[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.2.2006

KOM(2006) 70 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Översyn av miljöpolitiken 2005{SEK(2006) 218}

INLEDNING

År 2005 var fyllt av utmaningar på det miljöpolitiska området. I breda drag var det tre saker som definierade året:

- Viktiga steg togs i kampen mot klimatförändringar. Kyotoprotokollet trädde i kraft och EU fick världens mest omfattande system för handel med utsläppsrätter för koldioxid. Klimatförändringskonferensen i Montreal banade vägen för globala åtgärder efter 2012 och behandlade frågan om hur man skall engagera de länder som i dag står utanför Kyotoåtagandena.

- Grunden lades för nästa generations miljöpolitik när kommissionen i januari 2006 antar fem temainriktade strategier, som bildar en ram för de närmaste två årtiondenas åtgärder. Strategierna behandlar luftförorening, den marina miljön, stadsmiljö, resursanvändning och avfall. Arbetet med två andra strategier (markskydd och bekämpningsmedel) har fortskridit och de bör antas i början av 2006. Dessutom har viktiga framsteg gjorts i rådet och Europaparlamentet när det gäller registrering, bedömning och godkännande av kemikalier (REACH), och denna lagstiftning kommer att antas under 2006.

- Översynen[1] av EU:s strategi för hållbar utveckling gav en ny ram för hantering av långsiktiga ekonomiska, sociala och miljömässiga tendenser och samverkan mellan dessa. Den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och de nationella reformprogram som utarbetades i medlemsstaterna visade vilken betydelse som miljön har för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning[2]. Allt detta skedde mot bakgrund av trycket på naturresurser i hela världen, höjda oljepriser och klimatrelaterade katastrofer i Europa, som visade hur beroende våra ekonomier och samhällen är av miljön.

I översynen beskrivs EU:s viktigaste miljöpolitiska frågor under 2005. I det första kapitlet granskas miljöpolitikens roll i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Därefter sammanfattas årets viktigaste miljöpolitiska händelser inom sjätte miljöhandlingsprogrammets fyra prioriterade områden, och nya fakta presenteras och olika aspekter av 2006 års åtgärder beskrivs[3].

1. MILJÖPOLITIK OCH STRATEGIN FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING: MILJÖINNOVATION OCH BÄTTRE LAGSTIFTNING

Viktiga punkter

Miljöpolitiken är en del av Lissabonpartnerskapet för tillväxt och sysselsättning

Rapporten ”The European Environment, State and Outlook 2005”, som utarbetats av Europeiska miljöbyrån,[4] visar att EU:s miljöpolitik har positiva effekter på allt från naturskydd till luftkvalitet. Den visar också att de miljöpolitiska utmaningar som EU i dag står inför har sin grund i ohållbara konsumtions- och produktionsmönster som fortfarande är det största hindret för fortsatta förbättringar. Det påpekas att det är billigare att förebygga föroreningar än att sanera i efterhand och bekräftas att ett effektivt miljöskydd och ekonomisk tillväxt kan gå hand i hand.

När Europeiska rådet i mars gav sitt stöd till kommissionens förslag till förnyad strategi för tillväxt och sysselsättning angav stats- och regeringscheferna tydligt att detta måste ses mot bakgrund av det allmänna kravet på hållbar utveckling och samverkan mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensioner. Detta speglades i antagandet av 24 integrerade riktlinjer som skall hjälpa kommissionen och medlemsstaterna att målinrikta sina reformprogram och främja miljöinnovation[5] och bättre miljölagstiftning.

Främjande av miljöinnovation

Miljöinnovation och miljöteknik kan stimulera ekonomisk tillväxt och bidra till sysselsättningsmålen[6]. Miljöindustrin inom EU står för omkring en tredjedel av den globala marknaden och sysselsätter över två miljoner personer, med ett EU-handelsöverskott på över 600 miljoner euro. Sektorn har vuxit med 5 % per år sedan mitten av 90-talet.

