SV Europeiska unionens officiella tidning C 255/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Samordnade insatser för att främja forskarnas karriärutveckling och rörlighet i EU”

(2010/C 255/03)

Föredragande utan studiegrupp: Pedro ALMEIDA FREIRE

Den 16 juli 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

”Samordnade åtgärder för att främja forskarnas karriärutveckling och rörlighet i EU”.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2009. Föredragande utan studiegrupp var Pedro Almeida Freire.

Vid sin 458:e plenarsession den 16–17 december 2009 (sammanträdet den 16 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 174 röster för och 8 nedlagda röster.

1. Rekommendationer

— Att stärka de mänskliga resurserna inom vetenskap och teknik i Europa och att främja rörligheten är viktiga faktorer i arbetet med att förverkliga det europeiska området för forskningsverksamhet och säkerställa att EU förblir konkurrenskraftigt globalt och kan möta de stora utmaningar som framtiden medför.

— Åtgärder måste skyndsamt vidtas för att förbättra samordningen mellan politiken för utbildning, arbetsmarknad och social trygghet och för att säkra att utbildnings-, forsknings- och socialpolitikens instrument utvecklas på ett samordnat sätt så att EU kan uppnå målen på detta område.

— Europeiska ekonomiska och sociala kommittén föreslår att de befintliga programmen på området för mänskliga resurser stärks och samordnas bättre, och att rörlighet främjas. När man diskuterar EU:s åttonde ramprogram för forskning och teknisk utveckling bör man särskilt ta tillfället i akt att, i kombination med andra åtgärder, främja faktorn mänskligt kapital och inrätta en plattform för avancerad utbildning i forskningsverksamhet.

— EESK föreslår också att ett övervakningscentrum för mänskliga resurser i vetenskap och teknik i Europa inrättas i syfte att samla in, analysera och tillhandahålla enhetliga och jämförbara uppgifter om utvecklingen på detta område och om den nationella politiken för mänskliga resurser, både i Europa och i världen som helhet.

— EESK efterlyser samordnade insatser för att stärka forskarnas karriärmöjligheter och rörlighet i EU, inriktade på anställningsförhållanden och karriärutveckling, särskilt när det gäller rekrytering, befordring och sociala rättigheter.

— Slutligen efterlyser EESK att både den europeiska innovationspakt som EU förbereder och den kommande revideringen av Lissabonstrategin i vederbörlig utsträckning beaktar behovet av förstärkta, tillräckligt kvalificerade mänskliga resurser på området för forskning och teknik.

2. Bakgrund

2.1 Politiken för forskning, teknisk utveckling och innovation spelar en allt viktigare roll mot bakgrund av Lissabonstrategin, på både gemenskapsnivå och nationell nivå.

2.2 Den ökade satsningen på det europeiska området för forskningsverksamhet och på utvecklingen av mänskligt kapital inom ramen för den europeiska strategin för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning visar att ökade mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i Europa samt rörlighet är av största betydelse för strategins framgång.

2.3 EU avser att utarbeta en ny innovationsstrategi som är mer integrerad och socialt inriktad och inom vilken kunskapstriangeln bör ha stor betydelse. Det behövs människor som ser till att EU förblir konkurrenskraftigt globalt och kan möta de stora utmaningar som de kommande årtiondena kommer att innebära.

2.4 Stats- och regeringscheferna erkänner i allt större utsträckning att fri rörlighet för kunskap samt mobilitet är centrala faktorer i EU:s utbildnings- och forskningspolitik och för det europeiska samarbetet. Ett antal olika europeiska program försöker inom ramen för sin verksamhet att möta dessa utmaningar, i synnerhet följande: – Erasmusprogrammet för rörlighet för ungdomar inom högre utbildning, – Erasmus Mundus-programmet, för förbättrat samarbete med tredjeländer genom gemensamma masters- och doktorsexamina samt partnerskap mellan högre utbildningsinstitut, – ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, där en viktig roll spelas av det särskilda programmet ”Människor”, som syftar till att öka forskarnas rörlighet och som är mest välkänt för sina Marie Curie-åtgärder. Bolognaprocessen på området för högre utbildning syftar till att främja den europeiska dimensionen inom högre utbildning samt rörlighet och samarbete. Trots de befintliga programmen och trots de satsningar som gjorts erkänns emellertid allmänt att mycket återstår att göra.

2.5 Som en uppföljning av yttrandet om kommissionens meddelande ”Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare” (1) beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta detta initiativyttrande i syfte att åter lämna ett bidrag till en strategi som syftar till att främja det mänskliga kapitalet i Europeiska unionen och satsa på en ny forskningspolitik och innovationsstrategi som beaktar de mänskliga resurserna inom ramen för integrationspolitiken (något som kommittén alltid har förespråkat) och den socialpolitiska dagordningen.

2.6 År 2010 kommer Lissabonstrategin att förnyas och den nya europeiska innovationsplanen kommer att lanseras, samtidigt som det europeiska området för forskningsverksamhet kommer att förnya sin vision för 2020.

2.7 Mot bakgrund av den ekonomiska krisen bör åtagandet att säkerställa större investeringar (både offentliga och privata) i forskning och utveckling samt ökade resurser till vetenskap och teknik förbli prioriterade frågor på de nationella och europeiska politiska dagordningarna.

2.8 Det finns därför ett brådskande behov av att fastställa gemensamma målsättningar på EU-nivå och att uppmuntra åtgärder som syftar till att säkerställa den nivå vad avser mänskliga resurser inom forskning och teknik som krävs för att uppnå de ambitiösa mål som EU har satt upp.

2.9 Till dessa mål hör att se till att det finns en stabil tillströmning av unga människor som studerar vetenskap och teknik (från matematik till naturvetenskaper, från ingenjörsutbildningar till socialvetenskap och humaniora) och ett ökat antal doktorsexamina inom dessa områden, att stimulera en ökande andel kvinnliga forskare och se till att Europa även fortsättningsvis erbjuder lockande framtidsutsikter och de nödvändiga mänskliga resurserna med kvalifikationer i vetenskap och teknik så att vi kan rätta till den nuvarande obalansen i de transatlantiska förbindelserna och säkerställa ett positivt flöde mellan Europa och resten av världen. Dessa nya mål kan användas för att uppdatera Lissabondagordningen på detta område.

2.10 Om Europa ska kunna uppnå dessa mål måste unionen utveckla kompetenscentrum och kunskapsnätverk som kan locka de största internationella talangerna och utvidga utbildningens sociala bas samt vetenskaps- och teknikkulturen, något som det finns stort behov av.

3. Behov av kraftfull europeisk och nationell politik för mänskliga resurser inom vetenskap och teknik

3.1 EESK noterar de möjligheter som finns dels i ”Grönbok - Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter” (2), där det anges att en av forskningsområdets prioriteringar är ett europeiskt partnerskap för forskare, med bättre karriärmöjligheter och ökad rörlighet, dels i det meddelande från kommissionen som omnämndes ovan och som kommittén har utarbetat ett yttrande om. Med detta yttrande avser EESK att gå ett steg längre och stödja förslagen i dokumentet ”Ett europeiskt partnerskap för att göra FoTU-karriärer mer attraktiva och förbättra villkoren för forskares rörlighet i Europa – Föreslagna prioriterade åtgärder” som lades fram den 30 april 2009 (3) av José Mariano Gago och François Biltgen, ministrar i Portugals respektive Luxemburgs regeringar i samarbete med övriga ministrar, i syfte att genom praktiska åtgärder föra EU:s politik på området mänskliga resurser inom vetenskap och teknik framåt.

3.2 EESK konstaterar att avsevärt arbete redan har gjorts på området på EU-nivå. EESK har utarbetat ett antal initiativyttranden på områden med koppling till ämnet.

3.3 Mänskliga resurser inom vetenskap och teknik har ingått som en del i EU:s strategi på området sedan mars 2000. Vid toppmötet i Barcelona 2002 fastställdes mål för EU om att öka den andel av BNP som avsätts för forskning och utveckling till 3 % senast 2010. Målsättningen beräknades innebära en ökning av antalet forskare med cirka en halv miljon (4).

3.4 Dessa siffror visar att det finns ett behov av en gemensam europeisk politik på området som går långt utöver den öppna samordningsmetoden för nationell politik och som också innebär förändringar i anställningsvillkor och karriärmöjligheter för forskarna, inbegripet unga forskare, i fråga om rekrytering, karriärutveckling och sociala rättigheter.

3.5 Trots målen för investeringarna i FoU som innebar att 2 av de 3 procenten av BNP skulle komma från den privata sektorn, kan inte näringslivet förväntas axla denna börda ensamt, utan regeringarna har också ett avsevärt ansvar på området. Eftersom de flesta karriärmöjligheter för forskare skapas av näringslivet måste man, om målen ska kunna uppfyllas, skapa bättre villkor i Europa för forskning som genomförs inom och av den privata sektorn, inbegripet små och medelstora företag. Detta kan till exempel ske genom att man främjar inrättandet av nätverk och kluster av företag i den europeiska ekonomins nyckelsektorer.

3.6 Den offentliga finansieringsnivån per forskare i Europa är fortfarande mycket lägre än i USA och Japan. Anställningsvillkoren och framtidsutsikterna i den offentliga sektorn bör därför ingå som en del i de europeiska regeringarnas mål för forskningspolitiken. Det finns också stora skillnader när det gäller andelen forskare i befolkningen i förhållande till USA och Japan: Cirka 6 forskare per 1 000 invånare inom EU, medan andelen i Japan och USA ligger på mellan 9 och 10 forskare per 1 000 invånare.

3.7 Institutionerna för högre utbildning är de organ som är huvudansvariga för utbildningen av forskare, och de måste ta fram nya sätt att bättre införliva utbildningen i sina läroplaner och samarbeta bättre med industrin i syfte att förbättra det livslånga lärandet. Dessa institutioner måste förändra sitt sätt att se på frågan och betrakta det som en del av sitt uppdrag att utbilda mänskliga resurser för ett kunskapsbaserat samhälle genom att omstrukturera läroplanerna och anordna utbildning i samarbete med FoU i näringslivet, erbjuda nya möjligheter, inbegripet möjligheter för människor att inleda en forskningskarriär sent i livet, förbättra tillgången för kvinnor, etniska minoriteter och missgynnade grupper, samt inbegripa människor med särskilda behov som kan se forskning och kunskaper som ett område som erbjuder förbättrad social ställning och personlig utveckling i dagens samhälle.

3.8 Studenters deltagande, inte bara på doktorand- utan även på grundutbildningsnivå, i forskningsverksamhet som en obligatorisk del av kursplanen (även inom den privata sektorn) är fortfarande mycket begränsat och bör öka.

3.9 Det krävs även åtgärder för att få unga människor att i större utsträckning intressera sig för en karriär inom forskning, ingenjörsvetenskap och teknik, utan att för den skull försumma de sociala och humanistiska vetenskapsområdena. Skillnaden mellan att arbeta inom näringslivet och inom den akademiska världen eller den offentliga sektorn är enorm. De nationella regeringarna och Europeiska kommissionen bör dock spela en viktig och samordnande roll i sammanhanget. Detta är en mycket viktig faktor vid utvecklingen av det europeiska forskningsområdet samt när det gäller EU:s framtida välstånd och konkurrenskraft.

3.10 Undervisningen i naturvetenskapliga ämnen är en annan viktig faktor, eftersom man därigenom kan stimulera barns och ungdomars nyfikenhet på och intresse för en framtida yrkeskarriär inom det vetenskapliga området. För att det europeiska forskningsområdet ska få goda resultat måste man redan i grund- och gymnasieskolan satsa på kompetens och kvalitet i undervisningen. Detta innebär bl.a. att man bör syssla med experiment och upprätta kontakter med forskningsvärlden och näringslivet samt se till att lärarna själva har den behörighet som krävs (5).

3.11 Man har redan sett att strategier för att popularisera och främja vetenskap är av mycket stor betydelse för allmänhetens förståelse av vetenskap och för att föra vetenskapen närmare samhället i stort och ungdomarna i synnerhet. Det bör emellertid skapas större incitament, även på EU-nivå. Detta kan ske genom stöd till gemensamma initiativ, med tanke på hur viktiga dessa är, i synnerhet i en globaliserad värld där behovet av att både förstå kontroversiella frågor och informera om forskningens positiva resultat är helt avgörande.

3.12 Andelen kvinnor inom forskningsvärlden är en annan oerhört viktig fråga. Även om statistiken i dag ser helt annorlunda ut än för 20 år sedan är kvinnor fortfarande underrepresenterade inom många forskningsområden i många länder och innehar framför allt sällan högre chefsbefattningar. Europeiska kommissionen och vissa medlemsstater har gjort stora insatser på detta område, men mycket arbete återstår ännu. Kvinnorna utgör fortfarande den mest självklara rekryteringsgruppen för att förstärka de mänskliga resurserna inom vetenskap och teknik i Europa, trots att de nuvarande stimulansåtgärderna inte lyckas koppla samman vetenskapspolitiken med den politik som syftar till att ge kvinnor socialt och ekonomiskt stöd.

3.13 När man diskuterar mänskliga resurser inom forskning och teknik får man inte glömma bort det europeiska forskningsområdets internationella dimension (6). EU bör konkurrera internationellt för att locka till sig de bäst kvalificerade forskarna och se till att de kan stanna i Europa genom en bättre samordning mellan nationell politik och EU-politik. Samtliga initiativ måste dock baseras på samarbete för att främja rörligheten för och överföringen av kunskap och rörligheten för personer samt för att garantera ömsesidighet. När det gäller forskare från utvecklingsländer bör samarbetet även bidra till att höja kompetensen i deras hemland.

4. Behovet av konkreta politiska åtgärder som syftar till att uppnå omedelbara resultat inom ramen för EU:s dagordning för mänskliga resurser inom forskning och teknik

4.1 Kommittén vill betona vikten av en gemensam EU-strategi med konkreta politiska åtgärder som syftar till att uppnå omedelbara resultat när det gäller mänskliga resurser inom forskning och teknik.

Med hänvisning till sitt yttrande om kommissionens meddelande om det europeiska partnerskapet för forskning, särskilt vad gäller rekrytering av forskare och anställningsvillkor för dessa, vill EESK på nytt framhålla att en hållbar och stadig utveckling i EU som motsvarar en tillväxt på cirka 5 % per år under de närmaste tio åren skulle vara önskvärd och realistisk. Detta skulle bidra till att öka de nuvarande personalresurserna inom vetenskaps- och teknikområdet med över 50 % på tio år. Kommittén föreslår framför allt åtgärder inom följande områden:

4.2.1 Ökning av antalet och andelen unga människor som väljer att studera vetenskapliga eller tekniska ämnen.

4.2.2 Ökning av antalet och andelen studenter som efter avlagd examen går vidare till doktorandutbildningar samt diversifiering av doktorandinriktningarna och förbättring av mekanismer för kvalitetskontroll.

4.2.3 Ökning av andelen naturvetenskaps- och teknikstuderande från Europa och resten av världen som lockas till europeiska institutioner och förmås att stanna där samt fördubbling av antalet studenter som avlägger sin doktorsexamen utomlands.

4.2.4 Vikten av att upprätta en juridisk, administrativ och finansiell ram för att främja genomförandet av ovanstående åtgärder när det gäller samordning av forskningspolitiken och sysselsättnings- och socialpolitiken.

4.3 Antalet unga människor som väljer att studera naturvetenskapliga och tekniska ämnen har faktiskt ökat i de flesta EU-länder, även om andelen i förhållande till det sammanlagda antalet studenter inte har gjort det. Det finns en rad åtgärder som kan vidtas för att locka unga människor att studera naturvetenskap och teknik, exempelvis genom att – förbättra undervisningen inom naturvetenskap och teknik och stödja utvecklingen av vetenskapsnätverk som omfattar skolor, lärare i naturvetenskapliga ämnen och forskare, både på nationell och internationell nivå, – stödja åtgärder för att främja vetenskap och utöka den sociala basen för vetenskaplig och teknisk utveckling, särskilt genom vetenskapscentrum och vetenskapsmuseer, – tillhandahålla informationstjänster och akademisk och yrkesmässig vägledning som kan tillgodose sociala behov i samband med naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.

4.4 Utan att bortse från kvalitetsgarantin bör man omedelbart skapa incitament för att öka antalet doktorat och utvidga möjligheterna i fråga om doktorsexamen, med deltagande av näringslivet där så är lämpligt. Med detta mål i åtanke kan man – främja åtgärder för att öka andelen stipendier för doktorsexamina på grundval av nationella eller internationella urvalsförfaranden, – locka studenter från tredjeländer att genomföra doktorandstudier i Europa, – bygga vidare på den betydelse som doktorsexamen har fått på senare tid i syfte att nå höga nivåer av yrkesmässig kompetens på olika områden och inte bara på forskningsområdet.

4.5 En målsättning som man bör ställa upp är att locka internationella studenter till Europa. För att uppnå detta måste man göra följande: – förbättra och uppmuntra rörligheten bland studenter, forskare och lärare, mellan institutioner och sektorer och över gränserna, i synnerhet mellan universitetsvärlden och näringslivet, – främja en rekrytering av forskare som är öppen, konkurrenskraftig och transparent, – förbättra levnadsvillkoren för forskarnas familjer och förbättra tillgången till arbetsmarknaden för forskarnas partner, – avsevärt minska byråkratin i samband med den offentliga forskningsfinansieringen.

4.6 Att förbättra forskarnas arbets- och anställningsvillkor är en kritisk faktor för att öka rörligheten och intresset för en vetenskaplig karriär samt för att öka andelen kvinnor inom forskningen, t.ex. genom att säkerställa adekvat socialt skydd. Att göra det lättare att få fast anställning, i syfte att göra karriärmöjligheterna konkurrenskraftiga och lockande, och att erbjuda lämpliga anställningsvillkor för både män och kvinnor, inbegripet föräldraledighet och andra sociala åtgärder för att uppmuntra rörlighet bland forskare, är viktiga faktorer för att forsknings- och innovationspolitiken ska lyckas.

4.7 EESK stöder medlemsstaterna i deras ansträngningar att finna möjliga åtgärder som kan underlätta för forskare att överföra tilläggspensionsrättigheter genom användning av befintliga rättsliga ramar och genom bilaterala och multilaterala avtal. Kommittén ser fram emot att ta del av resultaten av den genomförbarhetsstudie om en möjlig alleuropeisk pensionsfond för EU-forskare som håller på att genomföras med hjälp av gemenskapsfinansiering. Kommittén stöder alla åtgärder som i studien befinns vara brådskande i syfte att göra det lättare för forskare att överföra tilläggspensionsrättigheter.

4.8 EESK stöder och förespråkar skyndsamma åtgärder i syfte att förbättra samordningen mellan politiken för utbildning, forskning, arbetsmarknad och social trygghet för att se till att utbildnings-, forsknings- och socialpolitikens instrument utvecklas på ett samordnat sätt så att EU kan uppnå målen för mänskliga resurser inom forskning och teknik.

Som praktiska åtgärder på EU-nivå önskar EESK följande, i syfte att uppfylla de mål som fastställdes ovan:

4.9.1 I samband med de diskussioner som snart kommer att inledas om det kommande åttonde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling anser kommittén att man bör se till att den forskningsverksamhet som stöds genom ramprogrammet automatiskt utgör en plattform för avancerad utbildning, i synnerhet för doktorsexamina, på grundval av intagningsprov som är öppna för studenter från alla länder.

4.9.2 EESK föreslår att ett övervakningscentrum för mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i Europa inrättas i syfte att tillhandahålla enhetliga och jämförbara uppgifter om utvecklingen på detta område och om den nationella politiken för mänskliga resurser, både i Europa och i världen som helhet (7).

4.9.3 EESK anser också att man inom ramen för det åttonde FoU-ramprogrammet bör utvidga Marie Curie-åtgärderna i syfte att stödja forskarnas rörlighet och relaterad verksamhet samt främja internationellt samarbete för mänskliga resurser, och vidareutveckla Erasmus-Mundus-programmet, som syftar till att uppmuntra samarbete med tredjeländer på området för avancerade studier.

4.9.4 Slutligen efterlyser EESK att man vid den kommande revideringen av Lissabonstrategin i vederbörlig utsträckning beaktar betydelsen av mänskliga resurser på området för forskning och teknik, ser till att forskarna är tillräckligt kvalificerade och säkerställer en långsiktig utveckling av en gemensam politik på detta område på EU-nivå.

Bryssel den 16 december 2009 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI

(1) EUT C 175, 28.7.2009, s. 81.

(2) Grönbok – Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter, KOM(2007) 161 slutlig, 4.4.2007.

(3) Rådets dokument 10003/09, 18 maj 2009.

(4) Se rapporten från ”High Level Group on Human Resources for Science and Technology in Europe”: ”Report by the High Level Group on Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe 2004”, Europeiska gemenskaperna 2004.

(5) Se publikationerna ”Encouraging Student Interest in Science and Technology Studies”, Global Science Forum, OECD 2008, ”Mathematics, Science and Technology Education Report, The Case for a European Coordinating Body”, European Roundtable of Industrialists (ERT), augusti 2009.

(6) EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: En strategisk europeisk ram för internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete”. Föredragande: Gerd Wolf (EUT C 306, 16.12.2009, s. 13.).

(7) Detta förslag lades fram redan 2004 av ”High Level Group on Human Resources for Science and Technology in Europe” (se fotnot 4).