Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen om miljö och sysselsättning - En hållbar utveckling i Europa"

(1999/C 51/07)

BAKGRUND

- Kommissionen meddelande om miljö och sysselsättning - "En hållbar utveckling i Europa" (KOM(97) 592 slutlig).

- Kommissionens beslut av den 26 november 1997 att i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende.

- Presidiets beslut av den 12 mars 1998 att ge ansvaret att bereda detta yttrande till utskott 4 "Fysisk planering, stadsfrågor, energi, miljö".

- Utkastet till yttrande (CdR 75/98 rév. 2) som antogs av utskott 4 den 22 april 1998 (föredragande: José Ramón García Cañal, senare ersatt av Leonardo Verdín).

Regionkommittén antog vid sin 26:e plenarsession den 18-19 november 1998 (sammanträdet den 19 november) följande yttrande med majoritet.

I. INLEDNING

Resursproblemet

1. Regionkommittén instämmer i att arbetslösheten i dag är en av de största utmaningarna för EU:s ekonomier och att det innebär att arbetskraftsresurserna underutnyttjas.

2. Regionkommittén anser att miljöförstöringen och resursbristen efter årtionden av fortlöpande tillväxt nu har blivit så stora problem att den ekonomiska tillväxtmodellen måste revideras. Det sker ett överutnyttjande av naturtillgångar, vilket kan komma att hämma den ekonomiska tillväxten i framtiden. Denna överexploatering av miljön är nära förknippad med produktions- och konsumtionsmönstren i industriländerna. De europeiska länderna, som ingår i denna sfär, är medansvariga för situationen. Och de sektorer som bidrar mest till miljöförstöringen är tillverkningsindustrin, energisektorn, det industriellt bedrivna jordbruket och transportsektorn, men även hushållens konsumtionsvanor.

Det politiska mandatet

3. Kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning, som behandlas i detta yttrande, bygger på slutsatserna från Europeiska rådets möte i Amsterdam (juni 1997) och som ingår i det nyligen undertecknade Amsterdamfördraget.

4. ReK ser med tillfredsställelse på att det nya fördraget fäster särskild vikt vid miljö- och sysselsättningsproblemen i EU.

5. I enlighet med överenskommelserna i Amsterdam om sysselsättningen föreslog kommissionen i sitt meddelande "Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998" ett flertal riktlinjer som utgjorde ett diskussionsunderlag under Europeiska rådets extrainsatta möte om sysselsättningen den 20-21 november 1997 i Luxemburg. ReK instämmer i att dessa riktlinjer måste samordnas med arbetsmarknadspolitiken i medlemsstaterna. På så sätt kan man garantera att den nuvarande ekonomiska återhämtningen varaktigt ger upphov till fler arbetstillfällen och en stabil makroekonomisk situation.

6. ReK ser med tillfredsställelse på att Amsterdamfördraget anger en hållbar utveckling som ett av unionens uttalade mål och på att gemenskapens miljöpolitik skall sträva efter en hög skyddsnivå, samtidigt som hänsyn tas till de varierande förhållandena i de olika regionerna och kommunerna med utgångspunkt i försiktighetsprincipen och principen om förebyggande insatser, principen att brott mot miljön skall bevisas - lämpligen vid källan - samt principen "förorenaren betalar".

II. SAMBANDET MELLAN MILJÖ OCH SYSSELSÄTTNING

Ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling

7. ReK anser att en förutsättning för att lösa de resursproblem som omnämns i inledningen till detta yttrande är att man inför en ny tillväxtmodell som är förenlig med miljöskydd och kan skapa arbetstillfällen, vilket också hävdades i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, där det anges att "ett viktigt mål för den nya utvecklingsmodellen är att bryta det direkta sambandet mellan ekonomiskt välstånd och miljöförstöring". Vi måste uppnå en hållbar ekonomisk utveckling och värna om miljön och inte äventyra utnyttjandet av naturtillgångarna i framtiden.

8. Utvecklingen av nya miljövänliga produktionsmetoder och produkter kräver att det införs nya, renare och mindre resurskrävande teknologier, vilket förutsätter nya investeringar som stimulerar skapandet av fler arbetstillfällen. På så sätt kan man uppnå de båda målen samtidigt.