Medlemsstaternas nationella reformprogram visar att de förstått dessa möjligheter. De fokuserades på forskning och utveckling, främjande av energieffektivitet och användning av miljövänlig offentlig upphandling och ekonomiska styrmedel, som beskattning.

På gemenskapsnivå vidtogs följande åtgärder för att främja miljöinnovation:

- Genomförandet av gemenskapens handlingsplan för miljöteknik (ETAP) påskyndades och medlemsstaterna utarbetade ETAP-färdplaner.

- I ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)[7] öronmärktes en femtedel av den föreslagna budgeten för stöd till miljöinnovation. I förslaget om sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling betonas miljöinnovation, liksom i de nya politiska riktlinjerna för sammanhållningspolitiken 2007-2013.

Bättre lagstiftning inom miljöpolitiken

Under 2005 var bättre lagstiftning en prioriterad fråga på kommissionens dagordning, som ett sätt att uppnå miljömålen på kostnadseffektiv väg. EU:s miljöpolitik låg långt framme när det gäller frågan om bättre lagstiftning, utarbetandet av nya strategier och effektivisering av befintliga strategier.

Ny politik

Miljöpolitiken har varit en föregångare i användningen av koncept som nu blivit standard i arbetet för bättre lagstiftning, framför allt konsekvensbedömning, omfattande samråd med berörda parter och en integrerad syn på strategiska politiska frågor. Detta arbete fortsatte under 2005 med offentliggörandet av fyra temainriktade strategier , där de politiska målen på kort och medellång sikt fastställs utifrån en djupgående analys.

Den temainriktade strategin om luftförorening utvecklades genom fem års analysarbete. Den bygger på en konsekvensbedömning av ledande experter, 100 möten med berörda parter och ett offentligt samråd med 11 000 bidrag. En sakkunniggranskad, avancerad modelleringsram utvecklades för att granska de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna av olika möjliga politiska strategier. Där granskades kopplingen mellan luftförorening och andra områden: folkhälsa, markförsurning, eutrofiering av vatten och ytterligare åtgärder för att minska koldioxidutsläppen.

Både inom de temainriktade strategierna och inom annan miljöpolitik användes detaljerad konsekvensanalys för att välja de bästa politiska styrmedlen, och marknadsbaserade alternativ till direkt reglering beaktades. Den administrativa bördan och konkurrenseffekterna analyserades, så att man kunde hitta synergieffekter. Exempelvis visade undersökningar inom ramen för den temainriktade strategin om avfall att tillverkarna skulle kunna spara 2,9-4,2 miljarder euro varje år genom att använda de bästa metoderna för att minimera avfall[8].

En förutsättning för bättre politik och effektivt genomförande är en fungerande datainsamling . För att öka tillgången till data, förbättra kvaliteten och operabiliteten för data, sänka de administrativa kostnaderna och minska antalet dataöverlappningar har kommissionen och Europeiska miljöbyrån verkat för ett gemensamt informationssystem.

Förenkling

Motivet för att förenkla den gällande lagstiftningen (”streamlining”) är att uppnå de nuvarande målen till lägre kostnad. Kommissionen har ett pågående program som delvis använt de temainriktade strategierna: strategin om luftförorening kommer att konsolidera fem rättsakter om luftkvalitet till en kortare sådan där definitionerna blir enhetliga och rapporteringskraven ses över. I den temainriktade strategin om avfall föreslås att ramdirektivet om avfall skall ändras och direktivet om spilloljor upphävas. Även andra förenklingar föreslås.

Effektivitet och förbättrat genomförande

År 2005 intensifierade kommissionen sina ansträngningar för att hjälpa medlemsstaterna att genomföra gemenskapens miljölagstiftning på ett enklare och effektivare sätt genom ett utbyte av goda arbetsmetoder. För att rationalisera sin behandling av överträdelser inledde kommissionen ”övergripande ärenden” (där flera överträdelser läggs ihop) mot vissa länder för att åtgärda strukturella genomförandeproblem. Bättre genomförande kommer också att göra det möjligt att uppnå bättre miljöresultat till lägre kostnad.

