EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.10.1997 
KOM(97) 514 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme 
och undanröja hinder för dess utveckling 

Innehåll 
1. Varför behövs en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme? 
2. Befintliga gemenskapsåtgärder som främjar kraftvärme 
3. Hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla 
4. En europeisk strategi för kraftvärme 
4.1 Strategins syfte 
4.2 Kraftvärmen och miljön 
4.3 Ökat finansiellt stöd till kraftvärme genom EU-programmen 
4.4 Frivilliga avtal med industrin, teknikupphandling 
4.5 Informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstater 
4.6 Mätning av avregleringens effekt på kraftvärme och fjärrvärme 
4.7 Införlivande av externa kostnader 
4.8 Finansiella instrument 
5. Slutsatser 
6. Referenser 
Bilaga 
1. Allmänna principer vad gäller kraftvärme 
1.1 Beskrivning av kraftvärme 
1.1.1 Kraftvärme inom industrin 
1.1.2 Kraftvärme för fjärrvärme och fjärrkyla 
1.1.3 Privat och kommersiell användning av kraftvärme 
1.2 Kraftvärmens ekonomiska aspekter 
2. Kraftvärme i EU: s medlemsstater 
1. Varför behövs en gemenskapsstrategi för att främja 
kraftvärme?1. 
1. I vitboken '"Energipolitik inom Europeiska unionen"2 förbinder sig kommissionen 
att utarbeta en strategi för att på ett samordnat sätt främja kraftvärme i 
Europeiska unionen. Syftet med detta initiativ är att säkerställa att gemenskapen, 
medlemsstaterna, kraftbolagen samt el- och värmekonsumenterna samarbetar för 
att undanröja de hinder som står i vägen för utvecklingen av detta miljövänliga 
och energisnåla koncept. 
2. Den globala Mimatförändringen är en stor utmaning för oss alla. I samband med 
förberedelserna infor den tredje konferensen med parterna till Förenta nationernas 
konvention om ldimatförändringar i Kyoto i december 1997 antog rådet en för-
handlingsposition i vilken förordas att industriländerna skall minska sina utsläpp 
av de viktigaste växthusgaserna med 15 % fram till år 2010 och med minst 7,5 % 
fram till år 2005 jämfört med 1990 års nivåer. Med utgångspunkt från nuvarande 
politik och åtgärder tyder emellertid den nuvarande trenden på att C02-utsläppen 
tvärtom kommer att öka med omkring 8 % fram till år 2010, vilket innebär att det 
i själva verket kommer att krävas en minskning på 23 %. Såsom framgår av 
kornmissionens me4dejand§ om ldimatförändringar - Europeiska unionens 
hållning inför Kyoio-konfeiensen3 - kommer éet att krävas kraftfulla insatser 
inom flera politiska områden, i synnerhet vad beträffar energiproduktion och 
energianvändning, 
3. Eftersom effektiv energianvändning minskar utsläppen av föroreningar (CO2, S02, 
N20 rn.fl.) i atmosfären anses det vara den viktigaste enskilda åtgärden för att 
uppnå EU: s målsättning att stabilisera C02-utsläppen. Kraftvärme är en av de 
mycket få metoder som på kort och medellång sikt markant kan bidra till att öka 
energieffektiviteten i Europeiska unionen och som har en positiv inverkan på EU:s 
miljöpolitik.4 Enligt vissa uppskattningar är det, i jämförelse med separat produk­
tion av värme och elektricitet, möjligt att vid en elproduktion av 1 MWh genom 
kraftvärme minska C02-utsläppen med mellan 132 och 909 kg med ett sannolikt 
genomsnitt på 500 kg CO2 per MWh. Detta innebär emellertid inte att 
utvecklingen av kraftvärme är en patentlösning på våra energihushållnings- och 
miljöskyddsproblern, 
4. I olika undersökningar5'6 bedöms kraftvärmens maximala tekniska elproduktions­
kapacitet för EU som helhet vara 900-1 000 TWh per år, vilket är ca. fyra gånger 
Kraftvärme är detsamma som samproduktion. 
Vitbok om energi KOM (95) 682 slutlig 13.12.95. 
KOM (97) 481 slutlig 1.10.97. 
Möjligheten att använda biomassa som huvudsakligt bränsle gör kraftvärmen än mer miljövänlig. 
Användning av naturgas som bränsle i stället för kol eller olja har också positiva effekter på 
miljön. 
DEA Sigurd Lauge Petersen. 2.6.97. 
Regulation and Energy Conservation; the case of Combined heat and Power in the EU. Situation 
and Prospects. Chris Hendriks rn.fl., februari 1995. 
mer än den totala elproduktionen genom kraftvärme 1994 och motsvarar 40 % av 
den totala årliga elproduktionen i gemenskapen samma år. Grova uppskattningar 
tyder på att C02-utsläppen skulle kunna minskas med 300 Mton per år, vilket 
motsvarar 9 % av EU:s totala C02-utsläpp på 3 457 Mton år 2010 (enl. det s.k. 
"sunda förnuftets scenario")7, om denna kapacitet utnyttjades fullt ut för att 
ersätta befintliga el- och värmeproducerande anläggningar. Trots det har kraft­
värmens andel av marknaden inom EU (uttryckt som privata och offentliga 
kraftbolags elproduktion genom kraftvärme i förhållande till den totala elproduk­
tionen) minskat under perioden 1974-1990. Kraftvärmeverkens elproduktion inom 
Europeiska unionen är nedslående låg och varierar dessutom mycket mellan olika 
medlemsstater, från 1 % till 40 %. Det är först under de senaste åren som denna 
trend börjat vända. 
Kraftvärmens andel av den totala elproduktionen inom EU i procent 
% of total gross electricity generation by CHP in the EU. 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% EBffll EBB 
B DK GR IRL IT NL PO UK FIN SWE AUS EU 
6. Den europeiska energiindustrins framtida struktur och fiinktion formas nu genom 
nya EU-initiativ. Denna föränderhga rättsliga ram skapar också en ny situation för 
kraftvärme, med minskad prisstabilitet och ökat hänsynstagande till miljön. 
Kraftvärmen måste nu spela en viktigare roll än tidigare och det är då väsentligt 
att de ansträngningar som görs för att främja kraftvärme är förenliga med denna 
nya dynamik inom industrin. Kommissionen delar till fullo rådets8 synpunkt att 
kraftvärme bör främjas som en åtgärd "för att på rimliga ekonomiska villkor 
kunna skydda miljön och minska energiberoendet". Kommissionen delar likaså 
parlamentets9 uppfattning att kommissionen "så snabbt som möjligt skall publicera 
sitt meddelande om kraftvärmegenerering... samt utarbeta förslag om att stimulera 
laaftvänneanvändningen i medlemsstaterna och avlägsna befintliga hinder...". 
Syftet med detta meddelande är att inom ramen för EU:s energipolitik 
föreslå en strategi som kan främja utvecklingen av kraftvärme i Europa och 
dess genombrott på den europeiska energimarknaden som ett energisnålt 
och milj ovänligt system för el- och värmeproduktion. Kommissionen anser 
att denna strategi måste grundas på en lämplig kombination av åtgärder 
7 Euroepan Energy to 2020. A scenario approach. EG, våren 1996. 
8 Rådets resolution om grönboken "För en energipolitik inom Europeiska unionen", EGT C 327, 
7.12.95.. 
9 Betänkande om EU-kommissionens vitbok om en energipolitik för den Europeiska unionen: 
PE217.771/slutlig. 
- IV 
som genom inbördes växelverkan förstärker varandra både på gemenskaps­
nivå och på medlemsstatsnivå. Strategin måste även överensstämma med 
och ta hänsyn till den politik som gemenskapen driver inom andra områden 
och som eventuellt kan komma att påverkas. 
2. Befintliga gemenskapsåtgärder som främjar kraftvärme 
Lagstiftningsåtgärder 
7. Gemenskapen har främjat kraftvärmekonceptet sedan 1974, då en industriell 
expertgrupp bildades för att undersöka möjligheterna att förbättra värmekraft­
stationers omvandlingsverkningsgrad. På grundval av gruppens förslag antogs den 
25 oktober 1977 rådets rekommendation (77/714/EEG), i vilken medlemsstaterna 
uppmanades att inrätta rådgivande organ eller kommittéer i syfte att 
a) inhämta yttranden om alla åtgärder som skulle kunna öka verkningsgraden vid 
produktion av el och värme, 
b) fastställa och eliminera icke-tekniska hinder för kraftvärmens utveckling, 
c) främja kraftvärme och värmetransportsystem. 
