MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN - Strukturella indikatorer

SAMMANFATTNING

Förslag på en ny uppsättning indikatorer för vårrapporten 2004. // I detta meddelande redovisas kommissionens förslag på indikatorer som skall användas för vårrapporten 2004. I meddelandet beskrivs också de framsteg som gjorts under det senaste året när det gäller att förbättra de strukturella indikatorerna.

En kortlista på strukturella indikatorer. // I motsats till föregående år föreslår kommissionen en kortlista som endast innehåller fjorton strukturella indikatorer. Kortlistan gör det lättare att presentera policybudskap och medlemsstaternas ståndpunkter avseende de viktigaste Lissabonmålsättningarna i vårrapporten och på så sätt medverka till att inte tappa fart i genomförandet av Lissabonstrategin. I linje med ansträngningarna att effektivisera dokumentationen inför rådets vårmöte föreslås att överenskommelsen om listan över indikatorer bör gälla för tre år framåt.

En allmänt tillgänglig databas och webbplats. // Kortlistan över indikatorer kommer att åtföljas av en allmänt tillgänglig databas och webbplats som innehåller en längre lista på strukturella indikatorer. Detta kommer att göra det möjligt att i vårrapporten stödja sig på en bredare uppsättning indikatorer och säkerställa att allmänheten har fortsatt tillgång till Eurostats detaljerade databas och webbplats om strukturella indikatorer som byggts upp efter Europeiska rådets möte i Lissabon. Indikatorerna i databasen bör spela en viktig roll inom ramen för förfarandena för utformningen av EU:s politik.

Stora framsteg har gjorts med att utveckla och förbättra indikatorer. // Kommissionens avdelningar har fortsatt att utveckla nya indikatorer och att förbättra de befintliga indikatorernas kvalitet. De befintliga indikatorerna omfattar nu fler länder och tidsseriernas längd och kvalitet har ökat. Därutöver har framsteg gjorts när det gäller att utveckla nya indikatorer som kan komma att inkluderas i databasen och som avspeglar EU:s politiska prioriteringar. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att utveckla indikatorer inom en lång rad underområden under det kommande året.

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN - Strukturella indikatorer

I. Inledning

1. Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Lissabon (punkt 36) "kommissionen att utarbeta en årlig sammanfattande rapport om de framsteg som gjorts på grundval av de strukturella indikatorer som man skall enas om i fråga om sysselsättning, innovation, ekonomisk reform och social sammanhållning". Under de senaste tre åren har kommissionen och rådet enats om en uppsättning strukturella indikatorer. I detta årliga meddelande om strukturella indikatorer presenteras kommissionens reviderade upplägg. Det slutliga urvalet av strukturella indikatorer, som man enats med rådet om, bör antas vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i december 2003.

2. Innehållet i detta meddelande presenteras på följande sätt: I avsnitt II presenteras det reviderade upplägget på de strukturella indikatorerna; i avsnitt III presenteras kommissionens rekommendation om uppsättningen strukturella indikatorer för 2004 års vårrapport; i avsnitt IV presenteras databasen och kommissionens pågående arbete om strukturella indikatorer och avsnitt V innehåller en kortfattad slutsats. Bilaga 1 ger innehåller tekniska uppgifter om uppsättningen strukturella indikatorer. I bilaga 2 ges närmare upplysningar om kommissionens arbete med att förbättra de strukturella indikatorerna.

II. Det reviderade upplägget på de strukturella indikatorerna

3. De strukturella indikatorerna har varit framgångsrika på flera sätt. De har används i kommissionens vårrapport och andra kommissionsdokument för att ge statistiskt stöd för politiska budskap och mäta de framsteg om görs i fråga om att uppfylla Lissabonmålen (som breddats vid toppmötet i Göteborg och förfinats på påföljande Europeiska rådsmöten). De strukturella indikatorerna har också rönt stort intresse från utomståendes sida och är en av Eurostats mest besökta webbplatser. Medlemsstaterna har använt de strukturella indikatorerna i sina egna rapporter, exempelvis deras nationella "Cardiff" -rapporter om ekonomiska reformer.

4. Antalet strukturella indikatorer har emellertid tenderat att öka under de senaste tre åren, vilket har gjort det svårare att få tydlig bild av vilka framsteg som gjorts i fråga om att uppnå Lissabonmålen. Europeiska rådet erkände detta problem och noterade i slutsatserna till vårmötet 2003 kommissionens avsikt att, i nära samarbete med det europeiska statistiksystemet "i god tid före Europeiska rådets vårmöte 2004 rapportera om hur användningen av strukturella indikatorer och andra analytiska instrument för att utvärdera framstegen med Lissabonstrategin kan förbättras" (punkt 18). Som ett indelande svar på denna begäran föreslår kommissionen sin uppsättning ekonomiska indikatorer i form av en kortlista som enbart består av fjorton indikatorer.

5. De indikatorer som återfinns på denna kortlista har valts ut bland förra årets 42 godkända strukturella indikatorer. Förra årets och tidigare års strukturella indikatorer underhålls av Eurostat i sin allmänt tillgängliga databas New Cronos och på webbplatsen för de strukturella indikatorerna. Kortlistan över indikatorer och databasen kommer även i fortsättningen att vara de huvudsakliga statistiska verktyg kommissionen använder för att utarbeta vårrapporten. Detta upplägg innebär att kontinuiteten i stor utsträckning upprätthålls i förhållande till tidigare år vilket samtidigt avspeglar de betydande ansträngningar som gjorts för att förbättra de strukturella indikatorernas kvalitet och utveckla nya indikatorer.

6. Kommissionen föreslår också att den stämmer av kortlistan över strukturella indikatorer vart tredje år. Detta ligger i linje med den aktuella strömlinjeformningen av dokument till Europeiska rådets vårmöte, som innebär att de viktigaste dokumenten för genomförandet av Lissabonstrategin (de allmänna ekonomiska riktlinjerna, sysselsättningsriktlinjerna och strategin för den inre marknaden) godkänns för tre år. Kortlistan kan emellertid ändras om en viktig ny politisk prioritet skulle uppkomma.

7. Den föreslagna kortlistan över indikatorer har flera fördelar. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon syftar de strukturella indikatorerna för det första främst till att i kommissionens vårrapport göra det möjligt att bedöma de framsteg som görs i fråga om genomförandet av Lissabonmålen. En kortlista med indikatorer gör det lättare att redovisa en tydlig bild hur långt medlemsstaterna nått i fråga om genomförandet av de viktigaste Lissabonmålen. Denna tydliga redovisning kommer att medverka till att inte tappa tempo i Lissabonstrategin. Ett mindre antal indikatorer gör det också möjligt att bättre täcka in de anslutande länderna och kandidatländerna och lättare att redovisa information på båda nivåer och resultatförändringar.

8. För det andra innehåller den föreslagna listan över indikatorer välkända och lättfattliga indikatorer. Dessa indikatorer är mer lättfattliga för allmänheten genom att de är välbekanta och deras nackdelar också mer välkända.

9. För det tredje har kortlistan på indikatorer en klarare logik. Därför kommer de politiska budskap som härrör från bedömningen av framsteg grundad på de strukturella indikatorerna att vila på solid grund. Förra årets lista på 42 indikatorer hade tappat mycket av sin ursprungliga logiska skärpa under loppet av de senaste tre årens revisioner.

10. För det fjärde ligger det väl i linje med det rationaliserade förfarandet för de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, sysselsättningsriktlinjerna och strategin för den inre marknaden att vart tredje år för tre år framåt enas om listan över indikatorer. För att inte förlora flexibilitet kommer kortlistan med fjorton indikatorer att kompletteras av databasen över strukturella indikatorer och, när så krävs, av de mer detaljerade indikatorer som används i de rationaliserade politiska förfarandena.

11. Slutligen kommer behovet av en stabil uppsättning indikatorer att säkerställas genom att man kommer överens om listans innehåll för tre år i taget. Eftersom strukturella frågeställningar endast utvecklas långsamt över tiden och flera av indikatorerna utgör huvudsakliga målsättningar i Lissabonstrategin, förefaller det vara klokt att inte ompröva listan varje år. Å andra sidan kommer det att finnas mer flexibilitet för att nyutvecklade indikatorer skall kunna tas med i databasen över strukturella indikatorer.

III. Listan över indikatorer

12. I detta avsnitt presenteras kommissionens förslag till lista bestående av 14 strukturella indikatorer. Listan baseras på de politiska prioriteringarna i Lissabonstrategin såsom de utformats av Europeiska rådet.

13. Listan över strukturella indikatorer uppfyller de kriterier som har används för de strukturella indikatorerna de senaste tre åren. Indikatorerna skall vara 1) enkla att läsa och att förstå, (2) politiskt relevanta, (3) ömsesidigt förenliga, (4) aktuella, (5) tillgängliga för de flesta, helst alla medlemsstater, anslutande länder och kandidatländer; (6) jämförbara mellan dessa länder och, i största möjliga mån, med andra länder, (7) hämtade från tillförlitliga källor och 8) inte utgöra en alltför stor börda för statistikinstitut och uppgiftslämnare.

Föreslagna strukturella indikatorer

För vårrapporten 2004

INDIKATORER // Ländertäckning

1. BNP per capita: // Full täckning [1]

[1] "Full täckning" betyder att statistiska uppgifter finns för samtliga 15 medlemsstater (MS) och samtliga 13 anslutande länder eller kandidatländer (ACC).

2. Arbetsproduktivitet // Full täckning

3. Sysselsättningsgrad* // Full täckning

4.Sysselsättningsgrad för äldre arbetstagare* // Full täckning

5. Utgifter för personalutveckling (offentliga utgifter för utbildning) // 15 MS + 12 ACC

6. Utgifter för forskning och utveckling // 15 MS + 12 ACC

7. Utgifter för informationsteknik // 15 MS + 11 ACC

8. (Konvergens i bankutlåningsräntor) // Ej tillämpligt (mätt som variationer mellan de länder för vilka statistik föreligger)

9. Risk för fattigdom* // Full täckning

10. Långtidsarbetslöshet* // Full täckning

11.Regionala skillnader i sysselsättningsgrad // 12 MS + 6 ACC [2]

[2] Beräknat med tillämpning av NUTS2- egioner och därför inte tillämplig på 3 medlemsstater och 6 ACC-länder.

12. Utsläpp av växthusgaser // Full täckning

13. Ekonomins energiintensitet // Full täckning

14. Transportvolym // 15 MS + 11 ACC

* Indikatorer uppdelade på kön.

14. Listan över indikatorer är balanserad och avspeglar att Europeiska rådet i Lissabon och Göteborg starkt betonade sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning och miljö. I följande punkter förklaras resonemangen bakom valet av var och en av indikatorerna som upptas på kortlistan.

15. BNP per capita är det vanligaste måttet på levnadsstandard. Om EU "skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi", måste BNP-gapet per capita i förhållande till våra främsta konkurrenter elimineras. Hög BNP per capita är också viktigt för att skapa resurser för att kunna främja social sammanhållning och miljöskydd. Det är därför viktigt att vi förstår de underliggande orsakerna till den konstaterade BNP-tillväxten och huruvida den är hållbar. Andra indikatorer på listan täcker de viktigaste faktorer som bestämmer BNP-tillväxten.

16. Arbetsproduktivitet per person utgör den viktigaste indikatorn på konkurrenskraft i EU. Produktionen kan höjas genom ökad input av arbetskraft eller genom ökad produktion per arbetskraftsenhet (arbetsproduktivitet), vars drivkrafter är kapital och teknologi. Att höja arbetsproduktiviteten är särskilt viktigt för att kunna upprätthålla tillväxten under en period med åldrande befolkningar.

17. Sysselsättningsgraden är ett samlingsmått på arbetskraftsanvändningen i ekonomin. Det finns ett betydande utrymme för EU att höja sin sysselsättningsgrad och på så sätt öka output och levnadsstandard. På toppmötet i Lissabon uppställdes målsättningen att höja EU:s sysselsättningsgrad till 70 % till 2010, vilket avspeglade den bredare målsättningen att skapa "tillväxt med fler ... arbetstillfällen". Sysselsättning främjar dessutom social sammanhållning, vilket tydligt underströks i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon där det fastslås att "ett arbete utgör det bästa skyddet mot social utslagning" (punkt 32).

18. Sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare är särskilt låg i EU. Det är mycket viktigt att öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare för att uppnå en högre allmän sysselsättningsgrad (och därmed öka output och levnadsstarder). Det ökar också den sociala sammanhållningen genom att bättre integrera äldre arbetstagare i arbetskraften och medverkar till att säkerställa den ekonomiska tillväxtens bärkraftighet genom att försöka lösa de problem som sammanhänger med åldrande befolkningar. På toppmötet i Lissabon fastställdes målsättningen att höja EU:s sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare till 50 procent senast 2010.

19. Satsningar på mänskliga resurser, här definierat som offentliga utgifter för utbildning, mäter de ekonomiska resurser som tilldelas för att förbättra humankapitalet. Om dessa resurser används effektivt ökar satsningarna på mänskliga resurser arbetstagarnas produktivitet vilket bidrar till att höja levnadsstandarden. Investeringar i mänskliga resurser är dessutom viktigt för den sociala sammanhållningen för att säkerställa att alla ges tillgång till den utbildning och fortbildning de behöver för att kunna delta i ett allt mer kunskapsbaserat samhälle.

20. Satsningar på forskning och utveckling är väsentliga för att underlätta övergången till en kunskapsbaserad ekonomi liksom för att förbättra produktionstekniker och höja tillväxten. Europeiska rådet i Barcelona ställde upp som målsättning för EU att öka FoU-utgifterna till 3 % av BNP senast 2010, varav två tredjedelar bör komma från den privata sektorn, som ett erkännande av att utgifter för forskning och utveckling gynnar tillväxten och att Europeiska rådet är medvetet om det snabbt växande gapet mellan satsningarna på FoU i Europa och de satsningar som görs i resten av världen.

