EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 07.03.1996 
KOM(96) 78 slutlig 
96/0052 (COD) 
KOMMISSIONENS MEDDELANDE 
om nätverk för övervakning av smittsamma sjukdomar i Europeiska gemenskapen 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om upprättande av ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av 
smittsamma sjukdomar i Europeiska gemenskapen 
(framlagt av kommissionen) 

KOMMISSIONENS MEDDELANDE OM NÄTVERK FÖR ÖVERVAKNING 
AV SMITTSAMMA SJUKDOMAR I EUROPEISKA GEMENSKAPEN 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. INLEDNING 2 
II. SÄRDRAG FÖR DEN EPIDEMIOLOGISKA ÖVERVAKNINGEN AV 
SMITTSAMMA SJUKDOMAR 3 
1. Definition av övervakning 3 
2. Målsättningen med övervakningen 4 
3. Principer och villkor för övervakningen 5 
4. De olika övervakningssystemen 5 
5 Övervakningssystemens kvalitet 6 
III. REDAN EXISTERANDE FORMER FÖR INTERNATIONELLT 
SAMARBETE VID ÖVERVAKNING 8 
1. Världshälsoorganisationens bestämmelser 8 
2 Europeiska gemenskapens bestämmelser 10 
3 Övriga nätverk 13 
IV. BEDÖMNING AV EXISTERANDE SYSTEM OCH FÖRSLAG TILL 
GEMENSKAPSÅTGÄRDER 14 
1. Översikt över existerande system 14 
2. Slutsatser 16 
3.Framtida åtgärder 17 
BILAGA ... 21 
INLEDNING 
Ebolavirusepidemin i Zaire 1995 och lungpestepidemin i Indien året innan har på 
nytt aktualiserat behovet av att vidta åtgärder i kampen mot 
infektionssjukdomarna. Det är ett sedan länge väl känt faktum att 
infektionssjukdomar som orsakas av olika mikrobiska agenser tenderar att sprida 
sig från individ till individ och inom ett geografiskt område huvudsakligen på 
grund av människors rörlighet och endast i mindre utsträckning på grund av varors 
rörlighet och konsumtion av vatten och matvaror. Därtill kommer faktorer som 
klimatförändringar (uppvärmning av jordklotet), ökad resistens mot antibiotika, 
människors immunologiska tillstånd, levnadsförhållanden (socioekonomiska 
problem). Ju mer människor flyttar omkring, desto större är risken att de här 
sjukdomarna skall sprida sig och orsaka epidemier i oskyddade befolkningsgrupper 
och på så sätt försämra hälsan hos befolkningen. Alltifrån asiaten och kolera till 
Hl V-vi ruset som orsakar AIDS - exemplen på detta har varit många både nu och 
tidigare. De agenser som orsakar smittsamma infektionssjukdomar känner inga 
geografiska gränser. När de väl fatt fotfäste i en befolkning verkar de dessutom 
sprida sig allt snabbare, trots en påtaglig förbättring av den förebyggande 
hälsovården. 
Utifrån vad som sagts, är det självklart att för att de ansvariga 
hälsovårdsmyndigheterna i en stat skall kunna vidta de åtgärder som krävs för att 
bromsa eller förhindra de här infektionssjukdomarnas framfart, krävs det att de har 
en så exakt kunskap som möjligt om den epidemiologiska situationen. Detta kan 
bara uppnås genom att man systematiskt samlar in fakta om de här sjukdomarna, 
analyserar och tolkar dessa fakta samt vidarebefordrar dem till de ansvariga 
hälsovårdsmyndigheterna. Alla dessa aktiviteter innebär en epidemiologisk 
övervakning vars syfte huvudsakligen är praktiskt, nämligen att samla ihop 
information för att snabbt kunna agera. När det gäller smittsamma sjukdomar, är 
alla specialister överens om att övervakning och ett utnyttjande av övervakningens 
resultat är hörnstenen i arbetet med att kontrollera och förebygga de här 
sjukdomarna. Den epidemiologiska övervakningen har ett flertal gånger visat att 
den lönar sig och att kostnaden för de resurser som ställs till dess förfogande mer 
än väl kompenseras av de besparingar som görs genom att sjukdomsfall kan 
undvikas. 
Eftersom infektionssjukdomarna lätt kan spridas över Europa om inget görs, är det 
nödvändigt att man enas om vilka åtgärder som krävs vid övervakningen av dessa 
sjukdomar. I detta syfte antog rådet och medlemsstaternas hälsovårdsministrar den 
13 november 1992 en resolution nr 92/C 326/l'i vilken kommissionen ombeds att 
göra en sammanställning över vilka bestämmelser som finns mellan 
medlemsstaterna eller inom Världshälsoorganisationen (WHO) när det gäller 
övervakningen av infektionssjukdomar, särskilt av sådana som överförs via föda. 
Kommissionen ombeds också att ta reda på vilka behov och brister som finns och 
komma med förslag till förbättringar. Europaparlamentet har i sin tur i en 
EGT, 11.12.1992 
/ 
/ 
/ 
/ 
resolution om allmän hälsovård efter Maastricht2, anmodat kommissionen att 
inrätta ett gränsöverskridande nätverk för att formulera praktiskt tillämpbara 
definitioner av de sjukdomar som omfattas av bestämmelsen om obligatorisk 
sjukdomsanmälan, och för att samla in, uppdatera, analysera och sprida 
medlemsstaterna uppgifter om dessa sjukdomar, samt all samarbeta med nationella 
och internationella organ inom dessa områden 1 sina slutsatser, nr 94/C 15/04* av 
den 13 december 1993, ber också rådet kommissionen att komma med förslag om 
skapandet av ett epidemiologiskt nätverk inom gemenskapen. I ett meddelande om 
ramarna för insatser på folkhälsans område, KOM(93)559 av den 23 november 
1993, och i ett meddelande om AIDS och vissa andra smittsamma sjukdomar, 
KOM(94)413 av den 9 november 1994, föreslog kommissionen vissa 
gemenskapsåtgärder i syfte att skapa och utveckla sådana nätverk för övervakning. 
Utan att påstå att ämnet är uttömt, vill kommissionen med detta meddelande 
redogöra för vilket interinstitutionellt samarbete som finns på det europeiska 
planet när det gäller övervakning av smittsamma sjukdomar. Efter att ha beskrivit 
särdragen i den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomarna och 
ha utvärderat det samarbete som finns, vill kommissionen i detta meddelande 
analysera styrkan och svagheten i det nuvarande systemet utifrån ett visst antal 
objektiva kriterier som uppställts i syfte att garantera ett hälsoskydd på en hög 
nivå i den europeiska gemenskapen. Till sist redovisas förslag till 
övcrvakningsåtgärder, på både lång och kort sikt, som skall medföra att 
smittsamma sjukdomar i Europa förebyggs och kontrolleras utan att respekten för 
grundläggande principer i gemenskapen, såsom subsidiaritet och gemenskapens 
mervärde, för den skull äventyras. 
II. SÄRDRAG FÖR DEN EPIDEMIOLOGISKA ÖVERVAKNINGEN AV 
SMITTSAMMA SJUKDOMAR 
För att kunna gå vidare i detta övergripande ämne är det för att undvika 
tvetydigheter och missförstånd helt nödvändigt att noga definiera sammanhanget 
och de använda begreppen samt att bestämma gränserna för det berörda 
verksamhetsområdet så att bilden av vad som bör göras på gemenskapsnivå blir 
klar och entydig. Detta klargörande är desto mer nödvändigt eftersom situationen 
såväl på det nationella som det internationella planet kännetecknas av ett myller 
av initiativ och åtgärder, som inte alltid är väl kända, och av ett förvillande 
virrvarr av olika system. Det finns också särdrag som endast gäller övervakningen 
av smittsamma sjukdomar och som man måste ta hänsyn till när man för upp 
övervakningen på Europanivå. 
1. Definition av övervakning 
I det föreliggande meddelandet och beslutet menas med epidemiologisk 
övervakning det systematiska och kontinuerliga insamlandet av hälsovårdsfakta 
samt analys analys och tolkning av dessa, vilket gör det möjligt inte bara att 
EGT nr C 329, 06.12.1993, s. 375. 
EGT, 18.1.1994 
utarbeta, genomfora och utvärdera åtgärder och program inom hälsovårdsområdet 
utan också att se till att informationen snabbt sprids till de som behöver den för 
att kunna fatta medicinska eller andra beslut. Övervakningen innebär alltså att man 
genom insamlandet av olika typer av information observerar vissa hälsofenomen 
som berör en befolkning eller en befolkningsgrupp så att man snabbt kan göra ett 
ingripande för att rätta till det som observerats. Övervakningen skall i princip pågå 
ständigt, så länge fenomenen riskerar att uppstå. Det handlar alltså om en aktiv 
och dynamisk process eftersom situationen ur hälsovårdsynpunkt alltid kan 
utvecklas mycket snabbt om inget ingripande görs. 
När epidemiologerna använder termen övervakning menar de i praktiken tre olika 
saker, nämligen smittsamma sjukdomar, hälsorisker knutna till miljöförstöring 
samt tillförlitligheten hos biologiska produkter som används på människor. I det 
sistnämnda fallet talar man om vaksamhet, till exempel när det gäller blod eller 
blodprodukter. Icke smittsamma sjukdomar som till exempel cancer, hjärt- och 
kärlsjukdomar och psykiska sjukdomar kan givetvis också göras till föremål för 
övervakning. På grund av att de utvecklas under lång tid och på grund av den 
annorlunda typen av information som måste samlas in om dessa sjukdomar, och 
också på grund av att de inte kräver något omedelbart ingripande som vid 
epidemier som sprids snabbt, kommer termen epidemiologisk observation att 
användas i de här fallen. 
2. Målsättningen med övervakningen. 
Den epidemiologiska övervakningen när det gäller smittsamma sjukdomar skall 
genomföras så att den svarar mot olika syften som det är lämpligt att närmare 
ange Det gäller först och främst att känna till incidensen (dvs. göra en 
kartläggning av antalet nya sjukdomsfall under en viss given period, t.ex. en 
månad eller ett år) och en given infektionssjukdoms kännetecken samt dess 
spridningssätt i tid och rum. Det gäller också att känna till dess spridning i olika 
socialgrupper så att sjukdomens utbredning på så sätt kan förutses och avvärjas. 
Vidare gäller det att genom ett varningssystem spåra ansamlingar av sjukdomsfall, 
epidemier eller onormala hälsoriskfaktorer så att man kan ingripa och hindra en 
speciell smittväg. Till sist gäller det att beskriva vilka olika faktorer som ökar 
risken att fl en smittsam sjukdom, samt hur viktiga dessa faktorer är, för att på 
så sätt kunna besluta om förebyggande åtgärder och rekommendationer som är så 
väl anpassade till omständigheterna som möjligt. 
Dessa tre målsättningar, som är oberoende av varandra, skall utgöra grunden för 
den verksamhet som benämns kontroll av smittsamma sjukdomar. Det handlar 
absolut inte om någon byråkratisk, individuell kontroll som man ibland skulle 
kunna befara, utan om att göra sitt yttersta för att bromsa ökningen av 
sjukdomsfall för att möjliggöra en återgång till det normala, dvs. en hög 
häisoskyddsnivå. 
Utöver dessa aktiviteter som är avsedda att förbättra förhållandena i en faktisk 
situation, kan ett syfte med övervakningen också vara att tjäna som 
utvärderingsinstrument för olika förebyggande åtgärder, vilket särskilt gäller 
vaccci nation. Övervakningen kan även tjäna som hjälpmedel när man genom 
särskilt utarbetade epidemiologiska undersökningar vill få fram och pröva 
sanningshalten i vetenskapliga hypoteser. 
3- Principer och villkor för övervakningen. 
Smittsamma sjukdomar har ett antal grundläggande kännetecken som beskrivits 
i ett tidigare kommissionsmeddelande (KOM (94) 413 av den 9 november 1994, 
punkterna 6-15), till vilket man kan vända sig. Dessa kännetecken bestämmer på 
sätt och vis villkoren för övervakningen, eftersom de här sjukdomarna inte utgör 
något homogent block, långt därifrån. 
Enligt specialisterna på epidemiologi kan övervakningen i praktiken utgå såväl 
från kliniska och/eller biologiska kriterier, för vilka adekvat information kan 
tillhandahållas av praktiserande läkare eller analyslaboratorier, som från ett 
komplett insamlande av information eller stickprover beroende på vilken typ av 
patologi som skall övervakas. Allvarliga och sällsynta infektionssjukdomar kräver 
ett systematiskt insamlande genom t.ex. obligatoriska rapporter eller 
dödsfallsregister, medan det vid vanliga och mindre allvarliga infektionssjukdomar 
lämpar sig bättre med stickprover, som kan tillhandahållas genom ett nätverk av 
utvalda läkare och laboratorier. Hur väl övervakningen skall lyckas är avhängigt 
av hur ofta informationsinsamlandet sker. Insamlandet kan vara kontinuerligt eller 
regelbundet återkommande, men skall upprepas med tillräckligt korta intervaller, 
enligt ett förfarande som antingen innebär ett passivt inväntande av information 
eller är aktivt och kräver en regelbunden eller kontinuerlig kontakt med 
informationskällan. 
övervakningen är också beroende av den geografiska nivån, dvs. om den är lokal, 
nationell eller internationell, liksom av effektiviteten i informationsutbytet. Sättet 
att utbyta information bör vara anpassat till behoven så mycket som möjligt och 
framförallt vara snabbt, vilket innebär att kommunikationen lämpligen sker genom 
t.ex. skriftliga frågeformulär, telefon, fax eller datateknik. Till detta skall läggas 
det faktum att vid en strikt övervakning bör man använda sig av två oberoende 
och kompletterande övervakningssystem för en och samma infektionssjukdom. 
Genom att jämföra fakta som samlats in meddelst de olika systemen, kan man 
avgöra om den insamlade informationen är fullständig och representativ. 
Det är självklart att för att en global överblick av situationen skall vara möjlig, 
bör all övervakningsinformation samlas på en viss central nivå, vilket i de flesta 
fall, federal staterna undantagna, är på nationell nivå. På Europanivån är det på 
samma sätt nödvändigt att sammanställa informationen så att den kan behandlas 
och tillställas de ansvariga inom hälsovården. 
4. De olika övervakningssystemen. 
De olika övervakningssystemen skall på nationell eller regional nivå försöka 
bringa klarhet i hur situationen för smittsamma sjukdomar ter sig. 
a) Det klassiska sättet att göra detta på är genom en obligatorisk sjukdomsanmälan 
som den allmänpraktiserande läkare som ställer diagnosen skall skicka in till 
hälsovårdsmyndigheten. Rapporten skall också innehålla en del kompletterande 
upplysningar och en centraliserad behandling av informationen, som gör det 
möjligt att göra en uppskattning av den allmänna situationen Detta system är mer 
eller mindre effektivt beroende på vilken stal det galler (och de underliggande 
rapporterna) och grundar sig oftast på en klinisk diagnos, utan uppgift om enskilda 
fall. Systemet gör det heller inte möjligt att undvika dubbel rapporter eller icke 
bekräftade fall och medför därmed en obestämdhet och osäkerhet när det gäller 
hur allvarlig situationen är. Systemet fungerar bäst nar sjukdomsincidensen inte 
är alltför hög. Liksom vid alla passiva övervakningssystem är en registrering av 
samtliga sjukdomsfall inte möjlig. 
b) Av denna anledning försöker man oftast ersätta eller komplettera detta system 
med ett nätverk av utvalda allmänpraktiserande läkare Arbetet görs på frivillig 
basis och läkarna rekryteras på sådant sätt att deras stickprover skall vara 
jämförbara med resultaten från samtliga allmänläkare i landet vad gäller ålder, 
kön, var och hur undersökningen gjorts och skall utgöra ett representativt urval 
på 1- 4 % av samtliga allmänpraktiserande läkares resultat. Det blir allt vanligare 
att de försöker stå i kontakt med varandra med hjälp av datateknik och 
övervakningsresultaten sammanställs veckovis, vilket gör det möjligt att observera 
de övervakade sjukdomarna i tid och rum. Det här systemet används särskilt ofta 
vid vanliga sjukdomar med hög incidens. Det gör det möjligt att upptäcka 
tendenser och är lämpligt om man snabbt vill slå larm och omedelbart kunna 
utbyta information. 
c) Nätverket av utvalda laboratorier för medicinsk biologi rekryteras efter liknande 
principer och tilllhandahåller information om mikroorganismer (virus, olika former 
av bakterier osv.) som de identifierar i sitt dagliga arbete, oftast med stöd av en 
klinisk diagnos som kan bekräfta resultatet. Beroende på vilka sjukdomar det 
gäller uppstår på så sätt flera olika nätverk som alla spelar en viktig roll för den 
epidemiologiska beredskapen. Alla medlemsstater har ännu inte sådana här 
nätverk, vilka kräver en avancerad organisation och en ständig bemanning, vilket 
betyder att betydande medel måste anslås. 
d) Utvalda centrum som har specialiserat sig på smittsamma sjukdomar utgör ännu 
en länk genom sin expertis (identifiering av smittämnesstammar och 
epidemiologisk analys), sin uppgift att slå larm vid svåridentifierade fall, enstaka 
eller i grupp, av sällsynta och allvarliga sjukdomar samt sin funktion som teknisk 
rådgivare åt hälsovårdsmyndigheterna. 
e) En sista länk i kedjan är återkommande eller punktvisa undersökningar, t.ex. 
prevalensstudier (sjukhusinfektioner), utvärdering av förebyggande åtgärder 
(vaccination) och bestämmande, genom retrospektiva undersökningar, av incidens 
för vissa, icke övervakade sjukdomar. Andra informationskällor (medicinska 
dödsattester, vaccin- och läkemedelsförsäljning, friskintyg, fall av sjukhussjuka 
etc.) kan också utnyttjas för att indirekt stärka de egentliga övervakningssystemen. 
