Särskild rapport Byråernas finansiering med 
hjälp av bidrag är inte alltid 
det bästa valet och man 
har inte kunnat visa att den 
finansierade verksamheten 
är ändamålsenligSV 2016  nr 12
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor: eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-4675-2 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/169281 QJ-AB-16-009-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-4643-1 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/960504 QJ-AB-16-009-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4654-7 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/932656 QJ-AB-16-009-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Byråernas finansiering med 
hjälp av bidrag är inte alltid 
det bästa valet och man 
har inte kunnat visa att den 
finansierade verksamheten 
är ändamålsenlig
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 12
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsupp -
gifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning IV (där ledamoten Milan Martin Cvikl är ordförande) som är 
specialiserad på revision av inkomster, forskning och inre politik, ekonomisk och finansiell styrning samt EU-institutioner 
och EU-organ. Revisionsarbetet leddes av ledamoten Louis Galea med stöd av Jacques Sciberras (kanslichef) och Anna 
Fiteni (attaché). Marc Mc Guinness (uppgiftsansvarig) ledde granskningsteamet som bestod av Jasmine Mitterbuchner, 
Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio  
Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz och Eddy Struyvelt (revisorer).
Från vänster till höger:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni och M. Mc Guinness.

03
 Innehåll
Punkt 
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I–IV Sammanfattning
1–10  Inledning
7–8 Beskrivning av byråernas bidrag
9–10  Uppgifter och ansvarsområden
11–15  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
11–13  Revisionens inriktning och omfattning
14–15  Revisionsmetod
16–51  Iakttagelser
17–31  Byråerna övervägde inte alla finansieringsalternativ, bidrag var inte alltid det lämpligaste 
verktyget och byråernas planeringsdokument var inte helt anpassade till deras uppdrag och 
strategiska mål
17–27  Otillräcklig uppföljning av förhandsbedömningar bidrog till att byråerna valde olämpliga 
finansieringsverktyg och utformade bidragen bristfälligt
28–31  Ofullständiga årliga planeringsdokument där byråernas bidragsåtgärder inte var helt anpassade till deras 
uppdrag och strategiska mål
32–41  Byråerna hanterade bidragen i stort sett i enlighet med reglerna men brister förekom vid en del 
bidragstilldelningar, experturval och internkontrollrutiner
32–37  I några specifika fall följde inte bidragsurvalet och tilldelningsförfarandena de grundläggande principerna 
och riskerna för potentiella intressekonflikter kvarstår
38–41  Byråerna har överlag förbättrat hanteringen och kontrollerna av bidrag men vissa risker kvarstår
42–51  Bidragen bidrog i allmänhet till genomförandet av den granskade byråns verksamhet 
men byråerna har inte inrättat tillfredsställande övervakningssystem för att mäta 
de bidragsfinansierade verksamheternas övergripande ändamålsenlighet och 
efterhandsutvärderingar saknades eller var ofullständiga
04 Innehåll 
52–57  Slutsatser och rekommendationer
53 Lämplig användning av bidragsfinansiering
54 Årlig planering av bidragsåtgärder
55 Förfaranden för beviljande av bidrag
56 Förhands- och efterhandskontroller
57 Centrala resultatindikatorer och efterhandsutvärderingar
 Bilaga  — Urval 
 Kommissionens och EIT:s svar 
 ECDC:s svar 
 Miljöbyråns svar 
 Efsas svar 
 Frontex svar
05
 Förkortningar
AWP : årligt arbetsprogram
budgetförordningen : budgetförordning om finansiella regler för unionens allmänna budget (Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012); budgetförordningen reglerar upprättandet och genomförandet 
av EU:s budget och säkerställer sund ekonomisk förvaltning, kontroll och skydd av EU:s ekonomiska intressen
Cedefop : Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, Thessaloniki
Cepol : Europeiska polisakademin, Budapest
CPVO : Gemenskapens växtsortsmyndighet, Angers
ECDC : Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Stockholm
ECNN : Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, Lissabon
EEA : Europeiska miljöbyrån, Köpenhamn
Efsa : Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Parma
EIONET : Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning
EIT: Europeiska institutet för innovation och teknik, Budapest
EPIET : det europeiska utbildningsprogrammet för epidemiologer på fältet
ETC : europeiska ämnescentrum är grupper av institutioner i miljöbyråns olika medlemsländer som hanterar en viss 
miljöfråga och som miljöbyrån anlitar för att utföra vissa uppgifter i enlighet med miljöbyråns strategi och årliga 
förvaltningsplan; sex europeiska ämnescentrum har inrättats för följande frågor: luftföroreningar och begränsning 
av klimatförändringar, biologisk mångfald, konsekvenser av klimatförändringen och sårbarhet och anpassning, 
resursförvaltning och avfallshantering i en grön ekonomi, sjöar, kustområden och marina vatten och urban 
markanvändning och geografisk information och analys
EU, unionen : Europeiska unionen
Eurojust : Europeiska enheten för rättsligt samarbete, Haag
Frontex : Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters 
yttre gränser, Warszawa
GIO land : GMES inledande driftsfas
GMES-programmet : Global övervakning för miljö och säkerhet
GSA : Europeiska byrån för GNSS (globalt system för satellitnavigering)
06 Förkortningar 
Horisont 2020 : Horisont 2020 är efterföljaren till sjunde ramprogrammet; Horisont 2020 hade en ursprunglig 
budget på närmare 80 miljarder euro för perioden 2014–2020 och har som viktigaste mål att se till att Europa tar 
fram vetenskap av världsklass, avlägsnar hinder för innovation och underlättar för allmänheten och den privata 
sektorn att arbeta tillsammans för att skapa innovation
KI-grupp : en kunskaps- och innovationsgrupp är ett autonomt partnerskap av ledande högre utbildningsanstalter, 
forskningsorganisationer, företag och andra intressenter i innovationsprocessen som möter samhällsutmaningar 
genom utveckling av produkter, tjänster och processer och genom att stötta innovativa entreprenörer
KPI: centrala resultatindikatorer används för att mäta de faktorer som är avgörande för en organisations framgång
Racer : relevanta (knutna till målen), accepterade, trovärdiga, enkla och solida (om de centrala resultatindikatorerna)
Rambudgetförordningen : rambudgetförordning för EU:s byråer/delegerade organ (kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 1271/2013)
Sjunde ramprogrammet : sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling 
och demonstration var ett av EU:s viktigaste instrument för att stödja forskning och innovation under perioden 
2007–2013
Smart-mål : specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna mål
Tillämpningsföreskrifterna/RAP : tillämpningsföreskrifter (genomförandebestämmelser) för budgetförordningen 
(kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012); i tillämpningsföreskrifterna förtydligas bestämmelserna 
för hur budgetförordningen ska genomföras
07
 Ordförklaringar
Artikel 36-organ : Artikel 36 i Efsas inrättandeförordning lägger grunden för nätverksbyggande med och mellan 
organisationer i medlemsstaterna som är verksamma inom de områden som Efsas uppdrag omfattar. Efsas styrelse 
har upprättat och uppdaterar en förteckning över behöriga organisationer som har rätt till bidrag enligt artikel 36.
Byrå : Decentraliserade byråer är organ som är skilda från EU-institutionerna och som är juridiska personer. De 
inrättas för en obestämd period för att utföra tekniska, vetenskapliga eller administrativa uppgifter som hjälper 
EU-institutionerna att utforma och genomföra sin politik. De stöder även samarbetet mellan EU och de nationella 
förvaltningarna genom att samla teknisk och specialiserad sakkunskap från både EU-institutionerna och nationella 
myndigheter.
Kunskapstriangel : Den högre utbildningens bidrag till sysselsättning och tillväxt kan förstärkas genom nära och 
ändamålsenliga kopplingar mellan utbildning, forskning och innovation – kunskapstriangelns tre sidor.
Ramavtal om partnerskap : Ett ramavtal om partnerskap är ett långsiktigt samarbete mellan en byrå och 
bidragsmottagarna. Där anges gemensamma mål, en beskrivning av de åtgärder man planerar att genomföra med 
hjälp av bidragen, förfarandet för att bevilja specifika bidrag och parternas allmänna rättigheter och skyldigheter 
enligt de specifika avtalen. Ett ramavtal om partnerskap kan gälla i upp till fyra år (utom när det gäller EIT som har 
sjuåriga ramavtal om partnerskap med KI-grupperna).
Samarbetsavtal : Ett samarbetsavtal är ett verktyg som ska motverka dubbelarbete och utveckla synergieffekter 
på relevanta verksamhetsområden. De formaliseras ofta genom ett samförståndsavtal. Det kan t.ex. handla om att 
öka det tekniska samarbetet mellan olika parter för att dela kunskap och utbyta erfarenheter och bästa praxis på 
områden av ömsesidigt intresse.
Servicenivåavtal : Ett servicenivåavtal kan ingå i ett serviceavtal och ange vilken servicenivå som krävs på ett antal 
centrala verksamhetsområden som motsvarar de viktigaste kvaliteterna som den upphandlande myndigheten 
förväntar sig.
08
 Sammanfattning
I
Under många år har revisionsrätten kritiserat olika aspekter av bidragsförvaltningen i sina särskilda årsrapporter om 
vissa byråers räkenskaper. Under åren 2013–2015 uppgick byråernas sammanlagda utgifter för bidrag till 740 mil -
joner euro. För att få en överblick över användningen av bidrag bestämde vi oss för att undersöka systemen och 
kontrollerna vid fem byråer: Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), Europeiska byrån för förvaltningen 
av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europeiska miljöbyrån 
(EEA), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll 
av sjukdomar (ECDC). Tillsammans stod dessa fem byråer för ungefär 92 % av de totala bidrag som betalades ut av 
byråer under perioden.
II
Vi övervägde
— om det var lämpligt att använda bidrag (i stället för exempelvis upphandling, servicenivåavtal osv.) för att upp -
nå de utvalda byråernas politiska mål,
— om förslagen – när bidrag används – väljs ut i enlighet med tillämpliga regler och övervakas på ett ändamålsen -
ligt sätt,
— om resultatet och ändamålsenligheten mäts och utvärderas.
III
Vi drar slutsatsen att de granskade byråerna i allmänhet beviljade och betalade ut bidrag i enlighet med reglerna. 
De flesta granskade byråerna har inte på ett tillfredsställande sätt övervägt alternativa finansieringsmöjligheter och 
följaktligen var bidrag inte alltid det bästa sättet att uppnå målen. De granskade byråerna har inte mätt bidragens 
ändamålsenlighet. Tilldelningsförfarandena, kontrollsystemen och resultatmätningen kan bli bättre. En del brister 
gäller en enskild byrå men de flesta gäller flera eller alla byråer.
09 Sammanfattning 
IV
Vi lämnar följande fem rekommendationer som bör vara till nytta för de byråer som för närvarande använder bidrag 
och för dem som överväger att göra det:
a) Innan byråerna använder bidrag bör de undersöka om det är det ändamålsenligaste verktyget. Förenklade kost -
nadsalternativ och direkt tilldelning bör alltid användas när det är berättigat.
b) Det bör framgå av byråernas arbetsprogram vilka verksamheter som ska genomföras med hjälp av bidrag, 
vilka specifika mål och förväntade resultat som ska uppnås genom de bidragsfinansierade åtgärderna och 
vilka planerade finansiella resurser och personalresurser som behövs för att genomföra de bidragsfinansierade 
åtgärderna.
c) De byråer som tillämpar särskilda bidragsförfaranden bör inrätta formella interna förfaranden när det gäller 
principerna om öppenhet och likabehandling och skydd mot potentiella intressekonflikter.
d) Byråerna bör förbättra sina kontrollsystem med avseende på genomförandet av bidragsfinansierade projekt.
e) Byråerna bör införa system för övervakning och rapportering som baseras på resultat- och effektorienterade 
centrala resultatindikatorer och på resultatet av efterhandsutvärderingar.
10
 Inledning
01 
Europaparlamentet och rådet har inrättat 41 byråer och andra decentraliserade 
organ. Byråernas totala budget för 2015 uppgick till ungefär 2,4  miljarder  euro 
eller 1,5 % av EU:s allmänna budget för 2015. De är separata juridiska perso -
ner som inrättas för en obestämd period för att utföra tekniska, vetenskapliga 
eller administrativa uppgifter som hjälper EU-institutionerna att utforma och 
genomföra sin politik. De stöder även samarbetet mellan EU och de nationella 
förvaltningarna genom att samla teknisk och specialiserad sakkunskap från både 
EU-institutionerna och nationella myndigheter. Byråerna kan välja mellan flera 
olika finansieringsverktyg när de fullgör sina uppgifter: bidragsfinansiering, of -
fentlig upphandling eller andra mekanismer som samarbetsavtal eller utläggning 
på entreprenad (genom servicenivåavtal).
02 
Den finansiering som byråerna beviljade i form av bidrag fördubblades från 
ungefär 166 miljoner euro 2013 till 333 miljoner euro 2015 (se figur 1 ). Det beror 
framför allt på en ökad verksamhet vid tre byråer: Europeiska institutet för in-  
novation och teknik (EIT), Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska byrån för 
GNSS (GSA). Figur 1Byråernas utbetalningar av bidrag mellan 2013 och 2015
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från byråerna.(miljoner euro)350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 miljoner euro240 miljoner euro333 miljoner euro
11 Inledning 
03 
Elva byråer använder bidrag för att uppnå sina politiska mål (se tabell 1 ).Tabell 1Byråernas utbetalningar av bidrag (mellan 2013 och 2015) per finansierad 
verksamhet
 Forskning, 
utveckling 
och innova -
tion (FoU och 
innovation)Vetenskap -
ligt sam -
arbete och 
samarbete 
mellan med -
lemsstaterUndersök -
ningarInsamling 
och analys av 
dataUtbildningTotalt belopp  
(miljoner 
euro)Andel per 
byrå
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
Efsa1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
ECNN  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
Cepol     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Totalt 
bidragsutbetalningar520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Andel per verksamhet 70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Byråer som valts ut för granskning.
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från byråerna.
12 Inledning 
04 
Vi granskade fem byråer (EIT, Frontex, EEA, Efsa och ECDC) som stod för 92 % av 
byråernas totala utgifter för bidragsfinansierade verksamheter. Vi valde ut byrå -
erna utifrån typen av verksamheter som finansierades genom bidrag, stödmotta -
garnas profil och volymen på utbetalningarna under åren 2013–2015 (se figur 2 ).Figur 2De utvalda byråernas utbetalningar av bidrag mellan 2013 och 2015
Källa:  Revisionsrätten utifrån uppgifter från byråerna.(miljoner euro)256
64
16
4
1
ECDC Miljöbyrån Efsa EIT Frontex2013
2014
2015
05 
De utvalda byråernas bidragsfinansierade verksamheter beskrivs i  ruta 1 .
13 Inledning Ruta 1
De granskade byråernas bidragsfinansierade verksamheter
Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)
EIT beviljar bidrag till kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) som består av nätverk av befintliga 
privata företag, forskningsinstitut och utbildningsanstalter som arbetar tillsammans med innovationsprojekt 
och hjälper eller finansierar enskilda innovatörer och företagare i hela Europa. Under 2014 gav EIT 214 miljo -
ner euro i bidrag till verksamheter i KI-grupperna (97 % av den årliga budgeten).
Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet  
vid Europeiska unionens yttre gränser (Frontex)
Frontex samordnar gemensamma havs-, mark- och flyginsatser mellan de stater som deltar i syfte att stärka 
säkerheten vid de yttre gränserna. Under 2014 kostade flyginsatserna 2 miljoner euro, havsinsatserna 28 mil -
joner  euro och markinsatserna 7  miljoner  euro. Frontex samordnar även repatriering mellan Schengenstaterna 
för att maximera effektiviteten och kostnadseffektiviteten i gemensamma återvändandeinsatser och ska se 
till att det ekonomiska stödet betalas ut under förutsättning att stadgan om de grundläggande rättigheterna 
följs. Under 2014 betalade Frontex 8 miljoner euro för sådana insatser. Dessa bidragsfinansierade insatser står 
för 50 % av Frontex årliga budget för 2014.
Europeiska miljöbyrån (EEA)
Europeiska miljöbyrån ska förse unionen och medlemsstaterna med objektiv, tillförlitlig och jämförbar infor -
mation på europeisk nivå. I det syftet stöder miljöbyrån sex europeiska ämnescentrum med bidrag (8 miljo -
ner euro eller 18,5 % av miljöbyråns budget för 2014). Dessutom har kommissionen delegerat genomförandet 
av den inledande driftsfasen av den globala övervakningen för miljö och säkerhet på land till miljöbyrån. Inom 
det programmet beviljade miljöbyrån bidrag till de deltagande staterna på 15 miljoner euro under 2014.
14 Inledning Ruta 1
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)
Efsa beviljar regelbundet bidrag till gemensamma vetenskapliga projekt och verksamheter som bidrar till 
Efsas uppdrag att verka för livsmedelssäkerhet i EU: insamling av uppgifter, förberedande arbete inför ve -
tenskapliga yttranden och annat vetenskapligt och tekniskt stöd. Endast de offentliga organ som tagits med 
i förteckningen över behöriga organisationer1 efter att ha utsetts av medlemsstaterna kan ansöka om bidrag. 
Under 2014 beviljade Efsa bidrag på ungefär 3,5 miljoner euro eller 4 % av myndighetens årliga budget.
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)
ECDC finansierar utbildning som ska stödja kapacitetsuppbyggnad i medlemsstaterna genom att anordna 
särskilda kurser och genom det europeiska utbildningsprogrammet för epidemiologer på fältet. Under 2014 
stod sådana kurser för ungefär 2 miljoner euro eller 3 % av centrumets årliga budget.
1 I artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för 
livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller 
livsmedelssäkerhet (EUT L 31, 1.2.2002, s. 1.) anges grunden för nätverkssamverkan med och mellan organisationer i medlemsstaterna.  
Efsas styrelse upprättar och uppdaterar en förteckning över behöriga organisationer som har rätt till bidrag enligt artikel 36.
15 Inledning 
06 
Byråernas bidragsfinansiering av olika verksamheter regleras genom den allmän -
na budgetförordningen2, tillämpningsföreskrifterna3 och rambudgetförordning -
en4, om inte annat anges i byråernas inrättandeförordningar (som för EIT och 
Frontex) eller grundläggande rättsakter. Dessutom gäller bestämmelserna för 
sjunde ramprogrammet eller Horisont 2020 för de byråer som arbetar med finan -
siering av forskningsverksamhet inom dessa program (EIT och GSA).
Beskrivning av byråernas bidrag
07 
Byråernas bidrag är direkta finansiella bidrag till stödmottagarna (oftast speciali -
serade institutioner/organ eller ideella organisationer i medlemsstaterna). Resul -
tatet av de bidragsfinansierade verksamheterna är stödmottagarnas egendom. 
Bidragen används för att finansiera
a) åtgärder vars syfte är att uppfylla ett av målen för unionens politik (så kallade 
bidrag för åtgärder),
b) administrationskostnader för de organ som inrättats för att uppnå ett 
specifikt eller allmänt mål inom byråns (unionens) politik (så kallade 
administrationsbidrag)5.
08 
Följande grundläggande principer för bidrag anges i budgetförordningen:
— Principen om samfinansiering: bidragsmottagaren ska bära en del av 
kostnaderna.
— Principen om icke-vinst: bidrag får inte syfta eller leda till att det uppkommer 
vinst för bidragsmottagaren.
— Principen om icke-retroaktivitet: bidrag får inte beviljas retroaktivt.
— Principen att bidrag inte får kumuleras: bara ett bidrag får beviljas för varje 
åtgärd.
— Principerna om öppenhet och likabehandling ska garanteras under hela 
bidragsprocessen, från meddelandet om ansökningsomgång till avslutandet.2 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 av den 
25 oktober 2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget och om upphävande 
av rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 
(EUT L 298, 26.10.2012, s. 1) 
(budgetförordningen).
3 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 1268/2012 
av den 29 oktober 2012 om 
tillämpningsföreskrifter för 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget (EUT L 362, 
31.12.2012, s. 1).
4 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 1271/2013 
av den 30 september 2013 
med rambudgetförordning 
för de organ som avses 
i artikel 208 i Europaparla-
mentets och rådets förordning 
(EU, Euratom) nr 966/2012 
(EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).
5 Se artikel 121 i budgetför-  
ordningen.
16 Inledning 
Uppgifter och ansvarsområden
09 
Bidragen genomförs av byråerna genom indirekt central förvaltning. Därmed 
har byråerna ansvaret för den fleråriga och årliga programplaneringen och (det 
operativa och finansiella) genomförandet av de åtgärder som deras bidrag finan -
sierar. I de fall där kommissionen delegerar genomförandet av en viss bidragsfi -
nansierad verksamhet till en byrå har den fortfarande det yttersta ansvaret för 
det övergripande genomförandet av bidragsbudgeten6. Det är därför avgörande 
att byråerna förvaltar de bidragsfinansierade verksamheterna ändamålsenligt för 
att EU:s mål ska uppfyllas och politiken genomföras.
10 
På byrånivå ingår följande system i bidragsförvaltningskontrollerna7:
a) Utvärderingar i förväg och i efterhand av byråernas bidrag till åtgärder och 
projekt.
b) Förfaranden för ansökningsomgångar och utvärderingspaneler.
c) Kontroller i förväg och i efterhand för att granska lagligheten och korrekt-  
heten i stödmottagarnas kostnadsredovisningar.
d) Övervakning och rapportering för att mäta framsteg och resultat när 
de gäller de bidragsfinansierade verksamheterna utifrån centrala 
resultatindikatorer.6 Kommissionen har exempelvis 
delegerat genomförandet av 
den inledande driftsfasen av 
den globala övervakningen 
för miljö och säkerhet på land 
till Europeiska miljöbyrån.
7 Se artiklarna 133 och 135 
i budgetförordningen och 
artikel 29.4 i rambudget-  
förordningen.
17
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
Revisionens inriktning och omfattning
11 
I våra särskilda årsrapporter har vi ofta pekat på brister i bidragsförvaltningen, 
framför allt när det gäller kontroller i förväg och i efterhand av kostnadsredovis -
ningar, tillförlitligheten i den externa revisorns förhandskontroller, övervakning -
en av det operativa genomförandet av bidragen och återvinningen av felaktiga 
utbetalningar.
12 
Under revisionen bedömde vi därför hur byråerna förvaltade bidragen och om de 
genomfördes i enlighet med reglerna. Vi delade upp granskningsfrågan i följande 
delfrågor:
a) Väljer byråerna bidrag därför att det är det lämpligaste finansieringsverkty -
get och stämmer de bidragsfinansierade verksamheterna väl med byråernas 
uppdrag och strategiska uppgifter och mål?
b) Garanterar byråernas förfaranden att förslag väljs ut i enlighet med gällande 
regler och att genomförandet av dem övervakas ändamålsenligt?
c) Mäter och utvärderar byråerna utfallet av bidragsfinansierade verksamheter 
ordentligt?
13 
Revisionen omfattade hela bidragsförvaltningsprocessen. Vi undersökte inte de 
socioekonomiska effekterna av byråernas bidrag.
18 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
Revisionsmetod
14 
Revisionen baserades på följande:
a) Vi besökte fem byråer på plats (EIT, Frontex, EEA, Efsa och ECDC) för att 
inhämta revisionsbevis avseende bidragsförvaltningsrutiner, intervjuade 
operativ och administrativ personal på nyckelpositioner, gick igenom doku -
mentation, analyserade internkontrollrutiner och undersökte det urval som 
anges i  bilagan .
b) Vi gick igenom inrättandeförordningarna, fleråriga och årliga arbetsprogram, 
bidragsplaneringsdokument, riktlinjer för bidragsförvaltningen och bidrags -
utvärderingsrapporter vid de fem byråer som vi valt ut för revisionsbesök.
c) Vi gjorde en detaljerad analys av 16 ansökningsomgångar och 75 bidrags-  
utbetalningar vid de fem utvalda byråerna under perioden januari 2013 till 
mars 2015 (se bilaga ).
15 
Revisionen baserades på den allmänna budgetförordningen och dess tillämp -
ningsföreskrifter, de granskade byråernas normer för internkontroll och inrättan -
deförordningar samt de fleråriga politiska ramarna för det politikområde som 
varje byrå verkar inom.
19
 Iakttagelser
16 
Vi redovisar våra iakttagelser i tre delar som motsvarar delfrågorna i punkt 12: a) 
det strategiska valet av finansieringsverktyg, b) genomförandet av det beslutet 
och c) mätningen av resultatet.
Byråerna övervägde inte alla finansieringsalternativ, 
bidrag var inte alltid det lämpligaste verktyget och 
byråernas planeringsdokument var inte helt 
anpassade till deras uppdrag och strategiska mål
Otillräcklig uppföljning av förhandsutvärderingar bidrog 
till att byråerna valde olämpliga finansieringsverktyg och 
utformade bidragen bristfälligt
Otillräcklig uppföljning av förhandsutvärderingar
17 
Byråerna är skyldiga att göra förhandsutvärderingar av sina program och verk -
samheter för att följa principen om sund ekonomisk förvaltning. Förhandsutvär -
deringen ska bland annat handla om det mervärde som en insats från EU medför, 
valet av det lämpligaste sättet att genomföra insatsen, den valda metodens 
kostnadseffektivitet och erfarenheterna från liknande åtgärder8.
18 
Både miljöbyrån och Efsa gjorde väl underbyggda utvärderingar innan de inled -
de sina respektive ansökningsomgångar. Efsas färdplan för det vetenskapliga 
samarbetet under 2014–2016 är ett exempel på god praxis när det gäller förhand -
sutvärdering. Det viktigaste syftet med färdplanen var att göra framtida bidrag 
ändamålsenligare och effektivare och samtidigt ta hänsyn till vilket mervärde 
insatsen ger (se ruta 2 ).8 Artikel 18.1 i tillämpnings-  
föreskrifterna.
20 Iakttagelser 
19 
För att en förhandsutvärdering ska bli ändamålsenlig är det viktigt att man drar 
lärdom av tidigare erfarenheter. År 2011 uppmärksammade man i en konse -
kvensbedömning av EIT9, där förhandsutvärderingskrav beaktades, vikten av att 
införa tillförlitliga övervakningsförfaranden för att mäta EIT:s och KI-gruppernas 
resultat10. EIT håller nu på att införa ett sådant övervakningssystem (se ruta 6  och 
punkt 45). Dessa brister i resultatövervakningen påverkar EIT:s genomförande av 
den konkurrensinriktade översynsmekanismen11.9 Förhandsutvärderingen 
genomfördes av kommis -
sionen och åtföljdes av ett 
förslag till ändring av EIT:s 
inrättandeförordning.
10 SEC(2011) 1433 final, 30.11.2011 
Impact Assessment – integrating 
ex-ante evaluation requirements  
(konsekvensbedömning – med 
förhandsutvärderingskrav), 
rekommendationerna 4 och 5.
11 Den konkurrensinriktade 
översynsmekanismen införs 
genom artikel 14.7 i EIT:s 
inrättandeförordning och är 
grunden för EIT:s finansiella 
bidrag till KI-grupperna. I det 
finansiella bidraget ingår en 
stödfinansieringsdel (60 % som 
fördelas lika mellan KI-grup -
perna) och en konkurrens-  
utsatt del (40 %). Den kon-  
kurrensutsatta finansierings-  
delen tilldelas utifrån tre 
kriterier med samma vikt: 1) 
KI-gruppens tidigare resultat, 
2) förslag till KI-gruppens 
verksamhetsplan och 
beräknad budget och 3) 
genomförandet av KI-grup -
pens fleråriga strategi. Se även 
punkt 73 i revisionsrättens 
särskilda rapport nr 4/2016 
Europeiska institutet för 
innovation och teknik måste 
ändra sitt arbetssätt och delar av 
sin utformning för att få de 
förväntade effekterna  http://
eca.europa.eu .Efsa använde sig av sina erfarenheter för att införa nya, ändamålsenligare 
bidragstyper 2015
Efsa gjorde sin förhandsutvärdering i syfte att stärka sitt framtida vetenskapliga samarbete med medlems -
staterna. I det syftet inledde Efsa under 2013 samråd med sitt nätverk av kontaktpunkter och den rådgivande 
diskussionsgruppen om vetenskapligt samarbete ( Advisory Forum Discussion Group on Scientific Cooperation ). 
Myndigheten beställde också en extern granskning för att bedöma vilka effekter de pågående bidrags- och 
upphandlingsprojekten hade på hur den fullgjorde sina uppgifter. Efsa analyserade utfallet och rekommen -
dationerna från dessa granskningar när den formulerade sin färdplan för det vetenskapliga samarbetet under 
2014–2016 och införde nya, ändamålsenligare bidragstyper, nämligen tematiska bidrag (t.ex. mikrobiella 
livsmedelsburna patogener) och bidrag till gemensamma projekt (t.ex. VectorNet).
Tematiska bidrag beviljas nu för breda prioriterade teman som fastställs på förhand i samarbete med med -
lemsstaterna. Efsa ökar det högsta bidragsbeloppet till 500 000 euro och uppmuntrar därmed förslag till stora 
strategiska projekt och minskar samtidigt medfinansieringsgraden till 50 % (jämfört med den tidigare medfi -
nansieringsgraden på 90 % för särskilda bidrag). Efsa räknar med att dessa nya bidrag kan ge det vetenskapli -
ga samarbetet högre mervärde och bättre kostnadseffektivitet.Ruta 2
21 Iakttagelser 
Olämpliga finansieringsverktyg
20 
Byråerna kan välja mellan flera olika finansieringsverktyg när de fullgör sina 
särskilda uppgifter, men valet begränsas till bidragsfinansiering, offentlig upp -
handling eller andra mekanismer som samarbetsavtal eller utläggning på entre -
prenad (genom servicenivåavtal). Valet ska bygga på en analys av byråns behov 
och resurser, målen, de potentiella stödmottagare som man riktar sig till och den 
konkurrensnivå som krävs för att garantera kostnadseffektivitet. De som deltar 
måste följa de krav som gäller för det finansieringsalternativ som byrån väljer.
21 
Vid bidragsförfaranden är stödkriterierna restriktivare och finansieringskriteri -
erna mindre strikta än vid upphandling. När det gäller förslag till bidragsbudget 
bedömer man t.ex. inte vilket förslag som är ekonomiskt fördelaktigast12 vilket 
man gör vid upphandling. Vid bidragsfinansiering kan konkurrensen i allmän -
het och priskonkurrensen i synnerhet vara mycket begränsad. Därför bör inte 
bidragsfinansiering vara det första finansieringsalternativet utan bara användas 
när det av vederbörligen motiverade skäl inte är lämpligt att använda offentlig 
upphandling.
22 
De granskade byråerna har inte tagit fram några särskilda riktlinjer och kriteri -
er, vilket krävs enligt normerna för internkontroll, som kan hjälpa ledningen att 
besluta om vilken finansieringsmekanism som är lämpligast för att genomföra en 
viss uppgift eller verksamhet.
23 
Några av de granskade byråerna (Frontex, Efsa och ECDC) har betalat ut bidrag 
för köp av specifika tjänster eller produkter från offentliga organ med mycket 
specialiserad sakkunskap inom det område där byrån är verksam. Som stöd för 
sitt tillvägagångssätt har de hänvisat till sitt åliggande att öka samarbetet och 
nätverksbyggandet med sina offentliga samarbetspartner och påpekat att upp -
handlingsreglerna gör det svårt att begränsa tillträdet för konsortier och utesluta 
privata organ med en potentiell intressekonflikt. Men vi har konstaterat att dessa 
byråer ibland antingen använde både bidrag och upphandling för liknande tjäns -
ter (Efsa och Frontex) eller inte undersökte andra alternativ (Efsa och ECDC). Se 
exemplen i  ruta 3 .12 Enligt artikel 203 i tillämp-
ningsföreskrifterna om 
tilldelningskriterier för bidrag 
krävs enbart att utvärderingen 
säkrar en god förvaltning av 
unionsmedlen.
22 Iakttagelser 
Exempel på när bidrag inte är det ändamålsenligaste verktyget
Efsa använder särskilda bidrag och upphandlingar för vetenskapliga studier och uppgiftsinsamling
Efsa beviljar regelbundet särskilda bidrag till projekt och verksamheter som stöder Efsas uppdrag när det 
gäller insamling av uppgifter, förberedande arbete inför vetenskapliga yttranden och andra vetenskapliga 
studier. Endast de offentliga partner som finns med i förteckningen över behöriga organisationer kan ansöka 
om bidrag.
Efsa gör även upphandlingar för det förberedande arbetet inför vetenskapliga yttranden och kortfristiga ve -
tenskapliga studier som är öppna för allmänheten och privata organ. Av de organisationer som valdes ut vid 
dessa upphandlingar var hälften sådana organisationer som nämns i artikel 36 i inrättandeförordningen13 och 
hälften andra organisationer. Men Efsa undersökte inte upphandlingsalternativet för de granskade projekten.
Flygövervakning inom ramen för gemensamma Frontexinsatser
Frontex har normalt finansierat dessa insatser genom bidrag till de deltagande statliga myndigheterna, och 
ersättningen har varierat mellan 4 800 och 6 900 euro per patrulleringstimme. Under 2012 och 2013 inled -
de Frontex försöksprojekt för att bedöma om det var hållbart att genomföra flygövervakning med hjälp av 
upphandling. Det resulterade i att man fastställde ett paketpris på 2 250 euro per patrulleringstimme. År 2015 
inledde Frontex på grundval av resultatet av försöksprojekten ett upphandlingsförfarande för ramavtal efter 
förnyad konkurrensutsättning. Det resulterade i att elva anbud valdes ut (sex kontrakt tilldelades för maritim 
flygövervakning och fem för flygövervakning av landområden). Vår jämförande analys av den maritima flyg-  
övervakningen tyder på att privata organ tillhandahöll lämpligare mindre flygplan som är specialiserade på 
flygövervakning, i stället för de större flygplan som vanligen används för militära ändamål eller civilflyg och 
som de deltagande medlemsstaterna erbjöd. Därmed sjönk genomsnittspriset per timme till 2 300 euro från 
den tidigare ersättningen på 5 700 euro.
ECDC använder bidrag till vetenskapliga studier
ECDC använde bidrag till de vetenskapliga studierna Vaccine European New Integrated Collaboration Effort- 
Phase III  (ny europeisk samarbetsinsats för vaccination – fas III) (VENICE III) och European Reference Laboratory 
Network for Tuberculosis  (europeiskt referenslaboratorium för tuberkulos) (ERLTB-net). Centrumet menade att 
det fanns historiska orsaker till att det använde bidrag och att det kände väl till bidragsfinansieringsmodellen, 
det delade egenansvaret och vikten av inhämtade uppgifters konfidentialitet. Men det undersökte inte möj -
ligheten att använda sig av upphandling innan ansökningsomgången inleddes.
13 Artikel 36 i förordning (EG) nr 178/2002 lägger grunden för nätverksbyggande med organisationer i medlemsstaterna som är verksamma inom 
Efsas uppdrag. Efsas styrelse upprättar och uppdaterar en förteckning över behöriga offentliga organisationer som utsetts av medlemsstaterna. 
För närvarande finns 330 offentliga organ på förteckningen.Ruta 3
23 Iakttagelser 
Bristfälligt utformade bidrag
24 
För att undvika en onödigt stor administrativ börda på både byråer och stöd -
mottagare anges i budgetförordningen och tillämpningsföreskrifterna att bidrag 
i undantagsfall får beviljas direkt utan ansökningsomgång14 och i bestämmelser -
na uppmuntras användningen av förenklade kostnadsalternativ för att under -
lätta bidragsförvaltningen, särskilt när det gäller små bidragsbelopp (bidrag på 
mindre än 60 000 euro)15.
25 
Vid revisionen fann vi flera fall där de granskade byråernas förfarande för bevil -
jande av bidrag medförde en stor administrativ börda för både byrån och stöd -
mottagarna när man inte utnyttjade dessa tilldelningsalternativ (se exemplet 
i ruta 4 ).14 Enligt artikel 190 i tillämp-
ningsföreskrifterna får bidrag 
beviljas direkt till offentliga 
organ eller medlemsstater 
som utsetts till bidrags-
mottagare enligt en grund-  
läggande rättsakt eller i fråga 
om åtgärder som på grund av 
sin särskilda beskaffenhet 
måste genomföras av en viss 
typ av organ därför att de 
kräver särskild teknisk 
kompetens och hög grad av 
specialisering.
15 Artiklarna 123 och 124 i 
budgetförordningen och 
artikel 181 i tillämpnings-
föreskrifterna anger att 
ersättningar ska betalas ut  
på grundval av enhetskost-
nader, enhetsbelopp eller 
finansiering till schablonsats.
Exempel på onödigt tungrodda förfaranden för beviljande av bidrag
ECDC:s utbytesprogram
Varje år skickar ECDC inbjudningar att lämna in förslag till ramavtal om partnerskap till de erkända utbild -
ningsinstitut som har tagit emot epidemiologer inom EPIET-programmet under det föregående året. Innan 
centrumet beviljar ett EPIET-utbyte gör det en fullständig utvärdering utifrån de kriterier som meddelats i den 
begränsade ansökningsomgången. Utvärderingen innebär en onödigt stor administrativ börda för både cen -
trumet och utbildningsinstituten, framför allt som ECDC redan har godkänt dem som erkända utbildningsin -
stitut. ECDC kunde ha beviljat bidrag direkt utan ansökningsomgång16.
16 Artikel 190.1 f i tillämpningsföreskrifterna.Ruta 4
26 
Om man väljer en olämplig bidragsform kan det också göra att genomförandet 
och övervakningen av de bidragsfinansierade verksamheterna blir mycket inef -
fektiv. Byråer kan använda förenklade kostnadsalternativ i större utsträckning (se 
exemplen i  ruta 5 ).
24 Iakttagelser 
27 
Efsas förenklade kostnadsalternativ för bidragsfinansieringen av kontaktpunk -
terna är ett effektivt genomförande av små bidragsbelopp. Kontaktpunkterna 
stöder Efsa i det praktiska genomförandet av nätverksbyggande och vetenskap -
ligt samarbete. De fungerar som en förbindelselänk mellan Efsa och de nationella 
myndigheterna för livsmedelssäkerhet, forskningsinstitut, konsumenter och 
andra berörda. Under 2015 ingick Efsa direkt fleråriga bidragsöverenskommelser 
med sina kontaktpunkter för tillhandahållandet av på förhand fastställda åter -
kommande tjänster. Det årliga bidraget till varje kontaktpunkt (små bidragsbe -
lopp under 60 000  euro) baserades på enhetsbelopp vid beräkningen för vilken 
Efsa använde två källor: a) tidigare uppgifter om kostnadsredovisningar (som 
samlats in under de sju senaste åren av samarbete och b) uppgifter från Euros -
tat om löner till offentliganställda i de olika medlemsstaterna. Vid årets utgång 
kunde Efsa betala det totala bidragsbeloppet på grundval av de tjänster som 
tillhandahållits utan att behöva begära in verifierande underlag för de exakta 
kostnaderna, och därigenom minskade Efsa den administrativa bördan betydligt 
för sina partner och sina egna kostnader för förhandskontroller.Exempel på användning av en olämplig bidragsform
Europeiska miljöbyråns europeiska ämnescentrum och EIONET
De europeiska ämnescentrumen ingår i Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning 
(EIONET) och stöder miljöbyrån i genomförandet av arbetsprogrammen. Miljöbyrån ingår ramavtal om part -
nerskap med konsortier när ett ämnescentrum inrättas, eftersom partnerorganisationerna måste samla sin 
sakkunskap för att behandla varje ämne. De flesta av miljöbyråns partner är organ inom offentliga sektorn, 
eftersom insamling och bedömning av och rapportering om miljöinformation främst sker i den sektorn. Det 
krävs en stor administrativ arbetsinsats för att förbereda och sedan analysera kostnadsredovisningar från över 
40 samarbetspartner eftersom bidragen finansieras på grundval av direkta stödberättigande kostnader. Miljö -
byrån skulle ha kunnat undersöka noggrannare om förenklade kostnadsalternativ kunde användas för dessa 
bidrag17.
Löpande kostnader för Frontex flygövervakning
Frontex finansierar de deltagande staternas mark-, havs- och flyginsatser vid gränserna med bidrag. En del av 
dessa insatser är flygövervakning. Bidragsystemet för flygövervakning innebär att ersättning betalas ut för 
redovisade löpande kostnader som framför allt utgörs av kostnader för avskrivningar, underhåll, bränsle och 
ersättning till besättningen per flygtimme. De deltagande myndigheterna använder olika metoder för att be -
räkna och redovisa sina underhållskostnader och uppdragskostnader (särskilt ersättningarna till besättningen) 
vilket gör förvaltningen av dessa bidrag särskilt ineffektiv och tungrodd.
17 Artiklarna 123 och 124 i budgetförordningen.Ruta 5
25 Iakttagelser 
Ofullständiga årliga planeringsdokument där byråernas 
bidragsfinansierade åtgärder inte var helt anpassade till 
deras uppdrag och strategiska mål
Smart-mål har inte fastställts för resultat och effekter
28 
Byråerna ska ta fram fleråriga och årliga arbetsprogram som anger mål, förvän -
tade resultat och resultatindikatorer18. Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta 
och tidsbundna mål (Smart-mål) ska fastställas för alla byråernas verksamhetsom -
råden19. Det årliga arbetsprogrammet ska stämma överens med det fleråriga  
arbetsprogrammet och ange vilka verksamheter som ska finansieras20. De bi -
dragsfinansierade verksamheterna ska vara tydligt kopplade till målen i byråer -
nas arbetsprogram21.
29 
Vår granskning av de senaste årliga arbetsprogrammen (2013–2015) visade för 
alla granskade byråer att det i allmänhet inte fanns några Smart-mål. I de flesta 
fall var målen antingen allmänna beskrivningar av de bidragsfinansierade verk -
samheter som planerades för året eller vaga beskrivningar av output. Avsakna -
den av Smart-mål gjorde det svårare för de granskade byråerna att visa att de 
bidragsfinansierade verksamheterna stämde överens med deras strategiska mål 
och deras uppdrag enligt inrättandeförordningarna (se exempel i  ruta 6 ).18 Artikel 32 i rambudget-  
förordningen.
19 Artikel 29.4 i rambudget-  
förordningen.
20 Artikel 32.3 i rambudget-  
förordningen.
21 Artikel 121.1 i budget-  
förordningen.
26 Iakttagelser 
Exempel på dåligt definierade mål i de årliga arbetsprogrammen
EIT har inga Smart- mål på hög nivå i sitt årliga arbetsprogram när det gäller förväntade 
innovationsförbättringar
EIT fastställde inga Smart-mål på hög nivå i sitt årliga arbetsprogram när det gäller vilka innovation som för -
väntas uppnås genom synergieffekter från KI-gruppernas kunskapstriangel (forskning, utbildning och innova -
tion) eller när det gäller de befintliga KI-gruppernas hållbarhet. Därmed garanterade inte det årliga arbetspro -
grammet att bidragsmålen i KI-gruppens verksamhetsplan var helt i linje med och stödde uppnåendet av EIT:s 
strategiska mål, det strategiska innovationsprogrammet och Horisont 2020.
ECDC har inga Smart-mål för återkommande bidragsfinansierade verksamheter i sitt årliga 
arbetsprogram
Sedan ECDC tog över EPIET-programmet från kommissionen 2006 har centrumet utbildat ungefär 450 epide -
miologer och utbildar för närvarande tolv per år. Men medlemsstaterna har också utbildat egna epidemio -
loger, och ECDC har inga uppgifter om hur många specialister som utbildas i medlemsstaterna. Därför finns 
det inga relevanta och tidsbundna strategiska mål i centrumets strategi för utbildning i folkhälsofrågor (som 
antogs i juni 2015). ECDC kunde inte visa i sitt årliga arbetsprogram hur dess återkommande bidrag till utbild -
ning i folkhälsofrågor skulle bidra till att centrumet fullgjorde sitt övergripande uppdrag och uppnådde sina 
övergripande strategiska mål för epidemiologisk övervakning i EU och förmågan att kartlägga och kontrollera 
sjukdomsutbrott.
Frontex har inga kvantitativa mål och målvärden för sina gemensamma insatser
Frontex har fastställt operativa program för alla sina bidragsfinansierade gemensamma insatser. De senaste 
åren har Frontex flera gånger fått i uppdrag att söka efter och rädda människor i samband med migrations -
krisen, vilket påverkade dess planering. I de flesta operativa programmen – inbegripet Frontex tre största 
program (Hermes, Triton and Poseidon Sea) – fastställdes mål men de var inte kvantitativa och det fanns inga 
specificerade målvärden. Avsaknaden av kvantifierade mål försvårar mätningen av de gemensamma insatser -
nas ändamålsenlighet på lång sikt.Ruta 6
27 Iakttagelser 
Finansieringsbesluten var ofullständiga
30 
Byråerna ska anta finansieringsbeslut innan de inleder en ansökningsomgång22. 
Om det inte finns ett sådant beslut måste det årliga arbetsprogrammet innehålla 
mål, ungefärliga belopp och högsta tillåtna samfinansieringssats för de planera -
de bidragsfinansierade verksamheterna23 så att det uppfyller de rättliga kraven 
och kan fungera som finansieringsbeslut24.
31 
I de flesta fall hade de granskade byråerna inte fattat några separata finansie -
ringsbeslut och de årliga arbetsprogrammen innehöll inte de uppgifter25 som 
krävs för att utgöra giltiga finansieringsbeslut för de bidragsfinansierade åtgär -
derna (se exempel i  ruta 7 ).22 Artikel 68.2 och 68.3 i ram-  
budgetförordningen.
23 Artikel 188 i tillämpnings-  
föreskrifterna.
24 Artikel 94 i tillämpnings-
föreskrifterna och artikel 68 
rambudgetförordningen.
25 De årliga arbetsprogrammen 
ska ange vilka av de planerade 
verksamheterna för året som 
genomförs med hjälp av ram-  
avtal om partnerskap eller 
särskilda bidragsöverens-
kommelser, vilken form av 
bidrag som planeras, mål  
och förväntade resultat, 
ungefärliga belopp och 
högsta tillåtna samfinansierings-  
sats för de planerade bidrags-  
finansierade verksamheterna.
Exempel på årliga arbetsprogram som inte utgör giltiga finansieringsbeslut
Miljöbyråns årliga arbetsprogram för 2013 angav inte det ungefärliga beloppet
Under 2013 undertecknade miljöbyrån ramavtal om partnerskap med europeiska ämnescentrum för fyra år. 
Men i de aktuella programplaneringsdokumenten (det årliga arbetsprogrammet och ansökningsomgångarna) 
angavs inte det ungefärliga beloppet.
EIT:s årliga arbetsprogram innehöll inte viktiga uppgifter om bidragen till KI-grupperna
EIT:s årliga arbetsprogram innehöll inte viktiga uppgifter om de planerade årliga specifika bidragsöverens -
kommelserna med KI-grupperna, t.ex. högsta tillåtna särskilda bidragsbelopp per år och KI-grupp, EIT:s mot -
svarande årliga mål och förväntade resultat och indikatorer.Ruta 7
28 Iakttagelser 
Byråerna hanterade bidragen i stort sett i enlighet 
med reglerna men brister förekom vid en del bidrags-
tilldelningar, experturval och internkontrollrutiner
I några specifika fall följde inte bidragsurvalet och tilldel-
ningsförfarandena de grundläggande principerna fullt  
ut och riskerna för potentiella intressekonflikter kvarstår
32 
Byråerna ska följa principerna om öppenhet och likabehandling när de bevil -
jar bidrag, och även när de väljer ut de experter som eventuellt är inblandade 
i tilldelningsförfarandena. De ska också vidta nödvändiga åtgärder till skydd mot 
potentiella intressekonflikter.
33 
Byråer som tillämpade budgetförordningens förfaranden för bidragsurval och 
tilldelning (dvs. miljöbyrån, Efsa och ECDC) följde de principerna. Vi konstaterade 
brister i hur byråerna tillämpade särskilda förfaranden för val av experter och 
beviljande av bidrag utifrån undantag i inrättandeförordningen och den grund -
läggande rättsakten (dvs. EIT och Frontex).
Risk för bristande efterlevnad av principerna om öppenhet och 
likabehandling.
34 
Bidrag ska omfattas av principerna om öppenhet och likabehandling26. De 
urvals- och tilldelningsförfaranden som byråerna anger i meddelandena om 
ansökningsomgångar ska garantera att alla ansökningar behandlas lika och att 
bidraget beviljas det lämpligaste förslaget utifrån de kriterier som offentliggjorts 
i meddelandet27. I meddelandet ska man tydligt skilja på kriterierna för urval och 
tilldelning. Urvalskriterierna måste göra det möjligt att bedöma de sökandes 
finansiella, yrkesmässiga och tekniska kapacitet att fullfölja de föreslagna bidags -
finansierade åtgärderna. Tilldelningskriterierna ska göra det möjligt att bedöma 
kvaliteten på de enskilda förslagen (med hänsyn till de fastställda målen och 
prioriteringarna för den bidragsfinansierade åtgärden)28.
35 
Vi konstaterade att Frontex och EIT hade fastställt sina förfaranden utifrån undan -
tag i sina inrättandeförordningar. Sådana förfaranden ger inga garantier för att 
byråerna helt och hållet säkrar principerna om öppenhet och likabehandling (se 
närmare uppgifter i  ruta 8 ).26 Artikel 125.1 i budgetför-  
ordningen.
27 Artiklarna 203.2 och 204.1 
i tillämpningsföreskrifterna.
28 Artikel 132 i budgetför-
ordningen och artiklarna  
202 och 203 tillämpnings-  
föreskrifterna.
29 Iakttagelser 
Förfaranden för ansökningsomgångar som baseras på undantag 
i inrättandeförordningen
Frontex användning av förhandlingsgrupper i bilaterala samtal
I enlighet med sin inrättandeförordning använder Frontex inte ansökningsomgångar för att bevilja bidrag till 
gemensamma insatser. I stället ingår man fyraåriga ramavtal om partnerskap med de deltagande staternas 
myndigheter. Varje år utser Frontex insatsavdelning informellt förhandlingsgrupper och fastställer de årliga 
resurser som krävs för gemensamma insatser under det kommande året. Sedan förhandlar Frontex bilateralt 
med de deltagande staterna och fastställer deras bidrag i form av personal och teknisk utrustning. Förhand -
lingsgrupperna har mandat att godta eller omförhandla de resurser som de deltagande staterna föreslår. Men 
varken beslutet om förhandlingsgruppernas sammansättning eller om vilka resurser som skulle begäras fat -
tades av direktören eller styrelsen. Dessutom utsågs inte förhandlingsgrupperna formellt av direktören eller 
styrelsen. Följaktligen kan förfarandena för särskilda bidrag till gemensamma insatser inte helt garantera att 
principerna om öppenhet och likabehandling följs.
EIT:s förfarande för att utse KI-grupper
De kriterier som angavs 2014 i inbjudan att lämna förslag till KI-grupper speglade bestämmelserna i EIT:s inrät -
tandeförordning om hur KI-grupperna ska väljas ut och utses29. Kriterierna användes dock som både urvalskri -
terier (teknisk, operativ och finansiell kapacitet) och tilldelningskriterier (den föreslagna innovationsstrategins 
kvalitet och potential), med viss överlappning när det gäller delkriterier. Det fastställdes inte heller något 
gränsvärde för när förslagen skulle nå utfrågningsstadiet.
När EIT:s styrelse utser en KI-grupp beaktar den resultatet av den externa expertutvärderingspanelen, rappor -
ten från panelen som lämnar den slutliga rekommendationen och utfallet av styrelsens utfrågning av de tre 
främsta KI-gruppskandidaterna. När det gäller denna inbjudan från 2014 noterade vi att styrelsens bedömning 
var kvalitativ och utan poängsättning. Dessutom specificerades varken i inbjudan eller i EIT:s interna riktlinjer 
hur styrelsen skulle vikta de olika panelernas utvärderingsresultat. Dessa brister kan innebära att kandidater -
na inte behandlas lika och minska ändamålsenligheten i processen för att välja ut och utse KI-grupper.
29 Artikel 7.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska institutet för 
innovation och teknik (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1).Ruta 8
30 Iakttagelser 
Riskerna för potentiella intressekonflikter kvarstår
36 
De externa experter som ska bistå en byrå med utvärderingen av bidragsan -
sökningar bör väljas ut med vederbörlig hänsyn till potentiella intressekonflik -
ter30. Förteckningar över experter ska upprättas efter uppmaningen att lämna 
intresseanmälan31.
37 
Revisorerna konstaterade att Frontex och EIT inte hade gjort tillräckligt för att 
undvika potentiella intressekonflikter (se ruta 9 ).30 Artikel 204.1 i tillämpnings-
föreskrifterna. Se även särskild 
rapport nr 15/2012 Hantering 
av intressekonflikter vid utvalda 
EU-organ  (http://eca.europa.
eu).
31 Artikel 287 i tillämpnings-  
föreskrifterna.
Utnämning av experter och potentiella intressekonflikter
Frontex har ingen lämplig strategi för intressekonflikter
Alla anställda vid Frontex ska varje år underteckna en intresseförklaring men det finns inga formella krav 
på att de lämnar en försäkran om att det inte föreligger några intressekonflikter innan de deltar i bilaterala 
förhandlingsgrupper. Frontex har inte utarbetat någon lämplig strategi när det gäller intressekonflikter för de 
anställda som är med i förhandlingsgrupper.
EIT:s utnämning av experter
När EIT väljer ut de externa experter som ska utvärdera KI-gruppernas förslag och verksamhetsplaner använ -
der institutet artikel 89 i sin budgetförordning för att frångå skyldigheten att begära in intresseanmälningar. 
EIT har dock ännu inte helt och hållet slagit fast interna förfaranden för hur detta undantag ska tillämpas.
I praktiken upprättade EIT sin expertpool med hjälp av befintliga förteckningar över experter och databaser 
över experter vid andra EU-institutioner (framför allt kommissionen) och med personer som inte stod på dessa 
listor på rekommendation av EIT:s styrelse och personal. Kontraktet med en av de viktigaste externa experter -
na tilldelades direkt i samband med ansökningsomgången för KI-grupper 2014.
Potentiella intressekonflikter bedöms av EIT:s direktör, och beslut om avhjälpande åtgärder fattas från fall 
till fall. Det fanns inga bevis på att det hade gjorts en ändamålsenlig bedömning av sådana situationer där 
samma expert har flera olika åtaganden samtidigt som alla innebär potentiella intressekonflikter. Dessa brister 
ökar risken för åsidosättande av principen om icke-diskriminering och för potentiella intressekonflikter.Ruta 9
31 Iakttagelser 
Byråerna har överlag förbättrat hanteringen och kontrollerna 
av bidrag men vissa risker kvarstår
38 
Betalningarna ska vara föremål för förhands- och efterhandskontroller som 
bekräftar att de följer gällande bestämmelser och är förenliga med principen om 
sund ekonomisk förvaltning32. För bidrag över beloppsgränsen krävs ett styrkan-  
de intyg om redovisningarna för åtgärden utfärdat av en oberoende extern auk -
toriserad revisor eller en tjänsteman33. Endast sådana kostnader som faktiskt och 
med nödvändighet belastar mottagaren under det att åtgärden genomförs och 
som är angivna i budgeten för åtgärden berättigar till ersättning34.
Förhands- och efterhandskontroller
39 
Revisionsrätten gjorde uttalanden med reservation avseende de transaktio -
ner som ligger till grund för EIT:s och Frontex räkenskaper för 2012 och 2013 på 
grund av att det saknades ändamålsenliga förhands- och efterhandskontroller av 
bidragsutbetalningar. Vi gjorde liknande iakttagelser vid miljöbyrån och ECDC, 
men i de fallen gjorde vi ett uttalande utan reservation. Som svar på våra utta -
landen skärpte de granskade byråerna betydligt sina kontrollförfaranden och har 
även reviderat sina kontrollriktlinjer och revisionsstrategier. Även om revisionsrät -
tens revisionsuttalande för alla byråer som baseras på finansiella revisioner och 
regelefterlevnadsrevisioner under 2014 var ett uttalande utan reservation konsta -
terade vi fortfarande brister i förfarandena för kontroller av bidragsutbetalningar. 
Konkreta exempel på kvarstående systembrister finns i  ruta 10 .32 Artikel 45 i rambudget-  
förordningen.
33 Enligt artikel 207 i tillämpnings-  
föreskrifterna krävs ett intyg 
när det gäller bidrag för åtgär-  
der på över 750 000 euro och 
när det gäller administrativa 
bidrag på över 100 000 euro. 
Några byråer har lägre belopps-  
gränser i sina interna riktlinjer.
34 Artikel 126 i budgetförord-  
ningen.
32 Iakttagelser 
Andra brister i internkontrollen
40 
Vi konstaterade att EIT:s bidragsöverenskommelser under perioden 2013–2014 
i genomsnitt undertecknades tre månader in på kalenderåret. Bidragsöverens -
kommelserna för 2015 undertecknades inte förrän i juni 2015.
41 
Under 2013 och 2014 undertecknade miljöbyrån ramavtal om partnerskap med 
fem europeiska ämnescentrum som kommer att gälla fram till 2018. Miljöbyrån 
har varken uppskattat eller offentliggjort budgeten för hela perioden för ramav -
talen. Följaktligen har inget finansiellt tak fastställts. Ramavtalet för partnerskap 
kan i själva verket användas i obegränsad utsträckning till särskilda bidragsöver -
enskommelser, även om det övervakas på årsbasis.Exempel på brister i förfarandena för förhandskontroller av bidrag
Miljöbyrån
Ett europeiskt ämnescentrum lämnade in en slutlig kostnadsredovisning för verksamheter där en partner 
hade redovisat kostnader på 180 000 euro för det år som slutade den 31 december 2013. Vid förhandskontrol -
len upptäcktes fel i metoden för beräkning av samarbetspartnerns redovisade bruttoersättning till personalen 
(mer än 40 % ansågs vara icke stödberättigande), men hela beloppet betalades ut ändå.
Frontex
Rapporterna om de gemensamma insatserna för gränsövervakning i luften, till havs och på land från de stater 
som deltog varierade kraftigt med avseende på längd, struktur och innehåll. Det gjorde det svårare att göra 
effektiva förhandskontroller av kostnadsredovisningarna.
ECDC
År 2014 gjordes de första efterhandskontrollerna av verksamheter under 2012  och  2013 som finansierades 
genom bidrag från ECDC. Vi granskade sex bidragsfinansierade åtgärder som gällde fyra stödmottagare. 
Efterhandskontrollen visade att det för en av stödmottagarna inte fanns tillräckliga bevis för att fastställa de 
direkta kostnaderna för åtgärden. Stödmottagarens personal var anställda inom flera projekt och det fanns 
inget tidregistreringssystem. Resultatet av efterhandskontrollen visar att systemet för förhandskontroller 
behöver förbättras ytterligare.Ruta 10
33 Iakttagelser 
Bidragen bidrog i allmänhet till genomförandet av den 
granskade byråns verksamhet men byråerna har inte 
inrättat tillfredsställande övervakningssystem för att 
mäta de bidragsfinansierade verksamheternas över-
gripande ändamålsenlighet och efterhandsutvärde-
ringar saknades eller var ofullständiga
Avsaknad av centrala resultatindikatorer
42 
För varje verksamhet ska måluppfyllelsen övervakas med hjälp av resultatindika -
torer35. Resultatindikatorerna ska finnas med i byråernas årliga arbetsprogram36 
(se exempel på resultatindikatorer i  figur 3 ).35 Artikel 29.4 i rambudget-  
förordningen.
36 Artikel 32.3 i rambudget-  
förordningen.Figur 3 Exempel på input- output-, resultat- och effektindikatorer
Förändring som följer av genomförandet av en åtgärd. Resultatindikatorer mäter de omedelbara eﬀekterna av den aktuella 
verksamheten och tittar på de direkta adressaterna.Exempel: antal nystartade och avknoppade företag som skapats som en direkt output av en KI-gruppsverksamhet och antal fall av inhämtande och överföring av kunskap som en KI-gruppsverksamhet resulterar i.Det som direkt produceras eller tillhandahålls med de EU-medel som tilldelats en verksamhet/åtgärd.Outputindikatorerna övervakar vad verksamheten förväntas leda till.Exempel: inköp av akademiska utbildningstjänster på universitetsnivå.Medel som byråerna och stödmottagarna mobiliserar för att uppnå byråernas politiska mål.
Åtgärdens slutliga eﬀekter på hög nivå (på lång sikt). Dessa eﬀekter påverkas av en lång rad andra (externa) faktorer. Eﬀektindikatorerna visar vad ett lyckat utfall av en verksamhet/en åtgärd ska vara i form av eﬀekter på ekonomin/samhället bortom de direkta eﬀekterna av verksamheten/åtgärden.Exempel: förbättra resultatet av EU:s innovationssystem: indikatorerna kan gälla antal marknadsledande produkter som införts av företag i EU, bruttoutgifter för FoU i EU och nettoinﬂöde och nettoutﬂöde av utländska direktinvesteringar.INPUT
OUTPUT
RESULTAT
EFFEKT
Källa:  Revisionsrätten baserat på kommissionens riktlinjer Horizon 2020 Indicators: Assessing the results and impact of Horizon 2020  (indikatorer för 
Horisont 2020: att bedöma resultatet och effekterna av Horisont 2020).
34 Iakttagelser 
43 
I sina fleråriga och årliga arbetsprogram fastställde de granskade byråerna visser -
ligen några grundläggande outputrelaterade resultatindikatorer för de bidrags-  
finansierade verksamheterna, men de har inte fastställt några centrala resultat-  
indikatorer som uppfyller Racerkriterierna37 när det gäller resultat och effekter. 
Därför kunde de inte övervaka de bidragsfinansierade verksamheternas enhetlig -
het och ändamålsenlighet eller mäta vilka resultat och effekter som uppnåtts.
44 
Frontex hade 38 resultatindikatorer i sina årliga arbetsprogram för att övervaka 
sina insatser och verksamheter. Endast ett fåtal används dock för rapportering, 
och ingen av de indikatorer som används mäter på ett tillfredsställande sätt hur 
ändamålsenliga de bidragsfinansierade verksamheterna är. Ändamålsenligheten 
i Frontex övervaknings- och rapporteringssystem begränsas av att endast ett få -
tal av de många resultatindikatorerna faktiskt analyserades i rapporteringssyfte.
45 
EIT har ännu inte infört något heltäckande utvärderingssystem för att övervaka 
sina egna och KI-gruppernas verksamheter så som krävs enligt inrättandeför -
ordningen, förordningen om Horisont 2020 och EIT:s strategiska innovationspro -
gram38. EIT:s centrala resultatindikatorer är fortfarande mer inriktade på input och 
output än på resultat och effekter. Därför går det inte att bedöma vilken effekt 
kunskapstriangelns synergieffekter har på innovationen.
Inga eller ofullständiga efterhandskontroller
46 
För att göra beslutsfattandet ändamålsenligare ska byråerna göra utvärderingar 
i efterhand av viktiga verksamheter39. Verksamheter som finansieras på årsbasis 
ska utvärderas minst en gång vart sjätte år40. Vid utvärderingarna ska resultatet 
av såväl fleråriga bidragsfinansierade verksamheter som årliga bidragsfinansiera -
de åtgärder analyseras så att man kan kontrollera att de stämde överens med de 
fastställda målen41.
47 
Men de granskade byråerna har inte alltid gjort några utvärderingar i efterhand, 
och de som gjorde det använde inte resultatet av dem till att förbättra sin över -
vakning och rapportering av de bidragsfinansierade verksamheterna.37 Relevanta (knutna till målen), 
accepterade, trovärdiga, enkla 
och solida.
38 Artikel 7a i förordning (EG) 
nr 294/2008.
39 Artikel 29.5 i rambudgetför-
ordningen och artikel 18.3 
tillämpningsföreskrifterna.
40 Artikel 18.3 b i tillämpnings-  
föreskrifterna.
41 Artikel 18.3 i tillämpnings-  
föreskrifterna.
35 Iakttagelser 
48 
Under 2013 gjorde Efsa en utvärdering i efterhand av effekten av sina bidrag och 
upphandlingar. Utifrån utvärderingsresultatet införde Efsa nya typer av bidrag 
inom ramen för sin vetenskapliga samarbetsstrategi för perioden 2014–2016 (se 
punkt 18). Men i de årliga arbetsprogrammen fanns fortfarande enbart vaga bi -
dragsmål och grundläggande indikatorer som gällde budgetgenomförandet och 
output (t.ex. andel av bidragsbudgeten som använts till åtaganden/betalningar 
vid årets utgång och antal antagna vetenskapliga output). Utan relevanta och 
resultatinriktade centrala resultatindikatorer kunde Efsa inte övervaka ändamåls-  
enligheten i de verksamheter som den tidigare finansierade med hjälp av bidrag 
och kommer inte att kunna bedöma EU-mervärdet och ändamålsenligheten i sina 
nyligen införda bidragssystem.
49 
År 2012 beställde miljöbyråns styrelse en utvärdering i efterhand av de europe -
iska ämnescentrumens ändamålsenlighet. I den utvärderingen betonades hur 
viktigt det är att man utnyttjar synergieffekter för att öka effektiviteten på alla 
ämnesområden och att det finns ett allt större behov av en mer heltäckande 
och integrerad miljödataanalys. Utvärderingen gav en viss grund för strategiskt 
beslutsfattande som påverkar framtida bidrag (t.ex. att utveckla specialiserad in -
tern it-kapacitet vid miljöbyrån för integrerad miljödataanalys), men den innehöll 
ingen bedömning av systemet för att mäta effekterna av både miljöbyråns och 
de europeiska ämnescentrumens verksamheter.
50 
Efterhandsutvärderingarna bör vara tillräckligt omfattande för att uppnåendet av 
strategiska mål ska kunna bedömas. Varken Frontex eller ECDC har de uppgifter 
och den information från medlemsstaterna som de skulle behöva för att kunna 
göra en sådan bedömning. Ingen av de båda byråerna tog heller upp denna cen -
trala fråga i sina efterhandsutvärderingar och interna analyser. Därmed fullgjorde 
de inte sina skyldigheter att fastställa relevanta strategiska mål för de bidrags -
finansierade verksamheterna och inrätta ett ändamålsenligt (resultatinriktat) 
system för övervakning och rapportering med relevanta och mätbara centrala 
resultatindikatorer.
51 
I ru ta 11  beskriver vi hur denna situation påverkar de verksamheter som ECDC 
och Frontex finansierar genom bidrag.
36 Iakttagelser 
Exempel på ofullständiga efterhandsutvärderingar
Det går inte att mäta ändamålsenligheten i de verksamheter som ECDC finansierar genom bidrag
ECDC:s uppdrag är bland annat att stödja och samordna ”utbildningsprogram i syfte att bistå medlemsstater -
na och kommissionen när det gäller tillgång till ett tillräckligt antal utbildade specialister, särskilt i fråga om 
epidemiologisk övervakning och undersökningar på fältet, och i syfte att få möjligheter att utforma åtgärder 
på hälsoområdet för att få kontroll över sjukdomsutbrott”42.
I sakkunnigbedömd vetenskaplig litteratur rekommenderas en epidemiolog per 100 000 personer. Med en 
befolkning på mer än 500 miljoner i EU innebär det att det skulle behövas ungefär 5 000 epidemiologer. Enligt 
uppskattningarna bör ECDC och medlemsstaterna utbilda ungefär 500 epidemiologer om året. ECDC har 
ingen information om det verkliga antalet epidemiologer som utbildas varje år i medlemsstaterna, och inte 
heller om hur många epidemiologer som för närvarande är verksamma i EU. Därför kan ECDC inte övervaka 
ändamålsenligheten i den bidragsfinansierade utbildningsverksamheten.
Det går inte att mäta ändamålsenligheten i de verksamheter som Frontex finansierar genom bidrag
Frontex samordnar gemensamma insatser med Schengenstaterna, vilket kan handla om att bistå Schengen -
staterna vid humanitära räddningsinsatser till havs.
Under 2014 registrerade Frontex vid sina olika insatser cirka 340 000 personer som rest in olagligt i Schengen -
området. Medlemsstaterna ansvarar för att fastställa dessa personers status (har beviljats asyl, ska återsändas 
eller har avvikit). Men Frontex och medlemsstaterna utbyter inte tillräckligt med information på området. 
Därför går det inte att bedöma ändamålsenligheten i Frontex bidragsfinansierade gemensamma insatser.
42 Artikel 9.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för 
förebyggande och kontroll av sjukdomar (EUT L 142, 30.4.2004, s. 1).Ruta 11
37
 Slutsatser och 
rekommendationer
52 
Revisionen visade att bidrag inte alltid har varit det lämpligaste verktyget för 
att fullgöra byråernas uppgifter och uppnå politiska mål. Vi kom även fram till 
att byråerna förvaltade bidragen i stort sett i enlighet med reglerna utom när 
det gällde vissa särskilda urvalsförfaranden. Bidragen bidrog i allmänhet till 
att byråerna kunde genomföra politiken och främja samarbetet med offentliga 
organ i medlemsstaterna, men de tittade inte närmare på EU-mervärdet av och 
den övergripande ändamålsenligheten i de bidragsfinansierade verksamheterna. 
Rekommendationerna nedan riktas till alla byråer eller andra organ som använ -
der bidrag eller överväger att använda bidrag i framtiden.
Lämplig användning av bidragsfinansiering
53 
De flesta granskade byråerna hade inte på ett tillfredsställande sätt undersökt 
om bidragsfinansiering var det ändamålsenligaste och effektivaste verktyget 
för att genomföra en viss uppgift eller verksamhet (se punkterna 17–19) eller 
om andra alternativ som offentlig upphandling, servicenivåavtal eller samar -
betsavtal skulle ha varit lämpligare eller billigare (se punkterna 20–23). Valet av 
bidragsförfarande eller bidragstyp gjorde också byråernas arbete ineffektivt (se 
punkterna 24–27).
Rekommendation 1
Innan byråerna använder bidrag bör de undersöka om det  
är det ändamålsenligaste verktyget. Förenklade kostnads-
alternativ och direkt tilldelning bör alltid användas när det är 
berättigat.
Alltid när en byrå använder bidragsfinansiering för en specifik åtgärd ska det 
bygga på en noggrann analys av byråns behov, de strategiska målen, det EU-mer -
värde som ska uppnås, de potentiella stödmottagare som man riktar sig till och 
den konkurrensnivå som krävs för att uppnå kostnadseffektivitet. Byråerna bör 
utnyttja de förenklade kostnadsalternativen när det är lämpligt. Bidrag bör bevil -
jas utan ansökningsomgång (dvs. direkt) när det är berättigat enligt artikel 190 
i tillämpningsföreskrifterna. Byråerna bör fastställa tydliga riktlinjer och kriterier 
som kan hjälpa ledningen att besluta vilket verktyg som är effektivast, ändamål -
senligast och sparsammast för att genomföra en viss uppgift eller verksamhet.
Tidpunkt för genomförande: snarast möjligt.
38 Slutsatser och rekommendationer 
Årlig planering av bidragsfinansierade åtgärder
54 
De granskade byråerna hade inga specifika, mätbara och tidsbundna mål för 
resultatet av de planerade bidragsfinansierade åtgärderna i sina fleråriga och 
årliga arbetsprogram. Denna brist gör det svårare för byråerna att anpassa sina 
(årliga) bidragsfinansierade verksamheter till de strategiska målen i de fleråri -
ga programdokumenten och till uppdraget enligt inrättandeförordningen (se 
punkterna 28–29). De saknade ofta viktiga uppgifter om de planerade ansök -
ningsomgångarna. I den situationen utgör det årliga arbetsprogrammet inte 
ett giltigt finansieringsbeslut för byråns bidragsfinansierade verksamheter (se 
punkterna 30–31).
Rekommendation 2
Det bör framgå av byråernas arbetsprogram vilka verksam-
heter som ska genomföras med hjälp av bidrag, vilka speci-
fika mål och förväntade resultat som ska uppnås genom de  
bidragsfinansierade åtgärderna och vilka planerade finan-
siella resurser och personalresurser som behövs för att ge-
nomföra de bidragsfinansierade åtgärderna.
När byråerna utarbetar sitt årliga arbetsprogram bör de fastställa specifika resul -
tatinriktade mål för de bidragsfinansierade åtgärderna som är tydligt anpassade 
till de strategiska målen och uppdraget enligt inrättandeförordningen. För att 
det årliga arbetsprogrammet ska utgöra ett giltigt finansieringsbeslut måste det 
innehålla uppgifter om vilka ekonomiska resurser och personalresurser som har 
godkänts för genomförandet av de bidragsfinansierade åtgärderna (budgetpost 
och anslag) samt viktig information om planerade ansökningsomgångar (urvals- 
och tilldelningskriterier, högsta bidragsbelopp, högsta möjliga medfinansierings -
sats och tidtabell). När det gäller fleråriga ramavtal om partnerskap måste årliga 
prioriteringar och förväntade resultat anges för de specifika bidragen.
Tidpunkt för genomförande: det årliga arbetsprogrammet för 2018.
39 Slutsatser och rekommendationer 
Förfaranden för beviljande av bidrag
55 
Det förekom brister i hur de granskade byråerna tillämpade särskilda förfaranden 
för val av experter och beviljande av bidrag utifrån undantag i inrättandeförord -
ningen (dvs. EIT och Frontex). Det har lett till att det finns risk för att man inte 
fullt ut har följt principerna om likabehandling och öppenhet och skydd mot 
potentiella intressekonflikter (se punkterna 34–37).
Rekommendation 3
De byråer som tillämpar särskilda bidragsförfaranden 
bör inrätta formella interna förfaranden när det gäller 
principerna om öppenhet och likabehandling och skydd  
mot potentiella intressekonflikter.
I de fall där byråernas inrättandeförordning avviker från budgetförordningen bör 
byrån införa formella interna förfaranden för tillämpningen av undantaget. De 
interna förfarandena bör särskilt garantera följande:
— Öppenhet: den interna personal som är inblandad i bidragsförfarandena 
bör utses formellt och tydligt godkännas av den ansvariga myndigheten 
(utanordnaren/styrelsen), alla viktigare beslut bör motiveras tydligt i kon -
sensusrapporter och både de underliggande kriterierna och den relativa 
viktningen för varje utvärderingssteg bör offentliggöras i meddelandet om 
ansökningsomgång.
— Likabehandling av kandidater: alla medlemmar i urvalskommittén bör infor -
meras om harmoniserade metoder och gränsvärden, tydligt åtskilda stöd-, 
urvals- och tilldelningskriterier bör fastställas, urvals- och tilldelningskriterier -
na ska varken vara för specifika eller för vaga, externa experter bör inte utses 
direkt, gränsvärden bör fastställas för när förslag ska nå utfrågningsstadiet 
och offentliggöras i meddelandet om ansökningsomgången.
— Inga intressekonflikter: formella riktlinjer om intressekonflikter bör fastställas 
när det gäller externa experter, intern personal och styrelsemedlemmar som 
deltar i urvals- och tilldelningsprocessen, i riktlinjerna bör intressekonflik -
terna klassificeras med hänsyn till den sammanlagda effekten av flera små 
intressekonflikter och avhjälpande åtgärder fastställas.
Tidpunkt för genomförande: snarast möjligt.
40 Slutsatser och rekommendationer 
Förhands- och efterhandskontroller
56 
De granskade byråerna har förbättrat sina förfaranden för genomförande och 
övervakning av bidrag, men flera brister kvarstod i internkontrollsystemet (se 
punkterna 39–41).
Rekommendation 4
Byråerna bör förbättra de kontrollsystem som gäller 
genomförandet av bidragsfinansierade projekt.
Byråerna bör fastställa standardiserade rapporteringskrav för stödmottagarna så 
att övervakningssystemen kan bli effektiva och ändamålsenliga. Utfallet av efter -
handskontrollerna bör granskas minst en gång om året så att man kan kartlägga 
och försöka åtgärda eventuella systematiska problem i förhandskontrollsystemet. 
Det bör anges ett högsta belopp i ramavtalen om partnerskap. Särskilda avtal 
om genomförandet av återkommande bidrag och ramavtal om partnerskap bör 
undertecknas före det planerade startdatumet för den bidragsfinansierade åtgär -
den om det inte föreligger särskilda skäl.
Tidpunkt för genomförande: snarast möjligt.
Centrala resultatindikatorer och efterhands-  
utvärderingar
57 
De granskade byråerna fastställde visserligen några grundläggande outputindi -
katorer för de bidragsfinansierade åtgärderna i sina arbetsprogram, men de har 
inte fastställt några relevanta centrala resultatindikatorer när det gäller resultat 
och effekter. Dessutom har de antingen inte gjort några utvärderingar i efter -
hand av viktiga verksamheter eller inte använt resultatet av dem till att förbättra 
sin övervakning och rapportering av de bidragsfinansierade verksamheterna. 
Slutligen framgick det inte av vissa utvärderingar att det saknades centrala 
uppgifter från medlemsstaterna. Det ledde till att byråerna inte kunde övervaka 
enhetligheten och ändamålsenligheten i de bidragsfinansierade åtgärderna, och 
rapporterna visade inte tillräckligt väl vilka resultat och effekter som hade upp -
nåtts (se punkterna 42–51).
41 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 5
Byråerna bör införa system för övervakning och rapportering  
som baseras på resultat- och effektinriktade centrala resul-
tatindikatorer och resultatet av efterhandsutvärderingar.
För varje effekt- och resultatinriktat mål som fastställts i de fleråriga och årliga ar -
betsprogrammen bör byråerna ta fram minst en relevant central resultatindikator 
som gäller effekt och resultat. Byråerna bör också göra utvärderingar i efterhand 
av viktiga bidragsfinansierade verksamheter (inbegripet återkommande bidrags -
finansierade verksamheter som finansieras på årsbasis) och beakta behovet av 
viktiga uppgifter från de berörda medlemsstaterna för att garantera att de stäm -
mer överens med de strategiska målen.
Tidpunkt för genomförande: det årliga arbetsprogrammet för 2018.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Milan Martin Cvikl som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
2 mars 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
 ordförande

42
 Bilaga BilagaUrval av ansökningsomgångar som granskats (2013–2015)
Byrå Typ av förfarande RubrikDatum då bidrags -
överenskommelsen 
undertecknadesBidrags-
budget
(euro)
Efsa AnsökningsomgångFörhållandet mellan seroprevalens i den huvudsakliga boskapen 
och förekomst av toxoplasma gondii i köttGP/EFSA/
BIOHAZ/2013/01400 000
Efsa AnsökningsomgångDatainsamling som underlag för inrättandet av grupper för be -
dömning av de sammanlagda effekterna av bekämpningsmedelGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
Efsa AnsökningsomgångBiomarkörer för exponeringen av mykotoxiner, framför allt 
deoxynivalenol – insamling och generering av dataGP/EFSA/
CONTAM/2013/04300 000
Efsa AnsökningsomgångStudie av effekterna på folkhälsan och de administrativa  
konsekvenserna av förslaget till reviderade riktlinjer för  
material avsedda att komma i kontakt med livsmedelGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
Efsa AnsökningsomgångUppgifter om förekomsten av tropanalkaloider i livsmedel  
och foderG P. E F S A .
BIOCONTAM.2014.01530 000
EfsaIngen ansökningsomgång 
i enlighet med artikel 190.1 cGenomförande av ramavtal för partnerskap undertecknat 
den 15 december 2014 – stöd till genomförande av regel -
verk om bedömningen av de sammanlagda effekterna av 
bekämpningsmedelGP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EfsaIngen ansökningsomgång 
i enlighet med artikel 190.1 cFleråriga överenskommelser om bidrag till kontaktpunkterBELGIEN – ÖVERENS-  
KOMMELSE OM KON -
TAKTPUNKT 201545 000
ECDCÖppen ansökningsomgång 
inom ett ramavtal för 
partnerskapÖvervakning av vaccinationsprogram i EU och EES-/Eftaländer: 
informationsutbyte för att förbättra resultatetGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCBegränsad ansökningsom -
gång inom ett ramavtal för 
partnerskapMottagande av EPIET-epidemiologer GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCÖppen ansökningsomgång 
inom ett ramavtal för 
partnerskapEuropeiska nätverket för referenslaboratorier för tuberkulos  
– bättre diagnosticering av tuberkulos, tester av känslighet  
för läkemedel och samordning på EU-nivåGRANT/2013/003 800 000 
ECDCAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapMottagande av EPIET-epidemiologer GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapVetenskaplig samordning av EPIET-utbildningen (det europeiska 
utbildningsprogrammet för epidemiologer på fältet och det 
europeiska folkhälsoutbildningsprogrammet för mikrobiologi 
(EUPHEM-utbildningen)).GRANT/2014/002 3 000 000 
MiljöbyrånAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapDet europeiska ämnescentrumet för urban markanvändning och 
geografisk information och analys, 2015–2018EEA/NSV/14/001-ETC/
ULSe.t.
MiljöbyrånAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapDet europeiska ämnescentrumet för resursförvaltning och 
avfallshantering i en grön ekonomiEEA/IEA/13/003-ETC/
WMGEe.t.
EITAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapKI-gruppen för hälsosamt leverne och aktivt åldrande e.t. e.t.
EITAnsökningsomgång inom ett 
ramavtal för partnerskapKI-gruppen för råmaterial e.t. e.t.
Frontex använder sig inte av ansökningsomgångar. De förhandlar direkt med myndigheterna i de deltagande staterna varje år om personalresurser och 
teknisk utrustning för det kommande året.
43 Bilaga BilagaUrval av betalningstransaktioner som granskats (2013–2015)
ByråOfficiell 
budget-  
postFinansie -
rings-  
källaTransak -
tionsårKod för 
betalningstypStödmottagareGodkänt 
utbetalnings-  
belopp
(euro)
Efsa B3-010 C1 2013 Slutlig(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND 
ERNAHRUNGSSICHERHEIT GMBH) ORGAN FÖR HÄLSA OCH 
LIVSMEDELSSÄKERHET, ÖSTERRIKE57 125,40
Efsa B3-110 C1 2013 Slutlig(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) NATIO -
NELLT KONTOR FÖR SÄKERHET I LIVSMEDELSKEDJAN327 865,88
Efsa B3-110 C1 2013 SlutligISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E 
DEL MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
Efsa B3-010 C1 2014 SlutligINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETEN-  
SCHAPPELIJK INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFT -
LICHESINSTITUT FUR VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
Efsa B3-110 C1 2014 SlutligSTICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG 
ONDERZOEK59 276,45
Efsa B3-110 C1 2013 Slutlig FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND 45  787, 8 3
Efsa B3-110 C1 2014 Slutlig(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) FINSKA LIVS -
MEDELSSÄKERHETSVERKET EVIRA54 871,30
Efsa B3-110 C1 2014 Slutlig(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) FINSKA LIVS -
MEDELSSÄKERHETSVERKET EVIRA54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Förfinansiering ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Slutlig ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 FörfinansieringNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 SlutligNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Slutlig MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Slutlig INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Slutlig INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Slutlig FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Slutlig SMITTSKYDDSINSTITUTET/FOLKHÄLSOMYNDIGHETEN 100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Slutlig NEDERLÄNDERNA 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 SlutligHÄLSOSKYDDSORGANET I STORBRITANNIEN, CENTRUM 
FÖR STRÅLNING, KEMISKA OCH MILJÖMÄSSIGA RISKER, 
STRÅLSKYDDSENHETEN 200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Slutlig FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 SlutligNORWEGIAN INSTITUTE OF PUBLIC HEALTH (FOLKHÄLSO-  
INSTITUTET I NORGE)71 129,00
Miljöbyrån B3-331 C8 2013 Slutlig(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) NATIO -
NELLT INSTITUT FÖR FOLKHÄLSA OCH MILJÖ644 948,90
Miljöbyrån B3-332 C8 2013 Slutlig(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTRE -
DI CENIA) MILJÖINFORMATIONSBYRÅ, TJECKIEN420 000,00
Miljöbyrån B3-334 C8 2013 Slutlig UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Bilaga 
ByråOfficiell 
budget-  
postFinansie -
rings-  
källaTransak -
tionsårKod för 
betalningstypStödmottagareGodkänt 
utbetalnings-  
belopp
(euro)
Miljöbyrån B3-336 C8 2013 SlutligCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI 
SCARL MCC174 039,47
MiljöbyrånB03540-
R0-GISCR0 2013 SlutligRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEU-  
AGENTSCHAP MIN VOLKS44 290,00
Miljöbyrån B3-331 C1 2013 Mellanliggande NEDERLÄNDERNA 1 505 000,00
Miljöbyrån B3-333 C1 2013 Mellanliggande MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
Miljöbyrån B3-331 C8 2014 Slutlig NEDERLÄNDERNA 2 070 068,76
Miljöbyrån B3-332 C8 2014 Slutlig(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTRE -
DI CENIA) MILJÖINFORMATIONSBYRÅ, TJECKIEN1 460 000,00
Miljöbyrån B3-333 C8 2014 Slutlig MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
Miljöbyrån B3-334 C8 2014 Slutlig UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
Miljöbyrån B3-336 C8 2014 SlutligCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI 
SCARL MCC603 169,26
Miljöbyrån B3-436 R0 2014 SlutligAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO CROATIAN (MILJÖBYRÅ, 
KROATIEN)51 972,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2014 Slutlig TYSKLAND 121 093,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2013 FörfinansieringLatvian Geospatial Information Agency (centrum för geo-  
spatial information, Lettland)15 755,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2013 MellanliggandeLatvian Geospatial Information Agency (centrum för geo-  
spatial information, Lettland)15 755,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2014 SlutligLatvian Geospatial Information Agency (centrum för geo-  
spatial information, Lettland)7  87 7, 0 0
Miljöbyrån B3-436 R0 2013 FörfinansieringNorwegian Forest and Landscape Institute (norska institutet 
för bioekonomi)142 676,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2014 MellanliggandeNorwegian Forest and Landscape Institute (norska institutet 
för bioekonomi)142 676,00
Miljöbyrån B3-436 R0 2015 SlutligNorwegian Forest and Landscape Institute (norska institutet 
för bioekonomi)16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Slutlig KI-gruppen INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Slutlig EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013 Mellanliggande KI-gruppen ASSOCIATION CLIMATE 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 Slutlig KI-gruppen ASSOCIATION CLIMATE 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Slutlig KI-gruppen INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Slutlig EIT ICT LABS IVZW 39 241 064,71
EIT B3-000 C1 2014 Slutlig KI-gruppen INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Slutlig KI-gruppen ASSOCIATION CLIMATE 42 096 006,57
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig Isländska kustbevakningen 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014 SlutligMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurez -
za, Direzione Centrale dell'Immigrazione e  della Polizia delle 
Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014 Förfinansiering Avdelningen för invandring och naturalisering 23 940,00Bilaga
45 Bilaga BilagaByråOfficiell 
budget-  
postFinansie -
rings-  
källaTransak -
tionsårKod för 
betalningstypStödmottagareGodkänt 
utbetalnings-  
belopp
(euro)
Frontex A-3050 C8 2015 Slutlig Avdelningen för invandring och naturalisering 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014 Förfinansiering Finska gränsbevakningen 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 Slutlig Finska gränsbevakningen 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Slutlig Ungerska polisens huvudkontor 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Slutlig Förbundsinrikesministeriet 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Slutlig POLEN 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Slutlig NEDERLÄNDERNA 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Slutlig PORTUGAL 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Slutlig ITALIEN 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Slutlig SPANIEN 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Slutlig GREKLAND 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Slutlig SCHWEIZ 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Slutlig ÖSTERRIKE 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Slutlig NORGE 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Slutlig NEDERLÄNDERNA 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Slutlig ITALIEN 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Slutlig SPANIEN 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Slutlig TYSKLAND 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 Mellanliggande ITALIEN 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig PORTUGAL 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig GREKLAND 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig ISLAND 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig SPANIEN 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Slutlig SPANIEN 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 Slutlig FÖRENADE KUNGARIKET 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Slutlig ITALIEN 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Slutlig SPANIEN 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Slutlig ITALIEN 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Slutlig FINLAND 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Slutlig UNGERN 74 997 ,35
46 Kommissionens och EIT:s 
svar
Sammanfattning och kommentarer
IV
Se svaren från Europeiska institutet för innovation och teknik och kommissionen på de fem rekommendationerna 
nedan.
Iakttagelser
19
Efter rekommendationerna från utvärderingen som genomfördes 2011 tog Europeiska institutet för innovation och 
teknik 2012 fram och lanserade ett resultatmätningssystem (PMS) för att stötta resultatorienterad övervakning av 
hur Europeiska institutet för innovation och tekniks strategi genomförs. Som en del av resultatmätningssystemet 
baseras utvärderingen av kunskaps- och innovationsgruppernas tidigare resultat i den konkurrensinriktade över -
synsmekanismen bland annat på en jämförelse mellan olika KI-gruppers resultat när det gäller följande sex nyckel -
tal: 1) Hur attraktiva de EIT-märkta utbildningsprogrammen är; 2) Antal personer med slutförd EIT-märkt examen; 3) 
Inkuberade affärsidéer; 4) Nystartade företag/avknoppningar; 5) Kunskapsöverföring/kunskapsantagande; 6) Nya 
eller förbättrade produkter/tjänster/processer.
Nyckeltalen används därför aktivt av EIT för att jämföra olika KI-grupper, framför allt som en del av den årliga tilldel -
ningsprocessen för konkurrensutsatt finansiering.
Trots detta arbetar EIT för närvarande med att förstärka sitt övervakningssystem. Som en viktig del i detta arbete 
antog EIT:s styrelse den 3 december 2015 en omfattande ny övervakningsstrategi.
20
När det gäller EIT är det viktigt att betona att både ”valet av finansieringsverktyg”  och temaområdena inom vilka EIT 
måste lägga fram förslagsinfordringar är strikt reglerade i EIT:s inrättandeförordning1, EIT:s budgetförordning samt 
i det strategiska innovationsprogrammet2. Valet av temaområden baserades på en förhandsutvärdering genomförd 
av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscenters institut för framtidsstudier, som även fastställde att 
bidragsfinansiering är den lämpligaste metoden för genomförande3.
Artikel 14.2 i EIT:s inrättandeförordning och artikel 90.2 och 90.3 i EIT:s budgetförordning lämnar inget handlings-  
utrymme för EIT att överväga att ersätta de EIT-bidrag som tilldelas KI-grupperna med andra alternativ såsom 
offentlig upphandling eller servicenivåavtal, såsom rekommenderas av revisionsrätten.
1 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008.
2 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Kommissionens och EIT:s svar 47
29
EIT:s arbetsprogram omfattar inte detaljerade verksamhetsmål, delresultat, indikatorer och förväntade resultat som 
ska uppnås av KI-grupperna. I stället fastställs dessa av KI-grupperna i deras årliga affärsplaner baserat på KI-grup -
pernas autonomi som föreskrivs i artikel 6.2 d i EIT:s inrättandeförordning. EIT verifierar genom den årliga bidrags -
tilldelningsprocessen att KI-gruppernas årliga verksamhetsmål, såsom de presenteras i de årliga affärsplanerna, 
bidrar till KI-gruppernas fleråriga strategier som är fastställda i de strategiska programmen för de KI-grupper som 
ingår i det rampartnerskap som har ingåtts med EIT. Detta innovativa tillvägagångssätt skiljer sig avsiktligt från 
andra program och bör ses som en av EIT:s styrkor då det gör det möjligt att se på innovation på ett effektivt och 
decentraliserat sätt.
KI-gruppernas fleråriga strategier är anpassade till EIT:s strategiska mål i EIT:s rullande treåriga arbetsprogram, 
eftersom bilaga III i EIT:s treåriga arbetsprogram innehåller varje KI-grupps framtidsutsikter, strategiska mål och 
prioriteringar för de kommande tre åren. Slutligen är EIT:s treåriga arbetsprogram baserat på EIT:s strategiska 
innovationsprogram.
För en närmare beskrivning av EIT:s mål och planerade verksamhet när det gäller KI-gruppernas finansiella hållbar -
het, se sidan 21 i EIT:s årliga arbetsprogram för 20164.
Trots detta arbetar EIT för närvarande med att ta fram konsekvensbaserade nyckeltal för att bättre kunna mäta de 
innovationsförbättringar som KI-grupperna har uppnått. Dessutom avser EIT att ta fram specifika nyckeltal för att 
mäta resultaten för integration av kunskapstriangeln. EIT åtar sig att i framtiden inkludera mer bidragsrelaterad 
information i sina årliga arbetsprogram.
31
EIT anser att dess årliga arbetsprogram redan innehåller den information som krävs för att fatta ett giltigt 
finansieringsbeslut.
I synnerhet innehåller EIT:s årliga arbetsprogram det maximala årliga bidragsbeloppet att tilldela KI-grupperna, 
och maximal möjlig grad av medfinansiering i avsnitt 5.2. Det årliga arbetsprogrammet innehåller vidare EIT:s årliga 
mål, förväntade resultat och indikatorer. När det gäller KI-grupperna fastställs deras detaljerade verksamhetsmål, 
delresultat, indikatorer och förväntade resultat i de respektive årliga affärsplanerna och verifieras av EIT som en del 
av bidragstilldelningsprocessen.
Trots detta åtar sig EIT att inkludera mer bidragsrelaterad information i sina framtida årliga arbetsprogram, t.ex. 
KI-gruppernas huvudsakliga årliga mål, verksamhetsområden och planerade åtgärder.
33
Se kommissionens och Europeiska institutet för innovation och tekniks svar på punkterna 35 och 37.
35
EIT uppfyller principerna om öppenhet och likabehandling genom sina förfaranden som tillämpar undantagen 
i EIT:s inrättandeförordning. EIT kommer att arbeta vidare för att göra sina förfaranden effektivare.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Kommissionens och EIT:s svar 48
En förslagsinfordran är inte detsamma som bidragstilldelning och kan därför inte jämföras med denna process, 
vilket revisionsrätten föreslår. Det är bara ett av de steg som leder fram till ett ramavtal om partnerskap. Urvalet 
av KI-grupper följs av en startfas, där kriterierna för tilldelning fastställs och verifieras, som sedan leder till tilldel -
ning av ett ramavtal om partnerskap. Bidragen tilldelas därefter efter ett separat förfarande som regleras av andra 
bestämmelser.
EIT har förbättrat sina processer ytterligare och publicerade en omarbetad uppsättning kriterier för 2016 års för -
slagsinfordran till KI-grupperna den 5 oktober 2015. Såsom beskrivs i det publicerade dokumentet kommer vart och 
ett av de tre kriterier som styrelsen ska använda att ge maximalt 10 poäng, vilket innebär att det maximala antalet 
poäng som kan uppnås vid utfrågningen är 30 poäng. Styrelsens poäng beräknas som ett genomsnitt av styrel -
seledamöternas enskilda poäng. Summan av poängen från styrelsens utfrågning läggs till de poäng som uppnås 
vid expertpanelens tekniska utvärdering. Förslaget som får högst antal poäng av maximalt 130 poäng väljs av EIT:s 
styrelse (ett förslag per temaområde).
Utifrån de lärdomar som dragits av 2014 års förslagsinfordran till KI-grupperna och för att förenkla processen har 
den slutliga rekommendationspanelen slopats för 2016 års förslagsinfordran till KI-grupperna.
EIT anser att det omarbetade förfarande som ska tillämpas för 2016 års förslagsinfordran till KI-grupperna är helt 
öppet och garanterar att alla potentiella förslagslämnare behandlas lika.
37
EIT har i tillräcklig utsträckning åtgärdat risken för potentiella intressekonflikter .
Det är viktigt att betona att endast en av 15 experter som anlitades inom ramverket för granskning av KI-grup -
pernas förslag utsågs direkt. Detta var nödvändigt på grund av specifika krav för att utföra uppgiften, i synnerhet 
omfattande kunskap om EIT:s modell för KI-grupper, ett brett synsätt och praktisk förståelse för övergripande euro -
peiska innovationsmål samt praktisk förståelse för och erfarenhet från det akademiska området och från forsknings- 
och näringslivsområdet. Dessutom kontrollerades denna experts eventuella intressekonflikter noggrant.
Under urvalet av externa experter för utvärderingen av KI-gruppernas förslag under 2014 års förslagsinfordran gick 
EIT noggrant igenom varje fall av potentiell intressekonflikt, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i Horisont 
2020, och vidtog lämpliga åtgärder. EIT:s utvärdering och åtgärder har motiverats och dokumenterats på ett lämp -
ligt sätt. För att hantera fall av potentiella intressekonflikter vid valet av experter antog EIT detaljerade interna för -
faranden i enlighet med standardbestämmelserna i Horisont 2020. Utifrån detta vidtogs åtgärder som sträckte sig 
från att helt exkludera experter från processerna, till delvis exkludering utifrån hur stor risken bedömdes vara och 
utifrån nivån på intressekonflikten. EIT strävar dock fortsatt efter att göra urvalsprocessen av experter ännu effekti -
vare vid 2016 års förslagsinfordran till KI-grupperna. I linje med rekommendationerna från kommissionens tjänst för 
internrevision kommer EIT att ta fram en EIT-specifik förteckning över potentiellt lämpliga experter i god tid i förväg 
utifrån expertprofiler som passar kraven, samt ta hjälp av en upphandlingsspecialist vid experturvalsprocessen. 
Denna förteckning kommer även att bidra till att förhindra intressekonflikter på ett tidigt stadium genom att, där så 
är möjligt, identifiera eventuella befintliga avtalsmässiga relationer med huvudaktörer inom respektive KI-gruppers 
områden.
Kommissionens och EIT:s svar 49
40
Då EIT:s budget är årlig och då EU:s budget normalt inte antas förrän i mitten av december kan bidragsöverenskom -
melser för ett visst år inte undertecknas förrän den 1 januari det aktuella året. Detta problem togs först upp av Euro -
peiska revisionsrätten i den särskilda årsrapporten för räkenskapsåret 2011, och EIT har lämnat sina kommentarer. 
EIT åtog sig att minska tiden mellan åtgärdens startdatum enligt KI-gruppernas affärsplaner och datum för under -
tecknande av bidragsöverenskommelserna. Som ett resultat av detta undertecknades bidragsöverenskommelserna 
2013 och 2014 av de tre KI-grupperna i februari 2013 respektive februari 2014.
År 2015 var ett undantag då KI-grupperna bad om anstånd med att tillämpa det nya ramavtalet för partnerskap för 
att klargöra konsekvenserna av de specifika bestämmelserna mellan EIT, KI-grupperna och kommissionen ytter -
ligare i samband med anpassningen till bestämmelserna i Horisont 2020. Vidare tog förhandsgodkännandet av 
de nya bidragsöverenskommelserna längre tid än vanligt då juridisk rådgivning var nödvändig. EIT bedömer att 
bidragsöverenskommelserna kommer att undertecknas i tid igen från 2016 när de nya ramavtalen för partnerskap 
har börjat tillämpas, vilket innebär att det sena undertecknandet 2015 var en engångsföreteelse.
45
EIT:s styrelse antog den 3  december  2015 EIT:s övervakningsstrategi, vilken kommer att mäta uppgifter för Horisont 
2020, för EIT:s påverkan via sina egna och KI-gruppernas verksamheter och för KI-gruppernas resultat.
Dessutom avser EIT att inrätta ett förbättrat övervakningssystem ”inriktat på resultat och konsekvenser” , såsom plane -
ras i EIT:s treåriga arbetsprogram 2015–2017. Under 2015 inledde EIT ett konsultuppdrag för att ta fram konsekvens -
baserade nyckeltal och startade en arbetsgrupp för ta itu med denna specifika fråga. Arbetsgruppen förväntas slut -
föra sitt arbete under 2016. Dessutom avser EIT att ta fram specifika nyckeltal för att mäta resultaten för integration 
av kunskapstriangeln. EIT kommer att se över resultatmätningssystemet och de underliggande nyckeltalen utifrån 
resultatet av denna översyn av nyckeltal 2016.
47
I enlighet med bestämmelserna i artikel 16.2 i EIT:s inrättandeförordning genomfördes en första utvärdering av EIT 
2011, och nästa kommer att genomföras i slutet av 2016.
Slutsatser och rekommendationer
53
Se kommissionens och Europeiska institutet för innovation och tekniks svar på punkterna 17–19, 20–23 och 24–27.
Rekommendation 1: EIT godtar rekommendationen där så är tillämpligt.
EIT godtar följande del av rekommendationen: ”Organen ska tillämpa det förenklade systemet för kostnadsalternativ 
när så är lämpligt.”  Övriga rekommendationer är inte relevanta för EIT av de skäl som vi har angivit i våra svar.
54
Se kommissionens och Europeiska institutet för innovation och tekniks svar på punkterna 28–29 och 30–31.
Rekommendation 2: EIT godtar rekommendationen.
EIT åtar sig att i framtiden inkludera mer ingående bidragsrelaterad information om EIT:s mål i sina årliga arbetspro -
gram. Detaljerade verksamhetsmål, delresultat, indikatorer och förväntade resultat som ska uppnås av KI-grupperna 
kommer dock även fortsättningsvis att fastställas av KI-grupperna i deras årliga affärsplaner i enlighet med artikel 
6.2 d i EIT:s inrättandeförordning och kommer inte att ingå i det årliga arbetsprogrammet.
Kommissionens och EIT:s svar 50
55
Se kommissionens och Europeiska institutet för innovation och tekniks svar på punkterna 34–37.
Rekommendation 3: EIT godtar delvis rekommendationen.
EIT godtar rekommendationen med undantag för följande mening: ”inte utse externa experter direkt” . I motiverade 
fall och undantagsfall bör EIT ha möjlighet att utse experter direkt.
56
Se kommissionens och Europeiska institutet för innovation och tekniks svar på punkterna 39–41.
Rekommendation 4: EIT godtar delvis rekommendationen.
EIT godtar rekommendationen med undantag för följande mening: ”Ramavtalen för partnerskap ska ange ett maxi-
malt belopp.”  Det är inte möjligt eller rimligt att ange maximala bidragsbelopp i förväg för sjuåriga ramavtal för 
partnerskap.
Rekommendation 5: EIT godtar rekommendationen.
51 ECDC:s svar
Sammanfattning
I
ECDC välkomnar Europeiska revisionsrättens rapport.
ECDC vill framföra följande kommentarer om de delar av rapporten som berör ECDC:
Iakttagelser
17
Innan ECDC inleder nya projekt utförs systematiska möjlighets- och värdeanalyser (OVS), som betraktas som för -
handsutvärderingar. Dessa analyser granskas varje år innan projekten tas med i det årliga arbetsprogrammet. 
Möjlighets- och värdeanalysen kommer dock att förbättras i framtiden, så att den omfattar samtliga kriterier som 
nämns.
23
ECDC anser visserligen att bidrag var den lämpligaste finansieringsformen för projekten Venice III och ERLTB-Net, 
men ECDC håller med om att beslutet om bidragsfinansieringsmodellen borde ha dokumenterats bättre. I kom -
mande arbetsplaner kommer ECDC på ett bättre sätt att underbygga skälen till att man använder just detta finan -
sieringsverktyg i varje enskilt fall.
25
Den metod som innefattade en fullständig utvärdering ansågs lämpligast för att tilldela EU-stödmottagare EPIET-  
bidrag och samtidigt säkerställa öppenhet och likabehandling. Under 2015 identifierade ECDC:s interna kommitté 
för upphandling, bidrag och avtal (CPCG) vissa möjligheter att förenkla processen utan att ge avkall på öppenhet 
och likabehandling. Direkttilldelning var en sådan möjlighet som man valde att tillämpa 2016. Detta bekräftades 
senare av revisionsrätten. Sedan januari 2016 genomförs det nya ramavtalet om partnerskap i enlighet med ett 
förfarande för direkttilldelning.
29
Efter att ha antagit strategin för utbildning på folkhälsoområdet i juni 2015 fortsatte ECDC sitt arbete med att utvär -
dera denna del av utbildningsbehovet genom en EU-omfattande enkätundersökning om utbildningsbehov (decem -
ber 2015). Tillsammans med berörda parter håller man nu på att analysera och granska de uppgifter som samlades 
in.
31
Det årliga arbetsprogrammet 2016 innehåller en bilaga med en särskild tabell över planerade bidrag, med uppgift 
om bland annat bidragstyp, uppskattat belopp och uppskattad tidsperiod. I det samlade programplaneringsdoku -
mentet 2017 kommer ytterligare information att läggas till, t.ex. mål och förväntat resultat.
ECDC:s svar 52
39
Enligt det nuvarande systemet för förhandskontroll begär man in antingen ett granskningsintyg eller ett antal styrk -
ande handlingar från stödmottagaren innan man gör den slutliga utbetalningen. ECDC tar ställning till resultaten av 
efterhandskontrollerna när man uppdaterar förfarandena för förhandskontroll.
43
ECDC håller för närvarande på att förbättra indikatorerna för att bättre kunna bedöma de bidragsfinansierade verk -
samheternas resultat och verkan.
47
Se svaret på punkt 50.
50
Eftersom det saknas nyckelutförandeindikatorer för att mäta antalet epidemiologer som utbildas i medlemssta -
terna, har ECDC gjort en informell men ändå systematisk insamling av årliga indikatorer som kan betraktas som 
en uppskattning av utbildningsbehovet. Det är följande indikatorer (som inte ingår i styrelsens rapporter): 1. Antal 
enskilda ansökningar per år till EU-delen av stipendiet. 2. Antal intresseanmälningar per år från EU-medlemsstaterna 
avseende stipendieplatser. 3. Årlig översikt över sysselsättningen för de stipendiater som slutfört utbildningen, 
enligt uppgifter från öppna officiella informationskällor. Det bör också nämnas att ECDC sedan 2015 inom ramen för 
den årliga enkäten bland intressenter har bett berörda parter att ge återkoppling om och sätta betyg på hur nöjda 
de är med de olika bidragsfinansierade utbildningarna. Se även svaret på punkt 29.
Slutsatser och rekommendationer
53
Se svaren på punkterna 17, 23 och 25 ovan.
Rekommendation 1
ECDC godtar rekommendationen.
54
Se svaren på punkterna 29 och 31 ovan.
Rekommendation 2
ECDC godtar rekommendationen.
55
ECDC:s inrättandeförordning medger inga sådana undantag.
ECDC:s svar 53
Rekommendation 3
Rekommendationen är inte tillämplig på ECDC.
56
Se svaret på punkt 39 ovan.
Rekommendation 4
ECDC godtar rekommendationen.
57
Se svaren på punkterna 43 och 50 ovan.
Rekommendation 5
ECDC godtar rekommendationen.
54 Miljöbyråns svar
Anmärkningar
Olämpliga finansieringsinstrument
20
För de bidrag som beviljades i enlighet med avtalet om delegering som ingicks med GD GROW för genomförandet 
av GIO Land-projektet gjordes valet av finansieringsinstrument av kommissionen.
Det bör även framhållas att man av effektivitetsskäl i vissa fall (t.ex. Luxemburg) beslutade att inte bevilja något 
bidrag utan i stället ingå ett tjänsteavtal.
I förordningen om inrättandet av Europeiska miljöbyrån inrättades både miljöbyrån och Europeiska nätverket för 
miljöinformation och miljöövervakning i syfte att tillhandahålla tillförlitlig och jämförbar information på EU-nivå till 
gemenskapen och medlemsstaterna. I förordningen fastställs de partnerorganisationer som ingår i nätverket. De 
finansieringsalternativ som finns att tillgå (bidrag efter ansökningsomgångar eller upphandlingsförfaranden) gör 
att man eventuellt inför ett inslag av konkurrens i nätverket som kan äventyra det samarbete som är nödvändigt för 
att byrån och nätverket framgångsrikt ska kunna genomföra sina uppgifter.
22
När det gäller de europeiska ämnescentrumen togs frågan om lämpliga finansieringsinstrument återigen upp under 
den översyn som utfördes 2012 före inledningen av ansökningsomgångarna.
Den övergripande sammanfattande rapporten som utarbetades av den utnämnda undersökningskommittén på sär -
skild begäran av styrelsen innehöll tillräcklig och lämplig information när det gäller valet av finansieringsinstrument.
Dålig bidragsutformning
26
Enligt artikel 124.2 i budgetförordningen skulle användningen av förenklade kostnadsalternativ kräva att man på 
förhand genomför en insamling och analys av statistiska eller historiska data eller av partnerorganisationernas nor -
mala kostnadsredovisningsförfaranden över en period som täcker flera år. Den administrativa bördan skulle därmed 
förflyttas och inte nödvändigtvis minskas.
Det fastställdes inga Smart-mål för resultat och konsekvenser
29
EEA kommer att fastställa Smart-mål i sitt programdokument för 2017. Man bör dock notera att för de bidragsavtal 
som beviljats i enlighet med avtal om delegering har målen fastställts i kommissionens årliga arbetsprogram och 
i projektgenomförandeplanen för respektive avtal om delegering.
Finansieringsbesluten var ofullständiga
31
EEA:s årliga arbetsprogram för 2013 innehöll information om den verksamhetsbaserade budgeten uppdelad på alla 
verksamhetsfält i förvaltningsplanen för det året, samtidigt som den uppskattade årliga budgeten angavs i villkoren 
för ansökningsomgången för beviljandet av ramavtal om partnerskap.
Efter mottagandet av revisionsrättens iakttagelser antog EEA:s styrelse den 25 november 2015 ett finansieringsbe -
slut inklusive ett detaljerat arbetsprogram för genomförandet av handlingsplanerna för de europeiska ämnescen -
trumen för 2016.
Miljöbyråns svar 55
Förhands- och efterhandskontroller
39
EEA vidtog olika åtgärder för att stärka sina kontrollrutiner. Framför allt utarbetades kontrollriktlinjer, som skickades 
till de resursansvariga som utför förhandskontroller för bidrag, och en lämplig kontrollstrategi i syfte att säkerställa 
att utgifternas täckning och behörighet kan garanteras.
Efter mottagandet av revisionsrättens iakttagelser har summan som utbetalades till bidragsmottagaren i fråga åter -
betalats (se ruta 10).
Andra interna svagheter rörande kontroll
41
Om ramavtalen om partnerskap och beviljandet av bidrag förblir det utvalda finansieringsinstrumentet för den 
verksamhet som utförs av de europeiska ämnescentrumen kommer EEA i inbjudningarna att delta i en ansöknings -
omgång att ange den uppskattade totala budgeten för hela löptiden för ramavtalen om partnerskap.
Frånvaro av nyckelutförandeindikatorer
43
Nyckelutförandeindikatorerna för 2016 för alla europeiska ämnescentrum anges i förteckningen över de viktigaste 
planerade målen som ”förväntade resultat” i enlighet med tidtabellen som ingick i finansieringsbeslutet som god -
kändes av styrelsen den 16  december  2015.
EEA kommer att tydligt ange nyckelutförandeindikatorer i motsvarande kommande finansieringsbeslut för 2017.
Frånvaro av eller ofullständiga efterhandsutvärderingar
49
År 2016 infördes ett system med förhandsjämförelser av utkast till handlingsplaner som belyser samverkanseffekter 
mellan de europeiska ämnescentrumen med det uttryckliga syftet att förbättra följdriktigheten, effektiviteten och 
genomslagskraften av deras arbete med att genomföra EEA:s arbetsprogram.
Före utgången av 2018 kommer EEA att utföra en utvärdering av genomslagskraften av de europeiska ämnescen -
trumen som bland annat ska mäta resultaten och konsekvenserna av den verksamhet som utförs av de europeiska 
ämnescentrumen.
Slutsatser och rekommendationer
Lämplig användning av bidragsfinansieringsinstrumentet
53
EEA kommer att ompröva sin tidigare bedömning av finansieringsinstrumenten för de europeiska ämnescentrumen 
och samtidigt utvärdera konsekvenserna av att använda andra typer av bidrag som en förberedelse inför utnäm -
ningen av de framtida europeiska ämnescentrumen 2018.
En liknande utvärdering ska utföras i samarbete med kommissionen om det visar sig att man vill använda bidrag 
som finansieringsinstrument för utförandet av de delegerade uppgifterna i enlighet med avtalet om delegering vid 
genomförandet av Copernicus markövervakningstjänst och den markbaserade delen.
Rekommendation 1
EEA godtar rekommendationen.
Miljöbyråns svar 56
Årlig programplanering av bidragsfinansierade åtgärder
54
EEA kommer att fastställa Smart-mål i sitt programdokument för 2017.
EEA kommer dessutom att komplettera sina framtida årliga arbetsprogram, med början 2017, med ytterligare infor -
mation, i synnerhet om de mål som ska uppnås, de förväntade resultaten, de utförandeindikatorer som ska använ -
das och det uppskattade budgetanslaget för de planerade bidragsfinansierade åtgärderna, så att de årliga arbets -
programmen kommer att utgöra ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 84 i de finansiella reglerna 
för unionens allmänna budget.
Rekommendation 2
EEA godtar rekommendationen.
Beviljandeförfaranden för bidrag
55
Förordningen om inrättandet av EEA tillåter inte sådana inskränkningar.
Rekommendation 3
Denna rekommendation gäller inte för EEA.
Förhands- och efterhandskontroller
56
Vid de senaste inbjudningarna till ansökningsomgång för beviljande av ramavtal om partnerskap rörande de olika 
europeiska ämnescentrumen som offentliggjordes 2012 och 2013 tog EEA tillfället i akt att se över avtalsdokumen -
ten och upprättade ett standardiserat malldokument för rapportering. Under tiden har miljöbyrån utarbetat ekono -
miska riktlinjer både för bidragsmottagarna och de resursansvariga som utför förhandskontrollerna.
Under 2016 kommer EEA att arbeta för att ytterligare stärka sina kontrollrutiner genom att säkerställa ett strikt 
genomförande av sina interna kontrollstandarder och vidta åtgärder på grundval av resultaten av de efterhandskon -
troller som har genomförts.
Rekommendation 4
EEA godtar rekommendationen.
Nyckelutförandeindikatorer och efterhandsutvärderingar
57
EEA kommer att i detalj ange de relevanta nyckelutförandeindikatorerna för den bidragsfinansierade verksam-  
hetens konsekvenser och resultat i sitt programdokument för 2017.
Före utgången av 2018 kommer EEA att göra en utvärdering av de europeiska ämnescentrumens genomslags-  
kraft som bland annat ska mäta resultaten och konsekvenserna av den verksamhet som utförs av de europeiska 
ämnescentrumen, i syfte att fastställa relevanta utförandeindikatorer för kontrolländamål.
Rekommendation 5
EEA godtar rekommendationen.
57 Efsas svar
Sammanfattning
III
Myndigheten genomförde en grundlig utvärdering i förväg av sina bidrags- och upphandlingsprojekt (ruta 2), 
tillämpar ett system med riktlinjer för att hjälpa ledningen att fatta beslut om de lämpligaste finansieringsmekanis -
merna och har tillämpat förenklade kostnadsmodeller när det har bedömts som lämpligt (se punkt 27). Kontrollför -
farandena för användning av ekonomiska bidrag förstärktes ytterligare under våren 2015.
När det gäller rekommendationen om bidragskontroll och rapporteringssystem som bygger på resultat- och 
konsekvensinriktade nyckelutförandeindikatorer såväl som på utvärderingsresultat i efterhand, inser myndig -
heten att det finns utrymme för ytterligare förbättringar för att fastställa relevanta konsekvensindikatorer i sina 
planeringsdokument.
IV
Myndigheten konstaterar att rekommendationerna i denna rapport inte är byråspecifika.
Iakttagelser
22
Myndigheten tillämpar ett vägledande system i sex punkter för att hjälpa ledningen att fatta beslut om den lämp -
ligaste finansieringsmekanismen.
23
I de fall där myndigheten inte får ett tillfredsställande svar bidragsvägen kan myndigheten besluta sig för att 
utvidga sin publik och välja upphandlingsvägen, som står öppen för alla berörda organisationer (förutsatt att till -
börlig omsorg ägnas åt att undvika intressekonflikter).
48
Under 2013 genomförde myndigheten en omfattande och riktad utvärdering i efterhand av sitt forskningsinriktade 
upphandlings- och bidragsprogram samt av programmets bidrag till myndighetens kärnuppgifter.
Slutsatser och rekommendationer
Lämplig användning av bidragsfinansieringsverktyget
53
Myndigheten tillämpar ett vägledande system i sex punkter för att hjälpa ledningen att fatta beslut om den lämp -
ligaste finansieringsmekanismen.
I de fall där myndigheten inte får ett tillfredsställande svar bidragsvägen kan myndigheten besluta sig för att 
utvidga sin publik och välja upphandlingsvägen, som står öppen för alla berörda organisationer (förutsatt att till -
börlig omsorg ägnas åt att undvika intressekonflikter).
Efsas svar 58
Rekommendation 1
Accepteras . Myndigheten instämmer i denna rekommendation, som den redan har tillämpat under tidigare år. 
Myndigheten tillämpar riktlinjer för kostnadseffektivitet för att hjälpa ledningen att fatta beslut om den lämpligaste 
finansieringsmekanismen.
Årlig planering av bidragsåtgärder
54
Från 2015 har myndigheten ökat insynen i sin planering av utkontraktering genom att ta fram en enda upphand -
lings- och bidragsplan som offentliggörs på myndighetens webbplats och som regelbundet uppdateras.
Rekommendation 2
Accepteras. Myndigheten instämmer i denna rekommendation, som den redan har tillämpat under tidigare år, 
något som Europeiska revisionsrätten konstaterar i uppföljningen av förra årets kommentarer om myndighetens 
årsredovisning för budgetåret 2014.
Förfarande för tilldelning av bidrag
Myndighetens inrättandeförordning medger inga sådana undantag.
Rekommendation 3
Ej tillämpbart på myndigheten.
Kontroller i förväg och i efterhand
56
Myndigheten tillämpar ett lämpligt förfarande för att kontrollera användningen av ekonomiska bidrag. Förfarandet 
grundas på en riskbaserad strategi och inriktas på viktiga faktorer. Förfarandet stärktes ytterligare under våren 2015.
Rekommendation 4
Accepteras. Myndigheten instämmer i denna rekommendation, som den redan har tillämpat under tidigare år. 
Myndigheten tillämpar kostnadseffektiva förfaranden för att kontrollera användningen av ekonomiska bidrag.
Nyckelutförandeindikatorer och utvärderingar i efterhand
57
Myndigheten genomförde en omfattande och riktad utvärdering i efterhand av sitt forskningsinriktade upphand -
lings- och bidragsprogram samt av programmets bidrag till myndighetens kärnuppgifter (se punkt 48).
Rekommendation 5
Accepteras. Myndigheten har tillämpat denna rekommendation under tidigare år vad gäller utvärderingar i efter -
hand. Myndigheten inser att det finns utrymme för ytterligare förbättringar för att fastställa relevanta konse -
kvensindikatorer i sina programdokument.
59 Frontex svar
Observationer
17
Förhandsutvärderingen av huruvida byråns verksamhet skapar mervärde och huruvida lämpligaste metod för 
genomförande har valts genomfördes av lagstiftaren redan 2003 innan Frontex inrättandeförordning antogs. Att 
förhandsutvärdera kostnadseffektiviteten för de operativa resurser som används vid Frontex samordnade gemen -
samma insatser leder till att ingen hänsyn tas till strävan efter operativ solidaritet vid EU:s yttre gräns och till den 
politiska verkligheten.
20
Frontex betonar att artikel 3.4 i dess inrättandeförordning begränsar Frontex finansiering av ”gemensamma insat -
ser” till bidrag. De finansieringsverktyg som är tillgängliga för byrån är därför begränsade på förhand.
Byråns inrättandeförordning håller för närvarande på att ses över (se kommissionens meddelande COM(2015) 6711), 
och Frontex strävar efter att finansieringsmekanismerna ska utökas till mer än användning av bidrag.
22
I enlighet med de begränsningar som fastställs i byråns grundläggande rättsakt kommer Frontex att undersöka om 
det finns kompletterande verksamhet till de ”gemensamma insatserna” som kan finansieras genom andra finansie -
ringsmekanismer. Om någon sådan verksamhet kan fastställas, kommer lämpliga riktlinjer och kriterier att tas fram 
för att göra det lättare att välja den lämpligaste finansieringsmekanismen.
23
Frontex uppdrag är att samordna det operativa samarbetet mellan EU:s medlemsstater. Utplaceringen av de behö -
riga nationella myndigheternas tekniska utrustning måste prioriteras i Frontex verksamhet.
I artikel 7.5 i Frontexförordningen anges att byrån ska finansiera utplaceringen av teknisk utrustning. Att upphandla 
övervakningstjänster från privata företag är en möjlighet att komplettera de tekniska resurser som medlemssta -
terna tillhandahåller. Detta kan dock aldrig helt ersätta samarbetet med medlemsstaterna.
Det exempel som revisionsrätten nämner är Frontex första praktiska erfarenhet, efter ett försöksprojekt. De verkliga 
kostnaderna för utplacering av privata flygplan och de praktiska förutsättningarna kommer att utvärderas under 
genomförandet av ramavtalet med förnyad konkurrensutsättning.
Det bör noteras att byrån har upplevt svårigheter med myndigheterna i de medlemsstater som fungerar som värd -
medlemsstater när det gäller utplacering av flygplan i enlighet med detta ramavtal.
26
Det betungande ersättningssystemet hänger samman med skillnaderna i medlemsstaternas förmåga att finansiera 
utplaceringar.
Systemet med löpande dagliga kostnader är en lösning som Frontex har tagit fram i samråd med experter från med -
lemsstaterna. Systemet möjliggör medfinansiering av den gemensamma förteckningen över definierade stödberät -
tigande kostnader för utplacering av teknisk utrustning och anpassning till medlemsstaternas olika myndigheters 
nationella bestämmelser och särdrag.
1 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning och om upphävande av förordning (EG) nr 
2007/2004, förordning (EG) nr 863/2007 och rådets beslut 2005/267/EG).
Frontex svar 60
29
De operativa planernas mål utvärderas vanligen kvalitativt, eftersom ett kvantitativt förfarande är godtyckligt 
och fokuserar på att uppnå målvärdena utan en grundlig utvärdering av resultaten och utmaningarna under 
genomförandeperioden.
Vissa begränsningar när det gäller kvantifiering finns inom området irreguljär migration, där Frontex verkar. Sam -
ordningen mellan gemensamma insatser/sök- och räddningsinsatser eller avvecklingen (i samarbete med andra 
organ inom EU) av kriminella nätverk som underlättar för irreguljär migration är svår att omvandla till mätbara mål. 
Frontex anser dock att byrån kan visa att dess operativa verksamheter ligger i linje med de strategiska målen genom 
att använda kvalitativa snarare än rent kvantitativa mål.
35
Vissa ändringar har redan genomförts i beslutsprocessen. Vid de årliga bilaterala samtalen 2015 gav den verkstäl -
lande direktören skriftliga mandat till de medarbetare som deltog i förhandlingarna.
Med hänsyn till den formella beslutsprocessen undersöker byrån möjligheten att bilda utvärderingskommittéer 
bestående av minst tre medarbetare från minst två enheter.
37
Sedan hösten 2015 har de medarbetare som blivit utsedda att förhandla under de årliga bilaterala samtalen under -
tecknat en särskild förklaring som intygar att det inte finns några intressekonflikter.
39
Frontex konstaterar att de svagheter som identifierades i ruta 10 är kopplade till den betungande processen för 
löpande dagliga kostnader. Se även vårt svar på punkt 26.
44
De huvudsakliga indikatorerna beräknas och tillhandahålls enligt begäran inför den årliga rapporten.
I styrningssyfte kom man överens om att ett begränsat antal indikatorer skulle användas för att ge styrningsorganet 
möjlighet att styra byråns arbete.
Det visade sig att arbetet med att fastställa resultatindikatorerna (som under 2012 och 2013) vid de årliga bilaterala 
samtalen var för arbetskrävande och att de tillhörande målvärden som skulle uppnås var för höga för syftet. Detta 
ledde också till att rapporteringen till styrelsen minskade.
51
Frontex betonar att det inte finns någon rättslig ram för den överföring av uppgifter som revisionsrätten hänvisar 
till. Enligt den befintliga rättsliga ramen har medlemsstaterna ansvar för hanteringen av ytterligare förfaranden som 
rör irreguljära migranter som grips och räddas vid gemensamma insatser. Irreguljära migranters status fastställs och 
beviljas alltid av medlemsstaterna i ett senare skede. I linje med den befintliga rättsliga ramen innehar Frontex inga 
personuppgifter om irreguljära migranter och har heller inte rätt att inneha sådana uppgifter.
Frontex svar 61
Kommissionens förslag från december 2015, COM(2015) 671, syftar till att förbättra situationen. Kommissionen kom -
mer att undersöka möjligheterna att ge byrån tillgång till europeiska databaser, såsom SIS och Eurodac, och över -
väga att lägga fram förslag om ändring av de rättsliga grunderna för dessa databaser.
Slutsatser och rekommendationer
53
Frontex betonar att artikel 3.4 i dess inrättandeförordning begränsar Frontex finansiering av ”gemensamma insat -
ser” till bidrag. De finansieringsverktyg som är tillgängliga för byrån är därför begränsade på förhand.
Byråns inrättandeförordning håller för närvarande på att ses över. Denna begränsning gäller dock fortfarande.
I enlighet med de begränsningar som fastställs i byråns grundläggande rättsakt kommer Frontex att undersöka om 
det finns kompletterande verksamhet till de ”gemensamma insatserna” som kan finansieras genom andra finansie -
ringsmekanismer. Om någon sådan verksamhet kan fastställas, kommer lämpliga riktlinjer och kriterier att tas fram 
för att göra det lättare att välja den lämpligaste finansieringsmekanismen.
Den upphandling av övervakningstjänster från privata företag som revisionsrätten nämner är Frontex första prak -
tiska erfarenhet, efter ett försöksprojekt. De verkliga kostnaderna för utplaceringen av privata flygplan och de 
praktiska förutsättningarna kommer att utvärderas under genomförandet av ramavtalet.
Det bör dock noteras att byrån har upplevt svårigheter med vissa medlemsstaters myndigheter när det gäller 
användning av tjänster från privata företag inom detta område.
Det betungande ersättningssystemet hänger samman med skillnaderna i medlemsstaternas förmåga att finansiera 
utplaceringar.
Rekommendation 1
Frontex godtar rekommendationen. Dock kommer genomförandet av denna rekommendation att bero på resultatet 
av samtalen om förslaget till ändring av inrättandeförordningen.
54
De operativa planernas mål utvärderas vanligen kvalitativt, eftersom ett kvantitativt förfarande är godtyckligt 
och fokuserar på att uppnå målvärdena utan en grundlig utvärdering av resultaten och utmaningarna under 
genomförandeperioden.
Vissa begränsningar när det gäller kvantifiering finns inom området irreguljär migration, där Frontex verkar. Sam -
ordningen mellan gemensamma insatser/sök- och räddningsinsatser eller avvecklingen (i samarbete med andra 
organ inom EU) av kriminella nätverk som underlättar för irreguljär migration är svår att omvandla till mätbara mål. 
Frontex anser dock att byrån kan visa att dess operativa verksamhet ligger i linje med de strategiska målen genom 
att använda kvalitativa snarare än rent kvantitativa mål.
Frontex svar 62
Rekommendation 2
Frontex godtar rekommendationen.
55
Vissa ändringar har redan gjorts i beslutsprocessen. Vid de årliga bilaterala samtalen 2015 gav den verkställande 
direktören skriftliga mandat till de medarbetare som deltog i förhandlingarna.
Med hänsyn till den formella beslutsprocessen undersöker byrån möjligheten att bilda utvärderingskommittéer 
bestående av minst tre medarbetare från minst två enheter.
Sedan hösten 2015 har de medarbetare som blivit utsedda att förhandla under de årliga bilaterala samtalen under -
tecknat en särskild förklaring som intygar att det inte finns några intressekonflikter.
Rekommendation 3
Frontex godtar rekommendationen och har redan delvis genomfört den del som rör öppenhet och frånvaro av 
intressekonflikter. Frontex måste även ta hänsyn till solidaritetskriteriet.
56
Frontex konstaterar att de svagheter som identifierades i ruta 10 är kopplade till den betungande processen för 
löpande dagliga kostnader. Se även vårt svar på punkt 26.
Rekommendation 4
Frontex godtar rekommendationen och kommer att arbeta vidare för att förbättra sina verifieringssystem.
57
De huvudsakliga indikatorerna beräknas och tillhandahålls enligt begäran inför den årliga rapporten.
I styrningssyfte kom man överens om att ett begränsat antal indikatorer skulle användas för att ge styrningsorga -
net möjlighet att styra byråns arbete. Det visade sig att arbetet med att fastställa resultatindikatorer (som under 
2012 och 2013) vid de årliga bilaterala samtalen var för arbetskrävande och att de tillhörande målvärden som skulle 
uppnås var för höga för syftet. Detta ledde också till att rapporteringen till styrelsen minskade.
Frontex svar 63
Frontex betonar att det inte finns någon rättslig ram för den överföring av uppgifter som revisionsrätten hänvisar 
till. Enligt den befintliga rättsliga ramen har medlemsstaterna ansvar för hanteringen av ytterligare förfaranden som 
rör irreguljära migranter som grips och räddas vid gemensamma insatser. Irreguljära migranters status fastställs och 
beviljas alltid av medlemsstaterna i ett senare skede. I linje med den befintliga rättsliga ramen innehar Frontex inga 
personuppgifter om migranter och har heller inte rätt att inneha sådana uppgifter.
Kommissionens förslag från december 2015, COM(2015) 671, syftar till att förbättra situationen. Kommissionen kom -
mer att undersöka möjligheterna att ge byrån tillgång till europeiska databaser, såsom SIS och Eurodac, och över -
väga att lägga fram förslag om ändring av de rättsliga grunderna för dessa databaser.
Rekommendation 5
Frontex godtar rekommendationen. Dock kommer detta att bero på förändringar av den rättsliga ramen samt på 
informationsutbyte med medlemsstaterna.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Under de tre åren 2013–2015 hade byråerna utgifter för 
bidrag på totalt 740 miljoner euro. Vi undersökte om 
systemen för och kontrollerna av bidragshanteringen 
följde reglerna och var ändamålsenliga vid fem byråer 
(som stod för ungefär 92 % av de totala bidrag som 
betalades ut). Vi drog slutsatsen att de granskade 
byråerna i allmänhet beviljade och betalade ut bidrag 
i enlighet med reglerna. Men de flesta har inte övervägt 
alternativa finansieringsmöjligheter tillräckligt och 
följaktligen var bidrag inte alltid det bästa sättet att uppnå 
målen. Dessutom har de granskade byråerna inte mätt 
bidragens ändamålsenlighet.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN