EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.11.1997 
KOM(97) 524 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
De nya regionala provrummen 1997 - 1999 
inom ramen för mal 2 i gemenskapens strukturfonder 
fokusering pa skapande av arbetstillfällen 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I INLEDNING 
Meddelandets syfte 
Två separata programperioder 
II RAMEN FÖR DE NYA PROGRAMMEN 
Det informella ministermötet i Madrid 
Stödberättigade regioner 
Finansiering 
Riktlinjerna för mål 2 
III PROGRAMMENS INNEHÅLL OCH KVALITET 
Referensram 
Det mervärde som förhandlingarna gar 
Analys av utvecklingsprioriteringarna 
IV SLUTSATSER 
BILAGA 1 Resursfördelning per fond 
BILAGA 2 Uppdelning i utgiftskategorier 
BILAGA 3 Faktablad för varje medlemsstat 
BILAGA 4 Förväntade effekter på sysselsättningen 
BILAGA 5 Territoriella och lokala sysselsättningspakter 
SI 
I. INLEDNING 
Meddelandets syfte - en översikt över de nya mål 2-programmen 
Under det första halvåret 1997 godkände kommissionen de 65 nya samlade 
programplaneringsdokumenten och, när det gällde Spanien, en ram för 
gemenskapsstödet för industriregioner på tillbakagång (mål 2). Detta meddelande 
tar upp de viktigaste inslagen i det gemenskapsstöd som planeras till förmån för 
mål 2-regionerna under den andra programperioden 1997-1999. Det 
kompletterar ett liknande dokument som behandlar de program för både mål 1 
och 2 vilka godkändes 19941. De samlade programplaneringsdokumenten för 
Sverige och Österrike har emellertid inte inkluderats i det här meddelandet 
eftersom dessa två medlemsstater valde en femårig programperiod 1994-1999 för 
mål 2. Översikter över dessa länders mål 2-program återfinns i ett separat 
meddelande från kommissionen2 som omfattar alla de nya medlemsstaterna. 
Med utgångspunkt i ett parallellt studium av texterna sammanfattas i meddelandet 
den effekt som gemenskapsstödet enligt mål 2 förväntas ta på den ekonomiska 
utvecklingen i de mottagande regionerna, och särskilt effekterna på 
sysselsättningen, samt i vilken utsträckning hänsyn har tagits till de politiska 
prioriteringar för mål 2 som kommissionen har skisserat i den vägledning som har 
överlämnats till medlemsstaterna3. Riktlinjerna för mål 2-åtgärder avspeglar 
unionens allmänna sysselsättningsstrategi som kommer till uttryck exempelvis i 
kommissionens förtroendepakt för sysselsättning, eller mer nyligen i 
Amsterdamresolutionen från juni 1997 vari slogs fast att åtgärder för att bekämpa 
arbetslösheten skall prioriteras. 
Fördelningen av medel mellan fonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, 
ERUF, och Europeiska socialfonden, ESF) anges för varje region för sig i bilaga 
1 medan en uppdelning i utgiftskategorier återfinns i bilaga 2. 
Huvudkomponenterna i medlemsstaternas programplaneringsdokument anges i 
bilaga 3 varvid särskilt tas upp regionala utvecklingsstrategier, prioriteringar samt 
åtgärdernas förväntade effekter. Bilaga 4 ger en övergripande bedömning av 
förväntade resultat i fråga om skapande och bevarande av arbetstillfällen, och i 
bilaga 5 slutligen, återfinns en förteckning över de territoriella och lokala 
sysselsättningspakterna i mål 2-regionerna. 
1 KOM (95) 111 slutlig av den 29 mars 1995. De nya regionprogrammen under målområde 1 och 2 i 
gemenskapens stnikturfonder 
2 Meddelande från kommissionen om genomförandet av EU:s regionalpolitik i Österrike, Finland, och 
Sverige. KOM (96) 316 slutlig av den 3 juli 1996. 
3 C(96)952 slutlig av den 29 april 1996, Vägledande not om verksamheter i industriområden på 
tillbakagång (mål 2) för andra programperioden 1997-1999. 
Två separata programperioder - beaktande av nya prioriteringar 
I syfte att göra förfarandet för beslutsfattandet så enkelt som möjligt för den nya 
programperioden för mål 2, studerade kommissionen möjligheten att förlänga 
programplaneringsdokumenten för 1994-1996 till slutet av 1999. Därvid 
beaktades särskilt de synpunkter som fördes fram vid det informella ministermötet 
i Venedig den 3-4 maj 1996 om önskvärdheten att uppnå kontinuitet i mål 2-
åtgärdema. Beslut fattades dock om att i enlighet med artikel 9.6 i 
ramförordningen fortsätta verksamheten på grundval av två separata 
programperioder för mål 2. Kommissionen ansåg också att detta tillvägagångssätt 
var bäst vad gäller strävan att uppnå effektiv ekonomisk förvaltning samtidigt som 
det också gav störst möjlighet att höja programmens kvalitet och effektivitet mot 
bakgrund av riktlinjerna för mål 2 (se nedan), och särskilt när det gäller skapande 
av arbetstillfällen. 
fl. RAMEN FOR DE NYA PROGRAMMEN 
Det informella ministermötet i Madrid - en preliminär debatt 
Genom de förändringar som gjordes 1993 som en del av översynen av 
förordningarna om strukturfonderna fastställdes en metod för urval av mål 2-
regioner som huvudsakligen var baserade på behovet av nära samarbete mellan 
medlemsstaterna och kommissionen. Därmed krävdes långdragna förhandlingar 
för att nå enighet om listan över stödberättigade regioner och därefter för att nå 
enighet om programplaneringsdokumenten för mål 2 för perioden 1994-1996. 
Detta innebar att slutliga diskussioner inte kunde äga rum förrän under det andra 
halvåret 1994, där vissa medlemsstater ansåg att bristande klarhet när det gällde 
kommissionens prioriteringar för mål 2 hade förvärrat förseningarna. 
Det informella mötet mellan ministrarna ansvariga för regionalpolitik och fysisk 
planering som ägde rum i Madrid i slutet av 1995 gav i detta sammanhang tillfälle 
till en preliminär debatt om den andra programperioden för mål 2 1997-1999. 
Samtidigt som medlemsstaterna i princip stödde strukturfondernas ökade 
koncentration av resurser till de värst drabbade områdena, var de eniga om att en 
kompletterande tematisk koncentration utgjorde det främsta kravet vid den 
tidpunkten, särskilt när det gällde åtgärder som på kort eller medellång sikt har en 
sysselsättningsskapande effekt. Kommissionen uppmanades att stödja 
medlemsstaterna i programplaneringsarbetet genom att så snart som möjligt 
informera dem om sina prioriteringar. 
Stödberättigade regioner - kontinuitet med den föregående perioden 
Den lista över stödberättigade regioner enligt mål 2 som upprättades för perioden 
1997-1999 var i stort sett oförändrad jämfört med den föregående perioden 1994-
1996 frånsett några mindre förändringar inom vissa medlemsstater4. Den 
procentuella andel av befolkningen som var berättigad till stöd enligt mål 2 förblev 
emellertid oförändrad inom varje medlemsstat och därför var den totala 
täckningen för mål 2 densamma som under 1994-1996, nämligen 16,4 % av 
Europeiska unionens befolkning. 
Finansiering - ökade resurser 
I linje med den budgetprofil för strukturfonderna som godkändes vid Europeiska 
rådets möte i Edinburg 1992 uppgår de medel som står till förfogande 1997-1999 
till cirka 8,2 miljarder ecu (i 1997 års penningvärde). Detta innebär en faktisk 
ökning med 13,8 % jämfört med den föregående programperioden 1994-1996. 
Enligt preliminära beräkningar kommer ett belopp på omkring 859 miljoner ecu av 
outnyttjade medel att överföras från den föregående perioden och detta belopp har 
också lagts till totalsumman. Såsom framgår av tabellen nedan varierar den andel 
outnyttjade resurser som överförs från 1994-1996, från mellan 23 och 26 % för 
Finland (1995-96), Italien, Luxemburg och Nederländerna till mellan 5 och 7 % 
för Danmark, Tyskland och Förenade kungariket Detta innebär att i genomsnitt 
omkring 12 % av outnyttjade resurser från 1994-1996 överförs till 1997-1999. De 
totala medel som finns tillgängliga för den andra programperioden för mål 2 
uppgår därmed till 9,148 miljarder ecu. 
miljoner ecu 
MEDLEMSSTAT 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
FINLAND 
FÖRENADE 
KUNGARIKET 
TOTALT 1997-1999 
187,398 
65,539 
861,077 
1328,923 
2037,721 
798,000 
8,066 
361,975 
119,148 
2520,718 
8288,565 Överföring 
från 1994-6 
28,749 
2,693 
40,056 
156,123 
208,556 
169,745 
1 ,771 
80,144 
16,145 
155,059 
859,041 Över­
fört 
% 
18% 
5% 
5% 
14% 
12% 
24% 
25% 
26% 
23% 
7% 
12% TOTALT 
1997-1999 
(inkl. överföring) 
216,147 
68,232 
901,133 
1485,046 
2246,280 
967,745 
9,837 
442,119 
135,293 
2675,777 
9147,609 
4 Se EOT nr L 193/54, 3.8.1996 
r 
Riktlinjerna för mål 2 - skapandet av arbetstillfällen har högsta prioritet 
I den vägledande not som kommissionen överlämnade till medlemsstaterna den 30 
april 1996 angavs att högsta prioritering i mål 2-programmen för 1997-1999 var 
att skapa arbetstillfällen, särskilt genom att förbättra produktionsstrukturer och 
höja arbetskraftens kvalifikationsnivå. I riktlinjerna underströks också att en 
koncentration på produktiva investeringar för att förbättra industrins tillväxt och 
konkurrenskraft innebar att all föreslagen finansiering av basinfrastruktur skulle 
vara särskilt motiverad på grund av regionala utvecklingsbehov. Sådana 
investeringar måste också integreras i och bidra direkt till det övergripande 
programmets samverkan och mål och särskilt till att bevara befintliga 
arbetstillfällen och skapa nya. 
Det övergripande syftet med att skydda och främja sysselsättning stöddes av 
följande fyra särskilda prioriteringar: 
Konkurrenskraft och utveckling av små och medelstora företag 
Direktstöd till små och medelstora företag måste inriktas på den lokala 
potentialen och på en bättre analys av lokala företags behov liksom på 
förmågan att anta de utmaningar som till exempel utvecklingen av 
informationssamhället och behovet av total kvalitetsstyrning medför. Som 
ett komplement till inriktningen på den lokala potentialen måste 
uppmärksamhet riktas på att genom lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ utveckla nya sysselsättningsmöjligheter för att fylla 
nya behov som ännu inte tillgodosetts på ett adekvat sätt. I detta 
sammanhang skulle särskild utbildning anpassad till ägare och chefer, 
liksom en anpassning av de anställdas kompetens kunna bidra till stabilitet 
och tillväxt för små och medelstora företag. 
Forskning och utveckling, innovation och en arbetsstyrka som är 
kvalificerad för den framtida tekniken 
Eftersom forsknings- och utvecklingsfaciliteter generellt sett redan finns 
på plats i institutioner för högre utbildning och fortbildning, måste dessa 
befintliga tillgångar utnyttjas optimalt och förbättringar göras när det 
gäller industriellt samarbete och samriskföretag. Det primära målet för 
FoU-investeringar som finansieras av strukturfonderna i mål 2-regioner 
bör vara den praktiska tillämpningen av forskningsresultat samt 
tekniköverföring till lokala företag och industri. De nya programmen bör 
syfta till att säkerställa tillgången på kvalificerad arbetskraft genom att i 
ökande grad ombesörja utbildning som är kopplad till de arbetstillfällen 
som teknisk innovation erbjuder. 
Miljön och en hållbar utveckling 
När det kompletterande förhållandet mellan miljön och den regionala 
utvecklingen nu erkänns kan åtgärder övervägas under två huvudteman. 
För det första genom att åtgärda skador till följd av tidigare industriell 
verksamhet och att förbättra den fysiska miljön som ett sätt att öka 
regionens attraktionskraft för företagsutveckling. För det andra genom att 
utnyttja miljöprodukter, miljötjänster och miljöteknik som en potentiell bas 
för framtida konkurrensfördelar. Miljöutbildning och miljömedvetenhet 
bör på lämpligt sätt beaktas i programmen. 
Jämställdhet 
Främjande av jämställdhet i det nya programmet för mål 2 kan innefatta 
åtgärder som syftar till att förena familj och yrkesliv, förbättrade 
anställningsmöjligheter för kvinnor och tillhandahållande av faciliteter för 
distansstudier och annan utbildning. 
Bortsett från de programprioriteringar som beskrivs ovan hade utvärderingen av 
mål 2-programmen för 1994-1996 pekat på ett antal sätt att förbättra innehållet i 
och kvaliteten på omställningsplaner och programplaneringsdokument för 
perioden 1997-1999. Riktlinjerna innehöll därför en påminnelse om behovet av att 
förbättra tillämpningen av principerna om partnerskap och additionalitet och om 
behovet av att uppge kvantifierade indikatorer om åtgärdernas effekter, särskilt 
när det gäller skapande av arbetstillfällen. 
HL PROGRAMMENS INNEHÅLL OCH KVALITET 
Listan över stödberättigade regioner enligt mål 2 för 1997-1999 fastställdes den 8 
maj 1996, varmed de flesta av medlemsstaternas omställningsplaner i enlighet med 
föreskrifterna i detta hänseende hade överlämnats till kommissionen i slutet av 
augusti-september samma år. 
i) Referensram 
a) Lärdomar från tidigare verksamhet 
Även om inte alla utvärderingar av programmen för perioden 1994-1996 hade 
slutförts när de nya programmen utarbetades visade ett antal av de nya samlade 
programplaneringsdokumenten att man hade dragit lärdom av den föregående 
programperioden och utnyttjat dessa erfarenheter i förberedelsefasen. Detta gällde 
framför allt innehåll, analys och utformning av strategin. Ett bra exempel är planen 
för Aquitaine (F) där utvärderama spelade en viktig roll för att omforma 
strategin enligt tydliga och välgrundade mål, liksom för att förstärka synergierna 
inom programmet. Generellt sett tycks det som om de planer som delvis eller helt 
har baserats på utvärderingar eller erfarenheter från tidigare program uppvisar 
tydligare och bättre fokuserade strategier. 
¥-
b) Förhandsbedömning 
I enlighet med artikel 9.9 i ramförordningen och i en strävan att höja planernas 
övergripande kvalitet och effektivitet genomfördes också en förhandsbedömning 
av alla planer varvid utvärderama särskilt studerade följande faktorer: 
I vilken omfattning planerna beaktade de prioriteringar som skisserades i 
kommissionens riktlinjer och i hur hög grad dessa prioriteringar hade 
integrerats i de föreslagna åtgärderna. 
Kvaliteten på analysen av det berörda området, inklusive identifiering av de 
främsta hindren för hållbar utveckling och av utvecklingspotential. 
En bedömning av den strategi som lagts fram i varje 
programplaneringsdokument, särskilt överensstämmelsen mellan de mål som 
angivits och de resurser som avsatts för att uppnå dem. 
Huruvida ändamålsenliga kvantifierade indikatorer och mål har valts, särskilt 
med hänsyn till nyckeleffekter på regional bruttonationalprodukt, sysselsättning 
samt miljö. När det gäller skapande av arbetstillfällen, utgjorde en särskild 
fråga i vilken mån kommissionens riktlinjer om utvärdering av 
sysselsättningseffekter5 hade följts särskilt i fråga om tydliga och överskådliga 
stödjande beräkningar. 
De främsta frågorna när det gällde miljön handlade om kvaliteten på 
miljöbedömningen av det berörda området samt den bedömning som 
medlemsstaterna överlämnat av de miljöeffekter som strategin och relaterade 
åtgärder förväntades fa. 
När utvärderama konstaterade brister i de planer som först inlämnats (se nedan) 
gjordes naturligtvis gemensamma ansträngningar för att förbättra planemas 
innehåll och kvalitet under förhandlingarna om programplaneringsdokumenten. 
Nyckelfrågorna var följande: 
i) Beaktande av riktlinjerna för mål 2 < 
I allmänhet omfattade de föreslagna programmen de politiska områden som 
betonades i riktlinjerna även om innehåll och kvalitet beträffande integration av 
dessa områden i de föreslagna planerna varierade avsevärt mellan regionerna. 
Sysselsättning förblev huvudinriktning i alla program även om utvärderama 
ibland ansåg att vissa av de föreslagna sysselsättningsskapande åtgärderna skulle 
få alltför begränsad eller indirekt effekt. Därför ledde förhandlingarna i ett flertal 
fall, t. ex. UK, till ökade anslag till åtgärder med större förutsättningar att skapa 
kvalitetsarbeten i regionerna. 
