FÖRKORTNINGAR

ECA : Europeiska revisionsrätten

EUF : Europeiska utvecklingsfonden

ESF : Europeiska socialfonden

Meda : åtgärder i samband med reformer av ekonomiska och sociala strukturer i tredje länder i Medelhavsområdet

SMART : specifika, mätbara, uppnåbara, realistiska och tidsbundna

SR : särskild rapport

SAMMANFATTNING

I. I denna rapport presenteras resultatet av revisionsrättens andra genomgång av hur kommissionen följer upp de rekommendationer som revisionsrätten har lämnat i tidigare särskilda rapporter.

II. Den övergripande frågan vid genomgången var: Följer kommissionen på ett adekvat sätt upp de revisionsrekommendationer som revisionsrätten lämnar i sina särskilda rapporter? Denna fråga delades upp i två delfrågor: Har kommissionen utarbetat lämpliga riktlinjer och rutiner för uppföljningsåtgärder, och har kommissionen adekvat och tillförlitlig förvaltningsinformation om revisionsrekommendationer och statusen på genomförandet av dem?

III. Vid genomgången undersökte revisionsrätten hur kommissionen har följt upp ett urval av 62 rekommendationer från tio av revisionsrättens särskilda rapporter från perioden 2006–2010. Revisionsrätten bedömde den aktuella genomförandestatusen för rekommendationerna i urvalet och kommissionens egen förvaltningsinformation om rekommendationernas status. Revisionsrätten gick även igenom generaldirektoratens relevanta rutiner och tittade på handböcker, riktlinjer, planer och publicerade rapporter och granskade särskilt dem som gällde RAD-applikationen. RAD, Recommendation, Action, Discharge (rekommendation, åtgärd, ansvarsfrihet), är ett it-verktyg som kommissionen använder för att övervaka sin uppföljning av rekommendationer från revisionsrätten och begäranden från den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten inom ramen för beviljande av ansvarsfrihet.

IV. På grundval av sin genomgång drar revisionsrätten slutsatsen att kommissionen följer upp revisionsrättens rekommendationer på ett adekvat sätt. Genomgången av rekommendationerna i urvalet visade att kommissionen har genomfört 83 % av revisionsrättens rekommendationer, antingen helt och hållet eller till största delen, vilket har bidragit till att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom flera av EU:s budgetområden.

V. Revisionsrätten drar även slutsatsen att kommissionen har lämpliga riktlinjer och rutiner för sina uppföljningsåtgärder.

VI. Slutligen visar revisionsrättens genomgång att it-applikationen RAD innehåller för-valtningsinformation om de rekommendationer som revisionsrätten har lämnat i de särskilda rapporter som offentliggjorts sedan 2008. Revisionsrättens slutsats är emellertid att RAD-applikationen inte garanterar att kommissionen har adekvat och tillförlitlig förvaltningsinformation om genomförandestatusen för rekommendationer som endast är delvis genomförda. Detta beror på att kommissionen använder fasta kategorier för att registrera genomförandestatusen för rekommendationer.

VII. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen förbättrar RAD-applikationen så att den bättre återspeglar de rekommendationer som endast är delvis genomförda.

INLEDNING

1. Enligt internationella revisionsstandarder är uppföljningen av granskningsrapporter det sista steget i effektivitetsrevisionscykeln som består av planering, genomförande och uppföljning [1]. Uppföljningen av revisionsrättens effektivitetsrevisionsrapporter är en nödvändig del av redovisningsskyldighetscykeln och hjälper kommissionen att genomföra rekom- mendationerna i rapporterna på ett ända-målsenligt sätt.

2. Revisionsrätten offentliggjorde sin första uppföljningsrapport 2012 (särskild rapport nr 19/2012). I rapporten konstaterade revi-sionsrätten att kommissionens uppföljning av revisionsrättens rekommendationer måste förbättras.

3. I den här rapporten presenteras resultatet av revisionsrättens andra genomgång av hur kommissionen följer upp de rekommendationer som revisionsrätten har lämnat i tidigare särskilda rapporter.

INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT METOD

4. Den genomgång som revisionsrätten nu har gjort av kommissionens uppföljning av revisionsrekommendationer bygger på en systemgranskning som kommissionens internrevisionsfunktioner gjorde 2011. Slut-satserna efter systemgranskningen var att generaldirektoratens internkontrollsystem gav rimlig säkerhet om hur genomförandet av revisionsrättens rekommendationer fortgick. Dock konstaterade internrevisionsfunktionerna även att det fanns problem som behövde åtgärdas och rekommenderade att RAD- applikationens funktionaliteter och rappor-teringsmöjligheter förbättras.

5. Den övergripande frågan vid denna genom-gång är:

Följer kommissionen på ett adekvat sätt upp de rekommendationer som revisionsrätten lämnar i sina särskilda rapporter?

Denna fråga delades upp i två delfrågor:

Har kommissionen utarbetat lämpliga riktlinjer och rutiner för uppföljningsåtgärder?

Har kommissionen adekvat och tillförlitlig förvaltningsinformation om revisionsrekommendationer och statusen på genomförandet av dem?

6. För att besvara dessa frågor bedömde revi-sionsrätten under perioden 1 januari till 31 mars 2013 ett urval bestående av 62 rekom-mendationer från tio särskilda rapporter som revisionsrätten offentliggjorde under perioden 2006–2010 för att fastställa huruvida dessa rekommendationer hade följts upp av kom-missionen. Urvalet gjordes från rapporter som offentliggjordes för minst två år sedan och vars rekommendationer fortfarande var relevanta. Urvalet användes också för att kontrollera om kommissionens förvaltningsinformation om rekommendationerna var adekvat och till-förlitlig. I tabell 1 anges de särskilda rapporter som ingick i urvalet.

7. Vid bedömningen av rekommendationernas genomförandestatus använde revisionsrätten följande kategorier: helt och hållet genomförd, till största delen genomförd, delvis genomförd, inte genomförd, inte längre relevant och kunde inte kontrolleras. Revisionsrätten ansåg att en rekommendation var helt och hållet genomförd när kommissionen hade vidtagit alla rimliga och proportionerliga korrigerande åtgärder som den är behörig att vidta och inga väsentliga problem återstod att behandla. Genomförandestatusen bekräftades genom intervjuer och styrkande underlag från de berörda generaldirektoraten men inbegrep inte information som inhämtats i medlemsstater eller mottagarländer. Även om syftet med genomgången är att fastställa vilka åtgärder kommissionen har vidtagit som svar på revisionsrättens rekommendationer görs ingen bedömning av åtgärdernas effek-ter eftersom detta skulle kräva separata djup-gående uppföljningsrevisioner inom de aktuella områdena.

8. Revisionsrätten gick också igenom relevanta rutiner vid generaldirektoraten [2] och tittade på handböcker, riktlinjer, planer och publicerade rapporter. Särskild uppmärksamhet ägnades åt kommissionens it-applikation RAD som används för att registrera och övervaka information om kommissionens uppföljningsåtgärder.

TABELL 1

DE SÄRSKILDA RAPPORTER SOM FÖLJS UPP I DENNA RAPPORT

Särskild rapport [1111] | Budgetområde | Antal analyserade rekommendationer [1112] |

SR 8/2006 Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram | Jordbruk | 9 |

SR 6/2009 Europeiska unionens livsmedelsstöd till de medborgare som har det sämst ställt i gemenskapen: en bedömning av de mål, medel och metoder som används | Jordbruk | 8 |

SR 5/2010 Genomförande av Leadermodellen för landsbygdsutveckling | Jordbruk | 6 |

SR 3/2008 Europeiska unionens solidaritetsfond. Hur snabb, effektiv och flexibel är den? | Europeiska unionens solidaritetsfond | 2 |

SR 17/2009 Yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av Europeiska socialfonden | Sammanhållning | 3 |

SR 6/2008 Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch | Externa åtgärder | 6 |

SR 18/2009 Ändamålsenligheten i EUF-stödet till regional ekonomisk integration i Öst- och Västafrika | Externa åtgärder | 11 |

SR 1/2009 Bankverksamhet i Medelhavsområdet inom ramen för Meda-programmet och de föregående protokollen | Externa åtgärder | 5 |

SR 5/2009 Kommissionens likviditetsförvaltning | Inkomster | 7 |

SR 9/2007 Utvärderingen av EU:s ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) – skulle kommissionens tillvägagångssätt kunna förbättras? | Forskning | 5 |

Totalt antal rekommendationer | | 62 |

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDE AV 62 REKOMMENDATIONER

Inledning

9. Kommissionen följer upp rekommendationer från revisionsrätten och begäranden från Europaparlamentet och rådet (det vill säga den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EU:s budget). I enlighet med artikel 166.2 i budgetförordningen utarbetar kommissionen varje år en rapport om dessa begäranden inom ramen för beviljade av ansvarsfrihet för EU:s budget.

10. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens ge-nomgång av ett urval av 62 rekommendationer från tio särskilda rapporter som revisionsrätten offentliggjorde under perioden 2006–2010. Behandlingen av begäranden från rådet och Europaparlamentet bedömdes inte vid denna genomgång. I bilaga I ges en översikt över var och en av de 62 rekommendationer som re-visionsrätten bedömde, och i bilagorna II – XI ges en kort sammanfattning av de aktuella granskningarna, rekommendationerna, de uppföljningsåtgärder som kommissionen har vidtagit och eventuella frågor som återstår att lösa.

Kommissionen följer upp och genomför de allra flesta av revisionsrättens rekommendationer på ett adekvat sätt

11. Av de 62 rekommendationer som revisionsrät-ten granskade kunde uppföljningsåtgärderna för tre av dem inte kontrolleras eftersom de nödvändiga bevisen bara fanns tillgängliga i mottagarländerna där inget granskningsarbete gjordes vid denna genomgång (se punkt 7). Kommissionen hade inte genomfört tre re- kommendationer (som alla gällde gransk-ningen av livsmedelsstöd – bilaga III). Två andra rekommendationer avvisades inled-ningsvis men genomfördes senare helt och hållet (en rekommendation som gällde livs-medelsstöd – bilaga III) eller till största de- len (en rekommendation som gällde likvi- ditetsförvaltning – bilaga X).

12. Av de 59 rekommendationer som kunde bedömas fann revisionsrätten att 49 rekommendationer (83 %) antingen hade genomförts helt och hållet eller till största delen och att ytterligare sju rekommendationer (12 %) hade genomförts till viss del medan tre (5 %) inte hade genomförts.

Exempel på gjorda förbätt-ringar och områden som kan förbättras när det gäller den ekonomiska förvaltningen

13. Revisionsrätten konstaterade att stödpro-grammen hade förenklats och bidrags- och stödförfarandena, till exempel stöd- berättigandekriterier, förtydligats i EU:s program för stöd till frukt och grönsaker (jordbruk) och även när det gällde Europeiska solidaritetsfonden. I det senare fallet innebar bättre kvalitet på ansökningarna att kommissionen behövde begära ytter-ligare information för färre ansökningar. Väg- ledningen från kommissionen till med-lemsstaterna om förfarandena för projekt- urval hade också förbättrats och obligato- riska resultatindikatorer hade införts i de yrkesutbildningsåtgärdsprogram som med-finansierades av Europeiska socialfonden (sammanhållning). På liknande sätt infördes bättre förfaranden för att beakta projektens hållbarhet vid ansökan efter revisionen av stödet efter tsunamin i Indiska oceanen (externa åtgärder). Dessa förbättringar kan leda till att stödet inriktas bättre och därigenom levereras på ett ändamålsenligare och effektivare sätt.

14. Övervakningen av genomförandet och utvärderingen av resultaten av EU:s program och åtgärder kräver tillgång till tillförlitlig information om prestationer. På flera av de granskade områdena konstaterades förbättringar i detta avseende. För det första: även om förslaget till förordningar om Sammanhållningsfonden för programperioden 2014–2020 fortfarande är i huvudsak input-baserat innehåller det be-stämmelser för en starkare resultatorientering med indikatorer för output och förväntade re-sultat (sammanhållning). För det andra: när det gäller EU:s program för stöd till frukt och grönsaker har uppgiftsinsamlingen från medlemsstaterna förbättrats tack var nya riktlinjer, mallar och it- program från kommissionen (jordbruk). Slutligen konstaterades förbättringar även när det gällde rapporteringen från, övervakningen av och kom- munikationen med dem som levererade åter-anpassningsprogrammet efter tsunamin i Indiska oceanen (externa åtgärder).

15. Bidragssystemen behöver dock målinriktas bättre genom att man förser programmen med SMART-mål [3] och bättre resultatindikatorer (jordbruk). Vidare behöver de som ansvarar för genomförande och övervakning (externa åtgärder) få bättre jämförbar information om kostnader. Dessa förbättringar skulle göra det lättare att öka redovisningsskyldigheten för medlemsstater och mottagare av EU-stöd.

16. Bättre samordning och kapacitetsuppbyggnad hos de berörda parterna är viktiga inslag för att säkerställa att EU:s utgifter är effektiva och ändamålsenliga. När det gäller stöd från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) noterade revisionsrätten att ansträngningarna att förbättra den regionala integrationen i Afrika hade ökat med kommissionens hjälp. Detta inbegrep bättre samordning mellan de regionala organen och utbyte av riktlinjer mellan kommissionens högkvarter och EU:s delegatio-ner i partnerländerna. Det hade även införts arrangemang för bättre samordning mellan kommissionen och andra finansieringsparter såsom Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (externa åtgärder).

17. Slutligen bör den förbättrade institutionella kapacitet som konstaterats när det gäller bankverksamhet i Medelhavsområdet ge-nom att specialistenheter har inrättats vid kommissionen (EuropeAid) göra det lättare att främja och förvalta innovativa finansiella instrument (externa åtgärder).

GENOMGÅNG AV KOMMISSIONENS UPPFÖLJNINGSRUTINER

18. GD Budget vid kommissionen övervakar och samordnar uppföljningsprocessen. Som en del av uppföljningen använder generaldirektoraten kollektivt en it-applikation kallad RAD för att redovisa förvaltningsinformation om re-visionsrekommendationer och begäranden. RAD-applikationen innehåller kommissionens officiella respons och statusen på de upp-följningsåtgärder som har vidtagits av de en- skilda generaldirektorat som i första hand ansvarar för genomförandet av dem.

19. RAD-applikationen, som togs fram 2003, utformades som ett it-verktyg för att följa upp rekommendationer i revisionsrättens årsrapporter och begäranden från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet inom förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. År 2008 breddades användningen av RAD- applikationen till att innefatta revisionsrättens rekommendationer i särskilda rapporter. RAD- applikationen är en viktig del av kommissionens uppföljningssystem, både som ett förvalt-ningsinformationsverktyg, som gör att GD Budget och de enskilda generaldirektoraten kan övervaka de åtgärder som vidtas för att följa upp rekommendationer och begäranden, och som en central informationskälla vid utarbetandet av årsrapporten till den myndig-het som beviljar ansvarsfrihet [4].

20. Generaldirektoratet för informationsteknik (GD Informationsteknik) levererar RAD- applikationen och GD Budget äger och godkänner slutligt den information som registreras i applikationen.

Kommissionen har utarbetat lämpliga riktlinjer och rutiner för sina uppföljningsåtgärder

21. Revisionsrätten gick igenom kommissionens riktlinjer och rutiner för uppföljningsåtgär-der. Revisionsrätten konstaterade att kom- missionen efter iakttagelserna från intern-revisionsfunktionerna och iakttagelserna i revi-sionsrättens första uppföljningsrapport [5] har gjort mycket för att förbättra sina riktlinjer och rutiner för uppföljningsåtgärder. Bland annat har dokumentationen av befintliga rutiner förbättrats och nya riktlinjer för planering, ge-nomförande, övervakning och rapportering av uppföljningsåtgäder antagits. Uppföljningen av "mycket viktiga" och "kritiska" rekommendationer/begäranden prioriteras och generaldirektora-ten måste minst en gång om året rapportera om gjorda framsteg i genomförandet av re-kommendationer och begäranden.

