Särskild rapport nr 3/2002

Om gemenskapsinitiativet Employment-Integra samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2002/C 263/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

SAMMANFATTNING

I. Integra infördes 1996 som ett nytt, fjärde delprogram inom gemenskapsinitiativet för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser(1) för programperioden 1997-1999. Från 1994 till 1997 ingick Integra som en del av Employment-Horizon men Europaparlamentets och rådets betoning av grupper som är utestängda från arbetsmarknaden gjorde att denna fråga skiljdes ut som en separat del. I ett meddelande daterat den 10 juli 1996 till medlemsstaterna från kommissionen angavs målet för Integra vara att "främja åtgärderna för att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden och möjligheterna till sysselsättning för sådana utsatta grupper, vilka är utestängda eller hotas av utestängning från arbetsmarknaden".

II. I målgruppen ingick fortfarande sådana grupper som omfattades av Employment-Horizon(2), men kommissionen betonade att särskild vikt skulle läggas på insatser som inriktades på gästarbetare, flyktingar och andra utsatta grupper som löper större risk att konfronteras med diskriminering på arbetsmarknaden till följd av stigande sociala spänningar och ökad rasism i Europa(3).

III. Anslagen uppgick till 418 miljoner euro och medlemsstaterna valde inledningsvis ut omkring tusen projekt för genomförande under perioden 1997-1999.

IV. Det övergripande målet för revisionsrättens granskning var att undersöka huruvida

- förfarandena för att välja ut projektansvariga och projekt säkerställde att projekten var nyskapande och riktades till de grupper som löper störst risk att utestängas från arbetsmarknaden,

- positiva och negativa erfarenheter utvärderades och följdes upp på ett systematiskt, enhetligt och jämförbart sätt,

- övervakning och spridning genomfördes på ett effektivt sätt och användes för att skapa nya modeller för bekämpning av utestängning från arbetsmarknaden.

V. Kommissionen gav inga tydliga definitioner varken av nyckelbegreppen i riktlinjerna eller av målgruppernas populationer, och det upprättades ingen förteckning över prioriteringar och problem. Varken på kommissionsnivå eller i medlemsstaterna togs det fram riktvärden eller baskriterier och det är därför svårt att bedöma när och på vilket sätt projekt var nyskapande och kunde tillföra mervärde eller förbättra eller förändra existerande arbetssätt.

VI. Det finns inga tecken på att medlen har riktats till specifika områden där målgrupperna finns koncentrerade, såsom eftersatta tätortsområden, och att distribution av Integramedel därför var det effektivaste sättet att få kunskap om målgrupperna och hur de skall integreras på arbetsmarknaden.

VII. När programmen avslutats ansåg flertalet projektanordnare att programmens transnationella aspekt var en positiv och viktig faktor, men granskningen visar på inkonsekvenser i utvecklingsfasen, urvalsfasen och finansieringspolicyn. Detta hade en negativ effekt på projektens mervärde.

VIII. Positiva och negativa erfarenheter utvärderades inte och följdes inte upp på ett systematiskt, enhetligt och jämförbart sätt, varken på kommissionsnivå eller i medlemsstaterna.

IX. Kommissionen och medlemsstaterna använde sig inte av indikatorer för att ange utgångsläget för initiativets olika målgrupper. Om man gjort det hade tydliga, enhetliga och mätbara kriterier kunnat utformas och utgjort utgångspunkt vid utvärderingen av Integrainitiativet.

X. Det kan inte beläggas att spridningen skedde på ett systematiskt och effektivt sätt och användes för att skapa nya modeller för respektive målgrupp för att bekämpa utestängning från arbetsmarknaden.

XI. Inte i någon av de besökta medlemsstaterna kan man visa att man systematiskt överfört goda arbetsmetoder på nationell eller transnationell nivå. Mellan projektansvariga liksom på lokal och regional nivå är tecknen på sådan överföring tydligare. Men överföringen organiserades inte på ett systematiskt sätt och allt tyder på att projektanordnarnas kontakter liksom samarbete i nätverk med lokala myndigheter och andra projektanordnare har varit de viktigaste faktorerna.

XII. Integrainitiativet har ökat allmänhetens medvetande om utsatta grupper. Det är emellertid inte möjligt att dra några bestämda slutsatser om i vilken utsträckning Integrainitiativet har gett nya kunskaper om stödåtgärder för att bekämpa utestängning från arbetsmarknaden i de olika målgrupperna, eller om denna kunskap har förmedlats på ett effektivt sätt till dem som fattar de politiska besluten.

XIII. Revisionsrätten rekommenderar följande:

- Innan lanseringen av nyskapande program som Integra bör kommissionen och medlemsstaterna identifiera de huvudområden (målgrupper och delar av arbetsmarknaden) där nyskapande projekt skulle kunna bidra till att utforma nya strategier.

- När sådana program inleds bör man utforma indikatorer så att en kontinuerlig och systematisk utvärdering av de nyskapande projekten kan äga rum och resultaten bedömas och jämföras, och för att säkerställa att programmen verkligen tillför mervärde och är en förbättring jämfört med befintliga program.

- Kommissionen bör utforma en strategisk plan för att på transnationell nivå systematiskt överföra erfarenheter och goda arbetsmetoder till arbetsmarknadens parter och beslutsfattare för att säkerställa att resultaten utnyttjas när liknande program skall genomföras.

INLEDNING

Employment-Integra

1. Kommissionen lanserade gemenskapsinitiativet "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" 1994(4). Målet var att bidra till utvecklingen av mänskliga resurser och främja en bättre fungerande arbetsmarknad för att öka sysselsättningen och främja den sociala solidariteten inom Europeiska unionen samt ge kvinnor lika möjligheter på arbetsmarknaden. Från 1994 till 1997 ingick Integra som en del av Employment-Horizon (se fotnot 1, s. 2) men Europaparlamentets och rådets betoning av utsatta grupper ledde till att åtgärderna kom att skiljas ut som en separat del.

2. I ett meddelande(5) till medlemsstaterna 1996 införde kommissionen ett nytt delprogram, Employment-Integra, till det ovan nämnda gemenskapsinitiativet för programperioden 1996-1999. Detta nya delprograms grundläggande mål var att "främja åtgärder för att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden och möjligheterna till sysselsättning för sådana utsatta grupper, vilka är utestängda eller hotas av utestängning från arbetsmarknaden"(6). Målgrupperna omfattade långtidsarbetslösa, arbetslösa ensamföräldrar, hemlösa, resande, zigenare och vandrare, fångar och före detta fångar, drogmissbrukare etc. som redan fick stöd genom det befintliga delprogrammet Employment-Horizon. I Employment-Integra lades emellertid tonvikten på de särskilda behoven hos gästarbetare, flyktingar och andra utsatta grupper som löper större risk att diskrimineras på arbetsmarknaden på grund av fenomen som rasism och främlingsfientlighet.

3. Gemenskapsinitiativen inom Europeiska socialfondens ram är de särskilda finansiella instrument för strukturpolitik som kommissionen själv lägger fram för medlemsstaterna för att stödja åtgärder som skall hjälpa till att lösa problem med särskild inverkan på europeisk nivå. Dessa initiativ har följande särdrag som ger dem ett mervärde jämfört med andra åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden:

a) Transnationalitet.

b) Nyskapande.

c) Genomförande av typen "bottom-up", det vill säga nerifrån och upp.

d) Spridning av resultaten.

e) Samordning av resultaten.

4. Anslagen uppgick till 418 miljoner euro (tabell 1) och medlemsstaterna valde inledningsvis ut omkring tusen projekt för genomförande under perioden 1997-1999.

Tabell 1

Budgetgenomförande per medlemsstat

>Plats för tabell>

Källa:

Europeiska gemenskapernas kommission - december 2001.

5. Integra är tänkt att, som ett delprogram inom gemenskapsinitiativet Employment, ha en pådrivande effekt på nyskapande på gemenskapsnivå och samtidigt främja en organiserad överföring av erfarenheter och goda arbetsmetoder mellan projektanordnare och medlemsstater. Dess påverkan bör därför mätas inte bara i antalet skapade sysselsättningstillfällen utan också i mängden ny kunskap om nyskapande metoder för att förbättra målgruppernas möjligheter till anställning.

Granskningsmål och granskningsmetod

6. Granskningens övergripande mål var att undersöka huruvida gemenskapsinitiativet Employment-Integra tillförde kommissionen och medlemsstaterna ny kunskap och nya metoder för att främja åtgärder som förhindrar att samhällets mest utsatta grupper utestängs från arbetsmarknaden.

7. De huvudsakliga granskningsmålen var att utröna huruvida

a) förfarandena för att välja ut projektanordnare(7) och projekt säkerställde att projekten var nyskapande och riktades till de grupper som löper störst risk att utestängas från arbetsmarknaden, och att de hade en tydligt transnationell inriktning,

b) positiva och negativa erfarenheter utvärderades och följdes upp på ett systematiskt, samordnat och jämförbart sätt,

c) övervakning och spridning genomfördes på ett effektivt sätt och användes för att skapa nya modeller för bekämpning av utestängning från arbetsmarknaden.

8. Den valda granskningsmetoden innebar undersökning av de system som införts genom att granska dokumentation och intervjua anställda på nyckelpositioner på kommissionen och i fyra medlemsstater (Danmark, Spanien, Frankrike och Förenade kungariket) där 16 projekt granskades utifrån de tre ovan nämnda granskningsmålen. Kostnaderna för dessa projekt består till stor del av lönekostnader för personal som arbetar med att återanpassa och utbilda deltagarna och av bidrag som betalas ut till dem.