Technical Note on Ex-ante estimation of employment effects from Stnictural Funds interventions 
(Teknisk not om förhandsbedömning av loiA'antadc sysselsättningsskapande effekter av åtgärder 
niednnanseriade av strukturfonderna), juli 1\)% (tillgänglig pä engelska, franska och tyska som 
"Counting the jobs - How to evaluate the emplymenl effects of Structural Fund interventions" - GD 
XVI serien : EVALUATION och dokument no I. januari 1997) 
De flesta planer gynnade också små och medelstora företag och fokuserade på 
den drivkraft som lokal potential utgör i regionala ekonomier. Ett antal åtgärder 
hänförde sig till miljön men vissa av dem var inledningsvis alltför inriktade på stöd 
till verksamheter som omfattade miljö- och driftsmässiga förbättringar av 
infrastruktur och tjänster istället för affärsmöjligheter som bygger på miljövänlig 
teknik. Trots detta är det uppenbart att den senare typen av verksamheter också 
genomförs i viss mån genom generisk forskning och utveckling och sektoriella 
utvecklingsåtgärder. Åtgärder relaterade till FoU och innovation erkändes i 
många program som ett viktigt inslag i ett strategiskt synsätt som strävade efter 
att utveckla konkurrenskraftiga och bärkraftiga lokala företag. 
Inledningsvis tog planerna inte till fullo upp principen om lika möjligheter för 
män och kvinnor även om denna aspekt hade stärkts i de 
programplaneringsdokument som slutligen godkändes, särskilt jämfört med den 
föregående programperioden. 
ii) Analyser av starka och svaga sidor samt möjligheter och hot 
Planerna var i allmänhet väl utarbetade och deras strategier förenliga med det 
ekonomiska utvecklingssammanhanget. Analyser av starka och svaga sidor samt 
möjligheter och hot utnyttjades på ett mer systematiskt sätt även om det 
fortfarande gavs utrymme för förbättring, inklusive att koppla samman denna 
metodik med omvandling av strategier till prioriteringar och åtgärder. 
Förhandlingarna om det danska programplaneringsdokumentet ledde exempelvis 
till att analysen av den socioekonomiska situationen väsentligt utökades och 
uppdaterades med de senaste siffrorna beträffande regionens förhållanden, behov 
och möjligheter. 
iii) Strategiska mål 
De strategiska synsätten varierade mycket till sin struktur och innehöll olika 
grader av geografisk och sektoriell inriktning. I de flesta fall fanns en hög grad av 
kontinuitet mellan strategin i de nya programmen och i den föregående perioden. 
Strategiska mål uttrycktes i många former, med skapande av arbetstillfällen som 
den aspekt som oftast nämndes i planerna. Inom det globala målet att uppnå 
ekonomisk utveckling, fokuserade vissa program på absoluta (eller relativa) 
förbättringar av vissa socioekonomiska kriterier såsom sysselsättning, befolkning 
och inkomst. Andra strategiska förklaringar förde fram omställningsprocesser, t.ex 
diversifiering, modernisering eller den prioriterade målgruppen för strategin, t.ex 
små och medelstora företag. 
<\ 
Nästan alla planer hade klart framlagda, tydliga strategiska mål som bidrog till att 
ytterligare utveckla den strategiska förklaringen. I allmänhet innehöll planerna fyra 
eller fem strategiska mål även om dessa inte nödvändigtvis hade något samband 
med ett programs storlek utan oftare var ett mått på dess sammansatta natur eller 
antalet utvecklingsaspekter. De strategiska målen innefattade exempelvis framväxt 
av särskilda sektorer såsom turism och transport, utnyttjande av tillgångar som 
läge och FoU-faciliteter, igångsättning av små företag och främjande av 
diversifiering av industriverksamheter, stärkande av konkurrenskraft eller mer 
omfattande entreprenörsverksamhet. Vissa mål betonade också horisontella 
aspekter av den ekonomiska utvecklingen, såsom hållbar miljö och lika 
möjligheter. I synnerhet innehöll många planer viss sektoriell målinriktning (t.ex. 
de franska och italienska planerna) eller "drivkrafter för förändring" (UK) eller i 
de nederländska strategierna som betonade möjligheten att utveckla nya former 
av ekonomisk verksamhet med hjälp av kunskapsbaserade metoder. 
tv) Åtgärdernas målinriktning 
I allmänhet låg åtgärderna i linje med planernas strategiska mål och prioriteringar. 
Strategierna var ofta inriktade på ett stort urval av åtgärder snarare än på ett fatal 
faktorer av avgörande betydelse för ekonomisk omvandling, trots att detta gjorde 
det svårare att uppnå komplementaritet och synergier. Små och medelstora 
företag och lokal potential utgjorde det främsta målet i nästan alla planer och 
särskilt i Italiens planer där mer än 50 % av den totala finansieringen anslagits till 
dessa åtgärder. Precisionen när det gällde målinriktningen i utbildningsåtgärderna 
var inte alltid tillfredsställande, men detta kan delvis bero på att åtgärder som rör 
mänskliga resurser har en övergripande prägel. Vissa förbättringar kan dock 
noteras i exempelvis UK där "strategiska grupper på arbetsmarknaden" kommer 
att lämna uppgifter i en strävan att anpassa Europeiska socialfondens 
prioriteringar till särdragen på den lokala arbetsmarknaden. Miljön var en av de 
viktigaste prioriteringarna i regionala utvecklingsstrategier även om dess 
övergripande roll uttryckt i finansiering förblev relativt liten med 5,2 % av den 
totala finansieringen för mål 2 direkt kopplad till miljöåtgärder. Det bör dock 
betonas att vissa planer riktade särskild uppmärksamhet på specifika 
miljöaspekter. I Zuid Limburg (NL) fokuserade man till exempel på förhållandet 
mellan arbetstillfällen och miljön, i den finska planen lades viktiga innovativa 
miljöåtgärder fram medan miljöåtgärderna i Danmark var helt integrerade i andra 
programåtgärder. 
Integrationen av åtgärder finansierade av ERUF och ESF hade förbättrats jämfört 
med den föregående perioden 1994-1996. Exempel på goda rutiner kunde noteras 
i ett antal regioner (Bremen, Toscana och vissa regioner i Nederländerna) där 
ledning och samordning av utbildningsåtgärder har utökats på lokal nivå. 
AP 
v) Kvantifiering av mål och effekter 
De planer som först överlämnades präglades tyvärr av en inledande brist på 
kvantifiering av mål och resultat inklusive sysselsättningseffekter liksom frånvaro 
av jämförelsetal även om avsevärda framsteg därefter gjordes på detta område. 
Ett särskilt exempel i detta sammanhang är de samlade 
programplaneringsdokumenten för Frankrike där faktorer som saknades i de 
inledande förslagen fastställdes under förhandlingamas gång. Det rörde sig här till 
exempel om socioekonomisk analys, jämförelsetal och miljöinformation. 
När det gäller effekterna på sysselsättningen, använde sig medlemsstaterna i 
allmänhet sällan av den metodik för förhandskvantifiering av 
sysselsättningseffekter som överlämnats till medlemsstaterna (se ovan). Ett 
anmärkningsvärt undantag var bland annat det samlade 
programplaneringsdokumentet för Aquitaine (F), där kommissionens metodik i 
stor utsträckning har följts och visat sig vara effektiv för övervakning och 
utvärdering. Som visas senare i detta meddelande, uppnåddes icke desto mindre 
väsentliga framsteg jämfört med 1994-1996 i bedömning av det antal 
arbetstillfällen som förväntas skapas eller bevaras som ett resultat av åtgärder 
enligt mål 2. 
vi) Miljöbedömning 
De flesta planer innehöll en strategisk miljöbedömning och tog upp ett antal 
miljöfrågor. Även om större omsorg bör ägnas åt tillhandahållande av kvantitativa 
indikatorer gav vissa planer detaljerade uppgifter i form av en standardmatris med 
data över de miljöeffekter som åtgärderna kan tänkas fa. Kopplingarna mellan 
åtgärd och programnivå behövde i allmänhet också förbättras och vare sig 
principen "förorenaren betalar" eller information om dess konkreta tillämpning 
förekom särskilt ofta i planerna. 1 detta sammanhang kan dock den finska planen 
nämnas som ett bra exempel. Den var inte bara exemplarisk när det gällde 
innovativa miljöåtgärder utan också vad avsåg den föreslagna 
förhandsbedömningen av miljöeffekter liksom miljömyndighetemas delaktighet i 
beslutsfattande, övervakning och utvärdering. 
Miljömyndighetemas delaktighet hade generellt sett förbättrats även om brister 
som de som nämns ovan också belyser den avgörande roll som dessa organs 
deltagande i programläggningsfasen spelar för att uppnå en balanserad och 
framgångsrik plan när det gäller hållbar utveckling. 
c) Beaktande av principerna för partnerskap och additionalitet 
Partnerskap 
De flesta planer innehöll ett åtagande att säkerställa att partner skulle engageras 
helt i och ha äganderätt till programmet, liksom att integrera mål 2-programmen i 
de andra förnyelseinitiativ som förekommer i det berörda området. Även om 
deltagande i programmet av näringslivet och arbetsmarknadens parter inte alltid 
var tydligt definierat, förekom olika typer av samråd som till exempel de i västra 
Skottland (UK), som genomfördes i form av workshops, seminarier och 
skriftliga frågeformulär. 
/" 
Additionalitet 
Enligt additionalitetsprincipen skall varje medlemsstat bevara de stödberättigande 
offentliga strukturella eller jämförbara utgifterna på minst samma nivå som under 
den föregående programperioden inom hela det område som berörs av ett visst 
mål. Detta innebar för mål 2 för perioden 1997-1999 att varje berörd medlemsstat 
totalt, för samtliga sina mål 2-regioner tillsammans, skulle säkerställa samma 
utgiftsnivå som för 1994-1996. 
Att fastställa additionalitet visade sig dock även det vara svårt, antingen beroende 
på problem med att samla in den information som krävdes eller med att 
kontrollera de uppgifter som erhölls. För flertalet av de nya 
programplaneringsdokumenten för mål 2 var det i själva verket nödvändigt att 
införa en bestämmelse i besluten om att gemenskapens betalningar tillfälligt skulle 
upphävas efter den första förskottsbetalningen i avvaktan på förhandsbekräftelse 
av additionalitetsprincipen. Programplaneringsdokumenten för Tyskland och 
Finland, vari lämnades tillfredsställande förhandspåvisande av additionalitet 
kunde dock godkännas utan införande av en sådan bestämmelse. När det gällde 
UK och Danmark kunde denna bestämmelse strykas ur det slutliga beslutet när 
kraven efter kommissionens inledande principgodkännande hade uppfyllts. 
ii) Det mervärde som förhandlingarna gav 
Förhandlingarna om de nya programplaneringsdokumenten ägde i de flesta fall 
rum från oktober/november 1996 och framåt och gav som nämnts ovan en 
möjlighet att på olika sätt höja programmens kvalitet och effektivitet, särskilt mot 
bakgrund av utvärderingsresultaten, och att införliva riktlinjerna för mål 2 och den 
allt överskuggande prioriteringen att skapa arbetstillfällen. Förhandlingarna gav i 
vissa fall också ett tillfälle att ompröva programmen från grunden. Mer detaljerade 
uppgifter om de mest framträdande inslagen i det mervärde som förhandlingarna 
gav lämnas i slutet av varje sammanfattande faktablad för varje medlemsstat som 
återfinns i bilaga 3. 
AV 
iii) Analys av utvecklingsprioritieringarna 
Utgiftskategorier 
Nedan ges en övergripande analys av överenskommen mål 2-finansiering på 
grundval av de fyra främsta utgiftskategorier (plus tekniskt bistånd) som återfinns i 
tabellen i bilaga 2. I linje med det integrerade synsättet ingår både finansiering 
enligt Europeiska regionala utvecklingsfonden, ERUF, och Europeiska 
socialfonden, ESF, i varje kategori. Det är också viktigt att komma ihåg att 
utgiftsindelningen omfattar vissa skillnader i fråga om klassificering eller tolkning, 
till exempel vad avser definition av begreppet "miljöåtgärder" i motsats till 
"förnyelse"-åtgärder. Ett visst mått av överlappning mellan sådana sektorer är 
också oundviklig. Analysen innehåller exempel från 
programplaneringsdokumenten, särskilt när granskning av de finansiella bilagorna 
indikerar att stora anslag har avsatts till en viss typ av åtgärd i en region liksom 
andra anmärkningsvärda eller innovativa exempel. I detta sammanhang har 
särskild uppmärksamhet också ägnats åt en bedömning av i vilken utsträckning 
riktlinjerna för mål 2 har beaktats i prioriteringar och åtgärder och även detta 
illustreras med lämpliga exempel. 
Den totala fördelningen mellan utgiftskategorier var följande: 
• Produktiv miljö - inkluderar alla typer av åtgärder för att förbättra 
industrins och företagens, särskilt små och medelstora företags, tillväxt 
och konkurrenskraft, liksom åtgärder för att genomföra diversifiering från 
industri på tillbakagång till exempelvis turism, samt stödjande infrastruktur 
om detta är motiverat av utvecklingsbehov. 47,4 % (45,2 % 1994-1996); 
• Mänskliga resurser - främst utbildningsåtgärder och sysselsättningsstöd 
med särskild betoning på behovet av fortbildning inriktad på dem som 
redan är integrerade i arbetslivet men som behöver ytterligare utbildning, 
erfarenhet och omskolning för att säkerställa att de skall kunna uppfylla de 
behov som redan finns eller som förutses i regionen. Detta omfattar också 
forskning och utveckling särskilt när de är kopplade till utbildning i 
framtidens jobb : 33,8 % (34,1 % 1994-1996); 
• Planering och förnyelse - förbättring och planering av förfallna industri-
och tättbefolkade områden inklusive sanering av förorenad mark, alla 
nödvändiga infrastrukturer på plats liksom vissa infrastrukturer kopplade 
direkt till miljöåtgärder : 12,3 % (13,7 % 1994-1996); 
• Miljö - åtgärder förbundna med skyddet av miljön, till exempel för att 
främja "grön" turism, verka för ren teknik, nya produktionsmetoder, 
behandling av och återanvändning av industriavfall och vatten, etc 
5,2% (5,7% 1994-1996); 
• Tekniskt stöd 1,3 % 
Al 
Anslagens fördelning mellan fonderna 
Som nämnts tidigare har de nya programmen upprättats på grundval av de planer 
som föreslagits av regionerna och medlemsstaterna. De åtgärder som beskrivs är 
därför resultatet av fastställandet av regionala behov mot bakgrund av olikheterna 
i de olika regionerna och deras skilda behov. På samma sätt är fondemas 
respektive andelar inte ett resultat av förutbestämda "kvoter" utan avspeglar 
behov och prioriteringar som överenskommits i partnerskap. Totalt sett har den 
fördelning av anslagen mellan fonderna som de olika prioriteringar som valts inom 
de samlade programplaneringsdokumenten (och gemenskapsstödramarna) för 
1997-1999 (se bilaga 1) har lett till förblivit densamma som under den föregående 
perioden, nämligen 
ERUF: 77 % och ESF: 23 % 
Detta varierade från den lägsta andelen finansiering från ERUF (34 %) och 
följaktligen den högsta från ESF (66 %) i NL till den högsta från ERUF ( 82 %) 
och den lägsta ESF (18 %) i F. 
Förväntade effekter på sysselsättningen 
Väsentliga framsteg har gjorts i kvantifiering av sysselsättningseffekter inom de 
samlade programplaneringsdokumenten för 1997-1999. I 55 samlade 
programplaneringsdokument gavs detaljerade beräkningar på åtgärdsnivå som 
motsvarade omkring 66 % av total EU-finansiering. De flesta av dessa program 
fokuserar på de arbetstillfällen som skapats eller räddats som ett resultat av 
åtgärderna. De hänför sig i allmänhet till arbetstillfällen brutto och tar inte hänsyn 
till additionalitet, omplacering eller andra indirekta effekter. Framträdande 
undantag är vissa samlade programplaneringsdokument från UK och Frankrike 
vari lämnas särskilda bedömningar av skapande av arbetstillfällen netto. 
Uppgifter om bevarande av arbetstillfällen baitto har samlats in från godkända 
samlade programplaneringsdokument, förutom de som innehåller endast globala 
bedömningar. De totala resultaten anges i bilaga 4. En omkJassificering av 
uppgifterna har gjorts till de största åtgärdsområdena för att jämföra insatsemas 
relativa effektivitet när det gäller genomsnittlig kostnad per arbetstillfälle. Dessa 
siffror måste dock tolkas med försiktighet eftersom inte någon standardmetodik 
(se ovan) har använts i de olika regionerna för att uppskatta 
sysselsättningseffekter. 
