Särskild rapport EU:s utbildningsmål: 
programmen 
motsvarar målen men 
resultatmätningen är 
bristfälligSV 2016  nr 16
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5160-2 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/76545 QJ-AB-16-016-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5168-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/820216 QJ-AB-16-016-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5165-7 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/582161 QJ-AB-16-016-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
EU:s utbildningsmål: 
programmen 
motsvarar målen men 
resultatmätningen är 
bristfällig
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 16
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsupp -
gifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II — där ledamoten Henri Grethen är ordförande — som är 
specialiserad på revision av utgiftsområdena strukturpolitik, transport och energi. Revisionsarbetet leddes av ledamoten 
Iliana Ivanova, som också var föredragande, med stöd av Tony Murphy (kanslichef) och Mihail Stefanov (attaché), Alain 
Vansilliette (förstechef), Paolo Pesce (uppgiftsansvarig) och Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullo -
va, Attila Horvay-Kovács, Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne och Ana Popescu (revisorer).
Från vänster till höger:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács, 
P . Pesce och Z. Csák.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–IX  Sammanfattning
1–18  Inledning
1 Utbildningens roll
2–14  Utbildning och EU
15–18  Former för delad förvaltning
19–21  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
22–81  Iakttagelser
22–52  Bedömning av de operativa programmen för 2007–2013
24–38  EU:s utbildningsmål tas upp i de granskade operativa programmen inom ESF för 2007–2013
39–44  Otillräcklig koppling mellan den ekonomiska omplaneringen av operativa program och fastställda mål
45–52  De granskade projektens resultat kunde inte påvisas på ett systematiskt sätt
53–81  Bedömning av utarbetandet av operativa program för programperioden 2014–2020
55–61  Kommissionen hjälpte medlemsstaterna att utarbeta operativa program för 2014–2020
62–68  De granskade operativa programmen stämmer överens med EU:s utbildningsmål
69–73  Rutinerna för resultatövervakning har förbättrats men har vissa begränsningar
74–81  Svårt att koppla utbildningsåtgärder till anställningsutsikter
82–93  Slutsatser och rekommendationer
04 Innehåll 
 Bilaga I  — Framsteg i förhållande till Europa 2020:s utbildningdmål
 Bilaga II  — Översikt över planering, genomförande, övervakning och rapportering
 Bilaga III — Förteckning över granskade operativa program inom ESF för perioden 2007–2013
 Bilaga IV —  Förteckning över partnerskapsöverenskommelser och granskade operativa  
program för perioden 2014–2020
 Bilaga V  —  Revisionsmetod vid bedömningen av de operativa programmens mål
 Bilaga VI —  Översikt över de ändringar som gjorts av de granskade operativa programmen 
inom ESF för perioden 2007–2013
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Andel elever som slutar skolan i förtid : Definieras som den andel av befolkningen i åldern 18–24 år som har högst 
grundskoleutbildning och inte längre deltar i utbildning eller yrkesutbildning.
Delmål : Mellanliggande mål som fastställts för indikatorer för vilka ett målvärde har fastställts.
Effekt : De långsiktiga socioekonomiska konsekvenser som kan observeras en viss tid efter en avslutad 
interventionsåtgärd och som kan beröra antingen direkta mottagare av interventionen eller indirekta mottagare (till 
exempel minskning av arbetslösheten, förbättringar av vattenkvaliteten osv.).
Europa 2020-strategin : EU:s tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt. Den lanserades 2010 för att skapa 
förutsättningar för smart och hållbar tillväxt för alla.
Europeiska socialfonden (ESF) : Syftet med Europeiska socialfonden är att stärka den ekonomiska och 
sociala sammanhållningen inom EU genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (huvudsakligen genom 
utbildningsåtgärder) och främja en hög sysselsättning och skapa fler och bättre arbetstillfällen.
Europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonder) : ESI-fonderna omfattar fem separata fonder som 
syftar till att minska de regionala obalanserna i unionen med politiska ramar som fastställs för den sjuåriga 
budgetramen. Fonderna är Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och 
fiskerifonden (EHFF).
Förhandsvillkor : Villkor, baserade på förutbestämda kriterier som fastställs i partnerskapsöverenskommelser, som 
anses utgöra nödvändiga förutsättningar för att det unionsstöd som omfattas av partnerskapsöverenskommelserna 
ska användas ändamålsenligt och effektivt. När medlemsstaterna utarbetar operativa program inom Eruf, 
Sammanhållningsfonden och ESF under programperioden 2014–2020 ska de bedöma om dessa villkor är uppfyllda. 
Om de inte är det måste handlingsplaner utarbetas så att de garanterat är uppfyllda senast den 31 december 2016.
Förskoleverksamhet : Förskoleverksamhet gäller barn som har fyllt fyra år men ännu inte har uppnått åldern för 
obligatorisk skolstart.
Förvaltningsmyndighet : En förvaltningsmyndighet är en nationell, regional eller lokal offentlig myndighet (eller 
något annat offentligt eller privat organ) som medlemsstaten har utsett att förvalta ett operativt program. I dess 
uppgifter ingår att välja ut vilka projekt som ska finansieras, övervaka hur projekten genomförs och rapportera till 
kommissionen om finansiella aspekter och uppnådda resultat.
Gymnasieutbildning : I denna rapport avser gymnasieutbildning den andel personer på 22 år som minst har 
avslutat gymnasiet.
06 Ordförklaringar 
Högskoleutbildning : Högskoleutbildning avser den andel personer i åldern 30–34 som har avslutat en högre 
utbildning.
Internationell typklassificering av utbildning (Isced) : Den internationella typklassificeringen av utbildning 
används för att definiera utbildningsnivåer och utbildningsområden. Isced-klassificeringen utvecklades från början 
av Unesco i mitten av 1970-talet och reviderades första gången 1997. På grund av senare ändringar i utbildnings- 
och inlärningssystemen sedan början av 2000-talet gjordes en ytterligare översyn av Isced mellan 2009 och 2011.
Den nuvarande klassificeringen (Isced 2011) består av följande nivåer:
01 Förskola
02 Förskoleklass
1 Låg och mellanstadium
2 Högstadium
3 Gymnasium
4 Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå
5 Kort högskoleutbildning
Högre 
utbildning6 Kandidatexamen eller motsvarande
7 Mastersexamen eller motsvarande
8 Doktorsexamen eller motsvarande
Livslångt lärande : Livslångt lärande gäller den andel av befolkningen i åldern 25–64 år som deltog i en utbildning 
fyra veckor före enkäten.
Matematik, naturvetenskap och teknik : Matematik, naturvetenskap och teknik avser ökningen av det totala 
antalet personer med universitets- eller högskoleexamen på områdena matematik, naturvetenskap och teknik.
Operativt program (OP) : I ett operativt program anges en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur 
finansieringen (EU-finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) kommer att användas under 
en viss period (vanligtvis sju år) för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att ett visst antal mål uppnås 
som anges inom det operativa programmets insatsområden. Operativa program finns för var och en av fonderna 
på sammanhållningsområdet (det vill säga Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF). Operativa program utarbetas 
av medlemsstaten och måste godkännas av kommissionen innan några medel kan betalas ut från EU:s budget. De 
operativa programmen kan endast ändras under den period som det omfattar om båda parterna är överens.
Partnerskapsöverenskommelser : Överenskommelser mellan Europeiska kommissionen och varje medlemsstat 
för programperioden 2014–2020. I dem anges de nationella myndigheternas planer för hur finansieringen från 
de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska användas och anges i stora drag varje lands strategiska mål 
och investeringsprioriteringar med en koppling till de övergripande målen i Europa 2020-strategin för en smart 
och hållbar tillväxt för alla. De innehåller också bland annat närmare uppgifter om eventuella förhandsvillkor och 
ramar för resultatförvaltning. De utarbetas av medlemsstaten i samråd med kommissionen och måste antas av 
kommissionen.
Personer med svaga grundläggande färdigheter : Personer med svaga grundläggande färdigheter gäller den 
andel femtonåringar som har svaga färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap.
07 Ordförklaringar 
Programperiod : Den fleråriga ram inom vilken strukturfonderna och Sammanhållningsfonden planeras och 
genomförs.
Output : Något som produceras eller uppnås med de resurser som tilldelas en intervention (till exempel utbildning 
för arbetslösa ungdomar, antal avloppsreningsverk eller antal kilometer väg som har byggts osv.).
Utbildning 2010 : Ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet som antogs av rådet 2003 och bygger på 
gemensamma mål. Den omfattar en rad indikatorer och referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa.
Utbildning 2020 : En uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet som antogs av 
rådet 2009. Den bygger på de framsteg som gjordes inom Utbildning 2010 och innehåller gemensamma strategiska 
mål för Europeiska unionen (EU) och dess medlemsstater för perioden fram till 2020.
Utfall : En förändring som sker till följd av att en intervention genomförs och som vanligtvis hänför sig till 
interventionens mål (till exempel praktikanter som får anställning, minskade föroreningar i renat avloppsvatten, 
kortare restid osv.). Utfall kan vara förväntade eller oväntade, positiva eller negativa.
Utgångsvärde : Syftet med utgångsvärden är att fastställa ett referensvärde mot bakgrund av vilket mål sedan 
fastställs och bedöms.
08
 Sammanfattning
I
Investeringar i utbildning är av avgörande betydelse om man ska kunna förbättra arbetsproduktiviteten, yrkesut -
vecklingen och i slutändan den ekonomiska tillväxten i Europeiska unionen (EU). Andra förtjänster med utbildning 
kan vara aktivare medborgarskap, lägre brottslighet och bättre genomsnittlig hälsa. Människors utbildningsnivå är 
dessutom direkt kopplad både till deras anställbarhet och till kvaliteten på den anställning som de får. På senare år 
har arbetslösheten i EU varit tre gånger lägre för dem som har högre utbildning jämfört med dem som högst har 
grundskoleutbildning.
II
I EU är utbildningspolitiken medlemsstaternas fulla och exklusiva behörighet. EU-strategier antas i form av rådets 
slutsatser som inte är rättsligt bindande för EU:s medlemsstater. Men unionen har befogenhet att vidta åtgärder för 
att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder på utbildningsområdet.
III
Eurostat uppskattar att 3 200 miljarder euro gick till utbildning i EU:s medlemsstater mellan 2007 och 2011, men att 
de totala utgifterna för utbildning minskade något mellan 2009 och 2013 i de flesta av dem.
IV
Den EU-finansiering som direkt anslås till utbildning är visserligen begränsad jämfört med de nationella investe -
ringarna på området, men ESF bidrog ändå med 33,7  miljarder  euro till utbildningsåtgärder under programperioden 
2007–2013. De planerade ESF-anslagen till utbildning för programperioden 2014–2020 är betydligt lägre (med en 
uppskattad budget på 27,1  miljarder  euro).
V
EU:s utbildningsmål beskrivs i de strategiska ramarna för Utbildning 2010, Utbildning 2020 och Europa 2020. Vid 
revisionen undersökte vi om målen hade beaktats på lämpligt sätt i de operativa programmen och motsvarande 
projekt för 2007–2013 och vid utformningen av de operativa programmen för programperioden 2014–2020.
VI
Vi granskade 37 operativa program inom ESF från programperioden 2007–2013, vilka motsvarar cirka 28 miljar -
der euro eller 83 % av ESF:s totala utbildningsanslag. Vi besökte även myndigheter i fem medlemsstater (Tyskland, 
Frankrike, Italien, Portugal och Rumänien) och granskade ett urval av projekt. Vi granskade också fem partnerskaps -
överenskommelser och åtta operativa program för programperioden 2014–2020, vilka motsvarar cirka sju miljarder 
euro i ESF-anslag till utbildning.
09 Sammanfattning 
VII
Vi drog slutsatsen att EU:s utbildningsmål överlag beaktades på lämpligt sätt i de operativa programmen för 2007–
2013. Men i en del operativa program beskrevs inte vissa delar i interventionslogiken och det fanns brister i ramen 
för övervakningsverktyg. Dessutom kunde de granskade projektens resultat inte systematiskt påvisas på grund av 
att det saknades kvantifierade mål och resultatindikatorer. När det gäller merparten av de granskade operativa pro -
gram som fick ett ändrat ekonomiskt anslag förklarades inte tydligt vilka följder som ändringen av de ekonomiska 
anslagen fick för motsvarande målvärden.
VIII
Vi konstaterade att EU:s utbildningsmål beaktades på lämpligt sätt vid utformningen av de operativa programmen 
för 2014–2020 och att beskrivningen av interventionslogiken hade förbättrats. Men det finns fortfarande en del 
brister i ramen som kan ha en effekt på övervakningen av och rapporteringen om resultatet för operativa pro -
gram och projekt. Dessutom finns det inte alltid en tydlig koppling mellan utbildningsåtgärder och deras effekt på 
anställbarheten.
IX
Vi rekommenderar följande:
a) Under förberedelserna inför nästa programperiod bör kommissionen överväga att noga ange resultatindika -
torn/resultatindikatorerna för utfall med utgångs- och målvärden för varje investeringsprioritering.
b) Till programperioden 2014–2020:
i) I de fall då medlemsstaterna begär ändringar av operativa program bör kommissionen
 ο uppmuntra att det görs en tydlig koppling mellan de operativa programmens investeringsprioriteringar 
och lämpliga kvantifierade och mätbara resultatindikatorer,
 ο se till att medlemsstaterna lämnar en förklaring till omplaneringen av de ekonomiska anslagen, inklusive 
kvalitativ och kvantitativ information om den förväntade ändringen i output- och resultatindikatorer.
ii) Medlemsstaterna bör se till att
 ο det finns en tydlig koppling mellan de utvalda projekten och uppnåendet av de av EU:s utbildningsmål 
som anges i det operativa programmet,
 ο det finns lämpliga resultatindikatorer som visar projektets faktiska effekter på de slutliga deltagarna 
på ett systematiskt sätt och som övervakar framstegen i förhållande till de operativa programmens 
utbildningsmål.
iii) Vid behov bör kommissionen och medlemsstaterna bättre rikta de operativaprogrammens finansiering 
till åtgärder som stärker kopplingen mellan utbildning och anställning och se till att utfallen övervakas 
ordentligt.
