EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 8.9.2016 COM(2016) 559 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten vid IFRS Foundation, Efrag och Piob 2015



1.Rapportens syfte och omfattning Europaparlamentets och rådets förordning nr 258/2014, som förlänger ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision från den 1 januari 2014 till den 31 december 2020, trädde i kraft den 9 april 2014 efter dess offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 9.3. i förordningen från 2015 ska kommissionen utarbeta en årlig rapport om programmets stödmottagare och deras verksamhet, nämligen International Financial Reporting Standards (IFRS) Foundation, European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) och Public Interest Oversight Board (Piob). Rapportens omfattning definieras närmare i artikel 9 (4, 5 och 6) i förordningen. Rapporten omfattar verksamheten vid IFRS Foundation, Efrag och Piob 2015. Vissa händelser som ägde rum under 2016 nämns emellertid också där detta har bedömts vara användbart för denna rapports syfte. 2.IFRS Foundation 2.1.De allmänna principer som har legat till grund för utarbetandet av nya standarder 1.1.1.IASB:s princip om en rättvisande bild Enligt IAS 1 om utformning av finansiella rapporter ska finansiella rapporter ge en rättvisande bild av ett företags finansiella ställning, finansiella resultat och kassaflöden. En rättvisande bild innebär ett korrekt återgivande av transaktioners effekter, andra händelser och förhållanden enligt de definitioner av och redovisningsvillkor för tillgångar, skulder, intäkter och kostnader som framställs i begreppsramen. Tillämpningen av IFRS, med ytterligare upplysningar där så krävs, anses resultera i finansiella rapporter som ger en rättvisande bild. 1.1.2.IASB:s principer avseende standardförfarandet IASB:s krav avseende standardförfarandet för utarbetande av nya standarder grundas på principerna om insyn, fullständigt och korrekt samråd och ansvarighet. Insyn IASB:s möten (samt mötena i IFRS Interpretations Committee) för att diskutera tekniska frågor är öppna för allmänheten, spelas in och sänds direkt via webbutsändningar. De tekniska arbetsdokumenten för mötena görs tillgängliga på IFRS Foundations webbplats, tillsammans med inspelningar och webbutsändningar av mötena. Dessutom offentliggörs sammanfattningar av de beslut som fattas under mötena. Fullständigt och korrekt samråd IASB arbetar också enligt principen om att omfattande samråd med berörda parter ökar kvaliteten på dess standarder. Samråden kan genomföras på olika sätt, inklusive individuella möten och fältarbete. Ansvarighet IASB följer ansvarighetsprincipen och bedömer sannolika kostnader och fördelar, eller effekter, av föreslagna nya krav under utarbetandet av nya eller ändrade standarder. IASB:s synpunkter på de sannolika effekterna godkänns och offentliggörs av IASB. I november 2014 offentliggjorde IASB rapporten från Effects Analysis Consultative Group, som har inrättats för att ge råd till IASB om bästa praxis för bedömningen av de sannolika effekterna av en ny standard. Syftet är att öka förtroendet för och effektiviteten hos förfarandena. Rekommendationerna, som bygger på IASB:s redan omfattande metodik för genomförande av effektanalys, genomfördes för första gången i den effektanalys som publicerades med den nya standarden IFRS 16 Leasing. Kommissionen har nyligen inlett en diskussion om effektanalys för framtida IFRS med medlemmarna i övervakningsgruppen. Denna fråga kommer att diskuteras vidare av övervakningsgruppen 2016. 2.2.IASB:s viktigaste resultat 2015