På grundval av dessa uppgifter, som måste förtinas ytterligare, kan det uppskattas 
att nästan 880 000 arbetstillfällen baitto förväntas antingen skapas, räddas eller 
omfördelas som ett resultat av mål 2-åtgärder under perioden 1997-1999. Enligt 
de bedömningar som nyligen genomförts, ligger dessa resultat ungefär på samma 
nivå som för de program som genomfördes under perioden 1989-1993. Tillfälliga 
jobb utgjorde en relativt liten andel av de totala sysselsättningseffekterna, dvs. 
drygt 100 000 jobb för sju medlemsstater. De tre främsta mottagande 
medlemsstaterna, Frankrike, Spanien och UK som erhåller ungefär 70 % av den 
totala EU-finansieringen enligt mål 2, bidrar till mer än två tredjedelar av 
arbetstillfällena brutto. 
44 
Den genomsnittliga offentliga finansieringen per arbetstillfälle uppskattas till över 
13 800 ecu. Om man betraktar endast EU-kostnader, dvs. ERUF- och ESF-
finansiering är motsvarande siffra runt 6 100 ecu. Det råder stora skillnader inom 
EU när det gäller kostnader för varje arbetstillfälle, som varierar mellan 4 400 ecu 
i Spanien till ett genomsnitt på omkring 24 000 ecu i Danmark. En förklaring till 
detta återfinns i valet av prioriteringar för de olika mål 2-strategierna. I synnerhet 
om investeringar i infrastruktur prioriteras, kommer det att ta längre tid innan de 
sysselsåttningskapande effekterna visar sig än inom andra områden och detta 
kommer att avspegla sig i högre kostnader per arbetstillfälle än i de regioner där 
tyngdpunkten exempelvis ligger på stöd till små och medelstora företag vilket ger 
mer omedelbara effekter. 
Produktiv miljö 
Riktlinjerna för mål 2 betonar behovet av att fortsätta insatserna för att förbättra 
den produktiva sektoms regionala konkurrenskraft. Omvänt krävde anslag till en 
stödjande infrastruktur (se nedan) särskild motivering för att styrka dess roll i 
utvecklingen av den produktiva sektorn och dess bidrag till att rädda och skapa 
arbetstillfällen. Finansiering på 4 337 miljoner ecu har beviljats till den produktiva 
sektorn i de nya programmen, och omfattar 47,4 % av den totala finansieringen 
enligt mål 2 under perioden 1997-1999 (jämfört med 42,5 % under den 
föregående perioden). 
Industri och tjänster - alla typer 
Omkring 25 % av den totala finansieringen för produktiv miljö (1088 miljoner 
ecu) har anslagits till allmänna investeringar i industri och tjänster. Den största 
utgiften på detta område återfinns i UK (564 miljoner ecu) och utgör 40 % av det 
landets finansiering för den produktiva miljösektorn. Bland medlemsstaterna står 
därefter Frankrike (252 miljoner ecu) för den därnäst största utgiften för 
industri och tjänster. 
AÇ 
Priorkmngnrförfysisksamhällsutveckling 
1 nordöstra England (UK) inriktas dessa investeringar {som uppgår till 138,7 
nriîjonôrseu eller 36 % av dess totala mål 2-anslag) på åtgärder inom prioritet 3 
för. stfflfégfefr regional utveckling liksom prioritet 4 för s^ällsekonomisk 
utveckling * se nedan för en förklaring av det senare begreppet. Åtgärder inom 
ramen för de» senare prioriteringen syftar både till fysisk förnyelse av strategiska 
områden Och utveckling av särskilda sektorer med påtaglig 
sysseMttrtiagspötentiai Åtgärderna omfattar utveckling av kultur och turism samt 
stöd till samordning av verksamheter som rör ekonomisk utveckling och 
arbetsförmedling. Utveckling av mänskliga resurser ingår också - både 
tttbildnîn$satgàrder och icke utbildningsåtgärder såsom kompetens^ranskntng och 
arbetsmartodsforskning. 
S0d titt befintlig industri liksom ufreckling av nya verksamheter 
Även om regionen Rhône-Alpes (F) också strävar efter att utveckla andra 
verksamheter och dra till sig inhemska investeringar är det bevarandet av befintlig 
industri som fortfarande understödjer dess huvudsakliga ekonomiska strategi 
Detta avspeglas i det samlade programplaneringsdokumentets första prioritet för 
stöd och omvandling av befintliga verksamheter som finansieras med 50 miljoner 
ecu eller 33 % av de totala programmedlen. De fyra åtgärderna inom denna 
prioritet yduderar direkt företagsstöd (förbättring av produktionsteknik genom 
ny teMk, kvalitetsstyrning, investeringar andra än fasta investeringar i 
afiarsstrategi, förvaltning av mänskliga resurser etc), utveckling av nya företag 
(tillhandahållande av allmänna tjänster, tekniköverföring, skapande av nya företag) 
utvecldmg av tjänstesektorn (förvarv av ny kompetens, behovsanalys, 
tillhandahållande av fàciliteter för forskning och högre utbildning) och främjande 
av investeringar i utveckling av mänskliga resurser (kompetensgranskning, 
målinriktad utbildning etc) 
Små och medelstora företag 
I totala termer har 16 % av samtliga mål 2-medel särskilt anslagits till sektorn för 
små och medelstora företag. Riktlinjerna for mål 2 prioriterade ett stärkande av 
små och medelstora företags konkurrenskraft och internationalisering, vilket också 
omfattade förbättrad ledning av SMF, tillträde till finansiella tjänster och 
industriellt samarbete. Detta kompletterades av behovet av total 
kvalitetsstyrning och den roll som den moderna informations- och 
kommunikationsteknologin spelar inom ramen för informationssamhället. 
s\(o 
Stärkande av små och medelstora företags konkurrenskraft 
Det enda större program som särskilt är inriktat på SMF i Tysklands samlade 
programplaneringsdokument avser NordrheuvAVestfalen med utgifter på 47,7 
migoïter ecu Bland målen ingår att dka antalet SMF liksom att förbereda dem för 
global konkurrens Åtgärderna för att uppnå det senare målet är inriktade Hand 
annat på att säkra företagens kapitalfinansiering (inklusive tillhandahållande av 
ränteavdragX anställdas kompetens och införande av ny teknik. 
Rådgivning till små och medelstora företag om infornudionssanMttei 
I Piemonte (I) stalls 71,2 miljoner ecu» vilket utgOr nästan en fjärdedel av de 
totala programmedlen, till förfogande under prioritet 3 för spridande av kunskap 
om teknisk innovation och intbrmationssamhället. Detta rör huvudsakligen 
skapande av nya företag* särskilt inom teknikparker. Det inkluderar också en ny 
åtgärd som syftar till att lämna information och råd till SMF om 
inforaiationssamhället. 
Lokala utvecklings- och svsselsättningsinitiativ 
Kommissionens meddelande till rådet0 om utveckling av nya 
sysselsättningsmöjligheter för att fylla de lokala behov som inte tillgodosetts på 
adekvat sätt fördes fram i riktlinjerna I or mål 2. När det gäller UK återkommer 
denna aspekt, som tar sig uttryck i ett mer specifikt geografiskt målinriktat 
tillvägagångssätt, i nästan alla dess samlade programplaneringsdokument inom 
ramen för prioriteringar för samhällsekonomisk utveckling. Syftet är att fokusera 
resurserna på de värst drabbade och socialt marginaliserade samhällena inom 
stödberättigade områden. Under 1997-1999 utgör detta en ny prioritet för 
Thanet medan de befintliga åtgärderna i industriområdena i södra Wales, har 
stärkts och nu innefattar en uttalad prioritering. 
6 KOM (95) 273 av den 13 juni 1995 om en europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ 
A%-
SamwMsekmùmkk mmhting 
Prioritet 5 för samhällsekotiomisk utveckling i Yorkshire & Humberside (UK) 
omfattar 25 % (9%7 miljoner ecu) av regionens totala mål 2~budget 
Prioriteringen syftar till att utveckla kompetensen i utvalda samhällen genom att 
bidra till ekonomisk, förnyebe och bekämpa att innevånarna t&estängs tån 
ekonomiska tRoJligfretec Verksamhet kommer att bedrivas inom ramen för främst 
tre åtgärder: Att hjälpa samhällen hjälpa sig själva, Tillträde till arbete och Att 
ém^MM0M\\mlMwMmt Be omfattar förberedelser för granskning av 
samhällen {inklusive mänskliga resurser) och bedömningar av områdets behov, 
tiilhandahäjlande av kommunala faciliteter för att ge utbildning, sysselsättnings-
ochföretagsutvecklingstiänster, samt förbättrade allmänna konimunikationer Iran 
mindre gynnade områden till stadscentra och industriella utveckiin^aiäa^gningar. 
Stöd t$k Europeiska socialfonden kommer att ställa* till förfogande fbr åtgärder 
som iniduderar fräiipnde av sntreprenörskap,,..;: omskolning och 
kompetensutbyggnad till nationella standarder och stöd till barnomsorg eller andra 
faktorer som är förknippade med utbildning eller sysselsättning. 
I Belgien har en ny prioritet för den lokala ekonomin införts t programmet för 
Turnhout Lokala utvecklings- och sysselsättnmgsmitiativ kommer att omfatta 
åtgärder för att fylla lokala behov på området for kultur, miljö och energikällor. 
Liknande åtgärder i Limburg syftar till att skapa 100 nya arbetstillfällen, av vilka 
minst hälften är avsedda för kvinnor. 
Territoriella och lokala sysselsättningspakter 
När gemenskapens stats- och regeringschefer möttes i Florens i juni 1996 
godkände de kommissionens riktlinjer7 tor att öka de sysselsättningsskapande 
effekterna av gemenskapens strukturåtgärder. I synnerhet och såsom 
kommissionen förespråkat i sin fbrtroendepakt för sysselsättning, erkänner de 
fördelarna med bredare och djupare tillämpning av partnerskapsprincipen på 
lämplig territoriell nivå när sådana åtgärder genomförs. Vid Europeiska rådets 
möte i Dublin i december 1996 bekräftades dessa riktlinjer på nytt i deklarationen 
om sysselsättning och framfördes en förhoppning om snabbt genomförande av 
omkring sextio innovativa pilotprojekt som skulle förvandlas till territoriella och 
lokala sysselsättningspakter, varvid de nationella myndigheterna i varje 
medlemsstat skulle välja ut kandidatregioner eller -städer. När kommissionens 
lägesrapport över genomförandet av territoriella sysselsättningspakter8 lades fram 
vid Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 rapporterades ungefär 90 
pakter vara under utveckling. Rådet välkomnade särskilt medlemsstaternas 
positiva gensvar på dess anmodan att föreslå kandidater till pilotprojekt. 
7 KOM(96) 109 slutlig av den 20 mars 1996 om gemenskapens struklurinsatser och sysselsättningen 
8 CSE(97) 3 slutlig av den 10 juni 1997. Kommissionens meddelande om lägesrapporten över 
genomförandet av de territoriella sysselsätlningspakterna 
A*> 
I bilaga 5 återfinns en förteckning över de 12 sysselsättningspakter som är 
stödberättigade inom mål 2-regioner inklusive uppgifter om de viktigaste partner 
som ingår och prioriteringarna inom de tillfälliga åtgärdsplanerna. I tabellen anges 
också var pakterna huvudsakligen omfattar åtgärder finansierade av Europeiska 
socialfonden enligt mål 3 (Chainpagne-Ardenne, Nord-Pas de Calais, Pays de 
la Loire, F) eller mål 4 (Bremen, D). Klassificeringen av pakten för Abruzzi (I) 
avspeglar den regionens övergång från mål 1 till mål 2-status. 
SysseJsättningspakter 
Syftet med den territoriella sysselsättningspakten för Saint-Herblain, en förort till 
Nantes (Fays de la Loire, F) är att bygga på tidigare itmgå^gsrika-ätg^fder och 
fl igång ett liknande dynamik för skapande av arbetstälialten. Den Jokaia planen 
för: ekonomisk integration var inriktad på att åtgärda en arbetslöshetsnivå som 
hade nått 17 % huvudsakligen som ett resultat av tillbakagång i lokala:, industrier 
(skeppsbyggnad, livsmedel). Människor som udigare var arbetslösa engagerades 
av kommunen för att ta hand om kulturella evenemang eller sportevenemang. 
Andra jobb skapades inom den privata sektorn tor att tillhandahålla lokala tjänster 
riktade till familjer eller gamla och vissa arbetstillfällen skapades exempelvis också 
inom avfallsåtervinning. Totalt 352 arbetslösa hade i slutet av 1996 omfattats av 
åtgärderna (304 med arbete» 4S med yrkesutbildning), Den nya pakten kommer 
också att omfatta lokala myndigheter, utbildningsorgan, föreningar och företag 
och söker utveckla ytterligare nya sysselsättningsmöjligheter. 
I Nordrhein Westfalen (0) kommer de tre kolgruveområdena som nästan i sin 
helhet täcks av mål Z-program, att kopplas till ett nät bestående av tre pakter som 
syftar till att utveckla nya tjänster för att ersätta de arbetstillfällen som gått 
förlorade i en industri på tillbakagång. Handlingsplanen för pakten inbegriper 
åtgärder för att främja innovation och teknik liksom att förbättra 
lokaliseringsfaktorerna i regionen som helhet, Partnerskapet i pakten omfattar 
delstatsregeringen, kommunstyrelser, företag, handelskamrar, företrädare för 
handel och industri, universitet och forskningsinstitut samt fackföreningar, 
Turism 
Liksom under perioden 1994-1996 har UK, Frankrike och Italien avsatt de 
största resurserna till turism och har avdelat i genomsnitt 17 % (211 miljoner ecu, 
178 miljoner ecu respektive 105 miljoner ecu) av de medel för den produktiva 
sektorn som anslagits till sektorn. Även om de totala resurserna för turistsektorn 
har ökat kan en smärre minskning noteras när det gäller den totala procentandel 
som anslagits till turism under perioden 1997-1999 jämfört med den föregående 
perioden. 
AS 
Främjande av regionen som en internationell turistàestiiuttion 
Utgifter på i 8,288 miljoner ecu i Nford-Pas-De~Calais (F| fortsätter med 
åtgärder för byggnation av fritids-, kultur- eller sportanläggningar för 
turiständamål och skapande av förutsättningar för privata investeringar \ denna 
sektor. Det övergripande syftet är att föra fram regionen som en internationell 
destination, särskilt för korttidsbesökare med kort resavstånd (TGV, tunneln 
under Engelska kanalen, motorvägar, flygplatser), £tt av de främsta maten är att 
dka antalet besökare nsed 1 niiljon och antalet övernattningar m^å 150 000, 
Det samlade programplaneringsdokumentet för industriregionen s&Jra Wales 
{#K} strävar efter att utveckla Cardifts turistpotenttal som en internationell stad 
varmed regionen som helhet .skulle gynnas. På grundval av en turistsfcrategi för 
regionen tanraer en utgift på 23,094 miljoner ecu (19 % av de totala resurserna 
för den produktiva sektorn) att finansiera en uppgradering av befintliga 
turistanläggningar och turistattraktioner, utveckling av ett begränsat antal 
strategiska ^aggskeppsprojekt" och genomförande av marknadsföringsåtgärder. 
Stödjande infrastruktur 
Som nämnts tidigare har det tillvägagångssätt som eftersträvats när det gäller att 
ge stödjande infrastruktur varit att sträva efter att säkerställa att den verkligen 
medverkade till att stödja utvecklingen av den produktiva sektorn och finansiering 
av basinfrastruktur krävde därmed särskild motivering. De sammanlagda 
utgifterna på detta område uppgår till 1210 miljoner ecu eller omkring 28 % av 
den totala produktiva sektorn (13 % av hela mål 2). 1 vissa medlemsstater 
minskades anslagen till infrastruktur under förhandlingarna om programmet, vilket 
skedde exempelvis i Finland där det drogs ner från 13 % till 10 % av budgeten 
med en överenskommelse att utforska möjligheterna till finansiering genom lån 
från EEB. 
Mänskliga resurser 
Något över en tredjedel (3092 miljoner ecu) av den totala mål 2-budgeten har 
anslagits till utveckling av mänskliga resurser (inklusive aspekter som rör 
forskning och teknisk utveckling) med de största utgifterna i UK och Frankrike. 
