Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 283/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Béarn”

PDO-FR-A0597-AM02

Datum för meddelandet: 7 maj 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Avgränsat odlingsområde

Beskrivning och motivering: I avsnitt IV punkt 1 i produktspecifikationen ersätts kommunen Cannet med Riscle (det område som tidigare utgjorde kommunen Cannet) eftersom de två kommunerna har slagits ihop. I samband med den här ansökan om ändring av produktspecifikationen rättas stavningen av en kommun i det geografiska området: Corbères-Abères.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om geografiskt område ändras på motsvarande sätt i punkt 1.6.

2. Druvbestånd

I avsnitt V punkt 2 i produktspecifikationen har ansökan om ändring av proportionen mellan de druvsorter som odlas på anläggningen föranlett en ändring av produktspecifikationen för de röda vinerna enligt följande: ”Andelen av druvsorten tannat N kan vara 50 %.” För rosévinerna läggs följande bestämmelse till: ”Andelen av druvsorten tannat N måste vara minst 20 %.” Följande bestämmelse för de röda vinerna utvidgas till att även omfatta rosévinerna: ”Dessa skyldigheter gäller inte de druvproducenter som inte framställer vin av sin produktion, och som odlar på en yta som är mindre än 1,5 hektar inom området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen och vars företag har en andel av huvudsakliga druvsorter som är minst 50 % av druvbeståndet”. En minsta andel tannat har lagts till i proportionen mellan de druvsorter som odlas på anläggningen för roséviner i enlighet med bestämmelserna om druvblandning där kravet är minst 25 % tannat.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3. Druvblandning

Kapitel I avsnitt IX.1.b ändras enligt följande: ”För roséviner motsvarar de huvudsakliga druvsorterna minst 70 % av druvblandningen och tannat N utgör minst 25 % av druvblandningen”. Ändringen görs eftersom de övriga huvudsakliga druvsorterna, cabernet franc och cabernet sauvignon, ökar, vilka enligt producentorganisationen även står för en ökande andel av druvblandningen i den kontrollerade ursprungsbeteckningen Béarn. De anses vara intressanta druvsorter, både på grund av deras växt- och miljöegenskaper och deras organoleptiska egenskaper som ger fruktiga och relativt strukturerade viner. Minskningen av andelen tannat till 25 % i druvblandningen för roséviner ändrar inte den typiska karaktären på roséviner från Béarn.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

4. Skötsel av vinodlingen

I avsnitt VI.1.c läggs en särskild bestämmelse till för vinstockar som planteras på terrasser under punkten ”Planteringstäthet” i produktspecifikationen som godkändes i slutet av 2011, och utelämnas under punkten ”Bladverkets höjd”: ”Höjden på det uppbundna bladverket är minst 1,55 meter för vinstockar som planteras på terrasser.” Terrassodling innebär ofta att avståndet mellan raderna med vinstockar varierar beroende på topografi och inom samma jordlott, och kan vara mycket större än den för traditionella vinodlingar.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5. Förflyttning av vinet

Produktspecifikationen har ändrats så att lagringstiden för roséviner har kortats med en månad till 1 december. Det innebär att de kan släppas ut på marknaden till konsumenterna den 15 december. Genom att släppa ut rosévinerna på marknaden från den 15 december samma år som det skördas kan producentorganisationen bibehålla den kommersiella dynamiken. Den ”ytterligare” lagringsmånaden tas bort. En tidigare buteljering (december) gynnar de här rosévinernas organoleptiska egenskaper, nämligen den friska smaken och de blommiga tonerna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6. Analytiska standarder

I avsnitt IX.1.d läggs följande bestämmelse till: ”Allt vin som saluförs, otappat eller tappat, har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) om högst 4 g/l för roséviner. Halten kan dock uppgå till 5 g/l om den totala syrahalten uttryckt som svavelsyra är minst 81,6 milliekvivalenter (eller 4 g svavelsyra) per liter. Rosévinernas livlighet skulle kunna vara mer välbalanserad genom bättre balans mellan syrlighet och fruktighet, vilket gör dem mjukare och mer aromatiska.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om ändring av rosévinernas sockerhalt ändras på motsvarande sätt i punkt 1.4.

7. Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser har tagits bort eftersom de har löpt ut.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8. Sambandet med det geografiska ursprunget

Sambandet har setts över på följande sätt: ”De röda vinerna, rosévinerna och de vita vinerna framställs huvudsakligen av en blandning av druvsorter” för att det ska framgå att vinerna inte endast framställs av druvblandningar, vilket redan var fallet före ändringen.

Sambandet har även setts över när det gäller avsnittet om beskrivningen av rosévinerna. Rosévinernas färg har preciserats för att beakta viner som är mindre färgrika och med tillsatta smaker enligt följande: ”Rosévinernas färg går generellt sett från ljusrosa till mer intensivt rosa. Vinerna är friska och mjuka med en angenäm struktur som kännetecknas av aromatiska toner av röda bär och citrus. ”

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om tillsats av aromer, ändring av färg och viner som produceras av en enda druvsort ändras på motsvarande sätt i punkt 1.8.

9. Kontrollorgan

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Béarn

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

Allt vin som är redo att saluföras, otappat eller tappat, har följande egenskaper:

— En total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent efter berikning.

— En halt av äppelsyra som är högst 0,4 g/l (gram per liter).

— En halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) som är högst:

3 g/l för röda viner vars naturliga totala alkoholhalt är högst 14 volymprocent.

4 g/l för röda viner vars naturliga totala alkoholhalt är minst 14 volymprocent.

Den totala syrahalten, den totala halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i lagstiftningen. De röda vinerna kan framställas av druvblandningar. Det är värt att understryka att de främsta druvsorter som används är av lokal härkomst och väl anpassade till klimatet i regionen. Detta ger vinerna med den här ursprungsbeteckningen en del av deras särskilda karaktär.

De röda vinerna har en god tanninpotential. De fruktiga aromerna dominerar ofta och kan utvecklas i takt med att de åldras så att de blir mer komplexa.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2. Vita viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

Allt vin som är redo att saluföras, otappat eller tappat, har följande egenskaper:

— En total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent efter berikning.

— En halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) som är högst 4 g/l.

Den totala syrahalten, den totala halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i lagstiftningen. Vinerna kan framställas av druvblandningar. Det är värt att understryka att de främsta druvsorter som används är av lokal härkomst och väl anpassade till klimatet i regionen. Detta ger vinerna med den här ursprungsbeteckningen en del av deras särskilda karaktär.

De vita vinerna har god balans mellan friskheten och det feta, och en viss komplex doft med dominerande aromatiska fruktiga och blommiga toner.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3. Roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

Allt vin som är redo att saluföras, otappat eller tappat, har följande egenskaper:

— En total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent efter berikning.

— En halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) om högst 4 g/l för roséviner. Halten kan dock uppgå till 5 g/l om den totala syrahalten uttryckt som svavelsyra är minst 81,6 milliekvivalenter (eller 4 g svavelsyra) per liter

Den totala syrahalten, den totala halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i lagstiftningen. Vinerna kan framställas av druvblandningar. Det är värt att understryka att de främsta druvsorter som används är av lokal härkomst och väl anpassade till klimatet i regionen. Detta ger vinerna med den här ursprungsbeteckningen en del av deras särskilda karaktär.

Rosévinernas färg går generellt sett från ljusrosa till mer intensivt rosa. Vinerna är friska och mjuka med en angenäm struktur som kännetecknas av aromatiska toner av röda bär och citrus.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Särskild oenologisk metod

— De vita vinerna och rosévinerna framställs genom direkt pressning.

— Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

— En total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent efter berikning.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2. Odlingsmetoder

Planteringstäthet

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar, med minst 2,50 meter mellan raderna.

Vinodlingarna som är avsedda för produktion av röda viner och roséviner och som ligger i följande kommuner i departementet Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust och Uzos kan ha ett avstånd mellan raderna om högst 2,80 meter.

Dessa bestämmelser ska inte tillämpas på vinstockar som planteras på terrasser.

Beskärningsbestämmelser

Vinrankorna beskärs med enkel eller dubbel guyotbeskärning med högst antal skott per stock enligt följande:

16 skott för druvsorterna tannat N, manseng N, gros manseng B och raffiat de moncade B.

20 skott för de övriga druvsorterna.

Antalet fruktbärande grenar per år och stock efter blomningen (Lorenz-stadium 23) får vara högst:

12 skott för druvsorterna tannat N, manseng N, gros manseng B och raffiat de moncade B.

16 skott för de övriga druvsorterna.

— Bevattning kan tillåtas.

5.2. Högsta avkastning

Béarn – Röda viner, roséviner och vita viner

60 hektoliter/hektar.

6. Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinet framställs, bereds och lagras i följande kommuner:

— Departementet Gers: Riscle (det område som tidigare utgjorde kommunen Cannet), Maumusson-Laguian och Viella.

— Departementet Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne och Soublecause.

— Departementet Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kantonen Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer och Vielleségure.

7. Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Gros manseng B

Petit manseng B

Raffiat de Moncade B

Tannat N

8. Beskrivning av samband

Béarn – Röda viner, roséviner och vita viner

Det geografiska området består av tre vinodlingsnav i regionen Béarn. Området ligger vid foten av Pyrenéerna i ett kuperat område med mycket varierande jordar och topoklimat.

Vinodlingarna ligger diskret och osammanhängande inbäddade i landskapet. De utgör en del av ett diversifierat blandjordbruk. Klipporna som bildar reliefer består i huvudsak av sediment av kontinentalt ursprung (molass, märgel, kalksten, lera, sables fauves, stenlager) och ibland från havet (flysch). Under kvartärperioden täckte vindburen silt reliefen och på vissa ställen är den fortfarande synlig.

Även jordarna i området är mycket varierande, även om de flesta är urlakade och sura. Vissa jordar på kalksten är synliga. Jordarna är olika steniga: de högst belägna stenlagren täcker bergssluttningarna och flysch kan skönjas i form av kantig småsten. Sand och grus förbättrar avrinningen. Tack vare att jordarna är steniga har de generellt sett en god förmåga att få vattnet att rinna av och de värms snabbt upp. Sluttningarna är ofta asymmetriska. Reliefen är mycket kuperad och bildar många olika lägen, framför allt sluttningar mot söder, öster eller väster, som är varma och tillräckligt sluttande för att regnvattnet ska rinna undan.

Klimatet är ett dominerande kustklimat, fuktigt och milt, och ger en nederbörd på mellan 1 000 mm per år norr om området och 1 300 mm per år i öster, relativt jämnt fördelat över året men med en torrare period under sommaren och början av hösten. Det är också under den här perioden som den sydliga och varma föhnvinden blåser (en av tre dagar).

Lokala kartor och arkiv visar att det fanns väletablerade vinodlingar i en stor del av området redan från 1200-talet.

I mitten av 1300-talet började vita och röda viner från Béarn att exporteras under det här namnet till Holland. Exporten utvecklades ända fram till 1800-talet.

Från 1400-talet öppnade sig en ny avsättningsmöjlighet i Bigorre och Pyrenéerna. Redan från 1500-talet bestod de gröna druvsorterna huvudsakligen av petit manseng B, gros manseng B, arrufiac B, courbu B och raffiat de moncade B.

Under 1700-talet användes ett fåtal blå druvsorter: utöver fer N och bouchy (cabernet franc N) användes tannat N, en mycket färgrik och tanninrik lokal druvsort.

I början av 1900-talet hade rosévinerna med den här ursprungsbeteckningen mycket gott renommé tack vare marknaderna i Parisregionen.

1951 fick rosévinerna och de vita vinerna kvalitetsbeteckningen AOVDQS (appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure).

1975 erkändes Béarn som kontrollerad ursprungsbeteckning för de röda vinerna, rosévinerna och de vita vinerna.

Under 1900-talet minskade vinodlingarnas yta kraftigt. Sedan 1980 växer de dock igen. Den yta som omfattas ligger fast på cirka 300 hektar.

Idag har viner från regionen Béarn på nytt ett gott renommé tack vare vinodlarnas arbete med att överföra och utveckla sitt kunnande.

Landskapet i det geografiska området är kuperat och delvis skogsbeväxt med mycket varierande lägen och jordmånar, och vinodlingarna är därmed oregelbundet anlagda och bildar ett lapptäcksliknande landskap. Sluttningarna ger gynnsamma topoklimatförhållanden där regnvattnet kan rinna undan och i goda lägen främjar solen och temperaturen skördarnas mognad. Den varma och torra sydliga vind som blåser under den period då druvorna mognar har gynnat vinodlingen i den här generellt sett fuktiga regionen.

I det avgränsade området där druvorna odlas är jordlotterna tydligt avgränsade efter var druvorna mognar bäst under goda sanitära förhållanden: jordlotter med goda lägen och en jordmån med relativt god avrinning.

Utifrån de marknader som vinodlarna förfogade över har välrenommerade vinodlingar med lokala druvsorter utvecklats. En av orsakerna till att vinodlingarna har haft gott renommé genom århundradena är anpassningen av de lokala druvsorterna till det relativt fuktiga klimatet och att druvorna mognar sent. De här druvsorterna kräver specifika kunskaper som har utvecklats i det geografiska området: de tanninrika blå druvsorterna och de gröna druvornas stora alkoholpotential måste kunna bemästras genom val av datum för skörd och genom druvblandningarna.

De röda vinerna, rosévinerna och de vita vinerna framställs huvudsakligen av en blandning av druvsorter. Det är värt att understryka att de främsta druvsorter som används är av lokal härkomst och väl anpassade till klimatet i regionen. Detta ger vinerna med den här ursprungsbeteckningen en del av deras särskilda karaktär.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Béarn” kan kompletteras med den kompletterande geografiska beteckningen som anger den större geografiska enheten ”Sud-Ouest”.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

(1) EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.