EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 5.12.2016 COM(2016) 754 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Rapport 2009–2015 om det finansiella läget för arbetslöshetsförsäkringssystemet för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda och ackrediterade parlamentsassistenter som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska unionens institutioner



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET Rapport 2009–2015 om det finansiella läget för arbetslöshetsförsäkringssystemet för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda och ackrediterade parlamentsassistenter som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska unionens institutioner SAMMANFATTNING I enlighet med reglerna i anställningsvillkoren för övriga anställda är unionens arbetslöshetsersättning avsedd för tidigare kontraktsanställda, parlamentsassistenter eller tillfälligt anställda som mot sin vilja är utan anställning (det utesluter exempelvis anställda som har sagt upp sig). Ersättningen är ett komplement till eventuell arbetslöshetsersättning i hemlandet. Ersättningen betalas ur den särskilda arbetslöshetskassan, som finansieras dels genom avgifter från anställda som eventuellt kan komma att utnyttja systemet, dels genom avgifter från arbetsgivaren. Villkoren för att få tillgång till ersättningen, liksom vilka kategorier som kan få det och hur stor ersättningen är, har genomgått betydande förändringar som kullkastat det ursprungliga systemet och särskilt kassans likviditet. Reformen 2004: Genom den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda inom Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 maj 2004 infördes i dessa anställningsvillkor en ny kategori anställda enligt kontrakt (dvs. kontraktsanställda) samt nya regler för avgifter till arbetslöshetskassan (bland annat en ökning av den personliga avgiften från 0,4 procent till 0,81 procent). Perioden 2009–2015: Genom tillämpning av rådets förordning (EG) nr 160/2009 av den 23 februari 2009 (EUT L 55, 27.2.2009) omfattas numera de ackrediterade parlamentsassistenterna av arbetslöshetskassan. I samband med detta gjordes ingen ändring av villkoren för kassan eller avgiftsbeloppet. År 2009 hade arbetslöshetskassan ett underskott på 4,3 miljoner euro vilket sedan minskade till 2,6 miljoner euro 2010. Mellan 2011 och 2013 minskade underskottet markant och uppgick i slutet av 2013 till 1 miljon euro. Under den här perioden sjönk kassans ackumulerade reserv från 16,1 miljoner euro i början av 2009 till 2 miljoner euro i slutet av 2015. Det finns flera skäl till denna dramatiska förändring, bland annat följande: Ökningen av antalet medlemmar (+ 42 procent). Ökningen av antalet arbetslöshetsersättningar per månad (+ 9 procent). Ökningen av antalet ersättningsberättigade bland de tillfälligt anställda jämfört med antalet verksamma (från 2,56 procent 2009 till 2,90 procent 2015). Minskningen av antalet ersättningsberättigade bland de kontraktsanställda jämfört med antalet verksamma (5,86 procent 2009 till 1,83 procent 2015). Införandet av kategorin ackrediterade parlamentsassistenter (andel ersättningsberättigade 2015: 8,4 procent). Ökningen av den genomsnittliga ersättningen per månad från 1 980 euro 2009 till 2 062 euro 2010. Ökningstendensen vänder under 2011 och 2012 och når ett beloppstak på 1 908 euro. Från och med 2013 ökar beloppen igen och uppgår 2015 till 2 551 euro med en topp 2014 på 2 582 euro. Den genomsnittliga ersättningen till ackrediterade parlamentsassistenter har ökat avsevärt mellan 2011 och 2015. Den stiger från 2 096 euro till 2 898 euro 2014 och sjunker sedan återigen till 2 525 euro 2015. Ökningen av den genomsnittliga ersättningstiden i månader, från 6,9 månader 2009 till 10 månader 2015, vilket innebär att ersättningstiden ökade med 45 procent. Underskottet minskade avsevärt 2012 tack vare en exceptionell intäkt från byrån EUIPO som återbetalat 1,2 miljoner euro till följd av att ett tjugotal tjänstemän återinsatts efter ett domstolsbeslut.

