EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
 
Förslag till 
  
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
  
om inrättandet av ett samlat program för allmän utbildning, yrkesutbildning, 
ungdomsfrågor och idrott (2014-2020) 
  
SAMMANFATTNING OCH INTEGRERADE SLUTSATSER 
   
{KOM(2011) 788 slutlig} 
{SEK(2011) 1402 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Huvudansvarig enhet:  GD Utbildning och kultur med stöd av Genomförandeorganet för 
utbildning, audiovisuella me dier och kultur (EACEA) 
Ansvarsfriskrivning:  Denna rapport är endast bi ndande för de av kommissionens 
avdelningar som medverkat i ut arbetandet och avgör inte den slutliga utformningen av de 
eventuella beslut som ko mmissionen kommer att fatta. 
 
SV 3   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Inledning...................................................................................................................... ............... 4 
1. Problembeskrivning ..................................................................................................... 4 2. Motivering av EU-stöd................................................................................................. 6 3. Målet för de framtida insatserna .................................................................................. 8 4. Alternativ.................................................................................................................. .... 8 
5. Alternativens viktigaste effekter ................................................................................ 12 6. Jämförelse av alternativen.......................................................................................... 15 7. Beskrivning av det valda alternativet......................................................................... 22 8. Övervakning och utvärdering..................................................................................... 25 
 
SV 4   SV INLEDNING  
Det här dokumentet innehåller en sammanfattning av de fyra konsekvensbedömningarna av program 
inom allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. 
I de fyra konsekvensbedömningarn a undersöktes hur tre befintliga program har fungerat; för idrott 
undersöktes de förberedande insatser som godkänts av  budgetmyndigheten. Följande fyra alternativ 
har analyserats ingående: Avbryta befintliga insatser eller program; fortsätta driva dem i deras nuvarande utformning; stärka målen i de befintliga programmen; skapa ett samlat program för allmän 
utbildning, yrkesutbildning, ungd om och idrott som genom koncentration och enhetlig struktur kan 
stärka mål och genomslag.  
Det alternativ som föreslås i de fyra konsekve nsbedömningarna är en sammanslagning till ett samlat 
program, vilket också ligger i linje med kommissionens beslut om den fleråriga budgetramen som antogs den 29 juni 2011. Detta valda alternativ är av följande huvudsakliga skäl det mest konsekventa 
och kostnadseffektiva:  
1. Det uppfyller behovet av att EU under den råda nde finansiella och ekonomiska krisen ökar 
investeringarna i allmän utbildning och yr kesutbildning, eftersom en tillväxtekonomi är 
beroende av tillgången på kvalifi cerad arbetskraft och på att de arbetslösas färdigheter och 
kompetens mobiliseras.  
2. Det är inriktat på och utvecklar de insatser  som i de nuvarande programmen anses ha högsta 
europeiska mervärde och starkast multiplikator effekt, vilket ger märkbart inflytande på 
europeiska utbildningssystem oc h därmed i hög grad höjer avkastningen på investeringarna. 
3. Koncentrationen av insatser i en ny enhetlig programstruktur ger fler synergieffekter för 
befintliga program och mellan olika utbildningssek torer, vilket stärker synen på utbildning 
som ett livslångt lärande, ökar samstämmighete n och förbättrar tillgången för eventuella 
bidragsmottagare genom övergripande centrala insatser.  
4. Utöver samarbete mellan utbildningsanstalter i sig ökas betoningen på utbildningens och 
humankapitalets avgöra nde roll för innovation när partners kap främjas mellan utbildning och 
företag och när man strävar efter högsta kva litet inom undervisning och lärande, samt i 
anställbarhet och entreprenörskap. 
5. Slutligen innebär det valda alternativet  en rationalisering och förenkling av 
tillhandahållande- och förvaltn ingsrutiner samt ger betydande potential att sänka 
genomförandekostnaderna – med upp till 40 % jämfört med genomförandekostnaderna för 
nuvarande program (dvs. Livslå ngt lärande, Aktiv ungdom och samarbetsprogrammen inom 
högre utbildning med länder utanför EU.) 
I sammanfattningen beskrivs de viktigaste in slagen i de fyra konsekvensbedömningarna. 
Detaljerade uppgifter finns i de enskilda konsekvensbedömningarna. 
 
1. PROBLEMBESKRIVNING  
Inget av de övergripande eller övriga målen i Europa 2020-strategin kan uppnås utan stora 
investeringar i humankapital, utbildning och de europeiska medborga rnas kompetens. Dagens 
ekonomiska klimat med ökad globa l konkurrens om kvalificerad ar betskraft, värdeskapande och 
tillväxt kräver radikala och breda reformer av ut bildningssystemen med inriktning på kompetens. 
 
SV 5   SV I en rapport1om källor till tillväxt som lades fram av EU :s polska ordförandeskap rekommenderas 
ökad finansiering av program för studenters, unga fo rskares och anställdas rörlighet (som Erasmus och 
Marie Curie). I rapporten framhålls  att om andelen människor med högre utbildning ökar till 40 % så 
kan det bidra till att BNP per capita i EU ökar med 4 %. 
Erfarenheterna av dagens program visar att stöd från EU:s budget kan lämna ett avgörande bidrag till 
att öka EU-medborgarnas beredskap in för villkoren på arbetsmarknade n och i yrkeslivet och hantera 
de stora problemen inom utbildningssystemen, det vill säga en hög andel elever som slutar skolan i 
förtid, brister i grundläggande färd igheter och viktig kompetens, otillr äcklig andel i högre utbildning 
och yrkesutbildning, alltför få vuxna som deltar i ut bildning, bristande möjligheter till fortbildning för 
utbildningspersonal och låg andel entreprenörskap och bristande kr eativitet bland ungdomar. Stöd från 
EU kan också bidra till att öka jämlikheten i tillhandahållandet av och tillgången till lärande, till 
exempel för människor från missgynnade förhålland en eller med särskilda behov; det kan också bidra 
till att öka jämställdheten inom utb ildningen. På liknande sätt kan st öd från EU bidra till att utveckla 
ungdomars sociala kapital och öka deras egna möjl igheter och förmåga att i enlighet med det nya 
fördraget aktivt medverka i samhället.  
Med tanke på lärdomarna från da gens program och mot bakgrund av EU:s behörighet och de fördelar, 
nackdelar och begränsningar som insatser via EU:s fi nansiella instrument innebär, liksom med hänsyn 
till de synpunkter som framförts  i samråd med intressenterna, bör EU:s stöd till allmän utbildning 
och yrkesutbildning, ungdom och idrott under å ren som omfattas av den fleråriga budgetramen, 
2014–2020 framför allt inriktas på en rad viktiga frågor och problem:  
– Behovet av att utveckla rörligheten mellan länder och att utveckla det europeiska 
utbildningsområdet: 
Det system för erkännande och överföri ng av kvalifikationer och behörighet som 
behövs för att skapa ett europeiskt område  för utbildning är ä nnu inte tillräckligt 
utvecklat. Medverkan i insatser för rör lighet inom utbildningsprogrammen är inte 
fullt ut sammanlänkade med de utbildni ngspolitiska prioriteringar som anges i 
Europa 2020-strategin och i 2020 års utbildni ngsstrategi, till ex empel behovet av att 
införa verktyg för erkännande och överför ing av utbildningsresultat. Sambandet 
mellan rörlighet och de institutionella ramarn a är också otillräckligt, till exempel som 
ett led i en bredare internat ionalisering. Det finns även andra hinder för rörlighet 
inom lärande, framför allt språkliga. Dessutom är ungdomarnas tillgång till icke-
formellt lärande och ungdomsarbete  fragmenterad och ojämn. 
– Behovet av att främja samarbetet mellan ins titutioner och stärka Europas ställning i den 
globala konkurrensen om kvalitet och jämlikhet inom utbildning: 
Utarbetandet  av gemensamma gränsöverskridande lä roplaner hos utbildningsanstalterna har 
inte kommit tillräckligt långt. EU är globalt sett in te tillräckligt attraktivt som studieplats och 
förlorar mark till andra industri- och tillväxtlä nder. Erkännandet av icke-formellt lärande och 
ungdomsverksamhet är begränsat, liksom erkänna ndet av resultaten från dem; utbytet av 
erfarenheter på området är också begränsat. Pe dagogiska innovationer och utbyte av bästa 
praxis, däribland utnyttjandet av idéer från EU:s FoU-program är otillräckligt. Näringsliv 
och forskning saknar denna goda  anknytning till utbildningsområdet som skulle kunna 
garantera ömsesidiga bidrag till utformni ngen av utbildningspo litik och verktyg. 
– Behovet av att stödja moderniseringen av universitet utanför EU: 
                                                 
1 ”Towards a European consensus on growth", oktober 2011. 
 
SV 6   SV För EU är det viktigt  att dess partner är produktiva, sunda  ekonomier, dels i egenskap av 
innovationskällor och dels som marknader för eu ropeiska varor och tjänster. Låg kvalitet på 
högre utbildningssystemen begränsar deras potential för tillväxt och samarbete med EU. 
– Behovet av evidensbaserade analyser som ka n stödja reformer och modernisering av 
utbildningssystem liksom utvecklingen av ungdomsarbete: 
Insamlingen  av data med tillhörande analys och tillämpning – även inom den öppna 
samordningsmetoden och styrningen av Europa 2020 – för evidensbaserat beslutsfattande 
och reformer är otillräcklig, liksom tillhandahållandet av beslutsverktyg och 
jämförelser/påtryckningar bland kolleger för pl aneringen av smarta investeringar inom 
utbildning och ungdom.  
– Behovet av att minska det ojämlika tillhandhålla ndet av och tillgången till lärande på grund 
av människors kön, bakgrund och särskilda behov. 
– Behovet av att se till att unga människor aktiv t och konstruktivt medverkar i samhället och 
det demokratiska livet.   
– Behovet av att öka medvetenheten och kunskapsspridningen i samband med hur 
idrottsrelaterade problem ska bemötas, särskilt på lokal nivå och gräsrotsnivå och framför 
allt beträffande god ledning, hälsofrämjande fysi sk aktivitet, social integration, våld och 
intolerans, parallella karriärer och dopning. 
Dessa problem gäller EU-stödets omfattning och innehåll. Men det är också viktigt att samtidigt 
behandla de centrala frågorna om europeiskt mervärde, styrning och förenkling . De preliminära 
utvärderingarna av dagens program och webbaserad e samråd med intressenterna tyder visserligen på 
relativt hög tillfredsställelse men det finns ändå stort utrymme för förbättringar, framför allt mot 
bakgrund av dagens budgetåtstramningar.  
Dagens program inom utbildning och ungdom är fö r komplicerade, har för många mål och insatser 
som begränsar systemeffekten och därmed det europeiska mervärdet och potentiella investeringsvärdet 
av EU:s stöd. Ett exempel är programmet Livslångt  lärande som har sex delprogram, över 50 mål och 
60 insatser. Programmet Aktiv ungdom är inriktat på  rörlighet och (informe llt) lärande för ungdomar, 
medan omkring 80 procent av finansieringen frå n Livslångt lärande ock så går till ungdomar. Vissa 
insatser saknar helt enkelt den kritiska massa som behövs för att få effe kt på lång sikt. Det 
internationella samarbetet inom högre utbildning  präglas också av fragmentering mellan olika EU-
instrument med likartade mål och insatser. 
Denna fragmentering av dagens EU-stöd  förhindrar utnyttjandet av olika politiskt baserade och 
operativa synergier och undanröjandet av överlappning ar, både mellan olika utbildningssektorer inom 
livslångt lärande, mellan utbildnings- och ungdoms sektorerna i sig och mellan den sistnämnda och 
andra viktiga politiska områden oc h finansieringskällor, till exempel inom sysselsättning, forskning, 
innovation och strukturfonder. Fragmentiseringen bi drar också till en onödig ökning av komplexitet 
och administrativa bördor för både intressenter oc h EU-organ samtidigt som utrymmet minskar för 
förenkling och stordriftsfördelar.  
2. MOTIVERING AV EU- STÖD  
Den rättsliga grunden för EU:s stöd inom utbildni ng, ungdom och idrott finns i artiklarna 165 och 166 
i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 
Utan att påverka tillämpningen av subsidiaritetsprinci pen bör EU:s insatser sträva efter att komplettera 
medlemsstaternas verksamhet genom att stödja politi ska reformer och modernisering och genom att 
hjälpa till att uppnå systemeffekt en ligt de överenskomna målen i Eur opa 2020-strategin och strategin 
 
SV 7   SV för utbildning 2020. I det hänseendet bygger det eu ropeiska mervärdet i det nya EU-programmet för 
stöd till utbildning och ungdom (samt id rott) på fyra huvudsakliga faktorer: 
– Insatsernas gränsöverskridande och innovativa egenskaper och de resultat de ska bidra 
till: Medlemsstaternas nuvarande insatser ligge r fortfarande på nationell nivå. EU:s 
mervärde ligger i att gemens kapens budget främjar och stöde r enskilda partnerskap för 
rörlighet, samarbete och samverkan mellan me dverkande länder och me d länder som inte är 
EU-partner (framför allt i samband med samarb ete och rörlighet inom högre utbildning), för 
att underlätta lärande och öve rföring av kunskap och innovation mellan intressenter inom 
utbildning, ungdom, institutioner,  organisationer och system. 
– Det sätt på vilket det stöder sa marbetet mellan medlemsstaterna , framför allt genom den 
öppna samordningsmetoden. EU stöder de priorite ringar som beskrivs i EU-strategierna för 
att bidra till att skapa samstämmighet mellan de  olika intressenterna kring den betydelse som 
stödet till utbildning och ungdom har för den ekonomiska och sociala utvecklingen, och till 
att bidra till att ge beslutsfattare och utbildni ngsspecialister bättre insikt i internationell god 
praxis, även på idrottsområdet. För a tt kunna påverka systemförändringarna på 
utbildningsområdet bör programmet fungera som dr ivkraft för att införa generella europeiska 
styrmedel för rörlighet och erkännande av kvalifikationer2.  
– Det sätt på vilket det kompletterar natione lla och internationella program samt EU-
program:  Det särskilda mervärdet av EU-st öd jämfört med andra (nationella och 
internationella) program ligger också i insat sernas bredare geografiska täckning och i det 
faktum att man genom programmet främjar kontinuerligt samarbete inom utbildning, 
ungdomsfrågor och idrott, liksom rörli ghet och ökad internationalisering på 
utbildningsområdet. Initiativ från andra EU-pr ogram, framför allt EU:s strukturfonder, är 
annorlunda vad gäller utbildning. Insat serna inom Europeiska socialfonden  är generellt sett 
kopplade till stöd för arbete och för de medve rkandes integration på arbetsmarknaden, 
medan kommande program ska ge möjlighet till rörlighet och utveckling av nya projekt, 
idéer och tekniker – vilket i sin tur sedan ka n stödjas och effektiviseras via Europeiska 
socialfonden. Europeiska regionala utvecklingsfonden  kan investera i infrastruktur för 
utbildning – vilket bidrar till att stärka  samhällen och öka tillgängligheten. Det 
samhällsekonomiska och humanistiska forskningsprogrammet (GD FoU – sjunde 
ramprogrammet) har en viktig funktion fö r att stödja utbildningsforskning genom att 
finansiera forskningsprojek t om livslångt lärande, kom petensbehov, utbildning, 
ungdomsfrågor och social integration som engage rar hela forskargemenskapen i Europa och 
i världen. Det finns därmed bå de tydliga avgränsningar gentemot och utrymme för synergier 
och samarbete mellan dessa program. 
– Det sätt på vilket det bidrar till att uppnå systemeffekt: Ett EU-omfattande verktyg kan 
få betydande systemeffekt, framför allt genom att fungera som försöksarena för nya synsätt 
som kan inspirera nationella/regionala system eller bidra till att de får en internationell 
dimension.  
EU:s insatser bör följa proportionalitetsprincipen  som anges i fördraget eftersom unionen 
inte bör gå utöver vad som krävs för att uppnå de mål som eftersträvas. Insatserna måste 
genomföras inom medlemsstaternas befintliga politiska ramar.  
                                                 
2 Till exempel Europass, Ungdomspass, den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och det 
europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildning (Ecvet). 
 
SV 8   SV 3. MÅLET FÖR DE FRAMTIDA INSATSERNA  
De problem som beskrivs i de olika konsekvensbe dömningarna visar att EU och dess medlemsstater 
har fastställt tydliga gemensamma mål och b eslutsprocesser inom utbildning, ungdomsfrågor och 
idrott: strategisk ram för det europeiska samarb etet inom allmän utbildning och yrkesutbildning 
(Utbildning 2020), den förnyade ramen för europe iskt samarbete på ungdomsområdet (2010–2018) 
och 2011 års meddelande om att utveckla den eu ropeiska dimensionen inom idrotten. Dessa 
beslutsramar har också stor betydelse i de n fleråriga budgetramen 2014–2020. Därför bör det 
övergripande syftet för stödet från EU:s budget på dessa områden vara att bidra till dessa EU-
strategier. De viktigaste tillhörande  konsekvensindikatorerna bör vara  de relevanta övergripande målen 
i Europa 2020-strategin. 
Allmänna mål  
Programmets övergripande allmänna  syfte är att bidra till målen i Europa 2020-strategin och den 
strategiska ramen för allmän utbildning och yrkesutbildning 2020 (Utbildning 2020), inklusive 
motsvarande mål, till den förnyade  ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–
2018), till hållbar utveckling av högre utbildning i lä nderna utanför EU och till utvecklingen av en 
europeisk dimension inom idrott. 
I de enskilda konsekvensbedömningarna har följande  allmänna mål angetts för framtidens stöd: 
Livslångt lärande/  allmän utbildning och yrkesutbildning : Att skapa möjligheter för enskilda individer 
i alla åldrar och med olika social bakgrund genom att bidra till utvecklingen av utbildningssystem av 
god kvalitet som en del av Eur opa 2020-strategin för smart  tillväxt för alla, och den strategiska ramen 
för Utbildning 2020. 
Internationellt samarbete inom högre utbildning : Att öka öppenheten och höja innovationsnivån och 
utbildningskvaliteten i syfte att utveckla långverkan de systemeffekter, höja kapaciteten och stödja 
reformen av högskolor i EU och partnerländer. 
Icke-formell utbildning för ungdomar : Att bidra till ungdomars anställbarhet, aktiva medverkan i 
samhällslivet och känsla av tillhörighet inom EU som ett sätt att stimulera utvecklingen av 
humankapital och socialt kapital och främja tillv äxt och sammanhållning som stöd för Europa 2020-
strategin och EU:s ungdomsstrategi. 
Idrott : Att utveckla den europeiska  dimensionen inom idrott. 
Tillhörande särskilda och driftsre laterade mål beskrivs i varje konsekvensbedömning med indikatorer 
på olika nivåer. Som exempel finns en sammanställning av indikatorer i bilagan till 
konsekvensbedömningen om  Livslångt lärande. 
4. ALTERNATIV  
De undersökningar som gjorts i samband med kon sekvensbedömningarna har bidragit till att avgöra 
vad som ”fungerar” och vad som ”inte fungerar” på  ett grundläggande plan. Resultaten har använts i 
processen med att fastställa vilket alternativ som ska förespråkas och väglett fördelningen av anslag 
mellan de olika insatser som ingår, med utgå ngspunkt från kommissionens förslag till flerårig 
budgetram för åren 2014–2020. 
De fyra alternativ som beskrivs nedan har beak tats i konsekvensbedömni ngarna av de nuvarande 
programmen för Livslångt lärande och Ungdom. I de två konsekvensbedöm ningarna av internationellt 
samarbete inom högre utbildning respektive idrott har hänsyn tagits till upplä gget i de båda andra 
 
SV 9   SV konsekvensbedömningarna, framför allt mål och enhetlig struktur på de alternativ som förespråkas (det 
vill säga ett samlat program för allmän utb ildning, yrkesutbildning , ungdom och idrott). 
Alternativ 3 och i ännu högre utst räckning alternativ 4 ger möjlighe t att uppnå en betydande kritisk 
massa av mottagare och en systemeffekt genom att nuvarande insatser med otillräckligt europeiskt 
mervärde avbryts. Alternativ 4 kan dessutom få högr e potentiell inverkan när det samlas i tre centrala 
insatser och fullt ut utnyttjar synergierna me llan utbildningssektorn och ungdomsområdet. 
Vissa alternativ undersöktes men avfärdades efters om de stod i motsättning till forskningsresultat 
och/eller inte skulle överensstä mma med medlemsstaternas och EU:s prioriteringar. Alternativ som 
bygger på andra politiska instrument, kunde också ha varit tänkbara. De skulle dock falla utanför EU:s 
mandat på berörda områden och avfärd ades därför på ett tidigt stadium.  
 
SV 10   SV Alternativ 1 : Fortsätta som tidigare (referensalternativ) 
De nuvarande programmen och delpro grammen skulle i stort sett be hålla sina nuvarande oberoende 
mål, insatser, strukturer och ledningssystem, likso m gällande budgetanslag. Programmen skulle därför 
i huvudsak vara desamma som de pågående programmen 
• Livslångt lärande, 
• Erasmus Mundus och andra program för externt samarbete inom högre utbildning,  
• Aktiv ungdom. 
Inget särskilt program skulle finnas för idrott.  
Alternativ 2:  Ingen åtgärd 
Enligt det här alternativet skulle EU inte finansiera några program på berörda områden efter 2013. Den 
politiska samordningen och de ömsesidiga läroprocesserna (till exempel den öppna 
samordningsmetoden inom utbildnings- och ungdoms frågor samt samordning av idrottsfrågor) skulle 
fortsätta. EU skulle fortfarande behöva fullfölja  sina skyldigheter enligt artiklarna 165 och 166 i 
fördraget, vilket skulle kräva vissa utgifter för att ta fram information, analyser, liksom humanresurser 
för att utföra uppdraget. Vissa idrottsrelaterade pr ojekt kunde eventuellt finansieras inom andra EU-
program och tillhörande instrument, till exempel på folkhälsoområdet eller via ESF. I övrigt skulle 
utgifter för rörlighet inom allmän utbild ning, yrkesutbildning och icke-formellt lärande, 
ungdomsarbete och gränsöverskridande samarbetsinsatser  vara helt beroende av resurser utanför EU 
(framför allt från medlemsstaterna). 
Alternativ 3:  Stärka målen i nuvarande program 
Det här alternativet skulle bygga vidare på styrkorna och undanröja bristerna i dagens program genom 
att omformulera målen för dagens olika program så  att de bättre stöder den strategiska ramen för 
Europa 2020-strategin och EU:s nya politiska k ontext för allmän utbildning, yrkesutbildning och 
ungdom. För att behålla kontinuiteten skulle inte den administrativa strukturen och uppbyggnaden av 
de olika (del)programmen för utbildning och ungdom förändras. Ett mindre program för idrott med en mindre budget skulle tas fram separa t. Dagens program skulle förä ndras efter följande principer: 
a) Varje enskilt program skulle inriktas på aktiviteter med högsta mervärde, där en 
kritisk massa kan uppnås och på tydliga vi llkor/incitament så at t unionens politiska 
mål för systemeffekt kan uppnås. 
b) Insatserna inom  programmen skulle förenklas och ra tionaliseras, samtidigt som man tar 
hänsyn till åtskillnaden mellan program i fråga om kategorier av mo ttagare genom olika 
operativa mål, insatser osv. 
Ett antal insatser som i dag finansieras via programme n skulle avbrytas, till exempel de som inte har 
tillräckligt starkt anknytning till politiska prioritering ar, de som eventuellt överlappar med andra EU-
finansierade instrument, som har höga förvaltnings kostnader eller inte tillför tillräckligt europeiskt 
mervärde. Programmen skulle framför allt syfta till följande: 
• Förbättra de anslag som går till rörlighet, däribland  
o Rörlighet för ”multiplicerare” (pers onal, lärare, ungdo msarbetare),  
o inriktning på rörlighet med kraftig syst emeffekt, framför allt studenter i högre 
utbildning,  
 
SV 11   SV o praktikplatser i företag för att stödja öve rgången mellan utbildning och arbete 
och främja entreprenörskap. 
• Stödja ömsesidigt kvalitativt lärande och modern are system, både i EU och partnerländer, 
däribland  
o lärande mellan kolleger,  
o utbyte av god praxis,  
o utveckling av gemensamma proj ekt och innovativa metoder,  
o ökat samarbete med yrkesvärlden,  
o incitament för att höja kvaliteten i utbildningar för innovation och 
entreprenörskap. 
• Stöd till nätverk kring den öppna samordningsmet oden med medlemsstate r och till gemensamma 
tester av innovativa politiska synsätt, till exempel  
o Utarbetandet av EU-verktyg för ty dlighet/överföring/erkännande av 
kvalifikationer,  
o analys med direkt anknytning till priori teringarna i Europa 2020-strategin och 
prioriteringarna för den årliga tillväxtöversikten, liksom till Bologna- och 
Köpenhamnsprocesserna, 
o utbyte av beslutsunderlag mellan utbi ldningsmyndigheter och andra parter 
som berörs av moderniseringsplanerna,  
o utbyte av beslutsunderlag mellan myndigheter i ungdomsfrågor och andra 
parter inom det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, 
o policydialog med tredjeländer, framför  allt strategiska partnerländer. 
Ett separat program för idrott skulle underlätta framväxt, utbyte och spridning av kunskap och god 
praxis inom fastställda områden samt bidra till ökad medvetenhet om centrala frågor. Genom 
programmet skulle även en evid ensbas för beslutsfattande byggas upp och idrottsorganisationer få 
tillgång till kapacitetshöjande resurser. 
Alternativ 4:  Ett samlat program för allmän utbil dning, yrkesutbildning, ungdom och idrott: 
starkare mål och effekt genom koncentration och enhetlig struktur 
Med det här alternativet förlängs  tankegångarna bakom alternativ 3 och potentialen för koncentration 
och förenkling utnyttjas inom befintliga program och mellan olika befintliga program med liknande 
bred målsättning, typ av insatser och tillhandahålland evillkor. Det här alternativ et skulle därför kunna 
öka potentialen för förbättringar i alternativ 3 be träffande mervärde på EU-nivå och insatsernas 
systemeffekt. Det skulle uppnås genom att alla utbildnings- och ungdomsaktiviteter integreras  i ett 
samlat program. Poängen med detta är att alla type r av insatser som i dag stöds inom olika program 
och separata delprogram lätt kan harmoniseras och ut formas enhetligt eftersom de liknar varandra. Det 
innebär också att förenklingen av insatser oc h tillhandahållandet kan höja genomslaget för och 
kostnadseffektiviteten i EU:s stöd.  
Programmet skulle ha ett separat avsnitt med egen  budget för idrott. Därmed undviker man att sprida 
enskilda rättsliga grunder – i enlighet med det övergri pande synsättet i den fleråriga budgetramen på 
enhetliga insatser och förenkling – samtidigt som ma n utnyttjar både gemensamma allmänna mål och 
 
SV 12   SV möjligheten till stordriftsfördelar, liksom harmonisering av administration och 
förvaltningsförfaranden.  
Det samlade programmet skulle i sig fördjupa utrymmet för systemeffekt och avkastning på 
investeringar genom att koncentrera insatser med europeiskt mervär de och genom ökade 
synergieffekter och minskat dubbelarbete mellan olik a sektorer och politikområden. Strukturen på och 
tillgången till programmet förenklas i hög grad och e ffekterna uppkommer genom tre typer av insatser: 
rörlighet, samarbete och policyreformer. De t skulle i huvudsak förbättras på följande sätt: 
a) På samma sätt som i alternativ 3 skulle man fokusera på insatser med högsta möjliga 
mervärde, där en kritisk massa kan uppnås och med tydliga villkor/incitament för att 
uppnå den systemeffekt som anges i unionens politiska mål.  
b) De insatsområden  där programmet har en konkurrensfördel jämfört med andra EU-
instrument eller initiativ skulle definieras;  redan vid utformningen ska möjligheterna till 
synergier och kompletteringar med alla olika sektorer, politikområden och andra 
finansieringskällor kartläggas och undersökas. 
c) Den komplicerade programstrukturen ska förenklas radikalt och utrymmet för 
stordriftsfördelar och förenklad programstyrn ing identifieras; programmet skulle dessutom 
bli mer användarvänligt.  
Beträffande tillhandahålla ndemekanismer skulle programmet bygg a på den styrka som i dag finns i 
systemet med nationella programkontor enligt beskrivningen i avsnitt 6 i detta dokument. 
Det här alternativet skulle syfta till att öka flexib iliteten och skapa fler incitament för europeiskt 
mervärde så att budgetfördelningen mellan insatser , mottagare och länder bättre kan anpassas till 
faktiska kvantitativa och kvalitativa re sultat. Det skulle också ge utrymme för bredare användning av 
forskningsresultat och överföring av mogna innovati oner/bästa praxis som kan integreras på lägre 
programplaneringsnivåer. 
Idrottsinsatserna i programmet skulle gynnas av  dagens tillhandahålland emekanismer som ger 
utrymme för stordriftsfördelar (om ett nytt separat program skapas parallellt med de befintliga, enligt 
modellen i alternativ 3) och utnyttjandet av god praxis.  
5. ALTERNATIVENS VIKTIGASTE EFFEKTER  
På grund av initiativets natur bedöms miljöeffekt erna vara försumbara för samtliga undersökta 
alternativ. De har därför inte undersökts vidare. 
Alternativ 1: Fortsätta som tidigare  
Sociala effekter 
Programmen skulle fortfarande vara en drivande kraft för att genomf öra de europeiska verktygen för 
rörlighet, stödja utvecklingen av arbete för ungdo mar och internationalisera allmän utbildning och 
yrkesutbildning. De skulle också medge fortsatta  bidrag till politiska processer såsom Bologna- och 
Köpenhamnsprocesserna, den europeiska ramen fö r samarbete på ungdomsområdet och, i mindre 
utsträckning, den öppna samordningsmetoden.  
Man skulle emellertid bara nå ett relativt begränsat antal deltaga re från missgynnade socioekonomiska 
grupper eftersom kostnaderna för rörlighet skulle fö rhindra deras deltagande i olika rörlighetsprojekt.  
Ekonomiska effekter 
 
SV 13   SV Programmen skulle i viss utsträckning förbättra den inre marknadens funkti on genom att öka antalet 
människor som är villiga att arbeta utomlands samt skapa ökad tydlighet kring kvalifikationer. På så 
vis skulle konkurrenskraften på eur opeisk nivå påverkas positivt på me dellång och lång sikt tack vare 
förbättrade färdighetsnivåer bland befolkningen och bättre fördelning av humankapitalet i Europa 
genom rörlighet.  
Grundläggande rättigheter 
Programmen skulle få positiva effekter för e tt antal grundläggande rättigheter, såsom rätten till 
utbildning och rätten till fri rörlighet. Efters om länder med mindre utbredda språk deltar i 
rörlighetsflöden skulle rörligheten oc kså påverka den språkliga mångfalden.  
Alternativ 2: Ingen åtgärd  
Sociala effekter 
Den framtida utvecklingen inom rörlighet, samarbet e och politisk utveckling sk ulle bli betydligt mer 
fragmenterad och bilateral, äga rum i mindre skal a och inte utvecklas lika enhetligt i EU:s olika 
medlemsstater.  
Resultatet skulle bli förlorade möjligheter i fråga  om utvecklingen av e tt EU-medborga rskap och 
synen på europeisk integrering. Några av de insatser som enligt medborgarna hör till EU:s mest 
populära skulle försvinna, vilket sku lle skapa en negativ bild av EU.  
Ekonomiska effekter 
Att inte vidta någon åtgärd alls skulle kunna fö rvärra bristen på färdigheter som efterfrågas av 
arbetsmarknaden, såsom språkkunska per, kommunikationsförmåga och tekniska färdigheter, vilket 
skulle medföra minskad produkt ivitet och konkurrenskraft. 
Att avbryta programmet skulle inte bidra till att ge Europas medborgare de nödvändiga 
förutsättningarna för att aktivt utnyttja rätte n att flytta och arbeta fritt i hela EU. 
Grundläggande rättigheter 
Alternativet skulle inte bidra till att ge Europas medborgare de nödvändiga fö rutsättningarna för att 
aktivt utnyttja rätten att flytta och arbeta fritt i he la EU. Rörlighetsflödena skulle gynna den språkliga 
mångfalden i mindre omfattning, efte rsom länder med mindre vanliga språ k i lägre grad skulle beröras 
av rörlighetsflöden.  
Policyalternativ 3 : Stärka de nuvar ande programmen  
Sociala effekter 
De sociala effekterna skulle bli tydligare i samba nd med de betydande problem  Europa står inför när 
det gäller att utveckla färdigheter. När det gälle r den sociala sammanhållningen är det troligt att 
koncentrationen av aktiviteter skulle främja de lä nder och grupper som har störst problem med att 
utveckla färdigheter, framför allt genom att tyngdpunkten läggs på basfärdigheter.  
En viktigare effekt skulle uppkomma inom en mindre uppsättning prioriteringar som har störst 
betydelse, till exempel ungdomars anställbarhet. Detta skulle öka betydelsen av programmens effekter 
i samband med den bredare politiska utvecklingen och indikatorerna. Arbete i form av partnerskap 
med andra organisationer och sektorer utanför ut bildningssektorn – till exempel näringslivet och 
volontärsektorn – skulle bli vanligare.  
 
SV 14   SV Detta alternativ väntas resultera i en förbättring av  utbudet av färdigheter på kort sikt genom rörlighet 
och på medellång sikt genom inte rnationellt lärande på genomförandeni vå och politisk nivå. Det skulle 
stärka mottagarnas uppfattning av sig själva so m EU-medborgare och ge dem möjlighet att bidra till 
ekonomiskt liv och samhällsliv. En fokusering på  svårnådda och missgynnade grupper kunde också 
främja utvecklingen av ett EU-me dborgarskap bland de deltagare so m traditionellt inte deltar i några 
gränsöverskridande aktiviteter. Ett ökat samarbete nä r det gäller att främja deltagande i idrott skulle 
dessutom få potentiella effekter på bland annat hälsoområdet.  
Ekonomiska effekter 
De ekonomiska effekterna blir förmodligen pos itiva eftersom det framtida programmet på ett 
effektivare sätt skulle tackla problem som medför betydande kostnader i form av arbetslöshetsbidrag 
och aktiva arbetsmarknadsåtgärder samt dolda kostna der i form av förlorad produktivitet. Även med 
ett blygsamt bidrag till att minska dessa problem  skulle det kommande pr ogrammet ge betydande 
besparingar och skapa tillväxt på lång sikt. Genom a tt förbättra utbudet av färdigheter skulle EU bli 
attraktivare för företagen, vilket får positiva konsek venser för möjligheterna till smart tillväxt för EU:s 
ekonomi.  
Grundläggande rättigheter 
Jämfört med alternativ 1 (fortsätta som tidigare) sku lle detta alternativ få y tterligare positiv effekt på 
de grundläggande rättigheterna, efte rsom det i högre grad skulle lägga tonvikten vid att säkra rätten till 
utbildning för alla i EU, framför allt för missgynnade grupper. 
Policyalternativ 4:  Ett samlat program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och 
idrott: förstärkt effekt genom koncentrera d målsättning och integrerad struktur.  
Sociala effekter 
De sociala effekter som anges för alternativ 3 gälle r också detta alternativ, men i högre grad, eftersom 
fragmenteringen av program och insatser begränsar  möjligheterna att öka de  nuvarande programmens 
effekt eller graden av förenkling och ändamålsenlig het. Programmets integrer ing och betydande grad 
av förenkling skulle dessutom skapa positiva effe kter i fråga om administrativa kostnader och 
tillgänglighet: genom att det inrätt as en enda kontaktpunkt (integ rerade nationella programkontor) 
skulle fler individer, utbildnings- och yrkesu tbildningsinstitutioner och ungdomsorganisationer kunna 
ansöka om bidrag. Programmets nya struktur sku lle dessutom underlätta utvecklingen av aktiviteter 
inom olika utbildningssektorer och därmed bidra till a tt främja utvecklingen av livslångt lärande på ett 
effektivare sätt.  
På samma sätt skulle en sammanslagning av de nuvarande aktiviteterna av Erasmustyp med liknande 
aktiviteter som för närvarande utförs i olika samarbetsprogram inom högre utbildning med 
partnerländer utanför EU (Erasm us Mundus, Tempus etc.) medföra ett enhetligare samarbete med 
sådana länder, ett starkt incitament för internati onalisering av den högre utbildningen och en kraftig 
förenkling av förvaltning och förfaranden. Insat serna skulle gynnas av sammanslagningen med Aktiv 
ungdom genom att samverkan med a ndra aktörer från den icke-formella utbildningssektorn främjas. I 
slutändan kunde detta leda till a tt de berörda intressenterna inom utbildning och yrkesutbildning i 
högre grad erkänner de kunskaper, färdigheter och kompetenser som fö rvärvas i icke-formella miljöer.  
Ekonomiska effekter 
Samma som för alternativ 3, men i högre grad, på samma sätt som för de sociala effekterna. 
Integreringen av olika program skulle dessutom medf öra betydande stordriftsfördelar jämfört med den 
nuvarande separata förvaltningsstrukturen för progr ammet för livslångt lärande, Erasmus Mundus och 
Aktiv ungdom, och medge bättre riktade och effe ktivare ekonomiska insatser med ett betydande 
EU-mervärde.  
 
SV 15   SV Grundläggande rättigheter 
Samma som för alternativ 3. 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
I följande tabell visas en jämförelse mellan de olika alternativ som angetts. 
 
SV 16   SV Jämförelse av alternativen 
Teckenförklaring: 
 ++ + 0 - -- 
Jämförelse med referensscenario  Positivt  Ganska positivt  Neutralt  Ganska negativt  Negativt  
 
Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
Effektivitet när det gäller att uppnå specifika mål:  
1. Uppmuntra personer av alla åldrar 
och med olika social bakgrund 
genom att bidra till utvecklingen av 
utbildningssystem av god kvalitet, som ett led i Europa 2020-strategin 
för smart hållbar tillväxt för alla och 
den strategiska ET 2020-ramen.
 0 -- + ++ Alternativ 1:  Endast ett begränsat antal deltagare från missgynnade grupper skulle nås. 
Vissa länder skulle fortfarande ha lågt deltagande i initiativet. Den nuvarande 
fragmenteringen av EU:s åtgärder och bris ten på fokusering och kritisk massa skulle 
kvarstå.  
Alternativ 2:  De identifierade problemen skulle inte lösas, vilket skulle orsaka 
fragmentering och försämring av EU:s konkurrenskraft.  
Alternativ 3:  Ökad fokusering på färdigheter och mervärde skulle bidra till att öka EU:s 
konkurrenskraft. Den ökade volymen skulle medge mobilisering av en kritisk massa för 
att uppnå de önskade effekterna. De problem som identifierats i referensscenariot skulle 
 
SV 17   SV Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
få en god lösning, men möjligheterna till synergier mellan de olika separata programmen 
skulle förbli outnyttjade.  
Alternativ 4:  Samma som alternativ 3. Dessutom skulle en sammanslagning av 
programmen till ett enda främja utvecklingen av livslångt lärande på ett effektivare sätt.  
2. Stärka öppenhet och kvalitet för att åstadkomma en långsiktig systemeffekt, bygga upp kapacitet 
och stödja reformer inom 
institutionerna för högre utbildning i EU och partnerländerna.
 0 -- + ++ Alternativ 1:  Fragmenteringen av EU:s åtgärd skulle kvarstå, vilket skulle innebära ett 
otillräckligt bidrag från EU för att stärka den högre utbildningens kvalitet och förverkliga ett europeiskt område för högre utbildning. Vi ssa partnerländer skulle inte ha kapacitet 
för att inrätta ömsesidigt lönande partnerskap med EU inom högre utbildning.
 
Alternativ 2:  De identifierade problemen skulle inte lösas, vilket skulle orsaka 
fragmentering och försämring av EU:s konkurrenskraft.  
Alternativ 3:  Problemet med uppdelningen på olika externa samarbetsprogram för högre 
utbildning inom EU skulle lösas, och i kombination med ökade volymer skulle det kraftigt stärka systemeffekterna.
 
Alternativ 4:  Förutom fördelarna med alternativ 3 skulle detta alternativ underlätta ett 
ytterligare utnyttjande av synergier mellan Erasmus och de internationella samarbetsprogrammen inom högre utbildning, vilket skulle stärka effekterna.
 
3. Bidra till unga människors anställbarhet, aktiva deltagande i 
samhället och känslan av att tillhöra 0
 -- + ++ Alternativ 1:  Detta alternativ skulle inte på det mest effektiva sättet motsvara 
prioriteringarna i den nya politiska miljön och rekommendationerna i utvärderingen efter 
halva tiden av Aktiv ungdom, i första hand vad gäller möjligheten att skärpa fokuseringen 
på ungdomars anställbarhet utan att förlora deltagandedimensionen, behovet av att 
 
SV 18   SV Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
EU för att främja utvecklingen av 
human- och samhällskapitalet samt 
stimulera tillväxt och social 
sammanhållning för att därigenom stödja Europa 2020-strategin och 
EU:s ungdomsstrategi.
 ytterligare förtydliga stödet till unga människ or, behovet av att y tterligare förtydliga 
stödet till missgynnade unga människor, behovet av att förbättra och integrera 
programmets mål och struktur samt möjligheten att förenkla de administrativa kraven.  
Alternativ 2:  De identifierade problemen skulle inte lösas, vilket skulle orsaka 
fragmentering och försämring av EU:s konkurrenskraft.  
 
Alternativ 3:  Alternativet skulle innebära en fokusering på åtgärderna med det högsta 
mervärdet och ge de kraftigaste multiplikationseffekterna. Dessutom skulle bättre 
samstämmighet uppnås med de politiska prioriteringarna. Dessa förbättringar skulle 
emellertid begränsas till vad som kan åstadkommas med varje enskilt program.  
Alternativ 4:  Förutom fördelarna med alternativ 3 skulle detta alternativ ge ytterligare 
synergier och korsbefruktning med området för formell utbildning, vilket skulle ge 
positiva effekter i förhållande till främjande t och erkännandet av ungdomsarbete och 
olika inlärningsvägar för unga människor.  
4. Utveckla den europeiska 
dimensionen inom idrott.  0 Ej tillämpligt + + Alternativ 1:  De problem som angetts beträffande medvetenhet och kunskapsdelning 
skulle förbli olösta.  
Alternativ 2:  Ej tillämpligt (nya åtgärder, därför identiskt med alternativ 1).  
Alternativ 3:  Alternativet skulle lösa de problem som angetts genom att främja 
inrättandet av en ram för intressenter för sa marbete kring de viktiga problem som angetts 
inom idrottsområdet, såsom dopning och lågt deltagande i idrottsaktiviteter. De åtgärder 
 
SV 19   SV Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
som planeras förväntas få stor hävstångsverkan och ett stort EU-mervärde.  
Alternativ 4:  Som för alternativ 3.  
5. Effektivitet/kostnadseffektivitet vad gäller följande:  
A) Genomförandekostnader (med 
hänsyn till förenklingsåtgärder).  0 Ej tillämpligt + ++ Alternativ 1:  Eftersom det finns utrymme för effektivitetsvinster förknippade med 
strukturen för de nuvarande programmen och deras förvaltningsstrukturer/-kostnader, är 
kostnadseffektiviteten för detta alternativ genomsnittlig.  
Alternativ 2:  Även om genomförandekostnaderna för detta alternativ skulle vara 
försumbara är dess effektivitet så låg att en utvärdering av kostnadseffektiviteten är 
meningslös och mycket svår att göra.  
Alternativ 3:  Detta alternativ ger relativt hög kostnadseffektivitet vad gäller 
genomförandekostnaderna, eftersom effektiviteten förbättrats jämfört med 
referensalternativet. Eftersom den nuvarande fragmenterade förvaltningsstrukturen i stor 
utsträckning bibehålls (med undantag för integrering av de externa 
samarbetsprogrammen) finns det emellertid  fortfarande utrymme för förbättringar.  
Alternativ 4:  Eftersom förenklingen av förvaltningsstrukturen ger stordriftsfördelar och 
därmed betydande besparingar är kostnadseffektiviteten för genomförandet mycket hög.  
B) EU:s budget.  0 Ej tillämpligt + ++ Alternativ 1:  På grund av fragmenteringen av EU:s åtgärd ger referensåtgärden bara 
genomsnittlig kostnadseffektivitet i fråga om EU:s budget.  
 
SV 20   SV Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
Alternativ 2:  Även om genomförandekostnaderna för detta alternativ skulle vara 
försumbara är dess effektivitet så låg att en utvärdering av kostnadseffektiviteten är 
meningslös och mycket svår att göra.  
Alternativ 3:  Tack vare den ökade fokuseringen på åtgärder med stort mervärde och 
mobiliseringen av en kritisk massa tack vare att åtgärderna får större volymer, kan 
kostnadseffektiviteten för EU:s budget anses vara betydande.  
Alternativ 4:  Förutom fördelarna enligt alternativ 3 kommer utnyttjandet av synergier 
mellan programmen Ungdom och Livslångt lärande och mellan programmet för livslångt 
lärande (Erasmus) och de nuvarande EU-programmen för internationellt samarbete inom 
högre utbildning att medge förenklad förvaltning och stordriftsfördelar i tillhandahållandemekanismerna vilket ger större kostnadseffektivitet för EU:s budget.
 
6. Överensstämmelse (med 
strategiska mål etc.):  0 -- + ++ Alternativ 1:  Referensalternativet ger viss överen sstämmelse med EU:s politiska mål och 
medlemsstaternas insatser.  
Alternativ 2:  Samstämmigheten skulle bli kraftigt lidande: det skulle vara upp till 
medlemsstaterna att besluta hur de vill genomföra de strategiska målen och prioriteringarna i Europa 2020 och ET 2020. Genomförbarheten för detta alternativ skulle 
dessutom vara mycket begränsad, eftersom de t skulle strida mot de flesta intressenters 
synpunkter.
 
Alternativ 3:  Alternativet skulle medge större samstämmighet med EU:s politiska 
prioriteringar och medlemsstaternas insatser.  
 
SV 21   SV Kriterier  Alternativ 1 
Fortsätta 
som tidigare Alternativ 2
Ingen 
åtgärd  Alternativ 3 
Policy-
alternativ 3: 
Stärka 
nuvarande 
program  
  
Policy-
alternativ 4: 
Ett samlat 
program för 
utbildning, 
yrkesutbild-
ning, ungdom 
och idrott  
 Förklaring av klassificering:  
Alternativ 4:  Som för alternativ 3. Dessutom skulle den interna samstämmigheten 
stärkas kraftigt genom integrering av de fyra programmen och färre dubbleringar. Det 
överensstämmer också med kommissionens strategi att förenkla EU-programmens 
struktur.  
 
SV 22   SV Slutsats:  På grundval av ovanstående jämförelse framstår alternativ 4  som det klart bästa alternativet. 
En detaljerad beskrivning av det alternativet följer nedan.  
7. BESKRIVNING AV DET VALDA ALTERNATIVET  
Programmet Livslångt lärande, de  nuvarande internationella sa marbetsprogrammen inom högre 
utbildning såsom Erasmus Mundus, Tempus, Alfa  och EduLink samt programmet Aktiv ungdom 
stöder alla strukturer för antingen formellt eller icke-formellt lärande, och de  gör det genom en mängd 
olika aktiviteter, projekt etc., som kan sammanfattas i tre huvudtyper av insatser:  
• Stöd till enskilda personers rörlighet i utbildningssyfte.  
• Stöd till institutionellt samarbete för innovation och god praxis.  
• Stöd till politiska reformer.  
De befintliga insatserna inom idrott har i första ha nd fokuserat på politisk dialog och, på senare tid, 
samarbetsprojekt inom ramen för pågående förberedande insatser. 
Integreringen av alla de nuva rande, fragmenterade EU-programme n i en gemensam, förenklad och 
transparent form kommer att göra det möjligt för det nya programmet att öka synergier mellan formellt 
och icke-formellt lärande på alla nivåer samt med andra politikområ den för att därigenom förstärka 
perspektivet med ett livslångt lärande. Ett integrer at program som fokuserar på ett begränsat antal 
centrala, övergripande insatser skulle strukture llt sett öka utrymmet för systemeffekter och stor 
avkastning genom att aktiviteter med EU-mervärde koncentreras. Det kommer också att innehålla en 
viktig internationell dimension och förstärka bilden  av EU som en kvalitetsdestination, en union som 
främjar modernisering av system och institutioner oc h som är en viktig aktör på utbildningsområdet 
över hela världen, samtidigt som det främjar underv isning och forskning kring europeisk integration. 
Programmet kommer också att stödja aktivitete r inom idrott som kan gynnas av befintliga 
förvaltningsstrukturer och erfarenheter.  
Som anges i konsekvensbedömningen av allmän utb ildning och yrkesutbildning inom ramen för det 
nuvarande programmet för livslångt lärande bör programmet genomför as genom följande tre typer av 
insatser: enskilda personers rörlighet i utbildningssy fte, samarbete för innovation och god praxis samt 
stöd till politiska reformer.  
Alla de relevanta aktiviteter som finansier as genom de nuvarande programmen som berörs av 
sammanslagningen hamnar i någon av dessa tre centrala typer av insatser3. Att sammanföra dem 
innebär en förenkling av och ökad synlighet fö r EU:s stöd. Ett universitet som organiserar 
inkommande och utgående rörlighet för såväl europe iska som icke-europeiska  studenter och lärare 
kommer att kunna lägga fram ett enda beslutsunde rlag enligt en gemensam vägledning och 
uppsättning regler i stället för nuvarande fyra eller fem.  
Alternativet skulle också erbjuda mest värde för pe ngarna i fråga om de admi nistrativa kostnaderna för 
att förvalta programmet. Den kumulativa effekten av ökad koncentration, integrering och utnyttjandet 
av stordriftsfördelar skulle leda till ökad effek tivitet och ökat genomslag i tillhandahållandesystemet 
längs hela kedjan, från kommissi onen ner till slutmottagarna, genom  de nationella programkontoren 
och genomförandeorganet. De samlade besparinga rna i fråga om administrativa kostnader kan 
försiktigt uppskattas till 40 % för kommissionen oc h de nationella programkontoren jämfört med 
nuläget.  
                                                 
3 Med undantag av aktiviteterna för idrott som för närvar ande ingår i förberedande åtgärder samt för Jean 
Monnet-insatsen som kräver en särskild utformning. 
 
SV 23   SV Den resulterande förenklade och integrerade st rukturen skulle lätt kunna utökas med låga 
marginalkostnader. En ökning av budgeten i stor leksordningen 70 %, enligt vad som föreslås i 
meddelandet om den fleråriga budge tramen, skulle rymmas inom de nuvarande resurserna. I de 
nuvarande programmen förvaltar en heltidsanställd  cirka 20 miljoner euro. Genom sammanslagningen 
av programmen och de be räknade förbättringarna kunde en heltid sanställd förvalta 32 miljoner euro. 
För var och en av de planerade insatserna bör följande principer gälla:  
1. Enskilda personers rörlighet i utbildningssyfte 
• Insatsen ska stödja rörlighet för elever och lä rare (inklusive till och från länderna i EU) för 
perioder av studier, yrkesutbildning, undervis ning, utstationering, volontärarbete eller 
ungdomsaktiviteter i en partnerinstitution elle r organisation utomlands . Utbildnings- och 
yrkesutbildningsinstitutioner och ungdomsorganisatione r ska ansöka om rörlighetsbidrag hos det 
nationella programkontoret4 i det egna landet. De nationella  programkontoren kommer enbart att 
bevilja rörlighetsbidrag via utbildningsansta lter och inte längre till enskilda anställda eller 
studenter. Bidraget ska täcka såväl de faktiska rörlighetsbidragen som stöd till utbildningsanstalten 
för att organisera rörlighet av god kvalitet. För att ha rätt till rörlighetsbidrag måste organisationen 
kunna visa att villkoren för rörlighet av god kvalitet föreligger.  
• Bidrag för rörlighet mellan utbildningsanstalte r i ett medverkande land och i tredje land ska 
förvaltas av utbildningsanstalten i det medverk ande landet för både i nkommande och utgående 
rörlighet. Inga nationella programkontor  kommer att inrättas i tredje land.  
Fördelar :  
o De nationella programkontoren blir centrala förvaltningspunkter för rörlighet 
inom EU, lätta att förstå och få tillgång till.  
o De nationella programkontoren kommer enbart att förvalta avtal med 
utbildningsanstalter (till skillnad mot enskilda personer, som nu). 
o De mottagande utbildningsanstalterna m åste förbättra rörlighetens kvalitet, 
eftersom detta blir ett villkor för deltagande. 
2. Institutionellt samarbete för innovation och god praxis 
• Nationsövergripande samarbetsprojekt kommer att sy fta till att 1) utveckla innovation och/eller 2) 
överföra och genomföra innovativa rutiner, inkl usive utveckling av webbplattformar som bygger 
vidare på de framgångsrika exem plen från e-samverkan mellan s kolor och/eller 3) modernisera 
system och institutioner, i första hand inom området för högre utbildning, i och utanför EU. 
• Den samordnande organisationen ska ansöka om ett bidrag hos det nationella programkontoret i 
det egna landet eller hos genomfö randeorganet för hela projektpartnerskapets räkning. Bidraget 
ska täcka utvecklingsarbete och rörlighet, utom  för studier, yrkesutbildning, undervisning och 
utstationering (se punkt 1. Enskilda personers rörlighet i utbildningssyfte).  
• För att uppfylla kraven för projektbidrag måst e den samordnande organisationen kunna visa att 
den har 1) ingått de nödvändiga samarbetsavtalen med sina partnerorgani sationer och att 2) den 
har kapacitet att genomföra de angivna projektaktiviteterna. 
                                                 
4 Nationella programkontor finns redan i de medverkande länderna. 
 
SV 24   SV • Beroende på sektor kan samarbete mellan företa g, regionala myndigheter och andra relevanta 
aktörer vara ett villkor för deltagande. Samarbet e mellan olika sektorer sk a uttryckligen gynnas. 
Deltagande av partner från tredje land ska uppmuntras.  
• Förvaltningen ska delas mella n nationella programkontor oc h EU. Eventuellt delegeras 
förvaltningen till ett genomförandeorgan. 
Fördelar : 
o Lätt tillgång tack vare harmonisering av  insatser som riktar sig till samma 
målgrupp (till exempel universitet) men som nu förvaltas av olika organ med 
olika roller och verktyg. 
o Deltagande av organisationer från tredje  land kommer att garantera att allmän 
utbildning och yrkesutbildning inom EU kan utnyttja innovation och god 
praxis i världen utanför maximalt. Intensivt samarbete med näringslivet 
kommer att hjälpa utbildningsanstalterna att utveckla undervisning och 
yrkesutbildning för de färdigheter och kompetenser som behövs på 
arbetsmarknaden.  
3. Stöd till politiska reformer 
• Insatsen Stöd till politiska reformer ska syfta till a tt 1) utveckla och leda politik och innovation 
uppifrån och ned, 2) utveckla och utprova EU-ver ktyg för att stödja politiken och 3) ge möjlighet 
till internationella jämförelser och utbyte av bästa praxis. 
• Insatsen för politisk stöd kommer att finansiera ak tiviteter och politiska initiativ som bygger på 
den öppna samordningsmodellen, såsom Bologna- och Köpenhamnsprocesserna, 
ungdomsstrategin och stödverktyg såsom ECTS,  Ecvet, Ungdomspass, EU-nätverk etc. 
• Finansiellt stöd kommer att ges via tjänsteavtal elle r bidrag. Både tjänsteavtal och bidrag kan ges 
till konsortier/partnerskap och enskilda organisationer.  
• Förvaltningen kommer att centraliseras på EU-niv å, med eventuell delegering av förvaltningen till 
ett genomförandeorgan. 
Hävstångsverkan genom ett innovativt finansie llt instrument för studerande på mastersnivå 
En grundlig utvärdering av de speciella förh ållanden som gäller studerande på mastersnivå i 
medlemsstaterna, en analys av finansieringssystem en för dessa studenter i och utanför EU samt en 
omfattande oberoende genomförbarhetsstudie antyde r att det är lämpligt att utveckla ett nytt, 
innovativt finansiellt instrument inom ramen för det valda alternativet, dvs. ett enda, samlat program.  
Den lånegarantimöjlighet för studenter i EU  som kortfattat beskrivs i en bilaga till 
konsekvensbedömningen av progra mmet Livslångt lärande skulle bidra till att kraftigt öka 
investeringens hävstångsverkan (b eräknad till en faktor på mellan 6 och 8). Som exempel kan nämnas 
att 100 miljoner euro per år från EU:s budget kunde r esultera i lån på minst 600 miljoner euro per år, 
vilket motsvarar cirka 55 000 låntagare. Den avgöran de framgångsfaktorn för alla lånesystem, oavsett 
om de är nationella eller gränsöve rskridande, är återbetalningsfrekven sen: rörlighet för studenter leder 
till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och det är svårare att driva in skulderna när väl studenterna 
har lämnat långivarens medlemsstat. För att mins ka kreditrisken till ett minimum kan möjligheten 
fokusera enbart på studenter på mastersnivå ( dvs. med möjligheter till högr e inkomster) och använda 
påtryckning från kolleger (ett centralt regist er och/eller alumniföreningar) och/eller 
påtryckningsmetoder (meddelande till nationella kreditupplysningstjänster).  
 
SV 25   SV Den förenklade uppbyggnaden av det gemensamma pr ogram som beskrivs ovan skulle underlätta ett 
smidigt administrativt genomförande av lånegarantin. 
8. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Övervakning och utvärdering bör va ra ett centralt inslag i ett framtida program som ska lyfta fram 
EU-mervärde och prestationer. För att garant era att programmet tillför ett EU-mervärde bör 
kommissionen därför genom hela pr ogramperioden regelbundet övervak a och utvärdera prestationer 
och resultat jämfört med målen i samarbete med medlemsstaterna.  
Vad gäller övervakningen är syftet att offentliggör a en årlig verksamhetsrapport som omfattar både 
statistik och kvalitativ utvärdering som framför a llt bygger på prestationsindikatorer. En allmän 
gemensam ram för indikatorer lämnas i bila gan till genomförandebedöm ningen av programmet 
Livslångt lärande. Både rapporter från mottagarna och omfattande  undersökningar ska användas för att 
utvärdera effekterna på tre nivåer: individe r (ökade färdigheter), utbildningsanstalter 
(internationalisering) och system (förbättrad kva litet, inklusive genomförandet av EU-verktyg för 
erkännande och öppenhet).  
Förutom den fortsatta övervakningen ska kommissi onen sörja för regelbundna fristående externa 
utvärderingar för att bedöma programmets ändamål senlighet och verkan. Utvärderingarna ska också 
bidra till en bedömning av programmets EU-mervärde och bidra till de allmänna och specifika målen. 
En utvärdering efter halva tiden, som även omfattar resultaten från utvärderingen i efterhand av de 
nuvarande programmen, bör göras på EU-nivå. Medl emsstaterna ska rapporte ra till kommissionen om 
programmets genomförande och effekt minst två gånger (2016 och 2019).