Bland prioriteringarna i riktlinjerna för mål 2 på detta område nämndes att 
utforma utbildning för ägare och chefer inom små och medelstora företag liksom 
att anpassa yrkeskunskaper till processen med teknisk och organisatorisk 
innovation. Återigen är det viktigt att inse att utveckling av mänskliga resurser är 
en övergripande aspekt som utgör ett grundläggande inslag för att stärka alla 
prioriteringar. 
to 
Ufrecklittg av ledarskap \ 
Åtgärden "konkurrenskraft genom människor" tor utveckling och integration! 
inom det största programmet i UK (västra Midlands) ornfattar åtgärder för; 
ledarskapsutveckling och påbyggnad av de små och medelstora företagens 
chefers och förmånskunskaper, samt yrkesutbildning och skräddarsydd utbildning 
för anställda i små och medelstora företag liksom åtgärder för att angripa 
eventuella uppfattningar inom små och medelstora företag att utveckling av de 
anställdas yrkesskicklighet vore oviktig. 
Utbildning för arbeten 
Av de mindre programmen anslås 33,8 miljoner ecu (31,5 % av regionens mål 2-
medel) i Zuidoost-Brabant (NL) till åtgärder för utbildning av arbetstagare och 
arbetslösa, inklusive för projekt inriktade på turism och stadsmiljö, 
Arbetsmarknadsåtgärder kommer att inrätta arbetskrafty pooler" för att ge de 
arbetslösa mojligheter att skaöa sig arbetslivserfarenhet, underlätta överföring av 
tekniska kunskaper och bevara äldre (arbetslösa) arbetares expertkunskaper. 
Europeiska sodalfönden kommer att också att stödja Europeiska regionala 
utvecklingsfondens åtgärder genom att förvandla frivillig verksamhet till yrken och 
genom nya lokala sysselsättningsinitiativ (se ovan) i socialvård i eftersatta 
områden, 
UtbiMmngsfitcUiteter 
Total finansiering av utbildningsîacilïteter och relaterad utrustning uppgår till 120 
miljoner ecu och omfattar mindre än 1 % av den sammanlagda mål 2 -budgeten. 
Sådana utgifter återfinns irämst i åtta av Frankrikes samlade 
programpianeringsdokument varav det största projektet (13,8 miljoner ecu) 
inbegriper byggnation eller renovering av befintliga faciliteter och tillhandahållande 
av utbildningsmaterial i Nord-Pas de Calais. 
Lika möjligheter 
Jämfört med den föregående programperioden har aspekten lika möjligheter 
stärkts i alla mål 2-program för perioden 1997-1999 även om denna prioritet i 
allmänhet framträder som ett övergripande mål och inte på en mätbar nivå. 1 de 
åtgärder som finansierades av Europeiska socialfonden tas lika möjligheter för 
män och kvinnor oftare i beaktande än i de åtgärder som finansieras av Europeiska 
regionala utvecklingsfonden där insatserna vanligtvis är könsneutrala. 
Bakgrundstatistik beträffande arbetslöshet med angivande av kön återfinns 
vanligen i programmen. 
SM 
Åik större sysselsättningsmöjligheter för kvinnor 
X Tyskland hänvisar flera program till främjande av lika möjligheter för kvinnor 
ocli män inom de åtgärder som medfinansieras av Europeiska soeîâîfonden. 
Kvinnor t$m$ i dessa åt^rder ofta som en målgrupp når det gäller att stärka 
m&nskltga resurser genom utbildning, fortbildning och omskolning, Nwdrhein-
Westfaleii tar dock också upp en särskild åtgärd för kvinnor finansierad genom 
Europeiska regionala utvecklingsfonden som en del av ^Främjande av teknik och 
innovation samt information". Åtgärden "Prau und Beruf * (kvinna och yrke) syftar 
till att Öka sysselsättningsmöjligheterna tor kvinnor och att skapa företag ledda av 
kvinnor> Stöd ges till inrättande av regionala centra som exempelvis kan erbjuda 
utbildning för kvinnor i samarbete med små och medelstora foretag särskilt inom 
området för ledarskap, som kan hjälpa kvinnor att återinträda på arbetsmarknaden 
och förbättra deras arbetsvillkor Samt underlätta integreringen efter barnledighet. 
Kvinnor uppmuntras också att söka arbete på områden som av tradition har 
doflanerats av män, såsom ny teknik. 
Forskning och teknisk utveckling 
I riktlinjerna för mål 2 föreslogs också att det nya programmen skulle syfta till 
att säkerställa tillgången på arbetskraft som är kvalificerad för de framtida 
arbetena genom att i ökande grad ombesörja utbildning som är kopplad till de 
arbetstillfällen som teknisk innovation erbjuder. Tekniska framsteg (särskilt inom 
forskning och utveckling) är inte i sig själva tillräckliga för att säkerställa 
framgångsrik innovation. Mänskliga och organisatoriska faktorer, särskilt en brist 
på expertkunskaper och utbildade arbetare hade visat sig vara den främsta 
svagheten i innovativa system i Europa. Detta konstaterades i samband med 
behovet att utnyttja befintliga forsknings- och utvecklingstillgångar och att 
förbättra den praktiska tillämpningen av forskningsresultat och tekniköverföring. 
Såsom exemplet nedan visar anges i flera av de nya samlade 
programplaneringsdokumenten att lokala aktörer blir alltmer bekanta med de 
faktorer som krävs för effektiva system för forskning, teknologi och innovation. 
Dessa omfattar 
åtgärder för att förbättra FoTU-förmågan inom de områden som är viktiga 
för regionerna och som har potential att utveckla dem; 
åtgärder för att förbättra förmågan till strategisk policyplanering för att 
bättre kunna identifiera potential samt bedöma och möta regional 
efterfrågan; 
åtgärder för att utveckla förbindelser inom företag och mellan företag och 
forskningscentra och nätverk av olika typer; 
åtgärder för att utveckla ledarskapsförmågan och för att främja ett bättre 
upptagande av teknologi och teknik inom företag och sektorer; 
åtgärder för att främja forsknings- och teknisk personals och chefers 
rörlighet för att öka vetande, tillämpning och utnyttjande av bästa metod. 
t<L 
Totalt sett har utgifter för forskning och teknisk utveckling och innovation ökat 
med 77 % från 691 miljoner ecu under perioden 1994-1996 till 1226 miljoner ecu 
1997-1999 (från 10 % till 13 % av den totala finansieringen för mål 2). De största 
investerarna på detta område var UK och Frankrike (med relativt höga 
investeringar också i Finland) med 327 miljoner ecu respektive 322 miljoner ecu 
vilket utgör 12 % respektive 14 % av dessa länders totala mål 2-finansiering. 
Främjande av små och medelstora företags investeringar i innovation samt 
forskning och teknisk utveckling 
I västra Midlands (UK) anslås 85,6 miljoner ecu (19 % av de totala utgifterna 
för mål 2) till en prioritet för innovation, teknologi samt forskning och teknisk 
utveckling i regionen som är utformad för att uppmuntra små och medelstora 
foretag att engagera sig mer i utveckling och upptagande av nya teknologier. 
Prioriteten genomförs inom ramen för en regional mnovationsstrategi genom tre 
större åtgärder: Att hjälpa människor att skapa och bibehålla innovariva 
organisationer (inklusive utbildningsåtgärder för innovation samt forskning och 
utveckling, insatser som syftar till att öka medvetandet om aftarspötentialen inom 
telemaftk, utökande av expertkujiskaper när det gäller att fastställa "måttstock" 
för att underlätta utveckling av bästa metod), Marknads- och teknobgivisioner 
{för att uppmuntra små och medelstora företag att göra långsiktiga investeringar i 
innovation, forskning och utveckling samt tekniköverföring genom en process för 
utveckling av strategi och vision), Utnyttjande och utveckling av regionalt 
intellektuellt kapital (för att tillhandahålla den infrastruktur» information och 
stödjande bas som är nödvändig för att engagera små och medelstora företag i 
innovation, forskning och teknisk utveckling samt tekniköverföring), 
Planering och förnyelse 
Utgifter för planering och förnyelse av både industrianläggningar och 
stadsområden i mål 2-regionerna uppgick till I 121 miljoner ecu eller omkring 
12 % av den sammanlagda finansieringen för mål 2. 
*b 
Industrianläggningar 
De större medlemsstaterna avsätter mellan 8 och 10 % av mål 2-anslagen inom 
detta område medan Tyskland har anslagit 15 %, främst genom utgifter på 112,7 
miljoner ecu i Kordrheiii-Westfaien En fjärdedel av denna regions mål 2-
resurser anslås fortsatt till denna uppgift medan förnyelse av Industritomter och 
renovering av byggnader, främst för utnyttjande av små och medelstora företag är 
bland de viktigaste åtgärderna. Dessa verksamheter förväntas ge upphov till 24 
000 arbetstillfällen, 
StMfcOtttfaikn 
Frankrike förblir den största investeraren av mål 2-resurser i tätorter med utgifter 
som uppgår till 207 miljoner ecu eller 9 % av dess totala finansiering, i Haute* 
Normandie anslås exempelvis 14,8 miljoner ecu för en prioritering för att 
förbättra stadsmiljön. Åtgärderna omfattar en omstrukturering av stadsområden, 
tillhandahållande av allmänna kommunikationsmedel och cykelvägar, liksom 
åtgärder inriktade på de mest nedgångna områdena åm man strävar efter att 
förbättra livskvalitet och etablera lokala företag och tjänster (se lokala 
utvecklings* och sysselsättningsinitiativ) 
Miljö 
I riktlinjerna för mål 2 behandlades hållbar utveckling inom två huvudteman: 
dels att öka en regions attraktionskraft genom att åtgärda skador till följd av 
tidigare industriell verksamhet och att förbättra den fysiska miljön (Se planering 
och förnyelse ovan) och dels genom att utnyttja miljöprodukter, miljötjänster och 
miljöteknik. Det senare temat omfattade också främjande av utbildning i 
miljöfrågor som en faktor som kan ge ekonomiska fördelar. 
En sammanlagd summa på 479 miljoner ecu (denna siffra uppgick till 397 miljoner 
ecu under perioden 1994-1996) ställs till förfogande för åtgärder på miljöområdet 
under perioden 1997-1999 även om andra utgifter, särskilt för förnyelse av 
industriområden och tätorter också kommer att tå miljöeffekter. Kännetecknande 
för de nya programmen har i själva verket varit hur miljöfrågor har integrerats 
övergripande inom andra programprioriteringar. 
ZH 
Integration av miljöfrågor 
Ett exempel på övergripande integration av miljöaspekter är det samlade 
progmmpianeringsdokumentet för Finland som innehåller nya förslag för 
bedftnining av expertgrupper för att fastställa projektens miljöpåverkan innan 
beslut om finansiering fattas. Ï Danmark är miljöåtgärder helt integrerade i andra 
programâtgârder. 
Investering i miljöteknik 
Med undantag av utgifter för förnyelse av tätorter anslås 28 miljoner ecu> vilket 
omfattar 18 % av Toscanas (I) sammanlagda mål 2-utgifter for att ge ekonomisk 
stimulans till företag som investerar Î ren teknik. Detta inbegriper återvinning och 
energisparande och innovativ produktionsteknik för att minska utsläppen av CFC 
och CÖ2, Inftastrukturer för behandling och åteivinning av industriavfall liksom 
för övervakning och kontroll av riskområden får också $fö& Syftet är att 
engagera 30 företag och förbättra behandlingskapaciteten för industriavfall med 
12 000 000 kubikmeter per år, 
l Berlin (B) kommer 33 3 miljoner ecu att spenderas på åtgärder för företag och 
industri inom miljöprogrammet och "Initiativet för en framtida ekologisk 
ekonomi". Dessa åtgärder kommer att leda till en beräknad minskning av 
konsumtionen av dricksvatten med 54 000 kubikmeter per år och av volymen 
avloppsvatten med 45 000 kubikmeter, Lägre primärenergikonsumtion (85 000 
Mwh) kommer att leda till besparingar av råmaterial med 6 000 ton per år. 
Under förhandlingen om programplaneringsdokumenten insisterade 
kommissionen på tillämpning av "miljöprofiler" varigenom alla planer måste 
inkludera följande inslag: en värdering av miljösituationen i den berörda regionen, 
en utvärdering av effekterna av de strategier och åtgärder som planerna innehåller 
när det gäller hållbar utveckling och de arrangemang som gjorts för att göra de 
behöriga miljömyndigheter som utnämnts av medlemsstaterna delaktiga i 
förberedelse och genomförande av programplaneringsdokumenten. 
%<; 
IV. SLUTSATSER 
I kommissionens rapport om sammanhållning1' erkändes att mål 2-regionerna stod 
inför särskilda svårigheter när det gällde att möta utmaningarna i internationell 
konkurrens och att fa del av unionens allmänna välstånd inklusive de möjligheter 
som den inre marknaden ger. Den omedelbara prioriteringen för 
gemenskapsstödet hade varit att minska beroendet av föråldrade verksamheter 
genom åtgärder för omstrukturering och diversifiering, särskilt genom att utveckla 
en lokal företagskultur. 
I de nya mål 2-programmen för perioden 1997-1999 finns flera stimulansåtgärder 
exempelvis för investeringar som främjar sysselsättningsintensiv tillväxt och 
hållbar utveckling. Utveckling av mänskliga resurser är av stor vikt och innebär 
åtgärder för att säkerställa en bättre utbildad arbetskraft genom förbättrad tillgång 
till anpassad utbildning av god kvalitet, främjande av entreprenörskap och ökade 
kopplingar mellan utbildnings- och arbetsförmedlingssystem, företag och 
forskningsstrukturer. I syfte att förbättra innovativa kunskaper har det också varit 
viktigt att införa ett mer målinriktat synsätt för system för stimulans av forskning 
och teknisk utveckling, samt tekniköverföring och utveckling av 
forskningsresultat till produkter som går att marknadsföra. Sådana system måste 
var helt integrerade i ekonomiska system liksom med forsknings- teknik- och 
innovativa utvecklingssystem i regionen eller samhället. Om lokal produktion och 
tjänster utökas, inklusive på de kulturella och sociala områdena, öppnas samtidigt 
en avsevärd reservoar av nya arbetstillfällen. 
Genom att omforma sin strukturpolitik för nästa programperiod, erkänner unionen 
likaledes de fortsatta problemen när det gäller ekonomisk och social omvandling, 
särskilt i de mest välmående medlemsstaterna. Och detta gäller inte bara i 
industriområden på tillbakagång utan också i landsbygdsområden som saknar 
ekonomisk diversifiering och som drabbas av avbefolkning, i tätorter med liten 
ekonomisk verksamhet och hög arbetslöshet liksom i områden med fiskeriindustri 
i svårigheter. Ett integrerat tillvägagångssätt, åtföljt av lokala insatser för att 
utveckla synergier mellan olika EU-program och initiativ, kommer därför att få 
avgörande betydelse i framtiden, med särskild hänsyn tagen till arbetslöshetsnivåer 
liksom graden av industriell verksamhet eller jordbruksverksamhet och social 
utslagning. 
De nya mål 2-programmen för perioden 1997-1999 avspeglar redan betydande 
framsteg på många av de områden som nämns ovan. 1 detta meddelande 
sammanfattas de viktigaste inslagen i de pågående programmen och de effekter 
som dessa åtgärder kan förväntas ge, samtidigt som områden där större insatser 
fortfarande behöver göras förs fram, vaiigenom meddelandet också kan medverka 
till metoder för att uppnå ekonomisk och social omvandling efter 1999 . 
KOM(96) 542 slutlig/2 av den 8 april 1997: Första rapport frän kommissionen om ekonomisk och 
social sammanhållning (slutgiltig version) 
%So 
ANNEX 1 
ANNEXE 1 
ANLAGE 1 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Doçup et CCA objectif 2 1997-1999 
Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 
Millions d'écus 
Belgique 
Aubange 
Limburg . < ' . 