De flesta medlemsstater har inrättat sådana rådgivande organ, som under svåra 
förhållanden på en icke avreglerad marknad strävat efter att främja intresset för 
kraftvärme under en period med låga elpriser och mindre hänsynstagande till 
miljön än nu. 
8. Rådets rekommendation (88/611/EEG) från november 1988 handlade om att 
främja samarbete mellan offentliga kraftbolag och egenproducenter av elektricitet 
som huvudsakligen använder förnybara energikällor, energi som utvinns från avfall 
och kraftvärme. Det främsta syftet var att undanröja rättsliga och administrativa 
hinder genom att införa följande principer: 
• Skyldighet för offentliga kraftbolag att köpa överskottsel från egen­
producenter. 
• Rättvisa tillståndsförfaranden för privata kraftstationer. 
• Ersättning från offentliga kraftbolag i enlighet med principen om undvikande 
av kostnader, dvs. både bränsle- och kapacitetskostnader. 
• Icke-diskriminerande behandling vad beträffar elleveranser till det allmänna 
nätet. 
I juli 1992 avlade kommissionen en lägesrapport till rådet10 om genomförandet av 
denna rekommendation. Slutsatsen var att samarbetet mellan egenproducenter och 
kraftbolag väsentligt förbättrats, men att det fortfarande fanns restriktioner som 
behövde avlägsnas för att kraftvärmen skulle kunna uppnå sin fulla potential. 
Förhållandet mellan egenproducenter och elproducerande kraftbolag, samt bristen 
på framgångar i genomförandet av den inre marknaden för el ansågs vara de 
främsta hindren för kraftvärmens utveckling. 
SEK (92)1411 slutlig av den 22 juli 1992. 
9. Energistadgefördraget utgör en ram för energisamarbete och handel mellan de 
undertecknande parterna. I fördraget behandlas en rad frågor, såsom transitering 
av energileveranser, energieffektivitet och utländska investeringar i kraftverk. 
Protokollet om energieffektivitet kommer, när alla parter genomfört det, att 
utgöra en viktig ny ram för kraftvärme i de undertecknande länderna. Stöd för 
främjande av kraftvärme och åtgärder för att öka fjärrvärmens verkningsgrad 
nämns uttryckligen i protokollet. 
10. Direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el11 ger medlems­
staterna möjlighet att prioritera kraftvärmeverk när den systemansvarige avgör 
inrnatningsordningen mellan produktionsanläggningar. Det nya direktivet om 
gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas, vilket för närvarande 
diskuteras i rådet och Europaparlamentet, förväntas öka tillgången på gas till 
konkurrenskraftigare priser och därigenom bidra till att förbättra de gaseldade 
kraftvärmeverkens ekonomiska bärkraft. 
11. Ett nytt förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens 
regelverk för beskattning av energiprodukter12, vilket antogs av kommissionen 
den 12 mars 1997, ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja skattelättnader för 
förnybara energikällor och kraftvärme. 
Tekniska åtgärder 
12. Energisparande hör till de viktigaste områdena i de forsknings- och demonstra­
tionsprogram som gemenskapen genomfört sedan 1974. Joule och Thermie, dvs. 
forsknings- och demonstrationsdelen i programmet för icke-nukleär energi inom 
Fjärde ramprogrammet, har stött flera aktiviteter beträffande kraftvärme. Fjärr­
värme och fjärrkyla, värmetransport och värmelagring har varit prioriterade 
stödområden för dessa program. Thermie-programmet har t.ex. under perioden 
1990-1995 stött 37 demonstrationsprojekt inom industri- och tjänstesektorn med 
omkring 27 miljoner ecu. Även spridnings- och reklamverksamhet har stötts med 
medel från Thermie-programmet. Dit hör utgivning av s.k. "maxibroschyrer" och 
rapporter, undersökningar av NOx-utsläpp, samarbete med tredje land och 
informationskampanjer m.m 
Icke-tekniska åtgärder 
13. Syftet med Save-programmet är att främja energieffektivitet genom politiska 
åtgärder, genom pilotprojekt för att stödja medlemsstaternas infrastrukturer för 
energieffektivitet och genom ett omfattande informationsprogram. Tolv kraft-
värmeprojekt har stötts med medel från Save 1-programmet. De utgjordes huvud­
sakligen av undersökningar av olika hinder för kraftvärmens utveckling. Syftet var 
att fastställa och sprida information om de praktiska möjligheter som står till buds 
för att överbrygga icke-tekniska hinder för marknadens effektiva funktion. Save 
11 Direktiv 96/92/EG, EGT L 27, 30.1.97. 
12 KOM (97)30 slutlig. 
-vi -
har också via Eurostat stött insamling av enhetlig statistik om kraftvärmens 
utveckling i samtHga medlemsstater. 
14. Energi och miljö har varit prioriterade områden för Phare- och Tacis-
programmen, som också stödjer åtgärder för att främja energieffektivitet och 
kraftvärme i central- och östeuropeiska länder och i de nya oberoende staterna. 
Förbättringen av befintliga fjärrvärmesystem i städer i Central- och Östeuropa har 
stötts inom ramen för Phare-programmet. 
Inom Tacis-programmet drivs en rad energiprojekt i de nya oberoende staterna, 
som under perioden 1991-1995 erhöll ett stöd på 228 miljoner ecu. 
Energisparande metoder, och samarbete med kommuner för att utvärdera fjärr­
värmesystem är prioriterade områden inom detta program. 
15. Synergy-programmet har finansierat åtgärder för att främja kraftvärme i fyra latin­
amerikanska länder. Inom ramen för det ekonomiska samarbetet med Asien har ett 
projekt dragits igång för att främja industriell värme- och elkraftproduktion från 
biomassa eller avfall. Europeiska investeringsbanken har dessutom finansierat flera 
projekt för att främja kraftvärme inom EU och i de central- och östeuropeiska 
länderna. Under perioden 1992-1996 beviljade banken enskilda lån för kraft­
värmeverk uppgående till 1 195 miljoner ecu. 
16. Alla dessa åtgärder kompletterar de nationella åtgärderna för att främja kraft­
värme. I bilagan beskrivs kraftvärmen och dess utveckling i Europa. 
3. Hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla 
17. En genomgång av hindren för kraft värmen s utveckling i EU: s medlemsstater 
genomfördes 1995 av Cogen Europe med stöd av Save-programmet 1995n. I 
detta avsnitt sammanfattas de viktigaste delarna av denna rapport och annat arbete 
som utförts inom detta område. Vid en undersökning av de förhållanden som 
påverkar kraftvärmens utveckling i varje medlemsstat framgår det klart att denna 
utveckling är ytterst heterogen. Olika hinder uppstår i olika ekonomier. Hindren 
beror på energisystemets struktur, på typen av efterfrågan på värme och 
elektricitet m.m. Medlemsstaternas regeringar har därför närmat sig problemet på 
mycket olika sätt. 
18. Den dominerande faktorn är i samtHga fall den nationella pohtiken ifråga om 
kraftvärme. Danmark, Finland och Nederländerna är exempel som visar att det är 
möjligt att genom konsekventa, samordnade initiativ lyckas överbrygga hindren 
för kraftvärmens tillväxt och skapa gynnsamma förhållanden för dess utveckling. 
19. Kraftvärmeverkens förhållande till elmarknaden är fortfarande av stor betydelse. 
En oberoende kraftvärmeproducent har tre typer av anknytning med elnätet. För 
det första köper kraftvärmeproducenten el från nätet för att tillgodose behovet vid 
toppbelastningar eller för att ersätta egenproducerad el med köpt el när detta är 
13 The Barriers to Combined Heat and Power in Europe, Cogen Europe, maj 1995. The European 
Cogeneration Review, maj 1997. 
-vn 
ekonomiskt lönsamt under vissa perioder. För det andra säljer kraft värmeprodu­
centen sin överskottsel till nätet och för det tredje hämtar kraftvärmeproducenten 
reservkraft från nätet när den egna anläggningen är ur funktion. I de flesta länder 
är dessa transaktioner inte reglerade på ett sätt som garanterar att oberoende 
producenter får tillgång till elnätet utan att m^laimineras. På många håll finns en 
tillfredsställande praxis vad gäller de allmänna tariflvillkor som tillämpas för 
kraftvärmeproducentens elförbriikning vid toppbelastning och för extra elförbruk­
ning. Den ekonomiska ersättningen för el som säljs till nätet är emellertid fort­
farande en kritisk fråga även om principen om "undvikande av kostnader" är 
allmänt accepterad. För oberoende ki allvärmeverk är tillhandahållande av reserv­
kraft från nätet fortfarande ett stort problem. Höga kostnader för reservkraft är 
särskilt avskräckande för industriella och kommersiella investerare i kraftvärme. 