Reform 2014 och framtidsutsikter Genom den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda inom Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 januari 2014 ändrades den längsta tillåtna tiden för anställningskontrakt för kontraktsanställda 3b till nuvarande 6 år i stället för som tidigare 3 år. Denna ändring av den längsta tillåtna kontraktstiden ledde till att antalet ersättningsberättigade från arbetslöshetskassan minskade från 2014. Den dämpande effekten ser emellertid ut att minska från och med 2017. Den positiva effekten har emellertid inte kompenserat för den betydande ökningen av antalet ersättningsberättigade från Europaparlamentet i samband med att parlamentet förnyades 2014. Populationen av ersättningsberättigade från arbetslöshetskassan ökade med över 600 parlamentsassistenter och 200 tillfälligt anställda i juli 2014. _____________________________ Artiklarna 28 a.11 och 96.11 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, i deras ändrade lydelse från 2013, innebär att kommissionen ska lägga fram en rapport vartannat år om arbetslöshetsförsäkringssystemets ekonomiska situation. Oberoende av denna rapport kan kommissionen, genom delegerade akter som antas i enlighet med artiklarna 111 och 112 i tjänsteföreskrifterna, anpassa de avgifter som avses i artiklarna 28a.7 och 96.7 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, om det krävs för att få systemet i balans. 1Gällande bestämmelser 1.1Beskrivning av systemet Den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 maj 2004 innebar en ändring av de rättsakter som reglerar rätten till ersättning från arbetslöshetskassan liksom avgifterna till denna, vilka varit i kraft sedan 1985. Dessa ändringar kan sammanfattas enligt följande: Före maj 2004 Efter maj 2004 Endast tillfälligt anställda som slutade sin anställning var försäkrade mot arbetslöshet. En ny kategori, kontraktsanställda, omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. En avgift på 0,4 procent från den anställda och 0,8 procent från arbetsgivaren. Nya regler för avgifter till arbetslöshetskassan (dvs. avgiften fastställdes till 0,81 procent för den anställda och till 1,62 procent för arbetsgivaren, samt ett schablonavdrag på 919,02 euro för tillfälligt kontraktsanställda och 1 254,77 euro för tillfälligt anställda). Utbetalning av arbetslöshetsersättning begränsad till högst 24 månader. Utbetalningen av arbetslöshetsersättningen är begränsad till en tredjedel av den faktiska perioden som tillfälligt anställd, kontraktsanställd eller parlamentsassistent under en period på högst 36 månader. Ersättningen begränsas från och med den sjunde månaden som arbetslös och minimiersättningen (undre gräns) har räknats upp. Nedanstående tabell visar övre och undre gräns för de olika kategorierna: Belopp i euro den 1 januari 2016 Tillfälligt anställd Kontraktsanställd Ackrediterad parlamentsassistent Övre gräns (från och med den sjunde månaden) 2 760,49 2 070,35 2 142,90 Undre gräns 1 380,24 1 035,18 910,74 Beloppen för avdrag, övre gräns och undre gräns uppdateras på samma sätt som ersättningarna. Utöver arbetslöshetsersättningen tillkommer eventuella familjetillägg. Avgiften till Europeiska unionens sjukförsäkringssystem (5,1 procent av den arbetslösas referensgrundlön) betalas dessutom av arbetslöshetskassan. 1.2Hänvisningar till rättsakter -Artikel 28 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013. -Artikel 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och artikel 5 i bilagan till dessa anställningsvillkor i deras ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013.

-Artiklarna 135 och 136 i anställningsvillkoren för övriga anställda i deras ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning nr 1239/2010 av den 20 december 2010 (EUT L 338, 22.12.2010). -Artikel 65.1 i tjänsteföreskrifterna om uppdatering av ersättningar och vissa belopp. -Kommissionens förordning nr 91/88 av den 13 januari 1988 om fastställande av bestämmelser för genomförande av artikel 28a i anställningsvillkoren för övriga anställda (EGT L 11, 15.1.1989). -Kommissionens bestämmelser av den 14 juli 1988, antagna efter gemensam överenskommelse som fastställdes av ordföranden för Europeiska unionens domstol den 4 juli 1989, om fastställande av villkoren för tillämpning av reglerna om beviljande av arbetslöshetsersättning för tillfälligt anställda i enlighet med artikel 28a.10 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. 2Arbetslöshetskassans kassabehållning och räkenskapsläge 2009–2015 I nedanstående två avsnitt presenteras arbetslöshetskassans utveckling och framför allt intäkter och kostnader. De belopp som återfinns under ”Arbetslöshetsersättning” omfattar grundarbetslöshetsersättning, alla familjetillägg och effekten av korrigeringskoefficienten (gäller endast det tidigare systemet). Alla socialförsäkringsförmåner som har erhållits på nationell nivå är avdragna (arbetslöshetsersättning, familjetillägg, sjukersättning, graviditetsersättning osv.). Såsom anges under punkten ”1.1 Beskrivning av systemet ” finansieras avgiften till sjukförsäkringssystemet av arbetslöshetskassan (5,1 procent av den arbetslösas referensgrundlön), eftersom den inte ska betalas av den som uppbär arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassan använder två verktyg för att förvalta sina intäkter och kostnader: Ett löpande konto för att inkassera intäkter och betala ut ersättningar. Kapitalkonton för placering av ackumulerade överskott. 2.1Kassabehållning: löpande resultat och ackumulerade saldon 2009–2015 Genom kontantbokföring registreras intäkter och kostnader vid det tillfälle de inflyter respektive betalas ut. I tabell 1 ges en översikt över intäkter och kostnader som de är bokförda och det löpande saldo som följer av detta. Observera att för 2014 genomfördes en periodisering av avgifterna till sjukförsäkringssystemet som skulle erläggas för perioden 2009–2013. I tabell 2 visas utvecklingen av arbetslöshetskassans finansiella tillgångar både på det löpande konto som ingår i Europeiska unionens räkenskaper (del I) och på de placeringskonton som förvaltas av GD Ekonomi och finans (del II). I den tredje delen visas de ackumulerade överskotten på båda kontona (del III). Jämfört med referensåret (2009) kan en minskning från år till år av det ackumulerade överskottet konstateras. Kassans relativa stabilitet 2012 beror på en återbetalning från EUIPO av arbetslöshetsersättning som uppburits av personal som återinsatts i tjänst.