22. Som en del av den handlingsplan för RAD- applikationen som GD Budget har upprättat, RAD actions 2013 (RAD-åtgärder 2013), har an-vändarhandboken uppdaterats. Dessutom har det gjorts insatser i form av utbildningstillfällen, uppdateringsrapporter, bättre sökfunktioner och korrigering av programfel i RAD-applikationen.

23. Revisionsrättens genomgång visade att det finns rutiner inom RAD-applikationen och kopplingar till de ansvariga enheterna vid generaldirektoraten och att de är korrekt doku-menterade. Detta garanterar att det finns en verifieringskedja både för alla rekommendationer som läggs in i applikationen och för uppdate-ringar av deras genomförandestatus. Genom-gången visade även att GD Budget har fastställt rutiner som garanterar tydlig åtskillnad mellan funktioner för att skydda integriteten i de uppgifter som läggs in i RAD-applikationen.

RAD-applikationen garanterar inte att kommissionen har adekvat och tillförlitlig förvaltningsinformation om genomförandestatusen för rekommendationer som endast är delvis genomförda

24. Revisionsrätten gick igenom informationen i RAD-applikationen om de 62 granskade rekommendationerna för att se om den var adekvat och tillförlitlig.

25. För varje rekommendation och begäran lagrar RAD-applikationen viktig information, bland annat prioritering (kritisk, mycket viktig, viktig, önskvärd), genomförandestatus (avvisad, accepterad, upphävd och genomförd), datum för slutförande (planerat och faktiskt datum) och hela det officiella svaret från kommissionen. Enligt kommissionens regler måste dess svar på revisionsrättens rekommendationer uppfylla vissa specifika kriterier, och i synnerhet ska det i svaret tydligt anges vilka praktiska åtgärder kommissionen tänker vidta för att korrigera de identifierade bristerna [6].

26. Av de 62 rekommendationerna i revisionsrättens urval hade 46 registrerats i RAD-applikationen. De 16 rekommendationer som inte hade registrerats gällde alla särskilda rapporter som hade offentliggjorts före 2008 (se punkt 20). Kommissionens officiella svar hade registrerats korrekt för alla 46 rekom-mendationerna i applikationen. 38 av de 46 re- kommendationerna hade registrerats som "genomförd" av kommissionen. Revisionsrättens analys av styrkande underlag vid general-direktoraten visade dock att endast 20 av dessa rekommendationer kunde anses vara helt och hållet genomförda.

27. Denna skillnad mellan kommissionens registrering och revisionsrättens bedömning, som noterades för 18 rekommendationer, gäller fall när kommissionen endast delvis hade genomfört rekommendationen. Ef-tersom kategorierna i RAD-applikationen inte tillåter registering av en delvis genomförd rekommendation registreras den som "ge- nomförd".

28. Revisionsrätten konstaterar att kommissionens användning av fasta kategorier för regist-rering av statusen på genomförandet av re- kommendationer inverkar negativt på kor-rektheten och tillförlitligheten i den information som lämnas om revisionsrekommendationer som endast är delvis genomförda.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

29. På grundval av sin genomgång av kommissionens uppföljning av rekommendationer i särskilda rapporter drar revisionsrätten slutsatsen att kommissionen på ett adekvat sätt följer upp revisionsrättens rekommendationer.

30. Revisionsrättens genomgång av kommissionens uppföljning av 62 rekommendationer från revisionsrättens särskilda rapporter visar att kommissionen har genomfört 49 (83 %) av rekommendationerna, antingen helt och hållet eller till största delen, och att detta har bidragit till att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom flera av EU:s budgetområden (se punkterna 9–17). (Se bilaga II–XI).

31. Revisionsrättens genomgång av riktlinjer och rutiner för kommissionens uppföljningsåtgärder visade att lämpliga riktlinjer och rutiner i all-mänhet hade utarbetats (se punkterna 21–23).

32. Revisionsrättens genomgång visade att it-applikationen RAD innehåller förvalt-ningsinformation om de rekommendationer som revisionsrätten har lämnat i de särskil- da rapporter som offentliggjorts sedan 2008. Dock drar revisionsrätten slutsatsen att RAD- applikationen inte garanterar att kommis- sionen har adekvat och tillförlitlig förvalt-ningsinformation om genomförandestatusen för rekommendationer som endast är delvis genomförda. Detta beror på att kommissionen använder fasta kategorier för att registrera genomförandestatusen för rekommendationer (se punkterna 24–28).

REKOMMENDATION

Kommissionen bör förbättra RAD-applikationen så att den bättre återspeglar rekommendationer som endast är delvis genomförda.

Denna rapport antogs av revisionsrättens CEAD-avdelning, med ledamoten Igors LUDBORŽ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 december 2013.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Internationella standarder för högre revisionsorgan, Issai 3000 och 3100.

[2] De granskade rutinerna gällde generaldirektoratet för budget (GD Budget) och de fem största generaldirektoraten: generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD Regional- och stadspolitik), generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering), generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid (GD Utveckling och samarbete – EuropeAid) och generaldirektoratet för forskning och innovation (GD Forskning och innovation) till vilka merparten av revisionsrättens rekommendationer riktas.

[1111] Alla revisionsrättens särskilda rapporter finns på webbplatsen http://eca.europa.eu

[1112] Vid behov har de olika delarna av de offentliggjorda rekommendationerna numrerats som separata rekommendationer i den här rapporten så att analysen och rapporteringen av de åtgärder som kommissionen har vidtagit blir korrekt (se bilaga 1).

[3] Specifika, mätbara, uppnåbara, realistiska och tidsbundna mål.

[4] Under rubriken "RAD: File - Discharge Follow-up Scope" räknas målen för applikationen upp: att skapa en applikation där rekommendationer kan föras in och åtgärdsplaner skapas och följas upp och att uppfylla uppföljningskravet för rapporteringen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten, inte bara en gång om året utan till dess att rekommendationerna är genomförda eller har upphävts.

[5] Särskild rapport nr 19/2012 (http://eca.europa.eu).

[6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html

--------------------------------------------------

BILAGA I

ÖVERSIKT ÖVER DE REKOMMENDATIONER SOM REVISIONSRÄTTEN GICK IGENOM

Särskilda rapport | Rekommendation | Punkt | Helt och hållet genomförd | Genomförd | Inte genomförd | Inte längre relevant | Kunde inte kontrolleras |

till största delen | delvis |

SR 8/2006 Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram (bilaga II) | 1 | 94 | x | | | | | |

2 | 95 i | | x | | | | |

3 | 95 ii | x | | | | | |

4 | 95 iii | x | | | | | |

5 | 96 | x | | | | | |

6 | 97 | x | | | | | |

7 | 98 | x | | | | | |

8 | 99 | x | | | | | |

9 | 100 | x | | | | | |

SR 6/2009 Europeiska unionens livsmedelsstöd till de medborgare som har det sämst ställt i gemenskapen: en bedömning av de mål, medel och metoder som används (bilaga III) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | | | x | | |

4 | 4 | x | | | | | |

5 | 5 | | | | x | | |

6 | 6 | | | x | | | |

7A | 7 | | | x | | | |

7B | 7 | | | | x | | |

SR 5/2010 Genomförande av Leadermodellen för landsbygdsutveckling (bilaga IV) | 1 | 1 | | | x | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | | x | | | |

5 | 5 | | | | | | x |

6 | 6 | | | x | | | |

SR 3/2008 Europeiska unionens solidaritetsfond. Hur snabb, effektiv och flexibel är den? (bilaga V) | 1 | 46 | x | | | | | |

2 | 47 | x | | | | | |

SR 17/2009 Yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av Europeiska socialfonden (bilaga VI) | 1 | 50 a | | | x | | | |

2 | 50 b | | x | | | | |

3 | 53 | | | x | | | |

SR 6/2008 Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch (bilaga VII) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | x | | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | x | | | | |

5 | 5 | x | | | | | |

6 | 6 | x | | | | | |

SR 18/2009 Ändamålsenligheten i EUF-stödet till regional ekonomisk integration i Öst- och Västafrika (bilaga VIII) | 1 | 1 | | x | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | x | | | | | |

