[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 15.4.2010

KOM(2010)165 slutlig

2008/0223 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 294.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beträffande

rådets ståndpunkt vid första behandlingen om antagandet av ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning)

2008/0223 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 294.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beträffande

rådets ståndpunkt vid första behandlingen om antagandet av ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning)

1. BAKGRUND

Datum för överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet: (KOM(2008) 0780 – COD/2008/0223): | 13 november 2008 |

Datum för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: | 13 maj 2009 |

Datum för Regionkommitténs yttrande: | 24 april 2009 |

Datum för Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen: | 23 april 2009 |

Datum för antagande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen: | 14 april 2010 |

2. SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Syftet med omarbetningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (nedan kallat energiprestandadirektivet ) är att klargöra och förenkla vissa bestämmelser, utvidga tillämpningsområdet, skärpa vissa av dess bestämmelser så att de får bättre verkan samt att ge den offentliga sektorn möjlighet att spela en ledande roll. Det gällande direktivets mål och principer behålls, och det fortsätter att vara medlemsstaternas uppgift att fastställa de konkreta kraven avseende energiprestanda.

3. KOMMENTARER TILL RÅDETS STÅNDPUNKT VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

3.1. Allmänna kommentarer till rådets ståndpunkt

Texten till den gemensamma ståndpunkt som förhandlats fram överensstämmer i sak med kommissionens förslag och kan därför stödjas.

3.2. Enighet om rådets ståndpunkt vid första behandlingen

Rådets framförhandlade ståndpunkt är resultatet av interinstitutionella förhandlingar i två steg. Det första steget avsåg förslaget i sak och det andra steget en anpassning av förslaget till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beträffande delegerade akter och genomförandeakter (artiklarna 290 och 291 i FEUF) samt den rättsliga grunden.

Beträffande förslaget i sak bekräftade ordföranden för ITRE-utskottet Herbert Reul den 30 november 2009 att Europaparlamentet kunde ansluta sig till den text som man hade enats om vid trepartsmötet den 17 november 2009 och som Coreper bekräftade den 20 november 2009.

När det gäller anpassningen av förslaget till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt godkändes den uppnådda kompromissen av Coreper den 24 mars 2010 och bekräftades av ITRE-utskottets ordförande Herbert Reul den 25 mars 2010. Rådets framförhandlade ståndpunkt antogs formellt genom skriftligt förfarande den 14 april 2010.

De viktigaste förhandlingspunkterna där man kom överens är följande:

Ändrad rättslig grund (ingressen) : Till följd av ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt enades medlagstiftarna om att ändra den rättsliga grunden till artikel 194.2 i FEUF. Artikel 1 kompletterades med ett stycke som betonar att direktivet fastställer minimikrav som inte ska hindra någon medlemsstat från att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder. Kommissionen godtar dessa ändringar, som inte ändrar gällande förfarande för beslutsfattande.

Bestämmelser om delegerade akter och genomförandeakter (artiklarna 22–26) : Genom direktivet ges kommissionen befogenhet att anta den ram för jämförbara metoder som avses i artikel 5 (senast den 30 juni 2011) och att anpassa bilagan till den tekniska utvecklingen (bilaga I punkterna 3 och 4) under fem år – med automatisk förlängning – efter direktivets ikraftträdande. Europaparlamentet och rådet får när som helst återkalla delegeringen av befogenhet och får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från delgivningsdagen, och kan begära en förlängning med ytterligare två månader. Ett uttalande från kommissionen beträffande delgivningen av delegerade akter under institutionernas lediga perioder har tagits med på begäran av Europaparlamentet, samt ett gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om att detta direktiv inte ska påverka institutionernas ståndpunkter när det gäller delegerade akter ( se bilaga I ).

Kommissionen uppmanas också att anta en genomförandeakt, i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG, för att upprätta ett frivilligt gemensamt certifieringssystem för energiprestanda i andra byggnader än bostadshus (artikel 10.9).

Kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda och ram för jämförbara metoder (artikel 5 och bilaga III) : Kommissionen ska utveckla jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för energiprestanda för byggnader. Medlemsstaterna ska motivera eventuella betydande skillnader och lägga fram en plan med lämpliga åtgärder för att minska dessa.

Befintliga byggnader (artikel 7) : Denna bestämmelse stramades upp med krav på att alla befintliga byggnader som genomgår en större renovering ska uppfylla kraven avseende energiprestanda, och att krav på energiprestanda även ska omfatta byggnadselement.

Byggnaders installationssystem (artikel 8) : En ny bestämmelse inför krav på energiprestanda för byggnaders installationssystem (t.ex. värme, varmvatten och luftkonditionering).

Nära-nollenergibyggnader (artikel 9) : Enighet nåddes om definitionen av ”nära-nollenergibyggnader” och behovet av att upprätta nationella planer för att öka antalet sådana byggnader. Medlemsstaterna ska se till att nya byggnader som utnyttjas och ägs av en offentlig myndighet är nära-nollenergibyggnader senast den 31 december 2018, och att andra nya byggnader är nära-nollenergibyggnader senast den 31 december 2020.

Ekonomiska incitament och marknadshinder (artikel 10) : Denna nya artikel infördes i syfte att betona betydelsen av lämplig finansiering. Medlemsstaterna ska utarbeta en förteckning över införda och föreslagna åtgärder, och kommissionen ska lägga fram en analys tillgängliga medel. Ett uttalande från kommissionen om finansiering av energieffektivitet i byggnader pekar på dess roll i att främja utnyttjandet av finansieringsinstrument för att en energieffektiv europeisk byggnadssektor med låga koldioxidutsläpp ska kunna åstadkommas ( se bilaga II ).

Energicertifikat (artiklarna 11–13) : Denna bestämmelse har förstärkts genom förbättrat innehåll i certifikaten, skärpt skyldighet att visa certifikatet i offentliga byggnader och krav på att energiprestandaindikatorn i certifikatet anges i husannonser.

Inspektion av värme- och luftkonditioneringssystem (artiklarna 14–16) och oberoende experter och kontrollsystem (artikel 18 och bilaga II) : Större flexibilitet för medlemsstaterna beträffande inspektion av luftkonditioneringssystem kombinerades med ett krav på oberoende kontrollsystem för certifikat och rapporter om inspektion av värme- och luftkonditioneringssystem.

Översynsklausul (artikel 19) : Översynsklausulen gjordes mer specifik genom att ett datum fastställdes för utvärderingen av direktivet (1 januari 2017).

Införlivande (artikel 28) : Medlemsstaternas antagande av införlivandeåtgärder ändrades till två år efter dagen för direktivets ikraftträdande. Datumen för tillämpande av nationella bestämmelser för införlivande av merparten av bestämmelserna i direktivet är nu ”två år och sex månader” och ”tre år” efter direktivets ikraftträdande. Ytterligare tid (fram till den 31 december 2015) beviljades för tillämpningen av artikel 11.1 och 11.2 för enstaka byggnadsenheter som hyrs ut.

4. SLUTSATS

Rådets gemensamma ståndpunkt tillgodoser syftena med kommissionens ursprungliga förslag. Kommissionen kan därför stödja texten.

Bilaga I

Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

om artikel 290 i FEUF

”Europaparlamentet, rådet och kommissionen förklarar att bestämmelserna i detta direktiv inte ska påverka institutionernas eventuella framtida ståndpunkter när det gäller genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller av enskilda lagstiftningsakter som innehåller sådana bestämmelser.”

Uttalande från kommissionen

”Europeiska kommissionen noterar att Europaparlamentet och rådet anser att man vid anmälan av delegerade akter ska beakta institutionernas lediga perioder (vinter, sommar och val till Europaparlamentet) förutom när det i lagstiftningsakten anges att ett skyndsamt förfarande ska tillämpas, så att Europaparlamentet och rådet kan utöva sina befogenheter inom de tidsfrister som fastslagits i berörda lagstiftningsakter, och kommissionen är beredd att handla i överensstämmelse med detta.”

Bilaga II

Kommissionens uttalande om finansiering av energieffektivitet i byggnader

”Kommissionen betonar hur viktiga finansieringsinstrumenten är för att omvandlingen av Europas byggnadssektor till en energisnål sektor med låga koldioxidutsläpp ska bli framgångsrik. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna att i stor utsträckning utnyttja medlen från Europiska regionala utvecklingsfonden (för närvarande kan upp till 4 % av de totala nationella anslagen från Europeiska regionala utvecklingsfonden, dvs. 8 miljarder euro, användas för att öka energieffektiviteten och för förnybar energi inom bostadssektorn, utöver det icke-begränsade finansiella stöd som redan införts för hållbar energi i offentliga och kommersiella/industriella byggnader), och kommer också att stödja medlemsstaterna för ett bättre utnyttjande av alla medel och anslag som genom hävstångseffekt kan stimulera till investeringar i energieffektivitet.

Vidare kommer kommissionen att undersöka möjligheten att vidareutveckla alla befintliga alternativ, t.ex. initiativet för smarta städer[1] eller möjligheten att använda medel ur budgeten för Intelligent energi – Europa II för t.ex. kunskapsdelning och tekniskt stöd i arbetet med att bygga upp nationella revolverande fonder.

Kommissionen kommer också att utarbeta en översikt och en analys avseende de finansieringsmekanismer som används i medlemsstaterna och beakta resultaten för att sprida kunskap om bästa praxis inom EU.

Till följd av den analys som avses i artikel [9a.4] i direktiv [2010/XXX/EG] kommer kommissionen att överväga en möjlig framtida utveckling av ekonomiska incitament (bland annat med avseende på de gemenskapsinstrument som avses i detta syfte i artikel 9a.4a) och hur de bäst kan användas för investeringar i ökad energieffektivitet i byggnader.”

[1] SET-planen, KOM(2009) 519.