10
 Inledning
Utbildningens roll
01 
Investeringar i utbildning är av avgörande betydelse om man ska kunna förbättra 
arbetsproduktiviteten, yrkesutvecklingen och i slutändan den ekonomiska tillväx -
ten i Europeiska unionen (EU). Andra förtjänster med utbildning kan vara aktivare 
medborgarskap, lägre brottslighet och bättre genomsnittlig hälsa1. Människors 
utbildningsnivå är direkt kopplad till deras anställbarhet, kvaliteten på den 
anställning som de får och den individuella inkomsten och i ännu högre grad till 
arbetslösheten. Såsom framgår av diagram 1  har arbetslösheten i EU på senare 
år varit tre gånger lägre för dem som har högre utbildning jämfört med dem som 
högst har högstadieutbildning.1 Europeiska expertnätverket 
för utbildningsekonomi 
(EENEE), The economic case for 
education  (de ekonomiska 
argumenten för utbildning), 
december 2014 och OECD, 
Education at a Glance 2015  –  
OECD Indicators  (utbildningen 
i korthet 2015 – OECD-
indikatorer), 2015.Diagram 1Arbetslöshet i förhållande till utbildningsnivå i EU
Arbetslöshet (i åldern 15–64)Eftergymnasial utbildningGymnasieskolaGenomsnittHögst högstadium
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Källa:  Eurostat.
11 Inledning 
Utbildning och EU
02 
En av EU:s grundprinciper är att främja kunskap genom att ge EU-medborgarna 
”bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning”2. Inom EU är utbild -
ningspolitiken medlemsstaternas fulla och exklusiva behörighet. EU-strategier 
antas i form av rådets slutsatser som inte är rättsligt bindande för EU:s med -
lemsstater (så kallad icke-bindande lagstiftning). Dessa slutsatser är politiska 
uttalanden från rådet som lägger grunden till samarbetet mellan två eller flera 
medlemsstater på ett bestämt område.
03 
EU har befogenhet att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera 
medlemsstaternas åtgärder på utbildningsområdet3. Dessutom föreskrivs följan -
de: ”Unionen ska bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom 
att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja 
och komplettera deras insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera 
medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens 
organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald”4.
04 
År 2000 godkände stats- och regeringscheferna Lissabonstrategin5, som syftade 
till att göra EU till ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsba -
serade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre 
arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning” till 2010.
05 
Efter Lissabonstrategin kom rådet överens6 om att fastställa en ram för europe -
iskt samarbete på utbildningsområdet som grundades på gemensamma mål 
(kallad Utbildning 2010). I den ingår en rad indikatorer och referensnivåer för 
genomsnittliga utbildningsresultat i Europa som ska användas som ett verktyg 
för övervakning av hur målen för Europas utbildningssystem uppnås.2 Ingressen till fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt (EUF-fördraget).
3 Artikel 6 i EUF-fördraget.
4 Artikel 165 i EUF-fördraget.
5 Europeiska rådet 23–24  
mars  2000.
6 Rådets slutsatser av den 
5 maj 2003 om referensnivåer 
för genomsnittliga resultat 
i Europa inom allmän utbild-  
ning och yrkesutbildning 
(Referensvärden) (EUT C 134, 
7.6.2003, s. 3), med hänvisning 
till KOM(2002) 629 slutlig av 
den 20  november  2002, 
Europeiska riktmärken inom 
allmän och yrkesinriktad 
utbildning: uppföljning av 
Europeiska rådets möte 
i Lissabon .
12 Inledning 
06 
År 2009 antog rådet7 en uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete 
om utbildning, Utbildning 2020, som bygger på de framsteg som gjordes inom 
Utbildning 2010.
07 
År 2010 antog rådet Europa 2020-strategin8 för sysselsättning och smart och håll -
bar tillväxt för alla. I den fastställs fem överordnade mätbara EU-mål för 2020 som 
omsattes i nationella mål och strategier. I målen ingår utbildning.
08 
EU:s utbildningsmål har varit relativt stabila och legat långt upp på EU:s dagord -
ning. Utifrån de strategiska dokument som nämns ovan är de EU-utbildningsmål 
som vi beaktar i denna rapport följande:
 ο Minska andelen elever som slutar skolan i förtid.
 ο Öka andelen personer med genomgången eftergymnasial utbildning.
 ο Öka deltagandet i livslångt lärande.
 ο Minska andelen personer med svaga grundläggande färdigheter.
 ο Öka deltagandet i förskoleverksamhet.
 ο Öka deltagandet i högre utbildning på områdena matematik, naturvetenskap 
och teknik.
 ο Öka andelen personer med avslutad gymnasieutbildning.
I tabell 1  finns fler uppgifter samt de mål som fastställts på europeisk nivå.
09 
Det är visserligen svårt att se ett direkt samband med EU-stödets effekt, men 
man har gjort betydande framsteg på senare år med att uppnå Europa 2020:s ut -
bildningsmål. Det krävs dock fler insatser om målen ska uppnås. Trots att EU-ge -
nomsnittet ligger nära Europa 2020:s utbildningsmål finns det fortfarande en del 
medlemsstater som släpar efter när det gäller att uppnå de nationella målen.7 Rådets slutsatser av den 
12 maj 2009 om en strategisk 
ram för europeiskt utbild-
ningssamarbete (”Utbildning 
2020”) (EUT C 119, 28.5.2009, 
s. 2).
8 Europeiska rådet av den 17 ju-  
ni 2010, slutsatser, med hän-  
visning till KOM(2010) 2020 
slutlig, Europa 2020 – En stra-  
tegi för smart och hållbar 
tillväxt för alla .
13 Inledning 
EU:s utbildningsmål
OmrådeUtbildning 2010  
Maj 2003Utbildning 2020  
Maj 2009Europa 2020  
Juni 2010
Mål som ska uppnås senast 2010 på EU-nivå Mål som ska uppnås senast 2020 på EU-nivå
Andelen elever som 
slutar skolan i förtidAndelen elever som lämnar utbildningen i förtid 
bör understiga 10 %.Andelen elever som lämnar utbildningen i förtid bör understiga 10 %.
Eftergymnasial 
utbildning  
(Isced 5–8)Anges inte Andelen i åldern 30–34 med eftergymnasial utbildning bör vara minst 40 %
Livslångt lärandeMinst 12,5 % av de vuxna (i åldern 25–64) bör 
delta i livslångt lärandeMinst 15 % av de vuxna (i åldern 25–64) bör 
delta i livslångt lärande
Inga nya målPersoner med 
svaga grundläggande 
färdigheterAndelen 15-åringar med svaga grundläggande 
skriv- och läsfärdigheter bör ha minskat med 
minst 20 % jämfört med 2000Andelen 15-åringar med svaga grundläggande 
färdigheter i läsning, matematik och naturveten -
skap bör understiga 15 %.
Förskoleverksamhet 
(Isced 0)Anges inteMinst 95 % av barn som har fyllt fyra år men 
ännu inte uppnått åldern för obligatorisk skol -
start bör delta i förskoleverksamhet
Matematik, naturve -
tenskap och teknikDen totala andelen personer med akademisk 
examen i matematik, naturvetenskap och teknik 
bör öka med minst 15 % (från 2003 till 2010) 
samtidigt som obalansen mellan kvinnor och 
män bör minskaInga nya mål
Gymnasieutbildning  
(Isced 3)Minst 85 % av alla 22-åringar bör ha avslutad 
gymnasieutbildning.Tabell 1
14 Inledning 
10 
Diagrammen 2 och 3  visar trenden när det gäller minskningen av andelen elever 
som lämnar skolan i förtid och ökningen av eftergymnasial utbildning i de besök -
ta medlemsstaterna9. Genom en reform 2009 i Portugal blev det obligatoriskt att 
vara kvar i utbildning tills man blev 18 år, som är den ålder då elever vanligtvis 
går ut gymnasiet. Det har i stor utsträckning bidragit till att andelen elever som 
slutar skolan i förtid har minskat. Diagram 2 Diagram 3Andelen elever som slutar skolan i förtid i EU19 Tyskland, Frankrike, Italien, 
Portugal och Rumänien.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
EU-mål: under 10 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EU (28 länder)
TysklandFrankrikeItalienPortugalRumänien
EU-mål: över 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %EU (28 länder)
Tyskland
FrankrikeItalienPortugalRumänienAndelen personer med högskoleutbildning i EU1
1 EU:s mål är inte nödvändigtvis desamma som de specifika nationella målen.
Källa:  Eurostat.
15 Inledning 
11 
I bilaga I  visar vi vilka framsteg med att uppnå Europa 2020-målen som gjordes 
under perioden 2006–2015 i samtliga 28 medlemsstater i informationssyfte.
12 
Utbildning är en av de största utgiftsposterna i medlemsstaternas nationella 
budgetar. Kommissionens statistikkontor Eurostat uppskattar att totalt 3 200 mil -
jarder euro gick till utbildning i EU:s medlemsstater mellan 2007 och 2011.
13 
Trots att kommissionen vid ett flertal tillfällen har uppmanat medlemsstaterna 
att skydda investeringar på tillväxtvänliga politikområden som utbildning mins -
kade utgifterna för utbildning, i andel av bruttonationalprodukten, något mellan 
2009  och  201310 i de flesta medlemsstater (se tabell 2 ).
14 
Den EU-finansiering som direkt går till utbildning är visserligen begränsad jäm -
fört med de nationella investeringarna på området, men ESF bidrog ändå med 
33,7  miljarder  euro till åtgärder på utbildningsområdet under hela programperi -
oden 2007–2013. De planerade ESF-anslagen till utbildning för programperioden 
2014–2020 är betydligt lägre (med en uppskattad budget på 27,1 miljarder euro).10 Europeiska kommissionen, 
Utbildningsöversikt 2014, s. 14 
och Utbildningsöversikt 2015, 
s. 25.
16 Inledning 
EU:s 28 medlemsstater – utbildningsutgifter i andel av bruttonationalprodukten
2009 2010 2011 2012 2013
EU (28 länder) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgien 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgarien 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Tjeckien 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danmark 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Tyskland 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estland 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irland 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grekland 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Spanien 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Frankrike 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Kroatien – 5,0 5,0 5,0 5,3
Italien 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Cypern 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Lettland 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Litauen 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luxemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Ungern 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nederländerna 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Österrike 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Polen 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugal 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumänien 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenien 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovakien 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finland 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Sverige 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Förenade kungariket 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Källa:  Eurostat.Tabell 2
17 Inledning 
Former för delad förvaltning
15 
ESF genomförs av kommissionen och medlemsstaterna via delad förvaltning. 
Medlemsstaterna utarbetar fleråriga operativa program som förhandlas fram 
med kommissionen och antas i form av kommissionsbeslut. Ett operativt pro -
gram är ett strategiskt dokument där man analyserar de problem och behov som 
finns i det geografiska område där det genomförs, kartlägger de grupper som 
behöver stöd, fastställer prioriteringar för interventionen och motsvarande bud -
get och sätter upp de mål som ska uppnås.
16 
Medlemsstaterna utser förvaltningsmyndigheter som ska förvalta och genom -
föra de operativa programmen och se till att genomförandet är ändamålsenligt, 
lagligt och korrekt, särskilt när det gäller urvalet av de projekt som ska finansieras 
samt övervakningen av genomförandet och rapporteringen till kommissionen 
om ekonomiska aspekter och uppnådda resultat. Förvaltningsmyndigheterna 
får besluta att delegera en del av genomförandet till ett eller flera förmedlan -
de organ. Projekten genomförs av stödmottagarna. Stödmottagarna ska lämna 
övervakningsinformation om projektens framsteg till förvaltningsmyndighe -
terna, som ska skicka aggregerad information till kommissionen i form av årliga 
genomföranderapporter11.
17 
Till programperioden 2014–2020 har ändringar införts för hur man utarbetar ope -
rativa program12 och särskilt partnerskapsöverenskommelser och förhandsvillkor. 
Partnerskapsöverenskommelser är kontrakt mellan kommissionen och medlems -
staterna och ersätter de nationella strategiska referensramar som fanns under 
programperioden 2007–2013. Partnerskapsöverenskommelserna har en överord -
nad strategisk plan med prioriteringar av investeringar för varje medlemsstat. 
Syftet med dem är att se till att de europeiska struktur- och investeringsfonderna 
används i överensstämmelse med Europa 2020-strategin i medlemsstaterna och 
att införa rutiner som garanterar att fonderna används ändamålsenligt. Partner -
skapsöverenskommelserna delas sedan in i operativa program. Förhandsvillkor är 
villkor som anses utgöra nödvändiga förutsättningar för att unionsstödet an -
vänds ändamålsenligt och effektivt. Om villkoren inte uppfylls måste medlems -
staterna utarbeta handlingsplaner för att se till att de är uppfyllda senast den 
31 december 2016.
18 
I bilaga II  beskrivs förenklat de viktigaste aspekterna av processerna för pro -
gramplanering, genomförande och rapportering när det gäller ESF-åtgärder.11 Strukturen kompletteras av en 
attesterande myndighet som 
har till uppgift att intyga för 
kommissionen att de kost-  
nader som redovisas för 
ersättning är korrekta, här-  
rör från ett tillförlitligt redo-  
visningssystem och är 
förenliga med gällande 
EU-bestämmelser och 
nationella bestämmelser. En 
revisionsmyndighet granskar 
ändamålsenligheten 
i kontrollsystemen och 
ansvarar för slutdeklarationen 
och rapporten till 
kommissionen.
