Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel"

(KOM(2002) 485 slutlig - 2002/0216 COD)

(2003/C 95/07)

Den 8 oktober 2002 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2003. Föredragande var Richard Adams.

Vid sin 397:e plenarsession den 26 och 27 februari 2003 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Tvätt- och rengöringsmedel utgör helt visst oumbärliga produkter, men eftersom de innehåller en imponerande samling kemiska ämnen har de under många år varit föremål för reglering. Kemiska föreningar som ingår i tvätt- och rengöringsmedel innehåller olika typer av sammansatta ytaktiva ämnen (främst ämnen som tar bort smuts och fläckar från textilier), ämnen för att göra vattnet mjukare (ofta fosfater), konserveringsmedel för att förhindra att det utvecklas mikro-organismer i produkten, blekmedel, syror, lösningsmedel och doftämnen. I Europa 1998 köptes, förbrukades och avfallshanterades mer än 7 miljoner ton tvätt- och rengöringsmedel för hushållsbruk. I en övervägande del av fallen rörde det sig om produkter med petroleumbaserade ytaktiva ämnen.

1.2. Den europeiska marknaden för tvätt- och rengöringsmedel anses vara "mättad". De senaste utvecklingstrenderna har varit inriktade på lågtemperaturtvättmedel, kondenserat eller koncentrerat tvätt- och rengöringsmedel som pulver eller i flytande form, samt produkter med ekologisk märkning. Strängare normer för en miljömässigt hållbar utveckling håller på att införas med hjälp av EU:s egen miljömärkning och ett flertal liknande initiativ på nationell nivå. Växtbaserade ytaktiva ämnen som ett möjligt alternativ till petroleumbaserade finns nu tillgängliga, även om de är dyrare. Även alternativ till fosfater har börjat användas. Många medlemsstater har redan fått erfara vilka miljöfarliga effekter tvätt- och rengöringsmedel kan ha. Regleringsinsatsernas huvudsakliga syfte har varit att säkerställa att produkterna inte är giftiga och att de kemiska ämnena i produkterna bryts ned snabbt (biologiskt nedbrytbara). De reglerings- och testningssystem som införts under de senaste tjugo åren har överlag accepterats inom såväl branschen som olika konsument- och miljöorganisationer, eftersom man i allmänhet lyckats få till stånd en betydande minskning av tvätt- och rengöringsmedlens kända negativa miljöeffekter - även om situationen fortfarande är oroväckande för vissa större insjöar och även längs Medelhavets norra kust. Föreliggande förslag från kommissionen innebär att denna process förs vidare genom att en serie på fem direktiv om tvätt- och rengöringsmedel från 1973 och framåt(1) konsolideras, förbättras och utvidgas, samt genom att en rekommendation om frivillig miljömärkning från 1989(2) införlivas i det nya förordningsförslaget.

1.3. Kommissionen har arbetat med detta förslag under flera år. Ett utkast till förslag lades fram i augusti 2001. Ett omfattande samråd med industrin, medlemsstaterna och olika konsument- och miljöorganisationer har redan genomförts och avspeglas i viss mån i kommissionens slutgiltiga dokument(3).

2. Sammanfattning av kommissionens förslag

2.1. Kommissionens förslag omfattar en förordning som innebär en modernisering av gällande direktiv om tvätt- och rengöringsmedel i syfte att förbättra miljöskyddet, i synnerhet med avseende på den biologiska nedbrytbarheten för de ytaktiva ämnena i tvätt-, rengörings-, skölj- och mjukmedel. Nya test med generell giltighet föreslås för att säkerställa en hög skyddsnivå. Förslaget innehåller dessutom följande:

- Tidigare utfärdade rekommendationer för märkning som redan anammats på bred front i de flesta medlemsstater blir tvingande.

- En ny typ av konsumentinformation om doftämnen införs.

- En bestämmelse införs som gör det obligatoriskt för tillverkaren att ge hälso- och sjukvårdspersonal tillgång till en fullständig innehållsdeklaration för produkterna.

2.2. I förslaget åläggs medlemsstaterna att fastställa påföljder för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning. I en omfattande serie bilagor - som utgör huvuddelen av förslaget - återfinns dessutom utförliga beskrivningar av olika test- och analysmetoder och förfaranden, samt förteckningar över undantag och ytaktiva ämnen som är förbjudna eller omfattas av restriktioner.

3. Allmänna kommentarer

3.1. EESK välkomnar kommissionens initiativ till detta förslag, vars syfte är att modernisera befintliga direktiv och införa nya metoder för att testa biologisk nedbrytbarhet. Kommittén välkomnar även initiativet för konsumentinformation, speciellt vad gäller förekomsten av doftämnen, eftersom detta utgör en viktig hälsofråga inom konsument- och miljörörelsen. EESK har i flera nyligen framlagda yttranden(4) framhållit att det bästa sättet att hantera miljöeffekterna av kemikalier och andra ämnen är att angripa problemet "vid källan" med hjälp av metoder som inkluderar eliminering eller minimering i kombination med strikt testning, reglering, märkning och kontroll av tillåtna ämnen.

3.2. Förslaget går i första hand ut på att införa en standard för reglering och testmetoder som skall tillämpas i samtliga medlemsstater för att säkerställa inre marknadens funktion. I förslaget anges att detta skall göras "samtidigt som en hög miljöskyddsnivå garanteras". Det bör dock påpekas att kommissionen genom sina kriterier för EU-miljömärkning främjar strängare krav för att säkerställa miljömässig hållbarhet. Enligt kommitténs uppfattning avser kommissionen att tillmötesgå "måttliga" miljöskyddskrav, vilket gör att kriterierna i vissa hänseenden uppfattas som otillräckliga av en del miljögrupper. Å andra sidan har vissa krav från tvätt- och rengöringsmedelsindustrin om ökad flexibilitet i samband med testning, undantag och märkning inte tillgodosetts. Det här är frågor som kommer att tas upp i det följande och som i vissa fall föranleder specifika rekommendationer från kommitténs sida.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Det mesta av förslagets konkreta bestämmelser gäller de ytaktiva ämnenas biologiska nedbrytbarhet i aerob miljö (dvs. i närvaro av syre) samt testmetoder för att fastställa primär respektive fullständig biologisk nedbrytbarhet. Primär biologisk nedbrytning innebär att ämnet förlorar sina ytaktiva egenskaper (dvs. sin rengörande förmåga). Fullständig biologisk nedbrytning har uppnåtts när det ytaktiva ämnet har brutits ned av mikroorganismer så fullständigt som möjligt. Det är positivt att man skiljer mellan primär och fullständig biologisk nedbrytbarhet, eftersom det är den senare som genom anrikning nu utgör det främsta hotet mot den marina och kustnära miljön. I förslaget påpekar man dock att man ännu inte lyckats lösa problemen med biologisk nedbrytning i anaerob miljö (utan närvaro av syre, t.ex. i slam eller i djupare sedimentlager i havsbotten). I förslaget rekommenderas visserligen att man håller detta problem under uppsikt och att eventuellt ytterligare ett förslag utarbetas, men EESK anser att denna inställning är bedräglig. Det finns nämligen redan tillförlitliga testmetoder och rankningstabeller för graden av anaerob nedbrytning av olika ytaktiva ämnen i tvättmedel(5), och kommittén rekommenderar därför att

- förordningsförslaget skall omfatta testning av anaerob biologisk nedbrytning och fastställa lämpliga standarder och halter.

4.2. Samtliga berörda parter, inklusive kommissionen, är införstådda med att man i laboratorietest inte alltid lyckas återskapa de förhållanden som gäller i samband med biologisk nedbrytning i naturen. Det är också ett faktum att intresset och oron för dessa frågor växer kontinuerligt över hela världen. Den metodologi som förslaget bygger på lyckas inte alltid inkorporera aktuella metoder eller undersökningar utförda av olika myndigheter eller oberoende organ, som t.ex. den danska miljöstyrelsen(6). Kommissionen har i diskussioner även sagt sig vara medveten om att nya uppgifter om fosfaternas miljörisker väntas komma. I detta sammanhang vore det på sin plats med en mer aktiv tillämpning av försiktighetsprincipen. EESK rekommenderar därför följande:

- I den föreslagna förordningen bör det uttryckligen påpekas att det gemensamma målet är att uppmuntra användningen av ytaktiva ämnen som bryts ned snabbt i naturen på ett sätt som inte skapar miljömässiga toxicitetsproblem.

- Särskilda testmetoder skall eftersträvas som gör det möjligt att med större noggrannhet studera den biologiska nedbrytningen över tiden.

- Det bör klart och tydligt framhållas att sådana ämnen i tvätt- och rengöringsmedel som orsakar allvarlig miljöskada skall förbjudas. Detta skall grundas på de vetenskapliga bevis som finns för närvarande, och genom ett kontinuerligt uppföljningsarbete skall nya forskningsrön läggas till i takt med att de publiceras.

