SV

Bryssel den 24 maj 2006

KOM(2006) 234 slutlig

2005/0042 A (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013

Anpassning till följd av avtalet av den 17 maj 2006

om finansieringsramarna 2007–2013

(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget)

Motivering

I. Inledning

Den 6 april 2005 föreslog kommissionen ett omfattande och ambitiöst program för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007–2013 [1], som byggde på en beräknad budget på 1 203 miljoner euro (varav 969 euro för hälsoåtgärder). Enligt förslaget skulle gemenskapens hälsoåtgärder utökas från tre till sex åtgärdsområden för att hantera gränsöverskridande hälsoproblem och infria de berörda parternas förväntningar.

I sitt yttrande vid den första behandlingen av den 16 mars 2006 godkände Europaparlamentet de mål och åtgärder som kommissionen föreslagit, framhöll att det föredrog ett separat hälsoprogram, utökade omfattningen på de föreslagna hälsoåtgärderna och begärde en budget på 1 500 miljoner euro.

Efter det interinstitutionella avtalet om gemenskapens finansieringsramar 2007–2013 fastställdes den slutliga budgeten för hälsoåtgärder till 365,6 miljoner euro, dvs. ungefär en tredjedel av den beräknade budgeten i kommissionens förslag från april 2005.

Med hänsyn till dessa resursbegränsningar behövs det en mer fokuserad strategi för gemenskapens hälsoåtgärder. Därför avser kommissionen att inrikta programmet på tre övergripande mål: förbättra medborgarnas hälsoskydd, främja hälsa för att uppnå större välstånd och solidaritet och ta fram och sprida kunskap om hälsa. De viktigaste åtgärderna kommer att fastställas årligen så att resurserna kan inriktas på några få noga utvalda områden som är anpassade till den politiska situationen och nya behov.

Detta är syftet med föreliggande ändrade förslag, som ersätter kommissionens ursprungliga förslag från april 2005 när det gäller hälsoåtgärder. Genom att lägga fram ett separat förslag om enbart hälsoåtgärder tillmötesgår kommissionen parlamentets och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs önskemål om att dela upp förslaget i två delar. Konsumentskydd behandlas i ett separat förslag.

I det ändrade förslaget görs det en tydligare koppling mellan framtida hälsoåtgärder och de övergripande gemenskapsmålen välstånd, solidaritet och säkerhet. Det innebär också ett försök att utnyttja synergieffekterna med andra politikområden bättre, som Europaparlamentet framhåller. I det ändrade förslaget har man i möjligaste mån inarbetat parlamentets påpekanden om viktiga strategiska frågor som behovet av att främja friskt åldrande, motverka ojämlik hälsa inom EU, beakta könsrelaterade hälsofrågor och inrikta sig på gränsöverskridande frågor.

Med tanke på budgetrestriktionerna innehåller det ändrade förslaget dock inte något särskilt åtgärdsområde om förebyggande av sjukdomar (som i kommissionens ursprungliga förslag, som förstärktes av Europaparlamentet). I stället vill kommissionen, med tanke på de begränsade resurserna, bidra till att minska sjukdomsbördan genom att påverka de viktigaste av hälsans bestämningsfaktorer. Om gemenskapsåtgärder mot en specifik sjukdom tillför ett viktigt mervärde (t.ex. i fråga om sällsynta sjukdomar eller mental hälsa) finns det dock regler med avseende på relevanta mål i det ändrade förslaget.

Dessutom har åtgärderna för samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystemen (ett särskilt åtgärdsområde i kommissionens ursprungliga förslag) förenklats och införlivats i de tre mål för gemenskapens hälsoåtgärder som beskrivs närmare nedan.

II. Ett sunt samhälle är grunden för välstånd, solidaritet och säkerhet

Att förbättra folkhälsan är viktigt i sig. Men det är också en viktig del av lösningen på en rad stora problem som EU står inför, till exempel den åldrande befolkningen, säkerhetshoten och bristen på arbetskraft. Det är nödvändigt att förbättra folkhälsan för att nå de övergripande gemenskapsmålen, som fastställdes för att lösa dessa problem. Folkhälsan är i sig betydelsefull för att EU skall uppnå sin fulla potential för att skapa välstånd, solidaritet och säkerhet.

När det gäller välståndet är folkhälsan en nyckelfaktor för produktivitet och tillväxt. Europaparlamentet har betonat att främjande av hälsan är av största vikt för långsiktig ekonomisk tillväxt och social välfärd [2]. En bättre hälsopolitik leder till att EU-medborgarna lever längre och är friskare, vilket är viktigt för att minska frånvaron i arbetslivet och pensionering i förtid. I sina årsrapporter till Europeiska rådets vårmöte har kommissionen betonat att en förutsättning för att man skall kunna locka fler personer att förvärvsarbeta är att antalet friska levnadsår ökar [3], och att EU inte har råd med att människor försvinner från arbetsmarknaden innan de har fyllt 60 [4]. Ohälsa är den främsta orsaken till förtida pensionering och minskad produktivitet. För att Lissabonmålen skall uppfyllas måste antalet år EU-medborgarna lever med god hälsa ökas. I det sammanhanget och mot bakgrund av parlamentets yttrande vid den första behandlingen är detta ändrade förslag mer inriktat på friskt åldrande och på hälsans betydelse för tillväxten.

Beträffande solidaritet måste man, för att nå gemenskapsmålet om ett mer sammanhållet EU, minska ojämlikheten inom EU när det gäller förväntad livslängd, hälsotillstånd och tillgång till bra vård. Det finns stora skillnader inom EU när det gäller livskvalitet, men också produktivitet, arbetskraftsdeltagande och ålder då man slutar arbeta av hälsoskäl. Ojämlikhet i hälsa går hand i hand med ojämlikhet i välstånd. Ett solidariskt EU kan inte nonchalera denna ojämlikhet. Till följd av parlamentets yttrande vid den första behandlingen är det ändrade förslaget mer inriktat på att motverka ojämlikhet i hälsa. Det innehåller också åtgärder för att förbättra solidariteten mellan hälso- och sjukvårdssystemen, om än i förenklad form på grund av budgetrestriktionerna.

När det gäller säkerheten visar den senaste utvecklingen med aviär influensa och ökad oro för en influensapandemi att man snabbt måste öka ansträngningarna för att skydda EU-medborgarna mot gränsöverskridande hälsohot. För att säkerheten skall kunna förbättras måste EU och de enskilda medlemsstaterna utveckla sin förmåga att effektivt och i samordning hantera akuta hälsohot, och samtidigt respektera de mänskliga rättigheterna och de gemensamma värderingarna i den europeiska stadgan om de grundläggande rättigheterna. Allmänheten och olika intressegrupper förväntar sig att EU snabbt och effektivt skall hjälpa medlemsstaterna att hantera risken för pandemier och andra allvarliga hälsohot. EU måste agera när medborgarnas säkerhet står på spel. Det ändrade förslaget har därför hållit kvar tonvikten på denna fråga och bibehåller de flesta åtgärder som fanns i det ursprungliga förslaget. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta program kompletterar det arbete som utförs av det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (se nedan).

III. Syftet med programmet

Programmet innehåller tre huvudsakliga mål i linje med gemenskapens övergripande mål:

1. Förbättra medborgarnas hälsoskydd.

2. Främja hälsa för större välstånd och solidaritet.

3. Ta fram och sprida kunskap om hälsa.

För att uppfylla dessa mål behövs det nära samarbete och samordning med andra politikområden. Att integrera hälsofrågor i andra politikområden och utnyttja möjligheterna till gemensamma åtgärder är något som betonas ännu mer i det ändrade förslaget till följd av parlamentets yttrande vid den första behandlingen.

1. Förbättra medborgarnas hälsoskydd

1.1. Skydda medborgarna mot hot mot hälsan

I gemenskapens strategiska mål 2005–2009 [5] betonas vikten av att bemöta hot mot befolkningens hälsa och säkerhet i EU (även bioterrorism). Lärdomarna från de globala hälsohoten och den senaste utvecklingen med aviär influensa visar att EU måste öka sin förmåga att avvärja gränsöverskridande hot. Det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar [6] spelar en viktig roll i detta arbete. Det inrättades 2004 för att analysera, bedöma och ge råd om risker med smittsamma sjukdomar.

Åtgärderna inom ramen för programmet kommer att omfatta kartläggning av hot som inte omfattas av centrumets uppdrag, till exempel fysiska och kemiska medel, och stöd till insatser som bidrar till att genomföra beslutet om inrättande av ett gemenskapsnätverk för övervakning [7]. Programmet kommer också att stödja utarbetandet av vaccinationsprogram och inrättandet av europeiska referenslaboratorier för sällsynta eller mycket farliga patogener.

Övervakning ger bara den information som gemenskapen behöver för att besluta om åtgärder. För att kunna skydda medborgarna behöver EU teknisk och praktisk förmåga att förbereda sig för och hantera hot mot hälsan (inom och utanför EU). Programmet kommer därför att stödja utvecklingen av EU:s förmåga att samordna insatser på EU-nivå. Det kommer att bidra till att göra de nationella strukturerna effektivare genom åtgärder för att förbättra riskhanteringen och planeringen av krisåtgärder, samordna åtgärderna i krissituationer, förbättra beredskapen vid krissituationer och skapa gynnsammare förutsättningar för nätverkssamarbete och god praxis. Programmet kommer att hjälpa medlemsstaterna att utveckla sin infrastruktur, kapacitet och den samordning som behövs för att hantera hot.

1.2. Öka medborgarnas säkerhet

Medborgarna ställs inför en rad olika hot mot sin säkerhet utöver risken för pandemier. Det stora antalet incidenter och infektioner på sjukhus som kunde ha undvikits ger anledning till oro om patientsäkerheten inom EU. Ohälsa som kan undvikas och som beror på personskador och olycksfall måste också hanteras. EU kan komplettera nationella åtgärder genom att öka medvetenheten, stödja kunskapsutbyte och bidra till att utarbeta informationsmaterial.

EU spelar dessutom en viktig roll för att identifiera hälsorisker (t.ex. exponering för kemikalier i produkter) och bedöma deras möjliga konsekvenser. Slutligen skall EU enligt EG-fördraget fastställa höga kvalitets- och säkerhetsnormer i fråga om organ och ämnen av mänskligt ursprung för medicinsk användning. Programmet kommer därför att stödja genomförandet av EG-lagstiftningen om blod, vävnader och celler och bidra till efterlevnaden av internationella hälsobestämmelser.

I detta ändrade förslag beaktas parlamentets begäran om att gemenskapen skall prioritera allvarliga gränsöverskridande hälsohot, samordna arbetet inom programmet med det arbete som utförs av det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar på området för organ och med åtgärder för att förebygga personskador.

2. Främja hälsa för större välstånd och solidaritet

2.1. Främja friskt, aktivt åldrande och bidra till att minska ojämlikheten

EU:s befolkning blir allt äldre och andelen förvärvsarbetande minskar. Därför är det mycket viktigt att värna om den äldre befolkningens hälsa. Ju längre människor får vara friska, desto längre kan de vara aktiva och arbeta [8]. EU måste uppmuntra politiska åtgärder för friskt, aktivt åldrande i enlighet med gemenskapens Lissabonprogram [9]. Kommissionen har framhållit för Europeiska rådet att medlemsstaterna måste minska det stora antalet människor som på grund av ohälsa står utanför arbetsmarknaden [10]. Några medlemsstater räknar med att införa hälsoåtgärder i sina Lissabonplaner, inte bara för att stärka arbetskraften [11] utan också för att förbättra de offentliga finanserna. Det är uppenbart att en åldrade befolkning med dålig hälsa kan få sjukvårdsbudgeten att svälla, men det är bevisat att förbättrad folkhälsa i hög grad kan minska de väntade kostadsökningarna. För att hantera ett åldrande samhälle måste man utgå från ett livscykeltänkande som sätter tyngdpunkten på ungdomars hälsa.

Detta ändrade förslag tar hänsyn till parlamentets begäran om åtgärder för att öka antalet friska levnadsår (en strukturindikator), så att man kan uppfylla Lissabonmålen genom att förebygga sjukdomar och främja friskt åldrande. Det tar också hänsyn till parlamentets begäran om att främja barns hälsa.

Befolkningens hälsa och tillgång till bra vård varierar stort i de olika medlemsstaterna och regionerna. Dålig folkhälsa leder till lägre produktivitet och arbetskraftdeltagande. En befolkning med dålig hälsa har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten och skillnaderna i hälsa förvärrar de ekonomiska skillnaderna. De medlemsstater och regioner vars befolkningar har sämre hälsa än EU-genomsnittet förväntar sig därför att EU skall visa sig solidariskt och hjälpa dem att förbättra sin kapacitet på hälsoområdet. EU:s regionalpolitik kan stödja investeringar i hälsoinfrastruktur i konvergensregionerna och mänskliga resurser i hela EU. Detta program kommer också att uppmuntra medlemsstaterna att investera i hälsa i samarbete med andra politikområden.

Som svar på parlamentets yttrande efter den första behandlingen kommer det inom programmet att vidtas åtgärder för att kartlägga orsakerna till ojämlikhet i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, med särskild tonvikt på förhållandena i de nya medlemsstaterna. Utbyte av god praxis kommer också att uppmuntras för att minska denna ojämlikhet. Med detta ändrade förslag tillmötesgås därför parlamentets begäran om att programmet skall prioritera åtgärder mot ojämlikhet i hälsa, och man strävar efter att överbrygga hälsoklyftan i EU.

Dessutom tar det ändrade förslaget hänsyn till parlamentets begäran om att programmet skall inriktas på gränsöverskridande frågor. Man kommer att sträva efter att uppnå synergieffekter med och vidta kompletterande åtgärder till hälsorelaterade gränsöverskridande projekt i enlighet med det regionalpolitiska målet om territoriellt samarbete. Programmet kommer att främja samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystemen i ett antal allt viktigare gränsöverskridande frågor som patienternas och hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet.

2.2. Främja hälsosammare levnadsvanor genom att påverka hälsans bestämningsfaktorer

Hälsans bestämningsfaktorer som kost, alkohol, tobak, droger och den sociala och fysiska omgivningen har avgörande betydelse för befolkningens hälsa. Man måste vidta åtgärder på dessa områden för att förbättra hälsa och välbefinnande och förebygga för tidig död och funktionshinder. Särskilt p.g.a. av att de livsstils- och missbruksrelaterade sjukdomar som skulle kunna undvikas har ökat i alla medlemsstater krävs det åtgärder på gemenskapsnivå för att underlätta samarbete, utbyta god praxis och komplettera nationella åtgärder.

För att främja god hälsa måste man därför ta hänsyn både till livsstilsrelaterade faktorer (t.ex. kost, fysisk aktivitet och sexuell hälsa) och missbruk (t.ex. tobak, alkohol och droger) som skadar hälsan och till mer allmänna socioekonomiska och miljörelaterade bestämningsfaktorer.

Detta förslag tar hänsyn till parlamentets stöd till hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande gemenskapsåtgärder. Det innehåller riktade åtgärder med avseende på bestämningsfaktorer relaterade till livsstil och missbruk.

Med tanke på budgetrestriktionerna är det inte längre aktuellt med det separata åtgärdsområde för sjukdomar som fanns i det ursprungliga förslaget. Men genom att påverka de viktigaste bestämningsfaktorerna för hälsan kan man bidra till att minska sjukdomsbördan. Åtgärder till stöd för goda kostvanor kan till exempel bidra till att minska hjärtsjukdomarna och åtgärder för sexuell hälsa kan bidra till att bekämpa hiv och aids.

3. Ta fram och sprida kunskap om hälsa.

3.1. Utbyta kunskap och god praxis

Det finns stora möjligheter till utbyte av kunskap och god praxis i en rad hälsofrågor. Parlamentet har särskilt betonat behovet av gemenskapsåtgärder för att ge mervärde och tyngdpunkt åt gränsöverskridande frågor. I det sammanhanget kommer utbyte av god praxis att inriktas på frågor där gemenskapen kan tillföra verkligt mervärde genom att samla experter från olika länder, som i fallet med sällsynta sjukdomar, eller på gränsöverskridande frågor som har att göra med samarbetet mellan olika hälso- och sjukvårdssystem. Det gäller också sådana övergripande frågor som betonades i parlamentets yttrande vid den första behandlingen, som könsrelaterade hälsoaspekter eller barns hälsa. Även andra viktiga frågor som är av intresse för alla medlemsstater kommer att omfattas, till exempel mental hälsa. Utbyte av kunskap och god praxis kommer att komplettera de nationella åtgärderna och göra det lättare för medlemsstaterna att dra nytta av lösningar som tagits fram på annat håll i EU. Ett sådant kunskapsutbyte kan behöva föregås av informationsinsamling.

Detta ändrade förslag tar därför hänsyn till parlamentets begäran om åtgärder i synnerhet rörande könsrelaterade hälsoaspekter, men också rörande barns hälsa (som inte är omnämnt särskilt i bilaga II till kommissionens ursprungliga förslag). Det tar också upp parlamentets begäran om att gemenskapen skall lägga tyngdpunkten på mervärdet med gränsöverskridande frågor som patientrörlighet.

3.2. Samla in, analysera och sprida kunskap om hälsa

För att man skall kunna utarbeta en väl underbyggd hälsopolitik behövs det en god kunskapsbas i hälsofrågor. Dessutom är intressegrupper och politiska beslutsfattare beroende av EU för att få tillgång till jämförbar, tillförlitlig och aktuell information om hälsa. För att man skall kunna ta fram och sprida kunskap om hälsa måste det nuvarande arbetet med att utveckla ett hälsoövervakningssystem som täcker all hälsorelaterad verksamhet utvidgas. Gemenskapens statistikprogram bör utnyttjas vid behov.

Parlamentet gav i sitt yttrande vid den första behandlingen stöd till att programmet skall fortsätta arbetet med att utarbeta indikatorer och andra verktyg och samla in uppgifter och information som underlag för beslutsfattande. Dessutom kommer programmet i enlighet med kommissionens ursprungliga förslag att lägga ännu större vikt vid användarvänliga analyser och information till allmänheten, bland annat genom hälsoportalen. En starkare inriktning på kommunikation med allmänheten kommer också att stödja arbetet med att föra EU – och dess hälsopolitik – närmare medborgarna.

IV. Genomförande av programmet

I detta ändrade förslag bibehålls verktygen och de centrala genomförandebestämmelserna i kommissionens ursprungliga förslag från april 2005. Dessutom införs ett antal av Europeiska parlamentets ändringar, som innebär att förslaget blir utförligare och tydligare.

I enlighet med principen om bättre lagstiftning kommer man särskilt att bemöda sig om att garantera politisk sammanhållning mellan detta och andra gemenskapsprogram. I enlighet med parlaments begäran i yttrandet vid den första behandlingen kommer programmet att stärka synergieffekterna från annan gemenskapspolitik och andra program, till exempel regional utveckling och strukturfonderna, gemenskapens statistikprogram, gemenskapens strategi för arbetsmiljöfrågor, strategin för hållbar utveckling, ramprogrammen för forskning och Lissabonagendan. Dessutom kommer man att i tillämpliga fall försöka vidta gemensamma åtgärder med andra politikområden.

Det civila samhället kommer att ges ökade möjligheter att vara med och utforma politiken. För de stora initiativen i enlighet med programmet kommer det att tas full hänsyn till samråd med intressegrupperna. Medborgarna och andra intressegrupper kommer att engageras i utformandet av hälsopolitiken, till exempel genom stöd till utveckling av organisationer som företräder patienters intressen eller som arbetar med aktuella hälsofrågor.

På Europaparlamentets begäran kommer det att läggas större tonvikt vid regelbunden rapportering av de viktigaste programresultaten till andra institutioner, men också vid noggranna utvärderingar av konsekvenserna av framtida initiativ. Dessutom har kommissionen anammat parlamentets begäran om att det i utkastet till beslut skall anges tydliga kriterier för vilka icke-statliga organisationer som kan få stöd. Detta bidrar till att göra texten tydligare, i linje med principen om bättre lagstiftning. Men med tanke på budgetrestriktionerna innebär det ändrade förslaget en minskning av det högsta bidraget i exceptionella fall från 95 % till 80 % (det förstnämnda enligt kommissionens ursprungliga förslag, som godkänts av Europaparlamentet).

Det genomförandeorgan som inrättats för folkhälsoprogrammet bör delta i genomförandet av det föreslagna nya hälsoprogrammet. För att öka kostnadseffektiviteten och utnyttja stordriftsfördelarna bör genomförandeorganet också delta i genomförandet av programmet för konsumentskyddsåtgärder och i genomförandet av åtgärderna för utbildning om säkra livsmedel. Därför planerar kommissionen att i enlighet med detta ändra sitt beslut av den 15 december 2004 om inrättandet av genomförandeorganet.

Det befintliga folkhälsoprogrammet är starkt inriktat på samfinansiering av gränsöverskridande insatser genom projektbidrag. Kommissionen föreslår att man i det framtida programmet minskar samfinansieringen av projekt och koncentrerar sig på anbudsinfordringar för att optimera effektiviteten och mervärdet av de åtgärder som finansieras enligt programmet och för att säkerställa att resurserna går till insatser som omfattas av programmålen.

Programmet är ett led i en omfattande hälsostrategi som kommissionen kommer att lägga fram 2007. Det omfattar i princip de åtgärder som kräver finansiering. Den framtida strategin kommer att samla det breda utbudet av gemenskapsåtgärder på hälsoområdet i ett övergripande ramverk och fastställa mål och prioriteringar. Nyckelfrågor, till exempel att integrera hälsofrågor i andra politikområden, motverka ojämlikhet i hälsa och hantera internationella problem, kommer att utvecklas närmare i denna strategi.

2005/0042 A (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett andra [12] gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel artiklarna 152 och 153 i detta, [13]

med beaktande av kommissionens förslag [14],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [15],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [16],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [17], och

av följande skäl:

(1) Gemenskapen kan bidra till att skydda medborgarnas hälsa och säkerhet och ekonomiska intressen genom att vidta åtgärder på folkhälsoområdet områdena folkhälsa och konsumentskydd [18]. En hög hälsoskyddsnivå bör säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 152 i fördraget skall gemenskapen spela en aktiv roll genom att i enlighet med subsidiaritetsprincipen vidta sådana åtgärder som de enskilda medlemsstaterna inte kan vidta. Gemenskapen respekterar till fullo medlemsstaternas företrädesrätt att organisera och ge hälso- och sjukvård [19].

(2) Hälsosektorn karakteriseras å ena sidan av en avsevärd potential till tillväxt, innovation och dynamism och å andra sidan av de utmaningar när det gäller ekonomisk och social hållbarhet och hälso- och sjukvårdssystemens effektivet som denna sektor står inför bland annat beroende på den åldrande befolkningen och den medicinska utvecklingen. [20]

(3) Programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) är det första integrerade gemenskapsprogrammet på detta område, och det har redan lett till ett antal viktiga utvecklingar och förbättringar. [21]

(4) Det finns ett antal allvarliga gränsöverskridande hot mot folkhälsan av potentiellt världsomfattande karaktär, och det håller på att uppstå nya hot som kräver ytterligare gemenskapsåtgärder. Gemenskapen bör behandla allvarliga gränsöverskridande hot mot folkhälsan som en prioriterad fråga. För att man skall kunna övervaka, ge tidig varning om och bekämpa allvarliga hot mot folkhälsan krävs det att gemenskapen kan reagera på ett samordnat och effektivt sätt. [22]

(5) Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) hälsorapport för Europa 2005 är de främsta orsakerna till sjukdomsbördorna i WHO:s europeiska region, mätt i DALY (Disability Adjusted Life-Years, sjukdomsjusterade levnadsår), icke smittsamma sjukdomar (77 %), externa skade- och förgiftningsorsaker (14 %) och smittsamma sjukdomar (9 %). Sju vanliga tillstånd – ischemisk hjärtsjukdom, unipolär depressiv störning, cerebrovaskulär sjukdom, alkoholmissbruk, kronisk lungsjukdom, lungcancer och trafikskador – står för 34 % av sjukdomsbördan i regionen, mätt i DALY. Sju stora riskfaktorer – tobak, alkohol, högt blodtryck, högt kolesterolvärde, övervikt, för lågt intag av frukt och grönsaker och fysisk inaktivitet – står för 60 % av sjukdomsbördan mätt i DALY. Dessutom är smittsamma sjukdomar som hiv/aids, influensa, tuberkulos och malaria på väg att bli ett hot mot folkhälsan bland hela befolkningen i Europa. En viktig uppgift för programmet är att bättre klarlägga de främsta sjukdomsbördorna i gemenskapen. [23]

(6) Åtta vanliga orsaker till dödlighet och sjuklighet relaterade till icke smittsamma sjukdomar i WHO:s europeiska region är hjärt- och kärlsjukdomar, neurologiska och psykiatriska störningar, cancer, sjukdomar i matsmältningsorganen, sjukdomar i andningsorganen, sjukdomar i sinnesorganen, muskuloskelettala sjukdomar och diabetes mellitus. [24]

(7) Mikrobiell resistens mot antibiotika och sjukhusinfektioner håller på att bli ett hälsohot i Europa. Bristen på nya effektiva antibiotika och bristande kunskap om hur befintliga antibiotika skall användas på en riktigt sätt utgör allvarliga problem. Det är därför viktigt att samla in och analysera relevanta uppgifter. [25]

(8) Det är viktigt att stärka rollen för det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar i kampen mot smittsamma sjukdomar. [26]

(9) Programmet bygger på resultaten från det tidigare programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008). Det kommer att bidra till en hög fysisk och mental hälsonivå och ökad jämlikhet i hälsofrågor i hela gemenskapen genom att insatserna inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja hot mot människors hälsa i syfte att bekämpa sjuklighet och förtida dödlighet, . [27]

(10) Programmet bör fästa vikt vid att förbättra hälsotillståndet hos barn och ungdomar och att främja en hälsosam livsstil och ett förebyggande synsätt bland dem. [28]

Samtidigt som huvuddragen i åtgärderna inom hälso-konsumentskyddsområdet bibehåls, bör ett enda integrerat program kunna bidra till att maximera synergieffekterna när det gäller målen för åtgärderna på dessa områden och den effektiva förvaltningen av dem. Genom att kombinera åtgärder för hälsa och konsumentskydd i ett enda program ökar möjligheten att nå de gemensamma målen, dvs. skydda medborgarna mot risker och hot, ge dem bättre förutsättningar att skaffa sig de kunskaper de behöver för att kunna fatta välgrundadebeslut samt stödja integreringen av hälso- och konsumentskyddsmålen inom alla politikområden) och verksamheter som gemenskapen bedriver. Gemensamma administrativa strukturer och system bör möjliggöra ett effektivare genomförande av programmet och bidra till att utnyttja gemenskapens tillgängliga resurser för hälsa och konsumentskydd på ett optimalt sätt.

(11) Programmet bör stödja integreringen av hälsomål i all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder utan att det sker en överlappning med arbetet i andra politikområden. [29] Samordning med gemenskapens övriga politikområden och program är en viktig del av målet att integrera hälsofrågor med andra områden. För att främja synergieffekter och undvika överlappning kan gemensamma åtgärder komma att vidtas tillsammans med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, och gemenskapens andra medel och program kommer att utnyttjas på lämpligt sätt, däribland gemenskapens nuvarande och framtida ramprogram för forskning och resultaten av dessa, strukturfonderna, Europeiska unionens solidaritetsfond, gemenskapens strategi för arbetsmiljöfrågor och gemenskapens statistikprogram. [30]

(12) Det kommer att göras särskilda ansträngningar för att garantera sammanhang och synergieffekter mellan detta hälsoprogram och gemenskapens externa åtgärder, särskilt när det gäller aviär influensa, hiv/aids, tuberkulos och andra gränsöverskridande hot mot hälsan. Dessutom bör man få till stånd internationellt samarbete för att främja allmänna hälso- och sjukvårdsreformer och allmänna institutionella frågor rörande hälsa i länder utanför Europeiska unionen.

(13) Det är viktigt för EU-medborgarnas välbefinnande att antalet friska levnadsår, dvs. den förväntade livslängden utan funktionshinder, ökar genom att man förebygger sjukdomar och främjar ett friskt åldrande, något som också bidrar till att man kan möta Lissabonprocessens utmaningar i fråga om kunskapssamhället och hållbarheten i de offentliga finanserna, som står under press från ökade kostnader för hälso- och sjukvård och socialförsäkring. [31]

(14) EU-utvidgningen har medfört nya orosmoment i form av ojämlikhet i hälsa inom EU, något som kan förväntas bli ännu tydligare i samband med framtida utvidgningar. Denna fråga bör således prioriteras inom programmet. [32]

(15) Programmet bör bidra till att fastställa orsakerna till ojämlikhet i hälsa och bland annat främja utbyte av god praxis för att råda bot på dem. [33]

(16) För att en effektiv övervakning av hälsoläget i EU skall kunna bedrivas är det mycket viktigt att på ett systematiskt sätt samla in, bearbeta och analysera jämförbara uppgifter. På detta sätt kan kommissionen och medlemsstaterna förbättra informationen till allmänheten och utarbeta lämpliga strategier, politik och åtgärder för att uppnå en hög nivå på folkhälsoskyddet. Man bör inom åtgärderna och stödinsatserna se till att systemen och nätverken för informations- och uppgiftsutbyte för bättre folkhälsa är kompatibla och kan samverka. Kön och ålder utgör viktiga hälsofaktorer. Alla uppgifter bör därför analyseras med hänsyn till dessa faktorer. [34] Uppgiftsinsamlingen måste ske i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter. [35]

(17) God praxis är viktigt eftersom hälsofrämjande och förebyggande åtgärder bör mätas i effektivitet och inte enbart utifrån ekonomiska hänsyn. [36] Det är viktigt att främja god praxis och de senaste metoderna för att behandla sjukdomar så att ytterligare hälsoförluster förhindras och att det utvecklas referenscenter för specifika sjukdomar. Det är även viktigt att främja goda alternativ. [37]

(18) Man bör förhindra skador genom att samla in uppgifter, fastställa bestämningsfaktorer för skador och sprida relevant information. [38]

(19) Programmet bör bidra till uppgiftsinsamling och främjande av relevanta strategier för rörlighet bland patienter och personal inom hälso- och sjukvården. Det bör underlätta den fortsatta utvecklingen av det europeiska området för e-hälsa genom gemensamma europeiska initiativ tillsammans med annan EU-politik, även regionalpolitik, samtidigt som det bidrar till arbetet med kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbplatser och ett europeiskt sjukförsäkringskort. [39]

(20) Främjandet av telemedicinska tillämpningar kan underlätta patientrörligheten och möjligheterna till sjukvård i hemmet och kan på så vis bidra till att minska följderna av skador och sjukdomar. [40]

(21) Miljöföroreningar utgör ett allvarligt hälsohot och en stor källa till oro för Europas invånare. Särskilda insatser bör inriktas på barn och andra grupper som är särskilt känsliga för hälsovådliga miljöförhållanden. Programmet bör komplettera de åtgärder som vidtas inom ramen för den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010. [41]

(22) Programmet skall också beakta könsspecifika och åldersrelaterade hälsoproblem. [42]

(23) Försiktighetsprincipen och riskbedömningar är nyckelfaktorer för skyddet av folkhälsan och bör därför integreras ytterligare i gemenskapens politik och verksamhet. [43]

(24) För att säkra en långtgående samordning mellan de åtgärder och initiativ som vidtas av gemenskapen och medlemsstaterna vid genomförandet av programmet måste man främja samarbete mellan medlemsstaterna och effektivisera befintliga och framtida nätverk på folkhälsoområdet. [44]

(25) Deltagande av nationella, regionala och lokala myndigheter på lämplig nivå enligt de nationella systemen bör beaktas i samband med programmets genomförande. [45]

Hälsopolitiken och konsumentskyddspolitiken har gemensamma mål avseende skydd mot risker, förbättring av medborgarnas beslutfattande och integration av hälso- och konsumentskyddsfrågor i all gemenskapspolitik, och använder dessutom likartade verktyg, till exempel kommunikation, kapacitetsuppbyggnad för det civila samhället när det gäller hälso- och konsumentskyddsfrågor samt främjande av internationellt samarbete kring dessa frågor. Kost och fetma, liksom rökning och andra hälsorelaterade konsumentval är exempel på gränsöverskridande frågor som påverkar både hälsa och konsumentskydd. Genom att välja ett gemensamt tillvägagångssätt i förhållande till dessa mål och verktyg kommer åtgärder som är gemensamma för både hälsa och konsumentskydd att kunna vidtas på ett effektivt sätt för både hälsa och konsumentskydd. På vart och ett av dessa två områden finns det också separata mål, och dessa bör man försöka uppnå med hjälp av åtgärder och verktyg som är specifika för respektive område.

(26) EU:s investeringar i folkhälsa och hälsorelaterade projekt måste öka. I detta hänseende uppmuntras medlemsstaterna att prioritera bättre folkhälsa i sina nationella program. Det behövs en större medvetenhet om möjligheterna till EU-finansiering på hälsoområdet. Medlemsstaterna bör uppmuntras att utbyta erfarenheter av finansiering på hälsoområdet genom strukturfonderna. [46]

(27) Icke-statliga organisationer och specialiserade nätverk spelar också en viktig roll när det gäller att främja folkhälsan och företräda allmänhetens intressen inom gemenskapens hälsopolitik. De Det är av allmänt europeiskt intresse att medborgarnas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen, liksom konsumentintressena vid utvecklingen av standarder för produkter och tjänster, företräds på gemenskapsnivå. En del av programmets centrala mål kan också vara beroende av specialiserade nätverk som kräver bidrag behöver stöd från gemenskapen för att kunna utvecklas och fungera. I detta beslut bör det fastställas kriterier för stödberättigande och bestämmelser om ekonomisk insyn för icke-statliga organisationer och specialiserade nätverk som kan erhålla gemenskapsstöd. Med tanke på de berörda organisationernas karaktär och i de fall där nyttovärdet är exceptionellt stort bör kan undantag från principen om gradvist minskande av gemenskapens stödandel inte tillämpas medges när gemenskapens stöd till dessa organisationers verksamhet förnyas. [47]

(28) Genomförandet av programmet bör bygga vidare på och utvidga befintliga åtgärder och strukturer inom folkhälsa och konsumentskydd, inbegripet genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet, som inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG Programmet bör genomföras i nära samarbete med relevanta organisationer och organ, särskilt det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar [48], inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004. [49]

(29) De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [50], med beaktande av behovet av insyn och en lämplig balans mellan de olika målen i programmet.

(30) I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (i det följande kallat EES-avtalet) föreskrivs ett samarbete på hälso- och konsumentskyddsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (i det följande kallat EFTA/EES-länderna), å andra sidan. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, särskilt gemenskapens grannländer samt länder som ansökt om medlemskap i gemenskapen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och det bör särskilt beaktas att hot mot hälsan som uppstår i andra länder även kan få konsekvenser inom gemenskapen. [51]

(31) Lämpliga relationer med tredjeländer som inte deltar i programmet bör främjas för att bidra till att uppnå målen för programmet, med beaktande av eventuella relevanta avtal mellan de berörda länderna och gemenskapen. Detta kan innebära att tredjeländer satsar på verksamhet som kompletterar de åtgärder som finansieras genom detta programmet på områden av gemensamt intresse, men de kommer inte att få något ekonomiskt stöd bidrag genom detta programmet.

(32) Samarbete bör sökas med relevanta internationella organisationer som Förenta nationerna och dess fackorgan, bland annat Världshälsoorganisationen, samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, i syfte att vid genomförandet av programmet optimera effektiviteten hos de åtgärder som gäller hälsa och konsumentskydd i gemenskapen och internationellt, med beaktande av de olika organisationernas olika kapacitet och uppgifter.

(33) Man måste mäta och utvärdera hur långt man kommit i uppnåendet av programmets hälsomål Fför att öka programmets värde och verkan. Debör de vidtagna åtgärderna bör övervakas och utvärderas med jämna mellanrum, bland annat genom oberoende externa utvärderingar. [52]

(34) Eftersom målen för de åtgärder som skall vidtas för att främja hälsa och konsumentskydd avser gränsöverskridande frågor och därför inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och eftersom medborgarnas hälsa och, säkerhet och ekonomiska intressen mer effektivt kan skyddas genom gemenskapsåtgärder än genom enbart nationella åtgärder, och målen därigenom bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(35) I enlighet med artikel 2 i fördraget, där det fastställs att jämställdhet mellan kvinnor och män är en av Europeiska gemenskapens principer, och med artikel 3.2 i fördraget, som stadgar att gemenskapen i all sin verksamhet skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, bland annat i fråga om en hög hälsoskyddsnivå, kommer alla målsättningar och verksamheter som omfattas av gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet att bidra till att främja en ökad förståelse och ett erkännande av mäns och kvinnors respektive behov och inställning till hälsa. [53]

(36) Kommissionen Man bör försäkra sig om en lämplig övergång mellan detta program och det två tidigare program som det ersätter, särskilt i fråga om kontinuiteten hos fleråriga åtgärder för att förvalta det, som finansiering av tekniskt och administrativt stöd. [54] Från och med den 1 januari 2014 kommer det tekniska och administrativa stödet att vid behov garantera förvaltningen av åtgärder som inte slutförts före utgången av 2013 och administrativa stödstrukturer som genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet.

(37) Det behövs fortsatta insatser för att nå de folkhälsomål som gemenskapen redan ställt upp. Det är därför lämpligt att inrätta ett andra gemenskapsprogram för hälsoåtgärder (2007–2013) (nedan kallat ”programmet”) i enlighet med detta beslut, som ersätter Europaparlamentets och rådets beslut 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) [55]. Det beslutet bör därför upphöra att gälla. [56]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

Det andra gemenskapsprogrammet Ett gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet folkhälso- och konsumentskyddsåtgärder (2007-2013), i det följande kallat programmet, inrättas härmed för perioden från och med den dag då detta beslut träder i kraft till och med den 1 januari 2007–31 december 2013. [57]

Artikel 2

Syfte och mål

1. Programmet skall komplettera, och stödja och ge ett mervärde åt den politik som förs i medlemsstaterna och skall bidra till att skydda och främja människors medborgarnas hälsa och, säkerhet och förbättra folkhälsanoch ekonomiska intressen. [58]

2. Följande mål skall uppnås genom de åtgärder som anges i bilagan till detta beslut: [59]

- Det syfte som anges i punkt 1 skall uppnås genom gemensamma mål och specifika mål för hälsa och konsumentskydd.

- Förbättra medborgarnas hälsoskydd

- Främja hälsa för större välstånd och solidaritet

- Ta fram och sprida kunskap om hälsa [60]

a) Följande gemensamma mål för hälsa och konsumentskydd skall uppnås genom de åtgärder och verktyg som anges i bilaga 1 till detta beslut:

– Skydda medborgarna från sådana hot och risker som står utanför den enskildes kontroll.

– Öka medborgarnas förmåga att fatta välgrundade beslut om sådana hälso- och konsumentfrågor som är viktiga för dem.

– Integrera hälso- och konsumentpolitiska mål i övrig gemenskapspolitik.

– b) Följande specifika mål för hälsa skall uppnås genom de åtgärder och verktyg som anges i bilaga 2 till detta beslut:

– Skydda medborgarna från hot mot hälsan.

– Främja åtgärder som leder till hälsosammare levnadsvanor.

– Bidra till att minska förekomsten av stora sjukdomar.

– Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet.

c) Följande specifika mål för konsumentskydd skall uppnås genom de åtgärder och verktyg som anges i bilaga 3 till detta beslut:

– Bättre kunskaper om konsumenter och marknader.

– Bättre konsumentskyddslagstiftning.

– Bättre kontroll av efterlevnaden, övervakning och rättsmedel.

– Mer välinformerade, upplysta och ansvarstagande konsumenter.

Artikel 3

Metoder för genomförande

När åtgärder vidtas för att uppnå de syften och mål som anges i artikel 2 skall lämpliga tillgängliga metoder för genomförande utnyttjas till fullo, bland annat

a) direkt eller indirekt centralt genomförande av kommissionen, och

b) i tillämpliga fall gemensam förvaltning med internationella organisationer.

Artikel 4

Ekonomiskt stöd

1. Vid tillämpning av punkt 1 a ovan skall dDet ekonomiska stödet bidraget från gemenskapen skall inte överskrida följande nivåer:

a) 60 % av kostnaden för en åtgärd avsedd att bidra till att uppnå ett mål som ingår i gemenskapens politik för hälsa och konsumentskydddetta program, utom i sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd bidrag skall uppgå till högst 80 %. [61]

b) 60 % av kostnaden utgifterna för driften av ett organ eller ett specialiserat nätverk som är icke-statligt, icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen och som har medlemmar i minst hälften av medlemsstaterna, och som har som sitt huvudsakliga mål att främja hälsa eller att förebygga eller behandla sjukdomar i Europeiska gemenskapensom arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse, om stödet är nödvändigt för att garantera att hälsofrågor eller konsumentintressen företräds på gemenskapsnivå eller för att genomföra centrala mål i programmet., utom i I sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde, varvid skall gemenskapens stöd bidrag skall uppgå till högst 80 %. 95 %.

2. Vid tillämpning av punkt 1 ovan skall kriterierna för att bedöma huruvida ett exceptionellt stort nyttovärde föreligger eller ej fastställas i förväg i den årliga arbetsplan som avses i artikel 10.1 a och offentliggöras.

3. Vid förnyelse av detta stöd som anges i punkt 1 b till icke-statliga organisationer och specialiserade nätverk kan undantag från principen om gradvist minskande medges [62]

4. Vid tillämpning av punkt 1 a ovan kan dDet ekonomiska stödet kan utges av gemenskapen tillsammans med en eller flera medlemsstater eller av gemenskapen tillsammans med de behöriga myndigheterna i andra deltagande länder, om detta är lämpligt med tanke på det mål som skall uppnås. I detta fall skall gemenskapens stöd vara högst 50 %, utom för åtgärder med exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd skall uppgå till högst 70 %. Gemenskapens stöd kan tilldelas ett offentligt eller ideellt organ som den berörda medlemsstaten eller den behöriga myndigheten har utsett genom ett öppet förfarande och som kommissionen har godkänt.

5. Vid tillämpning av punkt 1 a ovan kan dDet ekonomiska stödet från gemenskapen kan också utges i form av finansiering till en schablonsats eller ett enhetsbelopp, om detta är lämpligt med tanke på åtgärderna. När det gäller ekonomiskt stöd av detta slag skall de tak som fastställs i punkterna 1, 2 och 3 4 ovan inte gälla, dock krävs det fortfarande samfinansiering. Kriterierna för urval, övervakning och utvärdering av sådana åtgärder skall anpassas efter behov.

Artikel 54

Genomförandet av programmet

1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna se till att insatserna och åtgärderna inom programmet genomförs i enlighet med bestämmelserna i artiklarnaartikel 7 och 10. [63]

21a. Kommissionen skall som ett led i programmets genomförande säkerställa samordning av nätverken för hälsoövervakning och snabba insatser vid hälsorisker. [64]

31b. Kommissionen och medlemsstaterna skall inom sina respektive behörighetsområden vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att programmet genomförs effektivt samt införa mekanismer på gemenskaps- och medlemsstatsnivå för att uppnå programmets mål. De skall se till att lämplig information tillhandahålls om de åtgärder som får stöd genom programmet och att bredast möjliga deltagande uppnås. [65]

41d. För att programmets mål skall kunna uppnås skall kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna

a) sträva efter att uppgifter och information blir jämförbara och att system och nätverk för utbyte av uppgifter och information om hälsa i möjligaste mån är kompatibla och kan samverka [66], och

b) trygga det samarbete och den kommunikation med det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar som krävs. [67]

51f. Vid genomförandet av programmet skall kommissionen tillsammans med medlemsstaterna se till att alla relevanta rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter följs och att det i lämpliga fall inrättas mekanismer som garanterar konfidentialitet och säkerhet för dessa uppgifter. [68]

Artikel 64a

Gemensamma strategier och åtgärder

1. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, och för att främja integreringen av hälsofrågor i dessa, kan gemensamma strategier och åtgärder tillämpas för att uppnå programmets mål, genom att man skapar kopplingar till relevanta gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder.

2. Kommissionen skall se till att programmet på bästa möjliga sätt kopplas till andra gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder, till exempel med sjunde ramprogrammet för forskning och gemenskapens statistikprogram. [69]

Artikel 75

Finansiering

1. Den finansiella ramen för genomförande av programmet för den tidsperiod som anges i artikel 1 skall vara 1 203 365,6 miljoner euro [70].

2. De årliga budgetmedlen skall anslås av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanenfinansieringsramen.

Artikel 8

Administrativt och tekniskt stöd

1. Programbudgeten kan även täcka utgifter för förberedande arbete, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för att förvalta programmet och uppnå programmålen, särskilt för utgifter för undersökningar, möten, information och publikationer, kostnader kopplade till elektroniska nät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan utnyttja för förvaltningen av programmet.

2. Det kan också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången mellan detta program och de åtgärder som antagits enligt beslut nr 1786/2002/EG. Vid behov kan medel för förvaltningen av åtgärder som ännu inte har slutförts den 31 december 2013 föras in i budgeten efter 2013 för att täcka dessa utgifter.

Artikel 96

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (i det följande kallad ”kommittén”).

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 107

Genomförandeåtgärder

1. De åtgärder som krävs för att genomföra följande delar av detta beslut skall godkännas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 96.2:

a) Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där följande anges:

– pPrioriteringsområden, åtgärder, fördelning av medel och relevanta kriterier anges. [71]

– Kriterier för hur stor gemenskapens andel av det ekonomiska stödet skall vara.

– Regler för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 6 [72]4a.

b) Urvals- och tilldelningskriterier för ekonomiskt stöd, inklusive de som avses i artikel 4.4.

2. Kommissionen skall anta De eventuella övriga åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 96.3 [73]. Kommittén skall underrättas om åtgärderna.

Artikel 118

Tredjeländers deltagande

Programmet skall vara öppet för följande länder:

a) Efta-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet,

b) Tredjeländer, särskilt gemenskapens grannländer, länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och de länder i Västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal om de allmänna principerna för deras deltagande i gemenskapens program.

Artikel 129

Internationellt samarbete

Vid genomförandet av programmet skall relationer med tredjeländer som inte deltar i programmet och med relevanta internationella organisationer, i synnerhet WHO, uppmuntras. [74]

Artikel 1310

Övervakning, utvärdering och spridning av resultat

1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna övervaka genomförandet av de åtgärder som vidtas inom ramen för programmet, mot bakgrund av programmets mål. Kommissionen skall avlägga rapport till kommittén och skall hålla rådet och parlamentet underrättade.

2. På begäran av kommissionen skall medlemsstaterna lämna information om programmets genomförande och effekter. [75]

3. På begäran av kommissionen skall medlemsstaterna lämna information om programmets genomförande och effekter. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna följande:

a) En extern och oberoende interimsrapport med en utvärdering av vilka resultat som uppnåtts och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av programmets genomförande tre år efter det att det antagits; rapporten skall i synnerhet göra det möjligt att bedöma åtgärdernas effekter i alla länder; den skall också innehålla en sammanfattning av kommissionens huvudsakliga slutsatser och kommentarer.

b) Senast fyra år efter det att programmet antagits, ett meddelande om dess fortsatta genomförande.

(c) Senast den 31 december 2015, en detaljerad extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om programmets genomförande och resultat. [76]

På begäran av kommissionen skall medlemsstaterna lämna information om programmets genomförande och effekter.

3. Kommissionen skall se till att programmet utvärderas tre år efter det att det har inletts samt efter det att det har avslutats. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

4. Kommissionen skall offentliggöra resultaten av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta beslut och skall se till att de får spridning.

Artikel 141

Upphävande

Besluten 1786/2002/EG och 20/2004/EG skall upphöra att gälla från och med det att detta beslut har trätt i kraft. [77]

Artikel 152

Övergångsbestämmelser

Kommissionen skall anta de åtgärder som är nödvändiga för att säkra övergången mellan de åtgärder som antagits enligt besluten 1786/2002/EG och 20/2004/EG och de åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program. [78]

Artikel 163153

Slutbestämmelse

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

Bilaga

1. Förbättra medborgarnas hälsoskydd

1.1. Skydda medborgarna från hot mot hälsan

1.1.1. Utarbeta strategier och mekanismer för att förebygga, utbyta information om och vidta åtgärder mot risker för smittsamma och icke smittsamma sjukdomar, hälsohot av fysiskt, kemiskt eller biologiskt ursprung, bland annat till följd av avsiktliga utsläpp; vidta åtgärder för att säkerställa ett högkvalitativt samarbete mellan laboratorier för diagnostik, bland annat genom ett gemenskapsnät av referenslaboratorier.

1.1.2. Stödja utvecklingen av förebyggande åtgärder och vaccinations- och immuniseringsprogram; förbättra partnerskap, nätverk, verktyg och system för rapportering av vaccinationsstatus och övervakning av allvarliga avvikande händelser.

1.1.3. Utveckla riskhanteringsförmågan och förfarandena för riskhantering; förbättra krisberedskapen och planeringen av krisåtgärder, bland annat genom att förbereda samordning av krisåtgärder inom EU och internationellt; utarbeta riskkommunikation och förfaranden för rådgivning om motåtgärder.

1.1.4. Främja samarbete och förbättring av insatsförmågan och resurserna, till exempel skyddsutrustning, isoleringsfaciliteter och mobila laboratorier som snabbt kan sättas in i akuta situationer.

1.1.5. Utforma strategier och förfaranden för utarbetande och förbättring av beredskapsförmågan, genomföra övningar och tester, utvärdera och se över allmänna beredskapsplaner och specifika planer för akuta hot mot hälsan och deras kompatibilitet mellan medlemsstaterna.

1.2. Öka medborgarnas säkerhet

1.2.1. Stödja och förbättra vetenskaplig rådgivning och riskbedömningar genom att uppmuntra tidig identifiering av risker, analysera potentiella verkningar, utbyta information om risker och exponering och främja integrerade och harmoniserade metoder.

1.2.2. Bidra till att höja säkerheten och kvaliteten hos organ och ämnen av mänskligt ursprung, blod och blodderivat; främja tillgången, spårbarheten och åtkomligheten vid medicinsk användning.

1.2.3. Främja åtgärder för att förbättra patientsäkerheten genom säker vård av hög kvalitet, bland annat för att undvika sjukhusinfektioner.

1.2.4. Främja åtgärder för att bidra till att minska antalet olycksfall och personskador, särskilt olyckor i hemmet.

2. Främja hälsa för större välstånd och solidaritet

2.1. Främja friskt, aktivt åldrande och bidra till att minska ojämlikhet i hälsa

2.1.1. Främja initiativ för att öka antalet friska levnadsår och främja ett friskt åldrande, stödja åtgärder för att främja och utforska hälsans betydelse för produktivitet och arbetskraftsdeltagande som ett led i uppfyllandet av Lissabonmålen.

2.1.2. Stödja initiativ för att hantera och minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, för att bidra till välstånd och sammanhållning; främja investeringar i hälsa i samarbete med annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsfonder; öka solidariteten mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem genom att stödja samarbete i sådana frågor som rörlighet och gränsöverskridande vård.

2.2. Främja hälsosammare levnadsvanor genom att påverka hälsans bestämningsfaktorer

2.2.1. Påverka hälsans bestämningsfaktorer för att främja och förbättra hälsan, genom att skapa förutsättningar för en hälsosam livsstil och förebygga sjukdomar; vidta åtgärder i fråga om nyckelfaktorer som kost, fysisk aktivitet och sexuell hälsa och i fråga om missbruksrelaterade bestämningsfaktorer, till exempel tobak, alkohol och droger, med tonvikten på nyckelmiljöer som skolor och arbetsplatser, och under hela livscykeln.

2.2.2. Stödja åtgärder som avser hälsoeffekterna av mer allmänna miljörelaterade och socioekonomiska bestämningsfaktorer.

3. Ta fram och sprida kunskap om hälsa

3.1 Utbyta kunskap och god praxis

3.1.2. Informationsinsamling och utbyte av kunskap och god praxis i viktiga hälsofrågor inom ramen för programmet, till exempel samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystem, könsrelaterade hälsoaspekter, barns hälsa, mental hälsa och sällsynta sjukdomar.

3.2. Samla in, analysera och sprida information om hälsa

3.2.1. (Insamling). Fortsätta utvecklingen av ett hållbart system för hälsoövervakning med mekanismer för insamling av uppgifter och information, med lämpliga indikatorer; insamling av uppgifter om hälsotillstånd och hälsostrategier; den statistiska delen av detta system kommer att utvecklas som en del av gemenskapens statistikprogram.

3.2.2. (Analys och spridning av information). Utveckla mekanismer för analys och spridning av information, till exempel gemenskapens hälsorapporter, hälsoportalen och konferenser; lämna information till medborgare, intressegrupper och beslutsfattare och utveckla samrådsmekanismerna och delaktighetsprocesserna; regelbundet lämna rapporter om hälsotillståndet i Europeiska unionen som skall grundas på alla uppgifter och indikatorer och bland annat innehålla en kvalitativ och kvantitativ analys. [79]

3.2.3. Analys och tekniskt stöd för utarbetande eller genomförande av strategier eller lagstiftning som rör detta programs tillämpningsområde.BILAGA 1 – Stärka synergieffekterna genom gemensamma åtgärder och verktyg

Mål

1. Skydda medborgarna mot sådana hot och risker som står utanför den enskildes kontroll (t.ex. hot mot hälsan som påverkar hela samhället, farliga produkter, otillbörliga affärsmetoder)

2. Öka medborgarnas förmåga att fatta välgrundade beslut om hälso- och konsumentfrågor som är viktiga för dem.

3. Integrera hälso- och konsumentpolitiska mål i övrig gemenskapspolitik.

Åtgärder och verktyg

1. Förbättra informationen till medborgarna i EU om hälsa och konsumentfrågor

1.1. Informationskampanjer.

1.2. Frågeundersökningar.

1.3. Konferenser, seminarier, möten mellan sakkunniga och intressegrupper.

1.4. Publikationer om frågor som är av intresse för hälso- och konsumentpolitiken.

1.5. Information på Internet.

1.6. Uppbyggnad och utnyttjande av informationskontor.

2. Öka det civila samhällets och intressegruppernas möjligheter att vara med och utforma politiken för hälsa och konsumentskydd

2.1. Främja och stärka konsument- och hälsoorganisationer på gemenskapsnivå.

2.2. Stödja utbildning och kapacitetsuppbyggnad inom konsument- och hälsoorganisationer.

2.3. Skapa nätverk mellan icke-statliga konsument- och hälsoorganisationer och andra intressegrupper.

2.4. Förstärka rådgivande organ och rådgivningsmekanismer på gemenskapsnivå.

3. Utarbeta ett gemensamt tillvägagångssätt för integrering av hälso- och konsumentfrågor i gemenskapens övriga politikområden

3.1. Utveckla och tillämpa metoder för bedömning av konsekvenserna av gemenskapens politik och verksamhet för hälsa och konsumentintressen.

3.2. Utbyta information med medlemsstaterna om god praxis i fråga om nationell politik.

3.3. Genomföra studier om hur övriga politiska riktlinjer påverkar hälsa och konsumentskydd.

4. Främja internationellt samarbete kring hälsa och konsumentskydd

4.1. Samarbeta med internationella organisationer.

4.2. Samarbeta med tredjeländer som inte deltar i programmet.

4.3. Uppmuntra dialog mellan hälso- och konsumentorganisationer.

5. Förbättra tidig upptäckt, utvärdering och information om risker

5.1. Stödja vetenskaplig rådgivning och riskvärdering, inbegripet de uppgifter som utförs av de oberoende vetenskapliga kommittéer som inrättats genom kommissionens beslut 2004/210/EG [80].

5.2. Samla in och jämföra information samt inrätta nätverk mellan specialister och institut.

5.3. Främja utveckling och harmonisering av riskvärderingsmetoder.

5.4. Genomföra åtgärder för att samla in och bedöma information om olika befolkningsgruppers och undergruppers exponering för kemiska, biologiska och fysiska hälsofaror.

5.5. Upprätta mekanismer för tidig upptäckt av nya risker och ta fram åtgärder för nyidentifierade risker.

5.6. Utforma strategier för att förbättra riskkommunikationen

5.7. Anordna utbildning i riskvärdering.

6. Främja säkra produkter och ämnen av mänskligt ursprung

6.1. Analysera skadestatistik och utveckla riktlinjer för god praxis när det gäller säkerheten hos konsumtionsvaror och konsumenttjänster.

6.2. Utveckla metoder och upprätthålla databaser för insamling av uppgifter om personskador som har samband med konsumtionsvarors säkerhet.

6.3. Göra insatser för att bidra till att höja säkerheten och kvaliteten hos organ och ämnen av mänskligt ursprung, bland annat blod, blodkomponenter och blodprekursorer.

6.4. Främja tillgången i gemenskapen på sådana organ och ämnen av mänskligt ursprung som är av hög kvalitet och säkra att användas vid medicinsk behandling.

6.5. Tillhandahålla tekniskt stöd till analys av frågor som gäller utveckling och genomförande av politik och lagstiftning.

BILAGA 2 – HÄLSA

ÅTGÄRDER OCH STÖDÅTGÄRDER

Mål 1: Skydda medborgarna från hot mot hälsan

1. Förbättra övervakningen och kontrollen av hot mot hälsan

1.1.1. Förbättra möjligheterna att bekämpa smittsamma sjukdomar genom att stödja den fortsatta tillämpningen av beslut nr 2119/98/EG om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen, och genom att säkerställa att det är förenligt med ECDC:s åtgärder med beaktande av verksamheten vid det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

1.1.2. Utarbeta strategier och mekanismer för att förebygga, utbyta information om och vidta åtgärder mot risker för icke smittsamma sjukdomar.

1.1.3. Utbyta information om strategier och utveckla gemensamma strategier för att upptäcka och få tillförlitlig information om hälsohot av fysiskt, kemiskt eller biologiskt ursprung, bland annat till följd av avsiktliga utsläpp, och utveckla och i tillämpliga fall använda gemenskapens strategier och mekanismer i samordning med det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

1.1.4. Förbättra samarbetet mellan laboratorier för att garantera diagnostiska resurser av hög kvalitet för patogener i hela gemenskapen, bland annat genom att bygga ett nät av referenslaboratorier i gemenskapen för sådana patogener som kräver ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna.

1.1.5. Utveckla nya och bättre riktlinjer, partnerskap och verktyg för förebyggande åtgärder och vaccination samt övervaka vaccinationsstatus.

1.1.5a Övervaka bakteriers resistens mot antibiotika samt sjukhusinfektioner och ta fram strategier för att förebygga och bekämpa dessa fenomen.

1.1.6. Utveckla och ta i bruk nätverk för övervakning av och system för rapportering av avvikande händelser i samband med förebyggande hälsoåtgärder och bruk av ämnen av mänskligt ursprung.

1.1.7. Tillhandahålla tekniskt stöd till analys av frågor som gäller utveckling och genomförande av politik och lagstiftning.

1.2. Hantera hot mot hälsan

1.2.1. Utarbeta förfaranden för riskhantering vid akuta hot mot hälsan, inklusive förfaranden för ömsesidigt bistånd vid pandemier, och förbättra kapaciteten att samordna de åtgärder som vidtas i sådana akuta situationer.

1.2.2. Utveckla och upprätthålla resurser för bedömning och hantering av behov och brister i fråga om beredskap och reaktionsförmåga och för snabb och tillförlitlig överföring av information och rådgivning om motåtgärder.

1.2.3. Utveckla strategier för riskkommunikation och verktyg för information och vägledning för allmänheten och för hälso- och sjukvårdspersonal, samt öka kunskaperna hos aktörerna och samspelet mellan dem.

1.2.4. Utforma strategier och förfaranden för utarbetande, testning, utvärdering och översyn av allmänna beredskapsplaner och av specifika planer för akuta hot mot hälsan och deras kompatibilitet mellan medlemsstaterna, samt genomföra övningar och test.

1.2.5. Utveckla strategier och mekanismer för översyn och förbättring av utbudet av, ändamålsenligheten hos och tillgången till faciliteter (t.ex. laboratorier) och utrustning (t.ex. detektorer) samt av hälso- och sjukvårdssektorns beredskap, belastningskapacitet och infrastruktur när det gäller att snabbt reagera i krissituationer.

1.2.6. Utveckla strategier och mekanismer för bedömning av behovet av folkhälsoresurser som kan sättas in snabbt i akuta situationer, främja inrättandet av sådana resurser, samt införa mekanismer och förfaranden för överföring av sådana resurser till länder och internationella organisationer som ber om detta.

1.2.7. Etablera och upprätthålla en utbildad och ständigt tillgänglig kärntrupp av folkhälsoexperter som på kort varsel kan resa till krisområden, med mobila laboratorier, skyddsutrustning och isoleringsfaciliteter.

Mål 2: Främja åtgärder som uppmuntrar till hälsosammare levnadsvanor

3. Främja hälsa genom att påverka bestämningsfaktorerna

Åtgärderna skall stödja planeringen, utvecklingen och genomförandet av verksamhet, strategier och insatser som gäller hälsans bestämningsfaktorer, med inriktning på följande:

3.1. Bestämningsfaktorer kopplade till missbruk, bland annat tobak, alkohol och narkotika samt andra beroendeframkallande ämnen.

3 2.1a Handlingssätt som leder till ett hälsosammare liv, för att förbättra barns hälsa.

32.2. Bestämningsfaktorer relaterade till livsstil, bland annat kost och fysisk aktivitet, sexuell hälsa och reproduktiv hälsa.

32.2a Bestämningsfaktorer relaterade till skador.

32.3. Sociala och ekonomiska bestämningsfaktorer, med särskild inriktning på ojämlikhet i hälsa och på hur sociala och ekonomiska faktorer påverkar hälsan, samt på diskriminering av utsatta grupper.

32.4. Miljömässiga bestämningsfaktorer, med särskild inriktning på hur miljöfaktorer påverkar hälsan.

32.5. Folkhälsoinsatsers kvalitet, effektivitet och lönsamhet.

32.5e Köns- och åldersrelaterade hälsoaspekter.

32.6. Stöd till folkupplysning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad på de prioriteringsområden som nämns ovan.

32.7. Tillhandahålla tekniskt stöd till analys av frågor som gäller utveckling och genomförande av politik och lagstiftning.

Mål 3: Bidra till att minska förekomsten av omfattande sjukdomar

43. Förebygga sjukdomar och personskador

Programmet skall samordnas med arbetet för hälsans bestämningsfaktorer och skall stödja följande:

43.1. Utveckla och genomföra åtgärder för omfattande sjukdomar som är av särskild betydelse med tanke på den totala sjukdomsbördan och de främsta orsakerna till potentiellt förlorade levnadsår och nedsatt funktionsförmåga i gemenskapen, i de fall där gemenskapsåtgärder kan ge nationella insatser ett betydande mervärde.

43.2. Planera och genomföra strategier och åtgärder för förebyggande av sjukdomar, särskilt genom att fastställa god praxis och utarbeta riktlinjer och rekommendationer, bland annat om sekundär prevention, screening och tidig upptäckt.

43.2a Utarbeta strategier och åtgärder för immunisering och vaccinering samt rekommendationer för deras genomförande.

43.3. Utbyta god praxis och kunskaper samt samordna strategier för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa.

43.3b Främja bästa praxis för sjukdomar och skador i syfte att förhindra ytterligare försämringar av hälsan.

43.4. Förbereda och genomföra strategier och åtgärder för förebyggande av personskador på grundval av bestämmelsefaktorer relaterade till skador.

43.4a Ta fram bästa praxis och riktlinjer rörande skador på grundval av analyser av insamlade uppgifter.

4.5. Stödja kunskapsutbyte, utbildning och kapacitetsuppbyggnad i samband med de berörda sjukdomarna och förebyggande av personskador.

Mål 4: Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet

54. Skapa synergieffekter mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem

54.1. Göra det lättare att köpa och tillhandahålla vård över gränserna och även att samla in och utbyta information så att det går att dela kapacitet och anlita vårdtjänster över gränserna.

54.2. Samla in och dela information om och hantera följderna av hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet samt främja strategier för patienternas rörlighet.

54.3. Upprätta ett system inom gemenskapen för samarbete kring referenscentrum och andra samarbetsstrukturer mellan hälso- och sjukvårdssystemen i fler än en medlemsstat, vilket skulle göra det möjligt för läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal att använda bästa praxis och kunskaper i EU i fråga om prevention och behandling.

54.4. Utveckla ett nätverk för att stärka kapaciteten att utarbeta och dela information och utvärderingar av medicinska teknologier och metoder.

54.5. Se till att patienter, personal och beslutsfattare får tillgång till information om hälso- och sjukvårdssystem och sjukvård. Detta kan ske inom ramen för övergripande informationsåtgärder på hälsoområdet, bland annat i form av olika sätt att dela och sprida information genom handlingsplanen för ett europeiskt område för e-hälsa, samtidigt som strikta kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbsidor ställs upp .

54.6. Utveckla verktyg för bedömning av vilka konsekvenser gemenskapens politik har för hälso- och sjukvårdssystemen, inbegripet konsekvenserna av utvidgningen och Lissabonprocessen.

54.7. Utveckla och genomföra åtgärder för att främja patientsäkerhet och vård av hög kvalitet.

54.7a Främja tillgången, spårbarheten och åtkomligheten i gemenskapen när det gäller sådana organ och ämnen av mänskligt ursprung som är av hög kvalitet och säkra att användas vid medicinsk behandling.

54.8. Stödja utveckling av politiska riktlinjer för hälso- och sjukvårdssystemen, särskilt i samband med den öppna samordningsmetoden för vård och omsorg.

Åtgärder och instrument som bidrar till alla de mål som nämns ovan:

5. Uppgiftsinsamling, hälsoövervakning och information

65.1. Förbättra information och kunskap om hälsa i syfte att främja folkhälsan

65.1.1. Fortsätta utvecklingen av ett hållbart system för hälsoövervakning, med särskild vikt vid ojämlikhet i hälsa och data om hälsostatus, hälsans bestämningsfaktorer, hälso- och sjukvårdssystem samt personskador. Den statistiska delen av detta system kommer att vidareutvecklas, vid behov med stöd av gemenskapens statistikprogram.

65.1.1b Samla in och analysera uppgifter om livsstilsrelaterade faktorer (t.ex. kost samt tobaks- och alkoholkonsumtion) och skador, inrätta europatäckande register över stora sjukdomar (t.ex. cancer) samt utveckla metoder och upprätthålla databaser.

65.1.2. Tillhandahålla andra relevanta hälsorelaterade kunskaper.

65.1.3. Definiera ytterligare relevanta indikatorer.

65.1.4. Utveckla lämpliga rapporteringsmekanismer.

65.1.5. Se till att sådan information samlas in regelbundet, tillsammans med statistikprogrammet, internationella organisationer, organ och genom projekt.

65.1.6. Stödja analyser av hälsofrågor i gemenskapen genom regelbundna hälsorapporter, upprätthållande av spridningsmekanismer som EU-portalen för hälsa, stöd till konsensuskonferenser och målinriktade informationskampanjer samordnade av berörda parter.

65.1.7. Fokusera på att ställa en regelbunden och tillförlitlig informationskälla till förfogande för medborgare, beslutsfattare, patienter, vårdare, hälso- och sjukvårdspersonal samt andra intresserade parter.

65.1.8. Utarbeta strategier och mekanismer för att förebygga, utbyta information om och vidta åtgärder mot sällsynta sjukdomar.

5.2. Samarbete och integration

5.4. Risker, säkerhet och övergripande frågor

5.6. Förbättra tidig upptäckt, utvärdering och information om risker

5.6.1. Stödja vetenskaplig rådgivning och riskvärdering, inbegripet de uppgifter som utförs av de oberoende vetenskapliga kommittéer som inrättats genom kommissionens beslut 2004/210/EG.

5.6.2. Samla in och jämföra information samt inrätta nätverk mellan specialister och institut.

5.6.3. Främja utveckling och harmonisering av riskvärderingsmetoder.

5.6.4. Genomföra åtgärder för att samla in och bedöma information om olika befolkningsgruppers och undergruppers exponering för kemiska, biologiska och fysiska hälsofaror, samt effekterna av sådana faror.

5.6.5. Upprätta mekanismer för tidig upptäckt av nya risker och ta fram åtgärder för nyidentifierade risker.

5.6.6. Utforma strategier för att förbättra riskkommunikationen.

5.8. Övergripande frågor

Ge tekniskt stöd till analysen av frågor kring framtagandet och genomförandet av politik och lagstiftning.

BILAGA 3: Konsumentpolitik – Åtgärder och stödåtgärder

Mål I - Bättre kunskaper om konsumenter och marknader

Åtgärd 1: Övervaka och bedöma sådan utveckling på marknaden som påverkar konsumenternas ekonomiska och andra intressen, vilket bland annat inbegriper prisundersökningar, kartläggning och analys av konsumentklagomål, analys av marknadsföring över gränserna och antalet konsumentköp över gränserna samt kartläggning av förändringar i marknadernas struktur.

Åtgärd 2: Samla in och utbyta uppgifter och information för att skapa en faktabas för utveckling av konsumentpolitiken och för integration av konsumentintressen i övrig gemenskapspolitik, vilket bland annat inbegriper undersökningar av konsumenternas och företagens attityder, konsumentrelaterade och andra marknadsundersökningar inom området finansiella tjänster, insamling och analys av statistik och andra relevanta uppgifter, som där det är nödvändigt kommer att vidareutvecklas med stöd av gemenskapens statistikprogram.

Åtgärd 3: Samla in, utbyta och analysera uppgifter samt utveckla verktyg för bedömning i avsikt att skapa en vetenskaplig faktabas över konsumenters exponering för kemikalier från produkter.

Mål II – Bättre konsumentskyddslagstiftning

Åtgärd 4: Utarbeta lagar och andra författningar och främja självreglerande åtgärder, vilket bland annat inbegriper följande:

4.1. Jämförande analyser av marknader och regleringssystem.

4.2. Juridisk och teknisk expertis för utformning av politiska riktlinjer för tjänsters säkerhet.

4.3 Teknisk expertis för att bedöma behovet av produktsäkerhetsstandarder och utarbetande av CEN-standardiseringsuppdrag för produkter och tjänster.

4.4 Juridisk och teknisk expertis för utveckling av politiska riktlinjer för konsumenternas ekonomiska intressen.

4.5 Workshopar med intressegrupper och experter.

Mål III – Bättre kontroll av efterlevnaden, övervakning och gottgörelse

Åtgärd 5: Samordna åtgärder för övervakning och genomförande av konsumentskyddslagstiftning, vilket bland annat inbegriper följande:

5.1 Utveckling och upprätthållande av IT-verktyg (t.ex. databaser, informations- och kommunikationssystem).

5.2. Utbildning, seminarier, konferenser om tillsynsarbete.

5.3. Planering och utveckling av gemensamma tillsynsåtgärder.

5.4. Gemensamma pilotåtgärder när det gäller tillsyn.

5.5. Analys av problem vid tillsyn och av möjliga lösningar.

Åtgärd 6: Ge ekonomiskt stöd till särskilda gemensamma åtgärder för övervakning och genomförande, i syfte att förbättra det administrativa samarbetet och genomförandet av gemenskapens konsumentskyddslagstiftning, bland annat direktivet om allmän produktsäkerhet, och andra åtgärder som faller inom ramen för administrativt samarbete.

Åtgärd 7: Övervaka och bedöma säkerheten hos andra produkter än livsmedel och hos tjänster, vilket bland annat inbegriper följande:

7.1. Förstärkning och utvidgning av tillämpningsområdet för systemet för snabbt informationsutbyte (RAPEX), med beaktande av förändringar vad gäller utbyte av marknadskontrollinformation.

7.2. Teknisk analys av varningsmeddelanden.

7.3. Insamling och bedömning av uppgifter om de risker som särskilda konsumtionsvaror och konsumenttjänster utgör.

7.4. Vidareutveckling av det genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG upprättade nätverket mellan de myndigheter som ansvarar för produktsäkerhet [81].

Åtgärd 8: Övervaka hur alternativa tvistlösningsmekanismer fungerar och bedöma deras genomslagskraft ur konsumenternas synvinkel.

Åtgärd 9: Övervaka hur medlemsstaterna införlivat och genomfört konsumentskyddslagstiftningen, särskilt direktivet om otillbörliga affärsmetoder, och nationella konsumentpolitiska riktlinjer.

Åtgärd 10: Ställa särskild teknisk och juridisk expertis till konsumentorganisationers förfogande för att stödja deras möjligheter att bidra till åtgärder för övervakning och genomförande.

Mål IV – Mer välinformerade, upplysta och ansvarstagande konsumenter

Åtgärd 11: Utveckla och upprätthålla lättillgängliga och offentliga databaser över tillämpning av gemenskapens konsumentskyddslagstiftning och rättspraxis som härrör från denna.

Åtgärd 12: Sprida information om konsumentskyddsåtgärder, framför allt i de nya medlemsstaterna, i samarbete med deras konsumentorganisationer.

Åtgärd 13: Anordna konsumentutbildning, bland annat åtgärder riktade till unga konsumenter, och utarbeta interaktiva verktyg för konsumentutbildning.

Åtgärd 14: Representera de europeiska konsumenternas intressen i internationella forum, bland annat internationella standardiseringsorgan och internationella handelsorganisationer.

Åtgärd 15: Anordna utbildning för anställda vid regionala, nationella och europeiska konsumentorganisationer och vidta andra åtgärder för kapacitetsuppbyggnad.

Åtgärd 16: Ge ekonomiskt stöd till åtgärder som vidtas i samarbete med offentliga eller ideella organ som bildar nätverk i gemenskapen, vilka bistår konsumenterna med information och stöd så att de kan utnyttja sina rättigheter och få tillgång till lämpliga tvistlösningsmekanismer (nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter).

Åtgärd 17: Ge ekonomiskt stöd till driftskostnaderna för europeiska konsumentorganisationer som företräder konsumenternas intressen vid utveckling av standarder för produkter och tjänster på gemenskapsnivå.

Åtgärd 18: Ge ekonomiskt stöd till driftskostnaderna för europeiska konsumentorganisationer.

Åtgärd 19: Ställa särskild teknisk och juridisk expertis till konsumentorganisationers förfogande för att stödja deras möjligheter att delta i och bidra till samråd om gemenskapens lagstiftningsinitiativ och andra initiativ på relevanta politikområden, till exempel den inre marknaden, tjänster av allmänt intresse och det tioåriga ramprogrammet om hållbar produktion och konsumtion.

Gemensamt för alla mål

Åtgärd 20: Ge ekonomiskt stöd till särskilda projekt på gemenskapsnivå eller nationell nivå som stöder de övriga konsumentpolitiska målen.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Health programme (2007-2013)

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17)

Activities: Public health:

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

Current budget lines:

ABB 17 03 06 Community action in the field of Health and Consumer protection — Public health

ABB 17 01 04 06 : Public Health – Expenditure for Administrative management

ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme.

A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Framework 2007-2013.

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

Total allocation for action : 365,6 € million for commitment

Period of application: day of entry into force of the decision in 2007 – 31 December 2013

3.3. Budgetary characteristics:

Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial framework |

17 03 06 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 06 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff [82] | NO | YES | YES | No 3b |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Sec-tion no. | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 and later | Total |

Operational expenditure[1] | | | | | | | | | |

Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 38,80 | 45,20 | 47,00 | 45,70 | 47,30 | 49,70 | 51,50 | 325,20 |

Payment Appropriations (PA) | | b | 11,64 | 25,20 | 39,30 | 45,25 | 46,52 | 47,51 | 109,78 | 325,20 |

Administrative expenditure within reference amount[2] | | | | | |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 5,30 | 5,50 | 5,80 | 5,70 | 5,90 | 6,00 | 6,20 | 40,40 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT | | | | | | | | |

Commitment Appropriations | | a+c | 44,10 | 50,70 | 52,80 | 51,40 | 53,20 | 55,70 | 57,70 | 365,60 |

Payment Appropriations | | b+c | 16,94 | 30,70 | 45,10 | 50,95 | 52,42 | 53,51 | 115,98 | 365,60 |

Administrative expenditure not included in reference amount[3] | | | |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 5,18 | 5,18 | 5,18 | 5,18 | 5,18 | 5,18 | 5,18 | 36,29 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 3,10 | 3,11 | 3,13 | 3,14 | 3,16 | 3,17 | 3,19 | 15,66 |

| | | | | | | | | | |

| | | | | | | | | | |

[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned. | | | | |

[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx. | | | | | | | | |

[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05. | | | | |

| | | | | | | | | | |

Total indicative financial cost of intervention | | | | | | | total |

TOTAL CA including cost of Human Resources | | a+c+d+e | 52,38 | 58,994 | 61,11 | 59,726 | 61,541 | 64,057 | 66,073 | 423,88 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | | b+c+d+e | 25,22 | 38,993 | 53,411 | 59,276 | 60,762 | 61,867 | 124,353 | 423,88 |

Co-financing details

Not applicable

4.1.2. Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with Financial Framework 2007-2013.

4.1.3. Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

4.2. Human Resources FTE (including officials, temporary and external staff) – see detail under point 8.2.1.

Annual requirements | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Total number of human resources* | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 |

* of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES:

5.1. Need to be met in the short or long term

The need is identified in the explanatory memorandum.

5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.

The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as regards Community action on health, by complementing national action with value-added measures which cannot be taken at national level.

The Health programme builds on the existing programme and maintains its core elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity and security and with the Lisbon agenda in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies.

Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund.

5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework

The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of human health protection in the development and implementation of all Community policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health.

The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum.

The expected results are:

1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the assessment of risks to citizens’ health).

2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning improvement in health status in the new Member States. The programme should also result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will have the result of helping to reduce the disease burden.

3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stakeholders. The programme will further result in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme to improve their health systems.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s) [83] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

X Executive Agency

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

X Joint management with international organisations

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the implementation of the new programme. The indicators listed are related to the objectives described under part 5.3 .

Objectives | Indicators |

1. Improve citizens’ health security | |

1.1. Protect citizens against health threats | Number of projects in this areaNumber of beneficiariesECDC fully operational Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to threats Increased Member States’ capacity to address health threats |

1.2. Improve citizens’ safety | Number of scientific opinions givenCommunity initiatives embodying the scientific opinionsNumber of projects on patient safety/ high quality and safe healthcareNumber of projects on accidents and injuriesNumber of initiatives on organs / substances of human origin. |

2. Promote health to improve prosperity and solidarity | |

2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health inequalities | Number of projects on healthy ageingNumber of initiatives on health’s impact on growth and economic developmentNumber of measures to bridge inequalities between Member States; number of projects benefiting the new Member StatesNumber of projects to improve solidarity between national health systems |

2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. | Number of new measures proposed and carried out Number of projects in this areaNumber of thematic platforms createdNumber of information, publications and target audience reached |

3. Generate and disseminate health knowledge | |

3.1. Exchange knowledge and best practice | Number of projects in this areaNumber of best practice solutions identifiedNumber of Member States that took inspiration from good practice to introduce improvements in their health systemsNumber of health themes addressed |

3.2. Collect, analyse and disseminate health information. | Number of projects in this areaNumber of information/awareness raising publications and target audience reachedNumber of hits of health portalNumber of Health reports and other publicationsNumber of conferences & participants |

The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes [84], Article 6 (3).

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

This programme proposal is built on a series of existing Community programme and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries).

The hypothesis of taking no action was considered:

• No action means failure to meet the provisions of articles 152 of the Treaty.

• No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial framework. (The Health Programme expires at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations.

• No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat alert mechanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism.

• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them.

Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on citizens’ day-to-day life.

In addition the existing executive agency for the public health programme would have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission [85]. This will in particular ensure :

– Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies;

– Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks;

– Simplification of the procedures used;

– Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries.

The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002 [86], represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention.

In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups.

Preparatory work on the health strategy

An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website [87].

Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases.

Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system.

The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda.

Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data.

Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.

Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research.

Health systems

In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications [88] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005.

Involvement of stakeholders

Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy.

Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.

For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis.

As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment and human resources to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs.

Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working populat