1. Bakgrund

Dialogen om viseringsliberalisering mellan Europeiska unionen (nedan kallad EU) och Georgien inleddes i Bryssel den 4 juni 2012. Syftet var att undersöka alla relevanta villkor för viseringsfria resor till EU för georgiska medborgare. Den 15 oktober 2012 bekräftade rådet att EU står fast vid ”det gemensamma målet att med tiden införa viseringsfritt resande, under förutsättning att villkoren för väladministrerad och säker rörlighet har uppfyllts”[1]. Den 25 februari 2013 presenterade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) handlingsplanen för viseringsliberalisering (nedan kallad handlingsplanen) för de georgiska myndigheterna i Tbilisi, Georgien.

Handlingsplanen är uppbyggd kring fyra grupper: 1. Dokumentsäkerhet, inklusive biometri. 2. Integrerad gränsförvaltning, migrationsförvaltning och asyl. 3. Allmän ordning och säkerhet. 4. Yttre förbindelser och grundläggande rättigheter. Den innehåller två typer av riktmärken: förberedande riktmärken för den övergripande politiska ramen (lagstiftning och planering), som ska bana väg för uppfyllandet av mer specifika riktmärken (effektivt och hållbart genomförande av relevanta åtgärder).

Den 20 mars 2013, under mötet för högre tjänstemän som övervakar dialogen om visumliberalisering, presenterade de georgiska myndigheterna de åtgärder som de hittills vidtagit för att genomföra handlingsplanen och förklarade vilka åtgärder som de planerar härnäst. Den 5 april lämnade Georgien sin första lägesrapport, som sedan uppdaterades och lämnades på nytt den 8 maj. Efter en preliminär bedömning den 19 juni skickade kommissionen skriftliga synpunkter till de georgiska myndigheterna om lägesrapportens struktur och innehåll, och betonade behovet av att tillhandahålla alla relevanta lagar och policydokument. Den 31 juli lämnade Georgien en kraftigt omarbetad version med de begärda redaktionella ändringarna och innehållsmässiga förtydligandena, samt ett stort antal lagar och policydokument.

Den 9–11 oktober ägde en utvärdering rum på plats i Tbilisi med experter från Europeiska kommissionen, EU:s medlemsstater och EU:s delegation till Georgien. Utvärderingsuppdraget var inriktat på de grupper där genomförandet ansågs ha kommit längst, nämligen grupp 1 och grupp 2.

2. Metod

I enlighet med den metod som beskrivs i handlingsplanen ska kommissionen meddela Europaparlamentet och rådet om hur Georgien genomför handlingsplanen. Denna rapport är det första meddelandet av detta slag.

Faktauppgifterna i rapporten bygger på den lägesrapport som Georgien lämnade den 31 juli 2013, senare uppdateringar som kommissionen mottagit och uppgifter som lämnats under EU:s utvärderingsuppdrag.

Bedömningen har baserats på det skrivbordsarbete som utförts av kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten, inklusive EU:s delegation till Georgien. Dessutom gjorde kommissionens tjänstemän och nationella experter en bedömning på plats av riktmärkena i grupp 1 och grupp 2 under utvärderingsuppdraget i oktober 2013. Riktmärkena i grupp 1 och grupp 2 utvärderas därför i detalj, medan bedömningen av riktmärkena i grupp 3 och grupp 4 är preliminär och kommer att vidareutvecklas under de utvärderingsuppdrag som kommer att anordnas när genomförandet av riktmärkena har kommit längre.

Rapporten följer handlingsplanens struktur. I varje avsnitt, som motsvarar handlingsplanens olika grupper, anges alla relevanta riktmärken från den första fasen (lagstiftning och planering). I rapporten beskriver kommissionen hur långt genomförandet har kommit och kommer om möjligt, baserat på genomförandets fortskridande och tillgängliga uppgifter, med rekommendationer till de georgiska myndigheterna. I rapportens avslutande avsnitt presenteras en övergripande bedömning och vilka åtgärder som planeras härnäst.

3. Grupp 1: Dokumentsäkerhet, inklusive biometri

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för att garantera integriteten och säkerheten i folkbokföringen, inklusive registreringen av alla georgiska medborgare i ett enhetligt och säkert elektroniskt befolkningsregister, med tillräckliga skyddsåtgärder i form av högt ställda krav på uppgiftsskydd.

Justitieministeriets myndighet för förvaltningsutveckling är huvudorganet för folkbokföring och utfärdande av identitets- och resehandlingar. Myndigheten tillhandahåller tjänster via sina 65 regionkontor.

En enhetlig databas för folkbokföring och resehandlingar har funnits sedan 2005. Digitaliseringen av folkbokföringsregistren inleddes 2007 men ett betydande antal personakter har ännu inte digitaliserats. 2008 började man automatisera hela folkbokföringsprocessen. Sedan 2008 tillämpas även ett ansiktsigenkänningssystem, och omkring 11 miljoner foton lagras för närvarande i databasen.

Sedan 1994 har varje person som skaffar ett id-kort eller pass tilldelats ett personligt id‑nummer. Sedan 2008 registreras id-numret i databasen vid födelseregistreringen, eller för medborgare födda före 2008, vid utfärdandet av id-kort eller pass eller vid registrering av folkbokföringsadress. Sökningar i databasen kan göras på id-nummer, förnamn, efternamn, födelsedatum, eller foto.

I lagstiftningen anges vilka villkor som behöver uppfyllas för att kunna byta efternamn. Det finns dock inga begränsningar för byte av förnamn, vilket leder till byte av identitet och därmed utfärdandet av ett nytt pass eller resedokument. Även om id-numret inte ändras är detta endast relevant för nationella myndigheter, eftersom EU-medlemsstaterna inte har tillgång till de personuppgifter som är kopplade till id-numret när de utför gränskontroller vid de yttre gränserna.