Meuse-Vesdre v , * 
Turnhout 
Allemagne 
Bayern 
Bremen 
Hessen 
Niedersachsen 
Nordrhein-Westfa/en 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
West-Berlin 
Danemark 
Lolland 
Nordjylland 
Espagne ••* 
Aragon 
Baléares 
Cataluna 
La Rioja 
Madrid 
Navarra 
Pais Vasco 
France 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Bourgogne 
Centre 
Champagne-Ardennes 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon « 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de- Calais 
Pays de la Loire 
Picardie 
Poitou-Charen tes 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Rhône-Alpes FEDER 
173,1 
1.0 
51,0 
95.1 
26.0 
639,9 
13.7 
35.8 
26.5 
33,3 
336.0 
17.9 
41,6 
11,8 
123,3 
52,7 
9,3 
43,4 
1132,4 
78.8 
12.6 
559.6 
15,7 
153,5 
20,4 
291,9 
1852,1 
17,2 
108.5 
69.4 
66.0 
101.6 
58,8 
32,1 
97,1 
47.7 
127.8 
85.1 
143.5 
43,0 
309.0 
130,5 
108.0 
51.4 
131.4 
124.0 FSE 
43,1 
0,0 
16,9 
19.3 
6,8 
261,2 
6,0 
19,3 
3.5 
16.6 
114.6 
9.6 
17.3 
6.3 
67,9 
15,5 
4,5 
11.0 
352,6 
29.7 
2.6 
150.1 
2.6 
58.8 
7,2 
101.7 
394,2 
4.8 
24,0 
12.9 
14,3 
16,7 
10,9 
5,9 
16,7 
8,5 
36,4 
13,8 
30,1 
10.0 
66.4 
32.0 
31.6 
11,4 
23,0 
24,9 TOTAL 
216,1 
1,0 
67,8 
114,4 
32,9 
901,1 
19,8 
55,1 
30,0 
49,9 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
191,2 
68,2 
13,8 
54,4 
1485,0 
108,4 
15,2 
709,7 
18,4 
212,2 
27.6 
393,5 
2246,3 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
118,3 
69,7 
38,0 
113,8 
56.2 
164,2 
98,9 
173,6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62,9 
154,4 
148,9 
sa 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 
Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 
(suite) 
Millions d'écus 
Italie 
Emilia-Romagna 
Friuli-Venezia Ciulia 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche 
Piemonte 
Toscana 
Umbria 
Valle d'Aosta 
Veneto 
Luxembourg 
Pays-Bas 
A rnhem-Nijmegen 
Groningen-Zuidoost Drenthe 
Twente 
Zuid Limburg 
Zuidoos t-Bra ban t 
Finlande 
Royaume-Uni 
Eastern Scotland 
East Midlands 
Gibraltar 
Greater London (East London and the Lee Valley) 
Industrial South Wales 
North East England 
North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) 
Plymouth 
iThanet 
[West Cumbria and Furness 
West Midlands 
[Western Scotland 
Yorkshire and Humberside 
TOTAL 
Ventilation par Fonds FEDER 
782,7 
11,3 
28,0 
62,4 
92.5 
26,2 
27.7 
259.9 
128.9 
42,1 
13.2 
90,5 
8,0 
292,3 
51.9 
75.0 
50.8 
42,0 
72,5 
105,528 
2014,2 
110,7 
84,9 
4,8 
76,4 
200,8 
282,2 
289,8 
31,3 
18.5 
24.0 
333,5 
263,6 
293,5 
7053,0 
77,1% FSE 
185,1 
2,8 
11,2 
14,6 
37,0 
7,8 
3,3 
49,6 
30,0 
11.0 
0,3 
17,3 
1,8 
149,9 
24,9 
38,0 
28,6 
23,6 
34,8 
29,765 
661,6 
29,2 
28,8 
1,2 
25,2 
53,6 
96,2 
115,0 
7,2 
3,9 
8,4 
114,7 
70,9 
107.2 
2094,6 
22,9% TOTAL 
967,7 
14,2 
39.2 
76.9 
129,5 
34,0 
31,0 
309,5 
158,9 
53,1 
13,5 
107,8 
9,8 
442,1 
76,8 
113,1 
79,4 
65.5 
107.3 
135,293 
2675,8 
139,9 
113,7 
6,1 
101,7 
254,4 
378,4 
404,9 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334,5 
400,7 
9147,6 
100,0% 
Z9> 
ANNEX 2 
ANNEXE 2 
ANLAGE 2 
Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 
Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 fur die Période 1997-1999 
Mecu 
Environnement productif 
Industries et services 
- Tous types d'industries et services 
-PME 
Tourisme 
Infrastructures de soutien 
Ressources humaines 
Formation, emploi 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Aménagement et réhabilitation 
Sites industrie/s 
Zones urbaines 
Protection de l'environnement 
Assistance technique 
TOTAL Belgique 
114 
66 
44 
22 
15 
34 
69 
30 
0 
38 
19 
19 
0 
4 
8 
6 
216 Danemark 
37 
12 
12 
0 
9 
17 
30 
15 
0 
15 
0 
0 
0 
0 
1 
68 Allemagne 
327 
113 
54 
59 
13 
201 
378 
242 
2 
134 
142 
142 
0 
45 
10 
901 Espagne 
699 
494 
0 
494 
0 
205 
518 
260 
0 
258 
89 
0 
89 
167 
12 
1485 France 
955 
428 
252 
176 
178 
349 
729 
351 
56 
322 
396 
189 
207 
131 
35 
2246 Italie 
508 
309 
77 
233 
105 
94 
241 
171 
. 9 
61 
135 
98 
37 
70 
14 
968 Luxem­
bourg 
2 
2 
2 
0 
0 
0 
4 
2 
0 
2 
1 
/ 
0 
4 
0 
10 Pays-Bas 
214 
100 
57 
43 
43 
71 
177 
143 
0 
34 
41 
35 
6 
0 
10 
442 Royaume-
Uni 
1404 
966 
564 
402 
211 
227 
897 
570 
0 
327 
298 
273 
25 
45 
32 
2676 Finlande 
70 
46 
26 
20 
11 
13 
49 
14 
0 
35 
5 
0 
5 
5 
3 
133 TOTAL 
4330 
2535 
1088 
1447 
586 
1210 
3092 
1799 
67 
1226 
1126 
751 
370 
474 
122 
9145 % 
47,4% 
27.7% 
11.9% 
15.8% 
6.4% 
13.2% 
33.8% 
19.7% 
0.7% 
13.4% 
12.3% 
8.3% 
4.0% 
5.2% 
1.3% 
100.0% 
A 
Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 
Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 fur die Période 1997-1999 ANNEX 2 
ANNEXE 2 
ANLAGE 2 
Mecu 
1 
Environnement productif 
industries et services 
- Tous types d'industries et services 
-PME 
Tourisme 
infrastructures de soutien 
Ressources humaines 
Formation, emploi 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Aménagement et réhabilitation 
Sites industriels 
Zones urbaines 
Protection de l'environnement 
Assistance technique 
TOTAL Belgique 
114 
66 
44 
22 
15 
34 
69 
30 
0 
38 
19 
19 
0 
4 
8 
6 
216 Danemark 
37 
12 
12 
0 
9 
17 
30 
15 
0 
15 
0 
0 
0 
0 
1 
68 Allemagne 
327 
113 
54 
59 
13 
201 
378 
242 
2 
134 
142 
142 
0 
45 
10 
901 Espagne 
699 
494 
0 
494 
0 
205 
518 
260 
0 
258 
89 
0 
89 
167 
12 
1485 France 
955 
428 
252 
176 
178 
349 
729 
351 
56 
322 
396 
189 
207 
131 
35 
2246 Italie 
508 
309 
77 
233 
105 
94 
241 
171 
. 9 
61 
135 
98 
37 
70 
14 
968 Luxem­
bourg 
2 
2 
2 
0 
0 
0 
4 
2 
0 
2 
1 
1 
0 
4 
0 
10 Pays-Bas 
214 
100 
57 
43 
43 
71 
177 
143 
0 
34 
41 
35 
6 
0 
10 
442 Royaume-
Uni 
1404 
966 
564 
402 
211 
227 
897 
570 
0 
327 
298 
273 
25 
45 
32 
2676 Finlande 
70 
46 
26 
20 
11 
13 
49 
14 
0 
35 
5 
0 
5 
5 
3 
133 TOTAL 
4330 
2535 
1088 
1447 
586 
1210 
3092 
1799 
67 
1226 
1126 
757 
370 
474 
122 
9145 % 
47,4% 
27.7% 
11.9% 
15.8% 
6.4% 
13.2% 
33.8% 
19.7% 
0.7% 
13.4% 
12,3% 
8.3% 
4.0% 
5.2% 
1.3% 
100,0% 
BELAGA 3 
BELGIEN 
Bakgrund 
Mellan 15 april 1997 och 24 juli 1997 antog kommissionen de fyra samlade 
programplaneringsdokumenten för de belgiska regionerna Limburg, Turnhout, 
Aubange och Liège vilka är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt mål 
2. 
Det totala bidraget från fondema (inklusive outnyttjade medel som uppgår till 26 
miljoner ecu och som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) 
uppgår till 216 miljoner ecu (ERUF 80 %, ESF 20 %) som fördelas på följande 
sätt: 
MILJ ECU MILJ ECU 
Limburg 67,8 Liège 114,4 
Turnhout 32,8 Aubange 1,0 
Regionala utvecklingsstrategier 
Det strategiska målet i de samlade programplaneringsdokumenten för både 
Limburg och Turnhout är skapande av arbetstillfällen genom socioekonomisk 
utveckling utan att skada miljön. Strategin för Aubange syftar till att integrera de 
stora företag som nyligen etablerat sig i regionen i den ekonomiska strukturen i 
området, särskilt genom att stimulera banden mellan företagen genom 
kontraktering, forskning och teknisk utveckling, logistik och externa tjänster. Det 
samlade programplaneringsdokumentet för Liège följer upp den strategi som valts 
under perioden 1994-1996 och som syftade till stmkturomvandling av 
metallindustrin samtidigt som stöd gavs till sektorer med tillväxtpotential genom 
att stimulera investering, forskning och teknisk utveckling samt utbildning. 
Utvecklingsprioriteringar 
Limburg och Turnhout delar tre utvecklingsprioriteringar medan Turnhout 
också inkluderar lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ i en prioritet för 
det lokala näringslivet: 
Industri 
Servicesektor 
Miljö 
Lokalt näringsliv (Turnhout) 
Följande utvecklingsprioriteringar godkändes för Liège: 
\o 
Dynamik och ekonomisk diversifiering 
Teknisk innovation 
Regionens attraktionskraft 
Skapande av dynamik inom sysselsättningen genom den sociala 
marknadsekonomin 
I Aubange genomförs åtgärder för att främja de små och medelstora företagens integration i 
den berörda regionen, med prioritet för 
Stöd till företag och sysselsättning genom ökad medvetenhet om 
informationssamhället 
Effekter 
I Limburg syftar lokala sysselsättningsinitiativ till att skapa 100 nya 
arbetstillfällen, av vilka hälften är avsedda for kvinnor. Andra mål omfattar 
utbildning för 13 625 människor, skapande av 35 nya företag varje år och 
utnyttjande av 40 hektar förnyad mark till ekonomisk verksamhet. Det samlade 
programplaneringsdokumentet för Turnhout förutser följande resultat: 5 800 nya 
arbetstillfällen, 5000 utbildade människor, 250 små och medelstora företag som 
engageras i teknologiska och innovativa projekt, 16 000 m3 anläggningar för små 
och medelstora företag och 130 hektar företags/industrianläggningar. Aubange 
förväntar sig 50 nya direkta arbetstillfällen och Liège 5000 nya arbetstillfällen fram 
till slutet av 1999 samtidigt som man uppnår genomsnittliga arbetslöshetsnivåer. 
Mervärde som förhandlingarna givit 
Under förhandlingarna mellan kommissionen, de flamländska myndigheterna och 
de två berörda regionerna, såg Turnhout och Limburg hur deras samlade 
programplaneringsdokument förstärktes inom vissa teman: 
Åtgärder som främjar lika möjligheter mellan könen gjordes mera 
konkreta, liksom betoningen på informationssamhället. Koncentration till 
de mest drabbade områdena inom regionen säkrades. 
Den totala andelen grundläggande infrastaiktur minskades till förmån för 
företagsåtgärder (små och medelstora företag), och t.ex. drogs budgeten 
för "Fenix"-projektet ned och nya jobb reserverades för invånarna i 
regionen. De återstående åtgärderna tor infrastruktur måste också visa en 
direkt koppling till ekonomisk verksamhet och skapande av sysselsättning. 
Vikten av åtgärder som gynnar skapande av sysselsättning underströks 
genom införande av fysiska indikatorer i varje åtgärd och bestämmelsen 
att sysselsättningseffekterna skulle påvisas for varje projekt. Prioriteringen 
"Lokalt näringsliv" fokuserar på projekt som ger lokala effekter i motsats 
till de andra prioriteringarna där effekterna blir synliga på regional nivå. 
?>A. 
• Striktare villkor inkluderades för miljörapportering såsom en miljöprofil 
för regionen och en årlig rapport om projektens inverkan på miljön. 
Programmet har en prioritet som särskilt behandlar miljöaspekter. 
Programplaneringsmetoden förfinades också, t.ex. uppnåddes större 
samstämmighet mellan den socioekonomiska analysen och de olika 
prioriteringarna och åtgärderna, liksom mellan fonderna. 
Den senare aspekten ingick också som ett viktigt inslag i förhandlingarna om de 
samlade programplaneringsdokumenten för Liège och Aubange och uppnåddes 
huvudsakligen genom: 
en väsentlig minskning av antalet åtgärder i syfte att säkerställa större 
samstämmighet mellan åtgärderna och den övergripande strategin i det 
samlade programplaneringsdokumentet, 
definition av urvalskriterier med beaktande av sysselsättningsaspekterna, 
ändring av genomförandearrangemangen for vissa åtgärder i syfte att öka 
åtgärdernas effekt på lokala små och medelstora foretag, 
en omorientering av åtgärder som hänför sig till forskning och teknisk 
utveckling genom att betona analys av företagsbehov, utnyttjande av 
forskning och spridande av innovationer till små och medelstora foretag, 
en vägran att godta vissa föreslagna investeringar i basinfrastruktur. 
VL 
DANMARK 
Bakgrund 
Den 22 april 1997 antog kommissionen de två samlade 
programplaneringsdokumenten för de danska regionerna Nordjylland och 
Lolland vilka är berättigade till stöd från stmktuifondema enligt mål 2. Det totala 
bidraget från fondema (inklusive outnyttjade medel som uppgick till 2,7 miljoner 
ecu och som överförts från den föregående programperioden) uppgår till 68,23 
miljoner ecu (ERUF 77 %, ESF 23 %) fördelade enligt följande: 
MILJ ECU 
Nordjylland 54,40 
Lolland 13,83 
Regionala utvecklingsstrategier 
Det övergripande strategiska målet i det samlade programplaneringsdokumentet 
för Nordjylland är att stärka förutsättningarna för ökad tillväxt inom regionens 
företag och därigenom öka antalet arbetstillfällen i mål 2-området i allmänhet. 
Strategin för att nå detta mål är "globalisering": en förstärkning av företagens 
förmåga att konkurrera internationellt genom innovation, diversifiering, ökad 
kompetens och genom att förstärka ramarna för utbildning och infrastruktur. 
Strategin för Lolland är att utveckla och utnyttja regionens potential och att 
stimulera växelverkan mellan regionen och nationella och ekonomiska miljöer. 
Utvecklingsprioriteringar 
I Nordjylland ingår två utvecklingsprioriteringar i strategin 
Globalisering av tillverkningsindustrin och tjänsteindustrin 
Globalisering av turisttsektorn 
Den främsta prioriteringen för Lolland är 
Företagsutveckling genom utnyttjande av regionens potential 
Effekter 
I tillägg till kvantifierade mål när det gäller antalet arbetstillfällen som skall skapas 
eller bevaras (se huvudtexen) ingår följande övriga mål i programmen: 
3>?> 
Nordjylland 
- Att skapa 17 företag. 
- Att öka små och medelstora företags omsättning med 313 miljoner ecu. 
- Att införa ny teknik eller produktionsprocesser i 50 % av deltagande SPD. 
- Att utveckla nya marknader inom 55 % av projekten. 
- Att utbilda omkring 4 800 personel-. 
Lolland 
- Att utbilda 600 personer. 
- Andra indikatorer på effekt, såsom tekniknivån inom små och medelstora 
företag, antal forsknings- och utvecklingskontakter som tagits, små och 
medelstora företag som etablerar nya marknader. 
Mervärde som förhandlingarna givit 
De två danska samlade programplaneringsdokumenten för perioden 1997-1999 
för mål 2 var ett resultat av ett grundligt arbete på alla nivåer i partnerskapet 
mellan regionerna, medlemsstaterna och kommissionens avdelningar. Ett 
förhandlingsmöte hölls i Köpenhamn i november 1996 med företrädare för båda 
regionerna, medlemsstaterna och kommissionen. Arbetet gynnades av att 
utvärderingen i halvtid från perioden 1994-1996 nästan var slutförd vid den 
tidpunkten vilket gjorde det möjligt att använda rapportens rekommendationer. 
Följande inslag förtjänar att föras fram: 
Analysen av den socioekonomiska situationen i regionerna utvidgades och 
uppdaterades avsevärt med de senast tillgängliga siffrorna om regionemas 
förhållanden, behov och möjligheter. I Lolland ledde detta till en ny plan 
för att tackla de enskilda utbildningsbehoven i de olika grupper som hotas 
av arbetslöshet. 
Smärre ändringar genomfördes i programmet för Lolland, medan den 
övergripande strategin för Nordjylland ändrades före förhandlingarna 
från "Industrialisering" till "Globalisering". 
