MOTIVERING

1.Bakgrund till förslaget

Detta beslut gäller ianspråktagande av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 (nedan kallad förordningen) till ett belopp av 4 552 517 euro för att ge stöd till Grekland med anledning av de översvämningar och jordskred som ägde rum i Grekland under 2019. Detta ianspråktagande kommer att finansieras helt via delvis utnyttjande av åtagande- och betalningsbemyndiganden som redan förts in i 2019 års budget för att täcka förskott, efter avdrag med det redan utbetalade förskottet på 455 252 euro. En ändringsbudget krävs således inte.

2.Information och omständigheter

Mellan den 23 och den 26 februari 2019 drabbades Kreta, särskilt öns västra delar, av extremt kraftigt regn och stormvindar. De därpå följande översvämningarna och jordskreden orsakade dödsfall och fick katastrofala följder för infrastrukturer och den ekonomiska verksamheten, i synnerhet med avseende på vägar och jordbruket.

(1)Grekland ansökte om stöd från Europeiska unionens solidaritetsfond den 15 maj 2018, vilket låg inom tidsfristen på tolv veckor från det att de första skadorna registrerades. Ansökan grundades på kriteriet en ”regional naturkatastrof” i enlighet med artikel 2.3 i förordningen.

(2)Katastrofen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde.

(3)Grekland uppskattade det totala värdet på de direkta skadorna till 182,1 miljoner euro. Skadorna på Kreta motsvarar 2,1 % av BNP i den berörda Nuts 2-regionen (Kriti) och överstiger därmed förordningens tröskelvärde på 129,8 miljoner euro, vilket motsvarar 1,5 % av regionens BNP.

(4)I sin ansökan begärde Grekland en förskottsbetalning med stöd av artikel 4a i förordningen. Den 19 juli 2019 antog kommissionen genomförandebeslut C(2019) 5514 varigenom 10 % av det förväntade finansiella stödet från solidaritetsfonden, motsvarande 455 252 euro, beviljades i förskott och därefter betalades ut i sin helhet till Grekland.

(5)I sin ansökan beskriver de grekiska myndigheterna utförligt situationen efter ovädret och de ansträngningar som gjordes för att hjälpa den drabbade befolkningen. Den cyklon som drabbade Kreta den 23 februari dödade en person som drunknade i en ström och orsakade omfattande materiella skador, huvudsakligen i distrikten Chania och Rethymnon där de största kumulativa regnmängderna uppmättes. De största skadorna uppkom på kommunala och regionala vägnät, däribland den norra motorvägen på Kreta, landsbygdsproduktion på grödor och boskap samt på privatbostäder. Sju broar skadades, varav en kollapsade helt. Dussintals jordskred och fallna träd blockerade vägar och isolerade stora områden. Erosionen ledde till problem med vallar och vägbankar samt förstörda avloppssystem. Även elnätet skadades.

(6)Grekland uppskattade kostnaderna för nöd- och återställningsinsatser som är stödberättigande i enlighet med artikel 3.2 i förordningen till 173,9 miljoner euro och redovisade dessa fördelade efter typ av insats. Den största delen (över 145 miljoner euro) avser kostnader för att återuppbygga transportinfrastruktur (vägar och broar), följt av röjning till en kostnad på över 20 miljoner euro.

(7)Enligt de grekiska myndigheterna finns det inte någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

(8)Den drabbade regionen ingår i kategorin ”övergångsregioner” inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020. I sin ansökan till kommissionen meddelade de grekiska myndigheterna inte att de hade för avsikt att omfördela medel från struktur- och investeringsfonderna till återställningsåtgärder.

(9)Grekland aktiverade inte unionens civilskyddsmekanism.

(10)När det gäller genomförandet av unionslagstiftningen om förebyggande och hantering av katastrofrisker finns det för närvarande inget pågående överträdelseförfarande.

(11)Följande åtgärder vidtogs inom ramen för genomförandet av direktiv 2007/60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker: Utarbetande av en preliminär rapport om översvämningsrisk (mars 2012), kartläggning av områden med hög risk för översvämning i landets 14 vattenområden och en uppdatering av den preliminära rapporten om översvämningsrisk (november 2012). Den preliminära bedömningen av översvämningsrisken för Evros flodbädd uppdaterades (november 2014). Bedömningen färdigställdes av översvämning och andra risker för landets 14 vattenbassänger (mars 2017). Planer utarbetades för hantering av översvämningsrisk i alla landets vattenförekomster, däribland Kretas plan för hantering av översvämningsrisk i flodbäddar.

2.5Slutsats

Av ovan anförda skäl kan den katastrof som beskrivs i Greklands ansökan anses uppfylla förordningens villkor för utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond.

3.Finansiering via Europeiska unionens solidaritetsfond 2019