Utsikterna för 2006

- Kommissionen kommer allt mer att lägga tonvikten på att förbättra genomförandet och tillämpningen genom ett nära samarbete med medlemsstaterna. Kommissionen planerar att lägga fram ett program för att hjälpa små och medelstora företag med efterlevnaden , i syfte att hjälpa dem att lösa problem med att uppfylla miljökraven.

- Kommissionen planerar att lägga fram ett dokument som belyser möjligheter och metoder för att utveckla användningen av ekonomiska styrmedel i EU:s miljöpolitik.

- Kommissionen avser att fortsätta arbetet med att förenkla lagstiftningen de närmaste tre åren[9]. Förenkling är också en central aspekt i samband med mer omfattande översyn av politiken, som t.ex. den översyn av politiken för industriutsläpp som inleddes 2005.

2. RESULTAT, TRENDER OCH FRAMTIDSUTSIKTER INOM DE OMRÅDEN SOM PRIORITERAS I SJÄTTE MILJÖHANDLINGSPROGRAMMET

2.1. Klimatförändringar

Viktiga punkter

År 2005 var en milstolpe: handeln med utsläppsrätter inleddes, Kyotoprotokollet trädde i kraft och det Europeiska klimatförändringsprogrammet gick in i sin andra fas. Det kulminerade med Montrealkonferensen, som innebar en nytändning för globala åtgärder.

EU:s system för handel med utsläppsrätter (som är det mest omfattande i världen) togs i bruk. Genom att sätta en prislapp på koldioxidutsläppen kommer det att uppmuntra ett ändrat investeringsbeteende från 11 500 industriella utsläppskällor och bidra till en kostnadseffektiv utsläppsminskning.

Rådet bekräftade att de globala temperaturerna i framtiden inte bör ligga mer än 2°C över de förindustriella nivåerna, vilket förutsätter större utsläppsminskningar i industrialiserade länder. Därför kommer man i andra fasen av Europeiska klimatförändringsprogrammet att utarbeta strategier för hushålls-, industri-, affärs- och transportsektorn samt anpassningsstrategier. Som ett led i detta rekommenderade kommissionen att luftfartens utsläpp skall tas med i EU:s system för handel med utsläppsrätter.[10]

Tidigare under året angav kommissionen tonen för den internationella debatten om det miljöpolitiska arbetet efter 2012 genom meddelandet ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” [11]. Där angavs följande prioriteringar: att få med fler av de utvecklade länder och utvecklingsländer som i dag står utanför Kyotoprotokollet, att ta med fler områden och att satsa på utveckling och spridning av teknik som ger mindre utsläpp, användning av flexibla marknadsbaserade styrmedel samt anpassningspolitik.

FN:s klimatförändringskonferens i Montreal gav ny fart åt de globala klimatåtgärderna. Den avslutades med över 40 beslut som kommer att stärka insatserna för att bekämpa klimatförändringarna, bl.a. följande:

- Antagandet av Kyotoprotokollets regelbok (Marrakechöverenskommelsen) och en ordning för efterlevnad, med de regler och förfaranden som behövs för att systemet skall fungera.

- Införandet av mekanismen för gemensamt genomförande och stärkandet av mekanismen för ren utveckling, plus finansiering av institutioner inom ramen för mekanismen för ren utveckling. Därigenom kommer EU-företag att kunna investera i ren teknik i utvecklingsländer i utbyte mot utsläppskrediter vilket ger en signal om att det fortfarande är värt att göra investeringar i ren teknik.

- Antagandet av ett femårigt arbetsprogram för anpassning till sådana effekter av klimatförändringarna som inte kan undvikas.

- Överenskommelser med länder utanför Kyotoprotokollet om att diskutera åtgärder på längre sikt.

Kommissionen offentliggjorde också en handlingsplan för biomassa för att skynda på utvecklingen av energi från biomassa, minska utsläppen och stimulera ekonomin i landsbygdsområden.

Nya rön

Med hjälp av de nya åtgärder som kommer att genomföras och användningen av Kyotomekanismerna kommer EU att kunna uppnå sitt Kyotomål och fram till 2010 minska sina utsläpp med 9,4 % jämfört med basåret[12]. Utsläppen av växthusgaser i EU-25 ökade med 1,5 % från 2002 till 2003, på grund av senare tids ökningar av kolförbränningen och utsläppen från hushåll och tjänstesektor. De senaste utsläppsuppgifterna för EU-15 visar att minskningen endast varit 1,7 % sedan 1990[13].

- År 2005 tycks globalt ha varit det varmaste år som registrerats[14], vilket ledde till att de europeiska terrestra ekosystemen blev en nettoproducent av koldioxid[15].

- Det är temperaturförändringar, extrem väderlek och ändrad markanvändning som leder till att växthusgaser frigörs från marken. I delar av Storbritannien har kolhalten i matjordsskiktet minskat med 15 % de senaste 25 åren, varav huvuddelen tros ha frigjorts som koldioxid, och detta tros ha omintetgjort alla de minskningar av de antropogena utsläppen som uppnåtts sedan 1990[16].

- Den atmosfäriska nedkylning som orsakas av förorenande partiklar har dolt omfattningen på växthusgasernas uppvärmningseffekter, men detta kommer att minska när luftkvaliteten förbättras[17].

- Enligt grönboken om energieffektivitet[18] kan energibesparingar på 20 % göras fram till 2020, vilket kan minska EU:s beräknade energikostnader med 60 miljarder euro per år och minska utsläppen av växthusgaser och beroendet av energiimport.

- Riskkapitalinvesteringarna i ren energiteknik ökade med 150 % mellan 2000 och 2004. Marknaden för förnybar energi kan vara värd 1,4 biljoner euro 2020[19].

Utsikterna för 2006

- EU kommer att vara en aktiv deltagare i den dialog om långsiktiga åtgärder som följer på Montrealkonferensen, och det kommer att inrättas en ny arbetsgrupp om de utvecklade ländernas åtaganden efter 2012 och revidering av Kyotoprotokollet.

- Såsom anges i direktivet från 2003 kommer EU:s system för handel med utsläppsrätter att ses över i mitten av juni. Man kommer att överväga att ta med nya sektorer och nya växthusgaser i systemet och lägga fram ett lagstiftningsförslag om luftfarten[20].

- EU kommer att fortsätta sina internationella insatser för att driva Kyotoprocessen framåt och försöka få med alla länder som är stora utsläppskällor, även USA, Kina och Indien.

- Kommissionen kommer att lägga fram en handlingsplan för energieffektivitet, som skall bidra till att minska vårt energiberoende, öka tillväxten och motverka klimatförändringar.

- Kommissionen kommer att offentliggöra meddelanden om ren kolteknik, för att främja teknisk utveckling, och en EU-strategi för biobränslen som omfattar förslag om politiken efter 2010.

- I den andra fasen av Europeiska klimatförändringsprogrammet kommer anpassningsfrågor att ges ett större utrymme.

2.2. Biologisk mångfald och ekosystem

Viktiga punkter

I FN:s millenniebedöming av ekosystem (Millennium Ecosystem Assessment) drogs slutsatsen att ”en ansträngning utan motstycke kommer att krävas för att man fram till 2010 skall klara att märkbart minska förlusten av biologisk mångfald på alla nivåer”.[21] Ekosystemen inbegriper ekologiska tjänster som är nödvändiga för livskvalitet och ekonomiskt välstånd. I mars framhöll Europeiska rådet behovet av en integrerad politik ”med tanke på den biologiska mångfaldens betydelse för vissa ekonomiska sektorer”.