I lagarna om organiseringen av olika förfaranden i samband med folkbokföringen, inklusive lag nr 98 av den 27 juli 2011, skiljer man mellan de yttre och de inre avdelningarnas uppgifter. Det finns ett antal mekanismer för kvalitetskontroll, bland annat programvara som gör att personalen i de inre avdelningarna tilldelas filer slumpvis, vilket minskar risken för korruption och bedrägeri. Av samma skäl loggas alla åtgärder, som därför kan spåras i systemet.

Lagen om skydd av personuppgifter som innehåller grundläggande definitioner och principer har varit i kraft sedan maj 2012. En inspektör med ansvar för skydd av personuppgifter utsågs i juni 2013. På inspektörens initiativ undersöker experter för närvarande möjligheten att ytterligare förbättra den befintliga rättsliga ramen[2]. En fullständig bedömning av de relevanta bestämmelserna om skydd av personuppgifter kommer därför att göras i ett senare skede.

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för utfärdande av maskinläsbara biometriska pass, som helt uppfyller Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) högsta standarder och rekommenderade praxis på grundval av en säker identitetshantering (folkbokföringsregister och referenshandlingar), enligt principen om en person ett dokument, vilket även gäller diplomatpass och tjänstepass.

Georgien utfärdar för närvarande två typer av pass: ett icke-biometriskt maskinläsbart pass (sedan 2006) och ett biometriskt pass (sedan 2010), som införts med ekonomiskt stöd från EU. Den första typen utfärdas främst på konsulaten. Den andra utfärdas på Georgiens territorium.

Det är i nuläget inte möjligt att bedöma den rättsliga ramen när det gäller insamling av fingeravtryck och de undantag som finns i samband med detta, eftersom de georgiska myndigheterna ännu inte har tillhandahållit de erforderliga rättsakterna[3]. Det är inte längre tillåtet att förlänga passens giltighetstid. Dessa bestämmelser upphävdes 2005 och de georgiska myndigheterna uppger att de nya bestämmelserna anges i ett dekret[4]. De georgiska myndigheterna uppger att principen om en person ett dokument anges i en förordning från 2012 från myndigheten för förvaltningsutveckling[5]. Villkoren för när en person har rätt att inneha mer än ett pass anges i en lag som planeras att antas i november 2013.

Förkomna och stulna pass anmäls till Interpols databas enligt ett standardförfarande.

För personer bosatta i Abchazien och Sydossetien (Tschinvaliregionen) har hittills 233 neutrala id-kort och 29 neutrala resedokument utfärdats[6].

Antagande av en tydlig tidsplan för ett fullständigt införande av biometriska pass, bland annat vid Georgiens konsulat utomlands, och för en fullständig utfasning av pass som inte är förenliga med ICAO:s bestämmelser.

Den rättsliga ramen för införandet av biometriska pass på konsulat, och planen för utfasningen av icke-biometriska pass, väntas antas i november 2013.

Antagandet av en etisk kod och utbildningsprogram om bekämpning av korruption, säker hantering av persondokument och uppgiftsskydd för tjänstemän vid myndigheter som hanterar pass, id-kort och andra referenshandlingar.

Den rättsliga ramen för korruptionsbekämpning på dokumentsäkerhetsområdet är till stora delar på plats. De tillämpliga bestämmelserna trädde i kraft 2008. De omarbetas för närvarande och väntas antas i slutet av 2013.

Även om det inte finns några specifika utbildningsprogram som är inriktade på att förebygga och bekämpa korruption anordnar myndigheten för förvaltningsutveckling interna utbildningar två gånger om året. Det finns även en revisionstjänst som ansvarar för att utreda överträdelser av materiell rätt och processrätt, och för att utreda korruptionsärenden. Revisionstjänsten rapporterar direkt till chefen för myndigheten för förvaltningsutveckling.

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena i grupp 1:

· Anta lagstiftning om införandet av biometriska pass på konsulat, planen för utfasning av icke-biometriska pass, och bestämmelserna för utfärdande av ett andra pass.

· Anta en uppförandekod för tjänstemän som arbetar vid myndigheten för förvaltningsutveckling.

· Upprätta en plan för fullständig digitalisering av folkbokföringsregister inom en preliminär tidsram.

· Ytterligare överväga frågan om byte av förnamn.

· Tillhandahålla alla relevanta rättsakter om insamling och lagring av fingeravtryck, förbud mot förlängning av pass, och genomförandet av principen om en person ett dokument.

· Tillhandahålla information om möjliga ändringar av systemet för skydd av personuppgifter med relevans för riktmärkena i grupp 1.

4. Grupp 2: Integrerad gränsförvaltning, migrationsförvaltning och asyl

4.1. Integrerad gränsförvaltning

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för gränsförvaltning, enligt EU-standarder och internationella standarder, som även garanterar ett effektivt samarbete mellan alla gränsförvaltningsmyndigheter, särskilt patrullerande polis, gränspolis och kustbevakning.