Mot en sysselsättningsintensiv och hållbar utveckling i Europa

9. ReK anser att en hållbar utveckling i Europa förutsätter en kombination av följande mål: konkurrenskraftig ekonomi, minskade föroreningar, effektivare energi- och råvaruanvändning och en högre sysselsättningsnivå. Att utforma konkreta åtgärder för att uppnå dessa mål kräver kunskaper om de nuvarande sambanden mellan miljö och sysselsättning.

10. Dessa samband analyserades ingående under den konferens om miljö och sysselsättning som kommissionen och Europaparlamentet anordnade i maj 1997. Där framgick bland annat att miljöåtgärder kan ha både positiva och negativa effekter på sysselsättningen.

11. Enligt ReK är de positiva effekterna en följd av en lång rad aktiviteter för produktion av miljöprodukter och miljötjänster som man brukar föra in under beteckningen miljöindustri eller ekoindustri. Till dessa kommer aktiviteter i anslutning till den rena teknologisektorn, förnybara energikällor, avfallsåtervinning, natur- och landskapsvård samt upprustning av förfallna stadsområden. Till dessa direkt sysselsättningsskapande aktiviteter kan man också lägga de indirekta effekterna från andra näringslivsområden via köp av miljöindustrins varor och tjänster samt via den högre konsumtionen bland de anställda inom sektorn.

12. ReK är medveten om att strängare miljölagar kan få negativa effekter på sysselsättningen inom de reglerade sektorerna. Dessa effekter yttrar sig konkret i konkurrensnackdelar, företagsnedläggningar och industriella omlokaliseringar.

13. ReK vill framhålla att de negativa konsekvenserna för konkurrenskraften huvudsakligen beror på vilken typ av sektor eller företag det handlar om. De kostnader som miljölagstiftningen för med sig är högre i förorenande sektorer som är baserade på naturtillgångar eller i sektorer eller företag med en redan svag konkurrenskraft. I dessa sistnämnda fall kan inte konkurrensproblemen uteslutande skyllas på miljökraven.

14. ReK anser att det är tveksamt att uteslutande lasta miljöpolitiken för de negativa sysselsättningseffekter som blir följden av företagsnedläggningar eller nedskärningar av industriproduktionen, eftersom dessa beslut i allmänhet är resultatet av en rad samverkande negativa faktorer.

15. ReK anser, med stöd av studier om industrilokaliseringsbeslut, att miljökraven inte framstår som en avgörande lokaliseringsfaktor, förutom i mycket speciella fall med starkt förorenande industrier som i allmänhet redan varit på nedgång.

16. Miljöåtgärderna måste självfallet utformas på ett sådant sätt att de förstärker de positiva effekterna och mildrar de negativa. ReK ser därför positivt på de tre aspekter som kommissionen lyfter fram i meddelandet om miljö och sysselsättning i anslutning till dessa effekter: utnyttjande av ekonomiska styrmedel, riktade investeringar för att förbättra miljön genom användning av nya och mindre förorenande teknologier som ersätter insatser först i slutet av den tekniska processen (end-of-the-pipe) och ökning av de berörda företagens konkurrensförmåga.

Att hantera övergången

17. ReK ser det som mycket angeläget att särskilt uppmärksamma strategin för att främja övergången till en hållbar utvecklingsmodell och mildra de eventuella negativa effekterna på den internationella konkurrenskraften för vissa sektorer, regioner och kommuner som kan vara mer sårbara för utformningen av en strängare miljöpolitik. Därför välkomnar ReK kommissionens förslag om ett gradvis genomförande av miljöåtgärderna, en betydande grad av internationellt samarbete och en både regional och sektorsspecifik inriktning på miljöutgifterna.