Kommissionen integrerade biologisk mångfald i de temainriktade strategierna, särskilt när det gäller följande:

- Den temainriktade strategin om den marina miljön syftar till att skydda den resursbas som är en förutsättning för den ekonomiska och sociala verksamheten.

- Den temainriktade strategin om luftförorening kommer att reducera två av de viktigaste belastningarna på den biologiska mångfalden: försurningen och eutrofieringen.

Stora framsteg gjordes med utbygganden av nätet Natura 2000. Skyddet av den biologiska mångfalden integrerades ytterligare med den gemensamma jordbrukspolitiken, framför allt genom gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling[22] och antagandet av en förordning om landsbygdsutveckling[23] som tillhandahåller finansiella möjligheter för miljövänlig jord- och skogsbruksverksamhet. På internationell nivå integrerade EU i högre grad frågan om biologisk mångfald i sina biståndsprogram och verkade med framgång för multilaterala åtgärder, framför allt konventionen om biologisk mångfald.

Nya rön [24]

- Många europeiska arter är fortfarande hotade: 42 % av de europeiska däggdjuren, 15 % av fåglarna och 52 % av sötvattensfiskarna[25].

- Kopplingen mellan biologisk mångfald och ekonomisk utveckling måste uppmärksammas, annars finns det risk för att millenniemålen om utveckling inte skall kunna uppnås.

- Huvuddelen av ekosystemtjänsterna haft en nedgång under de senaste 15 åren, t.ex. havsfiske, virkesproduktion och vattenrening.

Utsikterna för 2006

- Kommissionen kommer att lägga fram en temainriktad strategi om markskydd.

- Ett meddelande om biologisk mångfald kommer att redogöra för de viktigaste frågorna och prioriteringarna fram till 2010 och därefter, även hur den biologiska mångfalden kan gynnas maximalt av den nuvarande politiken.

- Nätet Natura 2000 kommer att färdigställas för EU-25 och utvidgas till att omfatta den marina miljön.

- Den åttonde konferensen för parterna till konventionen om biologisk mångfald, som hålls i mars, kommer att arbeta med frågan om ett globalt nät för skyddade marina områden, ytterligare förhandlingar om ett internationellt system för rätten till genetiska resurser samt frågan om bättre tillämpning.

- Kommissionen kommer att ta initiativ till en EU-täckande kampanj för att öka medvetenheten om de ekologiska livsmedlens fördelar, inom ramen för den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk[26].

2.3. Miljö och hälsa

Viktiga punkter

Miljöförstöring medför stora kostnader för Europa, framför allt på grund av hälsoeffekterna.

REACH-förslaget kommer att ge stora miljö- och hälsovinster, samtidigt som EU-industrins konkurrenskraft bevaras. Det kommer att ersätta 40 befintliga rättsakter och upprätta ett enhetligt system för alla kemiska ämnen. Stora framsteg gjordes med REACH. Förslaget gick igenom den första behandlingen i Europaparlamentet och politisk enighet uppnåddes i rådet.

I två strategier (om luftförorening och kvicksilver) kartlades andra miljö- och hälsorelaterade kostnader och fastställdes åtgärder för att minska dessa. Arbetet med handlingsplanen för miljö och hälsa fortskred.

Den temainriktade strategin om luftförorening [27] kom fram till att utan ytterligare politiska åtgärder skulle kostnaderna för hälsoskador på grund av luftföroreningar 2020 uppgå till 189-609 miljarder euro per år. Kommissionens förslag skulle 2020 ha sänkt dessa kostnader med mellan 42 och 135 miljarder euro varje år, vilket skulle förhindra 60 000 fler förtida dödsfall än de nuvarande åtgärderna.

Rådet godkände en kvicksilverstrategi [28] som inriktades på att begränsa utsläppen av kvicksilver i miljön och reducera de negativa hälsoeffekterna. Strategin omfattar ett förslag om att förbjuda kvicksilverexport från EU från 2011 samt åtgärder för att förhindra att kvicksilveröverskott åter släpps ut på marknaden.

Kommissionens policyarbete inriktades på utvecklingen av metoder för integrerad riskbedömning för miljörelaterade hälsoeffekter för att kartlägga om, eller var, ytterligare åtgärder kan vara till nytta. Genomförandet av forskningsåtgärderna inom ramen för handlingsplanen för miljö och hälsa [29] har inriktats på tvärvetenskapliga forskningsprojekt om effekterna av hälsostressorer (t.ex. metaller).

För att visa hur användbara marknadsbaserade styrmedel är, godkändes ett reviderat direktiv om vägavgifter av Europaparlamentet i andra behandlingen, vilket möjliggör differentierade vägavgifter för lastbilar på grundval av deras utsläpp och tid.

I ett beslut fastställdes för första gången bullergränser för rullande materiel för att successivt minska bullret från järnvägen.

Nya rön

- Luftförorening sänker i dag européernas genomsnittliga förväntade livslängd med mellan nio och 24 månader. Om inga ytterligare politiska åtgärder vidtas kommer omkring en miljon kvadratkilometer vattendrag, skogar, mark och andra livsmiljöer att skadas av surt nedfall och eutrofiering 2020.

- Under det senaste årtiondet ökade produktionen av giftiga kemikalier avsevärt i EU-15 och tendensen går mot allt farligare ämnen.

Utsikterna för 2006

- Andra behandlingen och det slutliga antagandet av REACH har schemalagts, så att lagstiftningen kan träda i kraft under 2007.

- Kommissionen kommer att föreslå lagstiftning som ändrar direktivet om nationella utsläppstak, som en fortsättning på den temainriktade strategin om luftförorening, och fastställa mål för fyra viktiga förorenande ämnen.

- Den temainriktade strategin om stadsmiljön kommer att syfta till att minska hälsoeffekterna – framför allt genom samordning av olika strategier som rör tätorter och genom spridning och genomförande av framgångsrika förvaltningsmetoder för tätorter.

- En genomförandeplan kommer att utarbetas för systemet för miljö- och folkhälsoinformation. Protokollet om biologisk övervakning av humant material kommer att färdigställas och testas, vilket kommer att öka våra kunskaper om exponering och leda till bättre åtgärder inom detta område.

- Kommissionen kommer att föreslå en temainriktad strategi om hållbar användning av bekämpningsmedel, för att minska riskerna för människors hälsa och miljön och samtidigt möjliggöra ett ändamålsenligt skydd av grödor.

- Kommissionen kommer att lägga fram lagstiftningsförslag för att gå vidare med kvicksilverstrategin.

2.4 Resursanvändning

Viktiga punkter

EU:s ekonomi har en resursförbrukning på relativt hög nivå: materialintensiteten är dubbelt så hög som i Japan. Detta leder till ett importberoende när det gäller flera resurser, vilket ger upphov till miljöproblem utanför EU. En lösning på dessa problem kommer att bidra till Lissabonmålen och till våra globala förpliktelser och åtaganden.

Den temainriktade strategin om hållbar användning av naturresurser ger en ram på medellång sikt för åtgärder för att minska resursanvändningens miljöeffekter. Detta kommer också att bidra till att förbättra produktiviteten och EU-företagens konkurrenskraft, samtidigt som man håller sig under överexploateringströskeln för förnybara resurser.

Den temainriktade strategin om förebyggande och återvinning av avfall syftar till att utveckla Europa mot ett återvinningssamhälle, där man strävar efter att undvika avfall och använder avfall som en resurs. Rangordningen av avfallshanteringsalternativen bibehålls, men det föreslås att ramdirektivet om avfall skall ändras för att införa ett livscykelperspektiv och ålägga medlemsstaterna att utarbeta program för förebyggande av avfall. Fastställda återvinningsnormer kommer att effektivisera denna växande inre marknad, som i dagsläget är värd omkring 95 miljarder euro.

