RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om tillämpningen av frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea /* COM/2015/0139 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om tillämpningen av frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea 1. Inledning Den 1 juli 2014 var den tredje årsdagen för det frihandelsavtal mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea), å andra sidan, som tillämpats provisoriskt sedan juli 2011[1]. Avtalet är det första i en ny omgång frihandelsavtal som kännetecknas av att vara långtgående och heltäckande. Det är också EU:s första handelsavtal med ett land i Asien. Det har redan gjorts en första ändring av frihandelsavtalet. Tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet med anledning av Kroatiens anslutning till EU undertecknades i mars 2014 och har tillämpats provisoriskt sedan den 26 maj 2014. Det kommer att ingås när Sydkorea har anmält till EU att de interna förfarandena avslutats. Det här är den tredje årsrapporten om tillämpningen av frihandelsavtalet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 511/2011 av den 11 maj 2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan[2]. Enligt artikel 13.1 i förordningen ska kommissionen offentliggöra en årlig rapport om tillämpningen och genomförandet av avtalet. Enligt artikel 3.3 ska kommissionen dessutom lägga fram en årlig övervakningsrapport för Europaparlamentet och rådet om aktuell statistik över import från Sydkorea av produkter inom känsliga sektorer och inom de sektorer till vilka övervakningen utvidgats. Dessa två rapporteringskrav kombineras i föreliggande rapport. Rapporten innehåller också en översikt över verksamheten i de olika kommittéer och arbetsgrupper som inrättats enligt frihandelsavtalet för att övervaka genomförandet av avtalet. Eftersom de flesta av dessa kommittéer och arbetsgrupper sammanträdde under det andra halvåret 2014, omfattar denna rapport perioden juli 2013–december 2014, när det gäller verksamheten i frihandelsavtalets genomförandeorgan. 2. Övergripande bedömning: Handelsutveckling efter tre års tillämpning av frihandelsavtalet 2.1 Metod Nedanstående analys av de bilaterala handelsflödena mellan EU och Sydkorea bygger på en jämförelse av uppgifter för det tredje året av avtalets tillämpning (juli 2013–juni 2014) med tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet fick verkan och började tillämpas provisoriskt (juli 2010–juni 2011). Det bör påpekas att förändrade handelsflöden inte enbart beror på frihandelsavtalet, eftersom andra faktorer också påverkar handelsflödena. Uppgifterna i rapporten ger dock en god bild av hur frihandelsavtalet fungerat hittills. 2.2 Övergripande utveckling av handel med varor EU:s export till Sydkorea ökade med 35 %, från 30,6 miljarder euro under tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas till 41,4 miljarder euro under det tredje året av avtalets tillämpning. Under samma period ökade EU:s export till Sydkorea av varor som helt eller delvis liberaliserats genom frihandelsavtalet mer än den totala exporten, dvs. med 46 % respektive 37 %. Figur 1: EU:s export till och import från Sydkorea, juli 2010–juni 2014 (i miljoner euro) Källa: COMEXT Under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning uppgick EU:s import från Sydkorea till 37,9 miljarder euro, vilket är ungefär samma som under tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas. Under det tredje året ökade importen med 6 % jämfört med året före. Det är värt att notera att EU:s import från övriga världen minskade med 4 % under det tredje året av avtalets tillämpning jämfört med året före. EU:s import från sina 14 största leverantörer minskade, med undantag för importen från Sydkorea och Turkiet (som ökade med 6 % vardera) och Kina (som ökade med 1 %). Till skillnad från utvecklingen för EU:s totala import från Sydkorea ökade importen av varor som helt eller delvis liberaliserats genom frihandelsavtalet med 21 % respektive 26 %, medan EU:s import från Sydkorea av varor som omfattas av nolltullsats för mest gynnad nation (MGN) minskade med 23 %. Totalt sett övergick underskottet i handeln med Sydkorea på 7,6 miljarder euro till ett handelsöverskott på 3,6 miljarder euro till EU:s fördel under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. EU:s andel av Sydkoreas sammanlagda import från övriga världen ökade från 9 % innan