Under 2015 utfärdade IASB en viktig ny standard: IFRS 16 Leasing, som offentliggjordes i januari 2016. IASB fortsatte dessutom att arbeta med ett antal andra större projekt, särskilt försäkringsavtal, upplysningsinitiativet och begreppsramen. a)IFRS 16 Leasing Styrelsen utfärdade IFRS 16 Leasing och avslutade därmed sin decennielånga strävan mot översyn av redovisning av leasing. IFRS 16 är en viktig omarbetning av det sätt på vilket företag redovisar leasing och kräver att samtliga leasingavtal ska redovisas i leasetagarens balansräkning som tillgångar och skulder. Den nya standarden syftar till att bättre återspegla de faktiska konsekvenserna av ekonomiska transaktioner och ger välbehövlig öppenhet om företagens leasingtillgångar och skulder, vilket innebär att finansiering av leasing nu synliggörs. Detta förväntas förbättra jämförbarheten mellan företag som hyr ut och de som lånar för att köpa. Tillsammans med standarden har IASB även offentliggjort en separat och omfattande effektanalys, som visar att de relaterade fördelarna uppväger kostnaderna. I juni 2016 uppmanade kommissionen Efrag att ge sin rekommendation om IFRS 16, med stöd av en effektanalys, inbegripet en kostnads- och nyttoanalys och en analys av bredare ekonomiska konsekvenser. Denna effektanalys bör vara oberoende, objektiv och inriktad på Europa. b)Andra viktiga projektresultat IASB har fortsatt att arbeta intensivt för att slutföra projektet försäkringsavtal och har nu avslutat sina tekniska överläggningar. Under nya överläggningar har IASB upprätthållit en omfattande dialog med alla berörda parter. Detta projekt förväntas ge välbehövlig insyn i den uppsjö av redovisningspraxis som för närvarande används inom branschen. Den nya standarden kommer att resultera i en mer realistisk återgivning och bättre jämförbarhet mellan finansiella resultat i försäkringsbranschen runt om i världen, vilket är särskilt viktigt under den nuvarande perioden av ekonomisk volatilitet. Projektets angelägenhet underströks av Financial Stability Boards senaste uppmaning till IASB att slutföra försäkringsstandarden så snart som möjligt.. IASB räknar med att offentliggöra den nya försäkringsstandarden i slutet av 2016. I december 2015 offentliggjorde IASB förslag som allmänheten kan yttra sig gällande ändring av den befintliga försäkringsavtalsstandarden, IFRS 4, för att ta itu med de tillfälliga konsekvenserna av de olika datumen för ikraftträdandet av IFRS 9 Finansiella instrument (ikraftträdande den 1 januari 2018) och den nya försäkringsavtalsstandarden (som kommer att ersätta IFRS 4 och har ett senare datum för ikraftträdande). I detta avseende har några av de företag som utfärdar försäkringsavtal uttryckt oro över behovet av att genomföra två betydande ändringar i redovisning vid olika tidpunkter. De framhöll också att potentiellt ökad redovisningsvolatilitet kan uppstå i vinst- eller förlustresultatet om de nya kraven för finansiella instrument ska tillämpas före de nya kraven för försäkringsavtal. Följaktligen syftar förslagen från IASB på detta område till att lösa dessa problem och balansera dem med behoven hos användarna av finansiella rapporter. I IASB:s förslag – ges enheter som främst utfärdar försäkringsavtal möjligheten att senarelägga ikraftträdandet av IFRS 9 Finansiella instrument till 2021 (”senareläggning”), – ges enheter som implementerar IFRS 9 möjligheten att ta bort vissa obalanser och tillfällig volatilitet från vinst- eller förlustresultatet som kan uppstå innan den nya försäkringsavtalsstandarden genomförs (”överläggning”). De relevanta ändringarna förväntas offentliggöras av IASB i september 2017. 2.3.Utarbetande av en reviderad begreppsram Den 28 maj 2015 offentliggjorde IASB ett utkast med förslag på ändringar av sin begreppsram. Begreppsramen beskriver begreppen för allmän finansiell rapportering. I utkastet diskuteras bland annat försiktighet, tillförlitlighet, enheters affärsmodeller, principen att innehåll går före form och långsiktiga investeringar. År 2015 fick IASB ett stort antal synpunkter på utkastet från olika intressenter, som kommer att behandlas av IASB vid utarbetandet av den reviderade begreppsramen i syfte att färdigställa den i början av 2017. Försiktighet I utkastet föreslås att försiktighet ska återinföras i begreppsramen. Försiktighet beskrivs som utövande av försiktighet i bedömningar under osäkra förhållanden. Man inser att försiktighet kan skapa asymmetri i redovisningen av tillgångar/inkomster och skulder/utgifter. Det är också värt att notera att IASB, trots att begreppet ”försiktighet” ströks ur begreppsramen 2010, menar att försiktighetsbegreppet avspeglas i deras standarder. Efrag välkomnade i sina synpunkter IASB:s beslut att återinföra försiktighet i begreppsramen, och höll med om deras grund för slutsatser