5) Övervakningssystemens kvalitet 
Huruvida de ansvariga på hälsovårdsmyndigheterna har någon nytta av den 
övervakning som sker på nationell nivå beror naturligtvis på övervakningens 
kvalitet och hur den tillämpas enligt ett antal kriterier, dvs. hur exakt den klarar 
av att redogöra för epidemiologiska fakta. Detta gäller än mer när det handlar om 
att inrätta en internationell övervakning på gemenskapsnivå, vilken skulle vara 
meningslös om det inte var möjligt att jämföra information som samlats in på 
olika ställen inom gemenskapens territorium. 
a) Övervakningssystemets känslighet, det vill säga hur stor andel av det verkliga 
antalet sjukdomsfall som registreras i det här systemet är en mycket viktig 
bedömning som måste göras. Mätt på detta sätt har systemet med obligatoriska 
rapporter en känslighet som sträcker sig från 5% (anmälda fall i förhållande till 
verkliga fall) upp till en nästan fullständig täckning på nära 100%. Under dessa 
förhållanden kan man starkt tvivla på att en rapporteringsfrekvens som understiger 
en nivå på mellan 50 och 80 % är till någon nytta, utan systemet måste då 
oundgängligen förbättras eller kompletteras med andra informationskällor. 
b) Representativiteten i systemet är en avgörande faktor i de nätverkssystem som 
grundas på stickprover. Detta gäller i all synnerhet när känsligheten i systemet 
med obligatoriska rapporter är dålig. Då riskerar helhetsbilden att bli mycket 
sämre och medföra en vilseledande bedömning av stituationen. 
c) Dröjsmål vid rapporteringen kan, särskilt när man betänker att en epidemi 
kräver ett snabbt ingripande, medföra att åtgärdernas effektivitet när det gäller att 
fa epidemin under kontroll blir sämre. En rapportering som sker varje år eller var 
tredje månad räcker kanske för sjukdomar som inte kräver något omedelbart 
ingripande, men är otillräcklig i alla andra fall. Det här förhållandet är av särskilt 
stor vikt när man har att göra med ett område som är så stort som den Europeiska 
gemenskapen. 
d) De insamlade resultatens tillförlitlighet är direkt beroende av om 
sjukdomsfallen kan identifieras och av det faktum att en och samma person kan 
undersökas av flera olika läkare i rad eller att personen kan göra flera 
konsultationer på grund av återfall. 
e) Insamlade uppgifter som är konfidentiella medför etiska och juridiska problem 
i synnerhet om frågeformuläret som används vid rapporten innehåller frågor om 
individens sexuella beteende eller om smittvägar vid en eventuell HIV-positivitet. 
I dessa fall är det oftast lämpligt att rapporten inte innehåller uppgifter som gör 
det möjligt att identifiera personen i fråga. 
0 Övriga faktorer som måste tas med i beräkningen när man bedömer 
övervakningssystemets tillförlitlighet är dels brist på den kompletterande 
information som ofta är oumbärlig vid den epidemiologiska övervakningen av en 
viss sjukdom, dels brist på de mänskliga resurser som krävs för att övervakningen 
skall fungera som avsett och en fullständig analys av uppgifterna skall kunna 
göras. Det här är två viktiga faktorer för att övervakningssystemet skall fungera 
så att det kan vara till gagn för folkhälsan. 
III. REDAN EXISTERANDE FORMER FÖR INTERNATIONELLT 
SAMARBETE VID ÖVERVAKNING 
Historiskt sett har flera former för internationellt samarbete kring smittsamma 
sjukdomar kommit till stånd Samarbetet sker mellan staterna eller mellan 
specialiserade institutioner i staterna och har natuiligt nog tillkommit genom 
Världhälsoorganisationens försorg och under dess beskydd. 
Världshälsoorganisationens geografiska ansvarsområde i Europa sträcker sig långt 
utanför den europeiska gemenskapens territorium, som fö. ej är sammanhängande. 
Om man bortser från de sjukdomar som finns upptagna i den internationella 
hälsovårdsstadgan, sker samarbetet på frivillig basis och hur effektivt det är beror 
på hur stort deltagarnas intresse är för att samla in relevant information och utbyta 
den för att den sedan skall kunna analyseras och spridas. 
I de fall en drifts- eller investeringskostnad är förbunden med de 
gränsöverskridande aktiviteter som är till nytta eller är oumbärliga för folkhälsan, 
har en fortsatt verksamhet kunnat garanteras tack vare ett ganska ansenligt stöd 
från Europeiska gemenskapen, oftast i samarbete med Världshälsoorganisationen. 
För att få en så fullständig översikt som möjligt över de nätverkssystem där det 
ingår representanter från hälsovårdsmyndigheterna och specialister på 
övervakningen av smittsamma sjukdomar, gav kommissionen i slutet av 1993 ett 
expertteam i uppdrag att göra en inventering med hjälp av ett frågeformulär som 
olika ansvariga personer i medlemsstaterna svarade på. Denna verksamhet gav till 
resultat ett internationellt, och i synnerhet europeiskt, samarbete som har som 
yttersta mål att förbättra bekämpningen av en eller flera smittsamma sjukdomar 
och som därför har lett till extraanställning av personal i åtminstone tre av 
gemenskapens stater. En lista över befintligt samarbete samt ett registerkort med 
tekniska uppgifter om varje samarbetspartner återfinns som bilaga. 
1 Världshälsoorganisationens bestämmelser 
Eftersom avsikten inte är att i detalj analysera Världshälsoorganisationens alla 
verksamheter inom det här området, återges här endast de system som 
Världsorganisationen ensam använder sig av och bara i den mån de berör den 
Europeiska gemenskapen. 
a) Internationella hälsostadgan. (IHS), som antogs av den tjugoandra 
världshälsokongressen 1969 och som ändrades av den tjugosjätte kongressen 1973 
vad gäller kolera samt av den trettiofjärde kongressen 1981 vad gäller 
smittkoppor, har som målsättning att hindra spridningen av sjukdomar i världen. 
Genom denna stadga förbinder sig alla stater som är anslutna till denna 
internationella konvention, vilket alla medlemsstater i Europeiska gemenskapen 
men inte själva gemenskapen är, att förhindra spridning vid epidemiska utbrott av 
tre smittsamma sjukdomar, nämligen böldpest, kolera och gula febern. Dessa 
åtgärder bryter med traditionella bestämmelser av typen karantän, vilka oftast inte 
längre är lämpliga, och de består istället av permanent epidemiologisk 
övervakning av sjukdomsfall som förts in från ett annat land, tidig upptäckt av 
infektioner och rapportering av dessa till Världshälsoorganisationen inom 24 
timmar samt en snabb och så omfattande spridning av informationen om 
infektionerna som möjligt. De här tre sjukdomarna härjar ju normalt inte i Europa 
8 
utan importeras från områden utanför Europa Världshälsoorganisationen är 
centrum för verksamheten och medlemsstaterna skall vända sig till den när de 
rapporterar nya fall. 
Systemet är emellertid ganska formellt och möjliggör inte effektivt samråd mellan 
de berörda medlemsstaterna när de här sjukdomarna uppträder inom deras 
territorium. I vissa fall kan sjukdomar och åkommor som inte regleras i IHS, som 
till exempel vissa typer av afrikansk blödarfeber, handhas av de nationella 
myndigheterna i samma anda. Erfarenheten visar för övrigt att det i det här fallet 
är svårt att bevisa nyttan av det samarbete på gemenskapsnivå som en del önskar 
sig, eftersom det knappast låter sig göras rent praktiskt. 
b) De andra internationella systemen för informationsutbyte vilka sorterar under 
Världshälsoorganisationen är i praktiken främst hänvisade till passiv övervakning. 
Vissa av dem förtjänar dock att uppmärksammas. 
* Det utvidgade vaccinationsprogrammet som Världshälsoorganisationen 
upprättade 1974 har som målsättning global kontroll av sex sjukdomar (difteri, 
neonatal stelkramp, kikhosta, polio, mässling och tuberkulos) hos barn tack vare 
ett heltäckande vaccinationsskydd. När det gäller Världshälsoorganisationens 
europeiska del (femtio stater, Ryssland och EU inberäknade), är 
Världshälsoorganisationens femte mål lite annorlunda, eftersom det har som 
målsättning kontroll av sex sjukdomar (samma som ovan, dock inte tuberkulos 
och kikhosta, och dessutom påssjuka och kongenital röda hund) hos hela 
befolkningen före år 2000. Till detta kommer följande fyra åtaganden som 
medlemsstaterna förbundit sig för: Utrotning av polio före år 2000, utrotning av 
neonatal stelkramp till år 1995, minskning av dödligheten i mässling med 95 % 
och en minskning av antalet fall med 90 % till år 1995, samt rutinmässig 
vaccination till år 1995 mot hepatit B-virus om hepatit B-antigener återfinns hos 
fler än 8 % och vaccination av utsatta grupper till år 1997 om frekvensen är lägre 
än 8%. 
Förverkligandet av de här målen är bara en rekommendation, och alltså inte av 
bindande karaktär, och är beroende av den goda viljan hos de nationella 
hälsovårdsmyndigheterna, som har representanter i en rådgivande grupp och i en 
förvaltningskommitté. Dessa utbyter i princip varje år resultaten av övervakningen, 
vilket är nödvändigt för att genomförandet av vaccinationsprogrammen skall 
kunna kontrolleras. I realiteten är ett synsätt och ett handlingsprogram som är 
gemensamt för medlemsstaterna, och som skulle underlätta en jämförelse mellan 
länderna, långt ifrån förverkligat när det gäller övervakningsmetoder 
(fallbeskrivning) och fastställandet av vaccinationsskydd 
* Två andra system. Centrum för samarbete inom hälsa och övervakning av 
sjukdomar (Rom) samt Centrum för övervakning av infektioner och 
matförgiftningar (Berlin), verkar inte längre uppfylla de villkor som anses 
nödvändiga för att verksamheten skall vara ändamålsenlig 
2 Europeiska gemenskapens bestämmelser 
I rådets direktiv 92/1 17/EEG4 av den 17 12 <>2, om skyddsåtgärder mot specifika 
zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter tor alt 
förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och torgiftningar fastställs ett 
system på gemenskapsnivå för insamlande av uppgifter om ett antal zoonoser och 
zoonotiska agenser. I enlighet med artikel 5 i det direktivet är medlemsstaterna 
skyldiga att senast den 31 mars varje år framlägga en rapport om tendenser och 
källor till zoonotiska infektioner som registrerats under det gångna året. Dessutom 
skall kommissionen göra en utvärdering av dessa uppgifter och lämna en rapport 
till Ständiga Veterinärkommittén före den 1 oktober samma år. 
Bortsett från dessa utförliga redogörelser, som inte direkt omfattas av detta 
meddelande, arbetar man inom Europeiska gemenskapen sedan närmare ett 
decennium tillbaka och inom fyra olika områden med att fa till stånd olika 
åtgärder avseende övervakningen av smittsamma sjukdomar. Avsevärda medel har 
anslagits framförallt inom forskningsområdet, följt av åtgärder för teknisk 
utveckling inom telekommunikation och den inre marknaden. 1 enlighet med 
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, strävar kommissionen 
efter ett nyskapande förhållningssätt och ett synsätt som vid arbetet med 
verksamhetsramarna på hälsovårdsområdet gagnar hela gemenskapen. En 
samordning av de mycket viktiga verksamheterna på hälsovårdsområdet är mer 
nödvändig än någonsin för att en tydlig och sammanhängande bild av helheten 
skall kunna erbjudas. 
a) Eurosentinelsystemet är resultatet av en samordnad verksamhet som påbörjades 
1988 och som i tre år finansierades av programmet Biomed (forskning inom 
medicin och hälsovård). Syftet med systemet var att främja skapandet av ett 
nätverk av utvalda allmänpraktiserande läkare och fa till stånd en samordning av 
dessa läkarnas verksamhet i ett visst antal medlemsstater för att slutligen kunna 
skapa ett europeiskt nätverk av utvalda läkare som skulle utnyttja modern 
datateknik. På det nationella planet är de utvalda allmänpraktiserande läkarna 
grupperade i nätverk vars uppgift är ett snabbt utbyte, i standardiserad form, av 
den information som läkarna samlar ihop under sin kliniska verksamhet och en 
inrapportering av informationen till en central enhet. I Eurosentinels fall är de 
nationella, centrala enheterna kopplade till en central serviceenhet belägen i 
Institutet för hygien och epidemiologi (IHE) i Bryssel. Denna enhets uppgift är 
att fungera som mottagare av information om de aktiviteter som pågår i de utvalda 
läkarnas praktik, att hjälpa nätverken i tekniska frågor, att organisera vetenskapliga 
sammankomster och att regelbundet publicera ett nyhetsbrev. 
Eurosentinel bedriver sin verksamhet under överinseende av en 
projektförvaltningsgrupp och har till uppgift att bevaka den internationella 
incidensen när det gäller fyra hälsofrågor, grundad enbart på klinisk diagnos, 
nämligen mässling, påssjuka, utförda HIV-tester och influensavirus. Eurosentinel 
samordnade vid starten nätverk som redan fanns i fem länder (Belgien, Frankrike, 
Nederländerna, Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland samt Schweiz) 
och medverkade sedan till skapandet av liknande nätverk i fyra andra länder 
EGT nrL 62, 15.03.93, s. 38. 
10 
(Irland, Portugal, Spanien och Italien) De olika nätverken som deltar i 
Eurosentinel är olika väl loi ankrade nationellt och/cllri u-gionalt, men uppvisar 
en avsevärd likhet beträffande oiganisationcn I >e legislrorade icsiiltalen 
kännetecknas av en viss osäkerhet eftersom de enbait gimulas på klinisk dignos 
(utan biologisk bekräftelse) och gemensam fallbeskrivning saknas. Efter att ha 
erhållit ekonomiskt stöd av kommissionen under uppbyggnadsskedet, fortsätter nu 
systemet att fungera tack vare stöd från de behöriga myndigheterna i de berörda 
staterna. 
b) Nätverk för datautbyte mellan förvaltningar 
i) CARE - systemet för tidig varning 
Hälsovårdsmyndigheterna är på såväl lokal, regional som nationell nivå skyldiga 
att se till att nödvändiga upplysningar om fall av smittsamma sjukdomar som kan 
leda till epidemier eller epidemiska utbrott finns att tillgå och i god tid 
vidarebefordras till beslutande instanser och/eller att lämpliga åtgärder vidtas. 