Under de senaste åren har Georgien lyckats förvandla sitt tidigare militärbaserade gränsskyddssystem till ett brottsbekämpningssystem baserat på den europeiska modellen. Den rättsliga och institutionella ramen är på plats. De relevanta bestämmelserna anges i konstitutionen, internationella och bilaterala överenskommelser, lagen om Georgiens statsgränser från 1998, polislagen från 2013[7], gränspolislagen från 2006, havsområdeslagen från 1998, försvarslagen från 1997, presidentdekreten (t.ex. dekretet om regler för gränsordning och gränsskydd från 1999 och dekretet om en integrerad gränsförvaltningsstrategi för Georgien från 2008), inrikesministerns förordning om reglering av gränsrepresentanter – gränskommissarier – från 2012, lagen om internationellt brottsbekämpningssamarbete från 2013, och olika gemensamma förordningar, överenskommelser och operativa standardförfaranden.

Reformen av den institutionella ramen inleddes redan 2004. Till följd av detta har gränspolisen och inrikesministeriets patrullerande polis, samt finansministeriets skattemyndighet, fått ansvaret för att genomföra den integrerade gränsförvaltningen för Georgien.

Samarbetet mellan myndigheter är väl reglerat, bland annat i inrikesministerns och finansministerns gemensamma förordning om arbetsuppgifter och ansvarsområden från 2010, den georgiska justitieministerns, utrikesministerns och inrikesministerns gemensamma förordning om informationsutbyte från 2010, och inrikesministeriets och finansministeriets samförståndsavtal om allmänna regler för samarbetet mellan gränspolisen, inrikesministeriets patrullerande polis och finansministeriets skattemyndighet i frågor som rör gränsförsvaret från 2013.

Arbetet med dragningen av statsgränserna fortskrider. Gränsen till Turkiet är redan färdigdragen och gränsdragningskommissioner för statsgränser har inrättats för gränserna med andra grannländer. Beslut har redan fattats om 71 % av gränsen till Armenien och 66 % av gränsen till Azerbajdzjan. Gränsdragningskommissioner och expertgrupper har fattat beslut om 86 % av gränsen till Ryssland. Arbetet har dock avstannat till följd av den militära konflikten 2008.

Gränsen till Turkiet, Armenien och Azerbajdzjan kontrolleras. Gränsen till Ryssland övervakas endast delvis. Gränsen i de två ockuperade områdena – Sydossetien[8] och Abchazien[9] – kontrolleras inte av de georgiska myndigheterna.

Antagande av den nationella integrerade gränsförvaltningsstrategin och handlingsplanen, som innehåller en tidsplan och specifika mål för vidareutveckling av lagstiftning, organisation, infrastruktur, utrustning, tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser på gränsförvaltningsområdet, samt internationellt samarbete.

Den integrerade gränsförvaltningsstrategi som antogs 2008 och ändrades 2012 bygger på den integrerade gränsförvaltningsmodellen. I strategin anges mål som ska uppnås under perioden 2008–2013. När strategin hade godkänts utarbetade arbetsgruppen för myndighetssamarbete en handlingsplan för integrerad gränsförvaltning som godkändes 2009. Den georgiska integrerade gränsförvaltningsstrategin är mycket heltäckande. Strategin och handlingsplanen innehåller uppnåbara mål, en tydlig ansvarsfördelning och nödvändig tillsyn. Strategin och handlingsplanen är inriktade på kapacitetsuppbyggnad och myndighetssamarbete.

Georgien deltar i internationellt samarbete på gränsförvaltningsområdet. Landet samarbetar med EU:s medlemsstater[10], andra länder och internationella organisationer. Det regionala samarbetet med Turkiet är mycket långt framskridet. Ett förslag till överenskommelse om gränskommissariernas verksamhet har presenterats för Azerbajdzjan och samarbetet med Armeniens gränsmyndighet har nyligen utökats[11]. En rättslig ram för samarbetet med Ryssland är också på plats.

Antagande av en etisk kod och utbildningsprogram, bland annat om bekämpning av korruption och organiserad brottslighet, respekt för mänskliga rättigheter, asylförfaranden och åtgärder mot människosmuggling som särskilt riktar sig till gränsvakter, tulltjänstemän och andra tjänstemän som arbetar med gränsförvaltning och/eller gränsövervakning.

I maj 2013 antog inrikesministeriet polisens etiska regler som även gäller gränspolisen och den patrullerande polisen. I april 2013 antog generaldirektören för Georgiens skattemyndighet de etiska reglerna och uppförandekoden för georgiska tulltjänstemän. I maj 2013 antog inrikesministeriet separata föreskrifter för de anställda vid gränspolisen, den patrullerande polisen och tjänstemän som arbetar vid gränsövergången. Föreskrifterna rör mänskliga rättigheter och arbetstagarnas skyldigheter vid mutbrott, organiserad brottslighet osv.

Inrikesministeriets akademi ansvarar för att anordna grundläggande utbildning för nyanställda, omskolningskurser och vidareutbildning. Den anordnar även grundläggande utbildning för nyanställda tulltjänstemän och specialistutbildning för tullanställda (t.ex. kontroll av resedokument).

Läroplanen för utbildningen för gränspoliser och patrullerande poliser bygger på rekommendationer från experter från EU och Förenta staterna. Frontex gemensamma läroplan ingår i läroplanen för utbildningar vid inrikesministeriets akademi. Den grundläggande utbildningen består av både teoretiska och praktiska moment. Tillfälliga specialistutbildningar ges i ämnen som gränskontrollförvaltning, irreguljär migration och organiserad brottslighet, människohandel, korruption och urkundsförfalskning. Inrikesministeriets akademi håller även kurser i polisens etiska regler och relation med allmänheten, som omfattar relationen med nationella, etniska och religiösa minoriteter. För att främja arbetsplatsutbildningar har akademin inrättat mobila utbildningsenheter.