20. Det är naturhgtvis svårt att utifrån objektiva kriterier indela hindren för 
kraftvärmens utveckling i olika typer och bedöma deras effekt. Följande tre 
huvudtyper av hinder har emellertid fastställts: 
Ekonomiska hinder. Hit hör exempelvis orimligt låga ersättningar vid export av el 
som producerats genom kraftvärme, höga priser för nätel när kraftvärmeverket 
inte är tillgängligt, ingen tillgång på naturgas till konkurrenskraftiga priser, höga 
bränslepriser (t. ex. för naturgas), kortsiktiga kontrakt och energipriser som är 
svåra att förutsäga. Detta leder till svårigheter att finansiera kraftvärmesystem och 
fjärrvärmenät, och till en brist på lämpliga marknadsinstrument för att införliva 
externa miljökostnader. 
Regleringsmässiga hinder. Hit hör utsläpps- och planeringsregler, byråkratiska, 
tidsödande eller dyra förfaranden för att erhålla driftstillstånd osv. 
Institutionella hinder. Hit hör kraftbolagens attityd till anslutning av kraftvärme­
verk, förseningar och bristande öppenhet vad gäller beviljandet av tillstånd osv. 
Tillgången till elnätet är helt fri endast i ett fåtal länder. I vissa länder är det 
visserligen möjligt att få tillgång till elnätet, men tillgången är begränsad och dess­
utom dyr. 
Sammanfattningsvis förefaller det som om många viktiga hinder för kraftvärmens 
utveckling i Europa beror på förhållandet mellan kraftvärmeproducenterna och de 
elproducerande kraftbolagen. Hinder för fri tillgång till nätet, orimliga ersättningar 
vid försäljning av överskottskapacitet till nätet och höga avgifter för reservkraft 
och extra kraft är viktiga faktorer som hämmar kraftvärmens genombrott också på 
en delvis avreglerad europeisk energimarknad. 
21. Vid en jämförelse av situationen i olika medlemsstater framgår att situationen i 
Frankrike och Italien påverkas kraftigt av de befintliga kraftbolagens dominerande 
ställning på marknaden. Denna marknadsdominans skulle naturligtvis kunna 
utnyttjas till kraftvärmens fördel om den regleringsmässiga situationen förän­
drades, men för närvarande fungerar den i stället som ett hinder för nya marknads­
aktörer genom att snedvrida de ekonomiska förhållandena på ett sådant sätt att 
kraftvärme framstår som ett ur ekonomisk synpunkt ointressant alternativ. 
Situationen i Frankrike och Italien står i stark kontrast till den i Storbritannien, där 
marknaden är nästan fullständigt avreglerad och många av dessa konstlade hinder 
har undanröjts eller minskats. Storbritannien har i allmänhet legat under 
-Vill 
genomsnittet när det gäller kraftvärmens utveckling, även om tendensen har 
förändrats märkbart på senare år och marknaden har växt. Orsaken till det är 
avregleringen och den successiva elimineringen av hinder. Eftersom bränsleskatten 
oftast inte motsvarar energiproduktionens miljökostnader gynnas inte 
kraftvärmen. I vissa fall är själva skattestrukturen ogynnsam. I Finland och 
Sverige till exempel, beskattas värme från kraftvärmeverk medan spillvärme från 
konventionella kraftverk är befriade från skatt. 
Andra skillnader i kraftvärmens genomslag på marknaden hänger samman med 
den använda bränsleblandningen, men eftersom vissa typer av elproduktion inte 
genererar någon C02 har det dåliga genomslaget för kraftvärmen varierande effekt 
på utsläppen av växthusgaser i olika medlemsstater. Sverige och Frankrike är 
exempel på länder där kärnkrafts- och vattenkraftskapaciteten inte lämnar mycket 
utrymme för utveckling av kraftvärmen. Vad gäller Grekland och Portugal 
försvåras kraftvärmens genomslag på marknaden av den begränsade tillgången på 
naturgas, som för närvarande är det bränsle som är att föredra för kraftvärmeverk, 
även om kraftvärme också kan produceras i anläggningar där man använder olja 
eller fast bränsle. 
Särskilda hinder för fjärrvärme och fjärrkyla 
22. De ovan beskrivna hindren påverkar kraftvärmens utveckling. Det finns emellertid 
också ett antal specifika hinder som påverkar fjärrvärmesystem, och först och 
främst ett hinder av ekonomisk natur. På grund av de avstånd över vilka värmen 
måste transporteras, är kostnaden för att installera ett vidsträckt fjärrvärmenät 
betydligt högre än kostnaderna för att installera ett kraftvärmesystem. Detta 
innebär att amorteringstiden för fjärrvärme kan vara längre än tio år. Under den 
tid fjärrvärmenätet är i drift krävs en stabil marknad för den producerade värmen, 
tillgång på bränsle till konkurrenskraftiga priser och att fjärrvärmeverket har en 
beredskap att möta konkurrerande värmeproducenters pris och tillgång. Gasdistri­
butionsnätens ur konkurrenssynpunkt mycket gynnsamma situation kan också 
verka hämmande på investeringar i fjärrvärmeanläggningar. 
23. Energiförbrukningens trender tyder på en ökad användning av elektricitet och en 
stagnerande marknad för värme. Elförbrukningen ökar beroende på en ökad 
användning av hushållsapparater, datorutrustning och industriell automatisering, 
medan förbättrade byggstandarder och isolering leder till en statisk efterfrågan på 
värme. Under dessa förhållande försvåras utvecklingen av de befintliga fjärr­
värmenäten alltmer. Nya kraftvärmeverk med lägre värme/kraft-förhållande kan 
behövas. Det ser ut som om fjärrvärmen i framtiden kommer att utvecklas genom 
en rimlig utbyggnad av befintliga nät och i småskaligare system där transport­
avstånden för värmen begränsas. Det kommer naturligtvis att bli nödvändigt att 
optimera sådana anläggningar mot bakgrund av efterfrågan på värme. En 
alternativ utveckling kan omfatta små system med en effekt på bara några få MW, 
som successivt kan kopplas ihop när behovet av värme ökar. 
24. En viktig aspekt vid utvecklingen av fjärrvärme- och fjärrkylsystem med 
komplementär funktion är de lokala klimatförhållandena. Längre uppvärainings-
-IX-
och nea^lningsperioder förkortar amorteringstiden. Den teknik som ligger till 
grund för fjärrkyla är relativt ny i Europa och ännu inte tillräckligt lönsam för att 
få någon större spridning på marknaden. Storskaliga fjärrkylanläggningar brottas 
med höga kapitalkostnader för den infrastruktur som behövs för energiöverföring. 
Den befintliga teknikens effektivitet och de höga investeringskostnaderna är 
faktorer som begränsar fjärrvärme- och fjärrkylkonceptets utveckling idag. 
4. En europeisk strategi för kraftvärme 
25. I 1995 års vitbok om energi anges tre principer som bör hgga till grund för 
fastställandet av en enhetlig ram för genomförandet av gemenskapens energi­
pohtik: de europeiska företagens konkurrenskraft med tanke på den växande 
globaliseringen av marknaderna, skyddet av miljön samt försörjningstryggheten. I 
det nyligen utgivna meddelandet "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgär­
derna"14 bekräftas dessa strategiska utmaningar. 
26. Kraftvärmen har en klar möjlighet att på ett markant och kostnadseffektivt sätt 
bidra till uppnåendet av samtliga tre mål. Kraftvärmen är ett energisnålt koncept 
som ökar företagens konkurrenskraft, som är miljövänligt och bidrar till att trygga 
energiförsörjningen. En strategi för att främja användningen av kraftvärme innebär 
därför en förstärkning av gemenskapens energipohtik. Det är väsentligt att 
medlemsstaternas energipohtik bidrar till att gemenskapens energipolitiska mål­
sättningar uppnås. Genom förslaget till en gemenskapsstrategi för att främja 
kraftvärme får medlemsstaterna viss ledning i detta avseende, samtidigt som det 
säkerställs att de marknadsvillkor som är en följd av gemenskapens förslag 
beträffande inre marknaden överensstämmer med tillämpningen av de nya 
energialternativen. Det är värt att nämna att kraftvärmeprogram också bidrar till 
att öka industrins och de kommersiella sektorernas konkurrenskraft och samtidigt 
skapar arbetstillfällen.15 16 En analys av sysselsättningseffekterna som en följd av 
kraftvärmens genomslag i elproduktionssystemet i Nederländerna visar, utifrån två 
olika scenarier, att om kraftvärmen fick 44 % av marknaden (jämfört med 12 % i 
referensscenariot) skulle sysselsättningen i samband med konstruktionen öka med 
19 % och den årliga sysselsättningen för drift och underhåll med 22 %. 
27. Utvecklingen av en hållbar energipohtik inom EU i ett klimat av ökande 
konkurrenskraft, karakteriseras av att decentraliserad eller lokal kraftproduktion 
får allt större betydelse. Detta kommer att leda till tekniskt nyskapande och 
förändringar i elindustrins struktur, och resultera i en småskaligare produktion av 
el, ofta på den plats där den skall användas. En enhetlig energipohtik för 
gemenskapen måste ta hänsyn till dessa tendenser genom att säkerställa att 
kraftvärme och förnybara energikällor utnyttjas fullt ut, såsom nämns i 
kommissionens grönbok "Energi för framtiden: Förnybara energikällor"17. 
14 KOM (97)167 slutlig, 23.4.97. 
15 CHP : The impact on employment. CHPAThe New Economics Foundation . Oktober 1995. 
16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL. 
17 KOM (96)576 slutlig, 20.11.96. 
- x -
28. Syftet med denna strategi är att fastslå de viktigaste åtgärder och politiska insatser 
som krävs på unionsnivå för att säkerställa att kraftvärmens fördelar, t. ex. 
energisparande, kostnadseffektiva förbättringar av miljön och hållbar utveckling, 
tillvaratas i största möjliga utsträckning. Med utgångspunkt från analysen i den 
första delen av detta meddelande, anser kommissionen att en gemenskapsstrategi 
för att främja kraftvärme bör grundas på nedan beskrivna element. 
4.1 Strategins syfte 
29. 1994 uppgick kraftvärmeverkens elproduktion till 204 TWh18 och svarade därmed 
för 9 % av den totala elproduktionen. Vid en utbyggnad av den installerade kraft-
värmekapaciteten med 29 GWe (enl. "sunda förnuftets" scenario) eller med 48 
GWe (enl. scenariot "före Kyoto") under perioden 1994-201019 kan denna 
produktion komma att uppgå till 11 respektive 14 %20 av den totala 
elproduktionen år 2010. Kommissionen menar att det är nödvändigt att uppnå -
och om möjligt överskrida - denna förväntade tillväxt. Det krävs en rejäl insats för 
att nå påtagliga resultat. Enligt utförda analyser är det fullt realistiskt att fördubbla 
kraftvärmens andel från 9 till 18 % av gemenskapens totala elproduktion till år 
2010. Detta skulle innebära en fördubbling av den befintliga installerade el­
produktionskapaciteten från kraftvärme och en ökning av den årliga utnyttjande­
graden med 30 %, vilket skulle kräva att medlemsstaterna avskaffar olika hinder 
för kraftvärmens utveckling i sina energisystem. Fördelarna för miljön skulle bli 
betydande. En grov uppskattning visar att en fördubbling av kraftvärmens andel 
av elproduktionen, genom ersättning av befintliga el- och värmeproducerande 
anläggningar, skulle kunna minska CCVutsläppen med 150 Mton per år, vilket 
motsvarar 4 % av EU:s totala C02-utsläpp år 201021. 
Vissa källor inom industrin hävdar att man i ännu större utsträckning bör tillvarata 
möjligheten att utveckla kraftvärmen och menar att det är möjligt att öka 
kraftvärmens andel till hela 30 % av den totala elproduktionen år 201022. 
Kommissionen anser emellertid att det är mer realistiskt att sikta på att åtminstone 
fördubbla kraftvärmens nuvarande andel på 9 % till år 2010. 
30. Pohtiska målsättningar är viktiga för att tydhgt markera för alla marknadsaktörer 
vilken vikt gemenskapen fäster vid ett visst initiativ. Utöver den gemensamma 
strategin och de gemensamma målsättningarna är det också viktigt att medlems­
staterna utvecklar sina egna nationella strategier och målsättningar. Kommissionen 
inser att kraftvärmens utveckling har varit mycket heterogen i medlemsstaterna 
och är medveten om att nationella målsättningar för kraftvärme måste anpassas till 
nationella förhållanden och krav. Även om gemenskapen kan spela en viktig 
stödjande och samordnande roll för att främja kraftvärme måste det tyngsta 
ansvaret hgga hos medlemsstaterna. Flera medlemsstater har redan fastställt 
Eurostat, se bilaga. 
European Energy to 2020. A scenario approach. EG, våren 1996. 
Med antagandet om en genomsnittlig utnyttjandegrad på 3 500 timmar. 
Utsläpp: 3457 Mton år 2010 enligt "sunda förnuftets" scenario. 
Programmes and Prospects for the European Electricity Sector, UNIPEDE 1996. 
specifika mål för kraftvärme och kommissionen betonar att det är viktigt att de 
övriga medlemsstaterna följer deras exempel. Därigenom skulle det, såsom 
tidigare nämnts, vara möjligt att markant öka kraftvärmens andel av gemen­
skapens elproduktion. Kraftvärmens utveckling i Nederländerna, Danmark och 
Finland (se bilagan) visar att konsekventa strategier och målsättningar kan leda till 
att kraftvärmen far stort genomslag på energimarknaden. 
31. Fastställandet av nationella målsättningar kräver ökat samarbete och användning 
av en gemensam metodik och kommissionen kommer att tillhandahålla nöd­
vändiga riktlinjer i detta avseende. Medlemsstaternas målsättningar bör uttryckas i 
termer av nationell elproduktion och utvecklingen på nationell nivå bör regel­
bundet rapporteras till kommissionen. Den totala utvecklingen av kraftvärmens 
marknadsandelar på europeisk nivå bör mätas årligen. En av fördelarna är att 
kommissionen därigenom skulle fa ett bättre kvantitativt mått på i vilken utsträck­
ning målsättningen att minska och stabilisera C02-utsläppen uppnås. 
4.2 Kraftvärmen och miljön 
32. Globala miljöproblem som förorsakas av den ökande internationella efterfrågan på 
energi måste ses i samband med den ökande internationaliseringen av ekonomin. 
Kraftvärme är ett miljövänligt sätt att producera energi, som ger en möjlighet att 
på ett markant och kostnadseffektivt sätt bidra till gemenskapens målsättningar i 
fråga om försörjningstrygghet och konkurrenskraft. 
Växelverkan mellan kraftvärmeproduktion och fjärrvärme- eller fjärrkylnät bör 
utnyttjas bättre och användning av biomassa i kraftvärmeverk kan, såsom erfaren­
heter i Finland och Danmark visar, bli en faktor som ökar detta miljövänliga 
alternativs genomslag på marknaden. Kraftvärmen kommer att spela en viktig roll 
i gemenskapens politik för att minska CCVutsläppen och, såsom nämns i rådets 
gemensamma ståndpunkt23 om Europeiska gemenskapens program "Mot en 
hållbar utveckling", är detta en prioritet. Eftersom kraftvärme gör det möjligt att 
minska C02-utsläppen, är det också viktigt att fortsätta att främja denna teknik 
inom ramen för Femte miljöprogrammets verksamhet, genom skatteincitament, 
genom införlivande av externa kostnader och fördelar och genom att fastställa 
utsläppsnormer för förbräiuiingsanläggningar. 
4.3 Ökat finansiellt stöd till kraftvärme genom EU-programmen 
33. Det är visserhgen medlemsstaterna som skall bära huvudansvaret för finansie­
ringen, men med tanke på att gemenskapen inte har många alternativ till sitt 
förfogande för att snabbt minska C02-utsläppen, är det också viktigt att ändra 
EU: s programmens inriktning i syfte att främja kraftvärme. Kraftvärme har visat 
sig ha många fördelar inom detta område, i synnerhet när biomassa eller organiskt 
avfall används som bränsle. Genom ett ökat utnyttjande av kraftvärme finns det 
också stora möjligheter att spara energi och minska C02-utsläppen i tredje land. 
Rådets gemensamma ståndpunkt (EG) nr 20/97, antagen av rådet den 17 april 1997. EGT C 157 , 
24.5.1997, s. 12. 
34. Joule-Thermie: Även som kraftvärme- och fjärrvärme-/fjärrkyltekniken är 
tämligen välutvecklad och har en utbredd användning på marknadsmässiga villkor, 
kvarstår ett behov av fortsatt teknisk utveckling. Europaparlamentet har erkänt 
detta faktum och uppmanat kommissionen att uppmuntra "användning av 
kraftvärmeverk".24 
Denna utveckling omfattar förbättringar av kostnadseffektiviteten, anpassning till 
nya typer av tillämpningar, integrering av icke-konventionella bränsleprocesser 
(förnybara energikällor, förgasat kol, gas från avfallsupplag, avfall osv.) samt 
förbättringar av förbränningssystemen för att uppfylla allt strängare utsläpps­
normer. I frånvaro av en sådan utveckling kan användningen av kraftvärme inte 
öka och inte heller anpassas till den ständigt föränderliga energimarknaden. 
Användning av biomassa som bränsle i kraftvärme- och fjärrvärme-/fjärrkylsystem 
förtjänar särskilt stöd. Detta gäller också användning av nya kolcykler och teknik 
för att utvinna av energi ur avfall. Inom kraftvärmeproduktionen är det kortsiktiga 
målet att förbättra prestandan och minska utrustningskostnaderna genom 
utveckling av bättre material och tillverkningsprocesser, och genom förbättrade 
kontroll- och övervakningssystem. Trots en väl utvecklad bästa praxis vad gäller 
konstruktion och drift av kraftvärmesystem, är kunskapen och erfarenheten inte så 
allmänt tillgänglig som den borde vara. 
35. Vid det förberedande arbetet inför Femte ramprogrammet25 fastställdes följande 
nyckelområden för kraftvärmens tekniska utveckling: 
Högre omvandlkgsverlaiingsgrad, vilket leder till större energibesparingar. 
Övervakning, kontroll och optimering av fjärrvärmenät. 
Ökad tillförlitlighet, vilket leder till lägre underhållskostnader. 
Renare teknik, i synnerhet för att minska NOx-utsläppen från gasturbiner och 
kolvmotorer. 
Kostnadseffektiva minikraftvärmeverk på mindre än 30 kWe och mikro-
kraftvärmeverk på 0,5 kWe. 
Material och konstruktionsmetoder för kraftvärmepannor samt billiga rör­
material. 
Billiga monteringsfärdiga komponenter för fjärrvärmesystem av lågtempera-
turtyp. 
Kraftvärme för användning inom industrier där man arbetar vid höga 
temperaturer. 
Kraftvärmesystem som använder förnybara bränslen, t.ex. biomassa, bränslen 
med lågt kalorimetriskt värmevärde och blandade bränslen. 
Alternativa drivmotorer, t. ex. Stirling-motorer och bränsleceller. 
Lösningar på det miljöproblem som förorsakas av hydrologisk teknik. 
Inom fjärrkylsektorn bör man stödja teknisk utveckling som kan leda till större 
skillnadstemperaturer och lägre flöden i centrala produktions- och transport-
25 Betänkande om EU-kommissionens vitbok om en energipolitik för den Europeiska unionen: 
PE 217.771/slutlig. 
Improving Market Penetration for New Energy Technologies: Prospects for Pre-Competitive 
Support, DG XVII. Oktober 1996. Henrik Lund. Confederation of Danish Industries. 
- xin 
system, samt utveckling av värmedrivna absorptionskylare för att därigenom 
markant förbättra fjärrkylsystemens lönsamhet och årliga belastning. Ytterligare 
forskning om utveckling av metoder och instrument för att undanröja icke­
tekniska hinder för genomförandet av ekologisk teknik och av hållbar utveckling i 
allmänhet, bör också främjas. 
I kommissionens förslag till ett femte ramprogram anges målsättningar som kan 
driva på kraftvärmens tekniska utveckling och kommissionen kommer att stärka 
sitt stöd till spridning av bästa praxis via lämpliga kanaler och program. 
36. Save II och Aliéner: De befintliga Save II- och Altener-programmen är ut­
formade för att lösa problemen med icke-tekniska hinder som begränsar 
användningen av energisnål teknik och teknik som bygger på förnybar energi. 
Programmen kan användas som verktyg för att underlätta kraftvärmens 
genomslag på den europeiska marknaden. Inom ramen för Save II kommer ett 
ökat stöd att ges till åtgärder för att främja kraftvärme. Det gäller i synnerhet 
åtgärder som 
• ökar medvetenheten om finansiella lösningar och deltagandet av 
energitjänsteföretag26 (t.ex. finansiering av kraftvärmeprojekt genom en 
tredje part), 
• kartlägger behovet av energitjänster som kan tillgodoses med kraftvärme, 
• fastställer kraftvärmens möjligheter utifrån ekonomiska kriterier samt 
energi- och miljökriterier, 
• ytterligare undersöker hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla på 
den nya avreglerade energimarknaden och söker möjligheter att undanröja 
dem, med hänsyn thl sociala och ekonomiska faktorer, miljöpåverkan och 
försörjningstrygghet, 
• sprider information om kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla. Internationella 
sammanslutningar skulle kunna spela en viktig roll i detta avseende. 
• Särskild uppmärksamhet kommer att fästas vid marknadsgenomslaget för 
kylning genom fjärrvärmedrivna kylmaskiner. 
Altener-programmet kommer att fortsätta främja marknadsgenomslaget för 
värmepannor som eldas med biomassa, inklusive planer för kraftvärme och 
fjärrvärme/fjärrkyla. 
37. Phare, Tacis, Synergy och Meda: EU:s Phare- och Tacis-program är europeiska 
initiativ för länderna i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och 
Mongohet. Syftet med programmen är att stödja dessa länders övergång till 
marknadsekonomi och förstärkningen av demokratin. Energi är en av de främsta 
prioriteterna inom Tacis-programmet och kraftvärmeprojekt tilldelas ofta stöd, 
särskilt i samband med befintliga kraftvärmebaserade fjärrvärmenät. 
Genom Synergy-programmet tillgodoses behovet av internationellt samarbete 
inom energisektorn och inom dess ram finansieras åtgärder för att främja 
kraftvärme i Latinamerika och Asien. Detta program skulle kunna bli ett viktigt 
redskap för att främja tillämpningar som använder kraftvärme i en hel rad länder 
utanför EU. 
26 idem 
- XIV 
Såsom nämns i riktlinjerna för de vägledande programmen om finansiella och 
tekniska åtgärder inom ramen för partnerskapet mellan Europa och länderna i 
Medelhavsområdet (MEDA) är energi och miljö områden som bör uppmärk­
sammas särskilt. Främjande av kraftvärme genom tekniskt stöd och förberedande 
undersökningar i samband med fjärrkyla utgör en miljömässig och ekonomisk 
utmaning för länderna i denna region. 
I gemenskapens samarbete med ACP-länderna bör särskild vikt fästas vid energi­
program, åtgärder för att spara och använda energi på ett effektivt sätt, 
fastställande av energipotentialen samt främjande av nya och förnybara energi­
källor på ett ekonomiskt och tekniskt lämpligt sätt (artikel 105 i Lomé IV-
konventionen). Främjande av kraftvärme skulle kunna ingå i dessa länders strategi 
för utveckling inom energiområdet. 
Som en del av en övergripande strategi för att öppna marknaden för kraftvärme 
kommer kommissionen att intensifiera åtgärderna beträffande kraftvärme och 
fjärrvärme/fjärrkyla inom ramen för samtliga dessa program. 
38. Strukturfonderna: Mindre gynnade europeiska regioner (främst regioner i Mål 1-
området) kan tilldelas gemenskapsstöd för utveckling av energisparplaner. I 
Grekland till exempel, är kraftvärme en av prioriteterna i energiprogrammet. 
Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att prioritera kraftvärme i 
de nationella energiprogram som finansieras ur ovannämnda fonder. 
4.4 Frivilliga avtal med industrin, teknikupphandling 
39. I kommissionens förslag om en översyn av Femte handlingsprogrammet för miljön 
(en viktig åtgärdsplan vars syfte är att påskynda processen att förbättra miljön i 
unionen), vilket antogs av kommissionen den 24 januari 1996, anges att särskild 
vikt skall fästas vid avtal med industrin för att bredda användningen av instrument, 
och detta betonas likaså i kommissionens meddelande om miljöavtal27. 
40. Man kan förhandla fram avtal som omfattar specifika effektivitetsmål med de 
industrisektorer där det finns stora möjligheter att spara energi genom användning 
av kraftvärme. Det är viktigt att kraftbolagen knyts till dessa avtal, eftersom de 
kan ha ett stort inflytande på kraftvärmen genom prissättning för export eller 
transport och genom att fastställa kraftvärmens överensstämmelse med tekniska 
krav för nätanslutning. 
41. För att förbättra kraftvärmekonceptet kommer kommissionen även att uppmuntra 
utvecklingen av innovativa och ekonomiska kraftvärmeprogram genom så kallade 
teknikupphandlingsmekanismer. Tanken är att samla en grupp köpare för att 
fastställa hur det är möjligt att förbättra en produkt eller tiUverkningsprocess och 
utfärda specifikationer. Tillverkare får sedan möjlighet att inkomma med anbud 
som utvärderas och den utvalde anbudsgivaren är garanterad en viss första order. 
Dessa förfaranden har använts med framgång i vissa medlemsstater och har visat 
sig underlätta innovativ tekniks genombrott på marknaden. 
27 KOM(96)561, 27.11.96. 
xv 
42. Kraftvärmemoduler med brett användningsområde kommer att definieras och man 
kan sedan utlysa ett anbudsförfarande, där intresserade parter kan erbjuda 
innovativa tekniska kraftvärmelösningar till låga priser, vilka skulle kunna te sig 
attraktiva för en stor grupp köpare, t. ex. industrier, sjukhus och stora 
administrationsbyggnader. 
4.5 Informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstater 
43. I rådets resolution av den 8 juh 199628 om vitboken om energi, ombads 
kommissionen upprätta ett samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna 
för att säkerställa att gemenskapens och medlemsstaternas politik överensstämmer 
med de överenskomna energipolitiska målen. 
44. I enhghet med denna resolution, antog kommissionen den 4 oktober 1996 ett 
förslag till rådets beslut om organisationen av samarbetet kring överenskomna 
energimål för gemenskapen29. I utkastet till beslut fastställs främjandet av en 
rationell och effektiv användning av energiresurser som ett av dessa mål. 
45. Kommissionen menar att förslaget till rådets beslut kommer att skapa en ram som 
underlättar samarbetet och utbytet av information och erfarenheter om kraftvärme 
mellan medlemsstaterna. En expertgrupp som fungerar som rådgivande kommitté 
skulle kunna garantera ett permanent samarbete mellan nationella myndigheter och 
kommissionen och ett informationsutbyte om strategier och åtgärder beeträffande 
kraftvärme och fjärrvärme i Europa. 
Informationsinsatser riktade till specifika industri- och tjänstesektorer (sjukhus, 
idrottsanläggningar osv.) kommer att genomföras inom ramen för befintliga EU-
program 
4.6 Mätning av avregleringens effekt på kraftvärme och fjärrvärme 
46. Ett av kommissionens främsta energipolitiska mål är avregleringen av energi­
marknaderna. Denna avreglering kommer att leda till konkurrens i energiförsörj­
ningen, ökad öppenhet i prissättningen, förbättrad tillgång till el- och gasnät, och 
kommer att stimulera företag som tillhandahåller energitjänster och kraftbolag att 
delta i utvecklingen av kraftvärmen. Även om avregleringen sannolikt kommer att 
få en totalt sett positiv effekt på kraftvärmen kommer effekten att variera för olika 
tillämpningar av denna teknik30. De prissänkningar som avregleringen förmodligen 
för med sig utgör samtidigt både en möjlighet och ett hot för kraftvärmen. 
Bränslekostnaden kommer kanske att minska, men de som producerar elektricitet 
genom kraftvärme kommer att tvingas konkurrera genom sänkta elpriser. En av 
de viktigaste återstående hindren för kraftvärmen på de avreglerade marknaderna 
är det faktum att energipriserna inte speglar de externa miljökostnaderna. 
28 
29 
30 EGTC224, 1.8.96. 
KOM (96) 431 slutlig. EGT C 27, 28.1.97. 
An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy 
efficiency and the environment. ILEX Ass. & Ramboll. December 1996. 
xvi -
Det är därför väsentligt att mäta påverkan av och bedöma vilken effekt de nya 
reglerna för energimarknaderna har på kraftvärme- och fjärrvärmeprogram och 
att, om nödvändigt, föreslå lämpliga åtgärder för att förhindra negativa effekter. I 
detta sammanhang kan de nationella kraftvärmekommittéer som upprättats i 
enhghet med rådets rekommendation 77/714/EEG spela en viktig roll. 
47. För att kunna mäta vad gemenskapen åstadkommer när det gäller att öka 
kraftvärmens marknadsandel, såsom rekommenderas i denna strategi, är det 
nödvändigt att årligen samla in statistik. Kommissionen kommer därför att kräva 
att medlemsstaterna fortsätter att tillhandahålla statistik varje år och kommer, via 
Eurostat, att se till att ett gemensamt statistiskt underlag används för denna under­
sökning. 
4.7 Införlivande av externa kostnader 
48. När marknadsinstrument används för att nå miljömålen kommer det, såsom 
tidigare nämnts, att krävas metoder som tar hänsyn till de miljökostnader som 
hänger samman med energiförsörjningen. Ett viktigt mål inom ramen för Femte 
mujöhandlkgsprogranamet31 är införhvandet av energisektorns externa kostnader 
och vinster genom skatteincitament, för att därigenom integrera miljöhänsyn i 
andra politikområden i gemenskapen. Energiskatter skulle kunna fungera stimu­
lerande och förstärka kraftvärmens redan befintliga konkurrenskraft inom området 
el- och värmeproduktion. I sina förslag om en omstrukturering av skatteramen för 
energiprodukter32, tog kommissionen hänsyn till kraftvännens fördelar ur energi-
och miljösynpunkt och förordade skattebefrielser. 
Ytterhgare stöd till kraftvärmeverk som använder biomassa som bränsle bör också 
beaktas. Det har antytts att införhvandet av externa kostnader är ett effektivt sätt 
att spegla de utmaningar som miljön erbjuder på den inre marknaden utan att det 
påverkar tillämpningen av fördragets regler om statligt stöd. 
Kraftvärme är ett sätt att öka energieffektiviteten och minska utsläppen av 
föroreningar, och principen att införliva externa kostnader skulle därmed kunna 
främja användning av kraftvärmeteknik. Idén att tvinga energidistributörer att 
köpa elektricitet som producerats genom kraffvärme skulle kunna undersökas när 
man söker alternativa metoder för att minska CCVutsläppen till år 2010. 
Kommissionen kommer att fortsätta undersöka hur det är möjligt att ta hänsyn till 
kraftvärmens miljömässiga fördelar inom ramen för sin skattepolitik. 
4.8 Finansiella instrument 
49. Principen om finansiering genom en tredje part utvecklades för att hjälpa företag 
att finansiera investeringar utan att det påverkar deras balansräkning. En 
användare av ett effektivt och miljövänhgt koncept såsom kraftvärme finansierar 
inte de grundläggande investeringarna. Användaren ersätter i stället den som 
tillhandahåller tekniken genom betalningar som står i proportion till den 
installerade teknikens prestanda. Andra former av finansiering genom en tredje 
KOM(95) 647 slutlig, EGT C 140, 14.5.96. 
KOM (97) 30 slutlig, EGT C 139, 6.5.97. 
xvn -
part är t. ex. tjänstekontrakt som tillhandahålls av energitjänsteföretag eller av 
kraftbolag, som tack vare kraftvärmen kan erbjuda sina kunder nya tjänster. En 
rad olika arrangemang är möjliga. Inom ramen för dessa kontrakt kommer ett 
energitjänsteföretag, som kan vara ett kraftbolag, överens med användaren om 
vilka behov som finns av värme, belysning, elkraft osv. Det är leverantören som 
ansvarar för att hitta den mest ekonomiska metoden för att tillhandahålla dessa 
tjänster, vilket ofta innebär installation av ett kraftvärmeverk. Denna investering 
görs och styrs av energitjänsteföretaget, som får täckning för den genom de 
utgifter som tas ut för energitjänsterna. På grund av kraftvärmeproduktionens 
effektivitet blir dessa avgifter lägre än de tidigare energikostnaderna. I detta 
scenario drar alla parter fördel av den finansiella uppgörelsen. Denna finansie­
ringsplan, varigenom åtgärder stimuleras och berörda parters insatser samordnas, 
kan främjas genom olika gemenskapsprogram. 
Under perioden 1992-1996 stödde Europeiska investeringsbanken (EIB) kraft­
värmeproduktionen genom lån uppgående till 1 195 miljoner ecu. Det är en 
betydande ansträngning och EIB bör öka sitt stöd till kraftvärmeprojekt inom 
industri- och tjänstesektorn. 
- XVIII -
5. Slutsatser 
50. Kommissionen anser att kraftvärmens andel av EU:s energiproduktion bör ökas 
markant för att EU skall kunna nå sin energipolitiska niålsättning att förbättra 
energieffektiviteten och sin miljöpolitiska målsättning att minska utsläppen av 
växthusgaser. Den strategi som läggs fram i detta meddelande är av avgörande 
betydelse om det är gemenskapens avsikt att markant öka den totala elproduk­
tionen från kraftvärme genom att åtminstone fördubbla dess marknadsandel till år 
2010, och om det är dess avsikt att verkligen främja kraftvärme och 
fjärrvänne/fjärtkylning. Även om det finns utrymme för åtgärder på europeisk nivå 
måste huvudansvaret för att främja kraftvärmen hgga hos medlemsstaterna. 
Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att utvärdera sina 
åtgärdsprogram för att undanröja hinder för kraftvärmens genombrott på 
marknaden och att grunda sina nationella strategier och målsättningar för 
främjande av kraftvärme på denna utvärdering inom en samordnad strategisk 
gemenskapsram. 
Detta meddelande är ett svar på rådets och Europaparlamentets begäran om 
åtgärder för att främja kraftvärme som, enligt rådet, på rimliga ekonomiska villkor 
skyddar miljön och minskar energiberoendet. Utifrån andra europeiska institu­
tioners reaktion på den föreslagna strategin och med hänsyn till slutresultatet av 
förhandlingarna i Kyoto, kommer kommissionen att ta ställning till hur man på 
bästa sätt bör utforma och genomföra ett handlingsprogram för att främja 
kraftvärme. 
51. Kommissionen uppmanar rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala 
kommittén och Regionkommittén 
• att ta ställning till de förslag som läggs fram i detta meddelande och inkomma 
med förslag till åtgärder både på gemenskaps- och medlemsstatsnivå, 
• att godkänna den allmänna strategi som presenteras i kapitel 4 ovan och 
främja utarbetandet av strategier på nationell nivå, 
• att samarbeta med kommissionen vid genomförandet av framtida åtgärder för 
att främja kraftvärme. 
- XIX 
6. Referenser 
1. 1994,1995,1996 Cogen Europe Conferences proceedings. 
2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating 
Cogen Europe report. November 1996. 
3. Euroheat and Power position Paper: Comments and proposals for an E.U. 
strategy for CHP/DH. December 1996. 
4. Seminar Euroheat and Power, Bryssel 2.10.96. 
5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident. A. Martens. VITO. 
September 1996. 
6. EURELECTRIC. General Position Paper on Cogeneration. Februari 1997. 
7. CHP Programmes. Part of the fiiture E.U. Climate strategy. Ture Hammar. DEA. 
Februari 1997. 
8. A UK strategy for CHP. Juni 1996. 
9. Production décentralisée d' électricité a partir des énergies renouvelables et de la 
cogeneration. Institut d'économie et de pohtique de l'énergie. Juh 1995. 
10. CHP in IEA Member Countries. IEA. Oktober 1994. 
11. Broschyrer och rapporter som offentliggjorts inom ramen för Thermie-
programmet 
• Cogeneration for heating and cooling in hospitals. Juh 1995. 
• Small-scale cogeneration in non residential buildings. Juni 1992. 
• Cogeneration in the agrofood sector. Decemberl994. 
• A review of cogeneration equipment and selected installations in Europe. 
December 1993. 
• Industrial cogeneration in Europe. Maj 1992. ESAP, CETA. 
12. Save-programmet 
Institut Wallon, CENERG Guide de la cogeneration. Februari 1997. 
The barriers to CHP. COGENEUROPE maj 1995. Reviderad i maj 1997. 
XX -
BILAGA 
1. Allmänna principer vad gäller kraftvärme 
1.1 Beskrivning av kraftvärme 
Kraftvärme innebär en samtidig produktion av värme- och elenergi utgående från 
samma primärbränsle. I en given tillämpning uppnås detta genom en av flera 
elproduktionstekniker, varvid värme avleds under en del av elproduktionsprocessen 
för att användas till att tillgodose värmebehovet. Ur termodynamisk synpunkt erhålls 
en högre verkningsgrad från kraftvärme än från andra tillgängliga alternativ. 
Skillnaden i verkningsgrad kan vara betydande, men varierar beroende på den typ av 
teknik och bränsle som används och som ersätts av kraftvärmesystem. Ett effektivt 
kraftvärmeverk kan omvandla ungefär 85-90 % av bränslets energiinnehåll till 
användbar energi. Även om en liten del av värmen går förlorad innan värmen når 
konsumenterna uppgår den totala verkningsgraden till ungefär 80% eller mer. 
Konventionella elproduktionssystem omvandlar vanligtvis 30-40 % av bränslets 
energiinnehåll, med nya gasturbinsystem med kombinerad arbetscykel med en 
kapacitet på upp till 55 %. Om efterfrågan på värme täcktes av värmekraftverk med 
en verkningsgrad på 90 % skulle den totala verkningsgraden för separat produktion 
av elektricitet och värme uppgå till 70%. 
Utvecklingen av kraftvärme och fjärrvärme erbjuder höga energiomvandlingsgrader 
och medför lägre utsläpp av CO2 som är den mest betydande växthusgasen. 
Ytterligare en möjlighet som kraftvärme erbjuder är en utveckling av decentraliserade 
former av elproduktion med hög verkningsgrad och med undvikande av 
transmissionsförluster. Sammanfattningsvis kan det konstateras att kraftvärme och 
fjärrvärme i sin optimerade form utgör en miljövänlig energiproduktionsmetod för att 
minska bränsleåtgången och förstärka konkurrensen vad gäller elproduktion. Således 
är det ett instrument väl lämpat för främjandet av avreglering av energimarknaderna. 
1.1.1. Kraftvärme inom industrin 
Kraftvärme är en teknik som använts inom industrin i mer än femtio år. Det krävs att 
användaren har en medelstor eller stor efterfrågan av värmeenergi (ånga, varmvatten, 
varm gas, kylning mm.) över längre tidsperioder (mer än 5000 timmar/år). 
Elindustrin, tillverkningsindustrin (kemikalier, papper, järn och stål, keramik, motorer, 
livsmedel, textil, trävaror, tegel och grovkeramik mm.) och tjänstesektorn (sjukhus, 
idrottsanläggningar, hotell) utgör områden där kraftvärmesystem är ett intressant 
alternativ för investerare. 
Kraftvärmeanläggningar inom industrin kan vara i drift 8000 timmar/år eller mer. 
Således är värmepotentialen inom industrin i industriländerna tillräckligt stor för att 
möjliggöra att kraftvärmen kan täcka en betydande del av belastningsefterfrågan på 
elektricitet. 
11-
fa 
1.1.2. Kraftvärme för fjärrvärme och fjärrkyla 
Fjärrvärme eller fjärrkyla avser en centraliserad produktion och distribution av 
värmeenergi. Värmen produceras i värmekraftverk och leds genom ett rörledningsnät 
till användarna i form av ånga eller varmvatten. Ett fjärrvärme- och 
fjärrkylningssystem utgör helheten av produktionsanläggningen och distributions- och 
återledningsnätet. Störst konkurrens får fjärrvärmen av systemen för enskild 
uppvärmning. Ett stort antal av fjärrvärmesystemen fortsätter att drivas med 
konventionella värmepannor. Fjärrvärme har dock ändå utvecklats till ett viktigt 
användningsområde för kraftvärmen och i Skandinavien, Tyskland och Central- och 
Östeuropa har en omfattande utbyggnad av stora system skett. Främst är det 
kommunerna som äger och driver dessa system som kan drivas av 
avfahsförbrämringsanläggningar eller genom andra medel inbegripet värmepumpar 
som drivs med geotermisk värme. Dessutom finns det en stor potential för fjärrkyla i 
Europa. Med den senaste utvecklingen av motor- och gasturbintekniken finns det nu 
en stor potential för utveckling av lokala system för fjärrvärme och kraftvärme, som 
anpassas till efterfrågan på värme, och som förser mindre värmedistributionsnät med 
värme. Andelen av kraftvärme i fjärrvärmen skiljer sig från medlemsstat till 
medlemsstat, allt från 22 % i Frankrike till 92 % i Nederländerna.33 (Detta är den 
procentandel av fjärrvärmesystem som drivs med kraftvärme). 
I flera medlemsstater kan elförbrukningen för kylning genom kompressoranläggningar 
uppgå till 50 % av den total elförbrukningen på sommaren. System för både fjärrkyla 
och fjärrvärme kan medföra betydande kostnadsminskningar genom att en del av 
elförbrukningen omvandlas till värmeförbrukning och att driftstiden för systemen för 
kraftvärme och fjärrvärme förlängs. 
1.1.3 Privat och kommersiell användning av kraftvärme 
Kraftvärmesystem används i hotell, idrotts- och fritidsanläggningar, sjukhus och större 
bostadskomplex och de utgörs av mindre enheter som omfattar en dieselmotor som 
byggts om för att drivas med naturgas, en generator och ett värmeåteivinningssystem 
som i allmänhet placerats i en container. Dieselmotorerna kan i förekommande fall 
också drivas med två bränsletyper. Värmeåteivinningen sker via motorns kylnings-
och avgassystem För att trygga elförsörjningen måste värmen samtidigt både kunna 
användas eller lagras. En metod som ökar användningen av återvunnen värme är att 
kylning produceras genom absorptionskylare. Detta möjliggör användning av 
kraftvärmesystem under sommarmånaderna, när den minskade efterfrågan på 
uppvärmning annars skulle minska möjligheten för systemdrift. 
För större byggnadskomplex och inom industrin används gasturbiner och större 
kolvmotorer. 
CHP in IEA Member States / Paris oktober 1994 
in - M 
1.2. Kraftvärmens ekonomiska aspekter 
Energikonsumenten värdesätter billig energi. Kraftvärmen kan därför endast främjas 
om den jämfört med separat produktion av värme och el kan uppvisa 
kostnadsfördelar. 
De faktorer som styr kraftvärmens ekonomiska aspekter analyseras oftast som tre 
nära förbundna grupper: belastning, anläggningarnas egenskaper och det faktiska 
förhållandet gentemot energimarknaden. Ett kraftvärmeverks fördelar utnyttjas 
optimalt när det anpassas till efterfrågan på värme. En lämplig och tillgänglig 
belastning för uppvärmning och kylning utgör således en föratsättning för 
utvecklingen av kraftvärmen. 
Mönstren för efterfrågan på värme och el samt den årliga driftstiden sätter tekniska 
och ekonomiska gränser för de tekniska besluten. Typen av teknik, storleken på 
anläggningen och typen av primärbränsle beror på den förväntade utnyttjandegraden. 
Anläggningarnas egenskaper såsom kapital-, drifts- och underhållskostnader, 
verkningsgrader m.m. påverkar naturligtvis lönsamheten hos kraftvärmeprojekt. Men 
vad som är utmärkande för kraftvärmeprojekt är deras växelverkan med 
energimarknaden. Å ena sidan avgörs prisvillkoren för primärbränslet (naturgas, olja 
eller kol i de flesta kraftvärmeverken) av marknaden för fasta bränslen, eftersom 
energitillförseln utgör en av huvudkostnaderna för alla kraftvärmeverk. Å andra sidan 
konkurrerar en av kraftvärmens produkter, dvs. värme eller ånga, med konventionella 
anläggningar för värme- eller ångproduktion som också eldas med fasta bränslen. 
Trots att det är ett obestridligt faktum att kraftvärme under rätt förhållanden utgör ett 
kostnadseffektivt alternativ kan de nödvändiga investeringarna för kraftvärmesystem 
utgöra en riktig utmaning. Att erhålla finansieringsmedel för en kraftvärmeanläggning 
utgör ett hinder för många potentiella användare. Vissa användare är också motvilliga 
att investera sina egna medel eller att låna medel för att investera i energiproduktion 
eftersom detta sällan utgör kärnan i deras affärsverksamhet. Finansiella styrmedel 
såsom finansiering genom tredje part kan användas för kraftvärmeinvesteringar inom 
industri och tjänstesektorn. 
2. Kraftvärme i EU:s medlemsstater 
Elindustrins geografiskt och vertikalt uppdelade struktur gynnade under tidigare år 
den industriella egenproduktionen men framförallt underlättade den arbetet för värme-
och eldistributörerna, t. ex. i Tyskland. Utvecklingen av kraftvärmen i Tyskland, där 
den har en viktig ställning, sker med lokala distributörers befintliga värme- och elnät 
som erhöll stöd efter oljekrisen på 1970-talet. I Danmark där det också fanns 
kommunala värmenät byggdes kraftvärmen ut av cheferna för dessa nät med stöd av 
lokala distributörer och vad gällde storstäder av lokala producenter och distributörer 
kopplade till kommunerna. I Nederländerna där värmenäten inte är utbyggda i så stor 
utsträckning byggde gas- och eldistributörer ut industriella kraftvärmeenheter mot 
bakgrund av uppnådda gasinbesparingar. Däremot är egenproduktion och kraftvärme 
utbyggt i mindre utsträckning på monopoliserade energimarknader som i Frankrike, 
Belgien, Grekland och Irland. Det att elförsörjningssystemet löses upp och indelas i 
- IV 3S 
produktions-, transport- och distributionssektorer kan gynna en utveckling av 
kraftvärmen och kan erbjuda möjligheter för intresserade parter att söka vinsttillfållen, 
vilket tydligt kan iakttas i Storbritannien. 
Förutsättningarna för en utveckling av kraftvärmen är mycket olika i EU:s 15 
medlemsstater. Inte endast vad gäller klimatet och befolkningstätheten finns det stora 
skillnader utan även faktorer som bränslepriser och -tillgång, konkurrenskraften för el 
på nätet, industristruktur och miljöhänsyn varierar mycket. Särskilda faktorer som 
t. ex. förekomsten av stora naturgastillgångar i Nederländerna och 
värmedistributionsnät i Danmark spelar också en viktig roll. I följande tabell framställs 
det rådande läget vad gäller utveckling av kraftvärmen i EU:s 15 medlemsländer: 
Total elektrisk installerad kapacitet (MW) och total elproduktion 
1994 (GWh) i E.U.-15. Källa: EUROSTAT 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederlände 
rna 
Portugal 
Storbritan­
nien 
Finland 
Sverige 
Österrike 
E.U. 15 Total 
elektrisk 
installerad 
kapacitet 
iMW 
14899 
10604 
114811 
9545 
44489 
107232 
4039 
64163 
18348 
8833 
69019 
14143 
35914 
16032 
532559 Andelen 
kraft­
värme 
1805 
7496 
26184 
182 
1533 
3222 
58 
6328 
6148 
892 
3042 
4085 
2808 
3247 
67030 % 
12 
71 
23 
2 
3 
3 
1 
10 
34 
10 
4 
29 
8 
20 
13 Total 
elproduktion 
iGWh 
72236 
40096 
528229 
38936 
161775 
476337 
15147 
231498 
79677 
31380 
325379 
65546 
142850 
54645 
2263191 Andelen 
kraft­
värme 
7645 
15724 
47750 
845 
8537 
9492 
192 
26477 
31543 
3112 
11996 
20312 
9257 
11722 
204604 % 
11 
39 
9 
2 
5 
2 
1 
11 
40 
10 
4 
31 
6 
21 
9 Nation­
ella mål 
(MWe/ 
år 2000) 
100034 
2222 
8000 
5.000 
VIKTIGA ANMÄRKNINGAR 
1. Uppgifterna för GR och IRL är ofullständiga och gäller 1993 
2. För Tyskland anges för anläggningar som en del av året drivs som rena kraftvärmeanläggningar 
den totala installerade kapaciteten men för uppgiften 47 750 GWh för 1994 inbegrips endast den 
elproduktion som producerades under den tid som anläggningen var i drift som en ren 
kraftvärmeanläggning. Detta förklarar den stora skillnaden mellan andelen på 9 % av elproduktion 
och 23 % installerad kapacitet. 
34 I investeringsplanen för den belgiska elsektorn planeras 1000 MWe i nya kraftvärmeanläggningar före 
år 2005. 
-v- 3h 
3. För Danmark inbegrips kraftvärmeanläggningar som är i samproduktionsdrift en del av året i den 
installerade kapaciteten. Endast en del av elproduktionen (dvs. samproduktionen) inbegrips dock 
under den tiden i elproduktionssiffran 15 724 GWh. Den totala elproduktionen från 
kraftvärmeanläggningar var 32 734 Gwh. 
^ 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 514 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 10 12 15 
Katalognummer : CB-CO-97-544-SV-C 
ISBN 92-78-26027-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
2Ù