De nationella myndigheternas effektivitet vid fullgörandet av dessa uppgifter 
underlättas avsevärt av ett väl utbyggt, ekonomiskt och användarvänligt 
datasystem. I ett Europa utan gränser skulle ett gemenskapssystem, till vilket 
hälsovårdsmyndigheterna i medlemsstaterna var kopplade, göra det möjligt att på 
kort tid utbyta tillförlitlig information, resultat och erfarenheter. Ett sådant system 
skulle också göra det möjligt med konsultationer innan motåtgärder sätts in, till 
exempel vid en epidemi. Systemet skulle även möjliggöra en samordning av 
svaren, särskilt när dessa far ekonomiska eller sociala följder, och skulle kunna 
förbättra utformningen av hälsovårdens handlingsprogram, deras planering, 
finansiering och förvaltning. 
Mot bakgrund av detta, antog rådet den 6 november 1995 ett beslut5 avseende stöd 
till projektet IDA (telematiskt informationsutbyte mellan förvaltningar i 
gemenskapen), som på hälsovårdsområdet omfattar två projekt, en med titeln 
CARE (med två delprojekt, ett om system för tidig varning och ett om 
läkemedelsövervakning) och REITOX (Europeiskt nätverk för information om 
narkotikami ssbruk). 
De två delprojekten i CARE som ingår i IDA är resultatet av två tidigare 
åtgärdsprogram som kommissionen finansierade och som ingick i det tredje 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1991-1993), nämligen ENS-
CARE (Europeiskt nervsystem). Systemet är nu inne i en övergång mellan 
inledningsskede och operativ fas och en allmän uppbyggnad och global 
infrastruktur håller på att skapas inom tre sektorer, nämligen smittsamma 
sjukdomar, information och indikatorer inom hälsoområdet samt 
läkemedelsövervakning. 
Delprojektet CARE-EWS (System för tidig varning) skall för sin del under de 
närmaste två åren koncentrera sig på utvecklingen av en infrastruktur som skall 
möjliggöra telematisk kommunikation mellan nationella förvaltningar inom de 
EGT nr L 269, 11.11.1995, s. 23 
11 
gränser som medges inom ramen för den allmänna uppbyggnad som fastställs i 
IDA-programmet. CARE-EWS bör, förutom alt den tar hand om 
infrastrukturfrågorna och uppbyggnaden av förbindelser mellan de nationella 
förvaltningarna, förse sig med ett lämpligt material för informationsutbyte, en 
uppgift som faller på kommissionens och de berörda förvaltningarnas lott. 
Kommissionen skall i detta avseende framlägga ett förslag till Europaparlamentets 
och rådets beslut som syftar till att skapa ett europeiskt system för epidemiologisk 
övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar. 
Kommissionen har också utarbetat ett meddelande och ett förslag till 
Europaparlamentets och rådets beslut avseende ett program för hälsoövervakning6. 
Det här programmet, som inte är kopplat till övervakningen av smittsamma 
sjukdomar men ändå kan använda sig av material därifrån, har till uppgift att 
samla in lämplig information om hälsotillstånd och faktorer som påverkar hälsan. 
Till skillnad från vad som är fallet vid den övervakning av smittsamma sjukdomar 
som det här meddelandet handlar om, har det här programmet inte till syfte att 
garantera att fullständig, giltig och i vissa fall hemlig, information, liksom svar 
som sammanställts, finns att tillgå vid fall av smittsamma sjukdomar som kan föra 
med sig epidemiska utbrott. 
ii) G7:s globala tillämpningsprojekt i fråga om hälsovård 
G7:s globala tillämpningsprojekt i fråga om hälsovård innehåller ett underprojekt 
kallat "Mot ett globalt hälsovårdsnät". En av huvuddelarna i projektet består i att 
fastställa ett internationellt informationsutbyte för övervakning av smittsamma 
sjukdomar med hjälp av ny telekommunikationsteknik Denna verksamhet drar 
nytta av erfarenheterna från "Wonder project" vid USAs Centres for Disease 
Control och tar hänsyn till rekommendationerna rörande smittsamma sjukdomar 
från det nationella rådet för vetenskap och forskning till USA:s president, vilka 
är föremål för en rapport kallad "Global Health Threat". I denna detaljerade 
rapport redovisas en helhetssyn på de problem och hinder som man stöter på i 
kampen mot smittsamma sjukdomar och det föresläs en metod för att anta 
lämpliga åtgärder som innefattar ett världsomfattande kommunikationsnät från fall 
till fall. 
c) Europeiska centrumet för epidemiologisk övervakning av AIDS 
Det här centret, som finansieras av Europeiska gemenskapen inom ramen för 
forskningsprogrammen BIOMED och programmet "Europa mot AIDS", bildades 
1987 i Paris och har till uppgift att övervaka AIDS och HIV-virus inom den 
Europeiska gemenskapen och den europeiska delen av Världshälsoorganisationens 
område med vilket detta center samarbetar. Centrumet tar varje kvartal emot nya 
uppgifter via diskett från alla europeiska stater, som hämtar uppgifterna ur sina 
nationella databaser. Uppgifterna består av ett visst antal indikatorer som gäller 
sjukdomen och diagnosen samt en kommentar om utvecklingstendenserna under 
det gångna kvartalet. Uppgifterna innehåller inga namn och det är därför inte 
möjligt att identifiera de berörda personerna, oavsett geografisk hemvist. 
KOM 95 (449), 16.10.1995 
12 
Centrumet gör också upp tabeller och samlar in uppgifter från verksamhet där 
HIV-test lämnats anonymt. 
d) Pågående övervakningsverksamheter 
Det går för närvarande inte att jämföra uppgifter om smittsamma sjukdomar som 
inrapporteras från skilda länder, eftersom övervakningssystemen ser ytterst olika 
ut. Dessutom kan bara en mindre andel av de epidemiska utbrotten spåras och på 
ett korrekt sätt följas upp. Epidemiologisk fältverksamhet, dvs. tillämpningen av 
epidemiologiska metoder vid övervakning, vid framställning av information, vid 
hälsovårdsåtgärder och vid kontroll av infektionssjukdomar, är det 
tillvägagångssätt som har störst utsikter att hindra spridningen av epidemier och 
om möjligt finna motåtgärder. Mot bakgrund av detta, talar allt för en samverkan 
när det gäller utbildning inom epidemiologi och smittsamma sjukdomar. 
Om man inom hälsovården skapar en stab av personal som har en gemensam 
kunskapsbas, kompetens i epidemiologi och ett likartat förhållningssätt, skulle 
detta i hög grad stimulera gemensamma åtgärder på hälsovårdsområdet, särskilt 
när det gäller preventiva åtgärder vid smittsamma sjukdomar. Det är därför som 
kommissionen sedan 1994, inom ramen för programmet för förebyggande av 
AIDS och andra smittsamma sjukdomar, ger ekonomiskt stöd till en utbildning av 
epidemiologer organiserad av Institutet för hygien och epidemiologi i Bryssel. 
Utbildningen består i att man under en period av två eller tre år väljer ut ett tiotal 
epidemiologer på lika många platser i olika medlemsstater för att på så sätt samla 
erfarenhet och kompetens inom området epidemiologisk intervention (kontroll av 
smittsamma sjukdomar), något som för närvarande saknas på det europeiska 
planet. Genom detta annorlunda tillvägagångssätt kan man sedan så småningom 
fa till stånd ett nytt nätverk av specialister på övervakning av smittsamma 
sjukdomar och fa det att fungera fullt ut inom två eller tre år. 
Helt i linje med ovanstående verksamhet, görs för närvarande på AIDS-centrumet 
i Paris en genomförbarhetsstudie som gäller utgivningen av en europeisk bulletin 
om smittsamma sjukdomar, vilken är tänkt att innehålla uppgifter om 
övervakningen och komma ut en gång i månaden. Redan nu har de ansvariga på 
de nationella bulletinerna, tillsammans med de nationella myndigheter som har 
ansvaret för övervakningen i medlemsstaterna, etablerat ett system för samordning 
som syftar till en permanent utgivning av en sådan bulletin på gemenskapsnivå. 
Bullentinens uppgift skall vara att regelbundet publicera information som kommer 
både från de nätverk som redan finns och från de nätverk som håller på att bildas. 
Den skall redovisa resultat från epidemiologiska undersökningar, jämföra olika 
länders tillvägagångssätt på hälsovårdsområdet och samla ihop information som 
redan publicerats i medlemsstaternas nationella bullentiner och som är av allmänt 
intresse. 
3 Övriga nätverk 
Som framgår av bilagan har fler internationella nätverk av liknande slag skapats 
av personer som är sysselsatta med övervakning inom den offentliga sektorn, 
ibland i samarbete med den privata läkemedelsindustrin, t.ex. när det gäller 
influensa. De andra nätverken berör meningiter, listerios och barnsjukdomar. 
13 
IV. BEDÖMNING AV EXISTERANDE SYSTEM OCH FÖRSLAG TILL 
GEMENSKAPSÅTGÄRDER 
1. Översikt över existerande system 
Eftersom tillräckligt underlag för en grundlig utvärdering saknas, är det svårt att 
göra en fullständig analys av de nuvarande systemen nar det gäller övervakning 
på gemenskapsnivå och ännu svårare att göra någon egentlig bedömning av dem. 
Man kan dock tillåta sig att undersöka situationen utifrån en mall som grundar sig 
dels på en indelning av sjukdomarna i grupper, dels på smittsätt och dels på de 
kriterier för övervakningssystemets kvalitet som tidigare angetts (II.5). 
Kriterier för en uppskattning av övervakningens ändamålsenlighet och av de 
nuvarande systemens likvärdighet kan ställas upp enligt följande: 
a) I grupper: Sjukdomar för vilka vaccinationsskydd finns 
Sexuellt överförda sjukdomar, hepatit B, AIDS/HIV 
Hepatit (C, samt icke klassificerade) 
Sjukdomar orsakade av födoämnen 
Zoonoser (för kännedom) 
Sjukdomar som förts in från ett annat land 
Infektioner i andningsorganen (tuberkulos) 
Sjukhusinfektioner 
b) Efter smittsätt: 
1- Via vatten: 
2. Via djur: 
3. Vi a frKla: Kolera, hepatit A, legionärssjuka, (vattenkvalitet) 
Brucellos, trikinos, Campylobacter, echinococcosis, 
rabies, Yersinia, etc. 
Salmoncllaipfeklioner (Salmonella enteriliJis, 
Salmonella typhi murium, Salmonella virchow, 
Salmonella napoli) 
Listerioser 
Enterohemorragisk Escherichia coli 
Övriga? 
4. Genom direktkontakt: AIDS 
STD (syfilis, kl amy di a, genital herpes) 
Tuberkulos (resistens mot antibiotika, 
sjukhussjuka) 
Hepatit B och C 
Influensa och influensaliknande sjukdomar 
Meningiter (Haemophilus influenzae B, 
meningococker) 
A, B, C, pneumokockbakterier 
Övriga? 
14 
5. Via blod: AIDS/HIV 
Hepatit B och C 
Övriga? 
6. Via miljön: Aspergillus (sjukhusinfektioner) 
Legionärssjuka 
Övriga? 
7. Övriga smittsätt: Creutzfeldt-Jakobs syndrom 
Övriga? 
c) Efter de kriterier som ställts upp för ett övervakningssystems kvalitet: 
Känslighet 
Representativitet 
Dröjsmål vid rapporteringen 
Tillförlitlighet 
Konfidentiella uppgifter 
Uppföljning (anslagna medel) 
Mot bakgrund av denna allmänna översikt är det lätt att jämföra det som nu finns 
med det som teoretiskt skulle kunna förverkligas när det gäller sjukdomar som är 
föremål för övervakning. Det ankommer på kommissionen att i nära samarbete 
med de ansvariga för övervakningen av smittsamma sjukdomar i medlemsstaterna, 
vilka sammankallats till en lämplig instans, lägga fram motiverade förslag och 
vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra den epidemiologiska övervakningen i 
gemenskapen. Redan nu bör man lägga till tuberkulos och hepatit C, vilka har 
ägnats särskilt intresse i ett meddelande från kommissionen (Kom (94) 413). 
Det verkar i allmänhet som om de olika formerna av internationellt samarbete blir 
mer och mer komplicerade ju mer tekniskt förfinade de använda metoderna blir 
och ju mer sofistikerade kommunikationssätten blir. De system som utvecklats 
hittills lyckas inte heller bra om de bara begränsar sig till en formell kontakt 
mellan institutionerna, utan någon uppmuntran till närmare samarbete mellan de 
som utövar övervakningen. Motsatsen gäller, dvs. systemet blir framgångsrikt, 
först när alla olika faktorer finns med. Alltför ofta har de nuvarande systemen 
skapats utan några klart formulerade mål och har inte i tillräckligt hög grad burits 
upp av epidemiologiska kriterier och strängt vetenskapliga normer. En fortlöpande, 
vetenskaplig utvärdering av övervakningsresultaten är nyckel till framgång för alla 
system. Detta kräver tillgång till både personella och ekonomiska resurser, något 
som de nuvarande systemen ofta saknar. 
När det gäller hälsovård är effektiviteten i det internationella samarbetet beroende 
av kvaliteten på de uppgifter som samlats in och denna är i sin tur beroende av 
de nationella systemens varierande kvalitet. En samordning och en förbättring av 
de nuvarande systemen, snarare än inrättandet av nya system, liksom en 
utveckling av typiserade fallbeskrivningar som accepteras av alla är här nyckeln 
till framgång. Varje system och varje nätverk är helt beroende av den möda den 
enskilde deltagaren lägger ner. 
15 
2. Slutsatser 
Efter den undersökning som gjoits av det internationella samarbetet vid 
övervakningen av smittsamma sjukdomar och eflei det alt kommissionen rådgjort 
med experter och ansvariga för övervakningen i medlemsstaterna kan ett antal 
slutsatser dras kring vilka det råder enighet. 
a) Behovet av ett europeiskt samarbete som syftar till att förebygga smittsamma 
sjukdomar ökar ständigt. Det här samarbetet bör av flera skäl ha mycket hög 
prioritet. Befolkningens rörlighet ökar på grund av turism, affärsutbyte och 
flyttning i största allmänhet. Öppenheten ökar på grund av varors fria rörlighet. 
Vissa infektionssjukdomar som tuberkulos och polio har kommit tillbaka i Europa. 
Nya infektioner har tillkommit, till exempel sådana som beror på olika stammar 
av E. koli 0157, som utsöndrar cytotoxiner. Faror och hot har uppkommit genom 
att preventiva åtgärder vid smittsamma sjukdomar inte längre vidtas i olika delar 
av Östeuropa, etc. 
b) För att man skall kunna arbeta förebyggande mot smittsamma sjukdomar, krävs 
det ett samarbete inom övervakning och mikrobiologi som kan tillämpas i den 
förebyggande hälsovården. För närvarande saknas till och med en lista på 
organisationer och laboratorier som gör det möjligt att på gemenskapsnivå göra 
en viss typ av analys eller identifiering. 
c) Det faktum att nya samarbetsprojekt inom övervakning planeras och kommer 
till stånd allteftersom visar att det finns ett erkänt behov av ett europeiskt 
samarbete. Uppenbarligen finns dock luckor och överlappningar samt skillnad i 
kvalitet och kvantitet, i tid och tillförlitlighet i de nuvarande systemen, vilket visar 
nödvändigheten av att samordna de här aktiviteterna inom Europeiska 
gemenskapens ram. 
d) Det är för närvarande stor skillnad mellan vaccinationsprogrammen och 
tidpunkterna för vaccination i de olika länderna i den Europeiska gemenskapen. 