BUDGETGENOMFÖRANDE

9. De totala åtagandena för Integra uppgick till 418 miljoner euro. Detta var en ökning med 8 % i förhållande till de 385 miljoner euro som ursprungligen anslagits. Ökningen berodde främst på att medlemsstaterna överförde medel från andra delprogram inom Employment till Integra för att tillmötesgå ansökningar om medel till ytterligare Integraprojekt.

10. Fram till den 31 december 2001 hade kommissionen betalat ut 327 miljoner euro till medlemsstaterna vilket utgjorde 78 % av det totala åtagandet. Avsikten är att Integra skall avslutas 2003 samtidigt med de andra delprogrammen inom gemenskapsinitiativet Employment när kommissionen har erhållit erforderliga dokument enligt förordning (EG) nr 2064/97.

FÖRBEREDELSER

Allmänt

11. För att inleda nyskapande program som Integra krävs att kommissionen, medlemsstaterna och projektanordnarna uppfattar de teoretiska begrepp och avsikter som ligger till grund för programmet på samma sätt för att missförstånden på operativ nivå skall bli så få som möjligt. För att genomförandet i medlemsstaterna skall bli framgångsrikt måste förhandsmaterialet innehålla tydliga angivelser och definitioner av nyckelbegreppen, sätta upp klara mål och kriterier, införa tydliga övervakningsförfaranden och använda statistiska uppgifter eller indikatorer om målgrupperna.

På kommissionsnivå

12. Kommissionens meddelande till medlemsstaterna innehåller inte

a) en tydlig definition av när ett projekt är "nyskapande" eller en angivelse av vad det nyskapande elementet i ett projekt skall bestå av,

b) en tydligt definierad population för var och en av Integras målgrupper,

c) tydligt angivna mål för var och en av Integras målgrupper,

d) tydliga indikatorer för övervakning av urvalet av Integraprojekt,

e) statistiskt material eller indikatorer att användas vid urvalet av målgrupper,

f) riktvärden eller baskriterier för målgrupperna. Inte heller utnyttjades tidigare erfarenheter av traditionella ESF-program för att underlätta utvärderingen av projekten.

13. I kommissionens meddelande betonas särskilt gästarbetare, flyktingar och personer i liknande situationer som en målgrupp, men det görs ingen skillnad mellan de olika kategorierna i denna mycket varierade grupp. Resultatet är att helt olika kategorier med helt olika behov, såsom flyktingar som helt saknar utbildning respektive högutbildade flyktingar, ingår under samma huvudrubrik, vilket gör att det är mycket svårt att utvärdera resultatet.

På medlemsstatsnivå

14. Det upprättades inte någon förteckning över problem eller prioriteringar för de potentiella målgrupperna innan informationsmaterial om Integra distribuerades till tänkbara projektanordnare. I de besökta medlemsstaterna fanns få tecken på att man i förväg utnyttjat relevant statistiskt material eller indikatorer för att analysera situationen för var och en av de potentiella målgrupperna.

15. Samtliga besökta medlemsstater hade tagit fram detaljerad dokumentation om Integra som skickades till tänkbara anbudsgivare eller som kunder erhållas på begäran. Men ingen av de besökta medlemsstaterna gav en tydlig definition av de nyckelbegrepp som användes i förhandsmaterialet. De utarbetade inte riktvärden eller baskriterier som tänkbara projektanordnare skulle använda för att skilja mellan "försöksprojekt" och projekt av traditionell, etablerad typ. De enskilda projektledarna fick således själva tolka och förstå programmens nyckelbegrepp (se punkt 3) och själva bedöma "mervärde" och "förbättring av existerande metoder".

URVAL OCH GENOMFÖRANDE

Allmänt

16. Kommissionen anger det övergripande ramverket på europeisk nivå inom vilket initiativet skall genomföras på nationell nivå (se tabell 2 - Urval av projekt). I enlighet med punkt 13 i kommissionens meddelande till medlemsstaterna inrättades en byrå för tekniskt bistånd som en stödstruktur på europeisk nivå för att bistå kommissionen. Byrån för tekniskt bistånd upprättade och underhöll en databas på Europanivå för projekt och partnerskap.

Tabell 2

Urval av projekt

>Plats för tabell>

Källa:

Kommissionen, Europeiska socialfonden - Employment Integra - SR - februari 1997.

17. På medlemsstatsnivå är flera nationella organisationer involverade. Den nationella övervakningskommittén, som vanligen består av representanter från många olika nationella myndigheter och i vilken även en representant från kommissionen ingår, övervakar och utvärderar åtgärdens genomförande. Nationella stödstrukturer har inrättats för att ge tekniskt bistånd på nationell nivå samt rådgivning och stöd till enskilda projekt, och för att samla in information och föra den vidare.

18. För att mål och prioriteringar säkert skall uppnås, skall det aktiva genomförandet övervakas enligt en gemensam metodik. Detta underlättar övervakning och utvärdering och innebär att kunskaper och erfarenheter på ett effektivt sätt kan användas när nya modeller för att bekämpa utestängning från arbetsmarknaden skall tas fram. Särskilt när förvaltningen av en åtgärd är decentraliserad är en av förutsättningarna för att åtgärden skall lyckas att de olika enheter som ansvarar för genomförandet följer tydligt definierade riktlinjer för rapportering.

På kommissionsnivå

19. Att det saknas definition för var och en av målgrupperna innebär att information från medlemsstaterna om olika målgrupper inte kan användas för att övervaka Integras effekter på gemenskapsnivå. Att det saknades riktlinjer när medlemsstaternas myndigheter skulle upprätta de årliga genomföranderapporterna liksom att det inte fanns något harmoniserat klassificeringssystem, ledde till att informationen var av mycket varierande kvalitet, och det var praktiskt taget omöjligt att få en systematisk överblick av Integras genomförande på gemenskapsnivå.

20. Kontraktet mellan leverantören av tekniskt bistånd och kommissionen löpte ut i april 2000 och byrån för tekniskt bistånd hade därefter en tidsfrist på tre månader för att avsluta sin verksamhet. Den databas som utvecklats av byrån överlämnades till kommissionen. Den underhölls eller uppdaterades emellertid inte av kommissionen och eftersom många av projekten inte var slutförda när byrån stängde(8) kunde inte kunskaper och erfarenheter som vunnits på projektnivå tas tillvara.

21. Slutsatsen blir att kommissionen inte utvecklade något övervakningssystem för att säkerställa att all nödvändig information samlades in och registrerades i ett enhetligt system för att på ett effektivt sätt kunna användas när nya modeller för att bekämpa utestängning från arbetsmarknaden skall tas fram.

På medlemsstatsnivå

22. I enlighet med kommissionens meddelande bildade var och en av medlemsstaterna en övervakningskommitté som ansvarade för åtgärden Employment som helhet och följaktligen också var ansvarig för det slutliga urvalet av projekt.

23. Medlemsstaterna var medvetna om att det fanns risk för att nya projektanordnare med potentiellt goda nyskapande idéer, men med liten erfarenhet av eller kännedom om strukturfonder, kunde få svårt att göra en korrekt ansökan och därför förekom viss rådgivning till projektanordnare i detta avseende.

24. För opartiskhetens skull hölls denna första urvalsfas (administration, rådgivning och en första granskning av ansökningar) avskild från det slutliga valet av projektanordnare. De besökta medlemsstaterna hade olika kriterier och metoder för urval, men ansökningarna undersöktes noggrant och även om det stora flertalet av de valda projektanordnarna kände till och hade deltagit i andra ESF-program valdes även nya projektanordnare ut för deltagande i Integra. Detta är en positiv aspekt med tanke på att det kan vara ganska besvärligt och tidskrävande att fylla i ansökningshandlingarna, särskilt för små och nya projektanordnare.

25. I alla besökta medlemsstater visade det sig vara mycket besvärligt att bedöma det nyskapande innehållet i utvalda projekt, och i många fall hade de behöriga myndigheterna svårt att förklara varför ett utvalt projekt hade nyskapande aspekter och inte endast var en annorlunda presentation av metoder som redan ingick i existerande etablerade projekt med finansiering genom Europeiska socialfonden.

26. Eftersom det saknades tydliga prioriteringar blev bedömningen av anbudsgivarens och själva ansökans kvalitet den viktigaste indikatorn när projektanbud och projekt valdes ut. Det framkom att projektets målgrupp, hur väl projekten kompletterade varandra eller andra indikatorer inte beaktades.

27. Inte i någon av de besökta medlemsstaterna lades det i urvalsförfarandena, såsom de tillämpades, särskild tonvikt på insatser speciellt inriktade på gästarbetares och flyktingars särskilda behov, vilket angavs i kommissionens meddelande.

UTVÄRDERING

Allmänt

28. Enligt kommissionens meddelande kommer kommissionen "under och i slutet av planeringsperioden att i samarbete med medlemsstaterna utvärdera de program som medlemsstaterna har lämnat in. Vid utvärderingen kommer kommissionen att använda de mål som anges av medlemsstaterna (...) och som utgör de huvudkriterier i förhållande till vilka framsteg utvärderas. Beroende på de mål som eftersträvas och de åtgärder som genomförts, kommer denna utvärdering att ge uppgifter om målgrupperna, inbegripet de slutliga stödmottagarna."

29. Varken kommissionen eller medlemsstaterna använde indikatorer för att ange utgångsläget för de olika målgrupper som ingick i initiativet. Om detta hade gjorts skulle indikatorerna kunnat användas för att utforma tydliga och mätbara kriterier och skapa en utgångspunkt för att mäta och utvärdera de nyskapande aspekterna av Integrainitiativet.