12 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 
17 december 2013 om fast-  
ställande av gemensamma 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs- och fiskeri-  
fonden, om fastställande av 
allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala utveck-  
lingsfonden, Europeiska so-  
cialfonden, Sammanhåll-
ningsfonden och Europeiska 
havs- och fiskerifonden samt 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).
18
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
19 
Vid revisionen undersökte vi om EU:s utbildningsmål hade beaktats på lämpligt 
sätt i de operativa programmen och motsvarande projekt för 2007–2013 och vid 
utformningen av de operativa programmen för programperioden 2014–2020. Vi 
kunde inte välja ut specifika projekt att granska för perioden 2014–2020 eftersom 
det fortfarande var för tidigt i programperioden.
20 
Vi bedömde särskilt om
a) EU:s utbildningsmål togs upp på lämpligt sätt i de operativa programmen 
inom ESF och projekten under perioden 2007–2013,
b) kommissionen hjälpte medlemsstaterna att utarbeta operativa program för 
perioden 2014–2020 för att de skulle bli bättre jämfört med den föregående 
programperioden.
21 
Revisionen grundades på följande:
 ο Intervjuer med tjänstemän vid kommissionens generaldirektorat13.
 ο En analytisk granskning av relevant EU-dokumentation och nationell 
dokumentation.
 ο En skrivbordsgranskning av 37 operativa program inom ESF från program-  
perioden 2007–2013 i 15 medlemsstater (se bilaga III ) och fem partnerskaps -
överenskommelser och åtta operativa program (som antogs mellan oktober 
2014 och februari 2015) för programperioden 2014–2020 i fem medlemsstater: 
Tyskland, Frankrike, Italien, Portugal och Rumänien (se bilaga IV ). Vi beskriver 
den revisionsmetod som vi använde vid analysen närmare i  bilaga V .
 ο Besök hos myndigheter i de fem medlemsstater som nämns ovan.
 ο Besök hos stödmottagare inom 15 projekt från programperioden 2007–2013.13 Generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering och 
generaldirektoratet för 
utbildning och kultur.
19
 Iakttagelser
14 Även om målet att förbättra 
yrkesutbildningen inte var ett 
av de utbildningsmål för EU 
som fastställdes i Utbildning 
2010, hade medlemsstaterna 
redan inkluderat det i tio av de 
37 operativa programmen 
inom ESF för perioden 
2007–2013 som vi granskade. 
Det ingick därför i analysen.Bedömning av de operativa programmen  
för 2007–2013
22 
EU:s utbildningsmål har en avgörande betydelse för att EU ska kunna bli värl -
dens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Varje 
medlemsstat har sina egna särskilda behov och prioriterar investeringar som ska 
tillgodose dem i de operativa program som de lämnar in till kommissionen för 
godkännande.
23 
Vi bedömde om
 ο EU:s utbildningsmål hade tagits upp på lämpligt sätt i de operativa program -
men inom ESF för 2007–201314,
 ο några ändringar gjorts av de operativa programmen under programpe -
rioden efter antagandet av Utbildning 2020 och Europa 2020-strategin 
2009  respektive  2010,
 ο det kunde påvisas att projekten i urvalet hade bidragit till att utbildnings-  
målen uppnåddes.
EU:s utbildningsmål tas upp i de granskade operativa 
programmen inom ESF för 2007–2013
24 
I de fall då de operativa programmen har särskilda utbildningsmål anser vi att 
den motsvarande interventionslogiken och verktygen för övervakning av resultat 
bör sammanfattas och beskrivas.
25 
Vi analyserade 37 operativa program inom ESF för programperioden 2007–2013 
och bedömde i vilken omfattning kriterierna hade sammanfattats.
20 Iakttagelser 
26 
De granskade operativa programmens ursprungliga budget uppgick till totalt 
87,38  miljarder  euro, varav 59,41  miljarder  euro anslogs från ESF. ESF-anslaget till 
utbildning uppgår till 28,4 miljarder euro, det vill säga 48 % av det totala ESF-stö -
det. De granskade operativa programmen utgör cirka 83 % av det totala ESF-an -
slaget till utbildning för programperioden 2007–2013 som uppgick till totalt 
33,7  miljarder  euro (se punkt 14).
27 
Vår analys av de granskade operativa programmen visade att de i regel inne -
fattade utbildningsmål15. Men inom vissa operativa program fanns det delar av 
interventionslogiken som inte beskrevs och/eller brister i ramen för övervak -
ningsverktygen vilka beskrivs närmare i de följande två avsnitten. En översikt 
över bristerna finns i  tabell 3 .15 Det operativa programmet för 
belgiska Flandern tog inte 
specifikt upp något av EU:s 
utbildningsmål men fick ändå 
ESF-anslag inom ramen för 
utbildningsprioriteringskoder -
na.
Bedömning av de operativa programmen inom ESF för 2007–2013: EU:s 
utbildningsmål, interventionslogik och övervakningsverktyg
MålOperativa program 
som hade EU-mål 
(antal och andel 
av de granska -
de operativa 
programmen)Interventionslogik Övervakningsverktyg
Utan någon 
beskrivning 
av bakgrunden  
(%)Utan någon 
behovsanalys  
(%)Utan något 
exempel på 
åtgärder för att 
uppnå målet  
(%)Utan någon 
kvantifiering 
av målet  
(%)Utan någon 
indikator för att 
mäta om målet 
har uppnåtts  
(%)
Elever som slutar 
skolan i förtid28 (76 %) 4 29 ingen 11 14
Eftergymnasial 
utbildning20 (54 %) 5 20 10 40 25
Livslångt lärande 35 (95 %) 11 17 ingen ingen ingen
Personer med 
svaga grundläggande 
färdigheter11 (30 %) 27 27 36 36 45
Förskoleverksamhet 4 (11 %) ingen ingen 25 50 50
Matematik, natur-  
vetenskap och teknik18 (49 %) 33 44 17 22 22
Gymnasieutbildning 25 (68 %) 4 28 8 20 12
Yrkesinriktad 
utbildning10 (27 %) 10 10 10 ingen ingen
151 fall112 22 13 22 21
1 Det totala antalet fall är summan av alla utbildningsmål som identifierats i alla 37 granskade operativa program.Tabell 3
21 Iakttagelser 
Det fanns inte alltid en tydlig interventionslogik  
för de valda målen
28 
Operativa program är strategiska dokument som stöder EU:s interventioner. Man 
kan inte förvänta sig att de ska innehålla uttömmande information. Men eftersom 
kommissionen måste bedöma och godkänna de operativa programmen förväntar 
vi oss att de ska innehålla tillräckligt med information, eller åtminstone en hänvis -
ning till andra nationella dokument, om logiken bakom EU-interventionen, det vill 
säga en beskrivning av bakgrunden, kartläggning av behov och av vilka åtgärder 
som krävs för att tillgodose behoven och åtgärda de ursprungliga bristerna. Det är 
grunden för att resurser tilldelas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.
29 
Varje gång ett av EU:s utbildningsmål fanns med i ett granskat operativt program 
undersökte vi om det fanns en tydlig beskrivning av interventionslogiken. En 
sådan bör omfatta en tillförlitlig beskrivning av bakgrunden och åtföljas av en 
ingående behovsanalys där de åtgärder som krävs identifieras. I den tillämpliga 
förordningen för programperioden 2007–2013 fanns det inget krav på att med -
lemsstaterna skulle lista sina planerade åtgärder, men det anses vara god praxis 
och infördes som ett krav till programperioden 2014–202016. Vi betraktade därför 
denna goda praxis som ett kriterium när vi bedömde de operativa programmen 
inom ESF för 2007–2013. I  tabell 3  sammanfattar vi några fall där vår bedömning 
visade att varken de operativa programmen eller de tillhörande dokumenten 
innehöll den nödvändiga informationen.
30 
De flesta av de granskade operativa programmen hade med en beskrivning av bak -
grunden med kvalitativa och kvantitativa uppgifter eller åtminstone ett minimum 
av information. Men i 12 % av fallen saknade de operativa programmen information 
om bakgrunden, det vill säga situationen innan programmet började genomföras. 
När det saknas en beskrivning av bakgrunden kan behoven endast identifieras 
i allmänna termer och det medför att det inte går att ta fram en tydlig strategi. Vi 
konstaterade dessutom stora skillnader i kvaliteten på informationen i de operativa 
programmen och tillhörande dokument i en och samma medlemsstat (se ruta 1 ).16 Artikel 96.2 b iii) i förordning 
(EU) nr 1303/2013.
Exempel på skillnader i informationen i de operativa programmen och tillhörande 
dokument i en och samma medlemsstat
I Italien hade fyra operativa program inom ESF målet att minska antalet elever som slutar skolan i förtid. Tre av 
dem innehöll kvalitativ och kvantitativ information om situationen före programmens genomförande medan 
ett operativt program inte innehöll tillräckligt med information i det avseendet.Ruta 1
22 Iakttagelser 
31 
Tabell 3  visar att det saknades en behovsanalys i 22 % av fallen. Vid vår analys 
konstaterade vi att det visserligen fanns en behovsanalys med kvalitativa eller 
kvantitativa uppgifter i cirka en femtedel av fallen, men att nära hälften av dem 
endast hänvisade till behovet av att uppnå EU-målet utan att ge en utförlig un -
derliggande analys.
32 
Slutligen konstaterade vi att de flesta av de granskade operativa programmen 
gav exempel på åtgärder som planerades för att motsvarande mål skulle uppnås. 
Men i 13 % av fallen innehöll de operativa programmen inga exempel på åtgär -
der som skulle kunna vidtas för att motsvarande mål skulle uppnås.
Otillräckliga verktyg för övervakning av resultat
Avsaknaden av utfallsindikatorer och utgångsvärden, delmål och mål 
försvårar en ändamålsenlig övervakning och utvärdering av ESF:s 
övergripande resultat
33 
Vi har flera gånger tidigare påpekat i andra rapporter17 att det var svårt för kom -
missionen att övervaka ESF:s övergripande resultat på ett tillfredsställande sätt 
under programperioden 2007–2013. Enligt regelverket för 2007–2013 var med -
lemsstaterna skyldiga att fastställa särskilda output- och resultatindikatorer för 
utfall och även kvantitativa målvärden på insatsområdesnivå för varje operativt 
program. Men när det gällde gemensamma indikatorer var det endast obligato -
riskt att rapportera om dem som gällde deltagare och/eller deltaganden18. Under 
perioden 2007–2013 fanns det inget krav på gemensamma resultatindikatorer för 
utfall, vilket skapar problem när man ska sammanställa övervakningsinformation 
om resultat. Brister i övervakningen påverkar även kommissionens och medlems -
staternas kapacitet att göra utvärderingar.17 Särskild rapport nr 3/2000 om 
Europeiska socialfonden och 
Europeiska utvecklings- och 
garantifonden för jordbruket 
(utvecklingssektionen) – 
Sysselsättningsfrämjande 
åtgärder riktade till ungdomar 
(EGT C 100, 7.4.2000), särskild 
rapport nr 12/2001 om vissa 
strukturella åtgärder för främ-  
jande av sysselsättningen: ERUF-  
stödets inverkan på syssel-  
sättningen, och ESF-åtgärder 
mot långtidsarbetslöshet 
(EGT C 334, 28.11.2001), 
särskild rapport nr 1/2006 om 
Europeiska socialfondens 
bidrag för att motverka att 
elever slutar skolan i förtid 
(EUT C 99, 26.4.2006), särskild 
rapport nr 17/2009 
Yrkesutbildningsåtgärder för 
kvinnor som medfinansieras av 
Europeiska socialfonden  och 
särskild rapport nr 25/2012 Har 
verktyg för att övervaka 
ändamålsenligheten 
i Europeiska socialfondens 
utgifter för äldre arbetstagare 
införts?  (http://eca.europa.eu ).
18 Bilaga XXIII till kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006 
av den 8 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden och 
för Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden 
(EUT L 371, 27.12.2006, s. 1).
23 Iakttagelser 
34 
I strategirapporten 2013 uppger kommissionen att det fanns starka mekanismer 
för att spåra utnyttjandet av anslag inom de operativa programmen för 2007–
2013, men att mekanismerna för att fastställa, övervaka och utvärdera målen var 
svagare19. I det externa expertnätverkets slutliga sammanfattande rapport om 
ESF:s främsta resultat under programperioden 2007–2013 betonades dessutom 
att ”det visserligen finns omfattande information om varje medlemsstats output 
men att det är värre ställt med resultatet. Inte ens för tre centrala resultat – nya 
arbetstillfällen, förvärvade kvalifikationer och egenföretagande – gick det att få 
absoluta tal som tagits fram på ett enhetligt sätt för ett antal medlemsstater. Om 
det saknas absoluta tal går det inte att generera aggregerade siffror i medlems -
staterna som avser resultatet av ESF-finansierade interventioner”20.
35 
Vid analysen av de granskade operativa programmen undersökte vi två aspekter 
som rör övervakningsverktygen, nämligen om det gjordes någon kvantifiering 
av målet och om det fanns en indikator för att mäta om målet hade uppnåtts. 
Tabell 3  visar att målet inte hade kvantifierats i 22 % av fallen och att det inte 
fanns någon indikator som mätte om målet hade uppnåtts i 21 % av fallen. Vi 
konstaterade även att ungefär hälften av de operativa programmen hade såväl 
output- som utfallsindikatorer med utgångsvärden och målvärden medan en av 
de två indikatorerna saknades i 31 % av fallen.
36 
Det måste finnas utgångsvärden, delmål och mål om man ska kunna bedöma och 
övervaka de operativa programmens resultat effektivt. Då får ledningen de verk -
tyg som krävs för att korrekt bedöma i vilken omfattning målen uppnås så att 
den kan inleda korrigerande åtgärder, bland annat omplanering av ekonomiska 
resurser, om resultatet skulle vara otillräckligt. När målen inte är mätbara går det 
inte att utvärdera och rapportera om ESF:s resultat.
Uppgifterna om deltagare i ESF-åtgärder överskattas sannolikt eftersom 
rapporteringen grundades på antalet deltaganden
37 
Den vanligaste outputindikatorn är den som gäller antalet deltagare. Den gör att 
förvaltningsmyndigheterna kan övervaka antalet deltagare/deltaganden i en åt -
gärd, men ger ingen information om det uppnådda resultatet och/eller effekten 
på deltagarnas situation.19 COM(2013) 210 final, 18.4.2013, 
Rapport från kommissionen 
till Europaparlamentet, rådet, 
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén samt 
Regionkommittén – Samman-
hållningspolitiken: Strategi-
rapport 2013 om genomföran-
det av programmen 2007–2013 , 
s. 12.
20 ESF, expertnätverkets rapport –  
Slutlig sammanfattande 
rapport: ESF:s främsta resultat, 
2007–2013, 26 mars 2014, s. 6.
24 Iakttagelser 
38 
Indikatorn gör dessutom ingen tydlig skillnad på enskilda deltagare och delta -
ganden. I den årliga verksamhetsrapporten för 2014 från generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik och inkludering anges ett genomsnitt på 11,2 miljo -
ner deltagare per år under programperioden 2007–2013. Men det anges även att 
det finns risk för att uppgifterna överskattas eftersom medlemsstaterna rappor -
terar antalet deltaganden i ESF-projekt, vilket betyder att en deltagare kan delta 
i flera åtgärder21.
Otillräcklig koppling mellan den ekonomiska omplaneringen 
av operativa program och fastställda mål
39 
Medlemsstaterna bör överväga om det finns ett behov av att se över de mål som 
först fastställdes i de operativa programmen i ljuset av en uppdaterad version 
av EU:s strategiska utbildningspolitik. I de fall då politiken har uppdaterats bör 
man göra en ny bedömning av de tidigare målen och de ekonomiska anslag som 
krävs.
40 
Rådet antog en uppdaterad strategisk ram för utbildning under programperio -
den 2007–2013 (se punkterna 6 och 7), och trots att det inte var obligatoriskt att 
ändra de operativa programmen efter den undersökte vi om de 37 granskade 
operativa programmen behövde uppdateras i enlighet med den uppdaterade 
ramen.
41 
Av de 37 granskade operativa programmen hade 35 ändrats under programperi -
oden, men det var bara två som hade ändrat utbildningsmålen för att garantera 
att det operativa programmet stämde överens med Europa 2020-strategin (se 
bilaga VI ). Vår bedömning visade emellertid att de utbildningsmål som ingick 
i de granskade operativa programmen i stort redan stämde överens med EU:s 
uppdaterade utbildningsmål.
42 
Indikatorer eller deras målvärden (och i vissa fall utgångslägen) med anknyt -
ning till utbildningsmålen hade ändrats i 27 operativa program, och merparten 
av dem hade fått ändrade ekonomiska anslag. Inom vissa operativa program 
fanns det information om omplaneringen, inbegripet de nya målen. I Slovakiens 
operativa program till exempel22 fanns det en ingående analys med en formel 
för hur man beräknar indikatorernas målvärden. Men i merparten av de ändrade 
operativa programmen förklarades inte tydligt vilka följder som ändringen av de 
ekonomiska anslagen fick för motsvarande målvärden.21 Årlig verksamhetsrapport 
2014 – generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, Ares 
(2015)1425867.
22 Operativt program 
nr 2007SK05UPO001 – 
Operačný program Vzdelávanie .
25 Iakttagelser 
43 
För två operativa program i Italien minskades de ekonomiska anslagen till utbild -
ning med 9 respektive 30 miljoner euro (8 respektive 10 % av den ursprungliga 
budgeten) utan att vare sig indikatorerna eller deras målvärden ändrades och 
utan en tillfredsställande motivering23. I det andra operativa programmet vars 
ursprungliga budget minskades med 10 % (Kampanien) hade nästan alla av de 
ursprungliga målen uppnåtts med råge när det operativa programmet ändrades, 
och endast cirka hälften av den ursprungliga budgeten hade använts. Det visar 
att man inte uppmärksammade resultataspekterna tillräckligt.
44 
Om målvärdena inte uppdateras när så krävs eller om de uppdateras på ett 
inkonsekvent sätt när de ekonomiska anslagen ändras försvagas indikatorernas 
giltighet och användbarhet. Om målvärdena inte fastställs noggrant blir det svå -
rare att bedöma ett programs ändamålsenlighet.
De granskade projektens resultat kunde inte påvisas på ett 
systematiskt sätt
45 
Projekt som får stöd via operativa program inom ESF förväntas ge resultat som 
passar in i det operativa programmets strategi som är utformad för att uppnå ett 
av EU:s utbildningsmål. Förvaltningsmyndigheten för varje operativt program 
har ansvaret för att de medfinansierade verksamheterna förvaltas i enlighet med 
principen om sund ekonomisk förvaltning24. Förvaltningsmyndigheterna bör 
först försäkra sig om att bidragsansökningarna innehåller relevanta kvantifierade 
mål och indikatorer och bedöma att projektet följer det operativa programmets 
strategi och att de förväntade resultaten är tillräckliga.
46 
Vi granskade 15 projekt, det vill säga tre projekt i var och en av de fem besök -
ta medlemsstaterna (se punkt 21) som enligt förvaltningsmyndigheterna hade 
bidragit positivt till att åtminstone ett av EU:s utbildningsmål uppnåddes. Inom 
varje projekt granskade vi i vilken utsträckning man kunde påvisa att de uppnåd -
da resultaten hade bidragit till utbildningsmålen i det operativa programmet. 
I diagram 4  finns mer information om plats, omfattning, kostnad och deltagande 
när det gäller de granskade projekten.23 Operativt program 
nr 2007IT051PO001 – 
Programma operativo obiettivo 
convergenza fondo sociale 
europeo  2007–2013 i regionen 
Kampanien  och operativt 
program nr 2007IT052PO004  – 
Programma operativo del fondo 
sociale europeo obiettivo 
competitività regionale 
e occupazione regione Lazio 
2007–2013.
24 Artikel 60 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006 av den 
11 juli 2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
(EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).
26 Iakttagelser 
Översikt över granskade ESF-projektDiagram 4
Stad: Palermo
Utbildningsmål: Utbildning för vuxna med svaga grundläggande färdigheterTotal kostnad: 0,1 miljon euroAntal deltagare: 39Stad: PalermoUtbildningsmål: Motverka att elever lämnar skolan i förtidTotal kostnad: 0,2 miljoner euroAntal deltagare: 156Stad: Bagheria (PA)Utbildningsmål: Förbättra studenters grundläggande färdigheterTotal kostnad: 0,1 miljon euroAntal deltagare: 247Stad: BukarestUtbildningsmål: Praktikprogram för studenter som deltar i en högre veterinärmedicinsk utbildningTotal kostnad: 2,6 miljoner euroAntal deltagare: 3 005Stad: BukarestUtbildningsmål: Informella utbildningsprogram för att öka den viktiga europeiska kompetensen aktivt medborgarskap
Total kostnad: 2,4 miljoner euro
Antal deltagare: 24 929 Stad: Dresden
Utbildningsmål: Motverka att 
elever lämnar skolan i förtid
Total kostnad: 3,4 miljoner euroAntal deltagare: 673Stad: Dresden
Utbildningsmål: Utveckling och 
genomförande av moduler för 
yrkesinriktad utbildningTotal kostnad: 0,3 miljoner euroAntal deltagare: 26
Område: Norra PortugalUtbildningsmål: Stipendier till studenter i högre utbildningTotal kostnad: 38,9 miljoner euroAntal deltagare: 20 002Stad: LousadoUtbildningsmål: Fortbildning för arbetstagareTotal kostnad: 0,6 miljoner euroAntal deltagare: 1 240
Stad: Vila Nova de Famalicão
Utbildningsmål: Motverka att elever lämnar skolan i förtid genom att utveckla personlig och yrkesmässig kompetensTotal kostnad: 1,7 miljoner euroAntal deltagare: 315Stad: Créteil
Utbildningsmål: Motverka att elever lämnar skolan i förtidTotal kostnad: 1,4 miljoner euroAntal deltagare: 2 294Stad: Paris
Utbildningsmål: Fortbildning för 
lågkvaliﬁcerade arbetstagare
Total kostnad: 7,8 miljoner euro
Antal deltagare: 448Stad: Paris
Utbildningsmål: Utbildning för vuxna med svaga grundläggande färdigheterTotal kostnad: 1,3 miljoner euroAntal deltagare: 1 014Stad: Lengenfeld
Utbildningsmål: Göra det möjligt 
för deltagarna att få formell 
behörighet inom det område där de 
för närvarande är anställda
Total kostnad: 0,3 miljoner euro
Antal deltagare: 32
Stad: BukarestUtbildningsmål: Motverka att elever lämnar skolan i förtidTotal kostnad: 4,0 miljoner euroAntal deltagare: 20 861
27 Iakttagelser 
47 
I tabell 4  presenteras antalet granskade projekt och de aktuella ekonomiska 
beloppen för varje EU-utbildningsmål. En del projekt bidrog till mer än ett av EU:s 
utbildningsmål, men i rapporteringssyfte listas de under det mål som vi bedömer 
är mest relevant. Tabell 4Utbildningsmål som de granskade projekten ska uppnå
Mål Antal granskade projekt och var de genomfördesAntal 
deltagareTotala anslag 
(miljoner euro)Totala ESF-anslag 
(miljoner euro)
Elever som slutar skolan 
i förtidFem projekt  
(Tyskland, Frankrike, Italien, Portugal och Rumänien)24 299 10,6 7,1
Livslångt lärandeFem projekt  
(Tyskland, två i Frankrike, Italien och Portugal)2 773 10,0 4,5
Personer med svaga grund -
läggande färdigheterTvå projekt  
(Italien och Rumänien)25 176 2,5 1,8
Eftergymnasial utbildningTvå projekt  
(Portugal och Rumänien)23 007 41,5 35,3
Gymnasieutbildning Ett projekt i Tyskland 26 0,3 0,2
Totalt 15 projekt 75 281 64,9 48,9
28 Iakttagelser 
Otillräckligt fokus på uppfyllelse av projektens mål och otillräcklig 
användning av relevanta resultatindikatorer
48 
Inom merparten av de granskade projekten hade man endast övervakat ekono -
miska aspekter och output och inte hur projekten bidrog till de utvalda målen 
som sådana. Om de färdigheter som deltagarna förvärvar inte bedöms kanske 
det leder till att fortbildningen inte tillgodoser deltagarnas inlärningsbehov och 
till att inlärningsverksamheten inte riktas bättre vid behov (se ruta 2 ). Eftersom 
hälften av målen inte hade kvantifierats gav övervakningsförfarandena ingen 
information om i vilken omfattning målen hade uppnåtts när det gällde nära 
hälften av projekten.
49 
I två fall fanns det omfattande övervakningsinformation tillgänglig hos stöd-  
mottagaren men eftersom den inte efterfrågades överfördes den inte till för-  
valtningsmyndigheten.
Otillfredsställande övervakningsförfaranden
Målet i ett projekt i Palermo (Italien) var att stärka det livslånga lärandet, det vill säga stödja vuxna personers 
tillträde till utbildningsvägar, oavsett om de var anställda eller arbetslösa, så att de kunde fylla tidigare utbild -
ningsluckor och/eller få kvalifikationer.
Urvalskriterierna i ansökningsomgången för projekt innefattade ett särskilt kriterium som gällde en skärpt 
och tydlig metod för fortlöpande övervakning och efterhandsutvärdering för både output och utfall. Den 
enda övervakning som fanns var en självbedömning där 39 deltagare bedömde sina kunskaper före och efter 
utbildningen.
Vi anser att denna metod borde ha kompletterats med andra övervakningsrutiner, till exempel utbildningsle -
verantörens bedömning, så att projektets ändamålsenlighet skulle ha kunnat bedömas bättre.Ruta 2
29 Iakttagelser 
50 
Nästan alla projekt genomfördes inom budgeten och utan förseningar. I de fall då 
budgeten överskreds berodde det på en kraftig ökning av det planerade antalet 
deltagare, vilket den berörda förvaltningsmyndigheten hade godkänt.
51 
Överlag motsvarade verksamheterna i de 15 granskade projekten sina respektive 
EU-utbildningsmål i de operativa programmen. Men eftersom nära hälften av 
de granskade projekten inte hade fastställt några andra indikatorer än antalet 
deltagare/deltaganden fanns det begränsade möjligheter att ta reda på i vilken 
omfattning ett projekt verkligen hade åstadkommit någon förändring av delta -
garnas situation.
52 
Under revisionen identifierade vi ett exempel på god praxis vid en förvaltnings -
myndighet där utbetalningarna kopplades till projektets resultat (se ruta 3 ).
Exempel på resultatinriktad förvaltning: att koppla utbetalningar till resultat
I Rumänien hade de granskade projekten både output- och utfallsindikatorer med målvärden.
De förfaranden som fanns gjorde att förvaltningsmyndigheten/det förmedlande organet kunde minska 
bidragsbeloppet proportionellt i de fall då övervakningen visade att output-/utfallsindikatorernas målvärden 
inte hade uppnåtts vid projektets slut25.
25 Se till exempel den rumänska förvaltningsmyndighetens instruktion nr 71/2003 som gäller för projekt 2007–2013 som ännu inte hade avslutats 
när instruktionen utfärdades.Ruta 3
30 Iakttagelser 
Bedömning av utarbetandet av operativa program för 
programperioden 2014–2020
53 
Vi hade samma metod när vi bedömde EU:s utbildningsmål i de operativa 
programmen för 2014–2020 som när vi bedömde dem i de operativa program -
men för 2007–2013. Vid revisionen beaktade vi även ändringar i de gällande 
förordningarna26, till exempel vad gäller partnerskapsöverenskommelser och 
förhandsvillkor.