På efterfrågesidan främjar EU aktivt miljövänlig offentlig upphandling. En handbok, som har publicerats på alla EU-språk, innehåller praktiska upphandlingsråd för myndigheter och omfattar även inköp av ny miljöteknik. Kommissionen antog ett direktiv som innebär att offentliga organ åläggs att se till att en fjärdedel av deras årliga upphandling av tunga fordon satsas på miljövänliga fordon[30].

En europeisk plattform för livscykelanalys lanserades under hösten. Dess syfte är att stödja näringsliv och beslutsfattande i Europa.

På det internationella planet omfattar EU:s nya utvecklingspolitik både miljö och hållbar användning av naturresurser som ett tema för samarbetsåtgärder, och där uppmanas till en systematisk användning av strategisk miljöbedömning[31]. Internationella gemenskapsåtgärder som syftar till att uppnå millenniemålen om utveckling beskrevs i meddelandet om konsekvens i utvecklingspolitiken[32].

Nya rön

- EU har gjort avsevärda framsteg när det gäller effektivare material- och energianvändning, men det finns dock fortfarande ett stort utrymme för ytterligare förbättringar, framför allt i de tio nya medlemsstaterna, t.ex. genom tekniköverföring[33].

- Resursutvinningen i Europa har minskat, medan importen av en del resurser har ökat med ökad miljöbelastning i andra delar av världen som följd[34].

- Europas ekologiska fotavtryck är mer än dubbelt så stort som Europas yta. Européerna använder i dag 4,9 ”genomsnittliga” hektar per person, men endast 1,8 hektar finns tillgängliga. Sedan 1990 har fotavtrycket för EU-25 vuxit med 3 % per år[35].

- Sju medlemsstater – Österrike, Danmark, Finland, Tyskland, Nederländerna, Sverige och Storbritannien – använder sig av miljövänlig offentlig upphandling i betydande omfattning.

Utsikter för 2006

- Kommissionen kommer att utarbeta en handlingsplan för att främja hållbar produktion och konsumtion, som även omfattar globala initiativ, på grundval av instrument som resurs- och avfallspolitik, integrerad produktpolitik, miljöledningssystem och innovationspolitik.

- Ändringar av förordningarna om EMAS och miljömärkning kommer att föreslås för att maximera miljövinsterna och förenkla användningen. Arbete med att kartlägga de produkter som har störst potential för miljöförbättringar kommer att fortsätta, och målet är att resultat skall läggas fram under 2007.

- Kommissionen kommer att färdigställa handboken om hur miljöaspekter kan integreras med internationellt utvecklingssamarbete.

SLUTSATS

I detta års översyn riktas ljuset mot det starka sambandet mellan ekonomi och miljö. Det är nödvändigt att utnyttja synergieffekterna mellan dessa båda faktorer för att maximera både välbefinnande och ekonomisk tillväxt. EU:s medborgare är väl medvetna om detta och de anser att det är lika viktigt att skydda miljön som att stimulera ekonomisk tillväxt [36] . Detta speglas i de åtgärder som ingår i strategin för hållbar utveckling och Lissabonagendan. Kommissionen har utformat miljöpolitiska åtgärder så att de skall stimulera ekonomisk tillväxt och sysselsättning, minska antalet oönskade negativa effekter och främja lösningar som alla vinner på. Miljöpolitiken är område med delat ansvar och därför måste medlemsstaterna slå in på samma väg.

En viktig insats i denna riktning är antagandet och utarbetandet av de temainriktade strategierna. Ett prioriterat område under 2006 kommer att vara att få de resterande strategierna färdiga och inleda genomförandet av dem.

Efter framgångarna i Montreal kommer kampen mot klimatförändringar efter 2012 att kräva ett beslutsamt arbete för att både minska utsläppen och delta i den internationella processen. För att slaget skall kunna vinnas krävs att fler länder och sektorer deltar, att det utvecklas teknik som ger mindre koldioxidutsläpp samt att användningen av marknadsbaserade styrmedel fortsätter och utökas.

