SV Europeiska unionens officiella tidning C 227/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal

(yttrande av eget initiativ)

(2018/C 227/04)

Föredragande: Tanja BUZEK

Beslut av EESK:s plenarförsamling 19.10.2017 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig facksektion REX Antagande av facksektionen 26.1.2018 Antagande vid plenarsessionen 14.2.2018 Plenarsession nr 532 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 133/1/9

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar Europeiska kommissionens initiativ i det icke-officiella dokumentet ( 1 ) om att utvärdera genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och samråda med det civila samhället i denna fråga.

1.2 EESK har spelat en viktig roll för att öka medvetenheten om EU:s handelspolitik inom det civila samhället i både EU och tredjeländer. EESK:s ledamöter har varit och kommer att fortsätta att vara engagerade i insatserna för att stärka samarbetet med det civila samhället i tredjeländer när det gäller att övervaka förhandlingarna om och genomförandet av EU:s handelsavtal.

1.3 EESK uppmuntrar kommissionen att stärka sin dialog med det civila samhället för att utveckla dessa kapitels funktion i nuvarande och framtida handelsavtal och, i synnerhet, att ta hänsyn till detta vid översynen av kapitlet om handel och hållbar utveckling i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta).

1.4 EESK uppmanar emellertid kommissionen att vara mer ambitiös i sitt tillvägagångssätt, särskilt när det gäller att stärka den faktiska efterlevnaden av åtagandena i kapitlen om handel och hållbar utveckling, vilket är av avgörande betydelse för EESK. Kapitlen om handel och hållbar utveckling måste tillmätas samma betydelse som kapitlen om handelsfrågor, tekniska frågor och tullfrågor.

1.4.1 EESK rekommenderar att man ger de inhemska rådgivande grupperna i uppdrag att övervaka konsekvenserna av alla delar av handelsavtalen när det gäller mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter. Tillämpningsområdet måste omfatta konsumenternas intressen.

1.4.2 EESK beklagar det snäva synsättet i kapitlen om handel och hållbar utveckling vad gäller konsumenternas intressen och skulle välkomna ett särskilt kapitel om konsumentfrågor på området för handel och hållbar utveckling för att ta upp relevanta internationella konsumentstandarder och stärka samarbetet om genomdrivandet av konsumenternas rättigheter.

1.5 EESK anser att kapitlen om handel och hållbar utveckling spelar en avgörande roll för att uppnå kommissionens mål i ”Handel för alla” ( 2 ) och strategin ”Hur vi bemöter globaliseringen” ( 3 ) och anser att inrättandet av inhemska rådgivande grupper är ett av de viktigaste resultaten av kapitlen om handel och hållbar utveckling när det gäller att ge det civila samhället i tredjeländer mer inflytande, uppmuntra länderna att aktivt arbeta mot värderingar som liknar dem som vi ser som ”EU-värderingar”, däribland sociala normer, konsument- och miljönormer och kulturell mångfald, stärka EU:s synlighet offentligt i dessa länder och skapa en viktig plattform för att övervaka åtaganden avseende mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter i handelsavtal.

1.6 EESK uppskattar det mandat man fått att tillhandahålla en del av medlemmarna och sekretariatet för de inhemska rådgivande grupperna. Kommittén betonar dock att finansiering och resurser fortfarande är en mycket viktig fråga för arbetet i de nuvarande och framtida inhemska rådgivande grupperna och uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att, i samarbete med EESK, omedelbart ta fram systemlösningar på detta område.

1.7 EESK anser att kommissionen måste vidta åtgärder för att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling mer ändamålsenliga, i synnerhet när det gäller de inhemska rådgivande grupperna som är de organ som har till uppgift att övervaka dessa åtaganden. Många av de praktiska rekommendationerna skulle kunna genomföras utan att texten i de befintliga kapitlen om handel och hållbar utveckling ändras, och detta bör därför göras utan dröjsmål.

1.7.1 De brister som har fastställts är bl.a. en obalanserad sammansättning och förseningar vid inrättandet av inhemska rådgivande grupper, behovet av gemensamma sammanträden mellan EU:s inhemska rådgivande grupper och de inhemska rådgivande grupperna i partnerländerna och deltagande av dessa gruppers ordförande i sammanträden med kommittéerna för handel och hållbar utveckling med rätt att lägga fram synpunkter från grupperna, samt bristen på tillräcklig finansiering för inhemska rådgivande grupper från såväl EU:s som partnerländernas sida.