frihandelsavtalet trädde i kraft till 11 % under det tredje året av avtalets tillämpning. Under samma tidsperiod minskade EU:s andel av den totala exporten från Sydkorea från 11 % till 9 %. När det gäller export från EU är de viktigaste produktkategorierna följande: § ”Maskiner och apparater” (GTT[3] 16), som står för nära 34 % av EU:s export till Sydkorea. Denna export ökade med över 23 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning jämfört med tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas. § ”Transportmedel” (GTT 17), där exporten ökade med över 56 % efter det att frihandelsavtalet började tillämpas och där de största ökningarna skedde under de två sista åren av frihandelsavtalets tillämpning. De utgör 16 % av EU:s totala export till Sydkorea. § ”Kemiska produkter” (GTT 6), där exporten ökade med 9 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning och står för mer än 12 % av EU:s totala export. § Andra produktkategorier där EU:s export ökat kraftigt sedan juli 2011 är ”mineraliska produkter” (mer än 1 000 %[4]), ”trä” och ”pärlor och ädla metaller”[5] (ca 120 %). EU:s nuvarande export till Sydkorea skulle ha inneburit tullar på 1,6 miljarder euro under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning om frihandelsavtalet inte hade varit i kraft. När det gäller EU:s import från Sydkorea är de huvudsakliga produktkategorierna följande: § ”Maskiner och apparater” (36 % av EU:s import från Sydkorea), där EU:s import har minskat med 20 % sedan frihandelsavtalet började tillämpas. § ”Transportmedel” (26 % av EU:s totala import från Sydkorea), där EU:s import har varierat under de tre år då frihandelsavtalet har tillämpats. I juni 2014 låg de nästan på samma nivå som i juni 2011. § Betydande höjningar noterades i EU:s import av plast, mineraler och kemiska produkter (ca 51 %, 112 % respektive 48 % sedan frihandelsavtalet började tillämpas). 2.3 Handel med tjänster och utländska direktinvesteringar Handelsstatistiken för tjänster släpar efter och det finns ännu ingen statistik för det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. Under 2013 uppgick EU:s export av tjänster till Sydkorea till 10,6 miljarder euro, efter att ha ökat med 18 % jämfört med året före. Samtidigt uppgick EU:s import av tjänster från Sydkorea till 5,6 miljarder euro, vilket är en ökning med 11 % jämfört med 2012. EU:s direktinvesteringsvolymer i Sydkorea under 2013 uppgick till 32,6 miljarder euro, medan sydkoreanska utländska direktinvesteringsvolymer i EU uppgick till 18,9 miljarder euro. 2.4 Utvecklingen av handeln med motorfordon och delar till motorfordon EU:s export av motorfordon (HS 8703) till Sydkorea ökade med 90 %, från 2 miljarder euro (74 600 enheter) under tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas till 3,8 miljarder euro (141 800 enheter) under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning, och står för 9 % av EU:s totala export till Sydkorea. Ökningen inträffade främst under det andra och tredje året av frihandelsavtalets tillämpning då exporten ökade med omkring 35 % per år. EU:s import från Sydkorea ökade med 53 % från 2,6 miljarder euro till 4 miljarder euro eller med 25 %, från 300 000 enheter till 375 000 enheter. Nästan hela ökningen (53 %) ägde rum under det första året av frihandelsavtalets tillämpning. Motorfordon svarar för 11 % av EU:s totala import från Sydkorea. Under samma period minskade EU:s import av personbilar från övriga världen med 7 %. Figur 2: EU:s export till och import från Sydkorea, juli 2010–juni 2014 (i miljoner euro) Källa: COMEXT EU:s export av bildelar till Sydkorea uppgick till omkring 1,1 miljard euro under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning, efter att ha ökat med 6 % sedan tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas. EU:s import av bildelar från Sydkorea ökade med över 20 %, från 2,2 miljarder euro under tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas till 2,6 miljarder euro under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. Under treårsperioden ökade importen från övriga världen med endast 3 %. 2.5 Användningen av förmånstullar enligt frihandelsavtalet Baserat på de senaste uppgifterna, dvs. från juli 2013 till juni 2014, låg den totala andelen utnyttjade förmånstullar på den sydkoreanska marknaden på 65,9 %. Med utgångspunkt i de olika avdelningarna i den gemensamma tulltaxan utnyttjas förmånstullarna totalt sett mest inom transportmedel (GTT 17), 94 %, och inom djur och animaliska produkter (GTT 1), 89 %. Förmånstullarna utnyttjas totalt sett minst inom pärlor och ädla metaller (GTT 14), 40 %, oädla metaller (GTT 15), hudar och skinn (GTT 8) och maskiner (GTT 16), ca 50 %. Det relativt låga utnyttjandet av förmånstullarna i vissa kategorier verkar inte bero på de strikta ursprungsreglerna eller EU-exportörernas förmånsmarginaler i förhållande till Sydkoreas tullsats för mest gynnad nation. En möjlig förklaring, som framkommit vid samråd med industrin, är frihandelsavtalets krav på exportörerna att ansöka om att bli godkänd exportör för att kunna utnyttja förmånstullarna, vilket uppfattas som tids- och resurskrävande. Dessutom innebär frihandelsavtalets klausul om direkttransport, som innebär att varorna måste transporteras direkt från EU till Sydkorea (och vice versa) för att varorna ska anses ha sitt ursprung i EU eller Sydkorea, att exportörerna hindras från att använda sina regionala centra i Asien för att dra nytta av förmånstullarna i frihandelsavtalet. När det gäller Sydkoreas export till EU låg den totala andelen utnyttjade förmånstullar i EU på 81,3 % 2013. Förmånstullarna utnyttjades totalt sett mest (över 90 %) inom transportmedel och mineraliska produkter (GTT 5), och minst (ca 33 %) inom pärlor samt hudar och skinn. 3. Verksamhet vid frihandelsavtalets genomförandeorgan Genom frihandelsavtalet inrättades sju specialiserade kommittéer, sju arbetsgrupper och en immaterialrättslig dialog. Handelskommittén för frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea sammanträder en gång om året på ministernivå, utövar tillsyn och ser till att avtalet tillämpas korrekt. Under 2014 hölls sammanträden i alla kommittéer och arbetsgrupper, samt inom den immaterialrättsliga dialogen, varav de flesta i Bryssel. Dessa sammanträden sammanfattas nedan. Arbetsgruppen för motorfordon och delar till motorfordon sammanträdde den 17 juni 2014 i Bryssel. De flesta frågor som diskuterades handlade om marknadstillträde, snarare än om frihandelsavtalets tillämpning. Arbetsgruppen diskuterade bland annat Sydkoreas lagförslag om bränsleekonomi, system för genomsnittliga utsläpp, däckmärkning, Sydkoreas nya förordning om däcks energieffektivitet, extra bromssystem för stora bussar, begränsningar av fordonsbredd samt dragfordon för släp. Parterna diskuterade även uppdateringen av bilaga 2-C i frihandelsavtalet med anledning av EU:s reviderade rättsliga hänvisningar när det gäller dragkrok och anordningar för att säkra förarens sikt och enades om att handelskommittén ska komma överens om uppdateringen. Arbetsgruppen för läkemedel och medicintekniska produkter som sammanträdde i Bryssel den 18 juni 2014 diskuterade det sydkoreanska systemet för prissättning av läkemedel och lämpligt erkännande av värdet av innovativa läkemedel, Sydkoreas reviderade pris‑volymavtal, Sydkoreas införande av serienummer för läkemedel, aktiva läkemedelssubstanser (API), metoder för sänkning av ersättningsnivåer för medicintekniska produkter i Sydkorea och EU:s förslag till ändring av lagstiftningen om medicintekniska produkter. Efter mötet i arbetsgruppen diskuterade experter möjligheterna att harmonisera lagstiftningen för läkemedel och medicintekniska produkter. Samma dag, den 18 juni 2014, träffades arbetsgruppen för kemikalier i Bryssel för att utbyta information om sina respektive former för registrering, utvärdering och godkännande av kemikalier (Reach). Den sydkoreanska sidan informerade EU om tidsplanen och genomförandet av Sydkoreas Reach-lagstiftning, den s.k. k-Reach. EU-sidan informerade om stödåtgärder för små och medelstora företag som utvecklats inom EU för genomförandet av Reach. Kommittén kom även överens om att det sydkoreanska miljöministeriet och Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA) skulle fördjupa sitt tekniska samarbete om kemikalier. Den 18–19 juni 2014 sammanträdde tullkommittén i Seoul. Kommittén diskuterade förfaranden och metoder för ursprungskontroll och ursprungsregler, bland annat regeln om direkttransport där EU påminde om vikten av att göra om den nuvarande regeln om direkttransport till en regel om ändringsförbud, vilket skulle göra det möjligt att dela upp sändningar i ett tredjeland. Kommittén diskuterade också tolkningen av begreppet ”huvudsaklig ingrediens” i bearbetad surimi och införlivandet av produktspecifika regler om ursprung, från HS 2007 till HS 2012. Möjligheterna att sluta avtal om ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer diskuterades också. Den 16 september 2014 sammanträdde varuhandelskommittén i Bryssel. Kommittén godkände varuhandelskommitténs förslag till beslut om antagande av regler om administration av tullkvoter. Kommittén diskuterade också olika frågor om frihandelsavtalets tillämpning och bilateral handel, till exempel ekvivalensen för ekologiska jordbruksprodukter, översynen av tillägg 2-B-3 (elektronik) till frihandelsavtalet och de sydkoreanska kraven på säkerhetsintyg för maskiner och kosmetika. EU upprepade även att den ville ändra avtalets klausul om direkttransport och i stället införa en klausul om varor som återinförs efter reparation och föra in dragfordon för släp i den icke-tariffära bilagan om motorfordon och bilar (bilaga 2-C). Den 17 september 2014 sammanträdde kommittén för zoner för passiv förädling på Koreahalvön i Bryssel. Sydkorea informerade om den senaste utvecklingen i industriområdet Gaeseong, den nord-sydkoreanska fabriksanläggningen i Nordkorea. Kommittén granskade förutsättningarna för fortsatt ekonomisk utveckling och diskuterade fastställandet av kriterier för zoner för passiv förädling och fastställandet av ett högsta tröskelvärde. EU noterade Sydkoreas förslag och förklarade de politiska begränsningarna i EU. Båda sidor erkände att frågan var politiskt känslig men enades om att fortsätta diskussionerna på arbetsgruppsnivå. Den immaterialrättsliga dialogen ägde rum i Seoul den 25 september 2014. Båda sidor informerade om den rättsliga och politiska utvecklingen på immaterialrättens område, särskilt i fråga om patent, varumärken, mönster och upphovsrätt. EU erinrade om tillämpningen av bestämmelserna om rätten till offentligt framförande i frihandelsavtalet, och behovet av att anpassa den sydkoreanska lagstiftningen i enlighet med frihandelsavtalet. Dialogen omfattade också verkställighetsfrågor på immaterialrättens område. Parterna diskuterade sina respektive tillvägagångssätt och strategier i immaterialrättsliga frågor i tredjeländer. Arbetsgruppen för offentlig upphandling sammanträdde för första gången i Seoul den 26 september 2014. Båda parterna utbytte information om den rådande situationen och utsikterna på sina respektive marknader för offentlig upphandling och utvärderade den rådande situationen när det gäller marknadstillträde till sina respektive marknader samt genomförandet av kapitlet om offentlig upphandling i frihandelsavtalet. Parterna diskuterade även befintliga marknadshinder och begränsningar och hur man ska ta itu med dem samt hur man kan öka deltagandet i båda parters marknader för offentlig upphandling. Kommittén för sanitära och fytosanitära åtgärder sammanträdde i Bryssel den 10 oktober 2014. Kommittén diskuterade Sydkoreas export av kycklingsoppa med ginseng och levande japansk var till EU, förtroendeskapande åtgärder och samarbete i frågor som rör djurs välbefinnande, insyn, EU:s export av nötkött till Sydkorea, utbrottet av afrikansk svinpest i Polen och EU:s begäran om att tillämpa regionaliseringsprinciper, klausulen om var djuren ska vara födda och uppfödda och EU:s export av obehandlade mejeriprodukter samt frukt och grönsaker till Sydkorea. Den 10 oktober 2014 hade kommittén för kulturellt samarbete sitt andra möte i Seoul. Kommittén godkände skiljenämnden, i enlighet med artikel 3a i frihandelsavtalets protokoll om kulturellt samarbete. Parterna diskuterade även sin kulturpolitik och diskuterade den kulturella och den kreativa sektorn, konstnärsbostäder och audiovisuella samproduktioner. På det sistnämnda området enades man om att vidta ett antal åtgärder för att bättre informera yrkesverksamma inom filmbranschen. Det bör påpekas att handelskommittén enligt protokollet om kulturellt samarbete inte har något överinseende över protokollet, vilket innebär att kommittén för kulturellt samarbete alltså utövar handelskommitténs behörighet med avseende på protokollet. Den 6 november 2014 sammanträdde arbetsgruppen för geografiska beteckningar i Bryssel. Betydande framsteg har gjorts med det utkast till arbetsordning som kan antas så snart båda parter har slutfört sina interna förfaranden. Båda parter lämnade in och diskuterade sina förteckningar över nya geografiska beteckningar som ska läggas till i förteckningen över skyddade geografiska beteckningar inom ramen för frihandelsavtalet. Den 8 december 2014 sammanträdde kommittén för handel och hållbar utveckling i Bryssel. De båda parterna diskuterade sin miljö- och arbetsmarknadspolitik, bland annat när det gäller klimatförändringar, grön tillväxt och kretsloppssamhället. Kommittén diskuterade också flera viktiga multilaterala miljöavtal och utbytte information om olaglig handel med vilda djur och växter och olaglig skogsavverkning. Dessutom diskuterades arbetsmarknadsfrågor, bland annat Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner, särskilt om föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar och tvångsarbete, inbegripet åtgärder för att ta itu med otillbörlig praxis på arbetsmarknaden. Slutligen diskuterades genomförandet av internationella principer och riktlinjer i fråga om företagens sociala ansvar. Den 9 december 2014 sammanträdde arbetsgruppen för geografiska beteckningar i Seoul. Båda sidor diskuterade allmänt hur dagens handelspolitiska åtgärder fungerar inom ramen för den bilaterala handeln mellan Sydkorea och EU. De diskuterade även respektive politiks övergripande inriktning, däribland nya ändringar. Dessutom fördes en teknisk diskussion om dumpning och skadeutredningar. Slutligen diskuterade båda sidor den senaste utvecklingen i ärenden rörande tredjeländer. Den 16 december 2014 sammanträdde kommittén för tjänstehandel, etableringsfrihet och e-handel i Seoul. Båda sidor diskuterade en rad frågor inom post- och budtjänster, finansiella tjänster och distributionstjänster. När det gäller posttjänster kom parterna överens om att förverkliga principerna i regelverket till nästa möte i handelskommittén. Kommittén diskuterade också översynen av regelverket för investeringar i enlighet med artikel 7.16 i frihandelsavtalet och det allmänna företagsklimatet inom tjänstesektorn. Samma dag, den 16 december 2014, sammanträdde även arbetsgruppen för avtal om ömsesidigt erkännande av tjänster, också i Seoul. Mötet föregicks av en diskussion mellan branschorganisationer för ingenjörer och arkitekter från båda sidor. Båda sidor diskuterade sina respektive initiativ med andra länder och gick igenom de framsteg som gjorts i diskussionerna om ömsesidigt erkännande mellan branschorganisationer. Båda sidor enades om att branschorganisationerna bör uppmuntras att fortsätta att arbeta tillsammans. De kom också överens om att fortsätta det givande informationsutbytet om avtal om ömsesidigt erkännande inom ramen för parternas respektive bilaterala avtal. Handelskommittén sammanträdde i Bryssel den 16 oktober 2014. Mötet leddes av den f.d. kommissionsledamoten med ansvar för handel, Karel De Gucht, och Sydkoreas minister för handel, industri och energi, Yoon Sang-jick. Kommittén utvärderade hur den bilaterala handeln utvecklats efter tre års tillämpning av frihandelsavtalet och var överens om att frihandelsavtalet har haft positiva effekter, särskilt inom den helt eller delvis liberaliserade handeln, där båda parters export har ökat. EU upprepade sin begäran om att ändra frihandelsavtalet och hitta ett ändringspaket som är förmånligt för båda parter. Båda sidor enades om att fortsätta de tekniska ändringarna av den icke-tariffära bilagan om motorfordon och delar till motorfordon (bilaga 2-C) genom att uppdatera föråldrade hänvisningar till rättsakter i jämförelsetabellerna för att skapa rättssäkerhet för ekonomiska aktörer. Båda sidor tog upp de frågor angående tillämpningen som var relevanta för deras del, t.ex. handel med tjänster, tillämpningen av artikel 13.4 i frihandelsavtalet om multilaterala arbetsnormer och avtal och tolkningen av ”huvudsaklig ingrediens” i surimi. Andra frågor som påverkar den bilaterala handeln diskuterades också, däribland ekvivalensen för ekologiska jordbruksprodukter, Sydkoreas importförbud för fläskkött från Polen på grund av den afrikanska svinpesten, utformningen av E-märkning av däck, frågor som rör tillträde till EU:s marknad för kosmetika och Sydkoreas export av levande japansk var till EU. Båda parter konstaterade att de stod fast vid sitt åtagande att fullt ut genomföra frihandelsavtalet. 4. Tillämpningen av kapitel 13 i frihandelsavtalet om handel och hållbar utveckling Det tredje mötet i kommittén för handel och hållbar utveckling hölls i Bryssel den 8 december 2014. I enlighet med det gemensamma uttalandet vid kommitténs andra möte fick ordförandena i forumet för det civila samhället utrymme på dagordningen att lägga fram en lägesrapport om arbetet i de inhemska rådgivande grupperna. EU välkomnade det förnyade medlemskapet i Sydkoreas inhemska rådgivande grupp, särskilt den utökade representationen av fackföreningar och arbetsgivare. Kommittén för handel och hållbar utveckling gick med på att presentera en sammanfattning av diskussionen vid sitt tredje sammanträde vid det tredje mötet i forumet för det civila samhället som ägde rum följande dag, den 9 december. Inom miljödelen diskuterades utsläppshandelssystem, grön tillväxt och kretsloppssamhället, samt ett antal viktiga multilaterala miljöavtal. Mot bakgrund av införandet av Sydkoreas utsläppshandelssystem den 1 januari 2015 betonade parterna vikten av fortsatt samarbete i denna fråga och EU beskrev de affärsmöjligheter som uppstått till följd av de framväxande kolmarknaderna i Europa och Östasien. EU informerade även Sydkorea om sitt meddelande om EU:s strategi mot olaglig handel med vilda djur och växter och om de fortlöpande samråd som hålls med berörda parter om hur denna kan förstärkas, bland annat genom ett närmare samarbete med partnerländerna. Sydkorea presenterade sin nationella politik. EU beskrev sina viktigaste instrument för att bekämpa olaglig avverkning och därmed förknippad handel, och Sydkorea uppgav att ett lagstiftningsförslag om handel med timmer från olaglig avverkning var under utveckling. Båda parter enades om att utbyta erfarenheter med anknytning till den pågående utvecklingen. Den arbetsmarknadspolitiska delen inleddes med att en sakkunnig från Internationella arbetsorganisationen (ILO) höll en presentation om utvecklingen när det gäller ratificeringen av grundläggande (särskilt i fråga om tvångsarbete, föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar) och aktuella ILO-konventioner och om erfarenheter från andra länder om de hinder som finns för ratificering och hur de kan åtgärdas. ILO erbjöd sig att fortsätta bedriva tekniskt samarbete och ge råd i dessa frågor. När det gäller arbetsrättsliga frågor diskuterade kommittén för handel och hållbar utveckling ILO:s grundläggande konventioner och parternas åtaganden enligt frihandelsavtalet om att i sin lagstiftning och praxis följa ILO:s grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Parterna enades om att inför nästa möte i kommittén för handel och hållbar utveckling utbyta lägesrapporter och planer på ytterligare åtgärder mot ratificering av ILO:s grundläggande och andra aktuella konventioner, och utbyta information med forumet för det civila samhället. När det gäller samarbetet enligt bilaga 13 i frihandelsavtalet diskuterade Sydkorea och EU den senaste utvecklingen när det gäller inledandet av förhandlingar om ett avtal om miljövaror och upprepade sitt engagemang och sin höga ambitionsnivå för detta initiativ. De diskuterade även företagens sociala ansvar och möjliga samarbetsområden för Sydkoreas miljömärkning och EU:s miljömärke. EU gav en kort presentation av det nya partnerskapsinstrumentet. Kommittén för handel och hållbar utveckling välkomnade den öppna och konstruktiva diskussionen vid sitt tredje sammanträde och beslutade att fortsätta dialogen med forumet för det civila samhället. Parterna kom preliminärt överens om att hålla sitt fjärde möte i Sydkorea före slutet av september 2015 och att de skulle sammanträda före handelskommittén. 5. Tillämpningen av förordning (EU) nr 511/2011 Förordning (EU) nr 511/2011 (nedan kallad förordningen om en skyddsklausul) är EU:s interna lagstiftning om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea. I enlighet med artiklarna 3 och 11 i förordningen om en skyddsklausul har kommissionen övervakat hur importen och exporten har utvecklats för sydkoreanska produkter inom känsliga sektorer som kan komma att påverkas av tullrestitutioner, såsom bilar, bildelar, textilier och konsumentelektronik. Sedan frihandelsavtalet började tillämpas provisoriskt i juli 2011 har kommissionen delgett EU:s medlemsstater, Europaparlamentet och berörda parter resultatet av övervakningen varannan månad. I förordningen om en skyddsklausul finns även en möjlighet att inleda en skyddsundersökning eller införa åtgärder för förhandsövervakning, enligt vissa villkor som anges i förordningen. Kommissionen mottog inte någon sådan begäran under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. 5.1 Sydkoreansk import till EU inom övervakade sektorer Nedan sammanfattas resultatet av övervakningen under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. Det bör noteras att man vid övervakningen har jämfört uppgifter om det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning med föregående tolvmånadersperiod. Det innebär att en del uppgifter kan skilja sig från den allmänna handelsanalysen i punkt 2 ovan, där uppgifter för det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning har jämförts med tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas. Observera även att den jämförelse som gjorts i samband med övervakningen bygger på volymer som importerats från Sydkorea till EU, dvs. antal enheter i fråga om bilar och antal ton för bildelar, textilier och elektronik. i) Personbilar Importen av personbilar från Sydkorea ökade med 20 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning (juli 2013–juni 2014) jämfört med året före (juli 2012–juni 2013). Ökningen är särskilt stor för personbilar med elektriska motorer, även om importvolymerna är försumbara för denna kategori. Importen av personbilar med medelstora eller stora motorer ökade med 50 % medan importen av personbilar med små motorer minskade med 7 %. Det är värt att notera att bilimporten från Sydkorea fortfarande ligger på en lägre nivå än under juli 2007–juni 2008. När det gäller import av bildelar skedde en liten ökning med 6 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning jämfört med året före. Denna ökning är större än under det andra året av frihandelsavtalets tillämpning. Det tyder dock på att importen har stabiliserat sig de senaste tre åren. ii) Textilier Importen av textilier från Sydkorea minskade med 12 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning jämfört med året före. Detta kan jämföras med en minskning med 6 % under det andra året av frihandelsavtalets tillämpning i förhållande till avtalets första år. iii) Elektronik Medan importen av elektronik minskade med 13 % under det andra året av frihandelsavtalets tillämpning ökade den med 31 % under det tredje året. 5.2 Tullrestitutioner Kommissionen övervakade även särskilt tullrestitutioner med avseende på ursprungsreglerna i enlighet med artikel 11.1 i förordningen om en skyddsklausul för att bedöma den utländska andelen i den sydkoreanska tillverkningen och därigenom i Sydkoreas export av färdiga produkter till EU. I artikel 11.1 finns ett förfarande för tillämpningen av artikel 14 i protokollet om ursprungsregler när det gäller tullrestitutioner eller befrielse från tullar. Analysen var inriktad på importvärdet av de produkter som övervakats under de första tio månaderna 2014 jämfört med samma period 2013, eftersom det finns fullständiga uppgifter för dessa perioder. Inom elektronik förändrades (minskade eller ökade) importen från Sydkorea till EU främst inom följande HS-underrubriker: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 och 8528.72. Totalt minskade importen inom följande rubriker: 8521 (– 14 %) och 8527 (– 17 %), medan importen ökade inom rubrikerna 8526 (73 %) och 8528 (52 %). Samtidigt minskade importen till Sydkorea av delar till sådana varor: för HS 8522 minskade importen från Kina (– 10 %) och ökade från Japan (4 %), medan för HS 8529 minskade importen både från Kina (– 3 %) och Japan (‑ 2 %). När det gäller textilier (garn och tyg) kunde det konstateras att importen minskat kraftigt inom HS 5204 (sytråd av bomull) och HS 5205 (garn av bomull, inte i detaljhandelsuppläggningar). Samtidigt kunde det konstateras att importen ökat kraftigt inom HS 5207 (garn av bomull, i detaljhandelsuppläggningar), HS 5408 (vävnader av garn av regenatfilament), HS 5509 (garn av syntetstapelfibrer), HS 5510 (garn av regenatstapelfibrer) och HS 5511 (garn av konststapelfibrer). Garn som omfattas av regeln ”tillverkning utgående från konststapelfibrer, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning” skyddas av årliga kvoter. När det gäller personbilar minskade importen från Sydkorea till EU generellt sett (– 1 % i genomsnitt) inom HS-nummer 8703, även om denna minskning inte gäller för alla typer av bilar utan beror på motortyp och motorstorlek. Samtidigt minskade importen av bildelar inom HS-nummer 8707 och 8708 från Kina till Sydkorea med 67 % respektive 9 %. Importen av bildelar inom HS-nummer 8707 och 8708 från Japan till Sydkorea minskade med 96 % respektive 2 %. Sydkoreas import av motorer från Kina minskade med 19 % inom HS 8407 och med 4 % inom HS 8408. När det gäller motorer med ursprung i Japan minskade importen till Sydkorea med 32 % inom HS 8407 och ökade med 24 % inom HS 8408. På grundval av ovanstående kan slutsatsen dras att tullrestitutioner för varor som omfattas av klausulen om särskild övervakning inte tycks ha haft någon nämnvärd inverkan på tillverkningsmönstren i Sydkorea. De har t.ex. inte lett till att Sydkorea ökat sin import av insatsvaror från grannländerna i någon större utsträckning. 6. Slutsats Frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea tycks ha fungerat väl för båda sidor, i synnerhet för EU, under de tre år som avtalet tillämpats. EU:s export av varor till Sydkorea ökade med 35 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning jämfört med tolvmånadersperioden innan frihandelsavtalet började tillämpas. Medan importen från Sydkorea låg på ungefär samma nivå som under tolvmånadersperioden före frihandelsavtalet ökade den med 6 % under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning jämfört med året före. Det svagare resultat som konstateras för Sydkoreas export måste ses mot bakgrund av den minskade efterfrågan i EU till följd av den finansiella krisen: EU:s import från sina 14 största leverantörer har minskat och Sydkorea är, tillsammans med Turkiet och Kina, faktiskt en av få handelspartner, vars export till EU ökade under det tredje året av frihandelsavtalets tillämpning. Det förefaller därför som om frihandelsavtalet har minskat krisens inverkan på den sydkoreanska exporten och att Sydkoreas export till EU skulle ha drabbats mycket hårdare utan frihandelsavtalet. När man ser på utvecklingen av den bilaterala handeln av varor som helt eller delvis har liberaliserats genom frihandelsavtalet ser situationen ljusare ut även för Sydkorea. Där har exporten till EU av helt liberaliserade varor ökat med 21 % och exporten av delvis liberaliserade varor ökat med 26 %. För EU:s del har exporten av helt eller delvis liberaliserade produkter också ökat mer än den totala exporten. Där har exporten av helt liberaliserade varor ökat med 46 % och exporten av delvis liberaliserade varor ökat med 37 %. Även om handeln blomstrar är det fortfarande viktigt att genomföra frihandelsavtalet fullt ut. Vissa frågor kvarstår, både när det gäller genomförandet och den bilaterala handeln. Inom bilindustrin återstår t.ex. fortfarande utmaningen att ta itu med de återstående icke-tariffära handelshindren. När det gäller sanitära och fytosanitära åtgärder har vissa av de problem som EU:s exportörer stött på att göra med att Sydkorea tillämpar olika importvillkor för EU:s medlemsstater när det gäller djur- och växtprodukter, även om lagstiftningen är helt harmoniserad i EU. Detta gör att tillträdet till Sydkoreas marknad försenas, eftersom EU:s medlemsstater måste genomgå enskilda förhandlingar. Det finns emellertid också framgångshistorier, t.ex. det ekvivalensavtal för ekologiska, bearbetade jordbruksprodukter som ingicks i slutet av 2014. Som en följd av detta får bearbetade ekologiska produkter som bearbetats och certifierats i EU säljas som ekologiska produkter i Sydkorea från och med den 1 februari 2015. Frihandelsavtalets genomförandestruktur, med dess olika specialiserade kommittéer och arbetsgrupper, har visat sig vara ett effektivt sätt att diskutera och hitta lösningar på olösta frågor som rör genomförande och marknadstillträde. De utgör också ett regelbundet forum där man kan diskutera aktuella och framtida lagändringar och deras eventuella konsekvenser för framtida export. Diskussionerna om att ändra frihandelsavtalet kommer att fortsätta under det fjärde tillämpningsåret, i syfte att försöka hitta ett balanserat ”paket” av ändringsförslag, med ekonomiska fördelar för exportörerna och konsumenterna i både EU och Sydkorea, för att ytterligare förbättra frihandelsavtalet och göra det mer handelsvänligt. [1] Frihandelsavtalet tillämpas provisoriskt i EU tills alla medlemsstater har ratificerat det. Information om aktuella ratificeringar finns på rådets webbplats för avtal: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] EUT L 145, 31.5.2011, s. 19. [3] Gemensamma tulltaxan (GTT). [4] EU:s export av ”mineraliska produkter” (GTT 5) till Sydkorea ökade framför allt under det första året av frihandelsavtalets tillämpning (cirka 674 %). [5] GTT 9 resp. 14.