21. IT-utgifter har tagits med på kortlistan för att för att spegla informationsteknikens betydelse för produktivitetstillväxt i kunskapsekonomin. Forskning pågår om orsakerna till skillnaderna i produktivitetsutveckling sedan 1990-talets mitt mellan EU och USA och mellan de enskilda medlemsstaterna. Man är emellertid alltmer eniga om att USA:s överlägsna produktivitetsutveckling i stor utsträckning bärs upp av den IT-producerande och IT-användande industrin. Denna slutsats ger stöd åt den vikt Europeiska rådet i Lissabon lade vid att senast 2010 göra EU till "den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen".

22. Integration av de finansiella marknaderna är ett huvudinslag i den strategi för ekonomiska reformer som beslutades på toppmötet i Lissabon. En integrerad finansiell marknad underlättar tillgången till finansiering och minskar finansieringskostnaden. Integrationen av de finansiella tjänstemarknaderna bör leda till konvergens i utlåningsräntorna. Denna indikator kommer att förbättras väsentligt genom ikraftträdandet av förordning ECB/2001/18 som kommer att göra det möjligt för Europeiska centralbanken att insamla harmoniserade tidsserier för en rad länder.

23. Graden av risk för fattigdom, som definieras som andelen av befolkningen vars disponibla inkomster understiger en viss nivå som definierar fattigdom, mäter riskerna för fattigdom och social utslagning. Denna indikator är förenlig med den höga prioritet Europeiska rådet gav social sammanhållning i Lissabon.

24. Minskad långtidsarbetslöshet är viktigt för att uppnå Lissabonmötets mål om "ökad social sammanhållning", eftersom det är stor risk för att långtidsarbetslöshet leder till social utslagning. Långtidsarbetslöshet avspeglar också strukturella problem på arbetsmarknaden, vilka leder till underutnyttjande av mänskliga resurser. Vidare är minskad långtidsarbetslöshet viktigt ur humankapitalperspektivet, eftersom långtidsarbetslösa isoleras från arbetsmarknaden och förlorar sina yrkesfärdigheter.

25. Att uppnå ökad regional sammanhållning genom att minska regionala skillnader vilka mäts som regionala skillnader i andelen sysselsatta har länge utgjort en målsättning för EU-politiken. Det är viktigt att se till att alla regioner åtnjuter en hög sysselsättningsgrad både för att kunna öka sysselsättning och produktion i hela ekonomin och för att förbättra den sociala sammanhållningen.

26. Miljöförstöring har negativa effekter på bärkraften i den ekonomiska tillväxten. Därutöver kan den ha en direkt negativ effekt på välfärden. Klimatförändringar kan förorsaka betydande avbrott i den ekonomiska aktiviteten med påföljande sociala konsekvenser, och kan också hota miljöresurser såsom biologisk mångfald. Indikatorn på utsläpp av växthusgaser mäter huruvida tillväxten i EU är hållbar med avseende på dess potentiella klimatförändringseffekter. EU har satt upp tydliga mål för minskningen av utsläpp av växthusgaser.

27. Ekonomins energiintensitet mäter i vilken utsträckning BNP-tillväxt och energiförbrukning frikopplats från varandra och visar i vilken utsträckning energi används mer effektivt i skapandet av välstånd. Energianvändning från icke förnybara energikällor kan ha skadliga effekter på miljön och hållbarheten i den ekonomiska tillväxten, och därför är det viktigt att använda energiresurser effektivt.

28. Transport i förhållande till BNP mäter i vilken utsträckning real BNP-tillväxt och ökning av frakttransporter frikopplats från varandra. Ökande trafikvolymer kan skada miljön och den ekonomiska tillväxten genom ökad överbelastning av trafiknätet, ökade buller- och föroreningsnivåer. Internaliseringen av transporternas samhällsekonomiska och miljömässiga kostnader bör leda till att sambandet på ett avgörande sätt bryts mellan BNP-tillväxt och ökade transporter.