1.7.2 EESK föreslår därför att gemensamma sammanträden mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper fastställs i själva avtalstexten för att de ska kunna utbyta erfarenheter om gemensamma projekt och utarbeta gemensamma rekommendationer.

1.7.3 EESK förespråkar starkt att man stöder kapacitetsuppbyggnad inom det civila samhället i EU och i synnerhet i partnerländerna innan avtalet träder i kraft och främjar ett snabbt inrättande av inhemska rådgivande grupper, med det politiska, finansiella och logistiska stöd som krävs och med en balanserad sammansättning.

1.7.4 Vi vill också göra kommissionen uppmärksam på kvarstående frågor som orsakar förvirring i det lokala civila samhället. De är en följd av dels att EU:s associeringsavtal och de djupgående och omfattande frihandelsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina överlappar varandra, dels den utvidgade roll som forum för det civila samhället har fått, i synnerhet i Latinamerika, vilket har lett till en försvagning av huvudbudskapen hos de olika parternas inhemska rådgivande grupper.

1.7.5 EESK ställer sig dessutom kritisk till att kommissionen inte reagerat på de klagomål som de inhemska rådgivande grupperna framfört. Övervakningsmekanismerna bör därför på ett oberoende sätt kunna få till stånd utredningar av brott mot tydliga åtaganden om handel och hållbar utveckling.

1.8 EESK uppmanar kommissionen att inrätta en mer transparent och effektiv klagomålsmekanism och rekommenderar vidare att ordförandena för de inhemska rådgivande grupperna ska delta i sammanträdena i kommittén för handel och hållbar utveckling samt att denna kommitté ges skyldighet att behandla frågor och rekommendationer från de inhemska rådgivande grupperna inom en rimlig tidsperiod. Kommittén rekommenderar en regelbunden dialog mellan EU:s inhemska rådgivande grupper, kommissionen, utrikestjänsten, Europaparlamentet och EU:s medlemsstater.

1.9 När det gäller målen för hållbar utveckling rekommenderar EESK att en särskild klausul införs för att främja målen för hållbar utveckling i alla framtida mandat för kapitel om handel och hållbar utveckling.

1.10 Med hänsyn till det starka engagemang som kommissionen gett uttryck för när det gäller att stärka de arbetsrättsliga bestämmelserna bör partnerländerna visa full respekt för ILO:s åtta grundläggande arbetsnormer innan ett handelsavtal sluts. Om ett partnerland inte har ratificerat eller på ett korrekt sätt genomfört dessa konventioner, eller bevisat att det säkerställer motsvarande skyddsnivå, rekommenderar EESK att man eftersträvar en färdplan för fasta åtaganden som kan inkluderas i kapitlet om handel och hållbar utveckling för att se till att detta åstadkoms inom rimlig tid.

1.11 EESK konstaterar att det icke-officiella dokumentet väcker frågan om sanktioner. Vi uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka de befintliga sanktionsmekanismerna i handelsavtalen och deras användning hittills, och att dra lärdomar av deras eventuella begränsningar för att bedöma och förbättra ändamålsenligheten i den genomförbara efterlevnadsmekanism som skulle kunna utvecklas i kapitlen om handel och hållbar utveckling. I detta sammanhang bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn till det faktum att vissa grupper inom det civila samhället både har uttryckt sitt stöd för och framfört allvarliga farhågor beträffande deras användning.

1.12 Kommittén är redo att bidra till utvecklingen av nya idéer för att hjälpa kommissionen att skapa mer ändamålsenliga oberoende efterlevnadsmekanismer i kapitel om handel och hållbar utveckling, inte minst genom rätten att agera när dess farhågor inte bemöts. Tillgripandet av sanktioner, om sådana anses nödvändiga, måste dock vara nyanserat om potentiella handelspartner ska stå öppna för ett sådant tillvägagångssätt: till skillnad från GSP+ kan bestämmelser inte upphävas ensidigt i händelse av tvist.

2. Bakgrund

2.1 Bestämmelser om hållbar utveckling inkluderades för första gången i det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Cariforum och i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, som trädde i kraft 2011, och sedan dess omfattar alla EU:s handelsavtal ett kapitel om handel och hållbar utveckling. EU har för närvarande också avtal med kapitel om handel och hållbar utveckling med Centralamerika, Colombia och Peru, Georgien, Moldavien och Ukraina, och nya avtal är på gång.