30. När det gäller experimentella initiativ som Employment-Integra är begreppen framgång och misslyckande lika betydelsefulla. I varje projekt testas en hypotes, och ett "misslyckande" är i detta avseende en lika värdefull erfarenhet för utformningen av den framtida arbetsmarknadspolitiken som |"framgång". Kommissionen införde inte någon särskild förhandsbedömning för Integrainitiativet och dess målgrupper, och varken kommissionen eller de besökta medlemsstaterna angav hur man skulle mäta för att ta reda på om och när ett projekt eller ett koncept var framgångsrikt eller misslyckat. Detta innebar att kunskaper och erfarenheter på projektnivå i olika länder inte övervakades på ett enhetligt sätt och att det på kommissionsnivå inte var möjligt att utvärdera huruvida koncepten var bra eller dåliga.

31. Varken de besökta medlemsstaterna eller kommissionen gjorde någon finansiell analys eller kostnads-intäktsanalys av de olika nyskapande projektens ekonomiska effektivitet. Det utformades inte indikatorer för att mäta att man fått valuta för pengarna (value-for-money) och lyckats integrera någon från målgrupperna på arbetsmarknaden, och det var därför inte möjligt att göra någon utvärdering i efterhand.

På kommissionsnivå

32. En utvärdering(9) av hela gemenskapsinitiativet Employment genomfördes mellan augusti 1998 och januari 2000, vilket innebär att utvärderingen startade efter det att programmet lanserats och avslutades innan det var genomfört. På grund av att utvärderare så sent kom in i bilden och att planeringen av utvärderingsprocessen startade så sent, var utvärderarna begränsade till att genomföra utvärderingen utifrån de upplysningar som då fanns tillgängliga eller genom fallstudier i utvalda medlemsstater.

33. Utvärderingen fann att det utifrån tillgängliga uppgifter om resultatet på arbetsmarknaden inte var möjligt att dra några slutsatser för initiativet som helhet beträffande målgruppernas tillträde till sysselsättningstillfällen. Vidare angavs att initiativets grundläggande mål är att höja andelen deltagare från målgrupperna i traditionella program liksom att öka deras andel av de arbeten som förmedlas på arbetsmarknaden, men utan uppgifter om resultatet på arbetsmarknaden är det svårt att göra en bedömning av vad initiativet tillfört i fråga om mervärde.

34. Det gjordes ingen särskild utvärdering av Integra där positiva och negativa erfarenheter och kunskaper från nyskapande projekt i alla medlemsstater utvärderades och följdes upp på ett systematiskt, sammanhängande och jämförbart sätt.

På medlemsstatsnivå

35. De besökta medlemsstaterna hade i allmänhet inlett flera utvärderingsprojekt på olika nivåer såsom nationella eller internationella konferenser och omfattande rapporter om Employmentprogrammet som helhet. Liksom i den studie som kommissionen initierade behandlas Employmentinitiativet i medlemsstaternas utvärderingsrapporter till största delen som ett program och inte som flera delprogram där vart och ett riktar sig till olika utsatta grupper

36. Till följd av att det saknades en grundstrategi fick flertalet utvärderingar en traditionell utformning med en allmän, kvantitativ beskrivning och det togs inte hänsyn till att Integra riktades till utsatta/missgynnade grupper med olika behov. I rapporterna utvärderades inte positiva och negativa erfarenheter från alla olika projekt som riktades till samma målgrupp. Ingen av de besökta medlemsstaterna hade tagit fram rapporter eller riktlinjer med "de bästa metoderna" för att integrera Integraprogrammets olika målgrupper på arbetsmarknaden.

37. Revisionsrätten anser att utvärderingen av Integraprogrammet bör resultera i att man konstruerar ett antal modeller som visar hur projekt för de olika målgrupperna skall utformas för att på bästa sätt lyckas integrera dessa "marginaliserade grupper" på arbetsmarknaden.

På projektnivå

38. I mars 1997 tog byrån för tekniskt bistånd på uppdrag av kommissionen fram en guide för självutvärdering för Employmentprojekt som den nationella stödstrukturen (se punkt 17) kunde sända till projekten för den nationella övervakningskommitténs räkning. Den utformades för att vara ett stöd för projektanordnare som inte var vana att göra utvärderingar, snarare än ett obligatoriskt utvärderingsverktyg.

39. I alla besökta medlemsstater har den nationella stödstrukturen infört utvärderingsverktyg till stöd för projektanordnare när de skall utvärdera sina projekt. Den nationella stödstrukturen besökte personligen projektanordnare och/eller begärde regelbundna lägesrapporter. Det konstaterades att samarbetet mellan projektanordnare och den nationella stödstrukturen under programtiden i allmänhet hade varit tillfredsställande och de projektanordnare som intervjuades i samband med granskningen såg utvärderingen som en viktig del av projektet.

40. Förutom att utvärdera sina egna projekt deltog projektanordnarna som ingick i transnationella nätverk också i utvärderingen av nätverket. Som en del av den senare utvärderingen insamlades redogörelser för erfarenheter från det transnationella samarbetet, som också togs med i de transnationella utvärderingsrapporterna.

41. Ändå var utvärderingarna inte samordnade och harmoniserade på projektnivå eftersom projektanordnarna inte hade tillgång till nödvändiga övervakningsinstrument och mätbara indikatorer, och de behöriga myndigheterna inte utvecklade en strategi för utvärdering innan programmet inleddes.

42. De projektanordnare som besöktes tillfrågades om det hade gjorts någon uppföljning av deras utvärderingsrapporter. Ingen hade fått någon feedback beträffande resultaten av det nyskapande arbetssätt de använt i projekten, och ingen kände till om det sätt de utformat sina projekt på hade antagits (eller förkastats) av behöriga myndigheter eller andra regioner.

43. En konsekvens av ett experimentellt program som Integra är att det inte finns någon strategi för att fortsätta projekt som, enligt utvärderingsrapporterna, bevisligen har utvecklat framgångsrika metoder. I några fall var det möjligt för framgångsrika projektanordnare att fortsätta eftersom lokala myndigheter och/eller organisationer på arbetsmarknaden var intresserade av att projektet fortsatte, men för andra var det inte möjligt att fortsätta med projekt som de bedömde vara framgångsrika. I flera fall hade projektanordnarna blivit tvungna att lägga ner verksamheten och erfaren personal slutat för att övergå till andra anställningar.

SPRIDNING OCH SAMORDNING AV RESULTAT

Spridning av resultat

44. För att nå Integras mål (se punkt 2) är det nödvändigt att information om erfarenheter, kunskaper och goda arbetsmetoder sprids från projekten till lokal, regional, nationell nivå och till kommissionsnivå, och från kommissionsnivån tillbaka till medlemsstaterna.

45. Många av de projektanordnare som besöktes hade kontaktat lokala tidningar, arbetsmarknadsorganisationer och lokala myndigheter under projektens gång och vid dess avslutning. Men spridning utanför det lokala området var sällsynt och berodde ofta på projektanordnarens eget nätverk.

46. Att döma av exemplen från besökta projekt föreföll det vara större chans att få en god informationsspridning när projektanordnaren på ett tidigt stadium, som i projektplaneringsfasen, inrättade en "ledningsgrupp" för projektet bestående av representanter från lokala parter som kommunen, arbetsmarknadsorganisationer eller andra intressenter.

47. Dessa projekt föreföll också vara mycket effektiva när det gällde att göra de utsatta grupperna på arbetsmarknaden synligare, möjligen för att projekten gav organisationerna på arbetsmarknaden en insikt i målgruppens problem och särskilda behov, samtidigt som de uppmärksammades på de "marginaliserade grupperna" som potentiell arbetskraft.

48. Ingen av de besökta medlemsstaterna hade då besöket ägde rum utvecklat en lätt åtkomlig databas där potentiellt intresserade projektanordnare kunde finna information om kunskaper och erfarenheter etc. av projekt riktade till en specifik målgrupp

49. På projektnivå hade olika informationsmaterial såsom rapporter, broschyrer, cd-romskivor och videor tagits fram, och lokala media, inklusive radio och tidningar, hade använts för att sprida projektens resultat. På de platser som hade Integraprojekt verkade dessa ha ökat allmänhetens medvetande om målgrupperna och bidragit till deras integrering i yrkeslivet.

50. Medlemsstaterna har tagit fram material om Integraprogrammet med information om några eller alla projekt i programmet, men ingen av de besökta medlemsstaterna hade tagit fram en kodex med den bästa arbetsmetoden för att integrera de olika målgrupperna på arbetsmarknaden, trots att flertalet av de projekt som besöktes hade varit framgångsrika.

51. Utifrån uppgifter som finns tillgängliga på kommissionsnivå och från de besökta medlemsstaterna är det inte möjligt att dra någon bestämd slutsats om i vilken utsträckning Integra har gett ny kunskap om hur utestängning från arbetsmarknaden skall bekämpas för de olika målgrupperna, och om denna kunskap på ett effektivt sätt har spridits till ansvariga politiska beslutsfattare.

Samordning av resultat

52. Innan samordning på bred europeisk nivå är möjlig är det nödvändigt att för varje målgrupp bedöma hur potentiellt nyskapande resultaten av projekten är, dra slutsatser och ta fram bästa arbetsmetod, och välja ut de mest lovande tillvägagångssätten och samordna dem. En del av detta arbete gjordes av temagrupperna (Thematic Focus Groups) men ingenting har framkommit som visar att transnationell samordning ägde rum.

