SV Europeiska unionens officiella tidning C 231/6

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 231/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PANFORTE DI SIENA”

EG-nr: IT-PGI-0005-0795-28.01.2010

SGB ( X ) SUB ( )

1. Beteckning:

”Panforte di Siena”

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1 Produkttyp:

Klass 2.4: Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Beteckningen ”Panforte di Siena” avser ett sött bakverk som framställs genom bearbetning och gräddning i ugn av en deg bestående av mjöl, kanderad frukt, torkad frukt, en blandning av socker, honung och kryddor. Produkten får säljas i två olika varianter:

— En vit variant, om produkten är täckt med florsocker.

— En svart variant, om den är täckt med kryddor.

”Panforte di Siena” har följande fysiska egenskaper:

— Form: när produkten säljs hel är den rund eller rektangulär; när den säljs i bitar har dessa kil- eller kubform.

— Dimensioner: höjden är 14–45 mm; om formen är rund är diametern 10–38 cm; om den är rektangulär är den korta sidan 10–20 cm och den långa 20–40 cm; vikten varierar från 33 g till 6 kg beroende på dimensionerna.

— Konsistens: fyllig, ger visst motstånd vid uppskärning.

— Yttre utseende: ytan är kornig och oregelbunden.

Vit variant: den vita varianten får sin färg av det florsocker som täcker den; det kan förvaras i en liten påse och pudras över produkten vid förtäringen.

Svart variant: den svarta varianten, som är täckt av en kryddblandning, har mörkt kastanjebrun färg.

Kemiska egenskaper: högsta vattenhalt: 15 % i den färdiga produkten.

Organoleptiska egenskaper:

— Smak: söt, med eftersmak av kanderad frukt och mandel och doft av kryddor – lätt hos den vita varianten och mycket uttalad hos den svarta.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Följande ingredienser används vid tillverkning av ”Panforte di Siena”:

3.3.1 Obligatoriska ingredienser

3.3.1.1 Vit variant: Finmalet vetemjöl (av typ ”0”) i en mängd motsvarande 14–18 % av degen. Torkad frukt: hel sötmandel med skal i en mängd motsvarande minst 18 % av degen. Kanderad frukt: fintärnad suckat och kanderat apelsinskal i en mängd motsvarande 35–45 % av degen; suckaten ska utgöra minst 25 % av den kanderade frukten. Socker: sackaros, glukossirap eller invertsocker, var för sig eller en blandning av dessa, i en mängd motsvarande 18–23 % av degen. Honung: blandhonung i en mängd motsvarande 2–5 % av degen. Kryddor: muskotnöt och kanel, i en mängd motsvarande 0,3–1,5 %. Andra ingredienser: florsocker för att pudra bakverket och oblat av stärkelse till bakverkets botten.

3.3.1.2 Svart variant: Finmalet vetemjöl (av typ ”0”) i en mängd motsvarande 8–18 % av degen. Torkad frukt: hel sötmandel med skal i en mängd motsvarande minst 18 % av degen. Kanderad frukt: fintärnad kanderad melon och kanderat apelsinskal, i en mängd motsvarande 35–45 % av degen; den kanderade melonen ska utgöra minst 40 % av den kanderade frukten. Socker: sackaros, glukossirap eller invertsocker, var för sig eller en blandning av dessa, i en mängd motsvarande 18–23 % av degen. Kryddor: muskotnöt, kanel och mild peppar i en mängd motsvarande 0,6–5 %. Andra ingredienser: en blandning av de ovannämnda kryddorna för att pudra bakverket och oblat av stärkelse till bakverkets botten.

3.3.2 Valfria ingredienser

3.3.2.1 Vit variant: Torkad frukt: hackade hasselnötter i en mängd motsvarande högst 1,5 % av degen. Kanderad frukt: fintärnad kanderad melon i en mängd motsvarande högst 25 % av den kanderade frukten. Kryddor: en blandning av muskotblomma, peppar, kryddpeppar, koriander och kryddnejlika. Aromämnen: vanilj. Inga andra ingredienser, tillsatser, färgämnen eller konserveringsämnen är tillåtna.

3.3.2.2 Svart variant: Kanderad frukt: fintärnad suckat i en mängd motsvarande högst 25 % av den kanderade frukten. Kryddor: en blandning av muskotnöt, koriander, stjärnanis, kryddnejlika, ingefära, kryddpeppar och spansk peppar. Aromämnen: vanilj. Sockerkulör: i en mängd motsvarande högst 2 % av degen. Valnötter: i en mängd motsvarande högst 5 % av degen. Honung: i en mängd motsvarande högst 5 % av degen. Kakao: för pudring av bakverket. Inga andra ingredienser, tillsatser, färgämnen eller konserveringsämnen är tillåtna. I varje variant får flera valfria ingredienser användas samtidigt, inom de gränser som anges i produktspecifikationen.

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Tillverkningen ska äga rum i det avgränsade geografiska området enligt punkt 4, eftersom det är det enda sättet att garantera produktens organoleptiska egenskaper.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Tillverkning och förpackning ska ske kontinuerligt för att undvika att den avsvalnade produkten förlorar sin konsistens. Det är väsentligt att produktens vattenhalt hålls på den nivå som anges i punkt 3.2. Produktens tendens att dra åt sig omgivande fukt och samtidigt ge ifrån sig inre fukt från sockret, mjölet och den kanderade frukten kan ge ”Panforte di Siena” ett genomskinligt utseende och lös och klibbig textur, vilket försämrar dess organoleptiska egenskaper. ”Panforte di Siena” säljs i hermetiskt tillslutna pappers- eller pappförpackningar. Bakverket innesluts i princip av en förseglad innerförpackning. Därmed undviks absorption av omgivande fukt men även exponering för främmande ämnen och framför allt de skadliga effekterna av parasiter, t.ex. kvarnmott, som angriper mandeln och mjölet.

3.7 Särskilda regler för märkning:

Förpackningen och förslutningsbandet ska bära påskriften ”Panforte di Siena” och ”Indicazione geografica protetta”, eller förkortningen ”IGP”, samt följande kompletterande uppgifter:

Namn, firmanamn och adress till tillverknings- och förpackningsföretaget.

Produktens grafiska symbol enligt illustrationen nedan, som alltid ska användas tillsammans med den skyddade geografiska beteckningen.

Följande angivelser är tillåtna med hänsyn till den lokala traditionen:

”bianco” eller ”Margherita” för den vita varianten.

”nero” för den svarta varianten.

Inga andra kvalitetsbeteckningar som inte uttryckligen föreskrivits får användas.

Det är dock tillåtet att använda beteckningar som hänvisar till privata varumärken, förutsatt att de inte är av lovordande karaktär och inte kan vara vilseledande för konsumenten. Även andra sanningsenliga och dokumenterbara angivelser får användas om de är tillåtna enligt gällande lagstiftning och inte strider mot detta dokuments syften eller innehåll.

Beteckningen ”Panforte di Siena” ska anges på italienska.

Logotyp: består av en ”balzana” (en sköld där den övre delen är vit och den undre svart) omgiven av ett gult band i Pantone 1205 (5 % M/30 % Y) vars ändar är veckade i bildens övre del.

Bandet bär inskriften ”Panforte di Siena” med typsnittet Gill Extra Bold Condensed i svart längs med bandets kurva. I vinkeln längst ner finns en stiliserad blomma med fem kronblad mellan orden ”Panforte” och ”di Siena”. I övre delen av ornamentet i gult eller Pantone 117 (30 C/40 % M/70 % Y) står angivelsen ”IGP” med typografiska karaktärer (Gill Extra Bold Condensed) i svart med vit skugga som i sin tur omges av en svart ytterlinje. Strax under förkortningen står angivelsen ”Indicazione geografica protetta” på tre rader, med typsnittet Gill Extra Bold i svart. Logotypens storlek kan anpassas proportionerligt beroende på användningen. Höjden får dock inte minskas med mer än 1,4 cm.

4. Kort beskrivning av det geografiska området:

Området för tillverkning och förpackning av ”Panforte di Siena” motsvarar hela det administrativa område som utgörs av provinsen Siena.

5. Samband med det geografiska området:

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området:

”Panforte di Siena” började tillverkas i kloster och speceriaffärer i Siena på 1100-talet, när utbytet och handeln i städerna började blomstra tack vare Via Francigena. I detta sammanhang visade sig tidigt den sienesiska konditorinäringens särdrag: en kreativitet utan motstycke, vilket visar sig i den stora mångfalden typiska produkter på marknaden, riklig användning av kryddor, vilket möjliggjordes av Sienas snabba ekonomiska uppsving, och framför allt kunnandet hos specerihandlarna, vars framgång och anseende sträcker sig långt utanför stadens murar. Detta kunnande stärktes genom århundradena och värnades vaksamt av specerihandlarna i Siena för att på 1800-talet ge upphov till den lokala konditorinäringen, som än i dag är den främsta ekonomiska sektorn sett till antalet anställda, omsättning och export.

Ansökan om registrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Panforte di Siena” har sin grund i produktens anseende, som etablerats under flera århundraden och är resultatet av en rad ekonomiska och kulturella faktorer. Bakverket tillverkades till en början endast innanför stadsmuren, men 1772 började det även tillverkas i det omgivande området i provinsen Siena. Tillverkningen har alltid skötts och sköts fortfarande av en fackman, ”panfortaio”, som har mycket specifik kompetens. Dennes ställning visar att vissa steg i tillverkningen, t.ex. kontrollen av ingrediensernas homogenitet och formningen av produkten, kräver särskild kompetens. En annan person – ibland samma fackman – är ”canditore”, som ansvarar för att kanderingen är perfekt och även generellt för sockerbalansen i produkten.

5.2 Specifika uppgifter om produkten:

”Panforte di Siena” kännetecknas av sin fylliga smak och fasta konsistens. När den skärs upp har den glänsande utseende och olika färger – vitt från mandeldegen, klargrönt från suckaten och färgen från den kanderade frukten, t.ex. apelsin och mogen melon. Den hela mandeln är jämnt fördelad, vilket ger den unika texturen. Blandningen av de olika ingredienserna, där mandelns fibrighet blandas med mjukheten hos de kanderade frukterna och bindemedlet, avgör tuggmotståndet. De olika ingrediensernas smaker, som förhöjs och binds samman av kryddblandningen, ger ”Panforte di Siena” dess karakteristiska smak.

Det obestridliga anseendet för ”Panforte di Siena” är en följd av att den blivit känd som den typiska och oersättliga sötsaken vid jul.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

”Panforte di Siena” är nog den mest ansedda ambassadören för den traditionella sienesiska gastronomin. Den är känd världen över och dess historia går tillbaka till medeltiden. Det bör förtydligas att ”Panforte” på den tiden uppskattades i hög grad inte bara som ett värdefullt livsmedel utan även som läkemedel: de kryddor som användes vid tillverkningen gav ett slags placeboeffekt. På väggarna mittemot disken i det gamla apoteket på Piazza del Campo (i Siena) kan man än i dag beundra värdefulla målningar och guldinskriptioner med anknytning till ”Panforti”, ”Ricciarelli” och andra typiska produkter från Siena.

Den välavvägda och rikliga tillsatsen av kryddor speglar det sienesiska ursprunget för ”Panforte di Siena”, eftersom Siena sedan medeltiden hade monopol på handeln med kryddor tack vare sitt strategiska läge. Siena var en av Europas rikaste och mest utvecklade städer och låg längs Via Francigena.

Sedan århundraden tillbaka har man i kloster och speceriaffärer i Siena specialiserat sig på en sakkunnig användning av kryddor av hög kvalitet och i riklig mängd, och det är kännetecknande att de mest ansedda tillverkarna av ”Panforte di Siena” ofta från början var lokala speceriaffärer.

Området kring Siena har alltid kännetecknats av en riklig produktion av vete och mjöl (särskilt i Crete Senesi), torkad frukt (särskilt mandel och hasselnötter) och honung. Användningen av och ursprunget för vissa kanderade frukter vittnar för övrigt om det sienesiska inflytandet. Ett särskilt särdrag hos ”Panforte di Siena” är den märkliga användningen av melon, som förklaras av att en lokal sort kallad ”zatti” traditionellt förekommer i området. Panfortetillverkarna upptäckte att den lämpade sig särskilt väl för kandering tack vare det mycket tunna skalet och det söta, starkt färgade fruktköttet. Denna frukt har därför sedan lång tid tillbaka odlats i stor skala på åkrarna runt Siena för att sedan användas vid tillverkningen av ”Panforte di Siena”.

Beteckningen ”Panforte” började användas i början av 1800-talet. Från och med det århundradet övergick man också från att tillverka bakverket i speceriaffärerna till en betydligt mer storskalig tillverkning. Därmed kunde det också säljas i stora kvantiteter utanför Siena, framför allt i butiker i Florens. Den första fabriken för tillverkning av ”Panforte di Siena” grundades av Natale Pepi 1810, sedan Napoleon gett order om att apoteket i sjukhuset Santa Maria della Scala skulle stängas. Fortfarande på 1800-talet nämner Pellegrino Artusi i sitt viktigaste verk, ”La scienza in cucina e l'arte di mangiare bene” (Kokkonsten och konsten att äta väl) (1891), ”Panforte” bland typiska bakverk från Siena. Sedan dess finns det varken någon italiensk eller någon annan guidebok som inte nämner bakverket som en del av Sienas gastronomi. Guideboken Touring Club Italiano (1931), som bekräftar produktens utmärkta anseende, förtjänar att citeras i det avseendet: ”den sienesiska konditorinäringen kan skryta med den världsberömda specialiteten Panforte di Siena”. Den vita variantens uppkomst kan tidsbestämmas exakt: den daterar sig till 1879 när man för att hedra drottning Margherita, som i augusti kommit för att närvara vid hästkapplöpningen Palio i Siena, för första gången tillverkade bakverket med mindre kryddor och täcke av florsocker. Det döptes då om till ”Panforte Margherita”. Framgången blev omedelbar och gav bakverket dess obestridliga anseende, även under beteckningen ”Panforte bianco”. ”Panforte di Siena” började tillverkas i september, då det blev lättare att få tag på vissa ingredienser (t.ex. nötterna), och tillverkningen pågick till årets slut. Bakverket konsumerades sedan under julfirandet. I dag tillverkas bakverket inte bara till det traditionella julfirandet. ”Panforte di Siena” tillverkas av olika medelstora fabriker och av många bagerier och konditorier i hela området. Dessa står för nästan hälften av den totala omsättningen för typiska sienesiska bakverk.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

Den nuvarande förvaltningen har inlett det nationella invändningsförfarandet genom att offentliggöra förslaget om erkännande av den skyddade geografiska beteckningen ”Panforte di Siena” i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 244 av den 19 oktober 2005.

Den konsoliderade texten med produktspecifikationen finns på

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller den kan också nås direkt från startsidan på ministeriets webbplats (http://www.politicheagricole.it): klicka på ”Prodotti di Qualità” (till vänster på skärmen) och på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.