En förbättring av övervakning och forskning i syfte att underlätta en 
harmonisering av vaccinerna skulle innebära en välbehövlig rationalisering av 
hälsovården. 
e) I syfte att förbättra övervakningen på europeisk nivå är det nödvändigt att 
noggrant fastställa inom vilka områden det pågår parallella verksamheter och hur 
man skall prioritera när det gäller vilka projekt som skall slutföras. Man bör 
därför stödja samarbetet mellan experterna på de olika nationella institutionerna 
som har ansvaret för övervakningen av smittsamma sjukdomar. Sådana här 
initiativ skulle med fördel kunna samordnas med WHO:s verksamhet och särskilt 
den som bedrivs i Europa. 
f) Utvecklandet av de kontaktnät som behövs för de här verksamheterna kan 
underlättas av regelbundna sammanträden mellan ansvariga experter från de olika 
nationella övervakningsprogrammen. Sammanträdena bör ägnas åt 
hälsovårdsproblem som hänger samman med övervakningen av smittsamma 
sjukdomar, mikrobiologi samt probem och prioriteringar på europeisk nivå. 
16 
g) Alla länder i gemenskapen bör delta i ett sådant närverk, men hänsyn skall tas 
till det faktum att graden av övervakning och förebyggande åtgärder vid 
smittsamma sjukdomar varierar mycket från land till land. Eftersom 
infektionssjukdomar inte bryr sig om några gränser, bör även länder som inte 
tillhör Europeiska gemenskapen, men som ligger i närheten, och länder som har 
ett speciellt förhållande till gemenskapen, som t.ex Förenta Statenia, kunna 
inbegripas i detta samarbete enligt vissa villkor. 
h) Flera av de nuvarande europeiska nätverken för övervakning av vissa specifika 
infektioner bör kunna tjäna som modell också när det gäller andra infektioner. De 
här nätverken använder sig av beskrivningar av typfall och ett tillvägagångssätt 
som nätverksdeltagarna själva beslutat om och de överför också regelbundet 
aktuell information till en sambandscentral. Två av de här nätverken bör särskilt 
uppmärksammas: 
Den anmälan av AIDSfall och HIV-virus som görs till europeiska centret 
för epidemiologisk övervakning av AIDS i Paris gör det möjligt att se 
utvecklingstendenser och på så sätt planera förebyggande åtgärder, detta 
exempel kan även användas för att ta fram liknande information för fall 
av hepatit, tuberkulos och sexuellt överförda sjukdomar. 
Informationssystemet EWGLI (Europeiska arbetsgruppen för 
Legionellainfektioner) för fall av legionärssjuka som diagnosticerats genom 
laboratorieanalys samordnas av Centrum för övervakning av smittsamma 
sjukdomar vid Public Health Service (PHLS) i London och gör det möjligt 
att snabbt upptäcka epidemier som har gemensam källa. Systemet ger 
upplysningar om tendenser och möjliggör på så sätt att åtgärder snabbt kan 
vidtas. Ett liknande system, SALMNET, föreslås för salmonella och skulle 
även kunna användas vid listerios och infektioner som beror på E. koli 
0157-stammar som utsöndrar verotoxin. 
i) Att uppnå större harmonisering när det gäller att säkra kvaliteten och 
förfina tekniken som används för att identifiera mikroorganismer med en 
allt större precision (till exempel lysotypi och fastställandet av genotyper, 
men också av de virus som orsakar afrikansk blödarfeber). 
3. Framtida åtgärder 
a) Mot bakgrund av det som sagts ovan, bör gemenskapens verksamhet inom 
övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i framtiden följa två 
huvudriktlinjer: 
För det första bör ett kontroll- och övervakningssystem för smittsamma 
sjukdomar inrättas på gemenskapsnivå. Systemet kräver ett utbyte, inom 
lämplig tid, av saklig och pålitlig information om sjukdomsfall som sedan 
ytterligare skall beskrivas, identifieras och bekräftas. Det föreslås att 
systemet kommer till stånd efter ett beslut av Europaparlamentet och rådet 
och att det kommer i åtnjutande av den infrastruktur som föreskrivs i IDA-
programmet. 
17 
För det andra föreslås olika åtgärder, som till exempel: Utveckling och 
samordning av samarbetet mellan medlemsstaterna Stöd åt pilotprojekt 
som skall se till att vissa nyckelfunktioner inrättas och fungerar när det 
gäller övervakningen på nationell nivå. Utbyte av ei tärenhet,särskilt genom 
expertmöten. Samarbete med tredje land och med behöriga internationella 
organisationer. Utbildning av fältepidemiologer. Utarbetandet och 
tillhandahållandet av olika sorters information som till exempel bulletiner 
inom epidemiologisk övervakning. Stöd åt europeiska mikrobiologer i syfte 
att skapa en förteckning över samarbetsverksamheter i Europa och över 
tillgängliga nationella resurser inom tillämpliga delar av mikrobiologin. 
Dessa olika verksamheter kommer att bedrivas inom ramen för det 
framtida program för förebyggande av AIDS och vissa andra smittsamma 
sjukdomar för vilket rådet den 2 juni 1995 antog en gemensam ståndpunkt 
(EGT 95/C 216/02)7 och som blev föremål för ett förlikningsförfarande i 
enlighet med artikel 189b i fördraget den 19 december 1995. 
b) När det gäller inrättandet på gemenskapsnivå av ett kontroll- och 
övervakningssystem för smittsamma sjukdomar, har kommissionen i ett 
meddelande av den 24 november 1993, angående ramarna för 
verksamheten inom hälsovårdsområdet, preciserat enligt vilka principer och 
villkor motsvarande gemenskapsverksamhet skall bedrivas för att man skall 
uppnå de mål inom hälsoskyddsområdet som fastställs i artiklarna 3 o och 
129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
Gemenskapens roll är att stödja medlemsstaternas ansträngningar inom 
hälsovårdsområdet, att hjälpa dem att formulera sina målsättningar och 
genomföra sina strategier så att en hög hälsoskyddsnivå kan garanteras i 
hela gemenskapen. Målet är att de bästa resultaten som redan uppnåtts 
inom vissa sektorer i vissa delar av gemenskapen skall spridas till hela 
gemenskapen. 
I kommissionens förslag om skapandet av ett sådant nätverk föreskrivs att 
alla medlemsstater fullt ut deltar i nätverkets uppbyggande och 
genomförande. Nätverket skall ha till uppgift att säkra en samordning av 
insamling, behandling och utbyte av den information som krävs för att 
förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar. Gemenskapens 
verksamhet skall koncentreras på förebyggandet av sjukdomar, samtidigt 
som subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen respekteras, och 
är avsedd att hjälpa de ansvariga vid hälsovårdsmyndigheterna att, på 
nationell nivå, vidta åtgärder för att hindra spridningen av 
infektionssjukdomar eller förhindra deras uppkomst. 
c) Detta förslag till beslut syftar följaktligen till att införa ett europeiskt 
system för nära samarbete och effektiv samordning mellan 
medlemsstaterna när det gäller övervakning, såväl rutinmässigt som i 
brådskande situationer, av ett visst antal allvarliga, smittsamma sjukdomar 
som kräver åtgärder för att skydda befolkningen. Det här förslaget har 
utarbetats i enlighet med gemenskapsbestämmelser som redan antagits 
inom liknande områden och med liknande målsättning. Uppgifterna ifråga 
EGT nr 95/C 216/02, 21.8.1995. 
18 
är av allmän karaktär och möjliggör inte i något fall identifiering av 
enskilda personer. De berörs alltså inte av gemenskapens bestämmelser 
angående sekretesskydd av uppgifter av personlig karaktär, som till 
exempel rådets direktiv C 95/46/EG om skydd av enskilda personer vid 
bearbetningen av personuppgifter och dessa uppgifters fria rörlighet8, som 
antogs den 24 oktober 1995. Uppgifterna är också förenliga med 
gemenskapsbestämmelserna om system för informationsutbyte mellan 
förvaltningar. 
d) Vid inrättandet av detta nätverk för övervakning av smittsamma sjukdomar 
skal! man ta hänsyn till och bygga vidare på det samarbete som redan 
finns på europeisk nivå. Man skall också försöka undvika att liknande 
arbete görs flera gånger genom att medlemsstaterna gemensamt utformar 
övervakningsverksamheten och samtidigt för varje grupp av smittsamma 
sjukdomar bestämmer vilken information som krävs och vilka 
bestämmelser som är lämpliga. Till verksamheten skall också anslutas 
tredje länder och behöriga internationella organisationer, främst WHO, 
samt andra övervakningssystem som medlemsstaterna redan deltar i. Ett 
samarbete med Förenta Staterna för upprättandet av ett globalt system för 
tidig varning och svar har redan inletts inom ramen för EU och USA:s 
gemensamma handlingsplan och också inom ramen för G7-projektet, det 
globala tillämpningsprojektet i fråga om hälsovård, till vilket även Kanada 
och Japan slutit sig; en viktig del av detta projekt rör tillämpningen av nya 
tekniker vid internationellt informationsutbyte rörande övervakningen av 
smittsamma sjukdomar. 
e) Den arbetsgrupp för vaccin och virussjukdomar som nyligen upprättats bör 
främja samordningsåtgärder i syfte att upprätta ett europeiskt system för 
övervakning av smittsamma sjukdomar som bygger på såväl pilotprojekt 
som på inititiativ i lagstiftningsfrågor. Systemets huvudsakliga uppgift 
skulle vara att sörja för ett kontinuerligt informationsutbyte mellan sektorn 
för vaccinforskning och övervakningsnäten, med tyngdpunkt på 
identifierbara endemiska infektioner och utredningsresultat avseende 
särskilda epidemiska utbrott. Dessutom skulle arbetsgruppen kunna ge 
upphov till integrering av en gemensam europeisk expertis genom 
utnyttjandet av kompetensen hos olika biologiska laboratorier, däribland 
dessa nätverk för övervakning. 
f) Genomförandet av det föreslagna beslutet kommer att innebära fördelar på 
flera plan: 
Det kommer att göra det möjligt att etablera en permanent, 
välorganiserad, pålitlig och effektiv kommunikation - något som 
hittills saknats - mellan de myndigheter som är ansvariga för 
övervakningen och kontrollen av smittsamma sjukdomar. 
EGT nr L 281, 23.11.1995, s. 31. 
19 
Det kommer att underlätta för en snabb och pålitlig identifiering av 
smittsamma sjukdomar, kring vilken alla kan enas. Detta gäller 
såväl sjukdomar inom gemenskapen som sjukdomar som 
importeras eller riskerar att importeras. 
Det kommer att ge de behöriga myndigheterna möjlighet och medel 
att samråda om vilka förebyggande åtgärder som skall vidtas. De 
kommer att kunna fa hjälp när samordningen av åtgärderna införs 
och med att utvärdera hur effektiva dessa är. 
Det innebär att myndigheterna kommer att kunna ge varandra 
nödvändig assistans, främst när det gäller svårigheter vid analys 
och tolkning av uppgifterna samt när det gäller vilka bestämmelser 
som krävs för att spridningen av smittsamma sjukdomar skall 
förhindras. 
20 
BILAGA 
I - PÅGÅENDE SAMARBETSPROJEKT 
A - Övervakning 
1 - WHO.s samarbetscentrum för hälsovård och övervakning av sjukdomar 
Studerade sjukdomar 
Sjukdomar med anmälningsplikt eller sjukdomar som på annat sätt omfattas av en 
systematisk eller obligatorisk anmälan på det nationella planet. 
UppgiftskäiLoi 
Periodiskt utkommande bulletiner som behandlar övervakningen av smittsamma 
sjukdomar och iordningsställs av de deltagande länderna, i enlighet med de varierande 
kriterier som kan tillämpas, kompletterade av redan insamlade uppgifter som ger en 
retrospektiv översikt och som tillhandahålls av WHO:s regionalkontor och huvudkontorets 
statistikservice. 
Deltagarländer och villkor 
Tjugofem deltagarländer skickar sina uppgifter per post till centrumet, 1'Istituto Superiore 
di Sanità i Rom. Uppgifterna som finns att tillgå rör Albanien, Tyskland, Österrike, 
Belgien, Bulgarien, Danmark, Spanien, Finland, Frankrike, Storbritannien, Grekland, 
Ungern, Irland, Island, Israel, Italien, Luxemburg, Malta, Monaco, Marocko, Norge, 
Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Ryssland, San Marino, Sverige, Schweiz, 
Tjeckoslovakien, Turkiet och Jugoslavien. 
Publicerade internationella rapporter 
Åtta bulletiner, där upplysningarna om förekomsten av sjukdomar sammanställs, för varje 
ÅR och för varje LAND, har utgivits sedan projektet startade 
Finansiering 
Finansieras till 100 % av deltagarländerna. Ett belopp på 3000 USD erhölls av WHO:s 
regionalkontor när projektet sattes igång. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1983 och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Begäran om upplysningar har inkommit fyra gånger under de senaste tre åren. Enligt 
sam arbetscentrumet gör kvaliteten på de uppgifter som samlas in på nationell nivå att det 
inte lönar sig med en internationell kollationering. 
21 
2. Utvidgat vaccinationsprogram 
Studerade sjukdomar 
Antal fall av difteri, stelkramp, kikhosta, polio, mässling, påssjuka och röda hund samt 
immuniseringens omfattning. 
Uppgiftskällor 
Uppgifterna baseras i allmänhet på passiv information som erhålls genom 
uppgiftslämning/anmälan i de olika länderna. Bedömningen av vaccinationsskyddet görs 
på olika sätt i de olika länderna (se nedan under "Forskning om metoder för 
genomförandet av immuniseringsprogrammen i Europa". 
Villkor 
Tabeller över uppgifterna skickas regelbundet till WHO:s regionkontor för Europa i 
Köpenhamn. 
Publicerade internationella rapporter 
En publikation som sammanställer resultaten som rör immuniseringsskyddet och 
incidensen av sex angivna sjukdomar (difteri, mässling, kikhosta, polio, stelkramp och 
tuberkulos) utkommer var sjätte månad. 
Vad deltagarna skall bidra med 
Deltagarländerna sänder in uppgifterna i tabellform till WHO. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades för ett antal år sedan och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Internationella jämförelser som har gjorts har lett till ändringar av de nationella 
åtgärderna, vilket har fatt gynnsamma resultat. Riskområden har också utpekats (t.ex. 
difteri i länderna i före detta Sovjetunionen). 
22 
3. Eurosentinel 
Studerade sjukdomar 
Ett flertal smittsamma sjukdomar. 
Uppgiftskällor 
Kliniska diagnoser som görs av olika nätverk av utvalda allmänpraktiserande läkare. Vilka 
fallbeskrivningar som används varierar beroende på nätverket men lämnas alltid till 
läkarens avgörande. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifter om det totala antalet anmälda fall per vecka skickas per telefax till Institutet 
för hygien och epidemiologi i Bryssel. Uppgifterna kommer från Belgien, Spanien, 
Frankrike, Storbritannien, Nederländerna, Portugal och Schweiz 
Publicerade internationella rapporter m.m. 
Institutet för hygien och epidemiologi publicerar återkommande, beroende på tillgängliga 
resurser, en bulletin för de samverkande nätverkens räkning. Bulletinen innehåller tabeller 
över sjukdomsfall per land och per vecka och distribueras till nätverken. 
Använda metoder 
Uppgifter i tabellform sänds av de deltagande nätverken till Institutet för hygien och 
epidemiologi i Bryssel. Institutet uppskattar sitt eget bidrag till samordningen av projektet 
till en timma medicinsk personal, en timma forskningspersonal och fyra timmar 
sekretariat per vecka. Alla inlämnade uppgifter har samlats in på nationell nivå sedan 
1991. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1988 som samordnat åtgärdsprogram på gemenskapsnivå. Projektet skulle ha 
avslutats 1991, men Institutet för hygien och epidemiologi har utan subventioner fortsatt 
inofficiellt med projektet som en service åt de samverkande nätverken. 
Omdöme 
Eurosentinel har till uppgift att vara central för insamlingen av information om 
verksamheten som bedrivs av nätverken av allmänpraktiserande utvalda läkare och att ge 
de praktiserande läkarna forskningsassistans. Under influensaepidemin 1989 kunde 
uppgifterna användas för att övervaka spridningen av sjukdomen i hela Europa, för att 
uppmana till vaccination och för att informera massmedia i vissa länder. 
Det här projektet skulle kunna hjälpa till att utveckla ett nätverk av varningssystem som 
kan tjäna som referens i länder som ännu inte har några sådana och också göra det 
möjligt med internationella studier med de etablerade nätverken som grund. 
23 
4 - WHO:s övervakningsprogram för bekämpning av infektioner och matförgiftningar i 
I ,u ropa 
Studerade sjukdomar 
Sjukdomstillstånd orsakade av föda definieras som "sjukdomar av infektiös eller toxisk 
natur som orsakats av eller som antas ha orsakats av förtäring av mat eller vatten". 
Uppgiftskällor 
Institutionen som är ansvarig för övervakningen. Kriterierna för vad som skall ingå i 
uppgifterna skiljer från land till land. Vissa anser att för att ett sjukdomsstillstånd skall 
kunna knytas till födan måste det ämne som är orsaken ha återfunnits både hos patienten 
och i livsmedlet, andra anser att epidemilogiska bevis räcker och andra åter inkluderar 
alla sorters diarréåkommor. 
Deltagarländer och villkor 
Förfarandet vid överlämnandet av uppgifterna varierar från land till land. Uppgifterna 
skickas till Robert von Ostertaginstitutet för veterinärmedicin i Berlin (Samarbetscentrum 
för FAO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, och VVIIO inom forskning och 
utbildning i livsmedelshygien och zoonoser). Uppgifter finns för närvarande, eller fanns 
till helt nyligen, från Albanien, Tyskland, Österrike, Belgien, Bulgarien, Cypern, 
Danmark, Spanien, Finland, Frankrike, Storbritannien, Grekland, Ungern, Irland, Island, 
Israel, Italien, Luxemburg, Malta, Monaco, Norge, Nederländerna, Polen, Portugal, 
Rumänien, Sverige, Schweiz, Tjeckoslovakien, Turkiet, Sovjetunionen och Jugoslavien. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
Fem rapporter har publicerats sedan projektet startade. Den senaste, som avser perioden 
1986-1989, publicerades 1992. Uppgifterna presenteras i form av ett kapitel per land, med 
fa försök till jämförelse mellan länderna. Mer aktuell information publiceras i form av 
cirkulärbrev ungefär fyra gånger om året. 
Metoder 
Uppgifter i tabellform inlämnas av de deltagande nätverken till Robert von Ostertag­
institutet. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1980 och pågår alltjämt. Det här programmet är tänkt att ingå som en av fyra 
delar i pilotstudien om livsmedelssäkerhet, ett av fyra subsidiära projekt som ingår i det 
europeiska telematiska programmet ENS/CARE om nervsystemet som finansieras av 
Europeiska kommissionen i syfte att utveckla de europeiska telematiska nätverken på 
dessa områden. 
Omdöme 
Uppmuntrar de ansträngningar som görs av nationella myndigheter när det gäller 
förebyggande åtgärder vid sjukdomar som orsakas av föda och kampen mot dessa. 
24 
5 - Brittiska enheten för pediatrisk övervakning (BPSU) och l-Oi bundet för europeiska 
pediatriska sammanslutningar 
Studerade sjukdomar 
Sällsynta infektionssjukdomar och sjukdomstillstånd knutna till infektioner hos patienter 
som är yngre än 16 år (upp till 12 olika sjukdomar och störningar). Sällsynta, icke-
infektiösa sjukdomssti 11 stånd studeras också. Bland dolda infektionssjukdomar kan nämnas 
AIDS/HIV, herpes hos nyfödda, subakut skleroserande leukoencefalopati, hemolytiskt och 
uremiskt syndrom (Gassers syndrom), kongenital toxoplasmos, reumatoid artrit, kongenital 
röda hund, encefalit i samband med mässling, påssjuka eller röda hund (ROR), akut 
förlamning vid polio och misslyckade vaccinationer mot influeusa-hemofili B (Hib). 
Uppgiftskällor 
Beskrivande diagnoser av övervakade sjukdomar insänds i form av rapportkort ("orange 
kort") en gång per månad av de 1160 deltagande sjukhuspediatrikerna. 
Deltagarländer och villkor 
Samordningen ombesörjs av Brittiska pediatriska förbundets övervakningsenhet (BPSU) 
i London. Ett viktigt villkor i det här projektet är skyldigheten att skicka in ett nollsvar 
om ingen av de övervakade sjukdomarna har observerats av pediatrikern. Uppgifter finns 
att tillgå för Storbritannien och Irland. Liknande projekt, men åtskilda, har startats i 
Tyskland och Nederländerna. 
Publicerade internationella rapporter m.m. 
Sex årliga rapporter har publicerats sedan projektet startade, den senaste 1993. 
Regelbundna vetenskapliga publikationer. 
Använda metoder 
Rapportkort insänds till BPSU av de deltagande klinikläkarna 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1986 och pågår alltjämt. Förbundet för europeiska, pediatriska 
sammanslutningar tillsatte 1991 en arbetsgrupp för att skapa ett europeiskt nätverk av 
pediatriska övervakningsenheter. Den här gruppen, som består av nio länder, lämnade in 
en ansökan om ekonomiskt stöd från gemenskapen inom ramen för 1993 års samordnade 
åtgärdsprogram. 
Omdöme 
Det här projektet har förbättrat möjligheterna till utvärdering och tillgången på uppgifter 
av god kvalitet när det gäller en lång rad av sällsynta sjukdomar och sjukdomstillstånd. 
Andra länder har tagit efter projektet och det håller på att utvärderas också av andra 
specialiteter. 
25 
6 - Projektet EURO. NI S för övervakning av sjukhusinfektioner 
Studerade sjukdomar 
Sjukhusinfektioner och lunginflammationer på intensivvårdsenheter i syfte att bestämma 
riskfaktorerna, utvärdera olika motåtgärder och bedöma om ett övervakningssystem skulle 
vara genomförbart. 
Uppgiftskällor 
Under en period av en månad har de medverkande läkarna på intensiwårdsenheterna på 
ett antal frivillliga sjukhus anmält till sina nationella centrum vilka mikroorganismer som 
ger upphov till sjukhusinfektioner de kunnat spåra hos sina patienter. Upplysningar har 
också lämnats om patientens kön och ålder, rökare-icke rökare, hur allvarlig infektionen 
är, hur man gått till väga, interkurrenta sjukdomar eller behandlingar och om patienten 
hade någon infektion vid inskrivningen. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifterna har sänts till universitetet i Lyon (Frankrike). Deltagande länder var 
Tyskland, Belgien, Danmark, Spanien, Frankrike, Storbritannien, Grekland, Irland, Italien, 
Nederländerna, Portugal, Sverige och Schweiz. 
Publicerade internationella rapporter m.m. 
En analys av riskfaktorerna har gjorts av samordnarna. En vetenskaplig publikation 
väntas. 
Använda medel 
Kostnaderna för studien i de olika länderna har betalats av deltagarna. Europeiska 
gemenskapen har tillhandahållit dataprogramvaran, organiserat möten och finansierat de 
delar som gällt samarbetet. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1990 och avslutades 1992. Analysen av uppgifterna pågår alltjämt. 
Verksamheten på plats pågick i en månad. 
Omdöme 
Möjlighet ull gemensamma vårdnormer för patienter som vårdas på sjukhus. 
26 
7 - WHO:s projekt för övervakning av influensa 
Studerade sjukdomar 
Influensa, påvisad genom isolering av virus i laboratorium eller serologisk upptäckt av 
influensainfektion. 
Uppgiftskällor 
Prover som läkarna lämnar till diagnoslaboratorier i deltagarländerna. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifterna skickas med post eller fax till WHO.s utvalda samarbetscentrum för 
influensaforskning i London och Atlanta (Förenta Staterna) Uppgifterna kommer från 46 
laboratorier i 25 industriländer och från 64 laboratorier i 52 andra länder i praktiskt taget 
alla världsdelar. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
En veckorapport som ger upplysningar om sjukdomens spridning, geografiskt och över 
tiden, skickas med fax från Atlanta. De insamlade uppgifterna återfinns också i den del 
av WHO:s epidemiologiska veckobulletin som ägnas åt influensa. 
Använda metoder 
Uppgifterna sänds in av de ansvariga institutionerna i deltagarländerna. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1990 och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Det här projektet har en avgörande betydelse när man skall bestämma vilka stammar som 
skall ingå i influensavaccinerna. Tillsammans med andra system för studier och 
övervakning, kan projektet möjliggöra en utvärdering av de olika stammarnas 
epidemiologiska kännetecken. 
Kan tjäna som modell för internationellt samarbete inom övervakningen av smittsamma 
sjukdomar och samtidigt göra det möjligt att bestämma hur snabbt influensan sprider sig 
i världen. 
27 
<V - lnjluensa (EUROdROG) 
Studerade sjukdomar 
Isolering i laboratorium av influensavirus eller serologiska tecken på influensainfektion 
i kombination med klinisk diagnos genom speciella projekt och andra icke-specifika 
indikatorer (t.ex. sjukhusverksamhet, sjukfrånvarons storlek och konsumtion av speciella 
läkemedel). ^ 
Uppgiftskällor 
Prover som lämnas av praktikerna till diagnoslaboratorier samt diverse andra 
verksamheter som kan tjäna som mätare i de berörda länderna. 
Deltagarländer och villkor 
Proverna skickas med post eller fax till Pasteurinstitutet i Paris 
Publicerade internationella rapporter mm. 
Pasteurinstitutet skickar varje vecka med posten en veckobulletin som ger upplysningar 
om virusets spridning i 23 länder (antal fall per vecka för varje land eller för varje franskt 
departement). 
Använda metoder 
Uppgifterna sänds in av de ansvariga institutionerna i deltagarländerna. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1984 och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Gör det möjligt att utvärdera olika stammars epidemiologiska kannetecken. 
Kan tjäna som modell för internationellt samarbete inom övervakningen av smittsamma 
sjukdomar och samtidigt göra det möjligt att bestämma hur snabbt influensan sprider sig 
i världen. Kan också ge mer exakta upplysningar och möjliggöra en bättre samordning 
av vid vilken nivå en viss åtgärd skall vidtas. 
28 
9 - Europeiska arbetsgruppen for Legionellainfektioner (l'AVGi !) 
Studerade sjukdomar 
Fall av Legionellainfektioner som påvisats i laboratorium och beskrivits enligt stränga 
kriterier för diagnos, i de fall där klinisk diagnos ställts eller röntgen av lunginflammation 
gjorts. 
Uppgiftskällor 
Fallen anmäls av klinikläkare och diagnoslaboratorier till ansvariga nationella 
samordningscentrum i de olika länderna. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifterna skickas med post, fax eller via telematisk överföring till Centrum för 
övervakning av smittsamma sjukdomar (CDSC) vid PULS i London, som har ersatt 
Statens bakteriologiska laboratorium i Stockholm för att dc\ här projektet skall kunna 
införlivas med pilotprojektet för system för tidig varning, ett av fyra projekt som är 
efterföljare till det telematiska programmet Europeiskt neivsystem (CARE), som 
finansieras av kommissionen i syfte att utveckla de europeiska telematiska näten. 
Uppgifterna sänds in av Tyskland, Österrike, Belgien, Danmark, Spanien, Frankrike, 
Storbritannien, Grekland, Irland, Italien, Norge, Nederländerna, Portugal, Sverige, 
Schweiz, Tjeckoslovakien, Turkiet, Sovjetunionen och Jugoslavien. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
En datadiskett skickas varje månad från London. Den lämnar individuella upplysningar 
om diagnosen, datum (för sjukdomens utbrott och för rapporten), tid och plats för 
besöket, patienten (ålder, kön och vistelseland) och vilken institution som har utfärdat 
rapporten. Varning vid ansamling av fall (dusters) utfärdas också. 
Inlämnade uppgifter 
Uppgifterna sänds in av de ansvariga institutionerna i deltagarländerna. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1987 och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Enda uppgiftskälla för vissa deltagarländer som inte har anmälningsplikt för 
Legionellainfektioner. Gör det möjligt att kontrollera vidtagna åtgärder när ansamlingar 
av fall har konstaterats. Stärker de nationella institutionernas ansträngningar i kampen mot 
sjukdomen. Modell för internationellt samarbete. 
29 
10 - Europeiska gruppen för övervakning av meningokockinfekiioner (EMGM) 
Studerade sjukdomar 
Epidemiska och septiska cerebrospinala meningiter. 
Uppgiftskällor 
Fall som anmäls av ansvariga nationella centrum för övervakningen av 
m eni ngokocki nfekti oner. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifterna skickas till King's College School of Medicine and Dentistry vid Londons 
universitet. Deltagande länder: Albanien, Tyskland, Österrike, Belgien, Bulgarien, 
Kroatien, Danmark, Spanien, Estland, Finland, Frankrike, Storbritannien, Grekland, 
Ungern, Irland, Island, Italien, Lettland, Malta, Norge, Nederländerna, Polen, Portugal, 
Rumänien, Ryssland, Slovakien, Tjeckien, Slovenien, Sverige, Schweiz, Turkiet och 
Jugoslavien. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
Regelbundet återkommande rapporter som anger antalet fall per land och per år. 
Upplysningar om ålder, profylaktisk och kurativ behandling och om utgången ges också. 
Uppgifter från utvalda laboratorier om serogrupper och serotyper samt resistens mot 
sulfapreparat återfinns också. 
Använda metoder 
Uppgifterna sänds in av de ansvariga institutionerna i deltagarländerna. 
Samordningscentrumet finansieras av National Meningitis Trust (en brittisk ideell 
organisation). 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades omkring 1991 och pågår alltjämt. En begäran om ekonomiskt stöd från 
gemenskapen är planerad. 
Omdöme 
Standardisering av övervakning och av tekniker och reagenser som används i laboratorier. 
Utarbetande av ett revisionsförfarande av hur meningokockinfektioner sköts i Europa. 
30 
11 - WHO:s samarbetscentrum för övervakning av och forskning om rabies 
Sll!d^ade_j^iLkdoj]iar 
Rabies hos människor och djur. 
Uppgiftskällor 
Fallen anmäls av klinikläkare, veterinärer och diagnoslaboratoiier till ansvariga nationella 
samordningscentrum i varje land. 
Deltagarländer och villkor 
Uppgifterna skickas till WHO.s samarbetscentrum för övervakning av och forskning om 
rabies i Federalt centrum för forskning om djurvirussjukdomar i Tubingen i Tyskland. 
Uppgifterna sänds in av följande länder: Tyskland, Österrike, Belgien, Bulgarien, 
Kroatien, Danmark, Spanien, Estland, Finland, Frankrike, Storbritannien, Grekland, 
Ungern, Irland, Island, Italien, Lettland, Luxemburg, Norge, Nederländerna, Polen, 
Portugal, Rumänien, Ryssland, Slovenien, Sverige, Schweiz, Tjeckoslovakien, Turkiet, 
Sovjetunionen och Jugoslavien. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
Kvartalsrapport som anger antalet fall för varje djurart, i varje distrikt eller region och för 
varje kvartal. 
Inlämnade uppgifter 
Uppgifterna sänds in av de ansvariga institutionerna i deltagarländerna. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades .... och pågår alltjämt. 
Omdöme 
Beskriver ändringar i epizootiska cykler. Informerar de ansvariga för 
djurimmuniseringsprogrammet och medverkar till att fatta beslut som gäller 
immuniseringsprofylax hos människan. 
31 
12 - Europeiskt centrum för epidemiologisk övervakning av AIDS 
Studerade sjukdomar 
AIDS och HIV-infektioner 
Uppgiftskällor 
De som är nationellt ansvariga för AIDS-övervakningssystemet lämnar varje kvartal 
anonyma uppgifter om enskilda diagnosticerade AIDS-fall. De uppgifter som erhållits från 
seroepidemiologiskaHIV-undersökningar lämnas också, inbegripet uppgifter om metoder 
vid och resultat från dessa undersökningar. 
Deltagarländer och villkor 
Alla länder inom WHO:s Europaregion och därmed alla länder inom Europeiska 
gemenskapen deltar i övervakningssystemet. En gemensam beskrivning av fallen och av 
de standardiserade sätten för överföring av uppgifter används Centret står för insamlande, 
analys och spridning av resultaten på Europanivå. 
Publicerade internationella rapporter mm. 
De insamlade uppgifterna är föremål för kvartalsrapporter som innehåller en uppdatering 
av resultaten från AIDS-övervakningen och de olika artiklar som producerats utifrån 
seroepi demi ologi ska övervakningsstudier eller europeiska multicenterstudier. Fyra 
kvartalsrapporter som rör WHO:s Europaregion; fyra rapporter som enbart rör länderna 
inom Europeiska unionen, varav två mer detaljerade. Vetenskapliga publikationer ges 
också ut av centret eller av andra som använder de databaser som deltagarländernas 
övervaknings- eller forskningslag har fatt tillgång till 
Använda metoder 
Uppgifterna skickas till centret via data eller elektronisk post. Kopior av de upprättade 
databaserna skickas till deltagarländerna, liksom uppsättningar med diabilder med en 
redogörelse för resultaten (två gånger om året). Rapporterna delas ut till ett nätverk med 
omkring 900 adressater. Standardiserade tabeller finns också tillgängliga på Internet. 
Begynnelsedatum i) och avslutningsdatum ii) 
i) 1984; ii) pågående. 
Omdöme 
Centret lämnar regelbundet standardiserad information som gör det möjligt att bedöma 
situationen för och tendenserna hos HIV/AIDS-epidemin på Europanivå. Centret 
förstärker de nationella och internationella institutionernas insatser i kampen mot 
epidemin. Fungerar som modell för internationellt samarbete. 
32 
B - Utbildning 
Institutionen för utveckling av tillämpad epidemiologi (IDEA) 
Deltagare 
Specialister inom hälsovården. 
Tid och plats 
Tre veckor i Veyrier du Lac i Frankrike. 
Undervisningsämnen 
Fältepidemiologi, inklusive ett övervakningsprojekt (oftast en undersökning av typen 
kunskaper, attityder och praktik). 
Undervisningen är på franska. 
Utvärdering (inklusive utfärdade officiella diplom) 
De som fullföljer kursen får ett intyg. 
Fördelar för deltagarna 
Kompetenshöj ande inom området fältstudier. 
Värde 
Organisationen som sänder en medarbetare på utbildning höjer ytterligare sin praktiska 
kompetens. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1984 och pågår alltjämt. 
33 
2 - Seminarier om infektionssjukdomar, smittsamma sjukdomar mom miljöhygien och 
övervakning av infektioner 
Deltagare 
Specialister och ansvariga inom hälsovården (ungefär 40 per seminarium). 
Tid och plats 
Fem dagar, Glasgow (Storbritannien) 
Undervisningsämnen 
Epidemiologi och bekämpning av infektioner anpassade för en internationell publik. 
Omdöme (inklusive utfärdade officiella diplom) 
Inget. 
Fördelar för deltagarna 
Utbyte av idéer och etablerandet av internationella kontakter på arbetsområdet. 
Värde 
Skapande av nätverk för utbyte av information. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Etablerat sedan lång tid tillbaka och pågår alltjämt. 
34 
C - Information 
Eurosurveillance: Europeiska epidemiologiska bulletinen om smittsamma sjukdomar 
Studerade sjukdomar 
Smittsamma sjukdomar. 
Uppgiftskällor 
Artiklar publicerade i nationella bulletiner i Europeiska unionens medlemsstater, originalartiklar om 
utredande rapporter eller evenemang som nyligen ägt rum, sammanfattande artiklar om europeiska data. 
Deltagarländer och villkor 
Produktionen av bulletinen samordnas av ett permanent franskt-brittiskt lag. Den vetenskapliga kommittén 
består av medlemmar i det nationella nätverket för hälsovård och det europeiska centret för epidemiologisk 
övervakning av AIDS för Frankrike och av PHLS - Communicable disease Surveillance Centre för 
Förenade kungariket. Europeiska unionens 15 medlemsstater företräds av de nationella epidemiologiska 
bulletinernas utgivare, eller av den ansvarige för övervakningssystemen för de länder som inte ger ut 
någon bulletin. De utgör utgivningskommittén. 
Publicerade internationella rapporter m.m. 
Ett tvåspråkigt första nummer på franska och engelska gavs ut 1995 till personer inom hälsovården (12 
000 personer). En elektronisk version på Internet upprättades likaså. En regelbunden månatlig utgivning 
borde följa av den genomförbarhetsstudie som gjordes 1995 och som finansieras av General di rektorat V 
vid Europeiska gemenskapernas kommission. 
Använda metoder 
Två årliga möten är planerade för utgivningskommittén och sex möten är planerade för vetenskapliga 
kommittén, för urval, expertgranskning och sammanställning av artiklarna. Dessutom upprätthålls 
organisationen av nätverket med medarbetare genom regelbunden kontakt via fax eller e-post. Utgivning 
och distribution av bulletinen ombesörjs av det europeiska centret för epidemiologisk övervakning av 
AIDS. 
Begynnelsedatum i) och avslutningsdatum ii) 
i) 1995 ii) 1998 (för det projekt som är underställt kommissionen). 
Omdöme 
Genomförbarhetsstudien blev en framgång4, både när det gäller intresset från läsekretsen (som hade fatt 
ett frågeformulär att fylla i för sin bedömning) och när det gäller de europeiska medarbetarna. 
Eurosurveillance har som mål att öka informationsflödet inom Europeiska unionen mellan de nationella 
övervakningssystemen och de som arbetar inom hälsovården när det gäller smittsamma sjukdomars 
epidemiologi. Dessutom borde upprättandet av nära och regelbundna kontakter mellan de som är ansvariga 
för att sprida den nationella informationen göra det möjligt att utöver själva bulletinen förbättra 
informationsutbytets kvalitet och hastighet och bidra till en bättre kontroll av smittsamma sjukdomar inom 
Europeiska unionen. 
35 
I) - Övrigt 
I'orskning om metoder för genomförandet av immuniseringsprogrammen i EurofHi 
Sjukdomar 
Difteri, stelkramp, kikhosta, polio, mässling, påssjuka och röda hund. 
Aktivitet 
De ansvariga för de nationella immuniseringsprogrammen träffas för att ta del av information och 
konstatera vilken utveckling som ägt rum på följande tre områden: 
1 Använda metoder vid utvärdering av vaccinationsskyddet 
2 Utvärdering av de övervakningsmetoder som används för att upptäcka oönskade reaktioner 
3 Studier av sjukdomsepidemier som kan komma ifråga for en preventiv behandling genom 
vaccination (särskilt mässling). 
Internationell samordning 
Internationellt centrum för pediatri i Paris. 
Finansiering 
Finansieras som samordnade åtgärder av gemenskapen. 
Begynnelse- och avslutningsdatum 
Påbörjades 1991 och pågår alltjämt. 
Värde 
Utbyte mellan deltagarländerna av strukturella upplysningar och använda metoder. Gör det möjligt att dela 
med sig av erfarenheter och få information om ny teknik som kan vara användbar (t.ex. upptäckt av 
antikroppar mot mässling i saliv). 
36 
IL PLANERAT SAMARBETE 
A - Övervakning 
/ - SAIMNET 
Studerade sjukdomar 
Salmonella på människa, bekräftad av laboratorium. 
Uppgiftskälla 
Ansvariga nationella samarbetscentrum sänder sina rapporter till den europeiske samordnaren. 
Överläggningar och utbyte av isolat samordnas av sjukvårdens laboratoneservice (PHLS) i London i syfte 
att fa till stånd en harmonisering av lysotypin på europeisk nivå. 
Deltagarländer och villkor 
Alla samordningscentrum skall regelbundet skicka uppgifter på diskett till den europeiske samordnaren. 
Representanter från Tyskland, Belgien, Danmark, Spanien, Frankrike, Storbritannien, Irland, Italien, 
Nederländerna, Portugal, Sverige och Schweiz har deltagit i ett samrådsseminarium som hölls i London. 
Överföring av information på internationell nivå 
En allmän databas med uppgifter kommer att skapas och överföras till varje land. Det "system för 
upptäckt av avvikelser" som PHLS har kommer att användas till att analysera uppgifterna så att onormalt 
stor förekomst av salmonella kan spåras och epidemier upptäckas. 
Begynnelsedatum 
Påbörjades 1993. Programmet har finansierats inom ramen för samordnade gemenskapstgärder, projektet 
Biomed 1 (Vetenskap, forskning och utveckling). Det har planerats att det här programmet skall införlivas 
som ett av flera program för smittsamma sjukdomar i pilotprojektet för system för tidig varning och som 
ett av fyra delprojekt i det telematiska programmet Europeiskt nervsystem (ENS/CARE), som 
kommissionen finansierar i syfte att utveckla de europeiska telematiska näten. 
Intresse 
Problem som orsakas av salmonella i Europa kan upptäckas. Förbättring av möjligheten att upptäcka 
epidemier som drabbar flera länder. Harmonisering av referensmetoderna. 
37 
2 - ENS-CARE för övervakning av influensa 
Studerade sjukdomar 
Isolering i laboratorium av influensavirus eller serologiska tecken på influensainfektion i kombination med 
klinisk diagnos inom ramen för speciella bevakningsprojekt. 
Uppgiftskälla 
Det ansvariga nationella samarbetscentrumet översänder uppgifterna till den europeiske samordnaren. 
Deltagarländer och villkor 
Alla samarbetscentrum översänder på telematisk väg sina uppgifter till den europeiske samordnaren vid 
Universitetet Cité 2 i Paris. 
Överföring av information på internationell nivå 
Man har planerat att skapa en detaljerad databas som nätverksdeltagarna skall kunna konsultera on line. 
Begvnnel sedatum 
Påbörjades 1990. Det har planerats att det här programmet skall införlivas som ett av flera program för 
smittsamma sjukdomar i pilotprojektet för system för tidig varning och som ett av fyra delprojekt i det 
telematiska programmet Europeiskt nervsystem (ENS/CARE), som kommissionen finansierar i syfte att 
utveckla de europeiska telematiska näten. 
Intresse 
Kan främja beslutsfattande med utgångspunkt från dessa uppgifterna. 
38 
3 - WHO:s globala övervakningsprogram för upptäckt av och åtgärder mot nytillkomna sjukdomar 
Studerade sjukdomar 
Sjukdomar som är nya eller som på nytt har brett ut sig samt mikroorganismer som är resistenta mot 
läkemedel. 
Uppgiftskälla 
Förbättrad överföring av uppgifter som kommer från laboratorier i varje land och som lämnas till de 
sam arbetscentrum i WHO: s regi som redan finns och som kommer att utöka sin verksamhet. 
Deltagarländer och deltagarorganisationer samt villkor 
WHO:s säte i Genève (Enheten för smittsamma sjukdomar, i nära samarbete med enheterna för 
epidemiologisk övervakning, hygien samt utvärdering av tendenser och humanitärt stöd vid katastrofer). 
Information om bakteriell antibioresistens kommer att finnas på datanät (WHONET). 
Överföring av information på internationell nivå 
Kommer att preciseras. 
Begynnelsedatum 
Påbörjades 1994. 
Intresse 
Förbättring av varje lands kapacitet. Genom att möjligheterna till ingripande från WHO:s huvudkontor 
ökar, underlättas en snabb samordning. Inslag av utbildning kommer att ingå och möjligheterna till 
forskning kommer att utvecklas. 
39 
/ - Europeiska gruppen för studier kring uremi.skt och hemolytiskt syndrom 
Studerade sjukdomar 
Kliniska diagnoser av uremiskt och hemolytiskt syndrom samt isolering i laboratorium av E. kol i-stammar 
som utsöndrar verotoxin. 
Uppgiftskälla 
Pediatriska dialysenheter och mikrobiologiska diagnoslaboratorier. 
Deltagarländer och villkor 
Vissa rapporter sänds redan med post till universitetet i Wiirzburg i Tyskland. Italien insänder också ett 
antal uppgifter. Belgien och Storbritannien har uppgett att de är intresserade. 
Överföring av information på internationell nivå 
Ingen för närvarande. 
Begvnnel sedatum 
Italien och Tyskland utbyter information sedan 1988. Programmet har varit föremål för en ansökan om 
finansiering inom ramen för samordnade gemenskapsåtgärder, projektet Biomed 1 (Vetenskap, forskning 
och utveckling). 
Intresse 
Denna sjukdom är relativt ovanlig, även om dess följder är allvarliga. En europeisk övervakning skulle 
kunna underlätta upptäckten av riskfaktorer. 
40 
5 - lui rope i sk l nätverk för kongenital toxoplasmos 
Studerade sjukdomar 
Kongenital toxoplasmos, för vilken en fallbeskrivning som baseras på klinik- och laboratorieuppgifter bör 
fastställas. 
Uppgiftskällor 
Institutionerna i deltagarländerna har ombetts att lämna uppgifter om populationen av gravida kvinnor 
enligt en geografisk indelning i tätortsområden och, om möjligt, också i landsbygdsområden. Uppgifterna 
om förekomsten av toxoplasmos kommer att jämföras. En randomiserad studie, fördelad på flera olika 
centrum, av slumpvis utvalda behandlingar har också föreslagits, liksom en långsiktig gruppstudie av 
barnen till kvinnor som blivit toxoplasmospositiva under graviditeten. 
Deltagarländer och villkor 
Olika aspekter av arbetet kommer att överföras till olika samordningscentrum. Tyskland, Österrike, 
Belgien, Danmark, Spanien, Finland, Frankrike, Storbritannien, Ungern, Italien, Norge, Nederländerna, 
Polen, Sverige och Schweiz deltog i det inledande seminariet. Samordningen sker genom Statens 
seruminstitut i Köpenhamn. 
Överföring av information på internationell nivå 
Ingen fram till nu. 
Begvnnelsedatum 
Påbörjades 1993. Programmet har finansierats av samordnade gemenskapsåtgärder, inom ramen för 
kommissionens projekt Biomed 1 (Vetenskap, forskning och utveckling). 
Intresse 
Analysen av uppgifter från olika områden kommer att ge indikationer om infektionsvägarna 
Standardisering och kvalitetssäkran på europeisk nivå kommer att möjliggöra förbättringar av diagnos och 
behandling. En förbättring skulle kunna göras när det gäller osäkerheten kring behandlingsresultaten. 
41 
6 - Kontrollstudie av listeriosfall i de nordiska länderna 
Studerade sjukdomar 
Listerios. 
Uppgiftskällor 
Läkarna i deltagarländerna lämnar uppgifter per telefax om listeriosfall till den nationella institution som 
har till uppgift att bekämpa infektionssjukdomar. Uppgifterna skall presenteras i tabellform med uppgift 
om år, land och individ (med uppgift om individens ålder, kön, yrke, sjukdomens kliniska tillstånd samt, 
om det gäller en kvinna, om hon är gravid eller inte). 
Deltagarländer och villkor 
De här uppgifterna skall skickas på diskett med posten till samordningscentrum i Oslo odi vid Uppsala 
universitet. Deltagande länder: Danmark, Finland, Norge och Island. 
Överföring av information på internationell nivå 
Kommer att göras vid en senare tidpunkt. I vilken form återstår att bestämma. 
Begynnelsedatum 
Påbörjades 1991 (planering). 
Intresse 
Bättre förståelse för de faktorer som medverkar till utvecklingen och spridningen av sjukdomen. 
42 
B - Utbildning 
Europeiska programmet för utbildning i fältepidemiologi 
Deltagare 
Legitimerade läkare, veterinärer och specialister inom hälsovården från europeiska länder (till att börja 
med 6 till 12 personer). 
Tid och plats 
En månads teoretisk utbildning i ett utvalt centrum som väljs efter ett roterande schema, följt av 22 
månaders praktiktjänstgöring i ett annat land än det den studerande kommer ifrån. 
Studerade ämnen 
Epidemiologi, tillämpad på smittsamma sjukdomar och andra risker knutna till miljön. 
Tillräckliga kunskaper i engelska och i det lands språk där praktiktjänstgöringen skall äga rum. 
Språkkunskaper kommer dock inte att användas som urvalskriterium vid antagningen till kursen. 
Utvärdering (inklusive utfärdade examensbevis) 
Ingen, även om vissa undervisningsmål har uppställts, t.ex. förmågan att 
1) påverka beslutsfattare och ansvariga inom hälsovården, 
2) ta ansvar för en epidemiologisk enhet och att vidta åtgärder när ansamlingar av fall (dusters) 
uppkommer, 
3) utveckla och bibehålla ett internationellt perspektiv. 
Fördelar för deltagarna 
Fördjupade kunskaper i fältepidemiologi och i hur man fattar beslut vid allvarliga problem som rör 
folkhälsan. 
Värde 
Skapandet av en kader av specialister som på europeisk nivå ägnar sig åt problem som rör folkhälsan. 
Precisering av ett gemensamt förhållningssätt till ett antal olika problem, grundat på en gemensam 
utbildning som kommer att underlätta en harmonisering på europeisk nivå av vidtagna åtgärder och fattade 
beslut. 
Begvnnel sedatum 
Utbildningen kommer att starta i praktiken under 1995. De första studerandena kommer då att kunna 
påbörja sin tvååriga utbildning. 
43 
Förslag 
PARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om upprättande av ett nätverk 
för epidemiologisk övervakning och kontroll 
av smittsamma sjukdomar 
i Europeiska gemenskapen 
-<4 
MOTIVERING 
I sitt meddelande KOM(93) 559 av den 24 november 1993 om en åtgärdsram på 
hälsovårdsområdet klargör kommissionen de principer och strategier enligt vilka 
gemenskapsverksamheten på detta område bör bedrivas för att man skall uppnå 
de mål inom hälsoskyddsområdet som fastställs i artiklarna 3 o och 129 i 
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen Gemenskapens roll är att 
stödja medlemsstaternas ansträngningar på folkhälsans område, att hjälpa dem att 
bestämma sina målsättningar och genomföra sina strategier så att en hög 
hälsoskyddsnivå kan garanteras i hela gemenskapen, varvid man försöker nå upp 
till de bästa resultaten som redan åstadkommits inom vissa sektorer i vissa delar 
av gemenskapen. 
I enlighet med artikel 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen överlämnar kommissionen förslag till stimulansåtgärder att antas av 
Europaparlamentet och rådet. Målsättningen med åtgärderna är att bidra till en hög 
hälsoskyddsnivå och de syftar till att uppmuntra samarbetet mellan 
medlemsstaterna, stödja deras insatser och främja samordningen av deras politik 
och program samt att främja samarbetet med tredje land och behöriga 
internationella organisationer på folkhälsans område. Detta förslag från 
kommissionen, som grundar sig på artikel 129 och redan är omnämnt i 
kommissionens arbetsprogram för år 1995, faller under gemenskapens och 
medlemsstaternas gemensamma ansvar och syftar till att skapa ett nätverk för 
epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i Europeiska 
gemenskapen. Genom att medlemsstaterna deltar fullt ut i nätverkets organisation 
och genomförande borde nätet möjliggöra samarbete och samordning när det 
gäller insamling, bearbetning och utbyte av den information som krävs för att 
förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar. Denna gemenskapsåtgärd är 
således inriktad på förebyggandet av sjukdomar och tar hänsyn till subsidiaritets-
och proportionalitetsprincipen. 
Infektionssjukdomar som orsakas av olika mikrobiologiska agenser tenderar att 
sprida sig från individ till individ och inom ett geografiskt område huvudsakligen 
på grund av människors rörlighet och endast i mindre utsträckning på grund av 
varors rörlighet och distributionen av dricksvatten och matvaror; ytterligare 
faktorer är klimatförändringar (global uppvärmning), ökad resistens mot 
antibiotika, människors immunologiska tillstånd samt levnadsförhållanden 
(socioekonomiska problem). Ju mer och ju längre människor flyttar omkring, desto 
större är risken att dessa sjukdomar skall sprida sig och orsaka epidemier och att 
följaktligen försämra hälsan hos befolkningen. Alltifrån asiaten och kolera till 
HIV-viruset som orsakar AIDS - exemplen på detta har varit många både nu och 
tidigare. De agenser som orsakar smittsamma infektionssjukdomar känner inga 
geografiska gränser. Trots en påtaglig förbättring av den förebyggande hälsovården 
ökar risken att bli smittad hos befolkningen hela tiden. 
Av det ovan sagda följer uppenbarligen att de ansvariga hälsovårdsmyndigheterna 
i en stat måste ha en så exakt kunskap som möjligt om den epidemiologiska 
situationen för att kunna vidta de åtgärder som krävs för att bromsa eller förhindra 
de här infektionssjukdomarnas framfart. Detta kan bara uppnås genom att man 
systematiskt samlar in fakta om de här sjukdomarna, analyserar och tolkar dessa 
H S 
fakta samt vidarebefordrar dem till de ansvariga hälsovårdsmyndigheterna. Alla 
dessa aktiviteter innebär en epidemiologisk övervakning vars syfte huvudsakligen 
är praktiskt, nämligen att samla ihop information för att snabbt kunna agera. När 
det gäller smittsamma sjukdomar, är specialisterna överens om att övervakning 
och ett utnyttjande av övervakningens resultat är hörnstenen i arbetet med att 
kontrollera och förebygga de här sjukdomarna. Den epidemiologiska 
övervakningen har ett flertal gånger visat att den lönar sig och att kostnaden för 
de resurser som ställs till dess förfogande mer än väl kompenseras av de 
besparingar som görs genom att sjukdomsfall kan undvikas. 
5 Mot denna bakgrund och eftersom Europa far ses som enhet är det nödvändigt att 
förstärka och effektivt samordna övervakningen av överförbara sjukdomar. I detta 
syfte antog rådet och medlemsstaternas hälsovårdsministrar den 13 november 1992 
resolution nr 92/C 326/1l i vilken kommissionen ombeds att göra en 
sammanställning över vilka bestämmelser som finns mellan medlemsstaterna eller 
inom Världshälsoorganisationen (WHO) när det gäller övervakningen av 
infektionssjukdomar, särskilt av sådana som överförs via föda. Kommissionen 
ombeds också att ta reda på vilka behov och brister som finns och komma med 
förslag till förbättringar. Europaparlamentet har i sin tur i en resolution om allmän 
hälsovård efter Maastricht2, anmodat kommissionen att inrätta ett 
gränsöverskridande nätverk för att formulera praktiskt tillämpbara definitioner av 
de sjukdomar som omfattas av bestämmelsen om obligatorisk sjukdomsanmälan, 
och för att samla in, uppdatera, analysera och sprida medlemsstaternas uppgifter 
om dessa sjukdomar, samt att samarbeta med nationella och internationella organ 
inom dessa områden. I sina slutsatser, nr 94/C 15/043 av den 13 december 1993, 
ber också rådet kommissionen att komma med förslag om skapandet av ett 
epidemiologiskt nätverk inom gemenskapen. I ett meddelande om ramarna för 
insatser på folkhälsans område av den 23 november 1993, KOM(93)559, och i ett 
meddelande om AIDS och vissa andra smittsamma, KOM(94)413 av den 9 
november 1994, föreslog kommissionen vissa gemenskapsåtgärder i syfte att skapa 
och utveckla sådana nätverk för övervakning. I detta syfte har kommissionen 
samrått med utomstående, både med nationella experter, som är sakkunniga när 
det gäller övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar, liksom med höga 
tjänstemän från socialdepartementen i Kommittén för hälsofrågor för höga 
tjänstemän, vars anmärkningar har beaktats till fullo. 
6 Detta förslag syftar följaktligen till att införa ett system för nära samarbete och 
effektiv samordning mellan medlemsstaterna när det gäller övervakning, såväl 
rutinmässig som i brådskande situationer, i syfte att förbättra förebyggande 
åtgärder mot och kontrollen av ett visst antal allvarliga, smittsamma sjukdomar 
som kräver åtgärder för att skydda befolkningen. Det här förslaget har utarbetats 
i enlighet med gemenskapsbestämmelser som redan antagits inom liknande 
områden och med liknande målsättning. Uppgifterna ifråga är av allmän karaktär 
och möjliggör inte i något fall identifiering av enskilda personer. De berörs alltså 
inte av gemenskapens bestämmelser, som skall antas eller redan har antagits, 
avseende sekretesskydd av uppgifter av personlig karaktär, som till exempel rådets 
EGT, 11.12.1992. 
EGT nr C 329, 6.12.1993, s. 375. 
EGT, 18.1.1994. -le 
direktiv C 95/46/EG om skydd av enskilda personer vid bearbetningen av 
personuppgifter och dessa uppgifters fria rörlighet4, som antogs den 24 oktober 
1995. Uppgifterna är också förenliga med gemenskapsbestämmelserna om system 
för informationsutbyte mellan förvaltningar. I beslutet finns dessutom särskilda 
bestämmelser för att säkerställa samstämmigheten med gemenskapens övriga 
relevanta politik, i synnerhet vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken, den 
fria rörligheten för varor och personer samt datautbytet mellan förvaltningar. 
Vid inrättandet av detta nätverk för övervakning av smittsamma sjukdomar 
kommer det att tas hänsyn till och byggas vidare på det samarbete som redan 
finns på europeisk nivå. Man kommer också att försöka undvika att liknande 
arbete görs flera gånger genom att medlemsstaterna gemensamt utformar över­
vakningsverksamheten och samtidigt för varje grupp av smittsamma sjukdomar 
bestämmer vilka uppgifter som krävs och vilka bestämmelser som är lämpliga. 
Under former som ännu skall bestämmas kommer till verksamheten också att 
anslutas behöriga internationella organisationer och tredje länder, såsom Amerikas 
förenta stater med vilka ett samarbete redan planeras, samt slutligen de 
övervakningssystem som medlemsstaterna redan deltar i. 
Genomförandet av det föreslagna beslutet kommer att innebära fördelar på flera 
plan enligt följande: 
a) Det kommer att göra det möjligt att på gemenskapsnivå etablera en 
permanent, välorganiserad, pålitlig och effektiv kommunikation - något 
som hittills saknats - mellan de myndigheter i medlemsstaterna som är 
ansvariga för övervakningen och kontrollen av smittsamma sjukdomar. 
b) Det kommer att underlätta för en snabb och pålitlig identifiering av 
smittsamma sjukdomar, kring vilken alla kan enas; det gäller såväl 
sjukdomar inom gemenskapen som sjukdomar som importeras eller 
riskerar att importeras. 
c) Det kommer att ge de behöriga myndigheterna möjlighet och medel att 
samråda om vilka förebyggande åtgärder som bör vidtas. De kommer att 
kunna få hjälp när samordningen av åtgärderna införs och med att 
utvärdera hur effektiva dessa är. 
d) Det innebär att myndigheterna kommer att kunna ge varandra nödvändig 
assistans, främst när det gäller svårigheter vid analys och tolkning av 
uppgifterna samt när det gäller vilka bestämmelser som krävs för att 
förhindra spridningen av smittsamma sjukdomar 
För att verksamheten på området skall kunna genomföras är det nödvändigt att 
Europaparlamentet och rådet tar beslut om antagande av de föreslagna åtgärderna 
rörande upprättandet av det gemenskapssystem som krävs för att möjliggöra 
samarbetet mellan medlemsstaterna och samordningen av deras respektive system 
inom detta område. Det är inte nödvändigt att harmonisera relevanta lagar och 
andra författningar. 
EGT nr L 281, 23.11.1995, s. 31. 
Förslag 
PARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om upprättande av ett nätverk för epidemiologisk övervakning 
och kontroll av smittsamma sjukdomar 
i Europeiska gemenskapen 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR 
BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 129 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, och 
med beaktande av följande: 
1. Förebyggande åtgärder mot sjukdomar och särskilt mot stora epidemier tillhör 
gemenskapens prioriterade verksamheter och kräver ett övergripande tillväga­
gångssätt som samordnas mellan medlemsstaterna. 
2. I Europaparlamentets resolution om folkhälsan efter Maastricht4 anmodades 
kommissionen att upprätta ett gränsöverskridande nätverk för att fastställa i 
praktiken användbara definitioner för de sjukdomar, för vilka det föreligger 
obligatorisk anmälningsplikt, och för att samla in, uppdatera, analysera och sprida 
medlemsstaternas uppgifter om dessa sjukdomar samt att samarbeta med nationella 
och internationella organ på dessa områden. 
3. I sin resolution av den 2 juni 1994 om en ram för gemenskapsåtgärder inom folk-
hälsoområdet5 fastställer rådet att man för närvarande särskilt bör prioritera 
smittsamma sjukdomar. 
4. I sina slutsatser av den 13 december 19936 anser rådet att det är nödvändigt att 
på gemenskapsnivå upprätta ett nätverk för övervakning och kontroll av 
smittsamma sjukdomar, vars främsta syfte kommer att vara att insamla den 
information som kommer från de nätverk för övervakning som finns i medlemsstaterna. 
EGT nr ... 
EGT nr ... 
EGT nr ... 
EGT nr C 329, 6.12.1993. s. 375. 
EGT nr C 165, 17.6.1994, s. 1. 
EGT nr C 15, 18.1.1994, s. 6. 
5. I dessa slutsatser uppmanar rådet kommissionen att i sina förslag om • en 
åtgärdsram på hälsovårdsområdet7 särskilt uppmärksamma upprättandet i 
gemenskapen av ett epidemiologiskt nätverk som tar hänsyn till det pågående 
arbetet och gällande bestämmelser på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna samt 
att se till att uppgifterna är jämförbara och kompatibla. 
6. I sin resolution av den 13 november 19928 understryker rådet och de i rådet 
församlade socialministrarna vikten av att inom gemenskapen tätare sammanknyta 
och effektivisera de nätverk för övervakning av smittsamma sjukdomar som finns 
mellan medlemsstaterna (informationsområdet inbegripet) samt att bevara, skapa 
eller förstärka samordningen mellan dem i syfte att övervaka de smittsamma 
sjukdomarnas smitthärdar, när detta kan tillföra något jämfört med nuvarande 
åtgärder. 
7. I denna resolution understryker rådet och de i rådet församlade socialministrarna 
också betydelsen av att utifrån de uppgifter som insamlats i medlemsstaterna göra 
en uppställning över ett begränsat antal sällsynta och svåra sjukdomar, vars 
epidemiologiska utforskning kräver ett stort antal stickprovskontroller. 
8. I denna resolution uppmanar rådet och de i rådet församlade socialministrarna 
också kommissionen att undersöka om det finns behov av att genomföra vissa 
prioriterade förslag avseende kontroll och övervakning av smittsamma sjukdomar 
med hänsyn tagen till bl.a. den uppskattade kostnadseffektiviteten. 
9. På ett område som inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet, vilket är 
fallet med den epidemiologiska övervakningen och kontrollen av smittsamma 
sjukdomar, kan gemenskapen enligt sub si di ari tetsprincipen vidta en ny åtgärd 
endast då de därmed sammanhängande målsättningarna på grund av sin 
storleksordning och sina verkningar lättare kan nås på gemenskapsnivå än av en 
eller flera medlemsstater. 
10. Vid åtgärder rörande hälsovård bör hänsyn tas till andra gemenskapsåtgärder på 
folkhälsoområdet samt åtgärder som påverkar detta område. 
11. Europaparlamentets och rådets beslut .../.../EG om antagande av ett gemensamt 
åtgärdsprogram för förebyggande av aids och vissa andra smittsamma sjukdomar 
inom ramen för åtgärder på folkhälsoområdet9 avser ett antal gemenskapsåtgärder 
som särskilt syftar till att både skapa och utveckla nätverk för övervakning och 
kontroll av vissa smittsamma sjukdomar, tidig upptäckt av dessa smittsamma 
sjukdomar samt främjande av utbildning av epidemiologer för fal tverk sam heten. 
12. Samarbetet med behöriga internationella organisationer bör främjas, särskilt när 
det gäller sjukdomarnas klassificering. 
13. Samarbetet med tredje länder bör stärkas, särskilt då svåra smittsamma sjukdomar 
dyker upp eller åter utbreder sig. 
KOM(93) 559 slutl., 24.11.1993. 
EGT nr C 326, 1.12.1992, s. 1. 
EGT nr ... 
14. Då svåra smittsamma sjukdomar på senare tid har dykt upp eller åter har brett ut 
sig, har det visat sig att kommissionen i ett nödläge snabbt bör erhålla all 
nödvändig information i lämplig form. 
15. Genom att fastställa särskilda gemenskapsbestämmelser kan det säkerställas att 
alla medlemsstater snabbt informeras i ett sådant nödläge för att garantera 
befolkningens skydd. 
16. Bestämmelserna i rådets direktiv 92/117/EEG10 den 17.12.1992, om 
skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och 
animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och 
förgiftningar gäller i lika hög grad uppgifter rörande de zoonoser som påverkar 
människan; i det direktivet föreskrivs ett förfarande för insamling och överföring 
av uppgifter om ett visst antal zoonoser och zoonotiska agenser. 
17. Upprättandet av ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av 
smittsamma sjukdomar på gemenskapsnivå förutsätter ovillkorligen att man följer 
de rättsliga bestämmelser som gäller skyddet för enskilda personer med avseende 
på behandlingen av personuppgifter samt att man inför bestämmelser som rör 
insynsskydd av dessa uppgifter och deras säkerhet; på detta område antog 
Europaparlamentet och rådet direktiv 95/46/EG den 24 oktober 1995. 
18. Gemenskapsprojekten på området för telematiskt informationsutbyte mellan 
förvaltningar (IDA)11 och G7-projekten bör vara föremål för en nära samordning 
med gemenskapsåtgärder rörande epidemiologisk övervakning och kontroll av 
smittsamma sjukdomar. 
19. I ett nödläge är det nödvändigt att de behöriga nationella strukturerna utvidgar sitt 
samarbete särskilt när det gäller undersökningen av biologiska prover. 
20. De gemenskapsbeslämmelser som syftar till snabbt informationsutbyte inverkar 
inte på medlemsstaternas rättigheter eller skyldigheter enligt fördragen eller 
bilaterala och multilaterala konventioner. 
21. Det är viktigt att kommissionen upprättar gemenskapsnätverket i nära samarbete 
med medlemsstaterna. Det är i detta syfte nödvändigt att föreskriva ett förfarande 
som gör det möjligt att försäkra sig om att alla medlemsstater fullt ut deltar i dess 
upprättande. 
22. Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog den 20 december 1994 ett 
"modus vivendi" om åtgärder för verkställande av de akter som beslutades genom 
det förfarande som avses i artikel 189b i Romfördraget. 
EGT nr L 62, 15.03.1993, s. 38. 
EGT nr L 269, 11.11.1995, s. 23. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
I Europeiska gemenskapen upprättas ett allmänt nätverk för epidemiologisk övervakning 
och kontroll av smittsamma sjukdomar. 
Detta gemenskapsnätverk skapas genom att man med hjälp av alla lämpliga tekniska 
hjälpmedel etablerar en beständig kommunikation mellan de strukturer som på den 
enskilda medlemsstatens nivå och under dess ansvar har som uppgift att samla in de 
uppgifter som rör den epidemiologiska övervakningen och att samordna kontrollerna. 
Artikel 2 
I detta direktiv avses med 
1 epidemiologisk övervakning, det systematiska och kontinuerliga insamlandet samt 
analysen, tolkningen och spridningen av hälsovårdsinformation och -fakta rörande 
smittsamma sjukdomar i syfte att vidta lämpliga bekämpningsåtgärder, 
2 kontroll av smittsamma sjukdomar, summan av de åtgärder som vidtas av de 
behöriga hälsovårdsmyndigheterna för att bromsa spridningen av smittsamma 
sjukdomar plus summan av de epidemiologiska undersökningarna, i synnerhet hur 
kraftfull spridningen av dessa sjukdomars är i tid och rum och analysen av de 
faktorer som ökar risken att bli smittad, vars resultat gör det möjligt att fastställa 
lämpliga förebyggande åtgärder. 
Artikel 3 
För varje medlemsstat gäller att den epidemiologiska övervakningen och kontrollen av 
smittsamma sjukdomar skall ske på gemenskapsnivå 
a) då det på medlemsstatens eget territorium dyker upp eller åter utbreder sig svåra 
eller sällsynta smittsamma sjukdomar eller sådana sjukdomsgrupper som är 
förtecknade i bilagan, 
b) då det från en annan medlemsstat eller från ett tredje land utanför gemenskapen 
till medlemsstatens eget territorium införs svåra eller sällsynta smittsamma 
sjukdomar eller sådana sjukdomsgrupper som är förtecknade i bilagan. 
Artikel 4 
Vid verkställandet av detta beslut biträds kommissionen av en kommitté som skall bestå 
av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som 
ordförande. 
S"-1 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén 
skall yttra sig over förslaget inom den tid som oidföranden bestämmer med hänsyn till 
hur brådskande frågan är Den skall falla sill beslut med den majoritet som enligt artikel 
148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta pä förslag av kommissio­
nen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt samma artikel. Ordföranden får inte 
rösta. 
Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med yttrandet från kommittén. 
Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, 
skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet 
skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. 
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, 
skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas och genomföra 
dem omedelbart. 
Artikel 5 
De åtgärder som avses i artikel 4 omfattar följande: 
1 Fallbeskrivningen, särskilt den kliniska beskrivningen och i förekommande fall 
agensens mikrobiologiska egenskaper. 
2 Beskaffenhet och slag på de uppgifter och den information som inom ramen för 
den epidemiologiska övervakningen kall insamlas av de strukturer som avses i 
artikel 1. 
3 De epidemiologiska och mikrobiologiska övervakningsmetoderna. 
4 De skyddsåtgärder som skall vidtas, i synnerhet i hamnar och på flygplatser, 
särskilt i brådskande fall. 
5 Information, rekommendationer och riktlinjer för god praxis riktade till 
allmänheten. 
Artikel 6 
Var och en av de strukturer som avses i artikel 3 skall till kommissionen och 
gemenskapsnätverket överlämna följande: 
a) Uppgifter och kontrollåtgärder gällande de smittsamma sjukdomar som avses i 
artikel 2. 
b) All lämplig information om den epidemiologiska situationens utveckling i den 
medlemsstat som institutionen tillhör. 
c) Allt utvärderingsunderlag som underlättar samarbetet mellan medlemsstaterna när 
det gäller kontrollen av smittsamma sjukdomar och särskilt konserveringen av de 
V<L-
biologiska prov som tagits på patienter för att överlämnas till de 
speciallaboratorier som är knutna till gcmenskapsnälverkel 
Artikel 7 
Varje medlemsstat skall inom sex månader från och med detta besluts ikraftträdande 
utforma den struktur eller de strukturer som avses i artikel 1 och underrätta kommissionen 
om detta. 
Artikel 8 
Bilagan till detta beslut kan ändras eller kompletteras av kommissionen i enlighet med 
det förfarande som anges i artikel 4. 
Artikel 9 
Detta beslut skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 
92/117/EEG om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur 
och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och 
förgiftningar; beslutet tar hänsyn till det förfarande för insamling och överföring av 
uppgifter som avses i det direktivet. 
Artikel 10 
Detta beslut skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och 
rådets direktiv 95/46/EG om skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen 
av personuppgifter eller rådets beslut 95/468/EG om inrättandet av ett telematiskt 
informationsutbyte mellan gemenskapsförvaltningar (IDA). 
Artikel 11 
Detta beslut påverkar inte de ömsesidiga rättigheter och skyldigheter mellan 
medlemsstaterna som följer av de bilaterala eller multilaterala överenskommelser eller 
konventioner som har slutits eller kommer att slutas på det område som täcks av detta 
beslut och är i överensstämmelse med dess mål, verkställandets villkor och dess syfte. 
Vi 
Artikel 12 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna och träder i kraft lic månader efter det att det 
har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
•^ 
BILAGA 
De smittsamma sjukdomar som avses i artikel 3 är indelade i grupper av svåra eller 
sällsynta infektioner enligt följande: 
Artikel 3 a 
De sjukdomar som skall åtgärdas på lokal nivå och för vilka det skall avges periodiska 
rapporter till medlemsstatens hälsovårdsmyndigheter enligt regler som är lämpliga för 
sjukdomen i fråga och som överensstämmer med det som anges i artikel 5, i synnerhet 
1 sjukdomar för vilka vaccinationsskydd finns (tuberkulos, stelkramp, polio, difteri, 
meningiter, mässling, påssjuka, röda hund, influensa och influensa!iknande 
syndrom osv), 
2 sexuellt överförda sjukdomar (hepatit B, AIDS/HIV, klamydia, osv), 
3 virushepatit (hepatit C samt ännu ej klassificerade former av hepatit), 
4 sjukdomar orsakade av födoämnen (listerios, salmonella osv), 
5 sjukdomar som smittar via vatten eller miljön (legionärssjuka osv), 
6 sjukhusinfektioner och 
7 andra smittsamma sjukdomar som överförs av ovanliga agenser (Creutzfeldt-
Jakobs syndrom osv). 
Artikel 3 b 
Samma sjukdomar som under a och dessutom de sjukdomar som skall åtgärdas med 
speciella åtgärder på nationell och internationell nivå, vilka är 
1 de sjukdomar som fastställts i Internationella hälsostadgan (gula febern, kolera och 
böld pest) och 
2 en rad andra sjukdomar (rabies, fläcktyfus, afrikanska blödarfebersjukdomar, 
malaria och alla övriga svåra och ännu ej klassificerade epidemiska sjukdomar 
osv). 
sr 
FINANCIAL STATEMENT 
TITLE OF OPERATION 
Proposal for a European Parliament and Council decision creating a network for 
the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the 
European Community. 
BUDGET HEADING INVOLVED 
Part A of the budget. 
LEGAL BASIS 
a) Actual legal basis: 
Article 3(o) and Article 129 of the Treaty on European Union. 
b) References: 
Conclusions of the Council and the Ministers for Health of the Member States 
meeting within the Council of 16 May 1989 on the improvement of the general 
system for collecting epidemiological data, including the application of the new 
definition of AIDS cases (OJ No C 185, 22.7.1989, p. 7). 
Resolution of the Council and the Ministers for Health of the Member States 
meeting within the Council of 13 November 1992 on the monitoring and 
surveillance of communicable diseases (OJ No C 326, 11.12.1992, p. 1). 
Commission communication on the framework for action in the field of public 
health (COM (93) 559 final, 24 November 1993). 
Council conclusions of 13 December 1993 on the setting up of an epidemiological 
network in the European Community (OJ No C 15, 18.1.1994, p. 6). 
S€ 
DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 General objective 
Implementation at Community level of a system of epidemiological 
surveillance in the field of communicable diseases, to meet the following 
objectives: 
- firstly, to ascertain the incidence and the characteristics of a 
particular infectious disease or group of diseases, and to study the pattern 
of spread of the disease through time, space and social categories, so as 
to be able to take appropriate counter-measures, 
- secondly, to detect disease clusters or epidemics, or even abnormal 
health incidents, so that measures can be taken to break the specific 
transmission chain; 
- thirdly, to describe and measure the risk factors for contracting a 
communicable infection, so as to be able to select and implement the most 
appropriate preventive measures and recommendations. 
4.2 Method employed for attaining these objectives 
The setting up and running of a system for the surveillance and control of 
communicable diseases at Community level, reciuiring the exchange, at 
appropriate moments, of accurate and reliable information concerning 
diseases for which specific case definitions, identifications and 
verifications are required. It is proposed to set up this system on the basis 
of a European Parliament and Council decision, and to exploit the 
infrastructure set up by the IDA programme. 
4.3 Period covered 
Open-ended. 
- Implementation report to be transmitted to the Council and the 
European Parliament following the creation of the network, and 
further reports to be transmitted following any adaptations to the 
system. 
CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Non-differentiated appropriations. 
^ 
TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Nil 
FINANCIAL IMPACT 
No financial impact in Part B of the budget. 
ANTI-FRAUD MEASURES PLANNED 
Measures in the rules on the reimbursement of travelling and subsistence costs of 
experts convened. 
ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives: 
The aim is to establish a Community network for the epidemiological 
surveillance and control of communicable diseases, by achieving the 
following objectives: 
setting up of a system of close cooperation and effective 
coordination between Member States in the field of surveillance, both 
routine and emergency, with a view to improving the prevention and 
control in Europe of a certain number of serious communicable diseases 
which necessitate the introduction of measures for the protection of 
populations; 
- list of diseases and/or groups of diseases kept under surveillance 
at Community level; 
case definitions, in particular the clinical definition and, where 
appropriate, the microbiological characterisation of the agent responsible; 
- the nature and type of data and information to be collected in the 
context of epidemiological surveillance; 
epidemiological and microbiological surveillance methods; 
protective measures to be taken, in particular at ports and airports, 
notably in emergency situations; 
information, recommendations and guides to good practice for the 
public; 
designation of the structure responsible for coordination for 
particular diseases and/or groups of diseases. 
5* 
9.2 Players concerned 
1. The Member States' competent health authorities at national, 
regional and local levels, and competent international organisations. 
2. Health professionals, institutions, laboratories and epidemiological 
health services. 
9.3 Grounds for the operation 
As regards the setting up of a system for the surveillance and control of 
communicable diseases at Community level, the Commission, in its 
communication of 24 November 1993 on the framework for action in the 
field of public health, outlined the principles and strategies to be followed 
in implementing Community activities directed towards the attainment of 
the health protection objectives laid down by Articles 3(o) and 129 of the 
Treaty establishing the European Community. The role of the Community 
is to underpin the efforts of the Member States in the public health field, 
to assist in the formulation and implementation of objectives and 
strategies, and to contribute to the continuity of health protection provision 
across the Community, setting as a target the best results already obtained 
in a given area anywhere in the Community. 
The Commission's proposal for the creation of such a network advocates 
that the Member States should participate fully in its organisation and 
implementation. The network's task will be to ensure coordination in the 
collection, processing and exchange of information necessary for the 
prevention and control of communicable diseases. Focusing on disease 
prevention, and following the principles of subsidiarity and proportionality, 
this Community operation is designed to enable the authorities responsible 
for public health to take, at national level, measures to block the 
progression of these infectious diseases or to prevent their appearance. 
An operation as extensive as the creation and development of a network 
which will link the competent authorities of all Member States can only 
be undertaken on a Community scale. 
9.4 Monitoring and evaluation of the operation 
9.4.1 Monitoring of the operation 
The setting up and functioning of the network will be monitored 
by the Commission, which will submit reports to the Council, the 
European Parliament, the Economic and Social Committee and the 
Committee of the Regions. The Commission will base its reports 
on the national reports and on any evaluations carried out. 
c 
o 0 
9.4.2 Evaluation 
10 * Evaluation will take the form of: 
an evaluation of the effective establishment of the network, 
with the participation of independent experts; 
reports on the quality and effectiveness of the network's 
functioning, to be submitted by the Commission to the other 
Community institutions. 
* Evaluation methods and intervals: 
establishment of regular reports on any adaptations which 
may be introduced. 
ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PARI A OF THE BUDCET) 
The effective mobilisation of the administrative resources required will result from 
the Commission's annual decision on the allocation of resources, taking account 
of any additional staff and funds allocated by the budgetary authority. 
10.1 Effect on the number of workers 
Types of workers 
Officials, or A 
temporary B 
staff C 
( )ther resources 
Total Staff running the operation 
Permanent 
workers 
1 
1 
1 
3 Temporary 
workers 
0 
0 Source of the workeis 
DG or 
service 
1 
1 
1 
3 Additional 
personnel 
0 
0 
0 
0 Duration 
10.2 Financial impact of employing additional staff 
Nil 
Go 
10.3 Increase in other administrative expenditure resulting from the 
operation 
Budget heading Amount Method of work 
Meetings A2510 92 650 * 4 meetings of the committee, 2 
representatives/Member State, 
4 x 30 x 770 Ecus 
The resources needed to cover the expenditure described below will be 
obtained by redeploying existing llnancial resources; no additional 
resources will be required. 
Staff expenditure (Titles Al, A2 and A5) 
3 x 100 000 Ecus = 300 000 Ecus 
Administrative expenditure: 
Cost of meetings (A-250) 
3 meetings x 15 experts x 879 Ecus - 39.555 Ecus 
Mission costs (A-130) 
24 Brussels-Luxembourg missions x 200 Ecus = 4 800 Ecus 
30 Member States missions x 750 Ecus = 22 500 Ecus 
Total: 366 855 Ecus 
6-1 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 78 slutli a 
DOKUMENT 
SV 05 
Katalognummer : CB-CO-96-087-SV-C 
ISBN 92-78-00949-0 
Byrån för Eurcjpeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
6^