att försiktighet kan skapa asymmetri i redovisningen av tillgångar/inkomster och skulder/utgifter utan att införa någon oönskad snedvridning i finansiell rapportering. Efrag anser emellertid att dessa slutsatser bör göras tydligare och bekräftas i begreppsramen. Tillförlitlighet Före 2010 definierades tillförlitlighet som användbar finansiell information i begreppsramen. IASB ersatte dock begreppet tillförlitlighet med begreppet ”sanningsenlig redovisning” 2010, vilket innebär att användbar finansiell information utgör en trogen återgivning. Vissa av IASB:s intressenter har uttryckt oro angående denna ändring. IASB:s syfte med utkastet är därför att behandla de aspekter avseende tillförlitlighetskriteriet som oroar intressenterna. Beskrivningen av sanningsenlig redovisning i utkastet motsvarar i stort sett beskrivningen av tillförlitlighet i begreppsramen före 2010. I utkastet beskrivs en fullständigt sanningsenlig redovisning som fullständig, neutral och felfri. I den vidare diskussionen i utkastet förklaras de faktorer som gör att användarna kan lita på att finansiell information ger en sanningsenlig redovisning, dvs. en trogen återgivning. Med anledning av detta anser IASB att det är onödigt att återinföra tillförlitlighetsbegreppet. Efrag stöder i sina synpunkter att man i begreppsramen fortsätter att identifiera trogen återgivning och relevans som de två grundläggande kvalitativa egenskaperna när det gäller användbar finansiell information. Man menar dock att begreppsramen bör bekräfta en avvägning mellan relevans och trogen återgivning (eller tillförlitlighet), där mätosäkerheten inkluderas i ”trogen återgivning” (eller tillförlitlighet). Affärsmodell

I utkastet förklaras hur finansiella rapporter kan göras mer relevanta om IASB i utarbetandet av sina standarder överväger hur enheterna bedriver sin affärsverksamhet. Denna ändring innebär ett erkännande av den roll som affärsmodeller bör spela när man överväger hur poster ska mätas för vinst- eller förlustkontot eller balansräkningen. Principen att innehåll går före form Enligt utkastet återinförs principen att innehåll går före form, vilket är välkommet eftersom det är nödvändigt att skildra transaktionernas ekonomiska konsekvenser. Långsiktiga investeringar Under arbetet med utkastet drog IASB slutsatsen att utkastets paket med förslag ger tillräckliga verktyg för att IASB på lämpligt sätt ska kunna överväga både långsiktiga investerares informationsbehov och hur enheterna bör redovisa långsiktiga investeringar. Kommissionen välkomnar att IASB konkret har övervägt denna fråga och kommer att undersöka om långsiktiga investerare instämmer i IASB:s åsikt i frågan. 3.Efrag 3.1.Övervägande av principen om rättvisande bild och stärkande av Efrags bedömningar av effekterna av nya IFRS för det gemensamma bästa Efrag bidrar till standardiseringsförfarandet genom att lämna synpunkter på IASB:s uttalanden och aktivt stimulera diskussioner om viktiga redovisningsfrågor i Europa. Synpunkterna och det aktiva främjandet av diskussioner är viktiga för att se till att de europeiska åsikterna om utvecklingen av finansiell rapportering tydligt avspeglas i standardiseringsarbetet, så att de resulterande standarderna är lämpliga för europeiska förhållanden. Efter styrningsreformen 2014 fortsatte Efrag att utföra bedömningsrekommendationer på frågan om huruvida IFRS uppfyller alla tekniska kriterier i IAS-förordningen, inklusive principen om rättvisande bild, och förstärkte även sin bedömning av huruvida nya eller föreslagna redovisningskrav bidrog till det allmänna bästa. I detta sammanhang måste det understrykas att kommissionen har för avsikt att ytterligare klargöra begreppet kriterium som avser det gemensamma bästa under 2016. Under 2015 tillhandahöll Efrag kommissionen sin rekommendation om två viktiga standarder, nämligen IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder och IFRS 9 Finansiella instrument. I den färdiga rekommendationen tog Efrags styrelse hänsyn till återkopplingen från intressenterna och drog slutsatsen att den nya standarden bidrar till det europeiska gemensamma bästa eftersom IFRS 15 kunde förväntas ha en positiv inverkan på kapitalkostnaderna. Efrag