2.2 Under de senaste åren har intresset för arbetsrättsliga bestämmelser och miljö- och konsumentbestämmelser i handelsavtal ökat stort. Det pågår diskussioner inom Europaparlamentet och rådet, i medlemsstaterna och bland berörda parter från det civila samhället, bland annat EESK.

2.3 EESK har utarbetat flera yttranden under de senaste åren som behandlar och ger rekommendationer om olika aspekter av handel och hållbar utveckling i EU:s handelspolitik. De viktigaste av dessa är yttrandena om strategin ”Handel för alla” ( 4 ) , om betydelsen av handel och investeringar när det gäller målen för hållbar utveckling ( 5 ) och mycket konkret om kapitlet om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea ( 6 ) . I juli 2017 anordnade EESK en konferens om hur kapitlen om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtalen kan göra verklig skillnad, där bland annat medlemmar från olika inhemska rådgivande grupper deltog ( 7 )

2.4 Det finns ett antal utvärderingar av konsekvenserna av och ändamålsenligheten i kapitlen om handel och hållbar utveckling. Trots att det finns ett starkt allmänt stöd inom EU för ambitiösa åtaganden om arbetstagares rättigheter, miljö- och konsumentskydd samt för en aktiv roll för det civila samhället i befintliga och framtida frihandelsavtal finns det även ett behov av att bevisa att kapitlen om handel och hållbar utveckling kan leva upp till de ambitioner som fastställs i meddelandet ”Handel för alla” ( 8 ) och i det diskussionsunderlag som kommissionen nyligen lagt fram om att bemöta globaliseringen ( 9 )

2.5 Inom ramen för Europaparlamentets godkännande av Ceta lovade EU:s handelskommissionär Cecilia Malmström Europaparlamentets ledamöter ( 10 ) att inleda ett brett offentligt samråd med dem och det civila samhället, däribland EESK, om kapitlen om handel och hållbar utveckling. Denna diskussion om genomförandet av kapitel om handel och hållbar utveckling behövs också inom ramen för pågående handelsförhandlingar med Mexiko och Mercosur och för att fastställa EU:s ståndpunkt inför en eventuell översyn av kapitlet i Ceta ( 11 ) , vilket båda parter enades om i det gemensamma tolkningsinstrumentet för Ceta ( 12 )

2.6 Kommissionens icke-officiella dokument, som offentliggjordes den 11 juli 2017 ( 13 ) , syftade till att inleda en debatt med Europaparlamentet, rådet och berörda parter från det civila samhället under de följande månaderna. Dokumentet omfattar en beskrivning och bedömning av dagens situation, och kommissionen presenterar två alternativ för att förbättra genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling och ställer ett antal frågor till intressenterna. Detta EESK-yttrande syftar till att bidra till denna process och reflektera över dessa frågor.

2.7 Medlemsstaterna har mottagit det icke-officiella dokumentet och håller för närvarande på att lämna kommentarer och förslag. Europaparlamentet höll en debatt vid sitt plenarsammanträde i januari 2018.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar Europeiska kommissionens initiativ för att utvärdera genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal ( 14 ) och GD Handels icke-officiella dokument, där man inleder en diskussion och ett samråd med det civila samhället om hur det kan förbättras.

3.2 EESK anser att kapitlen om handel och hållbar utveckling spelar en avgörande roll när det gäller att uppnå den målsättning om att främja FN:s mål för hållbar utveckling som kommissionen fastställt i strategin ”Handel för alla” och diskussionsunderlaget om hur globaliseringen kan bemötas. Kapitlen är lika viktiga som respekten för internationella åtaganden, t.ex. de som gjorts inom ramen för Parisavtalet om klimatförändringar och om handel med fossila bränslen.

3.3 När det gäller målen för hållbar utveckling vill EESK fästa uppmärksamheten på sina slutsatser och rekommendationer i kommitténs yttrande ( 15 ) , framför allt om att alla framtida mandat för kapitel om handel och hållbar utveckling bör omfatta ”en särskild klausul enligt vilken båda parterna i respektive övervakningsmekanism för det civila samhället måste samarbeta för att främja målen för hållbar utveckling” och att kapitlen om handel och hållbar utveckling måste ”tillmätas samma betydelse som kapitlen om handelsfrågor, tekniska frågor och tullfrågor”.

3.3.1 Kommittén har redan noterat ( 16 ) att det i mål 17 för hållbar utveckling uttryckligen hänvisas till det civila samhällets roll genom att det slås fast att en framgångsrik agenda för hållbar utveckling förutsätter partnerskap mellan regeringarna, den privata sektorn och det civila samhället. För första gången i FN:s historia står det dessutom i målen för hållbar utveckling att regeringarna är ansvariga inför folket.

3.4 EESK beklagar emellertid det snäva synsättet i den pågående debatten om kapitlen om handel och hållbar utveckling och deras allmänna räckvidd med avseende på konsumenternas intressen. Samtidigt som strategin ”Handel för alla” lägger särskilt fokus på konsumenternas förtroende för säkra produkter innehåller FN:s riktlinjer för konsumentskydd ( 17 ) en mycket bredare definition av området, som bland annat omfattar skydd av konsumenternas integritet, deras rättigheter när det gäller e-handel och rätten till en effektiv tillämpning av konsumenträttigheter. Med tanke på handelsliberaliseringens konsekvenser för konsumenterna skulle EESK välkomna ett särskilt konsumentinriktat kapitel om ”handel och konsumenter” på området för handel och hållbar utveckling för att ta upp relevanta internationella konsumentstandarder och stärka samarbetet när det gäller genomdrivandet av konsumenternas rättigheter.

3.5 EESK skulle också välkomna ett åtagande om att integrera en jämställdhetsaspekt i handelspolitiken, och mer specifikt i kapitlen om handel och hållbar utveckling. I många av EU:s handelsländer utgör kvinnor majoriteten av arbetskraften inom vissa sektorer, exempelvis textilindustrin. EU:s handelsavtal bör därför inte öka ojämlikheterna mellan könen. Kommissionen bör säkerställa fullständig respekt för internationella arbetsnormer i fråga om jämställdhet mellan könen och rättigheter för kvinnliga arbetstagare på arbetsplatsen. EESK efterlyser särskilt respekt för ILO:s konvention nr 100 angående lika lön, konvention nr 111 angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning, som främjar icke-diskriminering på arbetsplatsen, och konvention nr 183 om skydd vid havandeskap och barnsbörd.

3.6 EESK uppmuntrar kommissionen att stärka sin dialog med det civila samhället för att utveckla dessa kapitels funktion i nuvarande och framtida handelsavtal. Man bör i synnerhet ta hänsyn till detta vid översynen av kapitlet om handel och hållbar utveckling i Ceta ( 18 ) . EESK välkomnar den tidiga översyn som kommissionsledamot Cecilia Malmström utlovat av avtalets bestämmelser om handel och arbete samt handel och miljö, och kommittén vill delta i denna översyn.

3.7 EESK har spelat en viktig roll för att öka medvetenheten om EU:s handelspolitik inom det civila samhället både i EU och i tredjeländer. EESK:s ledamöter har varit och kommer att fortsätta att vara engagerade i insatserna för att stärka samarbetet med det civila samhället i tredjeländer när det gäller att övervaka förhandlingarna om och genomförandet av EU:s handelsavtal. Dessa proaktiva insatser från EESK har varit avgörande för att stärka det civila samhällets organisationer utomlands och ytterligare demokratisera beslutsprocesser på handelsområdet.

3.8 Trots den relativt korta tiden för genomförande av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling (sex år efter att det första av den nya generationens frihandelsavtal, frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, trädde i kraft) har EESK kartlagt ett antal framsteg och brister som bör analyseras och användas som underlag i den kommande översynen av kapitlet om handel och hållbar utveckling i Ceta, liksom andra handelsavtal.

3.9 Ett mycket betydelsefullt resultat av kapitlen om handel och hållbar utveckling är inrättandet av inhemska rådgivande grupper som utgör viktiga plattformar för det civila samhället när det gäller att övervaka åtaganden om mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter i handelsavtal. EESK anser emellertid att det är viktigt att utvidga tillämpningsområdet till att också omfatta konsumenternas intressen.

3.9.1 I den mån som dess befogenheter tillåter det bör EU även sträva efter att utveckla större synergier mellan formuleringarna i kapitlen om handel och hållbar utveckling och de 27 obligatoriska miljö- och ILO-konventioner som är relevanta för dess GSP+-program (samt kraven för initiativet ”Allt utom vapen” för de minst utvecklade länderna).