54 
Vi bedömde om
 ο kommissionen bistod medlemsstaterna vid utarbetandet av operativa pro -
gram för 2014–2020,
 ο EU:s utbildningsmål togs upp på lämpligt sätt i de operativa programmen för 
2014–202027,
 ο ramen för resultatövervakning hade förbättrats,
 ο det fanns en koppling mellan EU:s utbildningsmål och sysselsättningen.
Kommissionen hjälpte medlemsstaterna att utarbeta 
operativa program för 2014–2020
55 
Kommissionen bör ge stöd till medlemsstaterna för att försäkra sig om att de 
operativa program som lämnas in för godkännande innehåller de EU-politiska 
mål som medlemsstaterna vill utnyttja ESF-finansieringen till.
56 
Vi vände oss till de avdelningar vid kommissionen som var med och utarbetade 
de operativa programmen för 2014–2020 och granskade den tillhörande do -
kumentationen, inbegripet partnerskapsöverenskommelsen, och inriktade oss 
särskilt på utbildningsmål för var och en av de fem besökta medlemsstaterna (se 
punkt 21).26 Främst Europaparlamentets 
och rådets förordningar (EU) 
nr 1303/2013 och 1304/2013 av 
den 17 december 2013 om 
Europeiska socialfonden och 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1081/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 470).
27 Att förbättra den yrkesinrik-
tade utbildningen ingick inte 
i Europa 2020:s mål och det 
omfattades inte heller av 
något särskilt riktmärke 
i Utbildning 2020. Men vi har 
tagit med det målet i vår 
bedömning eftersom det finns 
med i den rättsliga ramen 
under det tematiska målet 10 
som också införde det 
tematiska förhandsvillkoret 
10.4 enligt vilken det krävs en 
nationell eller regional 
strategisk politisk ram för att 
öka kvaliteten och effektivi-
teten i systemen för yrkes-  
inriktad utbildning.
31 Iakttagelser 
57 
Processen för att förhandla fram och godkänna partnerskapsöverenskommelser 
och operativa program för programperioden 2014–2020  inleddes  2012 med att 
kommissionen utarbetade ståndpunktsdokument. I dessa ståndpunktsdoku -
ment fastställdes kommissionens preliminära analys av situationen i de olika 
medlemsstaterna och regionerna, och de bildade ramen för kommissionens och 
medlemsstaternas dialog om utarbetandet av partnerskapsöverenskommelser 
och operativa program. I dem fastställde kommissionen de viktigaste utmaning -
arna för varje land och presenterade kommissionsavdelningarnas preliminära 
synpunkter på de viktigaste finansieringsprioriteringarna. Utgångspunkten för 
kommissionens överväganden var bedömningen av hur långt medlemsstaterna 
hade kommit när det gällde att uppnå Europa 2020-målen, vilken underbyggdes 
av de landsspecifika rekommendationerna från rådet och utmaningarna för varje 
land på utvecklingsområdet28.
58 
Kommissionen hjälpte medlemsstaterna att upprätta de strategiska dokumen -
ten. Framför allt utfärdade kommissionen vägledning om olika aspekter av den 
nya programperioden, som en mall och riktlinjer om vad partnerskapsöverens -
kommelserna och de operativa programmen ska innehålla. Den utfärdade även 
vägledningsdokument om interventionslogik och hur man uppfyller de fyra 
utbildningsrelaterade förhandsvillkoren: ”tidiga avhopp från skolan”, ”högre 
utbildning”, ”livslångt lärande” och ”yrkesinriktad utbildning”.
59 
Kommissionen tog även fram förfaranden för hur man bedömer förslagen till 
partnerskapsöverenskommelser och operativa program för att försäkra sig om 
att de tar upp EU:s utbildningsmål i Utbildning 2020 och Europa 2020 på lämpligt 
sätt.
60 
I den omfattande bedömning som kommissionen gjorde av partnerskapsöver -
enskommelserna och de operativa programmen i urvalet lyckades den identifiera 
flera brister (till exempel otydliga särskilda mål, brist på indikatorer eller indika -
torer av dålig kvalitet, dålig ram för resultatinformation och bristande uppfyllelse 
av förhandsvillkoren). Iakttagelserna överlämnades till medlemsstaterna, som 
vid behov reviderade och lämnade in partnerskapsöverenskommelserna och de 
operativa programmen igen.28 En analys av de landspecifika 
rekommendationerna finns 
även i särskild rapport 
nr 3/2015 EU:s ungdomsgaranti: 
Första stegen har tagits men det 
finns risker med genomförandet  
(http://eca.europa.eu ).
32 Iakttagelser 
61 
Vi konstaterade vissa brister när vi bedömde processen för utarbetandet av de 
operativa programmen för 2014–2020. I det operativa programmet för Norte 
(norra Portugal) till exempel betraktades inte förhandsvillkoret för ”yrkesinriktad 
utbildning” som vare sig tillämpligt eller uppfyllt trots att den hade tilldelats 
ekonomiskt stöd.
De granskade operativa programmen stämmer överens med 
EU:s utbildningsmål
62 
I de fall då operativa program har särskilda utbildningsmål bör den tillhörande 
interventionslogiken och verktygen för resultatövervakning sammanfattas och 
beskrivas.
63 
Vi analyserade åtta operativa program som inbegrep ett ESF-anslag för pro -
gramperioden 2014–2020 för att bedöma i vilken omfattning dessa kriterier hade 
angetts.
64 
Den totala ursprungliga budgeten för de granskade operativa programmen upp -
går till 23,33 miljarder euro, varav 13,76 miljoner euro kommer från ESF. ESF-an -
slaget till utbildning uppgår till 7,14 miljarder euro, det vill säga 52 % av det totala 
ESF-stödet. I  bilaga IV  finns budgetinformation om de granskade operativa 
programmen.
65 
Vår analys av de granskade operativa programmen visade att de i regel innehöll 
utbildningsmål. Beskrivningen av interventionslogiken var betydligt bättre än 
programperioden 2007–2013. Vi noterade även förbättringar i ramen för övervak -
ningsverktyg. En översikt över de kvarstående bristerna finns i  tabell 5 .
33 Iakttagelser 
Bedömning av de operativa programmen för 2014–2020: EU:s utbildningsmål, 
interventionslogik och övervakningsverktyg
MålOperativa program 
som innehöll  
EU-mål (antal och 
andel av de gran -
skade operativa 
programmen)Interventionslogik Övervakningsverktyg
Ingen be -
skrivning av 
bakgrunden  
(%)Ingen behovs -
analys  
(%)Inget exempel på 
åtgärder för att 
uppnå målet  
(%)Ingen kvantifie -
ring av målet  
(%)Inga indikatorer för 
att mäta om målet 
har uppnåtts  
(%)
Elever som slutar 
skolan i förtidSju (88 %) inget inget inget inget inget
Eftergymnasial 
utbildningFem (63 %) inget inget inget inget inget
Livslångt lärande Sex (75 %) inget inget inget 17 inget
Personer 
med svaga 
grundläggande 
färdigheterTre (38 %) inget 33 inget 33 33
Förskole-  
verksamhetTvå (25 %) inget inget inget 50 50
Yrkesinriktad 
utbildningSju (88 %) 29 inget inget inget inget
30 fall15 6 0 17 14
1 Det totala antalet fall är summan av alla identifierade utbildningsmål i alla åtta granskade operativa program.Tabell 5
66 
Bedömningen visade att de operativa programmen överlag innehöll en tillfreds -
ställande beskrivning av hur situationen såg ut innan det operativa programmet 
genomfördes och identifierade de behov som skulle tillgodoses på ett konse -
kvent sätt.
67 
De operativa programmen innehöll också vägledande åtgärder för att uppnå 
målen och identifierade vägledande principer för att välja insatser och vid behov 
identifiera de huvudsakliga målgrupperna, särskilda områden som man rikta -
de sig till och typer av stödmottagare. Processen för att upprätta de operativa 
program som vi granskade har förbättrats något jämfört med programperioden 
2007–2013, men det avgörande nästa steget, som ligger hos medlemsstaterna, 
består i att välja ut och genomföra lämpliga projekt som bidrar till att de utbild -
ningsmål som anges i de operativa programmen uppnås.
34 Iakttagelser 
68 
Vi konstaterade brister i vissa operativa program, främst när det gällde kvantifie -
ringen av målen och bristen på utgångsvärden och målvärden för indikatorerna. 
Som framgår av tabell 5  gäller dessa mål ”livslångt lärande”, ”personer med svaga 
grundläggande kunskaper” och ”förskoleverksamhet”.
Rutinerna för resultatövervakning har förbättrats men har 
vissa begränsningar
69 
Övervaknings- och rapporteringsramen bör ge kommissionen tillräckligt med 
information så att den kan övervaka och rapportera om de ESF-finansierade 
åtgärdernas resultat på lämpligt sätt.
70 
För att kunna bedöma den aspekten gick vi igenom den rättsliga ramen för 
2014–2020 och tillhörande vägledning från kommissionen när det gällde de åtta 
operativa program som vi granskade.
71 
I den rättsliga ramen för 2014–2020 infördes gemensamma resultatindikatorer29 
för att man skulle komma till rätta med de brister som konstaterades under pro -
gramperioden 2007–2013 (se punkterna 33–38). I artikel 5 i ESF-förordningen an-  
ges följande: ”Alla gemensamma aktivitets- och resultatindikatorer ska rapporte -
ras för alla investeringsprioriteringar.” Rapporteringen görs i den årliga genom -
föranderapporten och bör ge enhetlig och jämförbar information om i vilken 
mån de operativa programmens mål uppnås.
72 
Enligt vägledningsdokumentet om övervakning och utvärdering av den europe -
iska sammanhållningspolitiken30 ska endast de indikatorer som motsvarar den 
viktigaste output som förväntas av det särskilda målet kopplas till ett målvärde. 
Dessutom specificeras det i vägledningen att utgångsvärden ska fastställas för 
alla gemensamma och programspecifika resultatindikatorer för vilka ett ackumu -
lerat kvantifierat målvärde för 2023 har fastställts.29 Bilaga I till förordning (EU) 
nr 1304/2013.
30 Programperiod 2014–2020 – 
Övervakning och utvärdering 
av den europeiska samman-
hållningspolitiken – Europeis-
ka socialfonden – Vägled-
ningsdokument – juni 2015, 
s. 15.
35 Iakttagelser 
73 
Men i vägledningen räknar kommissionen inte upp de exakta kraven på vilka re -
sultatindikatorer för utfall som ska väljas till varje investeringsprioritering som en 
garanti för att de operativa programmen stämmer överens med varandra. Särskilt 
när det gällde målet att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid menar vi 
att utgångsvärden och målvärden för ytterligare indikatorer i vissa fall skulle ha 
bidragit till en bättre bedömning av åtgärdens ändamålsenlighet (se ruta 4 ).Ruta 4Exempel på när målvärden för ytterligare utfallsindikatorer hade varit till hjälp
Till det särskilda målet ”minska och förebygga tidiga avhopp från skolan” valde det regionala operativa 
programmet 2014–2020 för Italien (Sicilien) en utfallsindikator: ”deltagare som har anställning, däribland 
egenföretagande, sex månader efter det att de lämnade skolan” (tillsammans med ett utgångsvärde och ett 
målvärde).
Men med tanke på att många av mottagarna är elever som fortfarande är inskrivna i skolan är denna enda 
indikator inte tillräcklig när det gäller att bedöma interventionens ändamålsenlighet.
Eftersom syftet med åtgärden även är att hålla kvar deltagarna i skolan anser vi att det också hade varit 
nödvändigt att fastställa ett målvärde för en ytterligare indikator som den gemensamma resultatindikatorn 
”deltagare i utbildning/yrkesinriktad utbildning efter avslutad åtgärd” eller den indikator som används av det 
nationella italienska operativa programmet inom ESF, vilken mäter deltagarnas situation ett år efter avslutad 
intervention.
Svårt att koppla utbildningsåtgärder till anställningsutsikter
74 
Övervaknings- och rapporteringssystemen för programperioden 2014–2020 bör 
ge information om de aktuella utbildningsåtgärdernas effekt på deltagarnas 
anställbarhet.
75 
För att kunna bedöma detta kriterium gick vi igenom rådets riktlinjer för syssel -
sättning och annan relevant EU-dokumentation.
36 Iakttagelser 
76 
Redan i rådets riktlinjer för sysselsättning, som gällde när de operativa program -
men inom ESF 2007–201331 antogs, betonade man vikten av att utöka, förbättra 
och anpassa investeringar i humankapital (till exempel utbildning) för att främja 
anställbarheten. Denna princip bekräftades både i riktlinjerna för sysselsättning 
2010  och  201332 där man särskilt hänvisar till yrkesinriktad utbildning, livslångt 
lärande och högre utbildning.
77 
I rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt ut -
bildningssamarbete (Utbildning 2020), där man lyfter fram vikten av utbildning 
för att öka anställbarheten, fick kommissionen i uppdrag att föreslå ett möjligt 
riktmärke på området.
78 
År 2011 föreslog kommissionen33 ett nytt riktmärke för sysselsättningsgraden för 
nyutexaminerade34. I syfte att lyfta fram vad utbildningspolitiken kan bidra med 
för att främja en framgångsrik utveckling av sysselsättningen och öka anställbar -
heten för utexaminerade godkände rådet detta riktmärke i maj 201235.
79 
Enligt riktmärket bör nyutexaminerades sysselsättningsgrad vara minst 82 % se -
nast 2020. Den faktiska sysselsättningsgraden, som finns tillgänglig vid kommis -
sionens statistikkontor Eurostat, visar att de aktuella siffrorna ligger långt under 
det planerade målet. År 2014 var de nyutexaminerades sysselsättningsgrad 76 % 
i EU som helhet. Av de fem besökta medlemsstaterna var det bara Tyskland som 
redan hade uppnått målet. De andra har visat en stadig nedgång sedan 2006 
(se  diagram 5 ).31 Rådets beslut av den 12 
juli 2005 om riktlinjer för 
medlemsstaternas syssel-
sättningspolitik (EUT L 205, 
6.8.2005, s. 21).
32 Rådets beslut (2013/208/EU) 
av den 22 april 2013 om rikt-  
linjer för medlemsstaternas 
sysselsättningspolitik (EUT L 
118, 30.4.2013, s. 21) där bi-  
lagan med riktlinjer för 
sysselsättningen till beslut 
2010/707/EU behålls.
33 SEK(2011) 670 slutlig, 24.5.2011, 
arbetsdokument från kom-  
missionens avdelningar om 
utvecklingen av riktmärken för 
utbildning rörande anställ-
barhet och rörlighet i utbild-  
ningssyfte.
34 Indikatorn ”sysselsättnings-
grad bland nyutexaminerade” 
presenterar sysselsättnings-
graden för personer i åldern 
20–34 som uppfyller följande 
villkor: för det första är anställ-  
da enligt ILO-definitionen, för 
det andra har minst gymnasie-
utbildning (Isced 3), för det 
tredje inte har fått någon yrkes-  
inriktad utbildning under de 
fyra veckor som föregår 
enkäten och för det fjärde har 
avslutat sin högsta utbildning 
ett, två eller tre år före 
enkäten. Indikatorn beräknas 
utifrån uppgifter från EU:s 
arbetskraftsundersökning.
35 Rådets slutsatser av den 
11 maj 2012 om utexami-
nerades anställbarhet 
(EUT C 169,15.6.2012, s. 11).
37 Iakttagelser 
Nyutexaminerades sysselsättningsgrad i de besökta medlemsstaterna
36 Högskoleutbildning och 
livslångt lärande.Diagram 5
Mål: 82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RumänienPortugalItalienFrankrikeTyskland
Källa:  Eurostat.
80 
De gemensamma resultatindikatorer som infördes genom ESF-förordningen 
2014–2020 innefattar både omedelbara och långsiktigare resultatindikatorer som 
fångar upp de genomförda åtgärdernas effekt på sysselsättningen. Men för de 
tre utbildningsmål med närmast koppling till sysselsättningen – yrkesinriktad 
utbildning, livslångt lärande och högre utbildning – hade utgångs- och målvär -
den endast fastställts i en tredjedel av de operativa program för 2014–2020 som 
granskades.
81 
Också när utgångs- och målvärden fastställdes för sysselsättningsrelaterade in -
dikatorer var det italienska operativa programmet för Sicilien det enda fallet där 
det för två av de tre utbildningsmålen med närmast koppling till sysselsättning -
en36 fanns en tydlig koppling mellan antalet förväntade deltagare och de plane -
rade utbildningsinterventionernas förväntade utfall i fråga om sysselsättningen.
38
 Slutsatser och 
rekommendationer
82 
Vi kom fram till att EU:s utbildningsmål visserligen togs upp på lämpligt sätt i de 
operativa programmen för 2007–2013, men de granskade projektens resultat 
kunde inte påvisas systematiskt på grund av att kvantifierade mål och resultatin -
dikatorer inte användes tillräckligt. När det gäller utformningen av de operativa 
programmen för 2014–2020 konstaterade vi att kommissionen hjälpte medlems -
staterna att utarbeta partnerskapsöverenskommelser och operativa program 
som den sedan bedömde och identifierade flera brister i. Vi drog också slutsatsen 
att EU:s utbildningsmål hade beaktats på lämpligt sätt och att beskrivningen av 
interventionslogiken hade blivit bättre. Men ramen har fortfarande en del brister 
som kan påverka övervakningen och rapporteringen av resultat inom de operati -
va programmen och projekten. Dessutom finns det inte alltid en tydlig koppling 
mellan utbildningsmålen och deras effekt på deltagarnas anställbarhet.
EU:s utbildningsmål togs upp i de granskade operativa 
programmen inom ESF för 2007–2013, men det fanns brister 
som gällde ändringar och övervakning av de operativa 
programmen
83 
Vår analys av de granskade operativa programmen visade att man i allmänhet 
hade beaktat och tagit med EU:s utbildningsmål. Men inom vissa operativa pro -
gram saknades vissa delar av interventionslogiken, till exempel en beskrivning av 
bakgrunden eller en behovsanalys (se punkterna 27–32). Det fanns även brister 
i ramen för övervakningsverktyg. Målen hade till exempel inte kvantifierats och 
det saknades indikatorer för att mäta dem (se punkterna 33–38).
84 
Överlag hade Utbildning 2020 och Europa 2020, som antogs under programpe -
rioden 2007–2013, liten effekt på de granskade operativa programmen eftersom 
programmen redan var i linje med de uppdaterade målen. I merparten av de 
granskade operativa program där det ekonomiska anslaget hade ändrats förkla -
rades inte tydligt vilka följder som ändringen av de ekonomiska anslagen fick för 
motsvarande målvärden (se punkterna 39–44).
39 Slutsatser och rekommendationer 
De granskade projektens resultat kunde inte påvisas på ett 
systematiskt sätt
85 
Vi granskade ett urval av 15 projekt som enligt förvaltningsmyndigheterna hade 
bidragit positivt till att åtminstone ett av EU:s utbildningsmål uppnåddes. Mot 
den bakgrunden förväntade vi oss att det tydligt skulle framgå vilken effekt 
projekten hade haft på deltagarna och mer övergripande på uppfyllelsen av det 
särskilda utbildningsmålet.
86 
De granskade projektens resultat kunde inte påvisas på ett systematiskt sätt. 
Det berodde främst på det faktum att bidraget till de utvalda utbildningsmålen 
inte hade övervakats, och målen hade inte heller kvantifierats i nära hälften av 
de granskade projekten. Nära hälften av projekten hade inte heller fastställt 
några andra indikatorer än antal deltagare/deltaganden, vilket gjorde det 
svårt att dra några slutsatser om projektens verkliga effekt på deltagarna (se 
punkterna 48–52).
De operativa programmen för 2014–2020 stämmer överens 
med EU:s utbildningsmål
87 
Kommissionen hjälpte medlemsstaterna att utarbeta partnerskapsöverens -
kommelser och operativa program, som de sedan bedömde och identifierade 
flera brister i. När vi bedömde processen för att utarbeta operativa program för 
2014–2020 konstaterade vi en del brister (se punkterna 55–61).
88 
Vår analys av de granskade operativa programmen visade att de i regel hade med 
utbildningsmål. Beskrivningen av interventionslogiken var betydligt bättre än 
programperioden 2007–2013. Vi noterade även förbättringar i övervakningsra -
men för perioden 2014–2020 (se punkterna 65–68).
40 Slutsatser och rekommendationer 
89 
Processen för att utarbeta de operativa program som vi granskade har förbätt -
rats något jämfört med programperioden 2007–2013, men det avgörande nästa 
steget, som ligger hos medlemsstaterna, består i att välja ut och genomföra 
lämpliga projekt som bidrar till att utbildningsmålen i de operativa programmen 
uppnås.
Rutinerna för resultatövervakning har förbättrats men vissa 
begränsningar kvarstår
90 
I den rättsliga ramen för 2014–2020 infördes gemensamma resultatindikatorer 
för att man skulle komma till rätta med de brister som konstaterats under pro -
gramperioden 2007–2013. Men i vägledningen räknar kommissionen inte upp 
de exakta kraven på vilka resultatindikatorer för utfall som ska väljas till varje in -
vesteringsprioritering som en garanti för att de operativa programmen stämmer 
överens med varandra (se punkterna 71–73).
91 
Utbildning har en tydlig effekt på deltagandet på arbetsmarknaden och inkom -
sterna och medför många sociala fördelar. För att Europa 2020-strategin för 
sysselsättning och smart och hållbar tillväxt för alla ska kunna genomföras bör 
utbildningsinsatserna ha tydlig inriktning på sysselsättningen, särskilt när de 
riktar sig till vuxna.
92 
De gemensamma resultatindikatorer som infördes genom ESF-förordningen 
innefattar både omedelbara och långsiktigare resultatindikatorer som mäter de 
genomförda åtgärdernas effekt på sysselsättningen. För de tre utbildningsmål 
med närmast koppling till sysselsättningen – yrkesinriktad utbildning, livslångt 
lärande och eftergymnasial utbildning – hade utgångs- och målvärden endast 
fastställts i en tredjedel av de granskade operativa programmen för 2014–2020 
(se punkterna 76–81).
41 Slutsatser och rekommendationer 
93 
Vi rekommenderar följande:
Rekommendation 1
Kommissionen bör överväga att fastställa resultatindikatorer för utfall med ut -
gångs- och målvärden för varje investeringsprioritering.
Slutdatum för genomförande: under förberedelserna av nästa programperiod.
Rekommendation 2
I de fall då medlemsstaterna begär ändringar av operativa program bör 
kommissionen
— uppmuntra att det görs en tydlig koppling mellan de operativa program -
mens investeringsprioriteringar och lämpliga kvantifierade och mätbara 
resultatindikatorer,
— se till att medlemsstaterna förklarar omplaneringen av de ekonomiska ansla -
gen och i samband med det lämnar kvalitativ och kvantitativ information om 
den förväntade förändringen i output- och resultatindikatorer.
Slutdatum för genomförande: omedelbart.
Rekommendation 3
Medlemsstaterna bör se till att
— det finns en tydlig koppling mellan de utvalda projekten och uppfyllelsen av 
EU:s utbildningsmål i det operativa programmet,
— det finns lämpliga resultatindikatorer som visar projektets faktiska effekter på 
de slutliga deltagarna på ett systematiskt sätt och som övervakar framstegen 
i förhållande till de operativa programmens utbildningsmål.
Slutdatum för genomförande: omedelbart.
42 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 4
Vid behov bör kommissionen och medlemsstaterna bättre rikta de operativa 
programmens finansiering till åtgärder som stärker kopplingen mellan utbildning 
och anställning och se till att utfallen övervakas ordentligt.
Slutdatum för genomförande: omedelbart.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 maj 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande
43
 Bilagor
Framsteg i förhållande till Europa 2020:s utbildningsmål
I. Andel elever som lämnar utbildningen i förtid
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MÅL
EU (28 länder) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgien 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgarien 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Tjeckien 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danmark 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Tyskland 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estland 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irland 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grekland 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Spanien 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Frankrike 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Kroatien 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italien 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Cypern 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Lettland 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Litauen 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luxemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Ungern 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nederländerna 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Österrike 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Polen 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugal 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumänien 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenien 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovakien 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finland 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Sverige 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Förenade kungariket 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Ej fast -
ställt
Källa:  Eurostat.Bilaga I
44 Bilagor 
II. Andel personer i åldern 30–34 med eftergymnasial utbildning
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MÅL
EU (28 länder) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgien 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgarien 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Tjeckien 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danmark 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Tyskland 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estland 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irland 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grekland 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Spanien 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Frankrike 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Kroatien 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italien 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Cypern 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Lettland 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Litauen 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luxemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Ungern 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nederländerna 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Österrike 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Polen 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugal 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumänien 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenien 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovakien 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finland 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Sverige 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Förenade kungariket 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Ej 
fastställt
Källa:  Eurostat.Bilaga I
45 Bilagor 
Översikt över planering, genomförande, övervakning och rapportering
Analys och godkännande av det 
operativa programmet
Analys och bedömning 
av de årliga 
genomföranderapporternaUtarbetande av årliga 
genomföranderapporterÖverlämning av 
övervakningsinformation 
om projektGenomförande 
av projektUrval av projekt eller 
projektansvarigaUtarbetande av det operativa 
programmetAnalys och godkännande av 
partnerskapsöverenskommelsenUtarbetande av 
partnerskapsöverenskommelsenMedlemsstat Europeiska kommissionenBilaga II
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
46 Bilagor 
Förteckning över granskade operativa program inom ESF för perioden 2007–2013
Medlems-
statOperativa programTotala anslag  
(miljoner euro)Totalt bidrag från 
ESF 
(miljoner euro)Ursprungligt 
ESF-anslag till 
utbildning1 
(miljoner euro)% av totalt 
ESF-anslag
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozi -
alfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz  
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 
Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42Bilaga III
47 Bilagor Bilaga IIIMedlems-
statOperativa programTotala anslag  
(miljoner euro)Totalt bidrag från 
ESF 
(miljoner euro)Ursprungligt 
ESF-anslag till 
utbildning1 
(miljoner euro)% av totalt 
ESF-anslag
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  – Regione Puglia  
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obiet -
tivo Convergenza  
Fondo Sociale Europeo 2007–2013  
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane  
2007–20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Bilagor 
Medlems-
statOperativa programTotala anslag  
(miljoner euro)Totalt bidrag från 
ESF 
(miljoner euro)Ursprungligt 
ESF-anslag till 
utbildning1 
(miljoner euro)% av totalt 
ESF-anslag
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo  
2007–2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF England, operativt 
program 2007–20136 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys, 
konvergensprogram, operativt program för Euro -
peiska socialfonden 2007–20131 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013»  
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion  
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2  Vlaanderen  2007–20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131 115 472 190 40
Totalt 87 377 59 406 28 385 48
1 Under programperioden 2007–2013 var det EU:s prioriteringskoder 62, 72, 73 och 74 som motsvarade anslag till utbildning.Bilaga III
49 Bilagor 
Förteckning över partnerskapsöverenskommelser och granskade operativa program 
för perioden 2014–2020
Medlemsstat Nummer på partnerskapsöverenskommelser
DE2014DE16M8PA001  – Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014  bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  – Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  – Accordo di partenariato 2014–2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  – Portugal 2020 – acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  – Acordul de parteneriat România
Medlems-
statNummer på operativt programTotala anslag  
(miljoner euro)Totalt bidrag från 
ESF 
(miljoner euro)Ursprungligt 
ESF-anslag till 
utbildning1 
(miljoner euro)% av totalt 
ESF-anslag
DE2014DE05SFOP002  – Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  – Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  – Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif ”Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  – Per la Scuola – Competen -
ze e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  – POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  – PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  – Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  – Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Totalt 23 332 13 762 7 142 52
1 Under programperioden 2014–2020 var det EU:s prioriteringskoder 115, 116, 117 och 118 som motsvarade anslag till utbildning.Bilaga IV
50 Bilagor 
Revisionsmetod vid bedömningen av de operativa programmens målBilaga V
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Utvärdering Varför det är relevant  UtfallJa
Nej
Valdes målet ut i det operativa 
programmet?Ingen 
ytterligare 
utvärdering
Om det saknas en beskrivning av bakgrunden innebär det att 
behoven inte kan kartläggas eller endast kartläggas delvis eller i allmänna termer. Det är nödvändigt att analysera utgångsläget om man ska kunna ta fram en tydlig strategi.
