SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.6.2009 
SEK(2009) 836 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT  
Åtföljande dokument till 
 
Förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om inrättande av en byrå för den operati va förvaltningen av st ora IT-system inom 
området med frihet, säkerhet och rättvisa 
 
och till  
 
Förslag till  
 
RÅDETS BESLUT 
 
om överförande av uppgifter som rör den op erativa förvaltningen av SIS II och VIS till 
den byrå som inrättas genom förordning XX med tillämpning av avdelning VI i EU-
fördraget 
 
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSBEDÖMNINGEN  
{KOM(2009) 292 slutlig} 
{KOM(2009) 293 slutlig} {KOM(2009) 294 slutlig} 
{SEK(2009) 837} 
 
SV    SV 1. INLEDNING  
I de gemensamma uttalanden som åtföljde rättakterna om SIS II1 och VIS2 
uppmanade rådet och Europaparlamentet kommissionen att, utifrån en ingående 
konsekvensbedömning av finansiella, operati onella och organisatoriska aspekter, 
lägga fram de lagförslag som krävs fö r att överföra den långsiktiga operativa 
förvaltningen av det centrala SIS II, de lar av kommunikationsinfrastrukturen samt 
VIS till en byrå. I uttalandet till VIS-fö rordningen anges att k onsekvensbedömningen 
rörande den operativa förvaltningen av VIS kan vara en del av den 
konsekvensbedömning som görs avseende den operativa förvaltningen av SIS II. I 
dessa uttalanden åtog sig kommissionen att inom två år från ikraftträdandet av 
rättsakterna om SIS II och VIS3 lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra 
den långsiktiga operativa förvaltningen av dessa system till en byrå.  
2. PROBLEMDEFINITION  
Kommissionen ansvarar för den operativa fö rvaltningen av SIS II och VIS under en 
övergångsperiod. Den kan delegera vi ssa uppgifter rörande den operativa 
förvaltningen till nationella offentliga orga n i två olika medlemsst ater. I rättsakterna 
anges att systemen ska vara belägna i Stra sbourg i Frankrike (de centrala enheterna) 
respektive i Salzburg i Österrike (reserv enheterna). Övergångsperioden bör inte 
överstiga fem år från den dag då SIS II -instrumenten börjar gälla respektive VIS-
förordningen träder i kraft.  
Eurodac4 förvaltas för närvarande av kommissionen och någon förändring av dess 
förvaltningsstruktur är inte nödvändig. Av  en teknisk utvärdering som gjordes 2005 
framgick emellertid att Eurodac skulle be höva förstärkt kapaci tet efter anslutningen 
av de nya medlemsstaterna 2004 och 2007. Den biometriska matchningsfunktionen, i 
form av den serviceinriktade uppbyggnaden av det biometriska matchningssystemet, 
kommer i ett första skede att göras tillgäng ligt för VIS. Senare kommer det troligtvis 
även att kunna användas i samband med SIS II och Eurodac. Följaktligen har även 
den operativa förvaltningslösningen för Eurodac tagits upp i denna 
konsekvensbedömning. Om systemen samlas inom ramen för en gemensam byrå skulle man kunna skapa betydande synergie r, bland annat genom möjligheterna att 
dela lokaler, personal och en gemensam teknisk plattform. 
                                                
 
1 Europaparlamentets och rådets fö rordning (EG) nr 1987/2006 av de n 20 december 2006 om inrättande, 
drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) och rådets beslut 
2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). 
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om 
informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om 
viseringar för kortare vist else (VIS-förordningen) 
3 SIS II-förordningen trädde i kraft i januari 2007.  
4 Eurodac inrättades på grundval av rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om 
inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av 
Dublinkonventionen.  
 