4 | 4.1 | x | | | | | |

5 | 4.2 | x | | | | | |

6 | 4.3 | | | | | | x |

7 | 4.4 | x | | | | | |

8 | 5.1 | x | | | | | |

9 | 5.2 | | x | | | | |

10 | 6.1 | | x | | | | |

11 | 6.2 | | | | | | x |

SR 1/2009 Bankverksamhet i Medelhavsområdet inom ramen för Meda-programmet och de föregående protokollen (bilaga IX) | 1 | 45 a | x | | | | | |

2 | 45 b | x | | | | | |

3 | 45 c | x | | | | | |

4 | 46 | x | | | | | |

5 | 49 | x | | | | | |

SR 5/2009 Kommissionens likviditets-förvaltning (bilaga X) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | |

2 | 43, 1.2 | x | | | | | |

3 | 47, 2.1 | x | | | | | |

4 | 47, 2.2 | x | | | | | |

5 | 47, 2.3 | | x | | | | |

6 | 47, 2.4 | x | | | | | |

7 | 19 | x | | | | | |

SR 9/2007 Utvärderingen av EU:s ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) – skulle kommissionens tillvägagångssätt kunna förbättras? (bilaga XI) | 1 | V i | x | | | | | |

2 | V ii | | x | | | | |

3 | V iii | x | | | | | |

4 | V iv | x | | | | | |

5 | V v | x | | | | | |

TOTALT | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 |

--------------------------------------------------

BILAGA II

JORDBRUK: STÖD TILL FRUKT- OCH GRÖNSAKSPRODUCENTERS VERKSAMHETSPROGRAM

1. Särskild rapport nr 8/2006 handlade om ända- målsenligheten i EU:s stöd till verksamhets- program som genomförs av frukt- och grön- saksproducenter.

2. "Sedan 1996 erbjuder EU stöd för 50 % av kostnaderna för åtgärder som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter och som, bland annat, syftar till att förbättra produktkvaliteten, minska produktionskostnaderna och förbättra miljömetoderna. Stödet ges endast till grupper av odlare som gemensamt saluför sin produktion i "producentorganisationer". Medlemsstaterna ansvarar för att godkänna "verksamhetsprogram" bestående av åtgärder som föreslås av producentorganisationerna och för att betala ut stödet. Stödet uppgick 2004 till 500 miljoner euro."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/06/21.)

3. Revisionsrätten granskade ändamålsenligheten i detta bidragssystem genom ett slumpmässigt urval av 104 åtgärder från 30 avslutade verksamhetsprogram i åtta medlemsstater, en bedömning av kommissionens och medlemsstaternas förfaranden och en genomgång av uppgifter från kommissionen.

Revisionsrättens rekommendationer

4. Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen gör stödsystemet för verksamhetsprogram enklare och ändamålsenligare genom att

1) lägga fram nya förslag som bygger på resultaten av utvärderingar,

2) förtydliga kriterierna för stödberättigande utgifter och ta bort programplaneringskraven,

3) se över verksamhetsprogrammens mål och stöd- berättigandelistorna,

4) anpassa systemets förfaranden och bestämmelser för utgifters stödberättigande till vad som gäller för investeringsåtgärderna för landsbygdsutveckling,

5) förbättra sin insamling av uppgifter om verksamhetsprogram och producentorganisationer och inrikta sig på ett fåtal nyckelindikatorer,

6) öka sin kunskap om orsakerna till bristen på framsteg när det gäller att koncentrera utbudet till producentorganisationer,

7) rikta politiken bättre för att förverkliga de allmänna målen om koncentration och anpassning,

8) ifrågasätta huruvida nyttan med den koncentration av utbudet som uppnås genom politiken räcker för att kompensera för den ojämlikhet som orsakas av att stödet begränsas till producentorganisationer,

9) ompröva mekanismen för stöd till frukt- och grönsaksodlarna i EU.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Av revisionsrättens nio rekommendationer hade åtta genomförts helt och hållet (nummer 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 och 9) och en (nummer 2) hade genomförts till största delen.

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

GÖRA STÖDSYSTEMET ENKLARE OCH ÄNDAMÅLSENLIGARE

6. De viktigaste förbättringarna är att stödsystemet har förenklats genom följande åtgärder:

1) de många tillämpningsförordningarna har ersatts av en enda,

2) stödet till bearbetning har tagits bort,

3) hela stödet är riktat till producentorganisationer som producerar färska produkter eller färska produkter för bearbetning,

4) frukt- och grönsakssektorn ingår nu i systemet med samlat gårdsstöd och

5) stödsystemet är ändamålsenligare för verksamhetsprogram genom att utbudet från producentorganisationerna har blivit mer koncentrerat.

7. När ett verksamhetsprogram godkänns hänvisas nu till den nationella strategin och de nationella åtgärderna för hantering av överkompensation. Kommissionen har även förtydligat kriterierna för stödberättigande utgifter inom verksamhetsprogram.

8. Även om det genomsnittliga deltagandet i en producentorganisation konstant stiger och 2010 låg på 43 % (EU-27) ligger det dock fortfarande under det mål på 60 % som angavs av den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna i reformen 2007.

BÄTTRE PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING OCH UT- VÄRDERING

9. Kommissionen har infört nya instrument för att göra stödet attraktivare:

1) producentgrupper har varit framgångsrika i EU:s nya medlemsstater, särskilt i Polen,

2) de nya åtgärderna inom krisförebyggande och krishantering (grön skörd och ingen skörd) har sig vara effektiva i samband med E. coli-krisen 2011,

3) skördeförsäkring ökar som ett värdefullt verktyg för att undvika inkomstförluster och

4) andelen organiserade producenter (det vill säga den procentandel av utbudet som hanteras av producentorganisationer) i EU har ökat med 10 % sedan 2007.

10. Kommissionen har gjort verksamhetsprogrammen för landsbygdsutveckling konsekventa genom att se till att medlemsstaterna fördelar medlen på ett ändamålsenligt sätt mellan sektorer och prioriteringar.

11. Kommissionen har även tagit fram riktlinjer, mallar och it-program för insamling av uppgifter i syfte att övervaka stödsystemets ändamålsenlighet och använde 2008 års utvärderingsresultat för att fastställa att stödet till producentorganisationer genererar verkliga vinster genom att jordbrukarna får en bättre förhandlingsposition. Det kan dock fortfarande ske förbättringar när det gäller att göra medlemskapet i producentorganisationer attraktivare.

--------------------------------------------------

BILAGA III

JORDBRUK: LIVSMEDELSSTÖD TILL DE MEDBORGARE SOM HAR DET SÄMST STÄLLT

1. Särskild rapport nr 6/2009 handlade om livsmedels- stöd till de medborgare som har det sämst ställt.

2. "I kölvattnet av den ovanligt kalla vintern 1986/ 1987 antog gemenskapen ett program för att frisläppa jordbruksprodukter, som fanns tillgängliga i gemenskapens interventionslager, till välgörenhetsorganisationer för fri utdelning till de behövande. Åtgärden fick ett positivt mottagande och tillämpas än i dag. Programmet har två huvudmål: ett socialt mål (att hjälpa de medborgare som har det sämst ställt) och ett marknadsrelaterat mål (att stabilisera marknaderna för jordbruksprodukter genom minskning av interventionslagren). Medlemsstaterna deltar frivilligt i programmet. Budgeten har ökat från 307 miljoner euro 2008 till 500 miljoner euro 2009 för de 18 deltagande medlemsstaterna."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/09/51.)

3. I den föränderliga marknadssituationen och sociala situationen granskade revisionsrätten den sunda ekonomiska förvaltningen av programmet mellan 2005–2008 och hur det hade genomförts i de fyra medlemsstater (Spanien, Frankrike, Italien och Polen) som utnyttade den största delen av EU-medlen.

Revisionsrättens rekommendationer

4. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) överväga huruvida det är lämpligt att fortsätta finansiera en åtgärd av detta slag via den gemensamma jordbrukspolitiken,

2) uppmuntra medlemsstaterna att integrera programmet i den socialpolitiska ramen och förbättra samordningen och samarbetet med andra nyckelaktörer på området för sociala åtgärder,

3) fastställa prioriteringar för att välja ut mottagare av och mellanhänder för stödet,

4) ompröva begränsningen i lagstiftningen om livsmedel för utdelning,

5) överväga att införa en grad av standardisering,

6) uppmuntra medlemsstaterna att fastställa specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och tidsbundna (SMART) för genomförandet av programmet,

7) göra konkurrensen öppnare och se till att man får de bästa priserna på marknaden genom att

a) bättre definiera den rättsliga grunden och genomförandereglerna för upphandlingen av livsmedelsprodukter till de sämst ställda. Vidare

b) bör byteshandeln upphöra.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Kommissionen har genomfört två rekommendationer helt och hållet (nummer 1 och 4), en till största delen (nummer 2), två delvis (nummer 6 och 7) och tre har inte genomförts (nummer 3, 5 och 7 b).

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

FRAMTIDA FINANSIERING FRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDEN ERSÄTTER DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN

6. Förordning (EU) nr 121/2012 [1] ändrade den nuvarande ordningen för livsmedelsutdelning genom att att möjliggöra en utfasningsperiod. Utfasningsperioden upphör samtidigt med slutförandet av årsplanen för 2013 då det nuvarande systemet löper ut.

7. Med förslaget till förordning (COM(2012) 617 final av den 24 oktober 2012) inrättas fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt under åren 2014–2020 som kommer att komplettera de befintliga sammanhållningsinstrumenten, särskilt Europeiska socialfonden.

MER SYNERGI

8. Inom ramen för det nuvarande systemet presenterade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en färdplan för att anta ändringen av planen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda för 2012 och kommissionen gav i mars 2012 medlemsstaterna ytterligare riktlinjer för genomförandet.

9. I det nya förslaget COM(2012) 617 föreslås att de välgörenhetsorganisationer som distribuerar livsmedel eller andra varor till de personer som har det sämst ställt även ska vidta åtgärder i syfte att de återintegrera de personer som får stöd i samhället. Förslaget är på väg att antas av EU:s lagstiftande organ.

MÄTNING AV ÅTGÄRDENS EFFEKTER

10. Kommissionen har dock inte vidtagit några ytterligare åtgärder för att rikta stödet bättre (rekommendation nr 3) och öka redovisningsskyldigheten för mottaget livsmedelsstöd då medlemsstaterna bör vara bättre lämpade att göra detta. Kommissionen avvisade även rekommendationen (nummer 5) om att införa en grad av standardisering av programmen eftersom detta skulle göra programplaneringen mindre flexibel. Det har ännu inte utarbetats SMART-mål med resultatindikatorer eller obligatoriska riktlinjer för genomförandet som medlemsstaterna måste använda. Det har ännu inte heller gjorts någon genomgång av ordningens rapporteringssystem för att förbättra den förvaltningsinformation som kommissionen får tillgång till när genomförandebestämmelserna har ändrats.

11. Efter de begränsade korrigerande åtgärder som kommissionen har vidtagit återstår följande brister:

1) Eftersom upphandlingsdirektivet inte alltid har införlivats korrekt i medlemsstaterna garanterar inte förfarandena att alla EU:s aktörer får lika tillgång och inte heller att bästa villkor och priser erhålls.

2) Eftersom kommissionen inte har behandlat rekommendationen (nummer 7 b) om att upphöra med de arrangemang för byteshandel som innebär att interventionslagren används kvarstår risken för att dessa arrangemang inte alltid är kostnadseffektiva.

[1] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 121/2012 av den 15 februari 2012 om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (EUT L 44, 16.2.2012, s. 1).

--------------------------------------------------

BILAGA IV

JORDBRUK: GENOMFÖRANDE AV LEADERMODELLEN

1. Särskild rapport nr 5/2010 handlade om genomförande av Leadermodellen för landsbygdsutveckling.

2. Leader är en modell för att genomföra EU:s landsbygdsutvecklingspolitik med hjälp av lokala aktionsgrupper. Antagandet bakom Leadermodellen är att det finns ett mervärde jämfört med en traditionell toppstyrd metod. Metoder som har ett underifrånperspektiv och innebär ett samspel mellan olika sektorer på lokal nivå förväntas stimulera den lokala potentialen.

3. De lokala aktionsgrupperna har huvudansvaret för att uppnå mervärdet med Leader och en sund ekonomisk förvaltning. Kommissionen och medlemsstaterna delar ansvaret för att övervaka de lokala aktionsgruppernas arbete och se till att de följer Leadermodellen och konsekvent tillämpar de högsta standarderna för en sund ekonomisk förvaltning.

(Källa: Informationsmeddelande ECA/10/27.)

4. Revisionsrätten granskade om Leader-modellen har genomförts på ett sådant sätt att den tillför ett mervärde samtidigt som riskerna avseende en sund ekonomisk förvaltning minimeras.

Revisionsrättens rekommendationer

5. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) se till att lagstiftningen är tillräcklig tydlig när det gäller de standarder som krävs i det specifika fallet Leader i fråga om utgifters stödberättigande, rättvisa utgiftsbeslut och sammansättningen av de lokala aktionsgruppernas beslutsfattande kommittéer,

2) tillsammans med medlemsstaterna se till att det finns tillräckliga skyddsåtgärder som förhindrar intressekonflikter och kontrollera att de fungerar ändamålsenligt,

3) tillsammans med medlemsstaterna se över befintliga hinder för lokala åtgärder i syfte att tillåta innovativare lokala strategier som omfattar flera sektorer,

4) se till att medlemsstaterna kräver att de lokala aktionsgrupperna anger specifika, mätbara och uppnåbara mål för de lokala utvecklingstrategierna 2007–2013,

5) på ett tillräckligt detaljerat sätt kontrollera att framtida program innehåller de särskilda delar som är grundläggande för mervärdet, ändamålsenligheten och effektiviteten i Leader,

6) se till att den kan redogöra för mervärdet och den sunda ekonomiska förvaltningen av Leader och samordna med medlemsstaterna för att garantera att man med hjälp av övervaknings- och kontrollsystemen uppnår säkerhet om att förfarandena är rättvisa och medger insyn.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

6. Två av de sex rekommendationerna är genomförda till största delen (nummer 2 och 3), tre delvis (nummer 1, 4 och 6) och i ett fall räckte inte de tillgängliga bevisen för en slutsats (nummer 5) eftersom programmen för 2014–2020 ännu inte finns tillgängliga.

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

TYDLIGA STANDARDER

7. Den viktigaste förbättringen var att reglerna för de lokala aktionsgruppernas beslutsfattande kommittéer har blivit tydligare.

8. Den största bristen är att utgifter som har uppkommit innan bidragsansökan godkänns fortfarande kan vara stödberättigande.

INTRESSEKONFLIKTER

9. Kravet att intressekonflikter ska undvikas har införts i tillämpningsförordningen (EG) nr 1974/2006 [1]. Det krävs dock inte uttrycklingen att intresseförklaringar ska dokumenteras och offentliggöras, vilket vore en ändamålsenlig skyddsåtgärd.

ÖVERVAKNING

10. Den pågående utvärderingen och efterhandsutvärderingen kommer sannolikt att förbättra kommissionens riktlinjer men den information som för närvarande är tillgänglig räcker ännu inte för att visa mervärdet med Leader.

[1] Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 368, 23.12.2006, s. 15).

--------------------------------------------------

BILAGA V

SAMMANHÅLLNING: SOLIDARITETSFONDEN

1. Särskild rapport nr 3/2008 handlade om solidaritetsfonden och ifrågasatte hur snabb, effektiv och flexibel den är.

2. "Europeiska Unionens solidaritetsfond (EUSF) inrättades 2002 efter de svåra översvämningarna i Tyskland, Österrike, Tjeckien och Frankrike. Avsikten med fonden var att visa solidaritet med medlemsstater som drabbats av naturkatastrofer. Fram till slutet av 2006 hade fonden gett bidrag på över en miljard euro vid 23 katastrofer."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/08/10.)

3. Rådet ville att EUSF skulle ge snabbt, effektivt och flexibelt stöd. Vid granskningen av EUSF undersöktes om fonden hade uppnått dessa mål och om mottagarländerna var nöjda med fonden.

Revisionsrättens rekommendationer

4. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) inrätta förfaranden som garanterar att de sökande länderna snabbt får detaljerad vägledning om kraven för ansökningen,

2) upprätta direkt kontakt med det organ i medlemsstaten eller anslutningslandet som ansvarar för att utarbeta ansökningen.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Både rekommendationerna var helt och hållet ge- nomförda.

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

RIKTLINJER FÖR SÖKANDE LÄNDER

6. Ansökningarnas kvalitet förbättrades, vilket bevisas av att både antalet ansökningar som avslogs och antalet för vilka det begärdes kompletterande information sjönk.

7. Ytterligare förbättringar, av bedömningsfasen och efterföljande faser för att förenkla verkställandet av betalningar, kan åstadkommas genom att EUSF-förordningen ses över.

--------------------------------------------------

BILAGA VI

SAMMANHÅLLNING: YRKESUTBILDNING FÖR KVINNOR

1. Särskild rapport nr 17/2009 handlade om yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av ESF.

2. Yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor, vilka är de främsta specifika ESF-finansierade verktygen för att främja lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden, stod för uppskattningsvis 3 miljarder euro under programperioden 2000–2006. Dessa åtgärder utgör ett komplement till de program eller åtgärder som medlemsstaterna kan genomföra utan medfinansiering från EU. För programperioden 2007–2013 har budgeten för specifika åtgärder minskat betydligt eftersom större tonvikt har lagts vid integrering av ett jämställdhetsperspektiv.

(Källa: Informationsmeddelande ECA/10/06.)

3. Revisionsrätten analyserade om de yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansierades av Europeiska socialfonden under programperioden 2000–2006 valdes ut och övervakades på lämpligt sätt.

Revisionsrättens rekommendationer

4. När det gäller urvalet av yrkesutbildningsåtgärder rekommenderade revisionsrätten att

1) de framtida operativa program som utarbetas i medlemsstaterna och godkänns av kommissionen fastställs mot bakgrund av en analys av förutsättningarna på arbetsmarknaden,

2) ett lämpligt utformat förfarande för projekturval införs och tillämpas korrekt i medlemsstaterna,

3) kommissionen fortsätter övervaka att medlemsstaterna fastställer lämpliga och användbara indikatorer och att tillförlitliga uppgifter samlas in i medlemsstaterna.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Kommissionen har genomfört en rekommendation till största delen (nummer 2) och de två andra delvis (nummer 1 och 3).

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

ANALYS AV FÖRUTSÄTTNINGARNA PÅ ARBETSMARKNADEN

6. En analys av föutsättningarna på arbetsmarknaden ingår inte automatiskt i de analyser som nu görs av operativa program eller i rapporteringen om dem. För programperioden 2014–2020 bör dock anpassningen till EU 2020-strategin och de särskilda kraven för utarbetandet av operativa program leda till att arbetsmarknaden analyseras. Förslaget till förordningar för programperioden 2014–2020, som är på väg att antas, innehåller bestämmelser med tydligare resultatinriktning och outputindikatorer, förväntade resultat och ett förfarande för att välja ut åtgärder och målgrupper.

FÖRFARANDE FÖR PROJEKTURVAL

7. Kommissionen har gett ut anvisningar om insyn i förfarandena för val av projekt och med hjälp av sina revisioner bedömt hur anvisningarna tillämpas. I anvisningarna görs dock ingen koppling till den rekommenderade analysen av arbetsmarknaden.

LÄMPLIGA OCH ANVÄNDBARA INDIKATORER

8. Kommissionen har gett ut riktlinjer för den pågående programperioden och lämnat förslag på anvisningar och obligatoriska indikatorer för nästa programperiod som ingår i förslaget till förordning.

--------------------------------------------------

BILAGA VII

EXTERNA ÅTGÄRDER: ÅTERANPASSNING

1. Särskild rapport nr 6/2008 handlade om återanpassning efter tsunamin i Indiska oceanen och orkanen Mitch.

2. "Tsunamin i Indiska oceanen den 26 december 2004 dödade över 200000 människor och orsakade skador för omkring 10 miljarder euro. Kommissionens inledande humanitära bistånd, som är utformat för att rädda liv och tillfredsställa de omedelbara behoven, följdes av långsiktigare återanpassningsstöd på omkring 300 miljoner euro som syftade till att återuppbygga grundläggande infrastruktur och att skapa en grund för hållbar utveckling."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/08/13.)

3. Revisionsrätten rapporterade om kommissionens akuta humanitära bistånd efter tsunamin i särskild rapport nr 3/2006, och vid denna andra revision (särskild rapport nr 6/2008) granskades den efterföljande återanpassningsfasen och även de 250 miljoner euro som kommissionen bidrog med i återanpassningsåtgärder efter orkanen Mitch som drabbade Centralamerika i oktober 1998.

Revisionsrättens rekommendationer

4. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) snabbt utforma återanpassningsprojekt och göra mottagaren delaktig,

2) fortsätta sina ansträngningar, i fullt samarbete med övriga givare, att öka insynen i fonder och införa en oberoende kvalitetskontroll,

3) se till att jämförbar information om kostnaderna finns tillgänglig och att tydliga projektmål fastställs,

4) bättre förutse stora prisökningar efter naturkatastrofer,

5) garantera lämplig synlighet för de projekt som finansieras av EU,

6) garantera att projekten blir hållbara när EU:s finansiering upphör.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Kommissionen har genomfört fyra rekommendationer helt och hållet (nummer 1, 2, 5, och 6) och de två återstående till största delen (nummer 3 och 4).

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

FÖRBÄTTRA FÖRVALTNINGEN OCH SAMARBETET

6. Kommissionen har inrättat och lyft fram EuropeAids enhet för instabilitet och krishantering. Dessutom har kommissionen gett ut flera meddelanden, bland annat agendan för förändring, strategin för katastrofrisk-reducering med genomförandeplan och meddelandet om resiliens som är ett viktigt steg för att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbiståndet och föra initiativet framåt.

7. Den rapportering och övervakning som sker via sekretariatet för förvaltningsfonden för flera givare och via en oberoende teknisk specialist har också förbättrats.

JÄMFÖRBAR INFORMATION OM KOSTNADERNA OCH TYDLIGA PROJEKTMÅL

8. Kommissionen fortsätter att se till att dess projektgenomförande utvärderas, men EuropeAid ser inte till att jämförbar information om kostnader snabbt finns tillgänglig som en referens för övervakningen av projektkostnader.

SYNLIG EU-FINANSIERING

9. EuropeAids standardmetod när huvudkontorets personal gör kontrollbesök vid EU-delegationerna ändrades så att den innefattar flera kontroller av EU-finansieringens synlighet. Kvalitetsstödgruppen bedömer även EU:s synlighet i alla ansökningar om projekt och bidrag. Enligt riktlinjerna för internationella organisationer måste även EU vara synligt när organisationerna hjälper kommissionen att genomföra program.

HÅLLBARHET

10. Kvalitetsstödgruppens checklistor för identifiering och utformning av projekt anger båda att hållbarhetsaspekter ska kontrolleras på utformningsstadiet. Det finns också andra kontroller som ska garantera att hållbarhet står i centrum vid alla insatser.

--------------------------------------------------

BILAGA VIII

EXTERNA ÅTGÄRDER: EUF-STÖD

1. Särskild rapport nr 18/2009 handlade om ändamålsenligheten i EUF-stödet till regional ekonomisk integration i Öst- och Västafrika.

2. "Regional integration är en process där grannländer samarbetar för att öka den politiska stabiliteten och stimulera den ekonomiska utvecklingen i en region. På stora harmoniserade marknader leder den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor till stordriftsfördelar och stimulerar till handel och investeringar. Regional ekonomisk integration mellan utvecklingsländer är alltså en faktor som leder till ekonomisk tillväxt och kan bidra till fattigdomsminskning."

(Källa: Sammanfattning, särskild rapport nr 18/2009.)