Kartläggningen av behov och kopplingen mellan dessa behov 
och de åtgärder som utformas för att tillgodose dem är nödvändig om man ska kunna garantera att resurserna fördelas ändamålsenligt så att EU:s utbildningsmål uppnås.
Att deﬁniera möjliga kategorier av projekt, stödmottagare, 
målgrupper och en tidsram för åtgärderna bidrar till att de genomförs ändamålsenligt.
För att kunna bedöma om målet har uppnåtts måste man 
kvantiﬁera vad interventionen ska åtgärda i utgångsläget för att bedöma om målet har uppnåtts? Målen ska vara speciﬁka, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna (SMART).
Indikatorer krävs för att man ska kunna övervaka de 
genomförda åtgärdernas räckvidd och resultat. Indikatorer-
na ska vara relevanta, godkända, trovärdiga, enkla och 
stabila (Racer).Fanns det en 
beskrivning av 
bakgrunden?
Fanns det en 
behovsanalys?
Presenteras 
vägledande åtgärder?
Kvantiﬁerades 
målet?
Har relevanta 
indikatorer fastställts?Kvalitativ utvärdering: 
från ”ingen beskrivning” 
till ”utförlig 
beskrivning”
Kvalitativ utvärdering: 
från ”ingen analys” till 
”utförlig analys”
Kvalitativ utvärdering: 
från ”ingen analys” till 
”utförlig analys”
Ja/nejJa/nej
51 Bilagor 
Översikt över de ändringar som gjorts av de granskade operativa programmen inom 
ESF för perioden 2007–2013
Medlems-
statNummer på operativt programÄndrades det 
operativa 
programmet 
under program-
perioden?Ändrades 
utbildnings-
målen?Ändrades 
utbildnings-
anslagen1?Ändrades de 
utbildnings-
relaterade 
indikatorerna 
eller deras mål?
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Ja Nej Ja Ja
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoJa Nej Nej Nej
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraJa Nej Nej2Nej
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Ja Ja Ja Ja
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Ja Nej Ja Ja
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozi -
alfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Ja Nej Ja Ja
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Ja Nej Nej Ja
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Ja Nej Ja Ja
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Nej Nej Nej Nej
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 
Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestJa Nej Ja JaBilaga VI
52 Bilagor 
Medlems-
statNummer på operativt programÄndrades det 
operativa 
programmet 
under program-
perioden?Ändrades 
utbildnings-
målen?Ändrades 
utbildnings-
anslagen1?Ändrades de 
utbildnings-
relaterade 
indikatorerna 
eller deras mål?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNej Nej Nej Ja
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Ja Nej Ja Ja
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale EuropeoJa Nej Ja Ja
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obiet -
tivo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione CampaniaJa Nej Ja Nej
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Ja Nej Nej Nej
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Ja Nej Ja Nej
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramJa Nej Ja Ja
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostJa Nej Ja Ja
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Ja Nej Ja Ja
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–2013Nej Nej Nej Nej
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηJa Nej Ja Ja
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουJa Ja Ja Ja
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηJa Nej Ja JaBilaga VI
53 Bilagor 
Medlems-
statNummer på operativt programÄndrades det 
operativa 
programmet 
under program-
perioden?Ändrades 
utbildnings-
målen?Ändrades 
utbildnings-
anslagen1?Ändrades de 
utbildnings-
relaterade 
indikatorerna 
eller deras mål?
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 AndalucíaJa Nej Ja Ja
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Ja Nej Ja Ja
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Ja Nej Ja Ja
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraJa Nej Nej Nej
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridJa Nej Ja Ja
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaJa Nej Ja Ja
UK2007UK05UPO001  – ESF England operativt 
program 2007–2013Ja Nej Nej Nej
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
konvergensprogram, operativt program inom 
Europeiska socialfonden 2007–2013Ja Nej Ja Ja3
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013»
Programme Opérationnel National Fonds Social 
EuropéenJa Nej Ja Ja
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Ja Nej Ja Ja
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
VzdelávanieJa Nej Ja Ja
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.Ja Nej Nej Ja4
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2  Vlaanderen  2007–2013Ja Nej Nej Nej
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Ja Nej Ja Ja
1 EU:s prioriteringskoder 62, 72, 73 och74 var de som motsvarade anslag till utbildning.
2 Anslaget till prioriteringskod 74 ökades med 100 000 euro, vilket motsvarar cirka 0,12 % av utbildningsanslagen.
3 Målvärdena ändrades för indikatorerna på programnivå.
4 Målvärdet för indikatorn för bakgrunden när det gällde elever som lämnar skolan i förtid ändrades mot bakgrund av Europa 2020-målen.Bilaga VI
54 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
IV
Angående minskningen av den finansiering som anslås till utbildning påpekar kommissionen att nya krav avseende 
tematisk koncentration har införts för programperioden 2014–2020 för att säkerställa att stödet i första hand inriktas 
på de behov och utmaningar som har identifierats för att uppnå målen i Europa 2020-strategin (se artikel 18 i för -
ordning (EU) nr 1303/2013).
VII
Kommissionen konstaterar att sammanställningen på EU-nivå har medfört en del svårigheter, eftersom det inte har 
funnits några rättsliga krav på att fastställa gemensamma resultatindikatorer. Arbetet inom ESF:s expertutvärde -
ringsnätverk med att sammanställa medlemsstaternas uppgifter om övervakning och utvärdering har dock bidragit 
till att hindren delvis har undanröjts.
Dessutom har efterhandsutvärderingen av perioden 2007–2013, i synnerhet de tematiska studierna om har inletts, 
bland annat omfattat ett noggrant arbete med att omvandla specifika resultatindikatorer till de gemensamma 
resultatkategorierna (dvs. att få ett jobb, en examen eller ett annat positivt resultat) och att göra en uppskattning 
av framgången på grundval av de prioriterade områden där överensstämmande output och resultat fanns tillgäng -
liga. I arbetet ingick även att omvandla resultatindikatorer uttryckta i procent till absoluta tal i de fall där detta var 
möjligt.
Kommissionen påpekar att den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 inte omfattade någon skyldighet att fast -
ställa mål eller output- och resultatindikatorer på projektnivå.
Kommissionen konstaterar även att en ökning eller minskning av de finansiella anslagen inte med automatik gör att 
målvärdet måste ändras. När genomförandet väl har påbörjats och de ekonomiska villkoren förändras kan medlems -
staterna behöva vidta fler, färre eller annorlunda åtgärder för att uppnå det ursprungliga målet, och detta kan kräva 
större eller mindre anslag. Dessutom är det viktigt att påminna om att många av ändringarna i de operativa pro -
grammen 2007–2013 genomfördes mitt under den ekonomiska krisen. Vissa av åtgärderna för att hjälpa människor 
tillbaka till arbetsmarknaden kan ha krävt intensivare investeringar för att uppnå de resultat som planerades före 
den ekonomiska krisen.
VIII
Kommissionen understryker att systemet för övervakning och utvärdering under programperioden 2014–2020 har 
förbättrats avsevärt, i synnerhet när det gäller skyldigheten att rapportera gemensamma resultatindikatorer och att 
utföra konsekvensbedömningar på nivån för prioriterade områden. Kommissionen påminner även om förbättring -
arna av övervakningen på operativ nivå (se kommissionens svar på punkterna 68 och 90).
När det gäller mätningen av effekterna på sysselsättningen understryker kommissionen att gemensamma resulta -
tindikatorer, både omedelbara och långsiktiga, ska samlas in och rapporteras för alla investeringsprioriteringar.
Kommissionens svar 55
IX a)
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer för programperioden efter 2020 att överväga en 
specificering av de resultatindikatorer för vilka utgångsvärden och målvärden bör bestämmas för varje 
investeringsprioritering.
IX b) i) Första strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att genomföra den vid bedömningen av medlemsstaternas 
begäran om ändringar av de operativa programmen.
IX b) i) Andra strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation och håller redan på att genomföra den i enlighet med den gällande 
rättsliga ramen. Enligt artikel 30 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska en medlemsstat som lämnar in en begäran om 
ändringar av ett program vederbörligen motivera sin begäran och särskilt ange hur ändringarna av programmet 
förväntas påverka unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla och de specifika mål som har definierats 
i programmet. Detta ska göras med beaktande av denna förordning och de fondspecifika bestämmelserna, de över -
gripande principer som avses i artiklarna 5, 7 och 8 samt partnerskapsöverenskommelsen.
IX b) ii)
Kommissionen påpekar att denna rekommendation är riktad till medlemsstaterna.
IX b) iii)
Kommissionen godtar rekommendationen.
När behovet att stärka kopplingen mellan utbildning och sysselsättning konstaterades, dvs. när en landsspecifik 
rekommendation utfärdades av rådet, återspeglades detta i de operativa programmen inom ESF vid tiden för pro -
gramplaneringen. Enligt artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013 kan kommissionen dessutom begära att en med -
lemsstat granskar och föreslår ändringar av sitt partnerskapsavtal och sina relevanta program för att understödja 
genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer. Kommissionen har därför redan nu möjlighet att 
i relevanta fall – dvs. när det i nya landsspecifika rekommendationer konstateras svaga kopplingar mellan utbildning 
och sysselsättning – begära att medlen omfördelas för att stärka kopplingen i dessa fall.
Dessutom gör det nuvarande övervakningssystemet att alla gemensamma output- och resultatindikatorer kan 
övervakas, eftersom medlemsstaterna är skyldiga att rapportera alla gemensamma output- och resultatindikato -
rer (artikel 5 i ESF-förordningen för 2014–2020). De första uppgifterna kommer att lämnas in till kommissionen i de 
första årliga genomföranderapporterna senast den 31  maj  2016. Det kommer därför att vara möjligt under hela pro -
gramperioden att övervaka sysselsättningsresultaten inom ramen för det tematiska målet för utbildning även om 
medlemsstaterna inte har fastställt några mål för dessa resultatindikatorer i sina operativa program. Kommissionen 
kommer att säkerställa att dessa resultat synliggörs i sammanfattningen till de årliga genomföranderapporterna.
Kommissionens svar 56
Inledning
14
Angående minskningen av den finansiering som anslås till utbildning påpekar kommissionen att nya krav avseende 
tematisk koncentration har införts för programperioden 2014–2020 för att säkerställa att stödet i första hand inriktas 
på de behov och utmaningar som har identifierats för att uppnå målen i Europa 2020-strategin (se artikel 18 i för -
ordning (EU) nr 1303/2013).
26
Se kommissionens svar avseende punkt 14.
Kommissionens gemensamma svar avseende punkterna 33 och 34
Sammanställningen på EU-nivå har medfört en del svårigheter, eftersom det inte har funnits några rättsliga krav 
på att fastställa gemensamma resultatindikatorer. Arbetet inom ESF:s expertutvärderingsnätverk med att samman -
ställa medlemsstaternas uppgifter om övervakning och utvärdering har dock bidragit till att hindren delvis har 
undanröjts.
Dessutom har efterhandsutvärderingen av perioden 2007–2013, i synnerhet de tematiska studierna, bland annat 
omfattat ett noggrant arbete med att omvandla specifika resultatindikatorer till de gemensamma resultatkatego -
rierna (dvs. att få ett jobb, en examen eller ett annat positivt resultat) och att göra en uppskattning av framgången 
på grundval av de prioriterade områden där överensstämmande output och resultat fanns tillgängliga. I arbetet 
ingick även att omvandla resultatindikatorer uttryckta i procent till absoluta tal i de fall där detta var möjligt.
42
Kommissionen påpekar att en ökning eller minskning av den finansiering som anslås inte med automatik gör att 
målvärdet måste ändras. När genomförandet väl har påbörjats och de ekonomiska villkoren förändras kan med -
lemsstaterna behöva vidta fler, färre eller annorlunda åtgärder för att uppnå det ursprungliga målet, och detta kan 
kräva större eller mindre anslag. Dessutom är det viktigt att påminna om att många av ändringarna i de operativa 
programmen 2007–2013 genomfördes under den ekonomiska krisen. Vissa av åtgärderna för att hjälpa människor 
tillbaka till arbetsmarknaden kan ha krävt intensivare investeringar för att uppnå de resultat som planerades före 
den ekonomiska krisen.
43
Kommissionen konstaterar att den finansiering som anslogs till utbildning inom två av de operativa programmen, 
Kampanien och Lazio, inte ändrades väsentligt relativt sett. När det gäller Kampanien förvissade kommissionen sig, 
på grundval av uppgifter om output och resultat som redan hade uppnåtts när en begäran om ändring lämnades in, 
om att de ursprungliga målen fortfarande gällde trots minskningen av finansieringen.