identifierade inga negativa effekter på den europeiska ekonomin. Denna bedömning ingick i den slutliga rekommendation som utfärdades i mars 2015. I sin begäran om en rekommendation om IFRS 9 Finansiella instrument och efter samråd med medlemmarna i föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor, identifierade kommissionen ett antal specifika frågor som Efrag bör analysera, bland annat om det gemensamma bästa. Kommissionen efterfrågade särskilt en bedömning av denna standard mot bakgrund av försiktighetsbegreppet. Den bad också om en bedömning av tillämpningen av verkligt värde, och undrade om de förändringar som detta skulle medföra kunde ha en negativ inverkan på den finansiella stabiliteten. I september 2015 lämnade Efrag in sin rekommendation om IFRS 9 Finansiella instrument till kommissionen. I Efrags rekommendation dras slutsatsen att IFRS 9 bidrog till det europeiska gemensamma bästa, med undantag för inverkan på försäkringsbranschen vad gäller tillämpningen av IFRS 9 före slutförandet av den kommande försäkringsavtalsstandarden. Vidare drog Efrag slutsatsen att tillämpningen av IFRS 9 skulle leda till försiktig redovisning. Under 2015 deltog Efrag i IASB:s samrådsförfarande och kom med synpunkter efter de offentliga samråden om alla IASB-uttalanden, inklusive begreppsramen. Dessutom fortsatte Efrag diskussionerna om projektet IFRS 4 Försäkringsavtal och deltog aktivt i samråden om IASB:s förslag till ändring av den befintliga försäkringsavtalsstandarden IFRS 4 för ta itu med de tillfälliga konsekvenserna av de olika datumen för ikraftträdandet av IFRS 9 Finansiella instrument och den nya försäkringsavtalsstandarden. 3.2.Övervägande av den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen Sedan inrättandet har Efrag infört ett öppet standardförfarande, som har utvecklats ytterligare med tiden. Standardförfarandet tillåter alla europeiska intressenter att lägga fram sina åsikter för Efrags övervägande, säkerställer att den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen beaktas och att nya IFRS tillgodoser unionens behov. Som ett led i sitt standardförfarande offentliggör Efrag utkast till ståndpunkter för offentligt samråd, utför fälttester och andra former av effektanalyser, anordnar informationsmöten (av vilka vissa är särskilt riktade mot användare av finansiella rapporter) och genomför speciella undersökningar samt offentliggör resultaten i återkopplingsrapporter och slutliga ståndpunkter. Mötena i Efrags styrelse och tekniska expertgrupp hålls offentligt och dagordningar, sammanfattningar av mötena samt stöddokument för dagordningen offentliggörs på Efrags webbplats. Dessutom tjänar bidrag från Efrags samrådsforum för normgivare och Efrags specialiserade arbetsgrupper även som underlag för diskussionerna. Bidragen från Efrags användarpanel är centrala för Efrags arbete. Den varierade sammansättningen av dessa grupper och Efrags styrelse och tekniska expertgrupp, både när det gäller geografisk och yrkesmässig bakgrund, garanterar i kombination med standardförfarandet att Efrag tar hänsyn till alla olika perspektiv på lämpligt sätt. 3.3.Genomförande av styrningsreformen efter rekommendationen i Maystadtrapporten Styrningsreformen av Efrag, som genomfördes den 31 oktober 2014, ökade organisationens legitimitet och representativitet och resulterade i en mer sammanhållen process för EU:s deltagande i standardiseringsprocessen. Det är värt att understryka att Efrag nådde alla sina slutsatser under 2015 genom konsensus, utan att behöva ta till omröstning. Efter det första verksamhetsåret har Efrags nya styrelse genomfört sin egen presentation och effektivitetsbedömning med återkoppling också från sina medlemsorganisationer. Granskningen, som omfattade en blandning av strategiska, styrnings- och operativa frågor, visade att den nya styrningsstrukturen på det hela taget fungerade bra, vilket resulterade i organisationens ökade trovärdighet. Flera rekommendationer antogs för att ytterligare förbättra effektiviteten i Efrags verksamhet i framtiden. I synnerhet har de officiella observatörernas roll (europeiska tillsynsmyndigheter och Europeiska centralbanken) i styrelsens beslutsprocess stärkts.