Mellan 2009 och 2015 minskade det ackumulerade överskottet med 87 procent. I tabell 3 visas en sammanfattning över det ackumulerade saldot mellan 2008 och 2015. 2.2Räkenskapsläge: Löpande resultat 2009–2015 Med periodiserad redovisning registreras transaktionerna så att de kan kopplas till det år de avser. Vissa intäkter som inkasserades och bokfördes i början av år N är därför avdrag på löner i slutet av år N−1, och vissa utbetalningar av arbetslöshetsersättning som utbetalades och bokfördes i början av år N, gäller arbetslöshetsperioder i slutet av år N−1. I redovisningen bokförs dessa transaktioner under räkenskapsår N−1. I tabell 4 presenteras intäkter och kostnader enligt denna princip och där redovisas alltså det årliga ”periodiserade” läget för intäkter och kostnader i arbetslöshetskassan. Både intäkter och kostnader har ökat betydligt sedan 2009. Denna utveckling beror huvudsakligen på följande: Inrättandet av nya byråer och den totala ökningen av antalet anställda vid byråerna. Införandet sedan 2004 av en ny personalkategori (dvs. kontraktsanställda). Införlivandet 2009 av parlamentsassistenterna. Inverkan på kostnaderna är endast betydande från och med 2007, då de första kontraktsanställdas anställningskontrakt upphörde och de första rättigheterna till arbetslöshetsersättning därmed uppstod. Kostnadsökningen har varit kontinuerlig fram till 2014 för att sedan sjunka något 2015. Arbetslöshetskassans underskott uppgick till 4,3 miljoner euro 2009 men sjönk successivt de påföljande åren: till 2,6 miljoner euro 2010, till 1,5 miljoner euro 2011, till 1,2 miljoner euro 2012 och till 1 miljon euro 2013. Under 2014 förvärrades åter underskottet och uppgick till 4,8 miljoner euro. Det berodde på att ett större antal ackrediterade parlamentsassistenter fick tillgång till arbetslöshetsersättning. Effekten dämpades under 2015 och underskottet uppgick till 3 miljoner euro. I grafiken nedan beskrivs ovanstående situation. 2.3Räkenskapsläge: fördelning av intäkter och kostnader per institution och för samtliga byråer 2009–2015 Tabell 5 visar fördelningen av intäkter och kostnader per institution och för alla byråer. I tabellens första del visas de absoluta beloppen och i den andra delen andelen i förhållande till totala intäkter och kostnader. Effekten av att Europaparlamentets mandatperiod löpte ut är där särskilt märkbar, med en kraftig höjning av kostnaderna för parlamentet på över 8 miljoner euro mellan 2013 och 2014. Under 2015 är kostnaderna fortsatt höga men ändå lägre än under 2014. Med undantag för Europeiska utrikestjänsten som det fortfarande är svårt att upprätta en detaljerad analys för på grund av bristen på uppgifter i ett längre perspektiv, har endast byråerna hittills en bidragsnivå som överstiger kostnaderna. Situationen beror bland annat på att merparten av deras personal har kontrakt på obestämd tid. Det bör emellertid noteras att kostnaderna för byråernas personal har ökat avsevärt under perioden 2013–2015.