3. Revisionsrätten analyserade om stödet från Europeiska utvecklingsfonden till regional ekonomisk integration har varit ändamålsenligt i Öst- och Västafrika, som tillsammans står för långt över 50 % av det totala anslaget till regionala EUF-program. Revisionsrätten granskade kommissionens tillvägagångssätt, dess förvaltning av stödet och ett urval enskilda projekt och kom fram till att stödet hittills varit endast delvis ändamålsenligt, vilket beror på en rad faktorer.

Revisionsrättens rekommendationer

4. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) ställa som villkor för stöd till regional integration att man tidigt ingår avtal om hur nödvändig samordning ska uppnås mellan regionala organisationer,

2) samordna sina regionala och nationella strategier bättre,

3) utreda om budgetanslagen till regionala program är för höga,

4) tydligt bestämma vilka ansvarsområden de olika delegationerna i de berörda regionerna har,

5) införa en lämplig mekanism för samordning mellan delegationerna i en region,

6) se över vilka resurser som delegationerna tilldelas för planering och genomförande av de regionala programmen,

7) använda sig av bidragsöverenskommelser med regionala organisationer endast om den ekonomiska förvaltningen har konstaterats följa internationella normer,

8) hjälpa de regionala organisationerna att förbättra samordningen sinsemellan och med organisationernas medlemsstater,

9) hjälpa de regionala organisationerna att inrätta övervakningssystem,

10) formulera projektmål som är specifika, mätbara, uppnåeliga och relevanta och som ska för verkligas inom en realistisk tidsrymd (SMART-mål),

11) lägga större tonvikt vid regelbunden lägesrapportering av god kvalitet och systematisk övervakning och utvärdering av projektresultat.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

5. Kommissionen har genomfört fem rekommendationer helt och hållet (nummer 3, 4, 5, 7 och 8), fyra rekommendationer till största delen (nummer 1, 2, 9 och 10) och i två fall (nummer 6 och 11) kunde revisionsrätten inte dra någon slutsats om genomförandets omfattning.

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

REGIONAL INTEGRATION

6. Regionala organisationer i båda regionerna och organisationernas medlemmar fortsätter arbeta mot ytterligare regional integration, i synnerhet genom att de på nationell nivå genomför åtaganden om integration som överenskommits på regional nivå. Kommissionen har fortsatt att stödja den regionala integrationsprocessen mot bättre samordning och samstämmighet mellan de regionala organisationerna och bättre övervakning och utvärdering. Det har dock funnits ett bristande intresse från vissa medlemmar av organisationerna för att gå vidare med regional integration och även dålig institutionell kapacitet inom de regionala organisationerna.

SAMORDNING MELLAN REGIONALA OCH NATIONELLA STRA-TEGIER OCH FÖRDELNING AV BUDGETANSLAG

7. Kommissionen har genomfört ett antal insatser för att garantera större samordning mellan regionala integrationsstrategier och åtgärder på regional nivå och nationell nivå som bör bli synligare inom elfte EUF. Kommissionen har även fördelat budgetmedlen mer realistiskt mellan de olika regionerna, vilket innebär att delar av anslagen från tionde EUF har omfördelats till åtgärden hållbar energi för hela insaten.

DELEGATIONER

8. År 2010 utarbetade och distribuerade kommissionen anvisningar för förvaltningen av regionala program, vilket bör leda till bättre samordning både mellan huvudkontoret och delegationerna och mellan delegationerna. I anvisningarna anges också tydligt när en bidragsöverenskommelse får ingås med en regional organisation. Bevis för att de fyra berörda regionala delegationerna har förstärkts kommer att finnas först när ytterligare personal har anlänt (vilket planeras för 2013 och 2014).

BEDÖMNING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV PROJEKT

9. Kommissionens kvalitetsstödgrupp bedömer systematiskt föreslagna projekt/program. De tematiska riktlinjer som ska användas vid utarbetandet av regionala projekt/program är emellertid ännu inte klara. Kommissionen håller även på att se över sitt system för övervakning och utvärdering.

--------------------------------------------------

BILAGA IX

EXTERNA ÅTGÄRDER: BANKVERKSAMHET

1. Särskild rapport nr 1/2009 handlade om bankverk- samhet i Medelhavsområdet.

2. "Samarbetet mellan EU och länder i Medelhavsområdet som står utanför EU startade för omkring 30 år sedan och har gradvis utvecklats under åren. Ramverket för finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer i partnerländerna inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet omfattade perioden 1996–2006.

3. Tre olika typer av bankverksamheter finansieras enligt Meda-förordningarna eller enligt de föregående protokollen via EU-budgeten och genomförs av Europeiska investeringsbanken (EIB): tekniskt bistånd genom Femips (facilitet för investering och partnerskap för Europa-Medelhavsområdet) stödfond, räntesubventioner för vissa EIB-lån och riskkapitaltransaktioner."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/09/18.)

4. Revisionsrätten granskade den bankverksamhet som genomfördes inom Meda-programmet och inom de föregående protokollen för att fastställa om de pågående projekten övervakades tillräckligt av kommissionen och EIB och om målen som satts upp för projekten uppnåtts.

Revisionsrättens rekommendationer

5. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) inrätta ett skräddarsytt program för utvärdering och övervakning av bankverksamhet,

2) sörja för en ändamålsenlig samordning av biståndet,

3) förhandla fram tillfredsställande förvaltningsavtal,

4) se till att EIB:s övervakning sker på ett sådant sätt att den garanterar att alla projekt genomförs korrekt och att mellanhänderna eller de projektansvariga uppfyller sina ekonomiska skyldigheter och rapporteringsskyldigheter,

5) definiera en övergripande strategi för riskkapitaltransaktioner och välja det bästa möjliga förfarandet för genomförande.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

6. Kommissionen har genomfört alla fem rekommendationerna helt och hållet.

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

PROGRAMMET FÖR UTVÄRDERING OCH ÖVERVAKNING

7. Kommissionen har ändrat organisationen och förfarandena på centrala punkter, till exempel följande:

1) EuropeAid inrättade 2008 en ny grupp inom den enhet ansvarar för bankverksamhet i Medelhavsområdet för att behandla revisionsrättens iakttagelser så snabbt som möjligt.

2) När EuropeAid omorganiserades 2011 skapades en ny enhet för att lansera, samordna, förvalta och övervaka innovativa finansiella instrument i externa åtgärders värdepappersportföljer i de regioner som omfattas av EuropeAid.

3) EuropeAid utarbetade i slutet av 2009 detaljerade riktlinjer för EIB för att tydligt avgränsa bankens val av nya transaktioner som finansierias av EU-budgeten.

SAMORDNING AV BISTÅNDET

8. Sedan 2010 har samordningen mellan EuropeAid, EIB och Europeiska utrikestjänsten förstärkts betydligt. EuropeAid har dessutom informerat och utbildat den personal vid EU:s delegationer som arbetar med dessa organ för att rationalisera genomförandet, övervakningen och rapporteringen på lokal nivå.

FÖRVALTNINGSAVTAL

9. Ett nytt förvaltningsavtal mellan EU och EIB om genomförandet av transaktioner som finansieras från EU:s allmänna budget undertecknades i slutet av 2012 och innebar bättre efterlevnad av miljölagstiftning och bättre miljöövervakning, synligare EU-finansiering och bättre rapportering.

--------------------------------------------------

BILAGA X

INKOMSTER: LIKVIDITETSFÖRVALTNING

1. Särskild rapport nr 5/2009 handlade om kommissionens likviditetsförvaltning.

2. "Huvuduppgifterna inom kommissionens likviditetsförvaltning är: a) likviditetsplanering och likviditetsbudgetering, närmare bestämt likviditetsbudgetar och uttag av finansiella medel från konton för egna medel, b) förvaltning av finanstransaktioner (inbetalningar och utbetalningar) och c) förvaltning av bankkonton.

3. Två generaldirektorat sköter likviditetsförvaltningen: GD Budget och generaldirektoratet för ekonomi och finans (GD Ekonomi och finans). GD Budget ansvarar för likviditetsförvaltningen när det gäller hela den budget som förvaltas av kommissionen och Europeiska utvecklingsfonden. GD Ekonomi och finans ansvarar för likviditetsförvaltningen när det gäller övriga poster som inte ingår i budgeten och för investeringar av gemenskapsmedel."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/09/30.)

4. Huvudsyftet med revisionsrättens revision var att bedöma kvaliteten på kommissionens likviditetsförvaltning, och särskilt följande: a) Iakttog kommissionen de regler och förordningar som är tillämpliga på likviditetsförvaltning? b) Hade kommissionen infört system för internkontroll som säkerställer sund likviditetsförvaltning?

Revisionsrättens rekommendationer

5. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

1) analysera hur det nuvarande systemet med konton för egna medel fungerar i syfte att minska tillgodohavandena på dessa konton,

2) bättre dokumentera förfarandena för sin likvidi- tetsbudgetering.

6. När det gäller systemen för internkontroll rekommenderade revisionsrätten vidare kommissionen att

1) inrätta förfaranden för att förbättra tillsynen över sin likviditetsförvaltning,

2) förbättra dokumentationen av sin riskhantering,

3) införa en enhetlig policy och fullgoda riktlinjer för öppnandet av förvaltningskonton,

4) söka efter den optimala lösningen för hur preliminärt erlagda böter ska behandlas.

7. När det gäller förskottskonton rekommenderade revisionsrätten vidare kommissionen att

1) följa de krav som föreskrivs för anbudsförfaranden vid val av banker och ordentligt dokumentera urvalsförfarandet.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

8. Kommissionen har genomfört fem rekommendationer helt och hållet (nummer 2, 3, 4, 6 och 7) och två rekommendationer till största delen (nummer 1 och 5).

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

ANALYS AV KONTON FÖR EGNA MEDEL

9. GD Budget lyckades sänka saldona vid årets slut 2008, 2009 och 2011 trots att systemet för uppbörd av egna medel från medlemsstaterna inte hade ändrats. Eftersom det är rådet som lagstiftar om systemet har kommissionen ingen behörighet att ändra systemet.

FÖRFARANDENA FÖR LIKVIDITETSBUDGETERING

10. Rapporteringsverktygen för kassaflödes- och likviditetsbudgeteringen ändrades 2009 och den uppdaterade kassaflödeshanteringen inbegriper nu månatliga skriftliga meddelanden. Förfarandena från 2010 för rapportering och prognoser om kassaflöden håller också på att uppdateras.

BÄTTRE TILLSYN

11. GD Budgets riskhanteringspolicy ses över regelbundet och tak och krav justeras. GD Budget och GD Ekonomi och finans har även diskuterat hur riskhanteringen och förvaltningen av böter kan förbättras.

12. Kommissionens policy för hantering av finansiella risker offentliggjordes 2012. GD Budget har även utformat en riskhanteringspolicy för likviditets- och betalningstransaktioner och särskilda förfaranden som gäller operativa risker vid bristande kontinuitet i verksamheten.

13. Indikatorer för likviditetstransaktionerna har fastställts av kommissionen. Dessa indikatorer följs regelbundet och undantag eller avvikelser i förhållande till mål analyseras och följs upp.

BEHANDLING AV PRELIMINÄRT ERLAGDA BÖTER

14. GD Budget och GD Ekonomi och finans undertecknade ett servicenivåavtal i slutet av 2009. Dessutom har man inrättat en fond för nya preliminärt erlagda böter som sedan januari 2010 förvaltas av GD Ekonomi och finans. Internrevisionsfunktionen vid GD Ekonomi och finans undersökte 2011 de ändrade arrangemangen för behandling av preliminärt erlagda böter och drog slutsatsen att verksamheten förvaltades på ett ändamålsenligt sätt.

FÖRVALTNING AV FÖRSKOTTSKONTON

15. I nära samarbete med EU-delegationerna erbjuder GD Budget de sparsammaste lösningarna för förvaltning av förskottskonton. Urvalsförfarandena dokumenteras och vid sina kontrollbesök kontrollerar GD Budget att förfarandena efterlevs. Kontrollerna kan leda till rekommendationer i de kontrollrapporter som överlämnas till Europeiska utrikestjänsten.

FÖRVALTNINGSKONTON

16. Även om merparten av bestämmelserna i budgetförordningen började tillämpas den 1 januari 2013 kommer de nya reglerna om finansiella instrument och indirekt förvaltning inte att gälla förrän den 1 januari 2014. Varken det ekonomiska och administrativa ramavtalet ("FAFA" – policy och riktlinjer för hantering av vissa förvaltningskonton) mellan EIB och kommissionen eller de specifika instruktionerna för förvaltningskonton har ännu undertecknats.

--------------------------------------------------

BILAGA XI

FORSKNING: FOTU-RAMPROGRAM

1. Särskild rapport nr 9/2007 handlade om utvärderingen av ramprogram för forskning och teknisk utveckling och syftet var att fastställa om kommissionens tillvägagångssätt kunde förbättras.

2. "I det breda spektrum av politiska åtgärder som genomförs i Europeiska unionen för att stärka innovation och konkurrenskraft är FoTU-ramprogrammen det viktigaste finansiella instrument som bidrar till Lissabonstrategin och Barcelonamålet på gemenskapsnivå. Genom ramprogrammen för forskning bidrar gemenskapen med medel till forskare i Europeiska unionen, associerade länder och i andra sammanhang. Deras budgetar har ökat betydligt under årens lopp och uppgår till 7217 miljoner euro per år för sjunde ramprogrammet (2007–2013).

3. Revisionen gällde den grundläggande frågan om kommissionens tillvägagångssätt vid bedömningen av ramprogrammens resultat var lämpligt. I detta sammanhang kontrollerade revisionsrätten om kommissionen uppfyllde lagstadgade krav och undersökte om dess system för utvärdering och övervakning uppfyllde berörda parters förväntningar."

(Källa: Informationsmeddelande ECA/07/40.)

4. Revisionsrättens revision omfattade de arrangemang för övervakning och utvärdering som funnits vid kommissionen sedan 1995 för de tre senaste programperioderna (fjärde, femte respektive sjätte ramprogrammet) och blickade även framåt på det pågående sjunde ramprogrammet (2007–2013).

Revisionsrättens rekommendationer

5. Revisionsrätten rekommenderade följande:

1) I framtida lagstiftning bör interventionslogiken anges tydligt.

2) En heltäckande utvärderingsstrategi bör utarbetas.

3) Man bör överväga att inrätta ett gemensamt utvärderingskontor för att samordna "forskningsgeneraldirektoratens" utvärderingsverksamhet för ramprogrammet som helhet.

4) Uppgiftsinsamlingen, utvärderingen och rapporteringen bör optimeras.

5) Kommissionen bör fastställa typ och omfattning av utvärdering och klargöra hur de kan användas.

Genomförandet av revisionsrättens rekommendationer

6. Kommissionen har genomfört fyra rekommendationer helt och hållet (nummer 1, 3, 4 och 5) och en rekommendation till största delen (nummer 2).

Huvudpunkterna från revisionsrättens uppföljning

INTERVENTIONSLOGIKEN

7. De nya lagförslagen innehåller en tydlig och heltäckande beskrivning av de specifika målen för forskningsfinansieringen och ett begränsat antal nyckelindikatorer för bedömning av resultat och effekter. Dessa förslag har dock ännu inte godkänts av lagstiftaren.

UTVÄRDERING OCH ÖVERVAKNING

8. Kommissionen har infört ett system för insamling av en uppsättning nyckelresultatindikatorer för hela sjunde ramprogrammet som bildar en ram för de årliga övervakningsrapporterna om sjunde ramprogrammet. En handbok för utvärdering av forskningsprogram har också tagits fram och ingår i GD Forskning och innovations normer för internkontroll. Det har dock ännu inte utarbetats något dokument med en konkret utvärderingsstrategi.

9. Trots att det inte är ett gemensamt utvärderingskontor samordnar kommissionens interna FoTU-utvärderingsnätverk nu "forskningsgeneraldirektoratens" utvärderingar av ramprogrammet.

10. Kommissionen har inrättat ett gemensamt data- lager med uppgifter om forskning som förser användarna med information om resultatet av avslutade ansökningsomgångar inom sjunde ramprogrammet och statistik om deltagande i och resultat för sjunde ramprogrammet.

--------------------------------------------------