Den 30 juni 2016 nominerade kommissionen Jean-Paul Gauzès, före detta ledamot av Europaparlamentet, som ordförande för Efrags styrelse. Utnämningen av Gauzès hade tidigare godkänts av Europaparlamentet och rådet. Gauzès utsågs formellt den 1 juli 2016 av Efrags generalförsamling. Hans ledarskap förväntas ge ny fart åt den reformerade organisationen. Maystadtrapporten uppmuntrade Efrag att fortsätta sina ansträngningar för att producera konsekvensbedömningar som motsvarar behoven hos användare och den europeiska lagstiftaren. I detta avseende har Efrag gjort betydande framsteg när det gäller att utveckla sin kapacitet vad gäller konsekvensbedömning från 2016 och framåt. Kommissionens personal har tillhandahållit stöd till Efrag i denna process genom att dela sin expertis inom området. Konsekvensbedömningen av IFRS 16 Leasing, som kommer att ingå i rekommendationen om denna standard, kommer att användas som ett pilotfall för att ytterligare bygga upp Efrags kapacitet och erfarenhet inom detta område. Den 13 april 2016 föreslog kommissionen rådet och parlamentet att förlänga finansieringen av Efrag för perioden 2017–2020. 4.Piob – utveckling när det gäller diversifiering av finansiering 2014 Piob ansvarar för tillsynen av processen för antagande av internationella revisionsstandarder (ISA) och andra verksamheter av allmänintresse som bedrivs av Internationella revisorsförbundet (Ifac). För att kunna utföra denna viktiga funktion för allmänintresset bör den finansieras på ett sådant sätt att den kan bevara sin självständighet. En lämplig diversifiering av finansieringskällor bidrar inte bara till att bevara dess kontinuitet och säkerställa oberoende, utan förstärker även uppfattningen om dess oberoende. När det gäller internationella standarder för revision erkändes behovet av diversifiering av finansiering internationellt sedan Ifac-reformen 2003. Denna reform banade vägen för inrättandet av Piob, som på denna grund förväntas finansieras från olika källor. Detta tillvägagångssätt har sedan dess alltid försvarats av övervakningsgruppen, den internationella organisation som ansvarar för att övervaka styrningsreformen av den internationella standardiseringen för revision. Sedan inrättandet av Piob 2005 och fram till 2010, när det unionsfinansieringsprogram som inrättades genom beslut nr 716/2009/EG trädde i kraft, finansierades Piob endast av Ifac, förutom vissa egna bidrag. EU:s bidrag under perioden 2010–2014 har sporrat ett antal givare att ge egna bidrag. De medel som tillhandahålls av Ifac under ett givet år utgör det högsta Ifac-garanterade bidrag som ges Piob utan ytterligare ingripande av Ifac. Syftet med bidrag som inte kommer från Ifac är att ersätta och således minska Ifacs bidrag under det specifika året. Helst bör Ifacs finansieringsandel av Piobs totala årliga utgifter understiga 50 %. År 2014, vilket framgår av sida 1 i dess finansiella rapport, uppgick Piobs intäkter till 1 532 907 euro. Ifac bidrog med 930 154 euro, vilket utgör 60,67 % av de totala utgifterna. Kommissionen bidrog med 312 000 euro (272 000 euro 2014), vilket utgör 20,35 % av de totala utgifterna. ADAA (Abu Dhabi Accountability Authority) bidrog som under 2014 med 120 000 euro, vilket utgör 7,82 % av de totala utgifterna. Iosco bidrog också som under 2014 med 100 000 euro, vilket utgör 6,52 % av de totala utgifterna. Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) minskade sitt bidrag jämfört med 2014 till 23 000 euro, vilket utgör 1,5 % av de totala utgifterna. UK FRC (Financial Reporting Council) bidrog som under 2014 med 40 000 euro, vilket utgör 2,60 % av de totala utgifterna. Det återstående beloppet på 7 753 euro utgörs av ränteinkomster. IFAC:s bidrag på 60,67 % av Piobs totala finansiering under 2015 är något högre än under 2014 (58,19 %). Detta beror främst på frånvaron av bidrag från Världsbanken (35 832 euro 2014), och minskningen i bidrag från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) (23 000 euro i stället för 55 000 euro 2014). Detta tycks återspegla en pågående trend över hela världen vad gäller brist på offentlig finansiering på grund av bestående svåra ekonomiska förhållanden. Enligt artikel 9.5 i förordningen ska kommissionen, om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade årliga Piob-finansieringen, föreslå att dess årliga bidrag till detta år begränsas till högst 300 000 euro. Så var inte fallet under 2015 och därför, eftersom Ifac-finansieringen inte har nått den kritiska gräns som fastställs i förordningen (66,66 %), behöver kommissionen inte se över sitt årliga bidrag till Piob. 5.Slutsatser IFRS Foundation De två viktiga standarderna som utfärdades av IASB 2014, nämligen IFRS 9 Finansiella instrument och IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder, håller för närvarande på att rekommenderas i EU efter Efrags positiva bedömning av standarderna. År 2015 slutförde IASB en annan viktig standard: IFRS 16 Leasing, som offentliggjordes i januari 2016. IASB fortsatte dessutom att arbeta med ett antal andra större projekt, särskilt försäkringsavtal, upplysningsinitiativet och begreppsramen. När det gäller frågan om huruvida IFRS: • tar vederbörlig hänsyn till olika företagsmodeller: erkänns betydelsen av affärsmodeller för att avgöra hur finansiella instrument ska mätas uttryckligen i IFRS 9 och IFRS 15 anses vara tillräckligt flexibel för att passa olika affärsmodeller. Affärsmodeller betonas mer i begreppsramen. • avspeglar de faktiska konsekvenserna av ekonomiska transaktioner: IFRS 15 uppnår detta och IFRS 16 syftar också till att bättre återspegla de faktiska konsekvenserna av ekonomiska transaktioner och tillhandahålla välbehövlig öppenhet om företags leasingtillgångar och skulder. IFRS 4 Försäkringsavtal, som nyligen slutfördes av IASB, förväntas också ge en realistisk återgivning och bättre jämförbarhet av finansiella resultat i försäkringsbranschen över olika områden. Dessutom kommer begreppsramen att införa principen att innehåll går före form, som är viktigt för att avspegla ekonomiska transaktioner på lämpligt sätt. • inte är alltför komplicerade: IFRS 9 är en komplicerad standard, men förenklingar har införts i fråga om redovisning av finansiella instrument. Enligt Efrags synpunkt, som presenteras i rekommendationen, innehåller inte IFRS 9 någon komplexitet som kan försämra begripligheten. IFRS 15 är mer komplicerad än den standard den ersätter, men detta är motiverat eftersom den tidigare standarden inte längre var lämplig för att avspegla komplexiteten i dagens affärstransaktioner. • undviker kortsiktighet och systematiska fel på grund av volatilitet: IFRS 15 är emellertid effektiv för att undvika sådan volatilitet, eftersom den innehåller särskilda bestämmelser som är tillämpliga när det råder osäkerhet i redovisningen av framtida intäkter. Vad gäller IFRS 4 Försäkringsavtal kommer Efrag att titta på den här aspekten under rekommendationsprocessen efter IASB:s offentliggörande av standarden. När det gäller begreppsramen upprepar kommissionen att den stöder ett återinförande av försiktighetsbegreppet, och kommer att nära följa utvecklingen av IASB:s reviderade begreppsram efter perioden för inlämnande av synpunkter. Slutligen välkomnar kommissionen den omfattande effektanalysen, som åtföljde den nya standarden IFRS 16, och uppmanar IASB att fortsätta att utveckla sin effektanalys av nya eller omarbetade standarder.