3Medlemmar, personer som har erhållit ersättning och beviljade ersättningar 3.1Antal medlemmar och genomsnittsavgifter Tabell 6 visar antalet tillfälligt anställda och kontraktsanställda som betalar avgifter till arbetslöshetskassan och som var i tjänst per den 31 december varje år. Antalet kontraktsanställda och tillfälligt anställd ökade mellan 2009 och 2015, med 40 procent respektive 23 procent. När det gäller ackrediterade parlamentsassistenter kom de första ersättningsberättigade 2011. Sett till alla kategorier sammantaget, ökade antalet medlemmar med 43 procent mellan 2009 och 2015.



3.2Antal personer med arbetslöshetsersättning i absoluta termer och jämfört med antalet medlemmar: arbetslöshetsnivå den 31 december det angivna året I tabell 7 visas antalet arbetslösa som har erhållit full arbetslöshetsersättning eller ersättning som komplement till det nationella systemet för december månad varje år. Om uppgifterna om tillfälligt anställda (AT) och kontraktsanställda (AC) i tjänst per den 31 december i tabell 6 kombineras med antalet mottagare av arbetslöshetsersättning i tabell 7, kan man beräkna förhållandet mellan antalet personer som har mottagit ersättning från arbetslöshetskassan och antalet medlemmar i arbetslöshetskassan. Resultatet framgår av tabell 8. När det gäller tillfälligt anställda ökar antalet något, förutom inom kommissionen där en betydande minskning noteras. Effekten av denna minskning uppvägs på grund av en kraftig ökning av deras antal vid byråerna. Andelen bidragsmottagare i förhållande till antalet medlemmar är konstant. När det gäller kontraktsanställda ökar deras antal kontinuerligt, särskilt vid byråerna och Europaparlamentet. Andelen ersättningsberättigade i förhållande till antalet medlemmar minskar betydligt. Minskningen är knuten till möjligheten att förlänga de kontrakt som slutits mellan 2010 och 2013, från 3 till 6 år. Under 2014 noteras också ett ökat antal tidigare ackrediterade parlamentsassistenter som får ersättning, då 2014 är ett år när parlamentets mandatperiod löper ut. Antalet månatliga arbetslöshetsersättningar, genomsnittligt ersättningsbelopp, mottagare av ersättningen och uppgifter om bosättningsland Arbetslöshetsersättning kan betalas ut under flera månader. I tabell 9 anges antalet arbetslöshetsersättningar per månad som betalats ut per år.

De totala kostnaderna per år per mottagningskategori (tillfälligt anställda i det gamla systemet, tillfälligt anställda i det nya systemet och kontraktsanställda) dividerat med antalet utbetalda månatliga ersättningar ger den genomsnittliga arbetslöshetsersättningen per tjänstekategori. I tabell 10 visas dessa uppgifter. Det bör noteras att en ersättning en viss månad kan vara en full ersättning eller endast en del av ersättningen motsvarande det antal dagar som personen har varit arbetslös. Den genomsnittliga månadsersättningen ökar mellan 2009 och 2010 från 1 980 euro till 2 063 euro. Ökningstendensen vänder 2011 och fortsätter 2012 med ett beloppstak på 1 908 euro. Från och med 2013 ökar beloppen igen och uppgår 2015 till 2 551 euro med en topp 2014 på 2 582 euro. Om man endast tittar på kontraktsanställda och tillfälligt anställda uppgår den genomsnittliga månadsersättningen till 2 562,30 euro 2015. Det kan även noteras att det genomsnittliga belopp som betalats för ackrediterade parlamentsassistenter också ökar kraftigt under 2014, med närmare 50 procent jämfört med 2013, till 2 897,99 euro. Den genomsnittliga ersättningen per månad minskar betydligt under 2015 och uppgår till 2 550,67 euro. De fyra viktigaste beståndsdelarna i tabellen är: Ökningen av det genomsnittliga månadsbeloppet till tillfälligt anställda och kontraktsanställda mellan 2013 och 2015: + 31 %. Ökningen av det genomsnittliga månadsbeloppet till ackrediterade parlamentsassistenter mellan 2013 och 2015: + 28 %. Ökningen av de månatliga ersättningarna till ackrediterade parlamentsassistenter mellan 2013 och 2015: + 385 %. Betydelsen av kostnader för de ackrediterade parlamentsassistenterna bland de totala kostnaderna mellan 2013 och 2015: från 6 procent till 31 procent. I tabell 11 visas den genomsnittliga perioden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning. Perioden beräknas genom sammanslagning av det totala antalet dagar som betalats fram till den 31 december under det angivna året och genom att dividera detta totalbelopp med antalet mottagare av arbetslöshetsersättning. Det erhållna resultatet divideras med 30 för att få den genomsnittliga perioden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning. Det konstateras att den genomsnittliga tiden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning ökar från 6,9 månader 2009 till 10 månader 2015. Detta motsvarar en ökning av ersättningstiden med 45 procent. Ökningen beror i huvudsak på inverkan av de ackrediterade parlamentsassistenterna. Antalet berättigade som erhållit ersättning minst under en månad av året har emellertid minskat med 7,6 procent mellan 2009 och 2015 (från 701 till 648, se tabell 7).