Från och med början av 2013 har de grundläggande utbildningskurserna för patrullerande poliser och gränspoliser förlängts[12]. Dessutom har ett antal nya ämnen nyligen lagts till (t.ex. ämbetsbrott och maktmissbruk, polis och media, människohandel, och narkotika) och vissa avancerade kurser har utökats (t.ex. för gränspolis, skyddet av mänskliga rättigheter, bekämpningen av den organiserade brottsligheten, asylsökande och flyktingar, samt korruption och ämbetsbrott).

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena för integrerad gränsförvaltning:

· Upprätta en ny flerårig integrerad gränsförvaltningsstrategi och åtföljande handlingsplan för perioden efter 2013 för att bygga vidare på det arbete som hittills har gjorts. En viktig del i den framtida integrerade gränsförvaltningsstrategin bör vara kapacitetsuppbyggnad för att kunna fortsätta stärka gränsförvaltningen. Detta gäller särskilt vid den gröna gränsen, där den tekniska kapaciteten, infrastrukturkapaciteten och den utrustningsrelaterade kapaciteten skulle kunna förbättras ytterligare.

· Fortsätta arbetet med att etablera samarbetet med grannländerna. Nödvändiga överenskommelser måste ingås för att bana väg för tekniskt samarbete vid gränsen i framtiden.

Förbättra utbildningen av gränsvakter, tulltjänstemän och andra tjänstemän som arbetar med gränsförvaltning och/eller gränsövervakning genom att utveckla avancerade utbildningar och främja arbetsplatsutbildningar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att utveckla kapaciteten för e-lärande vid sidan om de mobila utbildningsenheterna. Överväga att ytterligare förlänga den grundläggande utbildningen och vidareutveckla den avancerade utbildningen.

4.2. Migrationsförvaltning

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för migrationspolitiken, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, bland annat laglig migration/arbetskraftsmigration, åtgärder som ska främja integrationen av invandrare och återintegrationen av georgiska medborgare (som återvänder frivilligt eller ofrivilligt) och kampen mot irreguljär migration (inklusive fortsatta insatser för att sluta återtagandeavtal med de främsta ursprungsländerna och/eller transitländerna samt upptäckt av irreguljära migranter inne i landet).

Den rättsliga ramen för migrationspolitiken håller på att fastställas. Ett lagförslag om utländska medborgares och statslösa personers rättsliga ställning godkändes av regeringen den 30 oktober 2013 och väntas överlämnas till parlamentet inom kort. Lagförslaget innehåller bestämmelser om reguljär och irreguljär migration samt integration av utländska medborgare. När lagen har antagits kommer omkring tio andra föreskrifter också att behöva antas för att skapa ett heltäckande regelverk.

Den institutionella ramen för samordning av migrationspolitiken är väl utvecklad. 2010 inrättades en statlig kommission för migrationsfrågor. Denna kommission består av företrädare för tolv behöriga ministerier[13] och ansvarar för den övergripande samordningen av migrationsförvaltningen.

Ytterligare uppstramning planeras när det gäller kampen mot irreguljär migration. När lagen om utländska medborgares och statslösa personers rättsliga ställning och polislagen från 2013 har trätt i kraft kommer polisen att ha behörighet att identifiera och kontrollera utländska medborgare och inleda utvisningsförfaranden. En migrationsmyndighet som ansvarar för att samordna kampen mot irreguljär migration kommer även att upprättas inom ramen för inrikesministeriet.

För att underlätta återintegrationen av återvändande georgiska migranter har ett rörlighetscentrum inrättats med hjälp av EU-stöd inom ramen för partnerskapet för rörlighet. Centrumet hjälper återvändande migranter genom att upprätta en personlig återintegrationsplan, inklusive en affärsplan, och genom att vid behov tillhandahålla medicinsk hjälp samt tillfällig bostad.

Georgien arbetar även med att skapa ett tillfälligt boendecentrum för irreguljära migranter som vistas på Georgiens territorium. Arkitektritningarna har godkänts och bygget väntas inledas i november 2013. Boendecentrumet kommer att inhysa upp till 70 personer och särskilda åtgärder kommer att vidtas för utsatta migranter och familjer. Ett förslag till stadga för boendecentrumet har redan utarbetats.

Georgien har undertecknat ett återtagandeavtal med EU, Schweiz, Norge och Ukraina. Genomförandeprotokoll inom ramen för EU:s återtagandeavtal har undertecknats med Bulgarien, Estland, Ungern, Österrike, Belgien, Nederländerna och Luxemburg. Protokollet med Slovakien är färdigt att undertecknas och ytterligare protokoll förhandlas fram med Tjeckien, Litauen, Polen och Portugal. Förhandlingar har inletts med Cypern, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Spanien och Sverige genom diplomatiska kanaler. Ett förslag till återtagandeavtal är färdigt att undertecknas med Danmark och Moldavien. Georgien har dessutom inlett förhandlingar om återtagandeavtal med Armenien, Azerbajdzjan, Bangladesh, Vitryssland, Indien och Pakistan.

Georgien har även infört ett elektroniskt system för förvaltningen av återtagandeärenden som samordnas av utrikesministeriet, finansieras av EU och genomförs med stöd av Internationella organisationen för migration.

Antagande av en nationell migrationsstrategi för effektivt genomförande av den rättsliga ramen för migrationspolitik och en tillhörande handlingsplan, som innehåller en tidsplan, specifika mål, insatser, resultat, resultatindikatorer och bestämmelser för tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser.