4.3. EESK välkomnar det föreslagna kravet att förekomsten av sådana doftämnen som finns med på förteckningen över allergena parfymämnen skall anges på produktförpackningen. För att ge ytterligare information så att en konsument kan välja en miljövänligare produkt rekommenderar kommittén att

- Kommissionen ger förslag om hur information om hela produktens miljökonsekvenser (inte enbart det ytaktiva ämnets) kan presenteras, t.ex. genom att kräva att den grad av primär respektive fullständig biologisk nedbrytbarhet som fastställts i genom ett förbättrat testförfarande skall anges på förpackningen som ett procentvärde.

- Kommissionen betonar att man genom konsumentupplysning kan nå fram till ett korrekt bruk av tvätt- och rengöringsmedel och undvika överdosering samt att ytterligare forskning och information (genom märkning och annonser) om rätt dosering kommer att hjälpa konsumenterna att minska de mängder tvätt- och rengöringsmedele som används "vid källan".

4.4. Förslaget innehåller kravet att antalet normaltvättar som innehållet beräknas räcka till för skall anges på förpackningen. EESK stöder detta krav, men konstaterar samtidigt att sådan information inte ingår i gällande EU-miljömärkning, en brist som EESK anser bör rättas till i samband med framtida reformer.

5. Slutsatser

5.1. Förslaget innebär få nyheter. Det är snarast fråga om en konsolidering av existerande direktiv och frivilliga överenskommelser. Kommittén noterar kommissionens åtagande att minimera miljöpåverkan från denna kategori av produkter med höga förbrukningsvolymer. De rekommendationer som kommittén för fram i detta yttrande kommer att ge ytterligare tyngd åt denna strävan. EESK är medveten om att tvätt- och rengöringsmedelsindustrin själv har bidragit verksamt till att miljöpåverkan från deras produkter har kunnat minskas.

5.2. Betydande framsteg har gjorts när det gäller att kommersiellt ta fram alternativ som kan ersätta sådana ämnen i tvätt- och rengöringsmedel som man vet är direkt skadliga eller som kan ge mer långtgående indirekt miljöpåverkan. EESK noterar och instämmer i den djupt kända oro och det missnöje som många europeiska miljöforskare gett uttryck för när det gäller föreliggande förslag, och kommittén uppmanar därför kommissionen och tvätt- och rengöringsindustrin att främja användningen av produkter som är fullständigt nedbrytbara och inte giftiga i kombination med en konsumentupplysningskampanj.

5.3. Särskilt utvecklingen inom miljömärkningen har lett till att kommissionen redan har anammat teknisk information och testning av tvätt- och rengöringsmedel som ett sätt att få till stånd strängare miljönormer. EESK rekommenderar att kommissionen i framtiden i högre grad beaktar sådana initiativ i samband med att ytterligare direktiv och förordningar skall utarbetas.

Bryssel den 26 februari 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Rådets direktiv 73/404/EEG av den 22 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tvätt- och rengöringsmedel (EGT L 347, 17.12.1973, s. 51), senast ändrat genom rådets direktiv 86/94/EEG (EGT L 80, 25.3.1986, s. 51), rådets direktiv 73/405/EEG av den 22 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om testmetoder för anjoniska ytaktiva ämnens biologiska nedbrytbarhet (EGT L 347, 17.12.1973, s. 53), senast ändrat genom rådets direktiv 82/243/EEG (EGT L 109, 22.4.1982, s. 18), och rådets direktiv 82/242/EEG av den 31 mars 1982 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om testmetoder för icke-joniska ytaktiva ämnens biologiska nedbrytbarhet och om ändring i direktiv 73/404/EEG (EGT L 109, 22.4.1982, s. 1).

(2) Kommissionens rekommendation 89/542/EEG av den 13 september 1989 om märkning av tvätt- och rengöringsmedel (EGT L 291, 10.10.1989, s. 55).

(3) Resultatet från det offentliga samrådet återfinns på http://europa.eu.int/comm/ enterprise/chemicals/detergents/ publicconsult/contrib/contrib.htm

(4) Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om vitboken "Strategi för den framtida kemikaliepolitiken" (KOM(2001) 88 slutlig - EGT C 36, 8.2.2002, s. 80-85; yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens miljöhandlingsprogram för perioden 2001-2010 (KOM(2001) 31 slutlig - 2001/0029 COD - EGT C 221, 7.8.2001, s. 80-85; Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2001) 803 slutlig - 2001/0026 ACC - EGT C 241, 7.10.2002, s. 50-56.

(5) Den nordiska svanmärkningen - den officiella miljömärkningen i de nordiska länderna - introducerades 1989 av Nordiska rådet.

(6) "Environmental and health assessment of substances in household detergents and cosmetic detergent products", miljöprojekt nr. 615, Miljöstyrelsen, Danmark 2001: http://www.mst.dk/udgiv/ Publications/2001/87-7944-596-9 /html/default_eng.htm