III. STÖDÅTGÄRDER FÖR SYSSELSÄTTNINGEN OCH MILJÖN

Brådskande uppgifter

18. ReK delar kommissionens åsikt att en hållbar utveckling förutsätter att miljöhänsyn och de tidigare berörda stödåtgärderna införlivas i de sektorer som bidrar mest till miljöförstöringen i EU. Denna strategi kommer inte bara att få positiva följder för miljön, utan också för skapandet av arbetstillfällen i en process för strukturell omställning och allmän stärkning av konkurrenskraften i Europa. Kommittén vill dock understryka att miljöskyddsinvesteringar inte uteslutande kan motiveras av sysselsättningspolitiska hänsynstaganden, utan de måste i första hand syfta till att skydda miljön. På samma sätt är det nödvändigt att verka för en förändring av européernas konsumtionsmönster, något som i sin tur kommer att påverka förändringarna i produktionsledet.

Tillverkningsindustri

19. ReK anser att tillämpning av en striktare lagstiftning, införande av renare och effektivare teknologier, utveckling av miljövänligare produkter och förstärkning av företagens kvalitetsåtgärder utgör en betydande tillväxtpotential inom många industrisektorer, vilket kan stärka deras konkurrenskraft och vidga deras marknader. Detta kommer dessutom att stärka miljöindustrin och den tjänstesektor som är knuten till denna.

20. ReK är överens med kommissionen om att de förväntade förändringarna av arbetets organisation och företagen och, mer specifikt, effekterna av fler underleverantörsavtal kommer att få en betydande inverkan på sysselsättningen inom små och medelstora företag.

Transporter

21. ReK anser att de största problemen inom transportsektorn skapas av ett intensivt utnyttjande av vägtransporter, med uppenbara negativa miljökonsekvenser, och de europeiska järnvägarnas och inre vattenvägarnas ineffektivitet. I detta sammanhang hänvisar kommittén till de principer för en framstegsinriktad och långsiktigt hållbar transportpolitik som formulerades i vår resolution av den 14 maj 1998 om "Regionala och kommunala myndigheters europeiska stadga för en framstegsinriktad och hållbar transportpolitik" (). Stora ansträngningar måste göras för att uppnå målen i denna resolution.

22. ReK stöder därför EU:s pågående insatser som syftar till att uppnå dessa mål: utveckling av transportsystemen för järnvägar, flodvägar och av kustsjöfart; främjande av intermodala transporter; utnyttjande av allmänna transporter, såväl inom tätbebyggda områden som mellan dem; utnyttjande av nya miljövänligare transportsystem; införande av intelligenta stödsystem för transporter samt nytänkande och teknisk utveckling inom bilindustrin. Samtliga dessa mål förutsätter initiativ som bidrar till att skapa sysselsättning, samtidigt som de leder till en mer uthållig transportsektor.

Energiproduktion

23. ReK anser att man måste söka efter en miljövänligare och resurssnålare energimodell, vilket kan uppnås via utveckling av energisparande åtgärder och utnyttjande av förnybara energikällor. Kommittén välkomnar de åtgärder som redan vidtagits av vissa medlemsstater som är särskilt aktiva på detta område (t.ex. Danmark och Tyskland) och som har en betydande sysselsättningspotential.

Jordbruksmetoder

24. Sedan reformen 1992 har ett mål för den gemensamma jordbrukspolitiken varit att införa miljöhänsyn i jordbrukssektorn. Detta mål anges också i Agenda 2000, där det nämns att man måste uppnå en bättre balans mellan utbud av jordbruksprodukter av hög kvalitet och skydd av miljön och naturtillgångarna (vatten och jord).

25. ReK instämmer i att de fyra områden som framhålls i kommissionens meddelande är särskilt viktiga för att skapa fler arbetstillfällen: landskapsskydd, skyddet av värdefulla naturliga områden och livsmiljöer; ett hållbart skogsbruk; utveckling och användning av nya grödor utanför livsmedelssektorn; ekologisk odling.

Hushållen och konsumtionsmönstren

26. Konsumenterna håller på att förändra sina inköpsvanor mot miljövänligare produkter. Denna förändring får direkta konsekvenser för de ovannämnda sektorerna eftersom företagen måste anpassa sina produkter till den nya efterfrågan.

27. ReK anser i likhet med kommissionen att alla åtgärder för att informera både konsumenterna och producenterna om nödvändigheten av att använda "gröna" varor och tjänster och utveckla miljövänligare konsumtionsmönster kommer att förstärka de stödåtgärder som vidtas inom de olika sektorerna.

Territoriella aspekter

28. Eftersom miljöförstöringen får direkta effekter inom specifika geografiska områden vill ReK särskilt betona detta geografiska problem. Och även om miljöförstöringen inte är lika stor i Europas samtliga regioner och kommuner har de två aspekter gemensamt: behovet av att modernisera och upprusta stadsområdena och att bevara miljön och befolkningen på landsbygden. Dessa båda aspekter ger i sin tur betydande möjligheter att skapa fler arbetstillfällen.

I arbetet med att korrigera miljöskatternas negativa effekter bör man även ta hänsyn till nationella, regionala och lokala villkor som till exempel klimatet, mark- och väderförhållanden, flora och fauna, geologi och så vidare. Detta gäller särskilt i de områden där de naturliga geografiska förhållandena är speciellt karaktäristiska jämfört med andra regioner i unionen.

Stadsutveckling

29. De flesta städer i Europa måste åtgärda konsekvenserna av en ekonomisk tillväxtmodell som inte har tagit hänsyn till miljön. En mängd faktorer har lett till en nyinriktning av stadsplaneringen: upprustning av städernas centra och byggnader, utveckling och förbättring av infrastrukturerna, social kris i vissa bostadsområden och det oundgängliga behovet av tänkbara lösningar av denna situation, omställning av gamla industriområden, uppvärdering och värnande av kulturarvet och stadsbefolkningens önskan om fler grönområden.

30. ReK delar kommissionens åsikt att förnyelsen av stadsmiljön erbjuder stora möjligheter ur sysselsättningssynpunkt.

En rationell markanvändning

31. Den alltjämt fortgående markförbrukningen, de begränsade markresurserna och den stora efterfrågan på markområden kommer i framtiden allmänt att kräva att marken utnyttjas effektivare genom återanvändning av mark, efternyttjande och omställning. Sådana åtgärder har i regel en hög sysselsättningspotential.

Landsbygdsutveckling

32. Miljöproblemen i många landsbygdsområden har sitt ursprung i den avfolkning som blev följden av att människor övergav områden som tidigare brukades - något som innebar att traditionella naturvårdsmetoder gick förlorade - och den allt intensivare odling under de senaste tjugo åren som har lett till en försämrad biologisk mångfald, jorderosion och till att vatten förorenats av kväve och bekämpningsmedel. Dessutom finns det naturområden där den ekologiska balansen har rubbats på grund av en omfattande turism, till exempel i vissa kust- och bergsområden.

33. ReK stöder kommissionens förslag i Agenda 2000 eftersom de sannolikt kommer att skapa arbetstillfällen för lantbrukare och övrig befolkning i landsbygdsområden genom att gynna arbetskraftsintensiva aktiviteter, till exempel ekologisk odling, skogsbruk, miljövård och utveckling av nya tjänster som landsbygdsturism.

Stödåtgärder

34. Kommissionen föreslår i sitt meddelande, som följer riktlinjerna om miljöpolitik, miljöåtgärder och en hållbar utveckling i femte ramprogrammet, att det skall inrättas mekanismer som garanterar att miljölagstiftningen tillämpas i praktiken. Den betonar utvecklingen av en skattepolitik som syftar till att samtidigt säkerställa miljömålen och sysselsättningsmålen och anser att det är nödvändigt att integrera miljön även på andra politikområden (forskning och teknisk utveckling, offentlig upphandling, utrikeshandel, arbetsmarknad och utbildning).

Genomförandet av gemenskapens regelverk inom miljöområdet

35. I kommissionens meddelande om genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning () anges hur man skall förbättra och stärka tillämpningen av miljölagstiftningen i medlemsstaterna. ReK är överens med kommissionen om att man måste gå längre och inrätta mekanismer som inte bara garanterar att bestämmelserna genomförs på det juridiska planet utan att de faktiskt också tillämpas i praktiken. Eftersom de mindre utvecklade länderna, regionerna och kommunerna i unionen har färre resurser, anser ReK att en betydande procentandel av gemenskapens fonder bör avsättas till att stärka de investeringar som krävs för att genomföra miljölagstiftningen.

En mer sysselsättningsfrämjande och miljövänlig beskattning

36. ReK anser att det i EU under de senaste åren har skett en ökning av skattetrycket på arbete, som belastats med alltför höga kostnader som verkar hämmande på sysselsättningen. ReK instämmer därför i kommissionens åsikt i meddelandet om miljö och sysselsättning att man måste vända denna utveckling och minska skattebördan på arbete och samtidigt höja andra skatter - däribland miljö- och energiskatter - för att de totala skatteintäkterna skall bli oförändrade.

Bedömning och utveckling av teknologi

37. ReK är enig med kommissionen om att utformningen av en FoTU-politik som tar hänsyn till miljön inte bara kan leda till en renare miljö och ett bättre miljöskydd utan också till konkurrensfördelar för miljösektorn i de länder som gör denna forskningssatsning, som kommer att skapa högre tillväxt och fler arbetstillfällen.

38. ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande "Utforma framtiden" () bland de huvudämnen som berör Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling i Europeiska unionen lyfter fram hållbar utveckling och sysselsättning, vilket klart visar att kommissionen tillskriver dessa ämnen en stor betydelse i samband med FoTU-politiken i Europa.

39. ReK stöder starkt kommissionens tanke att det bör utvecklas ett flexibelt informationssystem som gör det möjligt att sprida de miljöteknologier som är mest nydanande och sysselsättningsskapande. Ett sådant system skulle underlätta för företagen och offentliga och privata institutioner att få information om de senaste teknologierna.

Spridning av information

40. I kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning påpekas att det redan har tagits många initiativ för att sprida information om miljövänligare produktionsmetoder, produkter och tjänster till både investerare och konsumenter, i form av manualer, databaser, konferenser, miljömärkning m.m.

41. Kommittén ser positivt på att kommissionen betonar behovet av att i framtiden öka informationsinsatserna. Dessutom rekommenderar ReK ett ökat informationsutbyte mellan Europeiska miljöbyrån och lokala och regionala beslutsfattare.

Inhemska och utländska marknader

42. Kommittén vill erinra om att den inre marknaden utgör en historisk möjlighet för de europeiska företagen att stärka sin ställning, utnyttja stordriftsfördelar och överlag skaffa sig konkurrensfördelar på världsmarknaden. Miljösektorn i EU kan utnyttja dessa fördelar, som kommer att förstärkas av riktade åtgärder för att öka användningen av miljövänliga produktionsmetoder, varor och tjänster. En effektiv åtgärd i detta avseende är att införliva miljöhänsyn i offentliga upphandlingsförfaranden. ReK välkomnar således kommissionens initiativ att vidareutveckla denna fråga i ett kommande meddelande.

43. ReK är också medveten om att den offentliga upphandlingen är så ekonomiskt betydande att offentliga myndigheter skulle kunna göra avsevärda besparingar om upphandlingen liberaliserades. Dessa resurser kan användas till att öka den offentliga efterfrågan på miljöprojekt såväl som på miljövänliga varor och tjänster.

Översyn av arbetsmarknadspolitiken

44. ReK anser det vara grundläggande att den aktiva arbetsmarknadspolitiken (utbildning och yrkesutbildning) utformas så att den uppfyller de krav som kan uppstå i samband med miljöverksamhet och miljöteknologi.

Ekonomiskt stöd

45. ReK välkomnar att både kommissionen och Europaparlamentet har konstaterat att det är nödvändigt att öka miljöutgifterna i gemenskapens budget.

46. ReK ger sitt stöd till att en del av medlen i strukturfonderna och sammanhållningsfonden anslås till miljörelaterade projekt. Vi ställer oss också bakom att det vad gäller strukturfonderna skall krävas en miljökonsekvensbedömning i enlighet med direktiven 85/337/EEG, 96/61/EG och 97/11/EG () i de stödmottagande regionerna och kommunerna som förutsättning för stöd. Det är också viktigt att hålla fast vid den redan utformade strategin att ge stöd till projekt som underlättar tillämpningen av miljödirektiven i de stödmottagande staterna.

47. ReK välkomnar att man inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inför uttryckligen miljöorienterade kompletterande åtgärder i syfte att stödja en hållbar utveckling i landsbygdsområden och att möta en allt större efterfrågan på miljötjänster.

48. ReK bedömer det som mycket positivt att kommissionen inom ramen för Agenda 2000 har klargjort att det är nödvändigt att införa miljö- och sysselsättningsmål i förslagen till förordningar om de nya struktur- och sammanhållningsfonderna och vid utformningen av en framtida gemensamma jordbrukspolitik, särskilt när det gäller landsbygdspolitiken.

49. ReK stöder förslaget i Europeiska kommissionens meddelande om miljön och sysselsättningen om att använda de avgifter som betalas av dem som använder miljötjänsterna som en alternativ finansieringskälla. Detta skulle minska bördan för denna typ av utgifter i de nationella och regionala budgetarna. Likaledes skulle även de sanktioner och olika avgifter för miljöbrott som skulle kunna föras tillbaka till samma område som där överträdelsen skett kunna inriktas på detta.

IV. VÄGEN FRAMÅT NYCKELÅTGÄRDER

50. ReK har följande kommentarer om de fem nyckelåtgärderna i kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning:

Första nyckelåtgärden (Benchmarking inom miljöområdet och det sociala området)

51. Här föreslår ReK att kommissionen skall betona behovet av att förbättra miljöstatistiken i EU och medlemsstaterna, införliva miljöhänsyn i statistik om olika sektorer (industri, energi, jordbruk och transport), homogenisera uppgifterna om miljöutgifter i medlemsstaterna och införa den data- och telematikutrustning som krävs för att samla in och sprida information om miljön, särskilt vad gäller erfarenheter av de bästa tekniska lösningarna och benchmarking.

52. ReK vill framhålla behovet av att verka för att information förmedlas till lokala och regionala myndigheter och ber därför om kommissionens stöd för att utforma projekt på detta område.

53. ReK anser också att utvecklingen av fysiska indikatorer och en utvidgad definition av nationalräkenskaperna kräver särskild uppmärksamhet när de därmed sammanhängande miljöräkenskaperna skall utarbetas.

Andra nyckelåtgärden (Bedömning och utveckling av teknologi)

54. ReK föreslår att kommissionen i samband med åtgärder som syftar till att främja utveckling och användning av renare och effektivare teknologi framhåller ytterligare två aspekter. För det första att stödåtgärder till företagen som syftar till innovation och teknologisk utveckling på området skall utökas via ekonomiska och skattemässiga stimulansmedel. För det andra att spridning och överföring av dessa teknologier till EU:s mindre utvecklade regioner och kommuner skall främjas. På så sätt kan man undvika att öka skillnaderna mellan dessa områden och de mer dynamiska där forskningsinvesteringarna traditionellt är koncentrerade.

Tredje nyckelåtgärden (Att bygga vidare på Agenda 2000)

55. ReK anser att kommissionen bör uppmärksamma att även om miljöåtgärderna totalt sett kan få positiva effekter på sysselsättningen i hela EU, kan vinsterna och kostnaderna komma att fördelas ojämnt mellan olika regioner och kommuner.

56. De positiva effekterna kommer att koncentreras till de länder och regioner som har en längre tradition av miljöskydd och därför ett fördelaktigare utgångsläge.

57. De negativa effekterna på sysselsättningen kommer särskilt att drabba starkt förorenande industrier som i allmänhet är av baskaraktär och hör till äldre sektorer på tillbakagång. Länder och regioner som är specialiserade på dessa aktiviteter kommer att påverkas mest av miljöskyddsåtgärderna. Om de dessutom inte utvecklar en miljöindustri kommer de att bli nettoimportörer, något som kommer att skapa ytterligare sysselsättningsproblem. Miljölagstiftningen kan inte bara få negativ inverkan på den existerande sysselsättningen utan kommer dessutom inte att kompenseras av att det skapas nya arbetstillfällen, eftersom dessa skapas utanför landet eller regionen.

58. För att detta inte skall inträffa föreslår ReK att införandet av en strängare lagstiftning kompletteras med ett högre finansiellt EU-stöd från strukturfonderna och sammanhållningsfonden, med tanke på medlemsstaternas nuvarande budgetrestriktioner. Mot bakgrund av EU:s utvidgning till Central- och Östeuropa kan detta stöd komma att visa sig otillräckligt om man upprätthåller en EU-budget i nivå med nuvarande procentandel av BNP.

Fjärde nyckelåtgärden (Beskattning och prissättning)

59. ReK vill framhäva denna åtgärd som en av de viktigaste för att uppnå de två uppställda målen - att skapa fler arbetstillfällen och skydda miljön. ReK anser därför att kommissionen bör ta hänsyn till att en effektiv beskattning av detta slag måste vara progressiv och inte linjär, för att den inte skall förvärra situationen för företagen i de länder och regioner som förorenar mest.

60. ReK föreslår dessutom att kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, skall verka för att det utvecklas fler marknadsinstrument som skulle kunna utnyttjas i ett europeiskt sammanhang i miljöhänseende. Man bör dessutom välja de instrument som bedöms som mest effektiva och lämpliga.

61. Regionkommittén rekommenderar att kommissionen ser över lagstiftningen för handel mellan tredje länder, i syfte att jämföra kraven på kvalitet, hygien och livsmedelssäkerhet för råvaror, naturprodukter och bearbetade produkter med de krav som gäller för råvaror, naturprodukter och bearbetade produkter som framställs inom EU.

Femte nyckelåtgärden (Miljöutbildning)

62. ReK anser att även om utbildning i miljö- och resursfrågor spelar en allt större roll i EU som helhet, kan den vara av särskilt intresse i gamla industriregioner. Dessa regioner har inte bara allvarliga miljöproblem som måste åtgärdas utan också en i allmänhet starkt förorenande och svårt krisdrabbad industriell bas med många förlorade arbetstillfällen. Återupprustning av miljön, teknologisk omställning i de befintliga industrierna - särskilt till rena teknologier - och nödvändigheten att diversifiera produktionsstrukturen innebär att man måste betrakta utvecklingen av miljösektorer som ett hållbart alternativ i framtiden. Om så är fallet är det fundamentalt att arbetstagarna har yrkeskvalifikationer som svarar mot de nya miljökraven. En tänkbar väg för uppnå det är att främja nya elementära utbildningsinsatser i miljöfrågor, särskilt på medelnivå och högre nivå samt fortbildning och omskolning av både verksamma och arbetslösa arbetstagare.

V. AVSLUTANDE KOMMENTARER

63. I anslutning till de åtgärder som föreslagits av kommissionen vill Regionkommittén lyfta fram ett antal ytterligare aspekter:

- Med tanke på turismens stora betydelse för många regionala ekonomier bör denna sektor särskilt nämnas. Turismsektorns utveckling är betingad dels av de miljöåtgärder som vidtas inom andra delar av näringslivet, dels av de åtgärder som har en lokal verkan, både i tätorter och på landsbygden. Samtidigt är det viktigt att miljösektorn själv överväger särskilda miljöåtgärder för att uppnå en hållbar turism.

- Eftersom små och medelstora företag har en stor sysselsättningsskapande potential och utgör de företag som kan få störst svårigheter att införa rena teknologier, bör man framhålla behovet av att utforma program för att främja och stödja dem i avsikt att undanröja de tekniska och finansiella hindren som de kan möta. Dessa program bör genomföras på EU-nivå.

- För att konsumtionsmönstren skall förändras i riktning mot de uppställda miljömålen måste slutligen kostnaderna för miljöhänsyn införlivas i produkternas marknadspris.

Bryssel den 19 november 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() EGT C 251, 10.8.1998, s. 7.

() KOM(96) 500 slutlig.

() KOM(96) 332 slutlig.

() EGT L 175, 5.7.1985, s. 40; EGT L 257, 10.10.1996, s. 26; EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.