3.10 EESK uppskattar det mandat man fått för att tillhandahålla en del av medlemmarna och sekretariatet för de sex inhemska rådgivande grupperna som hittills inrättats för följande avtal: frihandelsavtalet EU–Sydkorea, frihandelsavtalet EU–Colombia/Peru, associeringsavtalet EU–Centralamerika, de djupgående och omfattande frihandelsavtalen EU–Georgien, EU–Moldavien och EU–Ukraina samt den rådgivande kommittén för det ekonomiska partnerskapsavtalet EU–Cariforum. EESK ser också fram emot att fortsätta sitt arbete inom framtida inhemska rådgivande grupper, t.ex. för Ceta och frihandelsavtalet mellan EU och Japan.

3.10.1 Vi vill också göra kommissionen uppmärksam på kvarstående frågor som orsakar förvirring. Den första är en följd av att EU:s associeringsavtal och de djupgående och omfattande frihandelsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina överlappar varandra, vilket gör det svårt för det lokala civila samhället att särskilja dem, och den andra frågan handlar om den utvidgade roll som forum för det civila samhället har fått, i synnerhet i Latinamerika, vilket har lett till bristande fokus och en försvagning av huvudbudskapen hos de olika parternas inhemska rådgivande grupper.

3.11 Finansiering och resurser är emellertid fortfarande en mycket viktig fråga. Med sju övervakningsmekanismer (sex frihandelsavtal och det ekonomiska partnerskapsavtalet med Carifoum) och fler planerade, däribland de viktiga avtalen med Kanada och Japan, kommer det att bli svårt för EESK att effektivt driva nuvarande och framtida inhemska rådgivande grupper utan ytterligare resurser. Kommissionen bör omedelbart ta fram systemlösningar i samarbete med EESK, och tillsammans med Europaparlamentet och rådet säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för att dessa övervakningsmekanismer ska kunna fungera och för att representativa organisationer i det civila samhället ska kunna delta fullt ut.

3.12 Ändamålsenliga efterlevnadsmekanismer för kapitlen om handel och hållbar utveckling är av avgörande betydelse för EESK, vilket kommittén framhållit i flera av sina yttranden ( 19 ) . De inhemska rådgivande grupperna har i egenskap av övervakningsorgan en viktig roll att spela för att se till att brott mot åtaganden om handel och hållbar utveckling upptäcks och hanteras på ett effektivt sätt. EESK, som är en aktiv medlem i EU:s inhemska rådgivande grupper, har i hög grad bidragit till deras arbete och uppmanar därför kommissionen att vara mer ambitiös avseende en ändamålsenlig efterlevnadsmekanism. När det gäller Sydkorea konstaterar EESK att EU:s inhemska rådgivande grupp har uppmanat kommissionen ( 20 ) att inleda tvistlösningsförfaranden, men kommissionen har, trots att man försökt ta itu med frågan, ännu inte gjort detta. I detta sammanhang har EESK upprepat att ”[d]e delar av frihandelsavtalet som handlar om hållbar utveckling, i synnerhet arbetsmarknadsfrågor, har dock fortfarande inte genomförts på ett tillfredsställande sätt” ( 21 )

3.13 EESK anser att företagen kan spela en viktig roll när det gäller att säkerställa att arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter respekteras genom att stödja och tillämpa lagar som skyddar arbetstagarnas rättigheter och genom en social dialog med fackföreningar för att enas om rimliga normer, både i den direkta verksamheten och genom hela deras leveranskedjor. EESK uppmanar kommissionen att se till att handelsavtalen stöder god företagspraxis och förhindrar social dumpning och underskridande av sociala normer genom att ta fram klausuler om företagens sociala ansvar som inbegriper solida åtaganden och ligger i linje med OECD:s riktlinjer om företag och mänskliga rättigheter och som omfattar de nationella kontaktpunkterna ( 22 ) . Dessa bör vara oberoende och organiserade på ett sätt som involverar arbetsmarknadens parter i egenskap av medlemmar i de nationella kontaktpunkterna eller de nationella kontaktpunkternas övervakningskommitté. De bör ges lämplig utbildning, personal och finansiering.

3.14 Kommittén är redo att bidra till utvecklingen av nya idéer för att hjälpa kommissionen att skapa mer ändamålsenliga oberoende efterlevnadsmekanismer i kapitel om handel och hållbar utveckling, inte minst genom rätten att agera när dess farhågor inte bemöts. Tillgripandet av eventuella sanktioner, i de fall där detta anses nödvändigt, måste baseras på en nyanserad strategi.

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK anser att kommissionen måste vidta åtgärder för att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling mer ändamålsenliga för att se till att sociala och miljömässiga rättigheter samt konsument- och arbetstagarrättigheter respekteras. En central del rör förbättringen av de inhemska rådgivande gruppernas effektivitet som organ med uppgift att övervaka dessa åtaganden.

4.1.1 EESK konstaterar att flera olika intressenter har lagt fram förslag för att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling i handelsavtal mer oberoende och ändamålsenliga, och kommittén håller med om att man kraftfullt måste uppmuntra att åtaganden avseende handel och hållbar utveckling fullgörs. När det gäller arbetsrättsliga bestämmelser omfattar de förslaget om att inrätta ett oberoende sekretariat för arbetsfrågor ( 23 ) och en gemensam mekanism för klagomål som föreslås i mallen för kapitlet om arbetstagarrättigheter ( 24 )

4.2 EESK har utvärderat sina erfarenheter när det gäller kapitlen om handel och hållbar utveckling. Följande brister har konstaterats, och EESK uppmanar kommissionen att åtgärda dessa: — Obalanserad sammansättning i EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper. — Bristande politisk vilja i vissa partnerländer när det gäller att inrätta de inhemska rådgivande grupperna i tid. — Otillräcklig finansiering av de inhemska rådgivande grupperna både i EU och i partnerländerna. — Behovet av gemensamma sammanträden mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper bör fastställas i själva avtalstexten för att de ska kunna utbyta erfarenheter om gemensamma projekt och utarbeta gemensamma rekommendationer. — Behov av deltagande av ordförandena i de inhemska rådgivande grupperna i sammanträden inom kommittéerna för handel och hållbar utveckling, med rätt att lägga fram synpunkter från grupperna i syfte att förmedla budskapen från det civila samhället till regeringar. — Brist på reaktion från Europeiska kommissionen på klagomål från de inhemska rådgivande grupperna avseende brott mot åtaganden om handel och hållbar utveckling.

4.3 EESK-ledamöter som ingår i de inhemska rådgivande grupperna samt andra organisationer som företräder näringslivet, arbetstagarna och frivilligsektorn har lagt fram ett antal rekommendationer till åtgärder från kommissionen för att avhjälpa brister i handelsavtal och i de inhemska rådgivande gruppernas effektivitet när det gäller att säkerställa fullgörandet av åtaganden om att respektera sociala rättigheter, arbetstagares rättigheter och miljöbestämmelser. Dessa bör granskas noggrant av kommissionen. De omfattar bl.a. följande: — Stödja kapacitetsuppbyggnad och förbättra informationen om och presentationen av kapitlen om handel och hållbar utveckling i det civila samhället i EU och partnerländerna innan avtalet träder i kraft. — Inrätta ett oberoende sekretariat för arbetsfrågor och en gemensam mekanism för klagomål. — Se till att det finns tillräcklig finansiering och tillräckliga resurser för både EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper, så att företrädare för det civila samhället kan delta fullt ut och tillhandahålla finansiering för relevanta aktiviteter, bland annat analytiskt arbete eller workshoppar i samband med gemensamma årliga möten. — Uppmuntra partnerländernas regeringar att snabbt inrätta inhemska rådgivande grupper och ge nödvändigt politiskt och logistiskt stöd till dessa grupper samt säkerställa en balanserad sammansättning. — Skapa en mer transparent och effektiv mekanism för klagomål. — Upprätta en regelbunden dialog mellan EU:s inhemska rådgivande grupper, kommissionen, utrikestjänsten, Europaparlamentet och EU:s medlemsstater. — Kräva att kommittén för handel och hållbar utveckling svarar på de inhemska rådgivande gruppernas frågor och rekommendationer inom en rimlig tidsperiod. — Ge de inhemska rådgivande grupperna i uppdrag att övervaka konsekvenserna av alla delar av handelsavtalen när det gäller mänskliga, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter och konsumenträttigheter, inte bara kapitlen om handel och hållbar utveckling (EESK noterar med tillfredsställelse att kommissionen har tagit detta förslag i beaktande i sin rapport om genomförandet av meddelandet ”Handel för alla”). — Partnerländerna bör visa full respekt för ILO:s åtta grundläggande konventioner om arbetsnormer innan ett handelsavtal sluts. Om ett partnerland inte har ratificerat eller på ett korrekt sätt genomfört dessa konventioner, eller bevisat att det uppnår motsvarande skyddsnivå, bör en färdplan för fasta åtaganden eftersträvas i kapitlet om handel och hållbar utveckling för att se till att detta åstadkoms inom rimlig tid. — Kräva att både regeringar och företag som bedriver verksamhet inom deras territorier visar respekt för normerna i ILO:s agenda för anständigt arbete (25) som går längre än de grundläggande arbetsnormerna genom att kräva åtaganden i fråga om andra rättigheter, t.ex. avseende jämställdhet samt hälsa och säkerhet.

