidga arbetet i fråga om satellitredovisning till nationella räkenskaperna, som är av stor betydelse för miljöredovisningen, såsom miljöanslutna kostnader, redovisning av naturresurser och metoder för kalkylering av värdeminskningen av naturens kapital.»,

19. konstaterar att med beaktade av åtgärd 3 i miljömässiga problemområden skall viktningskoefficienter upprättas på grundval av teknisk kunskap,, för att uttrycka fysiska miljöbelastningsindikatorer i ett miljöbelastningsindex; de miljömässiga problemområdena är de som definieras i det femte åtgärdsprogrammet för miljön; det bör inte förekomma någon ömsesidig viktning eller sammanhopning av miljömässiga problemområden,

20. uppmanar att kommissionen att lägga till en ny åtgärd nummer sju i överensstämmelse med EU:s förebyggande, eller «ex ante», politik, som skall omfatta utvecklandet och aktualiserandet av en inventering av miljöresurserna och den aktuella och potentiella användningen av dessa resurser; samt identifierandet av de processer och ekonomiska aktiviteter som utgör potentiella hot ifråga om miljöförsämring, miljöskador och utlämnande av naturens och miljöns resurser,

21. anser att en ekonomisk utvärdering fortfarande är en av de svåraste aspekterna, både i konceptmässigt och operativt hänseende, och därför hade det varit till fördel att i åtgärd nummer 5 tydligt och klart lägga till konstaterandet att komponenterna i naturens system också bör ingå i utvärderingen av miljöskadorna; anser dock, utifrån det faktum att man fortfarande inte har tillgång till adekvata system för kvantitativ utvärdering, att det för tillfället är bättre att använda några riktlinjer för utvärdering än inga alls, och att sådana bör ingå i nämnda åtgärd,

22. påminner om och understryker att samordningen av de åtgärder vars mål är att etablera denna europeiska ram för miljöredovisning bör genomföras i enlighet med artikel 15 i rådets förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättandet av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket och rådets beslut 808/94 om antagandet av ett fyraårigt utvecklingsprogram för miljöstatistik,

23. uppmanar kommissionen att i sina slutsatser införa de ändringar som nämns i motiveringen,

24. hoppas få motta en delrapport vid mitten av december 1997 med detaljer om

a) de första resultaten av åtgärderna 3 (däribland miljöutgifter) och 2 och de möjliga konsekvenserna för utformning av politiken på EU-nivå,

b) vilken metod som använts för att upprätta europeiska viktningskoefficienter och den ekonomiska bedömningen av skador på miljön,

c) en relevant finansieringsöversikt för programmet,

25. upprepar sin tillfredsställelse och gratulerar kommissionen till detta meddelande; anser att det är ett viktigt steg i riktning mot att uppnå den modell för hållbar utveckling som förordas i Fördraget om Europeiska unionen, det femte åtgärdsprogrammet och Delors vitbok; anser därför att den föreslagna budgetposten bör understödjas och eventuellt utvidgas,

26. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaterna, Europeiska miljöbyrån, Eurostat och de nationella statistikorgan, OECD, FN och Världsbanken.