En av de mest akuta frågorna är bevarandet av den biologiska mångfalden. Både integreringen av strategier och medvetenheten måste förbättras ytterligare. Den biologiska mångfalden kommer därför att vara ett centralt tema för Gröna veckan år 2006, och meddelandet om biologisk mångfald kommer att innehålla ett förslag till en ambitiös åtgärdsplan.

En satsning på att förbättra genomförandet kommer att minska de onödiga samhällskostnader som orsakas av passivitet i miljöfrågor och undanröja de snedvridningar på den inre marknaden som beror på att företag behandlas olika i olika delar av EU. Detta kommer att kombineras med fortsatta insatser för att anpassa lagstiftningen och politiken till att klara nya utmaningar med maximal effektivitet.

Det uppenbara trycket på naturresurserna under 2005 speglar EU:s ohållbara produktions- och konsumtionsmönster. Trots vissa framsteg är förändringstakten inte tillräckligt snabb. Trycket på resurserna är globalt, precis som klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Precis som 2005 måste EU visa vägen både på hemmaplan och genom stöd till internationella partner.

Europas medborgare bryr sig om miljön och anser att det är ett område där EU åstadkommer, och bör åstadkomma, ett mervärde på hemmaplan, i förhållande till sina närmaste grannländer och globalt. Att visa att miljöskydd kan gå hand i hand med ekonomisk tillväxt och social integrering är alltså ett utmärkt sätt att uppamma större entusiasm för det europeiska projektet.

[1] KOM(2005) 658 slutlig.

[2] The European Commission’s 2006 Annual Progress Report on Growth and Jobs.

[3] Arbetsdokument SEK(2006) xxx innehåller statistiska uppgifter och sammanfattningar av miljödelen av medlemsstaternas nationella reformprogram.

[4] http://reports. eea.eu.int

[5] Riktlinje 11 omfattar också reformering av stöd som har negativa miljöeffekter samt åtgärder mot klimatförändringar.

[6] SEK(2005) 1530.

[7] KOM(2005) 121 slutlig.

[8] The Benefits of Greener Business : Cambridge Econometrics & AEAT, 4/2003.

[9] KOM(2005) 535 slutlig.

[10] KOM(2005) 459 slutlig.

[11] KOM(2005) 35 slutlig.

[12] Europeiska miljöbyrån, 2005.

[13] Se även: EPICA project, Spahni et. al, Science, 310, 1317, 25.11.2005.

[14] NASA.

[15] CARBOEUROPE Integrated Project, Ph. Ciais et al, Nature 03972, 23.6.2005.

[16] Bellamy et al, 2005 . Nature, 437, 245-248.

[17] GFC: Aerosols Climate and Policy EUR 21391 EN.

[18] KOM(2005) 265 slutlig.

[19] www.thecarbontrust.co.uk

[20] KOM(2005) 531 slutlig.

[21] Ecosystems and Human Well Being , Biodiversity Synthesis. MEA, 2005.

[22] KOM(2005) 304 slutlig.

[23] EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

[24] Millennium Ecosystem Assessment (MEA), om inte annat anges.

[25] Europeiska miljöbyrån.

[26] KOM(2004) 415 slutlig.

[27] KOM(2005) 446 slutlig.

[28] KOM(2005) 20 slutlig.

[29] KOM(2004) 416 slutlig.

[30] KOM(2005) 634 slutlig.

[31] KOM(2005) 311 slutlig.

[32] KOM(2005) 134 slutlig.

[33] SOE, Europeiska miljöbyrån, 2005.

[34] Europeiska miljöbyrån, 2005.

[35] The Global Footprint Network och WWF:s rapport " Europe 2005: The Ecological Footprint ".

[36] Eurobarometer 215/2004.