Dessutom vill kommissionen understryka att den uppmuntrar medlemsstaterna att vara så ambitiösa som möjligt 
när det gäller de planerade resultaten och förhållandet mellan kostnad och deltagare. Om medlemsstaterna anser 
att de kan uppnå samma resultatnivå till en lägre kostnad kommer kommissionen inte att ifrågasätta detta. Där-
emot hade en betydande ökning av de finansiella anslagen utan en ändring av det mål som bestämts för deltagarna 
föranlett en mer djupgående analys av kommissionen i samband med förfarandet vid ändringen av det operativaa 
programmet.
Kommissionens svar 57
44
Se kommissionens svar avseende punkt 42.
48
Kommissionen påpekar att den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 inte omfattade någon skyldighet att fast -
ställa mål eller output- och resultatindikatorer på projektnivå.
ESF:s expertutvärderingsnätverk och efterhandsutvärderingen har visat att rutinerna för övervakningen måste för -
bättras så att heltäckande, tillförlitliga och jämförbara resultatindikatorer finns tillgängliga på projektnivå, i synner -
het efter det att interventionen har avslutats, för att möjliggöra en bedömning av resultatens hållbarhet.
Denna lärdom avspeglas redan i ramen för 2014–2020. Vid varje insats som understödjer deltagarna måste uppgifter 
om de enskilda deltagarna samlas in på grundval av gemensamma indikatorer för deltagarna och relevanta speci -
fika indikatorer. Resultatuppgifterna ska registreras och lagras elektroniskt för varje insats så att uppgifterna kan 
aggregeras när de behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision (artikel 24.2 
i kommissionens delegerade förordning 480/2014). Målen måste vara sammankopplade med de output- och resulta -
tindikatorer som har lagrats i förekommande fall.
51
Se kommissionens svar avseende punkt 48.
61
Kommissionen medger att det finns ett mindre antal inkonsekvenser i texten till de operativa programmen för 
2014–2020 när det gäller kriterier och åtgärder för förhandsvillkor. Kommissionen och medlemsstaterna har arbetat 
tillsammans för att identifiera alla sådana inkonsekvenser och för att korrigera dem i enlighet med artikel 30 i för -
ordning (EU) nr 1303/2013.
65
Se kommissionens svar avseende punkt 68.
67
Urvalskriterierna utarbetas och tillämpas i själva verket av förvaltningsmyndigheten. Dessa kriterier måste säker -
ställa att de valda insatserna bidrar till att uppnå de specifika målen och resultaten inom de relevanta prioriterade 
områdena (artikel 125.3 a i i förordning (EU) nr 1303/2013). Kriterierna måste godkännas av övervakningskommittén 
(artikel 110.2 a i förordning (EU) nr 1303/2013), i vilken kommissionen har en rådgivande funktion.
Kommissionen har gjort medlemsstaterna uppmärksamma på urvalskriteriernas betydelse för att uppnå de speci -
fika målen (i synnerhet att leva upp till de relevanta landsspecifika rekommendationerna) i samband med de diskus -
sioner som har förts inom ramen för ESF:s tekniska arbetsgrupp.
Kommissionens svar 58
68
Kommissionen påpekar att de allmänna förhandsvillkoren för de statistiska systemen och resultatindikatorerna 
bedömdes vara ouppfyllda om medlemsstaten inte kunde fastställa ett kvantifierat mål för en resultatindikator på 
grund av att det inte fanns några tillförlitliga utgångsvärden. En åtgärdsplan utarbetades för att åtgärda bristerna.
73
Kommissionen konstaterar att resultatindikatorerna ska utformas i enlighet med programmets interventionslogik 
för att återspegla de specifika mål som eftersträvas. Deras kvantifierade mål gör att man kan mäta framstegen mot 
att uppfylla det specifika målet. De sistnämnda återspeglar de specifika utmaningarna, i synnerhet medlemsstatens 
landsspecifika rekommendationer i linje med den tematiska koncentrationen och de ökade bidragen från ESF för att 
stödja Europa 2020-strategin.
Den varierande karaktären på de specifika mål som kan bidra till en specifik investeringsprioritering gör det svårt 
att standardisera lämpliga indikatorer för bestämning av mål i förväg.
Samtidigt, om än inte alltid kopplat till kvantifierade mål, kommer alla gemensamma output- och resultatindikatorer 
att övervakas och rapporteras för alla investeringsprioriteringar, vilket gör att man kan beräkna graden av framsteg.
Ruta 4 – Exempel på ett fall där mål för ytterligare en utfallsindikator hade varit till 
hjälp
Kommissionen konstaterar att
— beskrivningen av det specifika målet även omfattar främjandet av aktivering och anställbarhet för ungdomar,
— indikatorn är förenlig med de mottagare som det specifika målet riktar sig till, däribland studenter och familjer 
men även inaktiva och arbetslösa ungdomar, och att den motsvarar några av de planerade aktiviteterna (prak -
tik, vägledning och samarbete mellan skola och arbete),
— interventionseffekternas inriktning på sysselsättningen även är förenlig med det faktum att det operativa 
programmet kommer att genomföras i samordning med (och inte som en upprepning av) interventionerna i det 
nationella operativa programmet ”Per la Scuola”, som är inriktat på utbildningsaspekten av elever som lämnar 
skolan i förtid.
80
När det gäller mätningen av effekterna på sysselsättningen kommer de gemensamma omedelbara och långsiktiga 
resultatindikatorerna att samlas in och rapporteras för alla investeringsprioriteringar. Angående bestämningen av 
mål för fördefinierade resultatindikatorer hänvisas till kommissionens svar på punkt 73.
Kommissionens svar 59
82
Kommissionen påpekar att den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 inte omfattade någon skyldighet att fast -
ställa mål eller output- och resultatindikatorer på projektnivå.
83
Kommissionen konstaterar att ett operativt program, i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1083/2006, måste 
omfatta en analys av situationen i de stödberättigade områdena eller sektorerna med hänsyn till starka och svaga 
sidor och vilken strategi som valts, en motivering av de prioriteringar som valts samt uppgifter om prioriterade 
områden och deras specifika mål. Om en medlemsstat har en landsspecifik rekommendation som avser utbildning 
kan behovsanalysen emellertid vara relativt begränsad.
Övervakningen och utvärderingen av resultatet på nivån för det operativa programmet kunde genomföras. Sam -
manställningen på EU-nivå har varit en utmaning, eftersom det inte har funnits några rättsliga krav på att fastställa 
gemensamma resultatindikatorer. Arbetet inom ESF:s expertutvärderingsnätverk med att sammanställa medlems -
staternas uppgifter om övervakning och utvärdering har dock bidragit till att hindren delvis har undanröjts.
Dessutom har efterhandsutvärderingen av perioden 2007–2013, i synnerhet de tematiska studier som har inletts, 
omfattat ett noggrant arbete med att omvandla specifika resultatindikatorer till de gemensamma resultatkatego -
rierna (dvs. att få ett jobb, en examen eller ett annat positivt resultat) och att göra en uppskattning av framgången 
på grundval av de prioriterade områden där överensstämmande output och resultat fanns tillgängliga. I arbetet 
ingick även att omvandla resultatindikatorer uttryckta i procent till absoluta tal i de fall där detta var möjligt.
84
Kommissionen påpekar att en ökning eller minskning av den finansiering som anslås inte med automatik gör att 
målvärdet måste ändras. När genomförandet väl har påbörjats och de ekonomiska villkoren förändras kan medlems -
staterna behöva vidta fler eller annorlunda och kostsammare åtgärder för att uppnå det ursprungliga målet, och 
detta kan kräva ytterligare anslag. Dessutom är det viktigt att påminna om att många av ändringarna i de operativa 
programmen 2007–2013 genomfördes under den ekonomiska krisen. Vissa av åtgärderna för att hjälpa människor 
tillbaka till arbetsmarknaden kan ha krävt mer intensiva investeringar för att uppnå de resultat som planerades före 
den ekonomiska krisen.
86
Kommissionen påpekar att den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 inte omfattade någon skyldighet att fast -
ställa mål eller output- och resultatindikatorer på projektnivå.
87
Kommissionen medger att det finns ett mindre antal inkonsekvenser i texten till de operativa programmen för 
2014–2020 när det gäller kriterier och åtgärder för förhandsvillkor. Kommissionen och medlemsstaterna har arbetat 
tillsammans för att identifiera alla sådana inkonsekvenser och för att korrigera dem i enlighet med artikel 30 i för -
ordning (EU) nr 1303/2013.
Kommissionens svar 60
89
Urvalskriterierna utarbetas och tillämpas i själva verket av förvaltningsmyndigheten. Dessa kriterier måste säker -
ställa att de valda insatserna bidrar till att uppnå de specifika målen och resultaten inom de relevanta prioriterade 
områdena (artikel 125.3 a i i förordning (EU) nr 1303/2013). Kriterierna måste godkännas av övervakningskommittén 
(artikel 110.2 a i förordning (EU) nr 1303/2013), i vilken kommissionen har en rådgivande funktion.
Kommissionen har gjort medlemsstaterna uppmärksamma på urvalskriteriernas betydelse för att uppnå de speci -
fika målen (i synnerhet att leva upp till de relevanta landsspecifika rekommendationerna) i samband med de diskus -
sioner som har förts inom ramen för ESF:s tekniska arbetsgrupp.
90
Kommissionen konstaterar att resultatindikatorerna ska utformas i enlighet med programmets interventionslogik 
för att återspegla de specifika mål som eftersträvas. Deras kvantifierade mål gör att man kan mäta framstegen mot 
att uppfylla det specifika målet. De sistnämnda återspeglar de specifika utmaningarna, i synnerhet medlemsstatens 
landsspecifika rekommendationer i linje med den tematiska koncentrationen och de ökade bidragen från ESF för att 
stödja Europa 2020-strategin.
Den varierande karaktären på de specifika mål som kan bidra till en specifik investeringsprioritering gör det svårt 
att standardisera lämpliga indikatorer för bestämning av mål i förväg.
Samtidigt, om än inte alltid kopplat till kvantifierade mål, kommer alla gemensamma output- och resultatindikatorer 
att övervakas och rapporteras för alla investeringsprioriteringar, vilket gör att man kan beräkna graden av framsteg.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer för programperioden efter 2020 att överväga 
en specificering av de resultatindikatorer för vilka utgångsvärden och målvärden bör fastställas för varje 
investeringsprioritering.
Rekommendation 2 Första strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att genomföra den vid bedömningen av medlemsstaternas 
begäran om en ändring av de operativa programmen.
Rekommendation 2 Andra strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation och håller redan på att genomföra den i enlighet med den gällande 
rättsliga ramen. Enligt artikel 30 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska en medlemsstat som lämnar in en begäran om 
ändring av ett program vederbörligen motivera sin begäran och särskilt ange hur ändringarna av programmet 
förväntas påverka unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla och de specifika mål som har definierats 
i programmet. Detta ska göras med beaktande av denna förordning och de fondspecifika bestämmelserna, de över -
gripande principer som avses i artiklarna 5, 7 och 8 samt partnerskapsöverenskommelsen.
Kommissionens svar 61
Rekommendation 3
Kommissionen påpekar att denna rekommendation är riktad till medlemsstaterna.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendationen.
När behovet att stärka kopplingen mellan utbildning och sysselsättning konstaterades, dvs. när en landsspecifik 
rekommendation utfärdades av rådet, återspeglades detta i de operativa programmen inom ESF vid tiden för pro -
gramplaneringen. Enligt artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013 kan kommissionen dessutom begära att en med -
lemsstat granskar och föreslår ändringar av sitt partnerskapsavtal och sina relevanta program för att understödja 
genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer. Kommissionen har därför redan nu möjlighet att 
i relevanta fall – dvs. när nya landsspecifika rekommendationer identifierar svaga kopplingar mellan utbildning och 
sysselsättning – begära att medlen omfördelas för att stärka kopplingen mellan utbildning och sysselsättning.
Dessutom gör det nuvarande övervakningssystemet att alla gemensamma output- och resultatindikatorer kan 
övervakas, eftersom medlemsstaterna är skyldiga att rapportera alla gemensamma output- och resultatindikato -
rer (artikel 5 i ESF-förordningen för 2014–2020). De första uppgifterna kommer att lämnas in till kommissionen i de 
första årliga genomföranderapporterna senast den 31  maj  2016. Det kommer därför att vara möjligt under hela pro -
gramperioden att övervaka sysselsättningsresultaten inom ramen för det tematiska målet för utbildning även om 
medlemsstaterna inte har fastställt några mål för dessa resultatindikatorer i sina operativa program. Kommissionen 
kommer att säkerställa att dessa resultat synliggörs i sammanfattningen till de årliga genomföranderapporterna.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 12.11.2014
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 31.3.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 11.5.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla språk 17.6.2016
 
Investeringar i utbildning är av avgörande betydelse om 
man ska kunna förbättra arbetsproduktiviteten, 
yrkesutvecklingen och den ekonomiska tillväxten. 
Människors utbildningsnivå är dessutom direkt kopplad 
både till deras anställbarhet och till kvaliteten på den 
anställning som de får. Europeiska socialfonden bidrog 
med nära 34 miljarder euro till utbildningsåtgärder mellan 
2007 och 2013 och planerar att fördela ytterligare 
27 miljarder mellan 2014 och 2020. Vi bedömde om  
EU:s utbildningsmål hade beaktats på lämpligt sätt i 
programmen och de motsvarande projekt som hade 
genomförts före 2013 och vid utformningen av framtida 
program. Vi drog slutsatsen att de överlag beaktades  
på lämpligt sätt. Men vi konstaterade en del brister i 
övervakningen, och projektens resultat kunde inte alltid 
påvisas på grund av att det saknades kvantifierade mål 
och indikatorer.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN