SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 3.12.2008 
SEK(2008) 2982 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till 
 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av Eurodac för jämförelse av fi ngeravtryck för en effektiv tillämpning av 
förordning (EG) nr […/…] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken 
medlemsstat som har ansvaret för att pröva en  ansökan om internationellt skydd som en 
tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat]  
 
Sammanfattning av konsekvensbedömning  
  
{KOM(2008) 825 slutlig} 
{SEK(2008) 2981}  
SV 2   SV 1. INLEDNING  
Målet med Dublinförordningen  (rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003) 
är att inom ett område utan inre gränser sk apa en tydlig och användbar mekanism för att 
avgöra vilken medlemsstat som ska ansvara för en asylansökan som getts in i någon av EU:s medlemsstater. Förordningen bör ses so m ett svar på problemet med s.k. asylum shopping , 
dvs. genom att förebygga att sökande missbruka r asylförfaranden genom att lämna in flera 
asylansökningar samtidigt eller efter varandra i olika medlemsst ater. Avsikten är också att 
förhindra fenomenet med “flyktingar på väg” ( refugees in orbit ), dvs. en situation där ingen  
medlemsstat förklarar sig ansvarig fö r att behandla en viss asylansökan. 
Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac 
(nedan kallad Eurodacförordningen ) trädde i kraft den 15 december 2000, och det 
gemenskapstäckande informationssystem som ut vecklades för att jämföra fingeravtryck från 
asylsökande togs i funktion den 15 januari 2003.  
Den s.k. Dublinlagstiftningen har genomförts av  alla EU-medlemsstater samt av Norge och 
Island. Dessutom undertecknades internationella avtal med Sc hweiz och Liechtenstein om 
dessa länders anslutning till Dublinlagstiftningen den 28 febr uari 2008. Dessa avtal kommer 
att träda i kraft så snart som Schweiz och Liechtenstein börjar tillämpa Schengenbestämmelserna.  (I denna konsekvensbedömning används termen medlemsstat  för 
att täcka samtliga länder som tillämpar Dublinlagstiftningen.) 
Kommissionens avdelningar har gjort en grund lig utvärdering av Dublinsystemet, vilken 
utmynnade i en rapport (nedan kallad utvärderingsrapporten ) över de första tre åren som det 
centrala Eurodacsystemet var i drift (2003–2005). I rapporten redovisades dels en rad positiva 
element i tillämpningen av Dublin systemet, dels vissa brister oc h problem med införlivandet.  
Denna konsekvensbedömning bygger, förutom på  utvärderingsrapporten, även på en rad 
andra rapporter. År 2005 utfördes också en te knisk utvärdering av DubliNet. Europeiska 
datatillsynsmannen har övervakat tillämpningen av Eurodacförordningen med avseende på 
uppgiftsskydd. En inspektionsra pport gavs ut i juli 2007
1, och det har också lagts fram en 
verksamhetsrapport för detta arbete under 2005–20072. Medlemsstaterna gavs möjlighet att 
komma med ytterligare synpunkter vid mötet inom expertkommittén för Eurodac den 4–5 
oktober 2007, samt som uppföljning av detta möte.  
Kommissionens konsekvensbedömningsnämnd rå dfrågades om utkastet till slutlig 
konsekvensbedömningsrapport, och avgav sitt yttrande den 26 september 2008. Vederbörlig 
hänsyn har tagits till nämndens rekommendationer. 
                                                 
1 Rapport från den första samordnade inspektionen från samarbetsgruppen för tillsyn av Eurodac 
(Eurodac Supervision Coordination Group, Report of the first coordinated inspection ), Bryssel den 17 
juli 2007.  
2 Verksamhetsrapport från den samordnade övervakningen av Eurodac ( Coordinated Supervision of 
Eurodac – Activity Report) 2005–2007, 21 april 2008.  
SV 3   SV 2. PROBLEMBESKRIVNING 
I linje med kommissionens meddelande med titeln Strategisk plan för asylpolitik – ett 
integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU3 omfattar denna konsekvensbedömning de 
frågor som redovisas nedan och som tidigar e identifierats i utvärderingsrapporten.   
2.1. Fortsatta fördröjningar vid öv ersändande av fingeravtryck  
Den nu gällande Eurodacförordningen innehåller bara en vag tidsangivelse för när uppgifter 
om fingeravtryck ska sändas över till den centr ala enheten: medlemsstaterna uppmanas att 
”skyndsamt ta fingeravtrycken” och ”skyndsamt översända dem”. Det faktum att det inte finns någon exakt tidsfrist, och inte heller någr a bestämmelser om påföljder för dem som inte 
rättar sig efter den vaga tidsfrist som anges, ha r lett till att medlemsstater i vissa fall tagit upp 
till 30 dagar på sig att sända över fingeravtryck en (2007 var den längsta fördröjningen strax 
under 12 dagar). Vissa medlemsstater har endast  gjort blygsamma framsteg sedan Eurodac 
infördes, trots återkommande påminnelser fr ån kommissionen i samband med de årliga 
verksamhetsrapporterna och mötena inom e xpertkommittén för Eurodac. En fördröjd 
överföring av uppgifterna kan leda till motsa tt resultat i förhållande till principerna om 
ansvarsfrågan enligt Dublinförord ningen (bland annat felaktiga träffar och uteblivna träffar 
[wrong hits/missed hits ], se de årliga verksamhetsrapporte rna för Eurodacs centrala enhet).  
2.2. Asylansökningar från pers oner som redan beviljats in ternationellt skydd i en 
medlemsstat kan inte filtreras bort 
Enligt den nuvarande förordningen måste medl emsstaterna be den centrala enheten att 
blockera uppgifterna för personer som redan erkä nts om flyktingar. Om en träff noteras mot 
uppgifter för en person vars fingeravtryck ta gits i samband med ansökan om asyl, men en 
medlemsstat senare blockerat uppgifterna därför att den erkänt personen i fråga som flykting, 
noterar den centrala enheten tr äffen för statistiska ändamål, medan ursprungsmedlemsstaten 
får beskedet att det inte föreligger någon träff.  
I förordningen anges dock följande: fem år efter det att Eurodac har inlett sin verksamhet ska 
beslut fattas enligt de releva nta bestämmelserna i fördraget om huruvida de uppgifter som rör 
personer som har erkänts som flyktingar och beviljats flyktingstatus i en medlemsstat 
antingen ska bevaras och jämföras med uppgifter i kategori 1 eller radera s i förtid så snart 
som personen erkänts som flykting.  
Statistik som samlats in av Eurodacs centrala enhet visar att 24 464 uppgifter (2,4 %) av 
sammanlagt 1 005 323 uppgifter om asylsöka nde blockerats (fram till 31.12.2007). 414 av 
dessa 24 464 uppgifter har också gett upphov till träffar mot blockerade uppgifter. Detta 
innebär att 414 erkända flyktingar lämnat in  en andra asylansökan, antingen i samma 
medlemsstat eller i en annan
4. Detta strider mot de unde rliggande principerna för 
Dublinsystemet: så länge det inte går att stäm ma av träffar mot blockerade ärenden kan ett 
nytt resurskrävande asylförfarande mycket väl inledas i en annan – eller till och med i samma 
– medlemsstat, trots att personen i fråga redan erhållit skydd i en medlemsstat. Den 
                                                 
3 KOM(2008) 360.  
4 Från den asylsökandes eller flyktingens synpunkt kan sådan asylum shopping  i teorin ha fördelen att 
öka hans eller hennes möjligheter att uppnå en viss skyddsnivå. Det måste dock betonas att det också medför kostnader, osäkerhet och psykiska påfrestningar för en asylsökande att flytta från en 
medlemsstat till en annan. Vilken avskräckande effekt som Dublinsystemet i praktiken får vad gäller 
asylum shopping  beror till största delen på hur omfattande och korrekt information den asylsökande får.  
SV 4   SV information som medlemsstaterna kan få tillgång till då blockeringen av sådana ärenden hävs 
kan givetvis spela en avgörande  roll i ett asylförfarande.  
2.3. Ineffektiva ruti ner för radering av uppgifter  
Enligt den nu gällande förordningen raderas uppgi fter automatiskt från databasen efter 10 år 
för kategori 1 och efter 2 år för kategori 2. Ursprungsmedlemsstaten (dvs. den medlemsstat 
som i Eurodacs centrala databas fört in uppg ifter om en asylsökande eller en person som 
gripits i samband med att han eller hon olagligen  passerat den yttre gränsen) är skyldig att i 
förväg radera  uppgifter så snart den får re da på att den registrerade erhållit medborgarskap  i 
en medlemsstat (kategori 1 eller 2), lämnat medlemsstaternas territorium  eller beviljats 
uppehållstillstånd  (kategori 2). 
Ett annat problem är att en ursprungsmedlemsstat ofta kan vara omedveten om att en annan 
ursprungsmedlemsstat raderat uppgifter  som motsvarar de uppgifter  (fingeravtryck) som den 
förstnämnda medlemsstaten registrerat i Eurodac i något skede, och att de  aktuella uppgifterna 
alltså borde raderas i förtid av samtliga ursprungsmedlemsstater.  Denna brist står i klar 
motsättning mot principerna om uppgiftsskydd, en ligt vilka uppgifter all tid ska raderas så 
snart som de inte längre behövs. Man kan alltså befara att medl emsstaterna bryter mot kraven 
på uppgiftsskydd i detta avseende.  
2.4. Oklarheter i fråga om de nationella my ndigheter som har tillgång till Eurodac 
försvårar kommissionens och Europe iska datatillsynsmannens arbete 
Enligt Eurodacförordningen ska medl emsstaterna förse kommissionen med en förteckning 
över de myndigheter som har tillgång till uppgifterna i den centrala Eurodacdatabasen  
för de ändamål som anges i förordningen. Med tanke på kraven på uppgiftsskydd förefaller de 
gällande bestämmelserna vara alltför vaga, ef tersom medlemsstaterna kan ange hur många 
myndigheter de vill utan att behöva redovisa vad varje myndighet och dess berörda avdelningar har för ansvarsområden. Kommi ssionens roll begränsas till att ta del av 
förteckningarna och vidarebefordra dem, me n den har ingen möjlighet att utöva sina 
befogenheter i fråga om övervakning.  
Både Europeiska datatillsynsmannen och de nationella dataskyddsmyndigheterna har 
återkommit till detta problem, då de – helt rik tigt – anser att de inte korrekt kan bedöma hur 
reglerna om uppgiftsskydd tillämpas i samband me d Eurodacförordningen, eftersom de inte 
vet exakt vem som har tillgång till up pgifterna i olika medlemsstater.  
SV 5   SV 3. POLITISKA  MÅL 
3.1. Allmänna mål 
3.1.1.  Skapa effektivare rutiner för att avgöra vil ken medlemsstat som är ansvarig för varje 
asylärende  
3.1.2.  Skapa bättre lösningar på problemen med uppgiftsskydd  
3.2. Särskilda mål 
3.2.1.  Se till att uppgifter om  fingeravtryck överförs så snabbt som avsett 
3.2.2.  Förebygga s.k. asylum shopping genom a tt inte behandla asylansökningar från 
personer som redan erkänts som flyktingar 
3.2.3.  Förbättra rutinerna för obligat orisk radering av uppgifter 
3.2.4.  Göra det möjligt för kommissionen, Europeiska datatillsynsmannen och de 
nationella dataskyddsmyndigheterna att e ffektivt övervaka hur tillgången till 
uppgifterna i Eurodac hanteras vid de nati onella myndigheter som medlemsstaterna 
utsett som behöriga att tillämpa Eurodacförordningen 
3.3. Grundläggande rättigheter 
Man har också undersökt faktorer som inverkar  positivt och negativt på de grundläggande 
rättigheterna. 
Eftersom Eurodacförordningen är en teknisk rättsakt som är avsedd att underlätta en effektiv 
tillämpning av vissa kriterier i Dublinförordni ngen har dess inverkan på de grundläggande 
rätigheterna främst bedömts i förhållande till rätten till asyl samt frågorna om uppgiftsskydd.  
4. BÄSTA  ALTERNATIV 
På grund av de föreslagna alternativens höga komplexitet är denna sammanfattning begränsad 
till en uppräkning av huvudbeståndsdelarna i det alternativ som bedömts vara bäst. Detta 
alternativ består både av förslag till möjlig lagstiftning  och av åtgärder som syftar till att 
främja praktiskt samarbete  mellan medlemsstaterna. 
4.1. Problem 1: fortsatta fördröjningar vid översändande av fingeravtryck  
Alternativ C: lagstiftning – att via föror dningen fastställa en mer exakt tidsfrist  
Enligt medlemsstaternas synpunkter vid mötet i expertkommittén för Eurodac den 4–5 
oktober 2007 borde det vara fördelaktigt att behålla  ett visst mått av flexibilitet samtidigt som 
en bortre tidsgräns fastställs i lag. Behovet av att fastställa en maximal tidsfrist och samtidigt 
uppmuntra de medlemsstater som redan idag sänder över uppgifterna sn abbare att fortsätta 
denna goda praxis skulle kunna kombineras  genom en formulering som uppmanar 
medlemsstaterna att sända uppgifterna så snart som möjligt och senast inom […] dagar (den 
maximala tidsfristen återstår att komma överens om).  
SV 6   SV 4.2. Problem 2: asylansökningar från person er som redan beviljats internationellt 
skydd i en medlemsstat ka n inte filtreras bort  
Alternativ Bb: lagra och markera uppgifter som tidigare översänts som ”kategori 1” 
När en medlemsstat beviljar inte rnationellt skydd för en person vars uppgifter varit markerade 
i Eurodac som ”kategori 1” borde den central a enheten markera i databasen att personen i 
fråga erkänts som berättigad till internati onellt skydd.  
4.3. Problem 3: ineffektiva rutin er för radering av uppgifter 
Alternativ C: automatiskt medde lande från den centrala enheten 
När en medlemsstat raderar uppgifter om fi ngeravtryck (och övrig information som 
registrerats i samband med dem) som ger upphov till en träff vid sökning mot uppgifter som 
förts in i Eurodac av en eller flera andra ursprungsmedlemsstater bö r de senare få ett 
automatiskt meddelande om detta.  
4.4. Problem 4: oklarheter i fråga om de na tionella myndigheter so m har tillgång till 
Eurodac försvårar kommissionens oc h Europeiska datatillsynsmannens 
övervakning 
Alternativ A: en lagstadgad skyldighet att underrätta kommissionen om alla relevanta 
uppgifter om den myndighet som utsetts 
För att kommissionen ska ges möjlighet att övervak a de nationella myndigheter som utses bör 
det fastställas i lag att medlemsstaternas o fficiella meddelanden ska innehålla närmare 
uppgifter om de berörda myndigheternas befogenhe ter och om exakt vilka avdelningar som är 
ansvariga för att tillä mpa Eurodacförordningen. 
Den jämförande analysen har således lett till slutsatsen att en kombination av alternativen 
1C, 2Bb, 3C och 4A är mest lämplig.  
Bästa alternativ: en kombination av alternativ 1C 2Bb, 2C och 4A  
Bedömningskriterier  Klassi-
ficering  Motiv för klassificeringen och aspekter på det valda 
alternativet som bidrar till att uppnå önskad verkan  
Relevans  
Se till att uppgifter om fingeravtryck 
överförs så snabbt som avsett   √√√ En exakt tidsfrist som fastställs  i förordningen kommer att mana 
medlemsstaterna att bättre uppfylla  sitt åtagande att ta upp och 
översända fingeravtryck inom den tid som krävs för att korrekt 
kunna avgöra vilken medlemsstat som ska vara ansvarig i varje ärende. Eftersom en sådan tidsfrist skulle vara klar och objektiv 
skulle den också göra det möjligt för kommissionen att följa upp 
systematiska förseningar från medlemsstaternas sida genom att 
inleda överträdelseförfaranden.  
Förebygga s.k. asylum shopping genom att inte behandla asylansökningar från personer som redan erkänts som flyktingar 
 √√√ De nationella myndigheter som prövar asylansökningar kan spara 
mycket tid och resurser genom a tt få vetskap om att en person 
redan beviljats internationellt skydd i någon medlemsstat.  
SV 7   SV Bästa alternativ: en kombination av alternativ 1C 2Bb, 2C och 4A  
Bedömningskriterier  Klassi-
ficering  Motiv för klassificeringen och aspekter på det valda 
alternativet som bidrar till att uppnå önskad verkan  
Förbättra rutinerna för obligatorisk 
radering av uppgifter 
 √√√ När en medlemsstat raderar uppgifter om fingeravtryck (och övrig 
information som registrerats i samband med dem)  som ger upphov 
till en träff vid sökning mot uppgifter som förts in i Eurodac av en 
eller flera andra ursprungsmedlem sstater bör de senare få ett 
automatiskt meddelande om detta. På så sätt bör det kunna garanteras att medlemsstaterna fa ktiskt raderar de uppgifter som 
inte längre har något berättigande, så att inga uppgifter blir kvar i 
databasen längre än nödvändigt.  
Göra det möjligt för kommissionen, Europeiska datatillsynsmannen och de nationella dataskyddsmyndigheterna att 
effektivt övervaka hur tillgången till 
uppgifterna i Eurodac hanteras vid de nationella myndigheter som 
medlemsstaterna utsett som behöriga att 
tillämpa Eurodacförordningen
 √√√ Med tanke på vikten av att kunna övervaka medlemsstaternas 
förvaltning av Eurodac bör deras officiella meddelanden innehålla 
närmare uppgifter om de berörd a nationella myndigheternas 
befogenheter och om exakt vilka av delningar som är ansvariga för 
att tillämpa Eurodacförordningen.  
Genomförbarhet i fråga om införlivandet  
- Enligt det nuvarande fördraget  √√√ Inga särskilda svårigheter eller risker med den valda 
kombinationen av alternativ förväntas.  
- Enligt det nya fördraget   √√√ Inga särskilda svårigheter eller risker med den valda 
kombinationen av alternativ förväntas.  
Genomförandekostnader  √√√ Se bilaga 2  
5.  ÖVERVAKNING  OCH  UTVÄRDERING 
Uppföljningen av de operativ a mål som beskrivs i avdelnin g 3.3.1 (att undvika felaktiga och 
uteblivna träffar [ wrong hits/missed hits ]), 3.3.2 (att undvika att as ylansökningar från redan 
erkända flyktingar behandlas) och 3.3.3 (att se till att uppgifter faktiskt raderas när så krävs 
enligt Eurodacförordningen) ska ske med hjälp av  statistik som upprättas av Eurodacs centrala 
enhet. När det gäller de första två punkterna  finns det redan inarbetade rutiner för att 
sammanställa den aktuella sta tistiken på månadsbasis. I fråg a om punkt 3.3.3 föreslås det att 
åtgärderna vidtas direkt vid den central a enheten, och övervakningen av denna rutin 
(automatisk information) borde därför bli okomplicerad.  
Det operativa målet 3.3.4 (att ge kommissionen och Europeiska datatillsynsmannen exakt 
information om vem som har tillgång till Eurod acuppgifter i medlemsstaterna) kommer att 
följas upp regelbundet av kommissionen. 
Frågan om huruvida den ändrade förordningen tillämpas korrekt av medlemsstaterna bör 
granskas inom ramen för den övergripande utvärderingen av  Dublinsystemet. Vidare bör 
expertkommittén för Eurodac fortsätta att samm anträda regelbundet, för att följa upp att den 
kombination av handlingsalternativ som valts får bästa möjliga effekt.