IV. Databasen och FÖRBÄTTRINGAR av de strukturella indikatorerna

29. Kommissionen har sedan förra årets meddelande fortsatt att förbättra kvaliteten på de strukturella indikatorer som användes i vårrapporten 2003, mer fullständigt integrera de anslutande länderna och kandidatländerna i de strukturella indikatorerna, utveckla nya indikatorer om strukturella frågeställningar och utveckla ett mer detaljerat förfarande för kvalitetsbedömning av de strukturella indikatorerna

30. Förra årets lista på 42 strukturella indikatorer, som bestod av 107 indikatorer inklusive uppdelningar och underavdelningar, kommer att behållas i en databas som underhålls av Eurostat [3], samt på webbplatsen över de strukturella indikatorerna [4]. Databasen kommer att utgöra ett statistiskt hjälpmedel som kommissionen kan utnyttja vid utarbetandet av vårrapporten, även om kortlistan på indikatorer kommer att utgöra vårrapportens huvudsakliga statistiska referensram. Genom förslaget till databas konsolideras nuvarande praxis, eftersom Eurostat redan underhåller en databas över strukturella indikatorer.

[3] För tillträde till Eurostats databas New Cronos vänligen kontakta Estat-DataShopSupport@cec.eu.int.

[4] http://europa.eu.int/comm/eurostat/structuralindicators

31. Databasen har flera andra fördelar. För det första kommer beslut om att inkludera indikatorer eller ta bort dem ur databasen att grundas på tekniska kriterier, med beaktande av dess relevans för utformningen av politiken och arbetet i kommissionens avdelningar, Eurostat och rådets arbetsgrupper. Detta kommer att medverka till att förbättra den allmänna statistiska kvaliteten på indikatorerna i databasen. Kommissionens arbetsgrupp för strukturella indikatorer kommer årligen att ompröva databasens innehåll i linje med detta upplägg. För det andra kommer databasen att ges ett mer flexibelt innehåll eftersom inte alla indikatorer behöver presenteras i vårrapporten. Det kommer emellertid att finnas behov av stabilitet vad gäller databasens innehåll för att man i enlighet med rådets begäran skall kunna mäta framsteg över tiden och skapa möjligheter att löpande förbättra indikatorerna. För det tredje kommer databasen att vara mer öppen för allmänhetens insyn eftersom sammansatta indikatorer, exempelvis "marknadsintegration" (bestående av "konvergens i räntesatser" och "handelsintegration") och "skydd av naturresurser" (bestående av "fiskbestånden i europeiska havsområden" och "skyddade områden för biologisk mångfald"), kan delas upp i indikatorer för de olika beståndsdelarna som har mer självförklarande benämningar. För det fjärde medför databasen att underindikatorerna inte behöver upptas på kortlistan eftersom uppdelningarna kan behållas i databasen.

32. När det gäller förbättringarna av de strukturella indikatorernas kvalitet har Eurostat arbetat i nära samarbete med de övriga kommissionsavdelningarna och med det europeiska statistiksystemet på ett brett spektrum av indikatorer. Under det senaste året har Eurostat förbättrat ländertäckningen (särskilt med avseende på anslutningsländerna och kandidatländerna), tidsserierna och uppgifternas kvalitet för många av de befintliga strukturella indikatorerna. Eurostat har även löpande förbättrat sin offentliga webbplats på Internet som innehåller detaljerad information om metodik tillsammans med uppgifterna för alla strukturella indikatorer. Närmare upplysningar ges i bilaga 2.

33. I kommissionens meddelande om strukturella indikatorer (oktober 2002) redovisades 21 indikatorer under utveckling. En sammanfattning av de framsteg som gjorts sedan det föregående meddelandet ges i bilaga 2. Vissa indikatorer under utveckling skulle kunna tas med i databasen över strukturella indikatorer. Beslutet om vilka indikatorer som bör medtas i databasen kommer att grundas på tekniska kriterier.

34. Eurostat arbetar slutligen för närvarande tillsammans med det europeiska statistiksystemet på en modell för att förse de strukturella indikatorerna med en kvalitetsprofil baserad på en uppsättning användarvänliga kvalitetskriterier [5]. Den kommer att ges ut av Eurostat i samarbete med det europeiska statistiksystemet och utnyttja befintliga arbetsstrukturer. Profilen kommer göra det lättare att fatta beslut om att inkludera eller ta bort indikatorer från databasen om tekniska kriterier.

[5] Dessa kvalitetskriterier härrör från Eurostats och Europeiska statistiksystemets gemensamma kvalitetsdefinition.

V. SLUTSATSER

35. Det upplägg som presenteras i detta meddelande har den dubbla fördelen att (1) listan bestående av 14 indikatorer gör det lättare att presentera resultaten i vårrapporten och gör de strukturella indikatorerna mer politiskt påtagliga samt att (2) databasen, som innehåller den längre listan på strukturella indikatorer, ger kommissionen mer flexibilitet när det gäller att välja ut indikatorer för sin analys i vårrapporten.

BILAGA 1 - Definition, källa, tillgänglighet och politiskt mål bakom valet av indikatorer

>Plats för tabell>

Med "tidsserier" avses de år för vilka det finns tillgängliga uppgifter i de flesta medlemsstater.

* Indikator som uppdelats på kön.

MS = EU-medlemsstater, ACC-länder = Anslutande länder och kandidatländer.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2 - FÖRBÄTTRING AV DE STRUKTURELLA INDIKATORERNA

1. I denna bilaga redogörs för de framsteg som gjorts för att förbättra de strukturella indikatorerna sedan kommissionens meddelande offentliggjordes i oktober 2002. I samma bilaga redovisas även den nya listan över indikatorer att utveckla.

2. Eurostat har arbetat tillsammans med andra avdelningar i kommissionen och med medlemsstaternas statistikkontor för att förbättra kvaliteten på förra årets lista som omfattade 42 indikatorer. Under det senaste året har Eurostat förbättrat ländertäckningen (särskilt vad gäller de anslutande länderna och kandidatländerna), tidsserierna och uppgifternas kvalitet för många av de befintliga strukturella indikatorerna.

3. Eurostat har även vidareutvecklat sin offentliga webbplats på Internet som nu innehåller detaljerad information om den statistiska metodiken jämsides med de statistiska uppgifterna för alla strukturella indikatorer. Webbplatsen på Internet för de strukturella indikatorerna har ständigt varit en av de mest besökta.

4. Eurostat och kommissionens avdelningar har fortsatt sitt arbete med förra årets lista på indikatorer under utveckling. Nedan ges närmare upplysningar om dessa indikatorer.

Sammansatta indikatorer

5. Kommissionens avdelningar, inklusive Eurostat och det gemensamma forskningscentret, har sedan förra året fortsatt sitt arbete på sammansatta indikatorer. Framsteg har särskilt gjorts på forsknings- och innovationsområdet när det gäller två sammansatta indikatorer: "investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin" och "resultat i fråga om övergången till en kunskapsbaserad ekonomi". Dessa båda sammansatta indikatorer ingick i 2002 års rapport om nyckeltal från GD Forskning som publicerades i november 2002 samt i den tredje europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer som publicerades i mars 2003 [6]. Dessa rapporter innehöll en analys av de båda sammansatta indikatorerna och de slutsatser som kunde dras från dem.

[6] http://www.cordis.lu/rtd2002/indicators/home.html

6. Kommissionens avdelningar håller också på att utveckla en sammansatt indikator om "utveckling av e-ekonomin" som inbegriper delindikatorer på i vilken utsträckning näringslivet använder digitala tekniker inom olika affärsverksamheter såsom banktjänster, orderhantering, köp- och säljverksamhet. Metodiken håller på att utarbetas och de första uppgifterna för att utforma indikatorn bör vara tillgängliga i början av 2004. Arbetet på andra sammansatta indikatorer som exempelvis Inre marknadsindexet [7] har fortsatt.

[7] Resultattavla för den inre marknaden nr 11, publikation från DG MARKT, november 2002. http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/update/score/score11/im-index-2002_en.pdf

Allmän ekonomisk bakgrund

7. Indikatorerna över potentiell produktionsvolym (output) och total faktorproduktivitet som beräknas med hjälp av en produktionsfunktionsmetod har nu utvecklats. Ett litet antal medlemsstater har emellertid fortfarande vissa svårigheter att använda dessa indikatorer vid utformningen av EU:s politik på olika områden.

Sysselsättning

8. Efter det att rådet i juli 2003 antog de nya sysselsättningsriktlinjerna 2003-2006, är sysselsättningskommittén för närvarande i färd med att se över listan på sysselsättningsrelaterade indikatorer som är avsedda att användas för att övervaka hur riktlinjerna genomförs. En reviderad lista förväntas komma.

9. Sysselsättningskommittén undersöker särskilt indikatorn på lediga jobb, som skulle kunna ge indikationer på flaskhalsar och brist på arbetskraft inom olika sektorer av arbetsmarknaden. Framsteg görs i arbetet med Eurostats kartläggning av lediga jobb. Eurostat har börjat att samla in kvartalsstatistik över lediga jobb baserat på konjunkturbarometrar med statistik från tidigare kvartal med början första halvåret 2001. Antalet medlemsstater som täcks in kommer nu att löpande förbättras fram till mitten av 2004.

10. Kommissionen har i samarbete med OECD nu utvecklat en indikator på den effektiva marginalskattesatsen i relation till arbetslöshetsfällan för en enskild person som från att ha varit arbetslös tar ett arbete till en lön som motsvarar 67 % av en genomsnittliga industriarbetarlön. Kommissionen arbetar fortfarande på att utveckla en indikator på den effektiva marginalskattesatsen i relation till fattigdomsfällan.

11. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona fastställdes mål för barnomsorg. En undersökning av jämförande statistik på barnomsorgsområdet kommer snart att slutföras och omfattar utvecklingen av en metodik för statistikinsamling och gemensamma definitioner, liksom sammanställning av nationell statistik. En variabel som gäller barnomsorg kommer att tas med i den nya EU-SILC-enkäten (Statistik över inkomster och levnadsvillkor i Europeiska unionen) med frågor om typen av barnomsorg och dess omfattning i antal timmar per vecka. Detta kommer att göra det möjligt att beräkna indikatorn på grundval av gemenskapsstatistik, troligen före utgången av 2003 för vissa medlemsstater och för flertalet länder senast i slutet av 2005. Viss nationell statistik om barnomsorg föreligger redan i medlemsstaternas nationella handlingsplaner.

12. Ett flertal indikatorer om arbetskvalitet har redan medtagits i databasen över strukturella indikatorer såsom livslångt lärande och arbetsplatsolyckor. Inte desto mindre fortsätter arbetet på att utveckla indikatorer på andra arbetskvalitetsaspekter.

Innovation och forskning

13. Eurostat samråder för närvarande med de nationella myndigheterna om möjligheten att utveckla samstämmiga tidsserier som täcker offentliga och privata utgifter för humankapital.

14. Ett flertal indikatorer på e-handel tillämpas inom ramen för e-Europe, samtliga grundade på officiell statistik. Statistiken täcker för närvarande de befintliga medlemsstaterna, men förväntas från och med 2004 täcka in de anslutande länderna och kandidatländerna.

15. Redan i förra årets meddelande definieras indikatorn e-förvaltning som den genomsnittliga procentuella användningen av offentliga on-line-tjänster. Indikatorn har används med framgång i kommissionens benchmarkingprocess för e-Europe. Statistiska uppgifter som avser oktober 2001 och april 2002 finns redan på kommissionens webbplats på Internet [8] och statistiken håller för närvarande på att uppdateras.

[8] http://europa.eu.int/information_society/eeurope/benchmarking/list/2002/index_en.htm

16. Eurostat håller på att utveckla en sammanhållen begreppsram för att mäta utgifter och investeringar inom ITK-sektorn. Projektet syftar till att definiera de variabler som skall omfattas av uppgiftsinsamlingen samt identifiera modeller för att insamla statistiken. De första resultaten från pilotfasen bör bli tillgängliga vid slutet av 2004. En utvärdering av befintliga källor och rekommendationer inför framtida statistikinsamling förväntas föreligga i slutet av 2003.

17. En indikator som mäter tillgång till bredbandsuppkoppling till Internet är under utveckling. En utbredd möjlighet till Internetuppkoppling via bredband utgör ett av huvudmålen för handlingsplanen eEurope 2005 som godkändes av Europeiska rådet i Sevilla.

Ekonomiska reformer

18. Harmoniserade uppgifter om företagsdemografi publicerades först av Eurostat i mars 2003. I den senast publicerade statistiken finns uppgifter om "nystartade företag", "överlevnadsgrad bland nystartade företag" och "företagsnedläggelser" som omfattar 10 medlemsstater för åren 1997 - 2000.

19. När det gäller kapitalkostnader och finansiell integration har kommissionen fortsatt ansträngningarna att utveckla indikatorer för att bevaka finansiella tjänster och kapitalmarknader. De halvårsvisa lägesrapporterna över genomförandet av handlingsplanen för finansiella tjänster inbegriper andra indikatorer för att följa upp integrationen på dessa marknader (till exempel gränsöverskridande bankdepositioner eller portföljdiversifiering) samt andra viktiga prestationsaspekter såsom aktiemarknadernas effektivitet (skillnad mellan köp- och säljkurs), fusioner och förvärv samt indikatorer på finansiell stabilitet.

Social sammanhållning

20. Kommitténs för socialt skydd "Rapport om indikatorer på området fattigdom och social utslagning", som innehåller en lista på 18 vanliga indikatorer godkändes av Europeiska rådet i Laeken i december 2001. På grundval av denna rapport utvecklas för närvarande indikatorer på exempelvis hälsa och social och ekonomisk situation, bostäder och levnadsvillkor. För vårrapporten 2004 beräknas uppgifter föreligga för 2001 för indikatorerna på social sammanhållning grundat på Europeiska gemenskapens hushållspanel. Hädanefter kommer sådana indikatorer att baseras på den nya "Statistik över inkomster och levnadsvillkor" (EU-SILC), som beräknas kunna tillhandahålla mer aktuella (med två års eftersläpning) uppgifter.

21. Regional BNP per capita uttryckt i köpkraftsstandard (KKS) är tillgänglig och används av kommissionen när den utformar sin politik. Det har emellertid inte gjorts några framsteg i utvecklandet av regionala prisindex på grund av den uppskattade höga kostnaden för detta.

Miljö

22. I förra årets meddelande redovisades sex miljöindikatorer under utveckling. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i mars 2003 (punkt 57) betonades särskilt vikten av att "de miljörelaterade strukturella indikatorerna förbättras" för att underlätta genomförandet av samtliga de reformer som föreslogs på Europeiska rådets möte i Göteborg.

23. Förbrukning av giftiga kemikalier, är under utveckling som en del av Eurostats pågående projekt om utformningen av en rad indikatorer på kemiområdet. En expertgrupp arbetar för närvarande på att identifiera lämpliga indikatorer och metodik för att mäta den risk som användningen av kemikalier i samhället utgör. Indikatorn förutsätter att information om kemikalier kommer att göras tillgänglig via databasen REACH. Därför kommer varje eventuell försening av REACH ("Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals" - det system som skall genomföra EU:s "strategi för en framtida kemikaliepolitik") att påverka möjligheterna att införa denna indikator. En slutrapport beräknas föreligga vid utgången av 2004. Det förslås att indikatorn döps om till "kemikalier" för att bättre avspegla dess innehåll.

24. Det nyinrättade nätverket av behöriga myndigheter för information och kunskap om hälsa undersökte i juli 2003 ett förslag till en rekommenderad uppsättning första etappens nyckelindikatorer om folkhälsan. I denna uppsättning ingår en indikator för att mäta levnadsår med god hälsa. Denna definition av indikatorn förväntas slutligt godkännas under senare delen av 2003. Beräkningsunderlaget till denna indikator finns numera i det europeiska måttet på miniminormer för hälsa som ingår i EU SILC (statistik över inkomster och levnadsförhållanden) för vilken statistiska uppgifter rutinmässigt kommer att börja samlas in 2004 i medlemsstaterna och 2005 i de anslutande länderna och kandidatländerna. Innan uppgifter från EU SILC föreligger skulle vissa nationella källor kunna användas under en övergångsperiod.

25. Arbetet på ett index över biologisk mångfald fortsätter inom ramen för ett projekt om genomförandeindikatorer för gemenskapens åtgärdsplaner för biologisk mångfald (BIO-IMPS-projektet). Denna indikator skiljer sig från den befintliga strukturella indikatorn "skyddade områden för biologisk mångfald" som i sin tur har förfinats till att även omfatta mer kvalitativa aspekter.

26. Uppgifter om resursproduktivitet för vissa resurser som exempelvis elproduktion finns redan. Kommissionen kommer under 2003 att inleda en undersökning som gäller indikatorer till stöd för en integrerad produktpolicy (IPP). Inom den kommande strategin för utnyttjande av naturresurser kommer man också överväga att utveckla liknande indikatorer.

27. Vad gäller såväl återvinningsgrad av vissa material som alstring av miljöfarligt avfall räknar man med att den kommande EU-förordningen om avfallsstatistik kommer att kunna ge harmoniserad statistik som täcker fler länder, är mer aktuell och håller högre kvalitet.

Ny uppsättning indikatorer att utveckla

28. Den nya listan på indikatorer att utveckla består av indikatorer som behållits från fjolårets lista men som ännu inte fullt utvecklats. De indikatorer som är tillräckligt väl utvecklade har tagits med i databasen över strukturella indikatorer. Detta gäller arbetslöshetsfällan, företagsdemografi och e-handel.

Lista på indikatorer att utveckla

Sammansatta indikatorer

Allmän ekonomisk bakgrund

1. Potentiell BNP

2. Total faktorproduktivitet

I. Sysselsättning

3. Lediga platser

4. Arbetskvalitet

5. Fattigdomsfällan (effektiv marginalskatt)

6. Möjligheter till barnomsorg

Innovation och forskning

7. Sammansatta indikatorer på den kunskapsbaserade ekonomin

8. Offentliga och privata utgifter för personal

9. E-förvaltning

10. Investeringar i informations- och kommunikationsteknik

11. Bredbandsuppkoppling till Internet

III. Ekonomiska reformer

12. Kapitalkostnader

13. Finansiell integration

IV. Social sammanhållning

14. Regional BNP per capita mätt i köpkraftsstandard (KKS)

Indikatorer kommer vidareutvecklas av kommittén för socialt skydd och kommissionen

V. Miljö

15. Konsumtion av giftiga kemikalier

16. Levnadsår med god hälsa

17. Index över biologisk mångfald

18. Resursproduktivitet

19. Andel återvinning för utvalda material

20. Uppkomst av miljöfarligt avfall