I nedanstående tabeller visas längden på den ersatta perioden per population (kontraktsanställda/tillfälligt anställda och ackrediterade parlamentsassistenter). Kontraktsanställda (AC)/tillfälligt anställda (AT): Ackrediterade parlamentsassistenter (APA):

Den del som rör kostnader som orsakas av ackrediterade parlamentsledamöter i förhållande till de totala kostnaderna ökar under 2015 (31 procent), vilket beror dels på en mängdeffekt, dels på en hög nivå av det genomsnittliga beloppet för månadsersättningen som betalas till denna population. Den genomsnittliga ersatta tidsperioden för ackrediterade parlamentsassistenter ökar avsevärt under 2015 och är större än den genomsnittliga ersättningsperioden för tillfälligt anställda och kontraktsanställda. Det är en direkt konsekvens av den betydande ökningen av antalet ackrediterade parlamentsassistenter som erhåller arbetslöshetsersättning, vilket i sin tur beror på att Europaparlamentet förnyades i slutet av 2014.



Med tanke på principen om komplementaritet för arbetslöshetsförsäkringssystemet har bosättningsland för den person som är berättigad till ersättning betydelse när det gäller kriterierna för rätt till nationell ersättning, vilka skiljer sig mycket från en stat till en annan. I tabell 12 anges antalet ersättningsberättigade som har erhållit minst en månadsersättning under året, per bosättningsland. Denna tabell över bosättningsort för ersättningsberättigade visar att under 2015 var över 44 procent av dem registrerade som arbetssökande i Belgien. 4SLUTSATS 4.1Perioden 2009–2015 Rapporten visar att sedan 2008 uppvisar arbetslöshetskassan ett bestående årligt underskott. Det var särskilt betydande redan 2009 med 4,2 miljoner euro. Det har sedan successivt minskat och uppgick till 1 miljon euro 2013. Under 2014 försämrades arbetslöshetskassans situation betydligt, och underskottet var mer än 4,8 miljoner euro. Underskottet minskade något under 2015 och stannade på 3 miljoner euro. Till följd av dessa successiva underskott under perioden 2009–2015 uppgick det ackumulerade överskottet (dvs. reserv + årligt resultat) den 31 december 2015 endast till 2 miljoner euro, medan det var 16,15 miljoner euro den 1 januari 2009. 4.2Arbetslöshetskassans utveckling på kort och medellång sikt Den höga kostnadsnivån 2015 bidrog till att göra slut på reserven. År 2016 förväntas emellertid uppvisa ett överskott till förmån för en kraftig minskning av ersättningsberättigade inom kategorin ackrediterade parlamentsassistenter (även 2017 och 2018) och den bestående dämpande effekt av förlängningen till 6 år av den maximala kontraktstiden för kontraktsanställda som avses i artikel 3b i anställningsvillkoren för övriga anställda. Detta skulle kunna göra det möjligt att återupprätta en betydande reserv. I vilket fall som helst är situationen på medellång sikt mycket osäker, eller till och med oroande, på grund av följande riskfaktorer: 1.Den mycket påtagliga ökningen på över 30 procent av den genomsnittliga månadsersättningen under 2015 jämfört med 2013. 2.Den påtagliga ökningen, som förväntas från och med 2017, av antalet ersättningsberättigade kontraktsanställda vars kontrakt uppnår den nya maximala kontraktstiden på sex år. 3.Den eventuellt fortsatta ihållande ökningen sedan 2013 av ersättningsberättigade tillfälligt anställda vid byråerna. 4.En ny kostnadstopp som förutses under 2019–2020 knuten till slutet på Europaparlamentets mandatperiod 2014–2019. 5.Det bör dessutom framhållas att införandet av ackrediterade parlamentsassistenter 2009 inte åtföljdes av en ökning av avgiften liknande den som genomfördes 2004 vid införandet av kontraktsanställda. Under perioden 2011–2015 uppvisade nettobalansen mellan avgifterna och ersättningar som betalats för kategorin ackrediterade parlamentsassistenter ett underskott på cirka 11,4 miljoner euro.