SV    SV Systemen kan på lång sikt inte fungera utan en operativ förvaltningsmyndighet på 
central nivå som kan garantera konti nuiteten och sörja för den operativa 
förvaltningen av systemen och ett oavbrutet dataflöde.  
3. BEDÖMNINGSKRITERIER  
Det allmänna målet med konsekvensbedömningen är att nå fram till en lämplig 
lösning för förvaltningen av SIS II, VIS och Eurodac på lång sikt5.  
Den operativa förvaltningslösning som vä ljs ska uppfylla följande kriterier:  
• Garantera att den operativa förvaltningen av systemen verkligen säkerställer 
operativ kontinuitet och oavbruten funk tion (24 timmar om dygnet alla dagar i 
veckan) samt dataintegritet och datasä kerhet, och att den tillvaratas av ett 
offentligt organ som kan leverera den servicenivå som användarna av respektive system kräver. 
• Inrätta en operativ förvaltnings- och ledni ngsstruktur för SIS II, VIS, Eurodac och 
eventuellt även andra stora I-system inom om rådet för frihet, säkerhet och rättvisa, 
som präglas av öppenhet och är ansvarig inför tillsynsorganen (Europaparlamentet, revisionsrätt en) och allmänheten i stort.  
• Säkerställa en effektiv kontroll, utöva d av en heterogen grupp av deltagande 
länder (variabel geometri
6) och kommissionen i deras respektive roller. 
• Säkerställa en sund, kontinuerlig, effektiv och ansvarig finansiell förvaltning för 
SIS II, VIS, Eurodac och eventuellt även andra stora it-system inom området för 
frihet, säkerhet och rättvisa, så att det skapas förutsättningar att optimera 
besparingar och skalfördelar genom synergier. 
• Säkerställa att de operativa förvaltn ings- och ledningsst rukturerna och -
förfarandena omfattar nödvändiga datas kydds- och ansvarsmekanismer, och 
samtidigt är utformade med hänsyn till de förändringar som kan väntas genom det planerade ikraftträdandet av Lissabonfördraget. 
4. S
TRATEGISKA ALTERNATIV  
Bedömningsprocessen bestod av  två steg: Först bedömdes alternativen för att skapa 
en uppfattning om huruvida de var lagliga,  om de kunde godtas av de viktigaste 
aktörerna och om de kunde säkerställa en e ffektiv och ansvarig operativ förvaltning 
för SIS II, VIS och Eurodac. Dessa kriterier gjorde det möjligt att bortse från eller anpassa vissa lösningar. Efter denna inledande genomgång valde man ut fem möjliga lösningar för den långsiktiga förvaltnin gen av SIS II, VIS och Eurodac. Dessa 
                                                
 
5 Konsekvensbedömningen antogs av konsekvens bedömningsnämnden i mars 2008. Den omfattar 
således inte vad som har hänt på lagstiftningsområdet efter den tidpunkten. 
6 SIS II, VIS och Eurodac involverar både EU-medlem sstater och associerade länder (Norge och Island; i 
framtiden även Schweiz och Liechtenstein). Samtidigt deltar vissa medlemsstater i systemen endast 
delvis (Förenade kungariket och Irland) eller på en annan rättslig grund (Danmark). 
 
SV    SV alternativ blev föremål för ytterligare analys. Möjligheten att lägga till andra it-
system inom området för frihet, säkerhet och rättvisa övervägdes också.  
4.1. Lösningsalternativ 
• Alternativ 1 – ”Utgångsläget”: Den operativa förvaltning som skapats för SIS II 
och VIS under övergångsperioden blir pe rmanent. Kommissionen ansvarar för 
den operativa förvaltningen, men överlåter  vissa operativa förvaltningsuppgifter 
på två medlemsstater. Den löpande opera tiva förvaltningen av Eurodac förblir 
även den oförändrad, det vill säga under kommissionens ansvar. Kommissionen 
fortsätter att ansvara för den operativa förvaltningen av de stora it-systemen, 
medan medlemsstaterna förblir ansvariga för de löpande operativa förvaltningsuppgifterna. 
• Alternativ 2 – ”Utgångsläget+”: Kommissionen överlåter  den operativa 
förvaltningen av SIS II, VIS och Eurod ac till medlemsstaternas myndigheter. 
Denna lösning motsvarar i stort sett de n lösningen med oförändrat utgångsläge, 
med en viktig skillnad: Kommissi onen överlåter även de operativa 
förvaltningsuppgifterna avseende Eurodac till de två berörda medlemsstaterna.  
• Alternativ 3 – ”En nyinrättad byrå”. Denna byrå övertar ansvaret för den 
långsiktiga operativa förvaltningen av SI S II, VIS och Eurodac. Byrån inrättas 
som en byrå på grundval av den första pe laren, med kompletterande rättsakter som 
täcker frågor med anknytni ng till den tredje pelare n. Den skulle bli ett 
kompetenscenter med specialiserad drifts personal. Medlemsstaterna skulle spela 
en viktig roll när det gäller att kontroll era systemen, eftersom de skulle vara 
företrädda i byråns styrelse. Ansvaret för den löpande förvaltningen skulle åligga 
den verkställande direktören och styr elsen. För att komma till rätta med de 
problem som bottnar i skillnaderna när det gäller graden av deltagande i de tre systemen, måste man överväga inrättande t av en form av rådgivande grupp som 
kan bistå styrelsen i vissa systemspecifika  frågor. Beroende på mandatet kan en 
byrå ansvara för såväl den operativa förvaltningen av de befintliga systemen, som för utvecklingen och den operativa förva ltningen av andra stora it-system, men 
också för vissa av de mer tekniska frågor som omfattas av genomförandeåtgärderna i de rättsakt er varigenom systemen inrättas. 
• Alternativ 4 – ”Frontex för SIS II, VI S och Eurodac”: Denna lösning medför 
ändringar i såväl Frontex-förordninge n som i Frontex ledningsstruktur. En 
effektiv operativ förvaltning inom ramen fö r detta alternativ innebär att man måste 
överväga att flytta systemen till Frontex l okaler eller en anläggning i närheten av 
dessa.  
• Alternativ 5 – ”Europol”: Eu ropol, som (för närvarande ) är en byrå inom ramen 
för den tredje pelaren, ges ansvaret för förvaltningen av SIS II, medan 
kommissionen skulle förvalta VIS och Eu rodac. Bestämmelserna i den nuvarande 
Europolkonventionen kan inte användas för den operativa förvaltningen av system 
som grundar sig på den första pelaren (de delar av SIS II som hör till den pelaren), 
eftersom medverkan från de berörda gemenskapsaktörerna (Europaparlamentet, kommissionen, Europeiska datatillsyns mannen, EG-domstolen ) skulle vara 
mycket begränsat.  
 
SV    SV 5. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Vid denna konsekvensbedömning utvärderades såväl viktiga rättsliga och politiska 
frågor, som de operativa och organisatoriska utmaningarna7. Det är själva systemens 
existens som kan få ekonomiska, ekologisk a och, framför allt, sociala konsekvenser. 
Alla it-system har betydelse för frågor so m brottslighet, terrorism, säkerhet och 
grundläggande rättigheter. Metoden för de n operativa förvaltningen av systemen 
kommer dock inte att vara en avgörande faktor för omfattningen av de enskilda 
systemens verkningar.  
Följande kategorier av kons ekvenskriterier användes: 
Drift – den operativa förvaltningens effe ktivitet när det gäller att hantera 
upphandling, tekniska krav och brådskande situationer samt tillh andahålla tjänster 
för användarna i medlemsstaterna. 
Ledning – den operativa ledningens ansvar  och graden av kontroll som EU-
institutionerna och medlemsstat erna har över ledningsbeslut. 
Finansiella frågor – driftens effektivitet  och förmåga att säkerställa tillräcklig 
finansiering. 
Rättsliga frågor – lösningarnas laglighet oc h tillgången till garant ier för registrerade 
personer och användare.  
Inom ramen för var och en av dessa kategorie r tillämpades kriterier för att fastställa 
vilka resultat var och en av lösningarna fö rväntades ge – detta för att möjliggöra en 
jämförelse. 
5.1. Kvalitativ bedömning 
Under vart och ett av kriter ierna har respektive lösning tilldelats mellan en och tre 
asterisker. En ”asterisk” (*) står för svaga resultat, två asterisker (**) för medelresultat och tre asterisker (***) för goda resultat. Dessutom anges det 
viktigaste kriteriet inom varje kategori,  med hänsyn till förvaltningsmyndighetens 
uppgifter. Dessa kriterier har markerats med fetstil  i tabellen över resultaten av 
bedömningen. Tabellen nedan visar de resultat  som de olika lösningarna kommer att 
ge utifrån vart och e tt av kriterierna.  
                                                
 
7 Kriterierna motsvarar kriterierna i kommissionens, rådets och Europaparlamentets gemensamma 
uttalanden till rättsakterna om SIS II och VIS, där det anges att konsekvensbedömningen ska omfatta en 
ingående analys av alternativen ur ett finansiellt, operationellt och organisatoriskt perspektiv.  
 
SV    SV  Alternativ 1 
Utgångsläge
t: KOM anförtror 
förvaltninge
n av SIS II och VIS till 
medlemsstat
erna
 Alternativ 2 
Utgångsläge
t+: 
KOM 
överlåter all 
förvaltning till 
medlemsstat
erna 
 Alternativ 3 
En ny byrå 
inrättas
 Alternativ 4 
Frontex för 
allt Alternativ 5 
Europol för 
SIS II, KOM för VIS och 
Eurodac
 
DRIFT   
Tjänstens tillförlitlighet och 
kvalitet 
 ** ** *** ** ** 
Tillhandahållande av adekvata 
förvaltningstjänst
er för medlemsstaternas 
myndigheter, 
inklusive 
särskilda 
användarbehov (medlemsstaterna
)
 * * *** ** * 
Flexibilitet som 
gör det möjligt att lägga till andra 
befintliga och 
potentiella nya system
 ** ** *** ** * 
Förmåga att 
säkerställa den 
nödvändiga säkerhetsnivån 
 ** ** *** ** *** 
 Förutsättningar att 
möta brådskande 
situationer  * * *** ** * 
Förmåga/flexibilitet när det gäller att 
införliva ny teknik 
och reagera på 
förändrade krav
 ** ** *** *** * 
Förmåga att 
rekrytera nyckelkompetens
 ** ** *** *** *** 
 
SV    SV  Alternativ 1 
Utgångsläge
t: KOM anförtror 
förvaltninge
n av SIS II och VIS till 
medlemsstat
erna
 Alternativ 2 
Utgångsläge
t+: 
KOM 
överlåter all 
förvaltning till 
medlemsstat
erna 
 Alternativ 3 
En ny byrå 
inrättas
 Alternativ 4 
Frontex för 
allt Alternativ 5 
Europol för 
SIS II, KOM för VIS och 
Eurodac
 
Tid som behövs för att utveckla och 
genomföra alternativet 
 *** *** * ** ** 
LEDNING   
Förutsättningar 
att tillmötesgå 
medlemsstaternas, kommissionens 
och 
Europaparlament
ets krav och 
synpunkter
 * * *** *** * 
Öppenhet (finansiering, 
ansvar, 
beslutsgång) gentemot 
medborgarna och 
systemens användare samt 
tillsyns-
instanserna
 ** ** *** ** * 
Förmåga att effektivt tillfoga 
nya medlemsstater
 *** *** ** * * 
Förutsättningar att 
tillmötesgå krav och synpunkter 
från andra aktörer 
 * * *** ** ** 
Förutsättningar för 
anpassning till 
RIF-politiken och 
EU:s politik i allmänhet  
 *** *** *** ** * 
Förutsättningar att 
ta hänsyn till den 
”variabla *** *** *** ** * 
 
SV    SV  Alternativ 1 
Utgångsläge
t: KOM anförtror 
förvaltninge
n av SIS II och VIS till 
medlemsstat
erna
 Alternativ 2 
Utgångsläge
t+: 
KOM 
överlåter all 
förvaltning till 
medlemsstat
erna 
 Alternativ 3 
En ny byrå 
inrättas
 Alternativ 4 
Frontex för 
allt Alternativ 5 
Europol för 
SIS II, KOM för VIS och 
Eurodac
 
geometrin”  
FINANSIELLA ASPEKTER
  
Kritisk massa: 
utnyttjande av synergier
 ** *** *** *** * 
Förmåga att 
skaffa tillräcklig 
finansiering och nödvändiga 
resurser 
(driftskostnader)
 ** ** *** *** ** 
Övergångskostnade
r *** *** * ** ** 
Tillgång till 
ytterligare finansiering för 
oförutsedda utgifter 
 *** *** ** ** ** 
Förmåga att göra 
nödvändiga investeringar 
(Opex och Capex)
 ** ** *** ** * 
RÄTTSLIGA 
ASPEKTER   
Effektivitet när det gäller att 
garantera 
grundläggande fri- och 
rättigheter, 
särskilt skyddet 
av 
personuppgifter och rätten till 
effektiva 
möjligheter till rättslig prövning
 ** ** *** *** * 
 
SV    SV  Alternativ 1 
Utgångsläge
t: KOM anförtror 
förvaltninge
n av SIS II och VIS till 
medlemsstat
erna
 Alternativ 2 
Utgångsläge
t+: 
KOM 
överlåter all 
förvaltning till 
medlemsstat
erna 
 Alternativ 3 
En ny byrå 
inrättas
 Alternativ 4 
Frontex för 
allt Alternativ 5 
Europol för 
SIS II, KOM för VIS och 
Eurodac
 
Effektiva bestämmelser om 
ansvar för skada och skade-
ersättning
 * * *** *** * 
Betydelsen av de 
rättsliga kraven när det gäller 
inrättande av en 
effektiv förvaltning
 *** ** * * * 
Förutsättningar att 
undvika funktions-
glidning (rättsligt och de facto)
 ** ** *** ** * 
 
Mot bakgrund av denna utvärdering framst år en ny byrå och Frontex som de bästa 
alternativen. 
5.2. Kvantitativ bedömning 
Om man för utförandet av förvaltningsmyndighe tens uppgifter väljer att hålla fast vid 
”utgångsläget”, skulle det enligt den kva ntitativa bedömningen bli nödvändigt med 
en uppgradering (och möjligen även en  utvidgning) av den befintliga 
datacenteranläggningen till en kostnad av uppskattningsvis fyra miljoner euro. Om byrån skulle placeras i en annan medlemsst at skulle det behövas nya anläggningar. 
Om nya anläggningar skulle köpas in för byr åns räkning, inklusive själva systemen, 
skulle den beräknade kostnaden för detta komma att uppgå till omkring 12,6 miljoner euro. Om den berörda medlemsstaten, för att få till stånd att byrån lokaliseras dit, 
kostnadsfritt ställer lokaler till förfogande, är det ändå högst troligt att det skulle 
krävas ombyggnationer till en kostnad av uppskattningsvis 4 miljoner euro. 
När det gäller driftskostnaderna är den b illigaste lösningen (36,1 miljoner euro per 
år) en byrå, om värdmedlemsst aten skulle ställa 1 800 m
2 lokalyta till förfogande 
utan kostnad. Det näst bästa alternativet är  en ny byrå, som skulle innebära kostnader 
på 36,6 miljoner euro per år om 1 800 m2 nya lokaler måste köpas in i en annan 
medlemsstat. Med något av alternativen ”utgångsläget” eller ”Frontex” skulle driftskostnaderna uppgå till 37,5 miljoner euro per år.  
 
SV    SV Driftskostnaderna för SIS II och VIS uppgår till 3,4 miljoner euro per år. Dessa 
kostnader uppstår oavsett vilket alternativ för den operativa förvaltningen som väljs.  
6. DET BÄSTA ALTERNATIVET  
Mot bakgrund av den kvalita tiva utvärderingen framstår  en ny byrå, följt av 
”Frontex” som de bästa alternativen. De n kvantitativa bedömningen visar att om man 
beslutar om en placering av  den nya byrån i en annan vä rdmedlemsstat än tidigare, 
skulle en medlemsstat som vill härbär gera byrån kunna ställa de nödvändiga 
lokalerna eller till och med en byggnad till  förfogande kostnadsfritt inom ramen för 
sitt anbud. 
På längre sikt är det högst troligt att en byr å är det alternativ som ger bäst servicenivå 
för användarna av SIS II, VIS och Eurodac oc h har störst förutsättningar att ta hand 
om eventuella andra system inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. För att 
öka den operationella basen och motivera förvaltningskostnaderna, bör byrån även 
göras ansvarig för utvecklingen och den ope rativa förvaltningen av eventuella nya 
system som lagstiftaren fattar beslut om.  
6.1. Fördelar och nackdelar med den valda lösningen 
Ur en operativ synvinkel skulle en byrå möjliggöra särskilda, skräddarsydda 
lösningar för förvaltningen av dessa it-system. Dess främsta uppgift skulle vara att 
fortlöpande förse användarna med bästa tänkbara service. Inledningsvis kan 
styrelsens struktur komma att försvåra et t snabbt beslutsfattande, men en ny byrå 
skulle ha förmåga att utveckla effektiva mekanismer för att hantera brådskande situationer. Även om byrån skulle vara bunden av tjänsteföreskri fterna, kommer den 
att kunna rekrytera fler tillf älligt anställda och kontrakt sanställda än kommissionens 
interna avdelningar. Inrättandet av en byr å kan visa sig vara en tidskrävande och 
komplicerad process. Dess ansvarsområden  skulle kunna inbegr ipa vissa av de 
tekniska genomförandeåtgärder som anges i rä ttsakterna om inrättande av de system 
som är direkt knutna till den operativa fö rvaltningen av SIS II och VIS. Fördraget 
och EG-domstolens rättspraxis
8 kan förhindra att vissa av de uppgifter som för 
närvarande omfattas av kommittéförfarandet överförs till byrån. 
I ledningshänseende skulle en  byrå underlätta att använd arna företräds på lämpligt 
sätt i de beslutsfattande st rukturerna. Kommissi onens roll i byrån, som bland annat 
kommer till uttryck genom de ss representation i styrelsen och dess inflytande på i 
synnerhet budgeten och arbetsprogrammet, skulle kunna möjliggöra en anpassning av den operativa förvaltningen av stora it-system till de bredare politiska målen. Vidare skulle Europaparlamen tets uppgift att utöva dem okratisk kontroll tas tillvara 
genom de institutionella mekanismer som säkerställer uppf yllandet av den 
rapportplikt som åligger europeiska byråer nä r det gäller finansiering och förvaltning. 
Byrån skulle också vara en synlig och ä ndamålsanpassad struktur som kunde fungera 
som kunskapscentrum för att främja en aktiv dialog med lokala operativa enheter, användare och andra intressenter inom sekt orn. En gemensam struktur skulle också 
vara mer synlig och tillgänglig för det civi la samhället. Frågorna om ländernas olika 
                                                
 
8 Meroni & Co., Industrie Metallurgiche, SpA mot Europeiska kol- och stålgemenskapens höga 
myndighet. Mål 9 och 10/56. 
 
SV    SV deltagandenivå och nya användare i de tre systemen skulle kunna lösas med 
differentierade röstningsförfaranden i styrelsen.  
När det gäller de finansiella kriter ierna kan en byrå medföra betydande 
startkostnader, men en byrå skulle också ge bäst förutsättn ingar att utnyttja 
operationella synergier och vara  det mest kostnadseffektiva alternativet på lång sikt. 
En gemensam förvaltning av systemen s kulle möjliggöra besparingar i samband med 
de inledande investeringarna och de årliga driftskostnaderna. En gemensam struktur 
skulle kräva mindre personal jämfört med om systemen hålls åtskilda. 
Samlokalisering av nätverksinstallatione r skulle också medf öra synergier med 
avseende på installationer, operativ förv altning och övervakning. Med flera system 
skulle dessutom många av de uppgifter  som hänger samman med driften av 
systemen, upphandling och projektledning överl appa varandra. Det är osannolikt att 
något av systemen på egen hand s kulle kunna fungera som kunskapscentrum. 
Separata system skulle leda till alterna tivkostnader. Man skulle exempelvis gå miste 
om den sakkunskap och know-how som kan genereras i stora it-system och de 
synergier som hänger samman med detta. By råns budget skulle vara öronmärkt för 
uppgifter som hänger samman med fö rvaltningen av it-system.  
Av den ”variabla geometrin” följer slutligen att inrättandet av en byrå förutsätter att 
man antar ett lagstiftningspaket bestående  av flera lagstiftni ngsinstrument. Denna 
lösning skulle garantera skyddet för de grundl äggande fri- och rättigheterna, eftersom 
byrån skulle vara ansvarig inför Europapa rlamentet, Europeiska  datatillsynsmannen, 
revisionsrätten, EG-domstolen och kommi ssionen. Inrättandet av en byrå skulle 
möjliggöra en klar åtskillnad mellan den te kniska och operativa personalen å ena 
sidan, och beslutsfattare och användare å de n andra. Detta skulle bidra till att undvika 
funktionsglidning9. EG-domstolen och förstainstan srätten kommer att ha full 
jurisdiktion med avseende på byråns verksamhet. 
                                                 
9 Funktionsglidning – en process varigenom ett system som utformats för att utföra vissa uppgifter 
används för andra syften.