53. Bildandet av transnationella partnerskap och nätverk kan ha haft en transnationell effekt för projekten i partnerskapet, men detta togs inte systematiskt upp vid utvärderings- och samordningsprocessen.

54. Inte i någon av de besökta medlemsstaterna fanns det något fungerande system för att effektivt överföra bästa arbetsmetoder. Utvärderingsförfarandet fungerade inte på ett sätt som gjorde det möjligt att för en målgrupp dra slutsatser och välja ut bästa metoder, och det fanns inget strukturerat system för att knyta samman Integras resultat för olika målgrupper med utformningen av nationell policy.

55. Det förekom fler bevis för sådana överföringar mellan projektanordnare och på lokal och regional nivå, särskilt när projektets ledningsgrupp bestod av personer från kommunen och arbetsmarknadsorganisationerna. Men överföringen organiserades inte på ett systematiskt sätt och allt tyder på att kontakter mellan projektanordnare och samarbete i nätverk med lokala myndigheter och andra projektanordnare var de viktigaste faktorerna.

ÖVRIGT

Arbetslöshetsnivå

56. De projekt som besöktes tydde på att samordningen eller projektens förlängning och stärkandet av målgrupperna också hängde samman med andelen arbetslösa i området. I några områden med låg arbetslöshet var arbetsmarknadsorganisationerna och kommunala organ mer intresserade och visade större engagemang för att se målgruppen som potentiell arbetskraft. I områden med hög arbetslöshet föreföll det svårare att acceptera målgruppen som potentiell arbetskraft. Detta gör det mycket svårt att göra en jämförande analys av genomförandet i områden med olika arbetslöshetsnivåer.

Fördelning av medel

57. I meddelandet anges att Employment-initiativet "... är tillämpbart inom hela regionens område. Emellertid kommer särskild tonvikt att läggas vid behoven hos de mindre gynnade regionerna. Flera av åtgärderna kommer därför bara att gälla för de prioriterade regionerna (mål 1, 2, 5b och 6)". Å andra sidan anges för åtgärder inom delprogrammet Employment-Integra särskilt att "starkare tonvikt måste (...) läggas vid insatser som är inriktade på eftersatta tätortsområden."

58. Det finns ingenting som styrker att medlen riktades särskilt till städer eller andra områden där målgrupperna är koncentrerade, så att just distribution av Integramedel var det effektivaste sättet att få kunskap om målgruppen och hur den skall integreras på arbetsmarknaden.

Transnationell verksamhet

59. Det transnationella partnerskapet har varit en integrerad del av gemenskapsinitiativen sedan dessa lanserades och även inom Integra ges stöd endast till projekt som samlas i transnationella partnerskap med projekt från andra medlemsstater. Målet är att överföra expertis, kunskap och erfarenhet och samtidigt vara ett redskap för utveckling och test av nyskapande idéer som inte kan genomföras enbart på det nationella planet.

60. Genom de databaser som upprättats av byrån för tekniskt bistånd och stödstrukturerna i medlemsstaterna var det möjligt för intresserade projektanordnare att finna och skapa kontakt med potentiella transnationella partner.

61. Det låg en viss motsägelse i att programmet uppmuntrade nya projektanordnare med experimentella och nyskapande projekt, samtidigt som det krävdes att de skulle ha en transnationell partner för att en ansökan skulle kunna godkännas. Det kan tänkas att en "ny projektanordnare med experimentella projekt" inte inkommer med någon ansökan på grund av detta krav.

62. En annan motsägelse var att om en projektanordnare fann en transnationell partner och de utvecklade ett gemensamt projekt innan ansökan lämnades in, kunde ingen av parterna vara säker på att deras del av projektet skulle godkännas av respektive nationella kommitté. Och även om det godkändes fanns det ingen garanti för att de transnationella parterna skulle erhålla sitt bistånd samtidigt så att projekten kunde genomföras parallellt. Ingen av de besökta medlemsstaterna hade tagit upp dessa problem genom att till exempel inleda samarbete mellan kommittéerna i medlemsstaterna beträffande urvalsförfarandet och programmens genomförande.

63. Varken kommissionen eller medlemsstaterna drog upp riktlinjer för vilka belopp som skulle anslås för transnationellt samarbete. Detta ledde till stora skillnader mellan vilka belopp som anslogs till projektanordnarna för att genomföra ett transnationellt partnerskap både inom och mellan medlemsstater. En konsekvens av detta var att projekt som samarbetade i partnerskap inte samtliga disponerade lika stora belopp för användning i samarbetet och alltså inte kunde delta på lika villkor(10).

64. Detta ledde till en situation där en medlemsstat finansierade projekt med ett fast belopp per deltagare oavsett målgruppens behov, och en annan gjorde en kvalitetsbedömning av ansökan, fastställde att transnationaliteten var en viktig faktor och finansierade besök hos samarbetspartner utomlands för både utbildare och deltagare. På detta sätt skapades redan från början skillnader i hur projekten behandlades.

65. Några av projektanordnarna som besöktes hade ingen tidigare erfarenhet av transnationellt samarbete. Inledningsvis hade de mycket låga förväntningar och betraktade den transnationella delen som enbart tidskrävande och ytterligare en administrativ pålaga och utnyttjade bara partnerskapet för utbyte av information och erfarenheter. När projektet var avslutat ansåg de fortfarande att den transnationella delen var mycket tidskrävande men tyckte samtidigt att den var en positiv och viktig faktor i projektet och något de skulle vilja utveckla i kommande projekt. Bland annat hade informationen om hur andra länder hanterade problemen ökat deras medvetande om alternativa metoder för målgruppen.

66. Andra projektanordnare, ofta med erfarenhet av tidigare transnationella partnerskap, deltog på ett tidigt stadium i nätverk med projekt från flera länder och hade tydliga målsättningar för partnerskapet. Det transnationella partnerskapet startade för deras del från en annan nivå när det gäller deltagande och förväntningar än för de nya projektanordnarna. Men bristen på tydliga modeller, riktlinjer och förfaranden på central nivå föranledde kritiska kommentarer från deras sida och visar på behovet av att medlemsstaterna spelar en mer aktiv roll och ökar sitt inbördes samarbete.

67. I allmänhet var den transnationella delen inte någon central del av det godkända projektet och omnämndes ofta som en sidoverksamhet, utan direkt samband med projektets huvudsyfte.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

68. Integrainitiativet, som infördes för att möta en ökad medvetenhet och oro över utsatta gruppers tillträde till arbetsmarknaden och möjligheter till sysselsättning, har i allmänhet befunnits vara överambitiöst eftersom det hade för många mål och inte i tillräckligt hög grad inriktades på målgrupperna eftersom det saknades övergripande riktlinjer och samordning.

69. I förberedelserna ingick inte det grundläggande kravet att säkerställa att medlemsstaterna uppfattade målen på samma sätt och tillämpade en samordnad metodologi. (se punkt 12 till 15)

70. Varken kommissionen eller medlemsstaterna använde indikatorer för att ange utgångsläget för de olika målgrupper som ingick i initiativet. Om man hade gjort detta skulle dessa indikatorer ha kunnat användas för att utforma tydliga, enhetliga och mätbara kriterier och varit en utgångspunkt för att mäta och utvärdera Integrainitiativets effekt. (se punkt 12 och 15)

71. I ingen av de besökta medlemsstaterna lades det i urvalsförfarandena, såsom de tillämpades, särskild tonvikt på insatser inriktade på gästarbetares och flyktingars speciella behov. (se punkt 27)

72. De övervakningsförfaranden som inrättades av kommissionen och i medlemsstaterna gav ingen garanti för att all nödvändig och adekvat information samlades in och arkiverades i ett enhetligt arkiveringssystem för att senare kunna användas för utvärdering och analys. (se punkt 19 till 21)

73. Om det hade gjorts en särskild utvärdering av Integra skulle positiva och negativa erfarenheter och kunskaper från nyskapande projekt i alla medlemsstater kunnat utvärderas och följas upp på ett systematiskt, sammanhängande och jämförbart sätt, men någon sådan utvärdering gjordes inte. (se punkt 28 till 43).

74. Spridningen av bästa metoder verkar påverkas positivt av att det inrättas en lokal ledningsgrupp på ett tidigt stadium av projektet. (se punkt 46)

75. På grundval av iakttagelserna från granskningen är det inte möjligt att dra slutsatsen att

a) det genom de förfaranden för val av projektansvariga och projekt som användes, säkerställdes att projekten var nyskapande och riktade sig till de grupper som löper störst risk att utestängas från arbetsmarknaden,

b) positiva och negativa erfarenheter utvärderades och följdes upp på ett systematiskt, samordnat och jämförbart sätt,

c) övervakning och spridning genomfördes på ett effektivt sätt och användes för att skapa nya modeller för bekämpning av utestängning från arbetsmarknaden.

76. Dessutom är det inte möjligt att dra slutsatsen att Integraprogrammet utformades så att det var det mest kostnadseffektiva och verksammaste sättet att få erfarenhet av att bekämpa utestängning från arbetsmarknaden och främja samhällets mest utsatta gruppers integrering på arbetsmarknaden. (se punkt 31 och punkt 56 till 58)

77. Revisionsrätten rekommenderar följande:

a) När man som svar på mycket allmänt formulerade politiska uppmaningar lanserar nyskapande program som Integra bör kommissionen och medlemsstaterna klart identifiera de huvudområden (målgrupper och delar av arbetsmarknaden) där nyskapande projekt kan bidra till utformningen av nya normer.

b) Vid inledningen av sådana program bör indikatorer utformas så att en kontinuerlig och systematisk utvärdering (på förhand, efter halva tiden och i efterhand) av de nyskapande projekten kan äga rum så att resultaten kan utvärderas och jämföras och för att säkerställa att programmen tillför mervärde och är en förbättring jämfört med existerande program.

c) Kommissionen bör utforma en strategisk plan för systematisk, transnationell överföring av erfarenheter och goda arbetsmetoder till arbetsmarknadens parter och beslutsfattare för att säkerställa att resultaten utnyttjas när politiska åtgärder skall genomföras.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 och 18 juli 2002.

För revisionsrätten

Juan Manuel Fabra Vallés

Ordförande

(1) Gemenskapsinitiativet infördes den 15 juni 1994 i anslutning till artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 2082/93 (EGT L 193, 31.7.1993, s. 20). Det hade ursprungligen tre delprogram: Now, Youthstart och Horizon.

(2) Målgrupperna omfattade långtidsarbetslösa, arbetslösa ensamföräldrar, hemlösa, resande, zigenare och vandrare, fångar och före detta fångar, drogmissbrukare etc. Meddelande till medlemsstaterna (EGT C 200, 10.7.1996, s. 13).

(3) Meddelande till medlemsstaterna (EGT C 200, 10.7.1996, s. 19).

(4) Artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 2082/93 (EGT L 193, 31.7.1993, s. 20).

(5) Meddelande till medlemsstaterna om fastställande av ändrade riktlinjer för handlingsprogram eller totalanslag som medlemsstaterna anmodas föreslå inom ramen för gemenskapsinitiativ om "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" som syftar till att främja tillväxten inom sysselsättningsområdet, huvudsakligen genom utveckling av mänskliga resurser (EGT C 200, 10.7.1996, s. 13).

(6) Punkt 4 d i meddelandet till medlemsstaterna nr 96/C 200/06 (EGT C 200, 10.7.1996).

(7) Offentlig eller enskild person eller organisation som efterfrågar och eventuellt kan beviljas stöd inom ramen för en åtgärd inom ett bestämt projekt.

(8) Se särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) - Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar, punkt 59 till 60 (EGT C 100, 7.4.2000).

(9) För kommissionens räkning utformades en metodologi för utvärdering av Employmentinitiativet på europeisk nivå av Forschungsstelle für Berufsbildung, Arbeitsmarkt und Evaluation (FBAE) vid FHVR i Berlin och the Netherlands Economic Institute (NEI) i Rotterdam. Studien var utgångspunkt för den senare utvärderingen av Employmentprogrammet, inklusive Integra, och FBAE och NEI publicerade i mars 2000 för kommissionens räkning en utvärdering av gemenskapsinitiativet Employment som omfattade hela gemenskapen.

(10) Se särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) - Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar, punkt 51 c (EGT C 100, 7.4.2000) och nr 22/1998 om kommissionens förvaltning av genomförandet av åtgärder för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män (EGT C 393, 16.12.1998).

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

II. I kommissionens meddelande av den 10 juli 1996 om Integra(1) läggs tonvikten vid följande:

- Tillämpning av metoder som vaskats fram genom praktisk erfarenhet.

- Tillämpning av integrerade strategier som gör det möjligt att beakta de många olika problem som blir följden av att människor stängs ute från arbetsmarknaden.

IV. Kommissionen anser att en rad metodologiska frågor väcks när det gäller målsättningarna för initiativet Integra och de verktyg som ska användas för att uppnå målen. Utestängning från arbetsmarknaden är ett komplext och mångfasetterat problem. Som en rad utvärderingar har visat är det svårt att bedöma åtgärdernas effektivitet, eftersom indikatorerna ofta är otillräckliga.

V. Eftersom situationen ofta skiljer sig åt mellan de olika medlemsstaterna har kommissionen inte försökt utarbeta någon bestämd och exakt definition av målgrupperna utöver vad som anges i meddelandet till medlemsstaterna (se punkt II ovan). Begrepp och definitioner kan variera från medlemsstat till medlemsstat, och en detaljerad "toppstyrd" definition från kommissionen riskerar att begränsa medlemsstaternas handlingsutrymme.

Projekturvalet för Integra sköttes helt av de urvalskommittéer som inrättats av förvaltningsmyndigheten för initiativet i de olika medlemsstaterna. Det var också urvalskommittéerna som ansvarade för den exakta tolkningen av innovation i respektive medlemsstat.

För efterföljaren Equal(2) tillhandahöll kommissionen en tydlig och omfattande uppsättning definitioner baserade på den typologi som skapats genom utvärderingen av Employment. Trots detta var det dock enbart urvalskommittéerna som på grundval av sina sakkunskaper och sin kännedom om lokala förhållanden ansvarade för bedömningen av ett projekts innovativa karaktär.

VI. Kravet att projektförslagen skulle läggas fram av förslagsställare som arbetade direkt med målgrupperna ledde automatiskt till en inriktning på områden med en hög koncentration av målgrupper. De särskilda problem som rör mindre gynnade stadsområden har också behandlats av programmen inom gemenskapsinitiativet Urban.

VII. Man har dragit lärdomar av genomförandet av den transnationella dimensionen av initiativet och dessa har starkt influerat utformningen av det efterföljande gemenskapsinitiativet om mänskliga resurser, dvs. Equal.

VIII. I uppföljningssyfte gjordes en utvärdering efter halva tiden i hela EU under perioden augusti 1998 till januari 2000. En slututvärdering av initiativet Employment kommer att göras under 2002 och 2003.

När det gäller resultaten av initiativet har kommissionen och medlemsstaterna lagt ned ett betydande arbete på att dra slutsatser av de erfarenheter som gjorts. Man har bland annat

- gett ut en serie publikationer,

- lagt ut hundratals exempel på goda lösningar på Internet,

- hållit regelbundna möten i arbetsgrupper på EU-nivå, och

- anordnat flera konferenser.

IX. Kommissionen vill framhålla betydelsen av det arbete med att ta fram indikatorer som utförs inom ramen för integrationsprocessen (enligt de beslut som fattats vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Nice). Detta arbete visar tydligt svårigheterna med att utarbeta harmoniserade indikatorer som kan belysa situationen i fråga om utestängning från arbetsmarknaden.

X. Kommissionen publicerade 1997 en vägledning med titeln Impact Guide for Employment Project Promoters. I denna vägledning ges exempel på hur man kan utarbeta en strategi för spridning av goda resultat av ett projekt(3). Denna följdes 1999 av Guide to Public Relations Activities for Project Promoters som syftade till att ge projekt inom de olika gemenskapsinitiativen möjlighet att utnyttja hela sin potential genom effektiv kommunikation(4). När det gäller spridning och mainstreaming inom Integra har nya kunskaper om hur man kan motverka utestängning från arbetsmarknaden förts ut på europeisk, nationell och lokal nivå främst genom publikationer och webbplatser.

XI. På kommissionens webbplats http://europa.eu.int/comm/equal finns de publikationer som nämns i punkt X ovan och en rad andra som ger exempel på goda lösningar. Webbplatsen kan besökas kostnadsfritt av alla beslutsfattare på arbetsmarknadsområdet inom EU. De flesta av kommissionens publikationer har tryckts upp och fått stor distribution inom EU.

De evenemang som anordnats på nationell och europeisk nivå och det systematiska införlivandet av resultaten i de program som är efterföljare till Integra (särskilt initiativet Equal) är också ett tecken på det intensiva arbetet inom programmen. På det transnationella planet beskrivs resultaten av detta samarbete i flera publikationer som finns tillgängliga på Internet.

XII. Den slutliga bedömningen av hur väl man lyckats uppnå målen inom Integra kan inte göras förrän kommissionen mottagit och granskat slutrapporterna från medlemsstaterna (som ska lämnas in i juni 2002) och utvärderingen publicerats 2003.

XIII. När det gäller Integra anser kommissionen att man i meddelandet till medlemsstaterna klart och tydligt angett de främsta målgrupperna för alla delar av initiativet Employment, utan att för den skull införa en alltför "toppstyrd" definition som skulle ha begränsat medlemsstaternas möjligheter att anpassa de operativa programmen till de särskilda behov som finns på den egna arbetsmarknaden.

- Dessutom kan de enda giltiga indikatorerna för ett program med innovativa åtgärder som Employment vara förändringar av arbetsmarknadspolitiska riktlinjer och metoder som är djupt rotade och fått karaktären av fasta inslag. Kommissionen drar på grundval av erfarenheten med Adapt och Employment samma slutsats som revisionsrätten när det gäller de indikatorer som ska användas för uppföljningen av programmet, och denna fråga beaktades vid utformningen av initiativet Equal. Det står dock klart att de flesta indikatorerna är kvalitativa snarare än kvantitativa, vilket ger ett betydande manöverutrymme.

- När det gäller behovet av att utarbeta en strategisk plan för systematisk överföring av erfarenheter och exempel på goda lösningar anser kommissionen att de nationella handlingsplanerna för sysselsättning - och den europeiska sysselsättningsstrategin i sin helhet - är ett viktigt inslag i den strategiska planen för systematisk förbättring av mänskliga resurser i medlemsstaterna. Gemenskapens initiativ för mänskliga resurser, bland annat Equal, har en viktig och aktiv roll på detta område.

FÖRBEREDELSER

12. Kommissionen vill påpeka följande:

a) Projekturvalet för Integra sköttes helt av de urvalskommittéer som inrättats av förvaltningsmyndigheten för initiativet i de olika medlemsstaterna. Det var också urvalskommittéerna som ansvarade för den exakta tolkningen av innovation i respektive medlemsstat.

b) När det gäller att fastställa populationen i de olika målgrupperna för Integra ges en förteckning över målgrupper i punkt 12 i meddelandet till medlemsstaterna om ändrade riktlinjer för de operativa programmen inom Employment(5). Dessa riktlinjer är dock breda och allmänt hållna, och medlemsstaterna uppmuntrades att tolka dem utifrån den egna situationen och med hänsyn till prioriteringarna i de operativa programmen.

c) Målen fastställs i allmänna ordalag i riktlinjerna från 1996 (i avsnitt I "Mål") samt i strukturfondsförordningarna. Mer specifika mål för varje målgrupp skulle anges i medlemsstaternas operativa program på grundval av nationella politiska riktlinjer och prioriteringar.

d) e) Den övergripande ramen för urval av projekt och målgrupper ges i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning(6) samt i avsnitt VII i riktlinjerna. Det betonas dock att det är svårt att utarbeta indikatorer för att mäta utestängning, vilket också framgår av det arbete som för närvarande utförs på detta område i enlighet med de beslut som fattades vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Nice.

f) Användning av riktmärken (benchmarking) för identifierbara målgrupper kan ge en felaktig bild av resultaten av ett program som Integra, där målpopulationen hela tiden förändras och de kvalitativa effekterna på systemen och på faktorer som påverkar utestängning från arbetsmarknaden har en större betydelse.

13. Kommissionen är medveten om de svårigheter som uppkommer när man utvärderar ett initiativ som spänner över så många olika målgrupper och verksamheter. Kommissionen anser dock att de potentiella fördelarna med en strategi som möjliggör korsbefruktning mellan olika verksamheter och erfarenheter uppväger fördelarna med en jämförande analys av projekten.

14. Man har använt en strategi präglad av en helhetssyn och angripit problemet med utestängning från arbetsmarknaden i dess vidaste mening. I till exempel Storbritannien(7) baserades dock målen för initiativet på en analys av den brittiska arbetsmarknaden där de minst gynnade grupperna angavs. Denna analys publicerades i september 1996 som ett tillägg till det operativa programmet(8) för Employment, i vilket målgrupperna för Integra fastställdes och de föreslagna åtgärderna motiverades med statistiska uppgifter. I bilaga 3 till de brittiska anvisningarna för sökande inom initiativet Employment 1997-1999 (del 2) ges en ganska ingående beskrivning av föreslagna mottagare, och i bilaga 4 listas de 805 distrikt med arbetsmarknadsproblem som prioriterades inom Integra.

I ett vidare perspektiv finns liknande information även för det franska operativa programmet för Employment.

15. Tydliga definitioner av nyckelord tillhandahölls exempelvis i Frankrike, där man i anvisningarna för sökande gav förklaringar till nyckelord och till begreppet innovation. På liknande sätt definierades i de brittiska anvisningarna för initiativet Employment 1997-1999 begreppen innovation, övervakning, multiplikatoreffekter, spridning och mainstreaming samt det transnationella perspektivet. Dessa anvisningar skickades ut till alla sökande innan de skulle lämna in projektförslagen. I bilaga 1 till de brittiska anvisningarna anges dessutom de urvalskriterier som används för att bedöma deras förståelse och tillämpning av dessa begrepp.

URVAL OCH GENOMFÖRANDE

18. Kommissionen införde allmänna riktlinjer för övervakning och utvärdering av Europeiska socialfondens åtgärder 1995 och särskilda riktlinjer för initiativet Employment 1999(9).

19. När det gäller frågan om fastställande av målgrupper vill kommissionen påpeka följande:

- Målgrupperna för programdelen Integra anges i punkt 12 i meddelandet till medlemsstaterna(10) om ändrade riktlinjer för de operativa programmen inom Employment(11).

- Kommissionen hade under hela perioden en god överblick över genomförandet av Integra genom byrån för tekniskt stöd (Europs), som samlade in information om projekten i samarbete med de nationella kontoren för tekniskt stöd inom Integra.

- Enligt förordningen ska slutrapporterna om genomförandet av initiativet skickas till kommissionen senast den 30 juni 2002. Granskningen av dessa rapporter kommer att ge kommissionen ingående kunskaper om genomförandet av Integra i alla medlemsstater.

20. Syftet med initiativet var att förbättra det sätt på vilket arbetsmarknaden i EU fungerar, och eftersom de viktigaste aktörerna på området fanns på nationell eller till och med lokal eller regional nivå, inriktade man mainstreaming-verksamheten främst på dessa nivåer.

Spridningen av projektresultaten skedde främst via de nationella kontoren för tekniskt stöd, som i de flesta fall fortsatte sin verksamhet en tid efter det att Europs stängts.

På EU-nivå inriktades spridningen från 1997 på nio temagrupper som inrättats särskilt för detta ändamål. Eftersom dessa fokusgrupper i samtliga fall leddes av medlemsstaterna och hade representanter för de nationella kontoren för tekniskt stöd, den nationella förvaltningen och projekten, fick stängningen av Europs inte några större konsekvenser för dem.

21. En redogörelse för de första erfarenheterna av Integra och de andra delarna av gemenskapsinitiativet Employment finns på kommissionens webbplats(12). Dessa viktiga erfarenheter klassificerades enligt principerna för den europeiska sysselsättningsstrategin för att göra det lättare för medlemsstaterna att utnyttja dessa erfarenheter vid utarbetandet av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning.

För att få medlemsstaterna att använda resultaten av initiativet Employment, oavsett var de kom från, hade det nya initiativet Equal utformats så att medlemsstaterna skulle ange vilka erfarenheter som gjorts inom Adapt och Employment i fråga om de tematiska prioriteringar som fastställts för Equal.

25. I Spanien var ett av de viktigaste urvalskriterierna för projekten "innovation" (enligt definitionen i det ändrade operativa programmet - kommissionens beslut C(97)863).

I Storbritannien angavs särskilda kompletterande urvalskriterier för Integra i det operativa programmet för Employment, enligt vilka de sökande skulle ange i vilka avseenden projektet skiljer sig från existerande åtgärder och visa att det inte sker någon överlappning.

26. Som framgår av punkt II anges tydliga mål för Integra-projekten i kommissionens meddelande från 1996. Åtminstone i Storbritannien var urvalskriterierna utformade med hänsyn till målgruppen och komplementaritet med andra liknande program. I bilaga 1 till de brittiska anvisningarna för sökande inom initiativet Employment 1997-1999 (del 2) anges klart och tydligt vilka urvalskriterier som gäller för Integra och de andra delarna av Employment. Bland dessa ingår frågor som inriktning på målgrupper, arbetsmarknadsanalys, innovation, det transnationella perspektivet, resultat, övervakning och utvärdering, spridning, multiplikatoreffekten, kapacitet, budget samt komplementaritet.

27. När det gäller inriktningen på migranter och flyktingar kan följande nämnas:

I Spanien angavs i inbjudan att lämna projektförslag inom Integra att man skulle prioritera åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, språkundervisning för invandrare osv., trots att denna grupp relativt sett då var mycket mindre i Spanien än i andra länder.

I det operativa programmet för Storbritannien angavs att flyktingar och migranter var en av målgrupperna. I urvalskriterierna viktas dessutom åtgärder för flyktingar (bl.a. enligt anvisningarna för sökande inom initiativet Employment 1997-1999 [del 2]).

UTVÄRDERING

29. Man hade inte tillgång till tillförlitliga indikatorer under perioden. Det enda relevanta riktmärket var en indikator som innebar att befintliga instrument, tekniker och metoder ställdes mot de nya som utvecklats inom initiativet.

30. Initiativets tillkomst har direkt anknytning till kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. I vitboken (särskilt kapitel 8) ges en bred bakgrund till de ekonomiska och sociala utmaningar som EU stod inför 1994. De särskilda initiativ som kommissionen tagit under perioden som följer omedelbart efter vitboken bör betraktas i ljuset av kommissionens ambitiösa försök att genomföra stora förändringar i den ekonomiska och sociala strukturen i EU.

31. Kommissionen kan inte utvärdera kostnaderna för och de eventuella fördelarna med initiativet i de olika medlemsstaterna och avgöra hur utbrett deltagandet varit inom målgrupperna förrän man fått in slutrapporterna om programmet från medlemsstaterna och analyserat dessa. Sista inlämningsdag för dessa rapporter är den 30 juni 2002.

32. En utvärdering görs under programmets gång på grundval av de allmänna riktlinjer för Europeiska socialfondens åtgärder som kommissionen infört(13). Den halvtidsutvärdering på EU-nivå som publicerades i mars 2000 grundade sig både på nationella utvärderingsrapporter som behandlades i gemensamma möten och på särskilda utredningar (exempelvis fallstudier). En slututvärdering av gemenskapsinitiativet Employment kommer att göras under 2002 och 2003. Man kommer då att ha tillgång till information om hela initiativet.

33. Man kommer inte att ha tillgång till detaljerad information om resultatet av initiativet i de olika medlemsstaterna förrän kommissionen har fått in slutrapporterna om programmet från medlemsstaterna. Sista inlämningsdag för dessa rapporter är den 30 juni 2002.

34. Employment var ett enskilt initiativ och ingen särskild utvärdering gjordes av programdelen. Halvtidsutvärderingen på EU-nivå av initiativet Employment, som utfördes i samarbete med utvärderare i de olika medlemsstaterna, innehåller en hel del information om genomförandet av Integra(14). Samstämmigheten i utvärderingsstrategin för Employment behandlas i punkt 33.

36. I slutsatserna om de halvtidsutvärderingar som gjorts för Europeiska socialfondens åtgärder framhålls att gemenskapsinitiativet inte bör utvärderas i strikt kvantitativa termer. Utvärderingen bör inriktas på kvalitativa frågor, som till exempel processer som syftar till att nå ut till nya utestängda grupper. En rad medlemsstater har utarbetat övervakningsinstrument för att samla in sådana uppgifter om genomförandet av projektet som rör innehåll, finansiering och den transnationella aspekten(15).

37. Initiativet Employment utformades med hänsyn till många olika problem som existerar för en rad olika grupper och undergrupper och med tanke på behovet av ett stort antal olika förslag till lösningar. Slututvärderingen av initiativet Employment, som ska publiceras under 2003, bör fästa beslutsfattarnas och programskaparnas uppmärksamhet vid olika exempel på goda lösningar och ge en oberoende bedömning av deras potential.

41. En utvärdering skulle göras dels under programmets gång, dels efter det att programmet avslutats. Kommissionen har fastställt allmänna riktlinjer för Europeiska socialfondens åtgärder(16). Utvärderare på EU-nivå har gett stöd och hjälp till nationella utvärderare i hela EU. Genom utvärderingen på EU-nivå fastställs metodologiska riktlinjer till stöd för de nationella utvärderarna och tillhandahålls en gemensam ram för de olika typer av analyser som ska göras och de olika slags uppgifter som ska samlas in. Utvärderarna på EU-nivå har möjlighet att använda sig både av de nationella utvärderingsrapporter som diskuteras i gemensamma möten och av särskilda utredningar (exempelvis fallstudier).

42. Utvärderingsrapporterna om enskilda projekt ingick i medlemsstaternas strukturer för information och spridning - och därigenom även i EU:s. Resultaten av projekten införlivades ofta med de nationella rapporter och publikationer som offentliggjordes.

43. Det sägs inte i initiativets mål att projekten ska fortsätta på obestämd tid. Om man inom ett projekt utarbetar en strategi som leder till goda resultat bör denna strategi integreras i den "reguljära" arbetsmarknadspolitiken. Om projektet istället stannar kvar inom gemenskapsinitiativet innebär det ett misslyckande med att integrera det i den reguljära verksamheten och därmed ett misslyckande för en av initiativets viktigaste principer.

Medlemsstaterna hade dock en strategi för hur man skulle hantera de erfarenheter som gjorts inom projekten, genom mainstreaming-processen.

SPRIDNING OCH SAMORDNING AV RESULTAT

44-45. Som en del av spridningsinsatserna gav kommissionen 1997 ut en vägledning med titeln Impact Guide for Employment Project Promoters. I denna vägledning ges exempel på hur man kan utarbeta en strategi för spridning av goda resultat av ett projekt (CE-V/7-97-003-XX-C, s. 32, 1997). Denna följdes 1999 av Guide to Public Relations Activities for Project Promoters som syftade till att ge projekt inom de olika gemenskapsinitiativen möjlighet att uppfylla sin hela potential genom effektiv kommunikation (s. 28, 1999).

De nationella kontoren för tekniskt stöd gav också vägledning till de egna projekten.

Exempel:

- I Storbritannien utfärdade kontoret för tekniskt stöd i juli 1997 Guidance Note 7: Dissemination, som gav detaljerad vägledning till projekt om mål, medel och metoder för spridning.

- I Spanien utarbetade man broschyrer och anordnade tre seminarier på nationell nivå i juli och november 1998 samt i juni 1999. Dessutom hölls många seminarier och informationsmöten på regional och lokal nivå. Särskilt stöd gavs till nätverk för målgrupperna (Red Europea de Gitanos y Viajeros, red Repris, red Labora Vita).

46. Kommissionen instämmer med denna iakttagelse och har redan fört in kravet på inrättande av sådana breda styrgrupper i det pågående gemenskapsinitiativet Equal.

48. Kommissionen har genom sin byrå för tekniskt stöd inom Employment (Europs) öppnat en webbplats med omfattande information om de erfarenheter som gjorts och de lärdomar som dragits inom Integra. När Europs stängdes 2000 överfördes innehållet på webbplatsen till kommissionen och finns nu tillgängligt på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/equal.

Många medlemsstater, till exempel Spanien, upprättar databaser med grundläggande information om projekten.

50. Medlemsstaterna har nära anknytning till det arbete som utfördes på EU-nivå inom temagrupperna, som utarbetade en rad riktlinjer i serien Innovations. Följande publikationer hade särskild relevans för Integra:

- Employment and solidarity(17)

- Forging strong local partnerships(18)

- Towards employment for all(19) samt andra publikationer i serien som även om de inte direkt grundar sig på det arbete som utförts inom Integra-projekten innehåller viktiga lärdomar för målgrupperna för Integra (se bilaga 1).

51. Tydligare information om hur Integra påverkat problemet med utestängning från arbetsmarknaden kommer att ges genom den utvärdering av gemenskapsinitiativet Employment som kommer att publiceras under 2003 och genom de slutrapporter om genomförandet av initiativet på nationell nivå som ska skickas till kommissionen senast den 30 juni 2002.

53. Kommissionen har i samarbete med medlemsstaterna gett ut en publikation med titeln Transnationality works! If you work at it!, där den transnationella aspekten behandlas ingående ur tre huvudperspektiv. Denna publikation har tryckts upp på de fem största officiella språken och distribuerats till viktiga aktörer, beslutsfattare, nationella myndigheter samt projekten. Den finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/equal (kataloguppgifter: Innovations nr 8, CE-19-98-487-XX-C, 1999, s. 60).

54. Kommissionen kan varken bekräfta eller vederlägga revisionsrättens påstående att det i de besökta medlemsstaterna inte fanns någon strategisk plan för att systematiskt organisera överföringen av goda lösningar.

Åtminstone i Storbritannien fanns det en plan för systematisk mainstreaming, som utarbetats av förvaltningsmyndigheten och godkänts av kontrollkommittén (se protokoll från mötet i kontrollkommittén för Employment den 29 april 1997). Planen genomfördes via kontoret för tekniskt bistånd och uppdaterades regelbundet. Kontrollkommittén fick regelbundna lägesrapporter som ett stående inslag i alla därpå följande möten. En liknande plan genomfördes i Frankrike.

55. Under genomförandet av initiativet Employment noterade kommissionen de positiva effekterna av att sådana aktörer (lokala myndigheter, arbetsgivare, arbetsmarknadens parter) deltog i styrgrupperna för projekten. Därför såg man till att sådana aktörer systematiskt inkluderades i styrgrupperna för projekt inom gemenskapsinitiativet Equal (en efterföljare till Employment).

ÖVRIGT

58. Kravet på att lokala aktörer skulle delta i planeringen, genomförandet och utvärderingen av åtgärder (se punkt 6 d i riktlinjerna) innebar att verksamheten inriktades på områden där det fanns relevanta lokala aktörer av detta slag.

I exempelvis Spanien angavs det särskilt i urvalskriterierna för Integra att åtgärder i mindre gynnade stadsområden skulle prioriteras. För att stärka komplementariteten med åtgärder inom andra initiativ med liknande mål anordnade Spanien ett gemensamt Integra-Urban-seminarium i Cordoba.

60-63 samt 65-67. Erfarenheterna av Adapt och Employment fick kommissionen att dra samma slutsatser som revisionsrätten, och denna fråga beaktades vid planeringen av det pågående initiativet Equal.

64. På grund av subsidiaritetsprincipen böjde man sig automatiskt för medlemsstaternas preferenser på området. Urvalet av projekt och godkännandet av deras budgetar sköttes på nationell nivå och detta arbete baserades på en detaljerad analys av deras förslag till arbetsprogram.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

68. Kommissionen anser att man med Integra - och gemenskapsinitiativet Employment i sin helhet - lyckades sikta högt utan att bli överambitiös. En hög ambitionsnivå var nödvändig med tanke på de problem som man stod inför. Målen för initiativet, som anges i meddelandet till medlemsstaterna om riktlinjer för initiativet från 1996, var tydliga och relativt enkla och gjorde det möjligt att genomföra de flesta projekten på fältet med gott resultat.

69. När det gäller förberedelserna fastställs målen för initiativet både i riktlinjerna (i avsnitt I "Mål") och i strukturfondsförordningarna. Den övergripande ramen ges i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning(20) enligt punkt 3 i riktlinjerna.

70. De riktlinjer som kommissionen ger i meddelandet till medlemsstaterna(21) var breda och allmänt hållna, och medlemsstaterna uppmuntrades att tolka dem utifrån den egna situationen och med hänsyn till prioriteringarna i de operativa programmen. Kommissionen anser att användning av riktmärken (benchmarking) för identifierbara målgrupper kan ge en felaktig bild av resultaten av ett program som Integra, där målpopulationen hela tiden förändras och de kvalitativa effekterna på systemen och på faktorer som påverkar utestängning från arbetsmarknaden har en större betydelse.

71. I de operativa programmen för Spanien respektive Storbritannien anges att flyktingar och migranter är en av målgrupperna. I de brittiska urvalskriterierna viktas dessutom åtgärder för flyktingar (bl.a. enligt anvisningarna för sökande inom initiativet Employment 1997-1999 [del 2]).

72. En redogörelse för de första resultaten av Integra och de andra delarna av gemenskapsinitiativet Employment finns på kommissionens webbplats. Dessa viktiga erfarenheter klassificerades enligt principerna för den europeiska sysselsättningsstrategin för att göra det lättare för medlemsstaterna att utnyttja dessa erfarenheter vid utarbetandet av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning.

Utvärderingen av Employment och slutrapporterna om programmet (som ska lämnas in senast den 30 juni 2002) kommer att innehålla en kortfattad redogörelse för viktiga erfarenheter på nationell och europeisk nivå och för de resultat som uppnåtts.

73. Employment var ett enskilt initiativ och ingen särskild utvärdering gjordes av programdelen. Genom halvtidsutvärderingen på EU-nivå fastställs metodologiska riktlinjer till stöd för de nationella utvärderarna och tillhandahålls en gemensam ram för de olika typer av analyser som ska göras och de olika slags uppgifter som ska samlas in. Slututvärderingen av Employment kommer också att ge detaljerad information om resultaten av hela initiativet, inbegripet Integra.

74. Kommissionen instämmer med denna iakttagelse om spridningen och har redan fört in detta krav i det pågående gemenskapsinitiativet Equal (en efterföljare till Employment).

75. a) Både i Spanien och i Storbritannien omfattade urvalskriterierna innovation och en inriktning på projekt för människor som riskerar att stängas ute från arbetsmarknaden.

b) Några tillförlitliga slutsatser om de erfarenheter som gjorts och om uppföljningen av dessa kan inte dras förrän kommissionen fått in och granskat slutrapporterna om initiativet.

c) Övervakningen i medlemsstaterna skedde via de formellt inrättade kontrollkommittéerna, där kommissionen fanns representerad. Spridningen av information var omfattande både på projektnivå och på lokal, nationell och europeisk nivå. Ingendera användes för att skapa nya modeller för att motverka utestängning från arbetsmarknaden, men båda var viktiga inslag för att se till att erfarenheterna av projekten fördes ut till så många beslutsfattare som möjligt.

76. Några tillförlitliga slutsatser om Integras värde och genomslag kan inte dras förrän kommissionen fått in och granskat slutrapporterna om initiativet Employment (som ska lämnas in senast den 30 juni 2002) och utvärderingen publicerats under 2003.

77. När det gäller revisionsrättens rekommendationer vill kommissionen framhålla följande:

a) De erfarenheter som gjordes under de första åren med den europeiska sysselsättningsstrategin visade värdet av en mer tematisk strategi för arbetsmarknadspolitiken. Diskriminering och bristande jämlikhet är vanliga fenomen och tar sig olika uttryck. Önskemålet om att öppna arbetsmarknaden för alla innebär att man har ett enormt försöksområde. Kommissionen anser att det främst är de lokala myndigheternas sak att se till att de utvalda projekten är innovativa.

b) Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att tillförlitliga och standardiserade indikatorer bör tas fram så snart som möjligt. Denna uppgift ingår i det gemensamma arbete som nu utförs av medlemsstaterna. En kvalitativ utvärdering under hela projektet är den bästa garantin för att se till att sådana experimentella program skapar ett mervärde.

c) De erfarenheter som gjorts inom Adapt och Employment var det första steget till ett närmare och mer intensivt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt genom de temagrupper som inrättades på europeisk nivå. Dessa positiva inslag beaktades till fullo vid utarbetandet av initiativet Equal.

Bilaga 1

En serie viktiga publikationer gavs ut vid initiativets slut, bland annat följande häften med direkt relevans för Integra:

- Crossing the Job Threshold - resultaten av det arbete som utförts av temagruppen med samma namn. I denna publikation påpekas behovet av att inrikta resurserna på individer som redan är utestängda från arbetsmarknaden eller som befinner sig i riskzonen. Den är av intresse främst för institutioner och personer som kan fungera som en länk mellan sådana utsatta grupper och arbetsgivarna, exempelvis offentliga och privata arbetsförmedlingar och organ för yrkesinriktad utbildning samt icke-statliga organisationer som representerar dessa utsatta grupper. Sådana institutioner har svårt att genomföra förändringar och utveckla sina metoder och angreppssätt, om inte omgivningen stödjer sådana förändringar. Därför riktar sig denna publikation även till arbetsmarknadens parter och beslutsfattare som arbetar med arbetsmarknadspolitiska frågor på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. (CE-V/1-00-016-XX-C, 2000, s. 28).

- Empowerment - resultaten av det arbete som utförts av temagruppen med samma namn. Denna temagrupp har studerat hur Employment-Integra-projekten har strävat mot målet att ge utestängda människor och grupper ökat inflytande, som en strategi för att integrera dem i arbetslivet. Temagruppen fastställde vilka projekt som var mest representativa för detta angreppssätt och agerade på såväl nationell som europeisk nivå för att undersöka strategierna för att ge människor ökat inflytande när det gäller arbetsmarknad och integration samt dessa strategiers effekter. (CE-V/1-00-013-XX-C, 2000, s. 30).

- Integra - Vägar till integrering och arbete för dem som är drabbade av eller hotas av social utslagning - Integra har som mål att främja åtgärder som syftar till att ge utestängda bättre tillgång till arbetsmarknaden och ökad anställbarhet. (CE-97-96-475-XX-C, 1997, s. 20).

- Att utforma aktiva sysselsättningsstrategier - En sammanfattning av de strategiska lärdomarna av Adapt och Employment. Inom Adapt- och Employment-projekten har ett stort antal innovativa modeller för goda lösningar utforskats för att förbättra och stödja aktiva sysselsättningsstrategier. Dessa har direkt anknytning till de fyra pelarna i den europeiska sysselsättningsstrategin och till medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning: anställbarhet, företagaranda, anpassningsförmåga och lika möjligheter. (CE-V/1-00-020-XX-C, 2000, s. 16).

- Territorial Approaches: the key principles - Termen "territorial approaches" syftar på ett framväxande system med lokala styrelseformer. Detta system innebär att regionerna och områden inom regionerna kan vidta flexibla och innovativa åtgärder för att lösa de problem som en allt öppnare global ekonomi medför, samtidigt som det främjar medborgarnas deltagande och ansvarstagande. (CE-V/1-00-001-XX-C, 2000, s. 36).

(1) Meddelande till medlemsstaterna om fastställande av ändrade riktlinjer för handlingsprogram eller totalanslag som medlemsstaterna anmodas föreslå inom ramen för gemenskapsinitiativ om "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" som syftar till att främja tillväxten inom sysselsättningsområde, huvudsakligen genom utveckling av mänskliga resurser (EGT C200, 10.7.1996, s. 13).

(2) Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för gemenskapsinitiativet Equal avseende samarbete mellan länderna för att främja nya metoder för att bekämpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden, för perioden 2000-2006 (2000/C 127/02, EGT C127, 5.5.2000).

(3) (CE-V/7-97-003-XX-C, 1997, s. 32).

(4) Ibid s. 28.

(5) Meddelande till medlemsstaterna om fastställande av ändrade riktlinjer för handlingsprogram eller totalanslag som medlemsstaterna anmodas föreslå inom ramen för gemenskapsinitiativ om "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" som syftar till att främja tillväxten inom sysselsättningsområdet, huvudsakligen genom utveckling av mänskliga resurser (EGT C 200, 10.7.1996, s.13).

(6) Kapitel 8 f i vitboken Growth, Competitiveness, Employment - The Challenges and Ways Forward into the 21st Century, ISBN 92-826-7423-1, 1994.

(7) Förenade kungariket lade fram två separata operativa program inom gemenskapsinitiativet Employment - dels för Storbritannien, dels för Nordirland. De exempel som ges i kommissionens svar avser det operativa programmet för Storbritannien.

(8) Medlemsstaternas planering för åtgärder inom gemenskapsinitiativen lades fram för kommissionen i form av operativa program.

(9) Common guide for monitoring and evaluation EC Structural Funds, Europeiska kommissionen, 1995 samt A methodology for the European evaluation of the Employment Initiative, 1999.

(10) Op. cit. (se fotnot 1 - dokument från 1996).

(11) "Bland målgrupperna ska ingå de mindre gynnade grupper som tidigare omfattades av Employment-Horizon, exempelvis långtidsarbetslösa, arbetslösa ensamstående föräldrar, hemlösa, romer och resande, fängelseinterner och f.d. interner samt missbrukare. Särskild tonvikt bör dock läggas vid åtgärder inriktade på de behov som migranter, flyktingar och andra liknande utsatta grupper har."

Den ovannämnda definitionen av målgrupper inom Employment-Horizon omfattade "narkotikamissbrukare, marginaliserade människor, invandrare, flyktingar, resande, isolerade människor, enföräldersfamiljer, hemlösa, fängelseinterner och f.d. interner". (EGT C 180, 1,7.1994, s. 36).

(12) Se följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/equal/ae.cfm Strategic Lessons.

(13) Op. cit.- Common guide for monitoring and evaluation EC Structural Funds, Europeiska kommissionen, 1995 samt A methodology for the European evaluation of the Employment Initiative, 1999.

(14) Op. cit.

(15) Final EU wide evaluation of Community Initiative Employment, mars 2000, s. 107.

(16) Op. cit. - Common guide for monitoring and evaluation EC Structural Funds, Europeiska kommissionen, 1995 samt A methodology for the European evaluation of the Employment Initiative, 1999.

(17) Innovations nr 7, CE-11-98-932-XX-C, 1998, s. 36.

(18) Innovations nr 1, CE-11-98-924-XX-C, 1998, s. 28.

(19) Innovations nr 9, CE-26-99-780-XX-C, 2000, s. 40.

(20) ISBN 92-826-7423-1.

(21) Op. cit. - Meddelande till medlemsstaterna (EGT C 200, 10.7.1996, s. 19).