4.4 EESK anser att de praktiska rekommendationerna ovan kan genomföras utan att texten i de befintliga kapitlen om handel och hållbar utveckling ändras, och att detta därför bör göras utan dröjsmål.

4.5 För att övervakningsmekanismerna ska vara ändamålsenliga anser EESK att det är avgörande att de i sig kan få till stånd utredningar av brott mot åtaganden om handel och hållbar utveckling. Om brott upptäcks bör ett förfarande för tvistlösning inledas utan dröjsmål, med ett mandat för att effektivt genomdriva efterlevnad. EESK konstaterar att det finns ett antal olika modeller i handelsavtal som slutits av olika länder, bland annat Förenta staterna och Kanada, där det finns en möjlighet att ålägga materiella sanktioner om åtaganden inte fullgörs.

4.6 EESK beklagar att det icke-officiella dokumentet tycks göra gällande att värdet av påföljder eller sanktioner i handelsavtal kan bedömas utifrån ett enda rättsfall som Förenta staterna inledde mot Guatemala inom ramen för Cafta-avtalet ( 26 ) . Att Förenta staterna inte lyckades i detta fall berodde dock inte på huruvida sanktioner var tillgängliga eller inte, utan på utformningen av skyldigheterna i kapitlet om arbetstagarrättigheter i Cafta-avtalet. Kapitlet omfattar ett rättsligt krav på att kränkningar av arbetstagares rättigheter måste ske ”på ett sätt som påverkar handeln” för att sanktioner ska vara motiverade. I detta fall ansåg panelen att det inte fanns tillräckliga bevis för att de tydliga överträdelser av ILO:s arbetstagarrättigheter som visserligen kunde konstateras hade skett ”på ett sätt som påverkar handeln”. Kommissionen bör undersöka ytterligare befintliga sanktionsmekanismer i handelsavtal, deras användning hittills och deras potentiella begränsningar, och samtidigt ta vederbörlig hänsyn till det faktum att vissa grupper inom det civila samhället både har uttryckt sitt stöd för och framfört allvarliga farhågor beträffande deras användning.

4.7 Det finns även andra begränsningar i Förenta staterna:s förhållningssätt till sanktioner vad gäller tillåtlighet, tillämpningsområde och längd för förfarandet, vilket har resulterat i att endast ett mycket litet antal ärenden har kunnat lösas genom sanktioner. Kommissionen bör dra lärdom av begränsningarna i de befintliga sanktionsmekanismerna i Förenta staterna:s, Kanadas och andra länders handelsavtal i syfte att bedöma och förbättra ändamålsenligheten i den genomförbara efterlevnadsmekanism som eventuellt skulle kunna utvecklas i kapitlen om handel och hållbar utveckling. En potentiell begränsning är risken att EU avskräcker handelspartner från att delta i förhandlingar, eller att EU:s tyngd i sådana förhandlingar minskar.

4.8 EESK är redo att bistå kommissionen i utvecklingen av en ändamålsenlig mekanism som förbättrar genomförandet och övervakningen av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal och säkerställer fullständig efterlevnad, med utgångspunkt i de erfarenheter som gjorts i andra länder samt förslag från näringslivet, miljö- och arbetstagarorganisationer och andra grupper i det civila samhället.

Bryssel den 14 februari 2018. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/july/tradoc_155686.pdf

(2) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

(3) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_sv.pdf

(4) EESK:s yttrande om ”Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik”, föredragande: Jonathan Peel (UK–I) (EUT C 264, 20.7.2016, s. 123).

(5) REX/486 – EESK:s yttrande om ”Den stora betydelsen av handel och investeringar när det gäller att uppnå och genomföra målen för hållbar utveckling”, föredragande: Jonathan Peel (UK–I), medföredragande: Christophe Quarez (FR–II) (ännu inte offentliggjort i EUT).

(6) EESK:s yttrande om ”Frihandelsavtalet mellan EU och Republiken Korea (Sydkorea) – kapitlet om handel och hållbar utveckling”, föredragande: Dumitru Fornea (RO–II) (EUT C 81, 2.3.2018, s. 201).

(7) Konferens om Kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal – Hur kan de få ett verkligt genomslag? – Sammanfattning av huvudbudskap: http://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/summary_conference_on_tsd_chapters_in_eu_trade_agreements.pdf.

(8) Se ovan.

(9) Se ovan.

(10) Skrivelse från kommissionsledamot Cecilia Malmström till INTA-utskottets ordförande Bernd Lange, januari 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5af9d7b2e&title=letter.pdf.

(11) Skrivelse från kommissionsledamot Cecilia Malmström till Kanadas minister för internationell handel, François-Philippe Champagne, oktober 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5b568bc60&title=SIGNED_LETTER.pdf.

(12) Gemensamt tolkningsinstrument om det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan Kanada och Europeiska unionen och dess medlemsstater (EUT L 11, 14.1.2017, s. 3).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689.

(14) Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av frihandelsavtalen, offentliggjort den 9 november 2017.

(15) REX/486 – EESK:s yttrande om ”Den stora betydelsen av handel och investeringar när det gäller att uppnå och genomföra målen för hållbar utveckling”, föredragande: Jonathan Peel (UK–I), medföredragande: Christophe Quarez (FR–II) (ännu inte offentliggjort i EUT).

(16) REX/486 – EESK:s yttrande om ”Den stora betydelsen av handel och investeringar när det gäller att uppnå och genomföra målen för hållbar utveckling”, föredragande: Jonathan Peel (UK–I), medföredragande: Christophe Quarez (FR–II) (ännu inte offentliggjort i EUT).

(17) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/ditccplpmisc2016d1_en.pdf

(18) Skrivelse från kommissionsledamot Cecilia Malmström till Kanadas minister för internationell handel, François-Philippe Champagne, oktober 2017, se ovan.

(19) EESK:s yttrande om ”Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik”, föredragande: Jonathan Peel (UK–I) (EUT C 264, 20.7.2016, s. 123), EESK:s yttrande om ”EESK:s ståndpunkt beträffande särskilda nyckelfrågor i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP)”, föredragande: Philippe de Buck, medföredragande: Tanja Buzek (EUT C 487, 28.12.2016, s. 30). EESK:s yttrande om ”Frihandelsavtalet mellan EU och Republiken Korea (Sydkorea) – kapitlet om handel och hållbar utveckling”, föredragande: Dumitru Fornea (RO–II) (EUT C 81, 2.3.2018, s. 201).

(20) Skrivelse till kommissionsledamot Cecilia Malmström om offentliga samråd i enlighet med frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, december 2016, http://ec.europa.eu/carol/?fuseaction=download&documentId=090166e5af1bf802&title=EU_DAG%20letter%20to%20Commissioner%20Malmstrom_signed%20by%20the%20Chair%20and%20Vice-Chairs.pdf.

(21) EESK:s yttrande om ”Frihandelsavtalet mellan EU och Republiken Korea (Sydkorea) – kapitlet om handel och hållbar utveckling”, föredragande: Dumitru Fornea (RO–II) (EUT C 81, 2.3.2018, s. 201).

(22) Regeringar som följer riktlinjerna ska inrätta en nationell kontaktpunkt vars främsta uppgift är att främja riktlinjernas ändamålsenlighet genom att bedriva informationsverksamhet, hantera förfrågningar och bidra till att lösa problem som kan uppstå till följd av en påstådd bristande efterlevnad av riktlinjerna i specifika fall. De nationella kontaktpunkterna hjälper företagen och deras intressenter att vidta lämpliga åtgärder för att främja efterlevnaden av riktlinjerna. De fungerar som en plattform för medling och förlikning för att lösa praktiska problem som kan uppstå i samband med genomförandet av riktlinjerna.

(23) Icke-officiellt dokument som bygger på ett gemensamt förslag från Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) och American Federation of Labor and Congress of Industrial Organizations (AFL-CIO), september 2016, https://www.etuc.org/en/page/non-paper-introducing-independent-labour-secretariat-ceta.

(24) Utkast till mall för kapitel om arbetstagarrättigheter för EU:s handelsavtal, framtaget av Friedrich-Ebert-Stiftung (FES) i samarbete med ordföranden för utskottet för internationell handel, Bernd Lange, juni 2017, http://www.fes-asia.org/news/model-labour-chapter-for-eu-trade-agreements/.

(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---integration/documents/publication/wcms_229374.pdf

(26) Se https://www.ictsd.org/bridges-news/bridges/news/trade-dispute-panel-issues-ruling-in-us-guatemala-labour-law-case.