Strukturen för programmet för Nordjylland ändrades för att förenkla 
förvaltningen av programmet. 
Mindre tonvikt kommer att läggas på direkt investeringsstöd till företag 
och större betoning på att förbättra ramvillkoren för företagen i 
programmet. 
Stöd kommer att ges till yrkesutbildning, planering, erbjudande om 
flexibel yrkesutbildning, projekt för arbetsbyte, praktik i vuxen ålder. 
Investeringar i grundläggande infrastruktur har uteslutits i de nya 
programmen och ersatts med investeringar i "Strategisk infrastruktur" 
(T.ex. stöd till infrastruktur för forskning och utveckling och infrastruktur 
till stöd för kommunikations- och informationssystem). 
v< 
Även om principen om jämlikhet mellan kvinnor och män är förankrad i 
det rättsliga systemet i Danmark och lika möjligheter är ett underförstått 
övergripande mål som de danska myndigheterna har åtagit sig innehåller 
programmen åtgärder där särskild uppmärksamhet riktas på kvinnors 
kompetens. 
Kvantifiering av indikatorer uppmärksammades särskilt och systemet att 
förse "PHYSIN"~databasen med uppdaterade siffror förbättrades. 
En företrädare från miljömyndigheterna ingår nu i 
övervakningskommittéerna. 
yç 
TYSKLAND 
Bakgrund 
Den 7 maj 1997 antog kommissionen de 9 samlade 
programplaneringsdokumenten för de tyska regionerna Bayern, Berlin, Bremen, 
Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland 
och Schleswig Holstein som är berättigade till stöd enligt mål 2 i 
strukturfonderna. Det totala bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade medel 
som uppgår till 40 miljoner ecu överförda från den föregående programperioden 
1994-1996) uppgår till 901 miljoner ecu (ERUF 71 %, ESF 29 %) fördelade 
enligt följande: 
MILJ ECU MILJ ECU 
Bayern 19,8 Nordrhein-Westfalen 450,6 
Berlin 191,2 Rheinland-Pfalz 27,6 
Bremen 55,1 Saarland 58,9 
Hessen 29,9 Schleswig Holstein 18,0 
Niedersachsen 49,9 
Regionala utvecklingsstrategier 
Det viktigaste strategiska målet i Bayern förblir att minska beroendet av 
traditionell industri genom diversifiering i tillväxtsektorer och genom att göra den 
regionala ekonomin mindre sårbar för ekonomiska kriser. 
Berlins strategi syftar till att hejda processen med avindustrialisering och 
undanröja skillnader mellan Öst- och Västberlin, med Västberlin som tar på sig 
rollen som draghjälp för Östberlin och det omgivande området. 
Bremens strategi integrerar alla strukturutvecklingsåtgärder, och syftar särskilt till 
att diversifiera den regionala ekonomiska strukturen, stärka servicesektorn och 
turismen och förbättra lokaliseringsfaktorer, inklusive skydd och förbättringar av 
miljön. Ett inslag i Hessens tillvägagångssätt är stöd till affärsverksamhet och små 
och medelstora företag som går utöver de rättsliga skyldigheterna när det gäller 
miljöinvesteringar. 
I en uppföljning av programmet för perioden 1994-1996 syftar strategin för 
Niedersachsen till att angripa de svängningar som industriell förändring leder till. 
Bland de strategiska målen för Nordrhein-Westfalen anges att koppla samman 
ekonomi och ekologi och bli en ledande aktör inom mediaindustrin. 
^e 
I Rheinland-Pfalz är målet att stärka tillväxt och sysselsättning samtidigt som 
konkurrenskraften för affärsverksamhet förbättras generellt och för små och 
medelstora företag i synnerhet. Saarlands utvecklingsmål omfattar att förbättra 
transport och kommunikationer och uppnå bättre utnyttjande av samarbete över 
gränserna (Saarland-Lorraine-Luxemburg). 1 en uppföljning av prioriteten under 
den föregående perioden inkluderar strategin tor Schleswig Holstein målet att 
minska de strukturproblem i Kiel som beror på varvskrisen och omvandlingen i 
vapenindustrin. 
Utvecklingsprioriteringar 
Genom en inriktning på de ovanstående strategiska målen omfattar de samlade 
programplaneringsdokumenten följande utvecklingsprioriteringar: 
•. Diversifiering och modernisering av industrin (inklusive hantverk) (t.ex. Bremen och 
Niedersachsen) 
•. Infrastruktur kopplad till ekonomisk verksamhet (t.ex Bayern, Berlin, Rheinland-
Pfalz, Schleswig Holstein) 
•. Teknisk utveckling och innovation (t.ex. Berlin, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-
Pfalz, Saarland) 
•. Utveckling av mänskliga resurser, utbildning och kompetens (alla samlade 
programplaneringsdokument) 
•. Miljöskydd, förnyelse av anläggningar . (t.ex. Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, 
Saarland) 
Effekter 
Alla samlade programplaneringsdokument innehåller förhandsutvärderingar av 
programmens effekter och innefattar en bedömning av antalet ytterligare 
arbetstillfällen netto som ges i programområdet (se huvudtexten) liksom en rad 
andra kvantifierade fysiska och ekonomiska resultat. Exempel är: 200 hektar 
förnyade anläggningar i Bremen, utbildning av 100-200 arbetslösa i Hessen, 
återvinning av 6000 ton råmaterial per år i Berlin, överföring av 100 000 
vägtransporter till järnväg per år (Nordrhein-Westfalen) och 3000 samråd och 
50 seminarier som ägnas tekniköverföring per år (Saarland). 
Mervärde som forhandlingarna givit 
Diskussioner om format och innehåll i de regionala utvecklingsplanerna för 
perioden 1997-1999 startade i ett ganska tidigt skede. När ett möte hölls i 
övervakningskommittén för mål 2 den 14/15 maj 1996, togs viktiga inslag i den 
nya planläggningen upp såsom prioriteringar för mål 2, fördelning av finansiering 
till de enskilda berörda delstaterna samt utvärderingskrav, i en strävan att se till att 
dessa faktorer skulle beaktas när planerna utformades. De regionala 
utvecklingsplaner som överlämnades i augusti 1996 följde ett överenskommet och 
harmoniserat system och struktur vilket underlättade de detaljerade diskussioner 
som därpå följde om var och en av de nio enskilda planerna. Som ett resultat är de 
övergripande strategiska målen, prioriteringarna och åtgärderna förenliga med 
bt 
varandra och i de flesta nya samlade programplaneringsdokument föreslås 
konkreta åtgärder på projektnivå. 
Samtidigt som det finns en hög grad av kontinuitet med de föregående samlade 
programplaneringsdokumenten förekommer fokusering på de prioriteringar som 
återfinns i kommissionens riktlinjer i alla nya samlade 
programplaneringsdokument. Under förhandlingarna uppnåddes följande 
huvudresultat, som utgör förbättringar i förhållande till den föregående 
planeringsperioden: 
Tonvikten ligger på sysselsättningsrelaterade mål i alla samlade 
programplaneringsdokument. I flera av programmen (Berlin, Nordrhein-
Westfalen) har således inslaget av sysselsättningsstöd avsevärt ökat jämfört 
med utbildningsåtgärder. Åtgärder som under den föregående perioden 
hade visat sig ha endast svag potential för att skapa arbetstillfällen fick ingen 
fortsättning. 
Miljöåtgärder och lika möjligheter för kvinnor och män införlivades i 
prioriteringar som övergripande mål och som särskilda åtgärder där så var 
lämpligt. 
Åtgärder för att stödja små och medelstora företag ökades och inriktades 
mer specifikt på dessa företags behov (t.ex. på området för FoU och 
riskkapitalfinansiering). 
Synergier mellan ERUF- och ESF-åtgärder utökades. 
Kontinuitet och komplementaritet har eftersträvats mellan mål 2-åtgärder 
och åtgärder som genomförs enligt mål 3 och 4. 
Befintliga och nya åtgärder inom ramen för sysselsättningspakter 
införlivades. 
Kvantifiering av målen har i allmänhet förbättrats när det gäller förväntade 
resultat. 
Prioriteringen "lokal utveckling" (nya sysselsättningsmöjligheter) har 
huvudsakligen tagit formen av utbildningsåtgärder för olika typer av arbeten 
inom servicesektorn (från fbretagsrelaterade tjänster till sociala eller 
närmiljötjänster och miljö). 
^> 
SPANIEN 
Bakgrund 
Den 12 juni 1997 antog kommissionen gemenskapsstödramen 1997-1999 för de 
regioner i Spanien som är stödberättigade enligt mål 2. Gemenskapsstödramen 
genomförs genom sju regionala operativa program och ett flerregionalt operativt 
program finansierat genom Europeiska socialfonden. 
Det sammanlagda bidraget från strukturfonderna (inklusive outnyttjade medel på 
156 miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) 
uppgår till 1 485 miljoner ecu (ERUF 76 %, ESF 24 %) och fördelades på 
följande sätt: 
MILJ ECU MILJ ECU 
Aragön 108,44 Madrid 212 
Baléares 15,19 Navarra 27 
Cataluna 709,69 La Rioja 18 
Pais Vasco 393 
Regionala utvecklingsstrategier 
Strategin i gemenskapsstödramen avspeglar kontinuitet med den föregående 
gemenskapsstödramen för 1994-1996 och är inriktad på skapande av 
arbetstillfällen samt företagens ökade konkurrenskraft. 
Utvecklingsprioriteringar 
Följande utvecklingsprioriteringar understödjer den regionala utvecklingsstrategin: 
Främjande av sysselsättning och konkurrenskraft 
Skydd och förbättring äv miljön 
FoU, teknik och innovation 
Utveckling av transporter som har samband med ekonomisk verksamhet 
Lokal och urban utveckling 
Effekter 
För var och en av ovanstående prioriteringar har ett antal kvantifierade indikatorer 
fastställts som exempelvis hänför sig till antalet nya företag per 10 000 invånare 
(prioritet 1), procent avfall som behandlas med ny utrustning (prioritet 2), 
sysselsättning i FoTU uttryckt i procentandel av total sysselsättning (prioritet 3), 
vägtäthet eller jämvägstäthet (prioritet 4), genomsnittlig varaktighet vad avser 
arbetslöshet (prioritet 5). 
V3 
Mervärde som förhandlingarna givit 
I enlighet med kommissionens vägledande not och som ett resultat av de 
förhandlingar som genomfördes i paitnerskap för att fastställa 
gemenskapsstödramama gjordes följande större ändringar av de ursprungliga 
planerna: 
Jämfört med omvandlingsplanen visar gemenskapsstödramen ett ökat 
finansiellt stöd för små och medelstora foretag på området produktiva 
investeringar, "mjuka" åtgärder och yrkesutbildning. 
Europeiska regionala utvecklingsfondens finansiering av prioritet 3 
(forskning, teknologi och innovation) har ökat. 
En bättre integration av åtgärder som medfinansieras av ERUF och ESF har 
uppnåtts liksom en tydlig åtskilllnad mellan ESF mål 2-åtgärder jämfört med 
insatser enligt mål 3 och 4. 
Graden av EU:s medfinansiering av prioritet 4 (transporter förknippade med 
ekonomisk verksamhet) har minskat jämfört med den nivå som 
ursprungligen föreslogs. 
De åtgärder enligt prioritet 2 (miljöskydd) som medfinansieras av 
Europeiska socialfonden kommer att anges särskilt, vilket kommer att göra 
ESF:s insatser på detta område mer synliga. 
ko 
FRANKRIKE 
Bakgrund 
Mellan den 24 mars och den 4 augusti 1997 antog kommissionen de 19 samlade 
programplaneringsdokumenten för de franska regioner som är berättigade till stöd 
enligt mål 2 i strukturfonderna med undantag av Lorraine. 
Det sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade medel på 208,6 
miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996 men 
förutom 39,4 miljoner ecu som återstår att anslå till ett flerregionalt program för 
försvarsindustrin plus finansiering av finansiellt stöd) uppgår till 2 246 miljoner 
ecu (ERUF 82 %, ESF 18 %) och fördelas enligt följande: 
MÏLJ ËCÛ 
Alsace 21,9 
Auvergne 82,3 
Bretagne 118,3 
Centre 37,9 
Franche-Comté 56,2 
Languedoc-Roussillon 98,9 
Midi-Pyrénées 52,9 
Pays de la Loire 162,5 
Poitou-Charentes 62,9 
Provence-Alpes Côte d'Azur 154,4 Aquitaine 132,5 
Basse-Normandie 80,3 
Bourgogne 69, 7 
Champagne-
Ardenne 113,8 
Haute-Normandie 164,2 
Lorraine 173,6 
Nord-Pas-de-
Calais 375,4 
Picardie 139,6 
Rhône-Alpes 148,9 
Regionala utvecklingsstrategier 
I kontinuitet med den föregående programperioden 1994-1996 är den 
övergripande strategin för dessa regioner skapande och bevarande av 
sysselsättning. Även om det ibland finns en viss grad av överlappning, kan de 
regionala tillvägagångssätten grupperas runt följande strategiska huvudmål : 
Stöd till skapande och utveckling av företag inklusive tilhandahållande 
av tjänster till små och medelstora företag när det gäller informations-
och kommunikationsteknik, finansieringsteknik samt ökande av 
exportkapacitet (Basse-Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-
Pas-de-Calais). 
Diversifiering från traditionell industri till nya ekonomiska 
verksamheter inklusive forskning och tekniköverföring och lokal 
utveckling (Champagne-Ardenne), högnivå-tjänster och utveckling 
av turism (Provence-Alpes-Cote d'Azur). 
I vissa områden är metoden att befästa eller på nytt starta 
sysselsättningen inom industrin (Midi-Pyrenéerna) eller att bibehålla 
stark industriell närvaro samtidigt som man diversifierar till nya 
områden (Rhone-Alpes) samt att förankra företag i området. 
LH 
Vikten av inre utveckling betonas i det samlade 
programplaneringsdokumentet för Bourgogne och Centre och likaså 
Att öka områdets attraktivitet och förbättra företagsmiljön och den 
ekonomiska miljön understryks i Auvergne och Aquitaine. 
Prioriteringar 
De samlade programplaneringsdokumenten omfattar följande viktigaste 
utvecklingsprioriteringar: 
• Stöd till företagsutveckling 
• Uppgradering och omstrukturering av området och miljön 
• Forskning och teknisk utveckling och innovation 
• Värdesättande av mänskliga resurser 
• Förbättring av områdets attraktionskraft 
Effekter 
I de samlade programplaneringsdokumenten uppskattas antalet arbetstillfällen som kommer att 
skapas i programområdet (se texten) liksom resultatindikatorer och kvantifierade mål för var 
och en av de berörda åtgärderna. 
Mervärde som förhandlingarna givit 
Detta rörde i synnerhet följande punkter: 
- Införande av inslag som saknades i vissa av de inledande förslagen och som exempelvis 
gällde socioekonomisk analys, basindikatorer, miljöutvärdering, behovsanalys, särskilt när det 
gällde frågor som rörde tätorter och försvarsindustrin. 
- Stärkande av åtgärder för att bedöma utbildningsbehov. 
- Främjande av FoU, vilket redan fanns i den föregående fasen, har bevarats eller stärkts i både 
kvalitativa och finansiella tenner. 
- Anpassning av resurser för att stödja små och medelstora företags möjligheter att motverka 
negativa effekter från sektorer i svårigheter såsom försvarsindustrin. 
- Överenskommelse som nåtts i partnerskap om att stryka förslag om infrastruktur som inte 
följde kommissionens riktlinjer på det området. 
- Införande av territoriella och lokala sysselsättningspakter (till exempel Pays de la Loire och 
Nord-Pas-de-Calais) och överenskommelse med de franska myndigheterna att följa pakt­
metoden för andra förslag (t.ex. Picardie och Haute-Normandie) som skall läggas fram 
under genomförandet av de samlade programplaneringsdokumenten. 
- Ökning av särskilda åtgärder för problem i stadsmiljö. 
q<L 
Ytterligare uppgifter som hänför sig till åtgärdernas miljöeffekter särskilt, om förenligheten 
mellan ekonomisk utveckling och utveckling av hamnar (Haute-Normandie, Pays de la 
Loire) och bevarande av livsmiljöer (särskilt direktiven om bevarande av vilda fåglar och 
bevarande av livsmiljöer). 
^ 
ITALIEN 
Bakgrund 
Mellan den 7 maj och den 24 juli 1997 antog kommissionen 9 av de 11 samlade 
programplaneringsdokumenten för de regioner i Italien som är stödberättigade enligt mål 2. De 
samlade programplaneringsdokumenten för Friuli och Lazio skulle antas i början av oktober 
1997. 
Det totala bidraget från strukturfonderna (inklusive outnyttjade medel som uppgår till 170 
miljoner ecu och som överförts från den föregående programperioden 1994-1999) uppgår till 
968 miljoner ecu (ERUF 80 %, ESF 20 %) fördelade enligt följande: 
Emilia-Romagna 
Friuli-Venezia-Giulia 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche MILJ.ECU 
14,2 
39,3 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 Piemonte 309,5 
Toscana 159,0 
Umbria 53,2 
Vallée d'Aosta 13,5 
Veneto 107,9 
Regionala utvecklingsstrategier 
Strategierna har i allmänhet givit kontinuitet med den föregående programperioden 1994-
1996. Vissa strategiska mål har definierats på ett bättre sätt än tidigare (t.ex. Marche) 
eller har en tydligare geografisk fokusering (Lazio). 
Exempel på vanliga strategiska mål är följande: 
Att stärka och modernisera SMF och skapa nya företag (t.ex. Fruili-Venezia-Guilia, 
Lazio, Liguria, Veneto, Marche, Piemonte, Toscana) 
Att genomföra diversifiering till sektorerna för högteknologiforskning och innovation 
( t.ex. Fruili-Venezia, Guilia, Liguria, Emilia-Romagna, Toscana) 
Att förbättra miljön och öka regionens attraktionskraft (alla regioner förutom Aosta-
dalen) 
Att utveckla mänskliga resurser och kvalifikationer (alla regioner). 
Ett särskilt strategiskt mål i Emilia Romagna är att främja kopplingar mellan de nya mål 
2-områdena Ferrara och Reggio/Modena. 
Utvecklingsprioriteringar 
De samlade programplaneringsdokumenten för Italien omfattar sålunda följande 
huvudprioriteringar: 
hk 
Stärkande av befintliga SMF och främjande av nya företag 
Uppgradering och utveckling av det lokala området 
Utveckling av mänskliga resurser och kvalifikationer 
Miljöskydd och förnyelse 
Turism och kulturarv 
Forskning och teknik samt informationssamhället 
Territoriell sysselsättningspakt (Emilia Romagna) 
Lika möjligheter för män och kvinnor 
Effekter 
Förutom förhandsuppskattningar av antalet arbetstillfällen som förutses skapas eller 
bibehållas (se huvudtexten) kan följande exempel på andra förväntade effekter nämnas:. 
-Stöd till 1 700 små och medelstora företag (Toscana) 
-Ökande av turisternas hotellövernattningar med 200 000 (Umbrien) 
-Förnyelse av 450 000 m2 av ödemark (Piemonte) 
-Behandling av ytterligare 50 000-100 000 ton avfall (Lombardiet) 
-Utbildning av 120 akademiker som informationstjänstemän för innovation (Lazio) 
Mervärde som förhandlingarna har givit 
Efter en inledande förhandlingsiiinda med de italienska myndigheterna i Rom från den 4 
till den 8 november 1996 om alla 11 programplaneringsdokument, fördes separata 
diskussioner med varje region. De viktigaste resultat som uppnåddes var följande: 
Programplaneringsdokumenten fick en tydligare utformning för att förbättra 
målinriktningen för varje programs strategi och mål; 
En översyn av de finansiella anslagen för varje åtgärd, varvid särskilt en allmän 
underskattning av behoven av mänskliga resurser och teknologisk innovation 
konstaterades. En ökning av stöd från Europeiska socialfonden godkändes därför för 
de flesta av programplaneringsdokumenten för att åtminstone bibehålla samma nivå 
som under den föregående perioden (dvs. omkring 20 % i genomsnitt). Forskning och 
teknisk innovation gavs också ytterligare stöd; 
en omorganisering av prioriteringar för varje programplaneringsdokument. I 
synnerhet gällde detta införande av innovativa inslag inklusive informationssamhället, 
sysselsättningspakter) i linje med kommissionens riktlinjer; 
En detaljerad granskning företogs av de olika åtgärder som föreslogs för 
medfinansiering, särskilt huruvida de var berättigade till stöd och om de var lämpliga. 
Kommissionens observationer välkomnades i allmänhet av de italienska 
myndigheterna; 
Särskild uppmärksamhet ägnades miljöaspekter i syfte att förbättra miljöprofilerna, 
kvantifieringen av indikatorer och verkan samt förbättra miljömyndigheternas 
deltagande i förberedelse och genomförande av de samlade 
programplaneringsdokumenten; 
Vsr 
Problemet med additionalitet togs upp och företrädare för finansministeriet åtog sig 
att överlämna preliminära uppgifter för 1997-1999 beräknade på samma sätt som 
tidigare liksom slutliga uppgifter för åren 1994-1995; 
I enlighet med kommissionens riktlinjer fästes vid programläggningen av alla de 
italienska samlade programplaneringsdokumenten särskild uppmärksamhet på 
integrerade metoder som skulle kunna skapa arbetstillfällen, särskilt när det gäller att 
utveckla nya sysselsättningsmöjligheter. Dessutom ingår stöd till sysselsättning i de 
flesta samlade programplaneringsdokumenten. 
kjo 
LUXEMBURG 
Bakgrund 
Den 15 april 1997 antog kommissionen det samlade programplaneringsdokumentet för 
regionen Esch-sur Alzette och Capeilen som är stödberättigade enligt mål 2 i storhertigdömet 
Luxemburg. Det sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade resurser på 1,771 
miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 9,837 
miljoner ecu (ERUF 81 %, ESF 19 %). 
Regional utvecklingsstrategi 
Den strategi som föreslås för den nya programperioden syftar till att fortsätta påbörjade 
insatser för att sprida verksamheter från regionens traditionellt tunga beroende av stålindustrin 
och att dra till sig nya företag inklusive stödjande infrastrukturer, produktiva investeringar, 
yrkesutbildning, forskning och utveckling samt teknologiöverföring. Särskild betoning läggs på 
att förbättra miljön. 
Utvecklingsprioriteringar 
Ovannämnda strategi ledde till att följande fem utvecklingsprioriteringar antogs för 
medfinansiering från gemenskapen: 
Innovation i företagen 
Stimulans av utveckling och diversifiering av ekonomiska strukturer och verksamheter 
Skydd och förbättring av miljön 
Stöd för att uppnå stabilitet och tillväxt i regional sysselsättning genom åtgärder för 
utveckling av mänskliga resurser 
Tekniskt stöd 
Effekter 
Bland de förväntade eftekterna förutses i programplaneringsdokumenten skapande eller 
bevarande av 700-900 direkta arbetstillfällen. Kvantifierade miljömål återfinns också 
exempelvis i prioritet 3: Skydd och förbättring av miljön. 
Mervärde som förhandlingarna givit 
I de förslag som myndigheterna i Luxemburg lade fram beaktades redan kommissionens 
riktlinjer för mål 2. Därutöver ledde förhandlingarna med Luxemburgs myndigheter till följande 
förändringar jämfört med de ursprungliga förslagen: 
Antalet föreslagna åtgärder minskades tor att säkerställa en mer sammanhängade 
strategi. 
Kriterier för projektutval (med hänsyn tagen till sysselsättning) och kvantifierade mål 
utarbetades för varje åtgärd och för programmet som helhet: denna kvantifiering avsåg 
antal skapade arbetstillfällen, såväl direkta eller indirekta. Således förutses att mellan 700 
och 900 direkta arbetstillfällen skulle kunna skapas eller bevaras i de stödberättigade 
regionerna som ett resultat av åtgärderna i programplaneringsdokumentet. 
kSf-
Genomförandebestämmelser utarbetades för att öka åtgärdemas effekter i lokala företag. 
Miljöindikatorer angavs under prioritet 3 "Skydd och förbättring av miljön". Vissa 
förebyggande åtgärder erhöll stöd (t.ex. återvinning av bilar). 
Prioritet 4 "Stöd för att uppnå stabilitet och tillväxt i regional sysselsättning genom 
åtgärder för utveckling av mänskliga resurser" ändrades och hänvisar nu uttryckligen till 
åtgärder som syftar till att ge kvinnor och män lika möjligheter på arbetsmarknaden, 
genomförande av sysselsättningspakter och främjande av lokala tjänster. 
Förslag till investeringar i vissa "tunga" infrastaikturer godtogs inte. 
u.%-
NEDERLÄNDERNA 
Bakgrund 
Den 26 maj 1997 antog kommissionen de fem samlade programplaneringsdokumenten för de 
nederländska regionerna Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, Twente 
och Groningen-Drenthe. 
Det sammanlagda bidraget från stmktuifondema (inklusive outnyttjade medel på 80 miljoner 
ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 442 miljoner 
ecu (ERUF 66 %, ESF 34 %) och har fördelats på följande sätt: 
MILJ ECU MILJ ECU 
Arnhem-Nijmegen 77 Zuidoost Brabant 107 
Zuid-Limburg 66 Twente 79 
Groningen-Drenthe 113 
Regional utvecklingsstrategi 
Det allmänna strategiska målet i alla nederländska programplaneringsdokument är hållbar 
ekonomisk utveckling samt skapande av nya arbetstillfällen och förbättring av 
livskvaliteten utan att skada miljön. Programplaneringsdokumentet för Arnhem-
Nijmegen bygger också på regionens strategiska läge för viktiga transportvägar. Strategin 
för Zuidoost Brabant betonar den roll som grupper av små och medelstora företag och 
nya teknologier spelar. 
kq 
Utvecklingsprioriteringar 
För att uppnå de strategiska målen innehåller de samlade programplaneringsdokumenten 
följande prioriteringar: 
Arnhem-Nij megan 
• "Euro Trade Port" (utvidgning av transport- och distributionsfunktioner och 
kommersiella tjänster) 
• Industri och innovation 
• Turism och urbant (ekonomiskt) klimat 
Zuid-Limburg 
• Industri och relaterade tjänster 
• Transport och logistik 
• Kunskapsutveckling och kunskapsöverföring 
• Turism och en levande miljö. 
Groningen-Drenthe 
9 Industri, företagstjänster och turism 
• Produktiv miljö och urban ekonomi 
Zuidoost-Brabant 
• Förstärkning av industristrukturen 
• Turism, levande miljö och företagsmiljö 
Twente 
• Transport och distribution 
• Industri 
• Turism 
Effekter 
Bland de främsta förväntade effekterna är ökningar av bruttoregionalprodukten i Twente, 
Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, och Groningen-Drenthe och en positiv inflyttning 
av företag till regionen (Twente, och Groningen-Drenthe). Antalet uppskattade nya 
jobb varierar från 11 400 (fasta och tillfälliga) i Groningen-Drenthe till 2 000 fasta 
arbetstillfällen i Zuidoost Brabant. Alla samlade programplaneringsdokument har 
utbildningsmål som varierar från 17 500 anställda och 9 500 arbetslösa som skall utbildas i 
Groningen-Drenthe till 3 330 respektive 2 220 i Arnhem-Nijmegen. 
Mervärde som förhandlingarna girit 
I juni 1996 presenterade GD XVI kommissionens riktlinjer för den andra 
programperioden 1997-1999 vid ett gemensamt möte där GD XVI, de nationella 
myndigheterna och företrädare för de fem mål 2-regionerna i Nederländerna var 
närvarande. När de nederländska myndigheterna överlämnade de fem samlade 
programplaneringsdokumenten till kommissionen den 23 september 1996 hade många av 
kommissionens prioriteringar beaktats, särskilt i fråga om sysselsättning, 
företagsorienterade åtgärder och produktiva investeringar. 
I de förhandlingar som följde betonade kommissionen att åtgärderna så konkret som 
möjligt skulle avspegla de nya riktlinjerna. Andelen grundläggande infrastruktur minskades 
avsevärt och godkändes endast om den var produktiv och om en tydlig och direkt 
9o 
koppling till ekonomiska verksamheter och sysselsättning kunde påvisas. Den mindre 
andelen infrastruktur gynnade de företagsorienterade åtgärderna (huvudsakligen små och 
medelstora företag) liksom åtgärder som syftade till FoU vars andel ökades. 
Större betoning lades vid att förbättra kunskaper och anpassa arbetskraftens 
kvalifikationer vilket ledde till en ökning av åtgärder för mänskliga resurser i de nya 
programmen samt stimulans av lokala sysselsättningsinitiativ riktade till de värst 
drabbade grupperna. 
Vikten av sysselsättningsskapande åtgärder underströks genom att fysiska indikatorer 
inkluderats för alla åtgärder och bestämmelsen att varje projekt måste kunna påvisa 
sysselsättningseffekter. En annan positiv förändring jämfört med den första 
programperioden var införandet av åtgärder som innehåller insatser för lokala 
sysselsättningsinitiativ. 
Strikta villkor infördes om miljörapportering såsom en miljöprofil för regionen och en 
årlig rapport om projektens inverkan på miljön. 
Under förhandlingarna om programmen för perioden 1994-1996, uppmuntrade 
kommissionen utarbetande av regionala teknologiplaner, och genomförandet av dessa 
kommer att äga mm under den andra programperioden för mål 2 1997-1999. 
Metoden för programplanering förfinades bland annat genom att en större 
samstämmighet mellan den socioekonomiska analysen och de olika prioriteringarna 
och åtgärderna eftersträvades, liksom mellan fonderna genom att kommissionen 
uppmuntrade inledande av projekt som kombinerar finansiering från Europeiska 
socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Som exempel på det förra 
kan nämnas ett projekt i Groningen-Drenthe-programmet om ett zoo i Emmen 
godkändes under förutsättning att utbildningsprojekt som medfinansieras av 
Europeiska socialfonden inkluderades. Programmet för både Limburg och Zuidoost 
Brabant har införlivat särskilda åtgärder för mänskliga resurser i sina prioriteringar för 
lokal utveckling och nya sysselsättningsmöjligheter. 
GA 
FINLAND 
Bakgrund 
Den 24 april 1997 antog kommissionen det samlade programplaneringsdokumentet för Finland 
enligt mål 2 i stmktuifondema for perioden 1997-1999. Stmkturfondemas sammanlagda 
bidrag (inklusive outnyttjade medel på 16,145 miljoner ecu överförda från den föregående 
programperioden 1995-1996) uppgår till 135,293 miljoner ecu (ERUF 78 %, ESF 22 %) 
fördelade enligt följande: 
Varsinais Suomi 
Satakunta 
Päijät-Häme 
Keski-Suomi MILJ ECU 
6,782 Kymenlaasko 
30,250 ltä-Uusimaa 
27,473 Etelä-Karjala 
24,758 Keski-Pohjanmaa 14,465 
1,579 
17,146 
8,654 
Regional utvecklingsstrategi 
Under programperioden 1997-1999 är utvecklingsstrategin för mål 2-områdena att: 
-skapa och uppgradera arbeten och uppnå en diversifiering av den ekonomiska stmkturen, 
-förbättra företagens konkurrenskraft och arbetskraftens kompetens, 
-öka det internationella samarbetet. 
För att betona sysselsättningsaspekten kommer effekten när det gäller skapande av 
arbetstillfällen också att bli ett viktigt kriterium vid urval av projekt. 
Utvecklingsprioriteringar 
Programmet omfattar följande tre viktiga utvecklingsprioriteringar: 
• Att öka, utveckla och internationalisera företagsverksamheten. 
• Att höja nivån på kompetens och teknologi. 
• Infrastruktur, miljö och turism. 
Effekter 
Förutom kvantifierade mål för antalet arbetstillfällen som skall skapas eller bevaras (se 
huvudtexten) innehåller programmet följande andra mål: 
2 900 nya små och medelstora företag. 
1 020 nya företag ledda av kvinnor. 
400 avtal om underkontrakt, samarbete eller nätverk. 
Förbättring av anställningsmöjligheter genom utbildning av 8 300 människor. 
<C<1^ 
Mervärde som förhandlingarna har givit 
Omförhandlingar av programmet (i Finlands fall skedde detta efter endast två år) gav ett flertal 
fördelar. Om man betraktar mål 2 omfattar dessa fördelar bland annat: 
Skapande av sysselsättning fördes upp till första plats på listan över prioriteringar 
för val av projekt och större ansträngningar gjordes att använda detta kriterium. 
Andra mål 2-prioriteringar (innovation, lika möjligheter för män och kvinnor samt 
miljö) gjordes tydligare och gavs ställning som "kärnkriterier" vid urvalet av 
projekt. 
Tillhandahållande av infrastruktur minskades från 13 % till 10 % av budgeten med 
en överenskommelse att utforska möjligheterna till lånefinansiering från ED3. 
Andra aspekter omfattade: 
en grundlig omprövning av hela programmet, 
en möjlighet att förenkla programmets struktur, 
klargörande av reglerna för parnerskap vid beslutsfattande, 
bidrag av ytterligare förhandsbedömning och efterhandsbedömning, 
beaktande av tabuämnen (såsom möjligheten att överföra medel från regioner med 
sämre resultat till regioner med bättre resultat), 
behovet av förenkling av budgetbestämmelsema för nationell finansiering och att 
skapa möjligheter till innovativa finansiella paket för företagsprojekt såsom 
kombinationer av bidrags- och lånefinansiering och för EIB-lån till infrastruktur, 
påvisande av brister i övervakningssystemet när det gamla programmet skulle 
avslutas, 
bestämmelser om interregionala projekt. 
^3 
FÖRENADE KUNGARIKET 
Bakgrund 
Mellan den 3 april och den 11 juni 1997 antog kommissionen de tretton samlade 
programplaneringsdokumenten för de regioner i UK som är stödberättigade enligt mål 2. Det 
sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjande medel på 155 miljoner ecu 
överförda från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 2 676 miljoner ecu 
(ERUF 75 %, ESF 25 %) fördelade på följande sätt: 
ILJ 
CU 
East London and the Lee Valley 10,7 
East Midlands 11,7 
Eastern Scotland 139,9 
Gibraltar 6,0 
Great Manchester, Lancashire, Cheshire 404,8 
Industrial South Wales 254,4 
North East England 378,4 Plymouth 38,6 
Thanet 22,4 
West Midlands 448,2 
West Cumbria and Furness 32,4 
Western Scotland 334,5 
Yorkshire and Humberside 400,7 
Regionala utvecklingsstrategier 
I många fall hade den socioekonomiska situationen i regionen inte i högre grad förändrats 
och de strategiska målen och den bakomliggande visionen i programmen var därmed 
desamma som för den föregående perioden. Vissa förändringar av de strategiska 
prioriteringarna har dock gjorts jämfört med perioden 1994-1996, enligt följande. 
- Strategisk fysisk planering omfattar en ny prioritet för de flesta mål 2-regionerna, 
vilken erkänner behovet av en integrerad områdesbaserad metod som inriktas på 
möjliga områden för större fysiska investeringar i syfte att maximera den 
sysselsättningsskapande potentialen. Nordöstra Englands prioritet under perioden 
1994-1996 för företagsutveckling och lokal investering ändrades också till en prioritet 
för strategisk områdesbaserad förnyelse. Denna nya prioritet ger en direkt koppling till 
samhällsekonomisk utveckling genom att främja planering av viktig fysisk utveckling 
på ett sådant sätt att möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen maximeras liksom 
utbildningsmöjligheter för invånarna i regionernas mest drabbade kommuner. 
- Samhällsekonomisk utveckling 
En ny prioritet för samhällsekonomisk utveckling (inklusive uppbyggnad av lokal 
kapacitet för att utveckla och åstadkomma lokala förnyelseprojekt) har införts i Thanet 
medan de befintliga lokala utvecklingsåtgärderna i industriområdena i södra Wales 
har förstärkts och nu omfattar en uttalad prioritet. 
- Andra strategiska förändringar inbegriper mindre inriktning på infrastruktur och större 
fokusering på skapande av arbetstillfällen, och denna förskjutning är kanske tydligast i 
Gibraltar där programmet inte längre kommer att inriktas helt på infrastruktur. Större 
<?M 
precision i SMF-åtgärder i västra Cumbrien och Furness, en ny prioritet för turism i 
östra Skottland och en anpassning av strategiska mål för att maximera skapandet av 
arbetstillfällen i östra London. En ny prioritet för tillämpad forskning, teknologisk 
utveckling och innovation i västra Skottland, en granskning av kvalitet, effekt och 
inriktning på turistutbildning i östra ocli västra Skottland och införandet av 
förmedling av lokala arbetstillfällen i flera program. 
Utvecklingsprioriteringar 
De samlade programplaneringsdokumenten i Förenade kungariket omfattar följande 
viktigaste prioriteringar förutom de som nämnts ovan: 
Åtgärder för att stödja små och medelstora foretag, inklusive ingångsättning, 
utveckling, tillväxt, konkurrenskraft och inhemsk potential 
Kunskapsbaserade industrier, avancerade teknologier, FoU och innovation 
Turism och kultur 
Strategisk fysisk samhällsutveckling 
Samhällsekonomisk utveckling 
Förväntade effekter 
Alla samlade programplaneringsdokument innehåller förhandsbedömning av de effekter 
som programmen förväntas ge, inklusive en uppskattning av antalet ytterligare 
arbetstillfällen som skapas netto i programområdet, liksom en rad kvantifierade fysiska 
och ekonomiska resultat. 
Mervärde som förhandlingarna givit 
Förenade kungarikets samlade programplaneringsdokument för mål 2 för perioden 1997-
1999 var resultat av detaljerade förhandlingar som ägde mm inom ramen för partnerskap i 
varje bidragsberättigad region vaivid ibland över 200 personer deltog i mötena. Som ett 
resultat innehåller alla de nya programplaneringsdokumenten en väsentligt förbättrad 
analys av de traditionella industriregionernas särskilda socioekonomiska förutsättningar, 
behov och möjligheter. Regionerna uppmuntrades att fokusera sina utvecklingsstrategier 
på de verkliga prioriteringarna, där vissa av de samlade programplaneringsdokumenten 
innehåller färre prioriteringar jämfört med perioden 1994-1996 i syfte att uppnå större 
inriktning på de stora regionala "drivkrafterna för förändring". Följande särskilda inslag 
kan föras fram: 
- Förbättrad definition av de ekonomiska utvecklingsåtgärder som skall genomföras 
inom varje prioritet, bättre klargörande av omfattningen av varje åtgärd och de resultat 
som skall uppnås. 
- En integration inom varje utvecklingsprioritet av "hårda" och "mjuka" åtgärder 
(Europeiska regionala utvecklingsfonden) samtidigt som utveckling av mänskliga 
resurser på lämpligt sätt beaktas (Europeiska socialfonden). I alla de nya 
programplaneringsdokumenten innefattar nu varje prioritet åtgärder som finansieras av 
båda strukturfonderna. 
^S" 
- Klargörande av ansvarsområden inom de regionala partnerskapen när det gäller 
strategiskt genomförande av varje prioritet. 
- Större anslag till åtgärder som bättre kan skapa kvalitetsjobb i regioner där stödet från 
Europeiska regionala utvecklingsfonden till "hårda" infrastrukturer minskas, från 65 % 
i programmen för 1994-1996 till uppskattade 52 % i programmen för 1997-1999. 
- Ett uttryckligt krav på partners att förbättra informationen på arbetsmarknaden för att 
möjligggöra större gensvar från arbetsmarknaden i projekt finansierade av ESF och i 
programutveckling och därigenom förbättra chanserna till positiva resultat när det 
gäller skapande av arbetstillfällen. Detta arbete kommer att övervakas av en ny 
strategigrupp för arbetsmarknaden i varje region som kommer att ge råd om 
nyckelfrågor och trender på den lokala arbetsmarknaden och fastställa särskilda 
sektoriella, tematiska och kvalitetsprioriteringar för ESF-finansiering. De kommer 
också att verka för bättre integration mellan de åtgärder som finansieras av ESF enligt 
mål 2 och 3 och mellan ESF och ERUF inom varje region. 
När det gäller de mer specifika riktlinjerna for europeisk regionalpolitik genomfördes 
programförbättringar inom programplaneringsdokumenten för mål 2 i Förenade 
kungariket på följande sätt: 
- Särskild prioritering av åtgärder för utveckling av små och medelstora företag inklusive 
bättre definierad räckvidd för åtgärder för att stödja alla faser i igångsättning, 
utveckling, tillväxt och förbättrat tillträde till riskkapital på regional basis, har 
utvecklats för alla programplaneringsdokument vilket ger en tydligare fokusering än 
den mer allmänna prioriteringen "företagsutveckling" som fanns i de tidigare 
programläggningsfaserna. Utveckling av små och medelstora företag uppgår nu totalt 
till ungefär 30 % av de sammanlagda anslagen från strukturfonderna till mål 2-regioner 
i UK. 
- Särskild uppmärksamhet har fästs vid att tillhandahålla optimala 
genomförandemekanismer för prioriteringen forskning och teknisk utveckling genom 
att i konventionella program införa de huvudsakliga lärdomarna från den regionala 
teknologiplan som genomfördes på försök i vissa regioner under den föregående 
perioden. Varje program innehåller nya åtgärder som bidrar till att förverkliga den 
ekonomiska utvecklingspotential som informationssamhället bär på i de berörda 
regionerna. 
- Med stimulans från kommissionen har regionerna väsentligt förbättrat miljöprofilen i 
varje programplaneringsdokument och har ytterligare klargjort på vilka sätt 
programmens miljöeffekter kommer att mätas. 
- Regionernas svar på den prioritet för lika möjligheter för män och kvinnor som 
kommissionen anger i sina riktlinjer har kommit till uttryck på flera sätt. Gemensamt 
för alla programplaneringsdokument är en förbättrad analys av regionernas 
arbetsmarknadsvillkor med en mycket högre grad av könsspecificitet än under perioden 
1994-1996. Vissa programplaneringsdokument innehåller särskilda kvantifierade mål 
inom vissa åtgärder (t.ex. procentandel nya SMF som skapats med kvinnliga ledare). I 
andra programplaneringsdokument föreslås inrättandet av en Rådgivande grupp för 
jämlikhet som en del av de administrativa bestämmelserna. 
^É> 
Förväntad effekt på sysselsättningen i medlemsstaterna 
Mål 2 SPD (1997-1999) 
Bilaga 4 
Medlemsstat \ * * * * J^:J 
Tillfälliga arbeten (1) 
Skapade eller bevarade arbeten 
Genomsnittlig offentlig (gemenskapens + nationell) 
kostnad per arbetstillfälle brutto (ecu) 
Genomsnittlig EU-kostnad per arbetstillfälle brutto (e 
Genomsnittlig offentlig kostnad per arbetstillfälle 
brutto (ecu) för åtgärder med förväntad 
sysselsättningsskapande effekt 
Genomsnittlig EU-kostnad per arbetstillfälle brutto 
(ecu) för åtgärder med förväntad 
svsselsättninasskaDande effekt 120 
14.457 
23.172 
10.259 
16.177 
7.226 DK:_; 
-
2.348 
59.454 
29.060 
51.006 
24.251 p — i 
4.100 
114.224 
15.865 
7.640 
11.181 
5.466 & ^:\; 
13.986 
93.500 
22.450 
11.116 
9.159 
4.475 W%,^ 
-
15.780 
22.669 
8.510 
-
-?.* — 
14.049 
147.459 
30.567 
13.244 
16.811 
7.196 6.255 
116.359 
18.646 
7.318 
15.698 
6.065 -
570 
41.111 
17.258 
21.842 
7.107 20.193 
43.762 
25.932 
10.103 
17.484 
6.521 40.350 
341.873 
15.096 
6.992 
13.305 
6.219 106.115 
874.552 
20.558 
9.158 
13.847 
6.154 
FOTNOTER. 
1 Uppgifter om tillfälliga arbeten har inte beräknats för Danmark, Finland eller Luxemburg. 
2 Uppgifter om arbetstillfällen för Finland hänför sig inte till åtgärder eller prioriteringar och ingår därför inte i totala siffror eller i ytterligare analys. Källa: SPDs 
1997-99. 
3 
Bilaga 5 
TERRITORIELLA OCH LOKALA SYSSELSÄTTNINGSPAKTER 
(MÅL 2 REGIONER) 
Ä Land 
Tyskland 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike Region/Område 
Bremen 
Nordrhein Westfalen 
närverk av tre pakter för 
Ruhrgebict 
Cataluna : västra Vallès 
Champagne-Ardenne: 
Pointe des Ardennes Mål 
4 + 2 
2 
2 
2 + 3 Befolkning 
679 900 
3 376 000 
680 000 
35 000 Arbetslöshet 
15,6% 
15.70% 
13.70% 
21% Främsta partner 
Delstatsregeringen, 
statsförvaltningens ministerier, 
handelskamrar och industrin, 
fackföreningar, företag, 
arbetstagarfbreningar, bank, SMF, 
medborgarföreningar. utbildnings­
forsknings- och vetenskapliga 
institutioner 
Delstatsregeringen, städer, företag, 
handelskamrar, industri och handel, 
universitet och forskningsinstitut, 
fackföreningar 
Företrädare för regionen, 
fackföreningar, företag, universitet, 
handelskamrar och industri. 
Den lokala kommittén för 
sysselsättning, interkommunala 
strukturer "samhälle" Prioriterade handlingsplaner 
(preliminära) 
Förbättring av abstrakta 
tillväxtfaktorer såsom kunskaper, 
stöd till skapandet av nya typer av 
verksamheter och arbeten,särskilt i 
SMF. 
Organisation av arbetstid, förbättrade 
möjligheter för arbetssökande att 
finna anställning. 
Innovation och teknik för industri­
områden, modell projekt för 
utveckling av nya tjänster, förbättring 
av presentationen av Niederrhein-
regionen som specialiserad i logistik 
Att fastställa kvantifierad verkan och 
verksamhetsmål för sysselsättning, 
att bestämma adekvat åtgärdsnivå för 
varje typ av problem från kommunal 
till regional nivå, att säkerställa nära 
samarbete med strukturfondernas 
övervakningskommitté 
Att utveckla nya 
sysselsättningsmöjligheter inom 
sektorerna för turism och fritid, 
personliga tjänster och uppgradering 
av kulturarvet 
Frankrike 
Frankrike 
• Italien 
Italien Nord-Pas de Calais: 
Roubaix 
Pays de Loire : Saint-
Herblain 
Abruzzi : Sangro 
Avcntino 
Emilia/Toscana/Umbria: 
Apennino centrale 2 + 3 
2 + 3 
I och 2 
2 418 975 
64 000 
132 000 
335 000 17,7 % 
16,5 % 
10% 
11 % Områdets kommittée för 
sysselsättning och lokala 
myndigheter 
Lokala myndigheter, 
utbildningsorgan, föreningar, företag 
Län, kommuner. samhällen i 
bergsområden. handelskamrar, 
fackföreningar. företagsföreningar, 
kulturföreningar 
Företrädare för lokala myndigheter 
(samhällen i bergsområden, län) 
handclskamrar. föreningar (jordbruk, 
turism, indsutri) fackföreningar. Att utveckla nya 
sysselsättningsmöjligheter med stöd 
av stora företag for att förbättra 
kunskaper och omorganisera arbetet 
Utveckling av personaliserade 
tjänster för vardagsliv, 
miljörelaterade jobb, arbetsdelning, 
mikroföretag och "nya yrken": minst 
tio större försök för varje tema 
Öka produktionskapaciteten i SMF, 
särskilt i maskinteknik, bredda 
urvalet tjänster som företagen 
erbjuds, utveckla turistpotentialen, 
utvidga verksamhet inom sektorn för 
personliga tjänster 
Företagsutveckling, integrerade^ 
luristutvecklingsprojekt, utbildning, 
teknologiöverföring förbättring av 
historiskt och konstnärligt kulturan-, 
förbättring av produktionsprocesser i 
primärsektorn. 
Luxemburg 
Nederländerna 
Nederländerna 
Finland Dudelange : CLE 
Limburg 
Noord-Brabant 
Lahti 2 
2 (omfattar 
mer än mål 
2-regionen) 
2 (omfattar 
mer än mål 
2-regionen) 
2 16 500 
1 130 000 
2 290 424 
197 707 4,00 % 
12,5 % 
5,6 % 
21.6% Kommunen, stadens socialkontor, 
arbetsmarknads-, sysselsättnings, 
finansministerierna, 
utbildningsministeriets 
yrkesutbildningstjänst, 
arbetsförmedling, lokal industri, 
köpmans- och hantverksförbundet 
Arbetsförmedling, fackföreningar, 
arbetsgivarorganisationer, 
kommuner, utbildningsorgan. 
Företrädare för regionen, industrins 
två parter 
Lahti stad. lokala myndigheter, 
förening Etablering av en arbetsförmedling 
och -stödfunktion, 
utbildningsministeriets yrkeskurser, 
åtgärder för att möjliggöra för 
kvinnor att återgå till arbetet, 
arrangemang under en vecka med 
sysselsättningsteman, arbete varvat 
med utbildning. 
Att skapa ett integrerat synsätt 
genom samarbete, att skapa 
arbetstillfällen och minska 
arbetslösheten. 
Att skapa nya arbetstillfällen för 
långtids- arbetssökande 
Att använda skolornas faciliteter 
och resurser för att öka 
sysselsättningen och utvidga nätet 
av affärsmän, utveckla 
arbetstillfällen inom hemtjänst, 
utveckla samarbetsverksamhet, 
inrätta partnerskap och utveckla 
företag. 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 524 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 10 13 
Katalognummer : CB-CO-97-539-SV-C 
ISBN 92-78-25972-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
b*