SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 12.7.2010 
SEK(2010) 841 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
  
som åtföljer 
  
Vitboken om försäkringsgarantisystem 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
SV 2   SV Inledning 
Försäkringsgarantisystem ger skydd i sista ha nd för konsumenter när försäkringsföretag inte 
kan uppfylla sina avtalsförpliktelser. De skyddar al ltså människor mot risk en att inte få sina 
fordringar betalda om deras försäkring sföretag skulle hamna på obestånd. 
Till skillnad från bank- och värdepapperssektorn finns det inte någon EU-lagstiftning om 
garantisystem för försäkringsbranschen. För närv arande har endast 12 medlemsstater ett eller 
flera försäkringsgarantisystem som omfattar liv- och/eller skadeförsäkr ing, och skillnaderna 
mellan de nationella systemens utformning är betydande. 
Konsekvensbedömningen innehåller en analys av vilka förlus ter som kan vältras över på 
försäkringstagarna (eller skattebetalarna om  myndigheterna är tvungna att ingripa) om 
försäkringsföretag inom EU inte kan uppfy lla sina förpliktelser. Trots befintliga 
försäkringsgarantisystem kan det i extrema fall bli tal om förluster på upp till 41,3 miljarder 
euro för livförsäkringar och 5,9 miljarder euro  för skadeförsäkringar som vältras över på 
försäkringstagarna (eller skatte betalarna) under ett år. När de t gäller gränsöverskridande 
försäkringar kan förluster som inte hanteras av befintliga försäkringsgarantisystem uppgå till 
820 miljoner euro för livförsäkringar oc h 140 miljoner för skadeförsäkringar. 
1. Problemformulering 
Bristen på harmoniserade försäkringsgarantisy stem inom EU förhindrar ett effektivt och 
rättvist konsumentskydd och kan medföra att de n inre försäkringsmarknaden fungerar sämre 
genom att den gränsöverskridande  konkurrensen riskerar att sne dvridas. Detta förvärras av att 
försäkringsföretag, trots att EU har infört en mer riskbaserad solvensordning (Solvens II), kan 
gå i konkurs och att försäkringstagare i allmänhet in te kan eller tycker det är mycket svårt att 
helt ta in och förstå viktig och komplicerad info rmation om riskerna. Det leder till två viktiga 
konsekvenser: 
För det första  kan förluster i försäkringsföretag som hamnar på obestånd och som vältras över 
på försäkringstagarna (eller sk attebetalarna) påverka dessa på  olika sätt. Inom ett land kan 
förlusterna minska försäkringstagarnas tillgångar eller försvaga de offentliga finanserna, och 
detta kan ytterligare minska konsumenternas förtroende för försäkringar och försäkringsmarknaden, vilket i slutändan kan få den reala ekonomin att bromsa in och orsaka 
störningar på finansmarknadern a. I det gränsöverskridande sa mmanhang som är specifikt för 
EU kan betydande förluster även underminer a konsumenternas förtroende för den inre 
marknaden och till och med leda till tvister mellan medlemsstater om hur förluster som 
uppstått när försäkringsföretag inte har kunnat infria sina förpliktelser ska fördelas. 
För det andra
 leder den bristande överensstämmelsen  mellan konsumenternas riskpreferenser 
och risken för fallissemang för försäkringsföre tagen till att kostnaderna som uppstår om 
försäkringsföretagen fallerar fördelas me llan antingen till ovetande konsumenter eller 
skattebetalare på ett sätt som inte är optimalt.  Det uppstår även en risk för snedvridning av 
konkurrensen mellan försäkringsföretag på EU:s inre marknad. 
2. Subsidiaritetsanalys  
Det krävs insatser från EU:s sida för att se ti ll att alla försäkringstagare och förmånstagare 
som köper försäkringar inom EU ska få e tt likvärdigt och omfattande skydd om ett 
försäkringsföretag inte kan uppfylla  sina skyldigheter. Insatser från EU:s sida skulle dessutom 
SV 3   SV leda till gemensamma spelregler för försäkring sföretagen, vilket ytterligare skulle främja 
integrationen av EU:s inre marknad. Inom fl era områden (t.ex. ersättningsnivå, geografisk 
räckvidd och finansiering) kan medlemsstaterna inte harmonisera  de olika inslagen i sina 
försäkringsgarantisystem tillräckligt på egen hand  utan detta kan lättare uppnås på EU-nivå.  
3. Mål  
Det övergripande målet för EU:s åtgärder när de t gäller försäkringsgarantisystem är för de 
första att skapa ett starkt skydd för försäkringstagare och förmånstagare som i tillräcklig utsträckning minskar risken att försäkringstagare eller skattebeta lare drabbas av stora förluster 
om försäkringsföretag inte betalar deras fordring ar. För det andra bör EU:s  åtgärder bidra till 
att det fastställs en e nhetlig skyddsnivå för försäkringstagare som kan köpa 
försäkringsprodukter från inhemska eller utländ ska försäkringsgivare inom EU i syfte att 
främja en väl fungerande inre marknad för försäkringstjänster. 
Åtgärderna bör dessutom bidra till mer allm änna mål såsom att undvika snedvridning av 
konkurrensen, minska ogynnsamma incitament, bi dra till kostnadseffektivitet och skapa 
marknadsförtroende och stabilitet.  
4. Tänkbara lösningar 
I konsekvensbedömningen granskas och diskuteras  en rad tänkbara lösningar för en enhetlig 
ram för EU:s åtgärder när det gäller försäkri ngsgarantisystemens skydd för försäkringstagare 
och förmånstagare med minimal harmonisering som utgångspunkt. 
Räckvidd för eventuella EU-åtgärder
 
Om ingenting görs kommer medlemsstaterna att fortsätta att ha mycket olika 
försäkringsgarantisystem eller inga alls. Ski llnaderna leder till ett ojämnt och otillräckligt 
skydd för försäkringstagare i ett antal medlemsstater. 
Även om starkare tillsyn, bland annat genom me r riskbaserade solvenskrav och stränga krav 
på bolagsstyrning, skulle göra det möjligt för förs äkringsföretag att hantera sina risker korrekt 
och professionellt, är sådana mekanismer i ngen garanti för att det aldrig skulle uppstå 
fallissemang. 
Om försäkringstagarna är bätt re informerade (om försäkringsgarantisystem och det skydd de 
ger) kan detta i princip hjälpa de m att välja försäkringsgivare. I stället för att enbart jämföra 
priser på de försäkringar som o lika företag erbjuder skulle de också kunna jämföra kvaliteten 
(när det gäller risken att företaget hamnar på obestånd). Att förl ita sig på köparens 
undersökningsplikt skulle vara ineffektivt eftersom  försäkringstagarna ofta st inte känner till 
och har svårt att ta in och fö rstå viktig men komplicerad in formation om risker. Även om 
ökade åtgärder för öppenhet på EU-nivå ka n främja förtroendefulla relationer mellan 
försäkringstagare och försäkringsgivare är det ändå högst osannolikt att den stora majoriteten 
av försäkringstagare helt skulle kunna ta in och förstå den komplicerade information de får 
om riskerna.  
Om konsumenterna skulle ha fö rmånsrätt vid likvidationsförfar anden finns det en risk att 
tillgångarna inte skulle räcka till alla försäk ringstagare, vilket skulle skapa osäkerhet om 
huruvida de skulle gottgöras el ler ej. Likvidationsförfaranden har dessutom en tendens att 
pågå under lång tid och vara kostsamma. 
SV 4   SV En uppenbar nackdel med implicita eller explicita  garantier av offentliga myndigheter är att 
de finansieras med skattemedel och därmed påverkar de offentliga finanserna.  
Av statistiska skäl kan ett starkt skydd för kons umenter normalt bäst uppnås genom att relativt 
låga solvenskrav kombineras med ett garantisys tem, i stället för att man har relativt höga 
solvenskrav men inget garantisystem alls. Ett garantisystem kan ”centralisera” ersättningen av förluster som överstiger ett företags solvens ( tail risk ) och på så sätt minska de olika typerna 
av förluster (och därmed den finansiering som krävs för att täcka dem) om ett större antal 
försäkringstagare omfattas av systemet. E tt garantisystem kan dessutom sprida den 
finansiering som krävs för att skydda mot stora förluster till ett större antal konsumenter och 
därmed erbjuda samma skyddsnivå till en lägre kostnad.  
Garantins omfattning (finansieri ngsbehov för garantisystemen)
 
Ett garantisystems målfond påverkas av fler a parametrar, varav två förefaller vara de 
viktigaste: risken för fallissemang för fö rsäkringsföretag samt den säkerhetsnivå 
försäkringstagarna vill ha. Risken för fa llissemang anses i allmänhet variera mellan 0,1 
procent och 0,5 procent beroende på markna dsvillkoren. Utöver risken för fallissemang 
påverkas garantisystemens behov av medel eller finansiering mest av det skydd som 
konsumenterna erbjuds: Ju starkare skydd ett garantisystem erbjuder, desto större dess 
finansieringsbehov. Ett viktigt be slut är därför vilket skydd ett försäkringsgarantisystem ska 
förväntas erbjuda försäkringstagarna. Enligt ko mmissionens preliminära slutsatser skulle det 
alternativ som har valts ge ett starkare skydd under normala marknadsförhållanden och 
samtidigt ge ett tillräckligt starkt sky dd i tider av marknadspåfrestningar.  
Form och rättsligt instrument för tänkbara EU-åtgärder när det gäller 
försäkringsgarantisystem  
Att åtgärda aktuella brister med icke bindande instrument ( soft law ) som rekommendationer, 
meddelanden, riktlinjer och uppföra ndekoder kan vara ett flexibelt alternativ til l omedelbara 
rättsliga åtaganden. Men eftersom de  inte skulle vara rättsligt bindande skulle de förutsätta ett 
frivilligt åtagande från medlem sstaternas sida. Även om medlem sstaterna vore villiga att följa 
de föreslagna riktlinjerna riskerar konvergen sprocessen mellan länderna att bli tidsödande och 
eventuellt utmynna i dåligt samordnade resultat.  
Rättsligt bindande regler för garantisystemen i nom hela EU skulle däremot sannolikt leda till 
att en enhetlig och harmoniserad uppsättning regler för att skydda försäkringstagare och 
förmånstagare inom EU införs. Frågans komplicer ade karaktär gör att e tt EU-direktiv är att 
föredra framför en EU-förordning eftersom det ger medlemsstaterna större flexibilitet.  
Harmoniseringens omfattning  
Ett försäkringsgarantisystem kan utformas på många sätt. Bristen på EU-lagstiftning och den 
rådande fragmenteringen när det gäller försäkringsgarantisystem i unionen gör att 
kommissionen förespråkar minimal harmoniseri ng. En uppsättning minimikrav måste därför 
fastställas inom en enhetlig EU-ram:  
Centraliseringsnivå:  Ska ett försäkringsgarantisystem inrättas på nationell eller europeisk 
nivå? 
Funktion : Ska garantisystemet vara en skyddsmekani sm i sista hand eller fylla en bredare 
funktion? 
SV 5   SV Geografisk räckvidd : Ska garantisystemet fungera enligt principen om ursprungsland 
(hemlandsprincipen) eller principen om vä rdland (eller en kombination av båda)?  
Försäkringar som ska omfattas av garantin : Vilka försäkringar (liv-,  skadeförsäkring, etc.) 
ska omfattas av garantisystemet? 
Berättigade fordringsägare : Vilka fordringsägare (fysiska pers oner, juridiska personer, etc.) 
ska kunna utnyttja garantisystemet? 
Tidpunkt för finansiering : Ska garantisystemet finansieras på förhand eller i efterhand (eller 
en kombination av båda)? 
Form av åtgärd från systemet : Ska garantisystemet betala ut er sättning eller även utformas så 
att försäkringarna fortsätter att gälla? 
På grundval av de preliminära analyserna i denna konsekvensbedömning har kommissionen 
följande  preliminära preferenser  när det gäller EU:s insatser beträffande 
försäkringsgarantisystem: 
Centraliseringsnivå : Ett garantisystem i varje medlemsstat förefaller vara den bästa lösningen, 
framför allt för att detta är förenligt med den nuvarande nationella ti llsynen på institutnivå 
(microprudential supervision ). 
Roll: Garantisystemet ska fungera som ett system för skydd i sista hand. 
Geografisk räckvidd : ”Hemlandsprincipen” förefaller vara den bästa lösninge n, eftersom detta 
är förenligt med den nuva rande tillsynsstrukturen. 
Försäkringar som ska omfattas av garantin : Om både liv- och sk adeförsäkringar skulle 
omfattas av garantin skulle detta ge ett heltäckande sk ydd för försäkringstagare och 
förmånstagare. Det kan finnas goda skäl att be gränsa garantin till vissa kategorier av 
skadeförsäkringar, men det kan av praktiska sk äl och rättviseskäl vara svårt att dela upp 
garantin i alltför många delsystem. 
Berättigade fordringsägare : Att låta systemet omfatta både fysiska personer och vissa 
juridiska personer (bl.a. små oc h medelstora företag) ger san nolikt den bästa balansen mellan 
målsättningarna med ett omfattande konsumentskydd och kostnadseffektivitet.  
Tidpunkt för finansiering : Garantisystemen bör i regel finansieras på förhand för att ha medel 
tillgängliga och undvika problem  med överdrivet risktagande (moral hazard ). Då blir det 
dessutom lättare att undvika den procykliska e ffekt som system som fi nansieras i efterhand 
kan ha. Finansieringen kan vid behov ko mpletteras med avgifter i efterhand. 
Form av åtgärd från systemet : Kommissionen uppmuntrar starkt  portföljöverföringar när 
sådana är praktiskt möjliga och motiverade i termer av kostnad och nytta. Det måste 
emellertid finnas ett konsumentskydd i sista ha nd om försäkringsgivaren fallerar. Om alla 
andra möjligheter har uttömts ska garantisyste met åtminstone kompensera försäkringstagare 
och förmånstagare för deras förluster.  
De huvudalternativ som kommissionen anser är a tt föredra kommer att bli föremål för samråd 
med alla berörda parter, inklusive medlemsst aterna. Dessa kommer att uppmanas att inkomma 
med synpunkter så att kommissionen kan göra en  förnyad analys och eventuellt uppdatera 
sina slutsatser om olika polic yalternativ. En ny konsekvensbedömning kommer att åtfölja de 
förslag som detta utmynnar i som mer ingående ska analysera de olika alternativen när det 
gäller garantisystemens utformning och komma fram till en optimal kombination för en 
enhetlig EU-ram för försäkringsgarantisystem. 
SV 6   SV 5. Förväntade effekter  
Försäkringstagare  
Åtgärder på EU-nivå kan förväntas gynna försäk ringstagare genom att ge dem ett starkare 
skydd om försäkringsgivare inte kan uppfylla sina förpliktelser. Å andra sidan kommer 
införandet av försäkringsgarantisystem i hela EU att medföra kostnader för försäkringstagarna eftersom försäkringsföretagen kommer att vä ltra över en del av sina avgifter på 
konsumenterna, vilket kommer att leda till högre premier. 
Detta kan illustreras på följande sätt: Om (jämfö rt med en situation där det inte finns något 
försäkringsgarantisystem) försäkringsgarantisy stem inrättas i varje medlemsstat som baseras 
på hemlandsprincipen och omfattar liv- och sk adeförsäkringar (upp till den 99:e percentilen 
och baserat på ett scenario där PD = 0,1 procent) skulle försäk ringstagarna i EU behöva bidra 
till inrättandet av fonder på 13 miljarder euro. Detta motsvarar för närvarande 1,24 procent av 
bruttopremieinkomsten. Om denna målnivå tillämpades under exempelvis en tioårsperiod skulle det motsvara ett årligt  bidrag på 0,124 procent av bru ttopremieinkomsten från varje 
bidragande företag/försäkringstagare. 
Dessa medel skulle betraktas som tillkommande premier som försäkringstagare betalar för att 
få ett skydd om försäkringsgivaren skulle gå i konkurs. Betalningarna från respektive 
försäkringstagare motsvarar i stort sett det förvän tade värdet på de fö rluster som de skulle 
undvika om deras försäkringsgivare  skulle hamna på obestånd.  
Den finansiella kostnaden för försäkringstagarn a för att betala dessa belopp på förhand kan 
beräknas genom att man antar en kapitalkostnad på 6 procent (i linje med de kvantitativa 
konsekvensstudierna i Solvens II). För ett försäkringsgarantisystem med ett finansieringskapital på 1,24 procent av de årlig a premierna skulle detta motsvara finansiella 
kostnader på 0,08 procent av bruttopremieinkomsterna. 
Försäkringsföretag
 
EU:s åtgärder när det gäller försäk ringsgarantisystem kommer att påverka 
försäkringsföretagen på olika sä tt, beroende på om de är ve rksamma i en medlemsstat som 
redan har ett försäkringsgarantisystem elle r inte. I länder som ännu inte har något 
försäkringsgarantisystem skulle införandet av et t sådant system kräva att försäkringsgivarna 
själva betalar sina avgifter, om de inte kan vältra över dessa tillkommande kostnader på konsumenterna.  
För försäkringsgivarna utgör dess a avgifter, till skillnad från för försäkringstagarna, en 
finansiell kostnad i sig själv (och inte en fö rtida betalning) eftersom förluster som drabbar 
försäkringsgivare om de fallerar endast bero r på kapital, inte på betalda premier. 
Skattebetalare
 
Ett införande av försäkringsgarantisystem i al la medlemsstater bör gynna skattebetalarna 
eftersom det minskar behovet av att använda sk attemedel om en försäkringsgivare skulle 
fallera. Utifrån det konkreta exemplet ovan sk ulle detta bespara skattebetalarna upp till 13 
miljarder euro under den aktuella peri oden. EU:s åtgärder när det gäller 
försäkringsgarantisystem kommer att påverka skatte betalarna på olika sätt,  beroende på om de 
är bosatta i en medlemsstat som reda n har ett garantisystem eller inte.  
SV 7   SV Befintliga försäkringsgarantisystem  
EU:s åtgärder kommer att påverka befintliga försäkringsgarantisystem i den mån den ram som 
inrättas på EU-nivå skiljer sig från befintliga nationella ramar för försäkringsgarantisystem. 
De flesta befintliga försäkringsgarantisystem sku lle påverkas när det gäller fondernas storlek 
och vissa av dem skulle också behöva införa fi nansiering på förhand. Ett fåtal system skulle 
behöva ändra sin geografiska räckvidd och börja tillämpa he mlandsprincipen. Ett fåtal 
befintliga försäkringsgarantisystem skulle  behöva utvidga garantins omfattning till 
livförsäkringar eller utvidga sin definition av möjliga fordringsägare.  
Små och medelstora företag  
Åtgärder på EU-nivå kan förväntas gynna småför etagen genom att stärka skyddet för dem om 
försäkringsgivare inte kan uppfylla sina förp liktelser. Införandet av ett skydd för små och 
medelstora företag i försäkringsgarantisystem i hela EU kommer å andra sidan att påverka 
småföretagen eftersom försäkringsgivarna kommer att vältra över en del av sina avgifter på 
dessa företag, vilket kommer att leda till högre premier. Det som respektive småföretag kommer att behöva betala bör i stort sett motsvara  det förväntade värdet på de förluster som 
de skulle undvika om deras försäkringsgivare  fallerade. Effekten på små och medelstora 
företag kommer att bero på huruvida de  redan skyddas genom  ett befintligt 
försäkringsgarantisystem inom de olika nationella ramarna. 
Tillsynsmyndigheter
 
Tillsynsmyndigheter i medlemsstater som inte re dan har ett försäkringsgarantisystem kan bli 
delaktiga i inrättandet av dem och eventuellt även ansvara för deras förvaltning, medan 
myndigheter som redan ansvarar för ett försäkri ngsgarantisystem skulle  behöva se till att 
deras system är förenligt med den föreslagna  utformningen. En mer detaljerad analys av 
konsekvenserna för tillsynsmyndigheter komme r att beaktas i den konsekvensbedömning som 
ska åtfölja uppföljningen av vitboken. 
Internationella konsekvenser  
Konsekvenserna för försäkringsföretag i tred jeländer kan förväntas bli desamma som för 
försäkringsgivare inom EU-EES. 
Miljö  
Miljöpåverkan förväntas bli marginell. 
Ekonomi  
De föreslagna policyalternativen förväntas inve rka positivt på ekonomin på två sätt. För de 
första kommer de att leda till gemensamma spelregler som förhi ndrar snedvridning av 
konkurrensen mellan inhemska och utländska förs äkringsgivare. För det andra kommer de att 
minska risken att förluster fördelas mellan försäkringstagare och skattebetalare på ett sätt som inte är optimalt.  
Social trygghet
 
Policyalternativen kommer att förbät tra den sociala tryggheten genom att 
SV 8   SV – stärka skyddet för försäkringstagare, 
– leda till ett minskat utnyttjande av skattemedel, 
– förbättra fördelningen av förluster i samb and med försäkringsföretags fallissemang. 
6. Uppföljningsåtgärder  
Konsekvensbedömningen stöder definitivt en rättsligt bindande EU-lösning för skydd via 
försäkringsgarantisystem genom minimal harmonisering. 
I konsekvensbedömningen fastställs de lösni ngar som kommissionen fö redrar, vilka kommer 
att beskrivas närmare i vitboken om försäk ringsgarantisystem. Kommissionen kommer att 
uppmana alla berörda parter att inkomma med sina synpunkter på dessa lösningar. 
Kommissionen kommer att noggrant gå igenom de synpunkter som inkommer och beakta 
dessa vid utformningen av lagf örslaget. Lagförslaget komm er att åtföljas av en ny 
konsekvensbedömning. 
Särskilda övervakningsåtgärder kommer att fastställas i detta skede.