De georgiska myndigheterna har upprättat en migrationsstrategi för Georgien för 2013–2015 med stöd av EU-experter inom ramen för projektet med riktade initiativ inom partnerskapet för rörlighet. Strategin antogs i mars 2013 och den åtföljande handlingsplanen godkändes i juni 2013. Strategin är inriktad på områden som förebyggande och kontroll av irreguljär migration, främjande av laglig migration och återintegrering av medborgare i Georgien, samt utveckling av det georgiska asylsystemet. Handlingsplanen innehåller konkreta insatser, tidsfrister och information om ansvariga myndigheter och genomförandepartner.

Inrättande av en mekanism för övervakning av migrationsflöden och migrationsgrupper som gör det möjligt att regelbundet uppdatera Georgiens migrationsprofil med en enhetlig elektronisk databas med uppgifter om såväl irreguljär som laglig migration och om asylsökande/flyktingar samt upprättande av organ som ansvarar för insamling och analys av sådana uppgifter.

Det enhetliga systemet för migrationsanalys har precis börjat utvecklas. Berörda ministerier och organ samlar redan in information och uppgifter om personer som passerar gränsen, om uppehållstillstånd, visum och vistelsetid, utländska medborgare i landet, utländska medborgare som utvisats ur landet, juridiska enheter som inrättats av utländska medborgare osv. När systemet är helt driftklart kommer denna information att samlas in och bearbetas i systemet. En elektronisk databas för irreguljära migranter har inrättats inom inrikesministeriet och testas för närvarande. Databasen väntas tas i drift när lagen om utländska medborgares och statslösa personers rättsliga ställning träder i kraft, troligtvis under 2014.

Hittills har Georgien upprättat migrationsprofiler för åren 2005–2010, och för 2011–2013, som antogs i september 2013.

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena för migrationsförvaltning:

· Upprätta den rättsliga ramen för migrationsförvaltning genom att anta lagen om utländska medborgares och statslösa personers rättsliga ställning och alla andra nödvändiga föreskrifter.

· Ytterligare stärka och effektivisera den institutionella kapaciteten, bland annat genom att inrätta en migrationsmyndighet inom inrikesministeriet.

· Stärka rörlighetscentrumets institutionalisering inom den statliga strukturen, bland annat genom att anslå tillräckligt med mänskliga och ekonomiska resurser till återintegrationsstöd.

· Påskynda arbetet med det tillfälliga boendecentrumet för irreguljära migranter och se till att det finns tillräckligt med ekonomiska och mänskliga resurser för att garantera centrumets operativa kapacitet.

· Fortsätta genomförandet av migrationsstrategin och handlingsplanen och börja utveckla strategin för nästa programperiod.

· Påskynda utvecklingen av ett enhetligt system för migrationsanalys i enlighet med dataskyddsstandarder.

· Öka kapaciteten för insamling av uppgifter, bland annat genom att slutföra den elektroniska databasen om irreguljär migration.

4.3. Asyl

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för asylpolitik, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, i enlighet med principen om ”non-refoulement” och bestående av alternativt skydd. Detta ska ske genom att anta lagstiftning som garanterar tillgången till rättvisa förfaranden för fastställande av status, skydd av rättigheter (fri rörlighet, sjukvård, utbildning, samt andra arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter), hållbara lösningar, däribland integration av flyktingar eller mottagare av andra former av internationellt skydd, samt särskild hänsyn till utsatta grupper.

Lagen om flyktingar och humanitär status (nedan kallad lagen om flyktingar)[14] godkändes 2011. Efter antagandet har tre andra föreskrifter antagits med regler om förfarandet för beviljande av flyktingstatus eller annan form av skydd, om boende på mottagningscentrum och om årlig registrering av asylsökande i Georgien.

Principen om ”non-refoulement” är tillräckligt befäst i lagen om flyktingar. I lagen anges också villkoren för beviljande av humanitär status enligt artikel 3 i Europakonventionen.

Enligt lagen om flyktingar måste en person som vistas irreguljärt i Georgien ansöka om asyl inom 24 timmar efter ankomsten till georgiskt territorium. Denna tidsfrist får endast förlängas under särskilda omständigheter som ligger utanför hans eller hennes kontroll. Om tidsfristen inte hålls ska ansökan avslås. Tidsfristen gäller inte personer som lagligen vistas i Georgien.

Efter en preliminär bedömning av asylansökan upprättas en profil för den asylsökande och personen beviljas asylstatus för en period på sex månader. Ett eventuellt avslag under den preliminära fasen kan överklagas i domstol. När personen har registrerats som asylsökande hålls en intervju med personen, information om ursprungsland inhämtas och ett beslut om status fattas. Vid avslag kan ett överklagande inledas.

Ministeriet för internflyktingar från de ockuperade territorierna, boende och flyktingar ansvarar för asylförfarandet och för boende för asylsökande och mottagare av internationellt skydd. Sex tjänstemän ansvarar för att fatta beslut om asyl. För närvarande är det en heltidsanställd och en deltidsanställd tjänsteman som samlar in information om ursprungsland. Ministeriet planerar att inrätta en särskilt enhet för information om ursprungsland 2014.

Asylsökande får ett dokument som intygar deras status först när beslutet om registrering har antagits. Dokumentet innehåller foto och grundläggande uppgifter. Den behöriga myndigheten har tio dagar på sig att fatta beslut om att registrera en person som asylsökande. Vid avslag kan beslutet överklagas i tre instanser. På grund av rättegångars längd kan det innebära att asylsökande i vissa fall inte har någon dokumentation som bekräftar deras status förrän i slutet av överklagandeförfarandet.

Asylsökande tas emot på ett särskilt mottagningscentrum med kapacitet för 60 personer[15]. Särskild hänsyn tas till utsatta gruppers behov. Baserat på den mottagna informationen utses en förmyndare för alla ensamkommande asylsökande barn och tolkningstjänster finns att tillgå på centrumet. Sjukvård tillhandahålls genom den offentliga sjukvården och finansieras genom statsbudgeten.

Flyktingar och personer som beviljats humanitär status har rätt till boende på ett mottagningscentrum för en period på tre månader från och med beviljandet, tillgång till utbildning, och medicinskt och socialt stöd. Personer får lov att resa till ett annat land och/eller återvända till ursprungslandet. De får ett tillfälligt uppehållstillstånd och ett resedokument utfärdat (pass enligt FN:s Genèvekonvention). De har även tillgång till språkundervisning (både på georgiska och andra främmande språk) och utbildning.

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena för asyl:

· Ytterligare förbättra den rättsliga och institutionella ramen genom att göra nödvändiga ändringar, bland annat för att se till att asylsökande har tillgång till dokumentation redan när asylförfarandet inleds.

· Ompröva bestämmelserna som medför en skyldighet att söka asyl inom 24 timmar efter ankomsten till territoriet. Det faktum att en ansökan lämnas efter de föreskrivna 24 timmarna bör inte i sig vara skäl för avslag på en ansökan om att registreras som asylsökande.

· Öka ministeriets institutionella kapacitet, bland annat när det gäller mänskliga resurser och särskilt när det gäller personal som ansvarar för information om ursprungsland.

· Öka kapaciteten för mottagande och inhysning av asylsökande.

· Öka kapaciteten för insamling av uppgifter.

· Förse kommissionen med relevant statistik.

· Fortsätta granska asylförfarandet för att bedöma om möjligheten att överklaga, inklusive det dröjsmål som uppstår fram till beslut i sista (tredje) rättsliga instans, inte äventyrar effektiviteten i asylförfarandet och asylpolitiken i allmänhet.

5. Grupp 3: Allmän ordning och säkerhet

5.1. Förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet, terrorism och korruption

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, tillsammans med en nationell strategi och handlingsplan som innehåller specifika mål, insatser, resultat, resultatindikatorer och bestämmelser för tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser inom en tydlig tidsram.

Georgien gör framsteg när det gäller att stärka sin rättsliga ram för förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet. Utöver de lagar som redan gäller – lagen om organiserad brottslighet och utpressning, relevanta bestämmelser i strafflagen och straffprocesslagen, lagen om kriminell underrättelseverksamhet – har en ny polislag antagits den 4 oktober 2013 som kommer att träda i kraft den 1 januari 2014.

I oktober 2013 godkändes en nationell strategi för bekämpning av organiserad brottslighet för 2013–2014 genom ett regeringsdekret. Strategin omfattar en lång rad organiserade brott, bland annat utpressning, cykelstölder, illegal vapenhandel och it-brott, samt kriminella auktoriteter i den undre världen. En handlingsplan för bekämpning av organiserad brottslighet antogs den 4 november 2013.

En institutionell ram utvecklas också. Enligt regeringsdekretet av den 13 juni 2013 har det inrättats ett myndighetsövergripande råd för bekämpning av organiserad brottslighet. Rådet består av företrädare för relevanta ministerier och dess huvuduppgift är att övervaka genomförandet av ovannämnda strategi och handlingsplan.

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för bekämpning av människohandel, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, tillsammans med en tillhörande nationell handlingsplan som innehåller en tydlig tidsplan, specifika mål, insatser, resultat, resultatindikatorer och bestämmelser för tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser.

Georgien har kommit långt med att genomföra riktmärkena för människohandel.

Sedan 2003 är människohandel brottsligt enligt den georgiska strafflagen. Genom senare ändringar av strafflagen har man skärpt straffen för människohandel, infört brottsansvar för juridiska personer och kriminaliserat användningen av tjänster som utförs av offer för människohandel. I april 2012 ändrades lagen om bekämpning av människohandel och lagen om människohandel med barn från 2006 i enlighet med rekommendationen från Europarådets expertgrupp för åtgärder mot människohandel. Bland annat infördes en bestämmelse om individuell riskbedömning utifrån barnets bästa[16].

Sedan 2006 finns det en statlig fond för skydd av offer för människohandel och ett myndighetsövergripande råd för bekämpning av människohandel. Rådet leds av justitieministeriet och består av företrädare för relevanta ministerier och statliga organ. Den 15 mars 2013 antog Georgiens president den nationella handlingsplanen för 2013–2014 för bekämpning av människohandel som utarbetats av rådet. Handlingsplanen omfattar bland annat åtgärder för att förebygga människohandel, samarbete med lokala och internationella icke-statliga organisationer, åtgärder för att förbättra åklagarmyndighetens specifika utredningsmetoder och samordning av myndigheternas insatser för att bekämpa människohandel.

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för förebyggande och bekämpning av korruption, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, tillsammans med en nationell strategi och handlingsplan mot korruption som innehåller specifika mål, insatser, resultat, resultatindikatorer och tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser inom en tydlig tidsram, bland annat samordning av korruptionsbekämpande organ, t.ex. det myndighetsövergripande samordningsrådet mot korruption. Syftet är främst att säkerställa de ansvariga myndigheternas oberoende, effektivitet, delaktighet och ansvarighet och öka informationsutbytet dem emellan. Ett annat riktmärke handlar om att säkerställa en gedigen rättslig och institutionell ram, som bland annat innehåller nödvändig sekundärlagstiftning för effektivt fungerande internkontrollmekanismer som bidrar till att förebygga och bekämpa korruption, inklusive korruption på hög nivå och korruption i internationella transaktioner, och att fastställa integritetsstandarder inom offentliga institutioner/myndigheter. Ytterligare ett riktmärke går ut på att följa upp rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco).

Under de senaste tio åren har Georgien bedrivit en omfattande reformprocess mot korruption och inrättat en rättslig och institutionell ram som har gett konkreta resultat när det gäller att förebygga och bekämpa korruption[17]. Georgien är part i Förenta nationernas konvention mot korruption och har ratificerat Europarådets relevanta konventioner om korruption, nämligen den civilrättsliga konventionen om korruption från 2003 och den straffrättsliga konventionen om korruption från 2008 och dess tilläggsprotokoll från 2013.

Georgien har gjort betydande framsteg när det gäller att kriminalisera korruption. Bestickning och mutbrott i Georgiens strafflag omfattar erbjudande och löfte om muta, mutbrott till förmån för tredje man och mutbrott genom mellanhand. Under 2011 ändrades brottet handel med inflytande för att omfatta tredjemän. Juridiska personer har straffrättsligt ansvar för bestickning och mutbrott, handel med inflytande, penningtvätt och kommersiella mutbrott.

Enligt Grecos rapport om kravuppfyllelsen i fråga om grunder för åtal från den tredje utvärderingsomgången[18] har Georgien tillfredsställande genomfört tre av fem rekommendationer och delvis genomfört två rekommendationer om ratificeringen av tilläggsprotokollet till den straffrättsliga konventionen om korruption och bestämmelsen om effektiv ånger. Den 27 juli 2013 ratificerade Georgien tilläggsprotokollet, och därmed kan fyra av de fem rekommendationerna sägas vara helt genomförda.

Det myndighetsövergripande samarbetsrådet mot korruption inledde sitt arbete 2008. Det består av 34 ledamöter[19] och ansvarar för att samordna insatser mot korruption, delta i övervakningen av genomförandet av åtgärder mot korruption och utarbeta lagstiftning för att förebygga och bekämpa korruption. För närvarande är samarbetsrådets viktigaste strategiska prioriteringar att förebygga korruption inom brottsbekämpande organ, tull och skattesystem, samt att garantera insynen i finansieringen av politiska partier.

Under 2011 ändrade Georgien sin grundlag i fråga om medborgares politiska unioner. De nya reglerna för finansieringen av politiska partier innehåller bland annat ett förbud mot donationer från juridiska personer, tak för donationer, banköverföringar som donationsmetod för att säkerställa öppenheten och en bättre redovisning av finansieringen av partier, begränsningar av partiernas möjlighet att ta lån och gränser för medlemskapsavgifter. Den statliga revisionsmyndigheten ansvarar för tillsynen av finansieringen av partier och valkampanjer.

Den georgiska lagen om intressekonflikter och korruption i offentlig förvaltning från 2009 innehåller bland annat krav på offentliga tjänstemän att offentliggöra sina ekonomiska intressen och skydd för visselblåsare. Georgiens förvaltningskontor och det myndighetsövergripande samarbetsrådet mot korruption färdigställer ett nytt lagförslag om skydd för visselblåsare.

Den internetbaserade mekanism där högre tjänstemän kan redovisa sina tillgångar bidrar också till att förebygga och bekämpa korruption[20]. I september 2013 ändrades lagen om intressekonflikter och korruption i offentlig förvaltning, vilket gör att mekanismen nu omfattar ytterligare 400 offentliga tjänstemän.

Nyligen ändrades lagen om offentlig förvaltning och ett nytt kapitel infördes med en uppförandekod för offentliga tjänstemän baserad på den mall till uppförandekod för offentliga tjänstemän som utarbetats av Europarådets ministerkommitté[21]. Ändringarna innebär att alla offentliga tjänstemän är skyldiga att till sina överordnade eller till brottsbekämpande organ rapportera eventuella bevis eller välgrundade misstankar om olaglig verksamhet, inklusive korruption. Ändringarna innebär även att utbildning i korruptionsrelaterade frågor blir obligatorisk för nya offentliga tjänstemän.

I maj 2013 antog det georgiska parlamentet ändringar av lagen om domstolarnas allmänna behörighet som ska öka rättsväsendets oberoende och integritet. Ändringarna syftar till att säkerställa efterlevnaden av internationella och europeiska standarder samt Venedigkommissionens yttrande som antogs vid den 94:e plenarsessionen[22]. Georgien planerar ytterligare reformer när det gäller utnämningen av domare och deras befordran.

Ändringar av lagen om åklagarmyndigheten antogs av parlamentet och trädde i kraft i juni 2013. Till följd av detta har alla åklagarbefogenheter som tidigare låg hos justitieministern överförts till Georgiens chefsåklagare. Chefsåklagaren utses och avsätts av Georgiens president efter förslag från justitieministern. Chefsåklagaren utser och avsätter alla åklagare och anställda vid åklagarmyndigheten, gör utredningar och driver åtal av brott, inklusive korruptionsrelaterade brott, som begås av höga tjänstemän, t.ex. presidenten, parlamentsledamöter eller ministrar, högsta domstolens ordförande, ombudsmannen för mänskliga rättigheter, och riksrevisorn.

Det statliga systemet för offentlig upphandling reformerades 2010 då man inrättade ett enhetligt elektroniskt system för statlig upphandling. I dag görs alla upphandlingar elektroniskt. Till det enhetliga elektroniska systemet för statlig upphandling har det upprättats en ”svart lista” över företag som är förbjudna att delta i statliga upphandlingsförfaranden under ett år och en ”vit lista” över företag som är berättigade att delta.

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för förebyggande och bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder som fastställts av arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt och terrorismfinansiering, och regelbunden uppdatering av den tillhörande nationella strategin. Ett annat riktmärke rör upprättande och konsolidering av en oberoende finansunderrättelseenhet med tillräckliga befogenheter och resurser.

Georgien har under de senaste åren förbättrat sin lagstiftning mot penningtvätt/terrorismfinansiering genom att öka den tekniska överensstämmelsen med både internationella standarder och EU-rätten när det gäller penningtvätt/terrorismfinansiering.

Under 2012 klassificerades till exempel leasingföretag, revisorer och kvalificerade kreditinstitut som ”förpliktade enheter”[23] och de förebyggande åtgärderna för finansinstitut stärktes. Även om Georgien inom en snar framtid avser att även inkludera jurister i denna grupp är listan över förpliktade enheter ännu inte helt förenlig med internationella och europeiska krav, med tanke på att lagen om penningtvätt inte gäller fastighetsmäklare, tillhandahållare av tjänster till truster och företag, eller institut för elektroniska pengar. Georgien har antagit ett antal rättsakter baserat på lagen om penningtvätt där de tillämpliga kraven på förpliktade enheter, såsom kreditföreningar, växlingskontor, penningförmedlare, casinon, lotterier, notarier m.m. anges mer i detalj.

När det gäller behovet av att öka det institutionella samarbetet har ett antal behöriga ministerier undertecknat ett samförståndsavtal om att effektivisera samarbetet mellan myndigheter på brottsbekämpningsområdet, däribland myndigheten för penningtvätt. Georgien har dock ännu inte upprättat något råd mot penningtvätt/terrorismfinansiering som kan styra och samordna alla sådana insatser.

Georgien planerar att anta en nationell strategi mot penningtvätt/terrorismfinansiering och en handlingsplan för genomförandet och har inrättat en myndighetsövergripande arbetsgrupp för detta ändamål.

Upprättandet av en nationell registermyndighet för förvaltningen av systemet för registrering av juridiska personer är ett viktigt första steg för att förhindra missbruket av juridiska personer. Vid en granskning av Georgien som expertkommittén för utvärdering av åtgärder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (nedan kallad Moneyval) gjorde 2012 noterades ett antal viktiga brister[24]. Även om Georgien i december 2011 ändrade sin ram för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner 1267 och 1373 pekade Moneyval vid sin granskning på en bristande efterlevnad av vissa rättsliga standarder.

I enlighet med artikel 10 i lagen om penningtvätt och terrorismfinansiering från 2003 har en finansiell tillsynsmyndighet inrättats – Georgiens finansunderrättelseenhet. Den finansiella tillsynsmyndigheten är operativt oberoende och inte underordnad någon myndighet i utövandet av sitt uppdrag. Tillsynsmyndigheten fungerar som ett nationellt centrum för mottagning, analys och spridning av rapporter om misstänkta transaktioner, rapporter om kontanttransaktioner och annan relevant information om penningtvätt och terrorismfinansiering. För närvarande utarbetar tillsynsmyndigheten tillsammans med relevanta institutioner ändringsförslag till lagen om penningtvätt/terrorismfinansiering i syfte att åtgärda de brister som identifierats vid Moneyvals granskning 2012.

Georgien uppger att man i december 2011 infört ny programvara som ska förbättra rapporteringen av misstänkta transaktioner. Även om det i detta skede inte går att bedöma dess effektivitet fullt ut är den rapporterade ökningen av antalet fall som tillsynsmyndigheten överlämnar till de brottsbekämpande myndigheterna lovande[25].

Antagande av en nationell strategi och handlingsplan mot narkotika, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, som innehåller specifika mål, insatser, resultat, resultatindikatorer och tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser inom en tydlig tidsram.

I november 2011 inrättades ett myndighetsövergripande samordningsråd för bekämpning av narkotikamissbruk under överinseende av justitieministeriet. Internationella och icke-statliga organisationer ingår i samordningsrådet. I juni utarbetade samordningsrådet en nationell narkotikastrategi för 2013–2015 och en åtföljande handlingsplan. Enligt uppgifter från de georgiska myndigheterna utgick samordningsrådet från EU:s narkotikastrategi och från expertråd från Europarådets Pompidougrupp som ansvarar för bekämpning av narkotikamissbruk och narkotikahandel vid utarbetandet av båda dokumenten. När samordningsrådet författade rapporten införlivade man Pompidougruppens synpunkter i båda dokumenten, som väntas antas av regeringen i slutet av 2013. Arbetet fortskrider också med att utarbeta ändringsförslag till berörda rättsakter[26].

Undertecknande, ratificering och införlivande i den nationella lagstiftningen av alla relevanta FN- och Europarådskonventioner och respektive protokoll i fråga om ovannämnda områden och kampen mot terrorism. Det gäller bland annat Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism från 2005 och Haagkonventionen om skydd för barn (konventionen om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn från 1996), Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp från 2007 och tilläggsprotokollet till den straffrättsliga konventionen om korruption.

Tilläggsprotokollet till den straffrättsliga konventionen om korruption ratificerades av det georgiska parlamentet i juli 2013 och Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism från 2005 ratificerades i oktober 2013. När det gäller rättsakterna för skydd av barn är de nödvändiga rättsliga förfarandena på gång.

5.2. Rättsligt samarbete i brottmål

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för ömsesidig hjälp

Lagen om internationellt samarbete i brottmål som reglerar internationella samarbetsfrågor trädde i kraft i oktober 2010[27]. Lagen gäller internationellt samarbete, inklusive aspekter som ömsesidig rättslig hjälp, utlämning, överförande av dömda personer, överföring av mål och verkställighet av brottmålsdomar. Georgien är även part i ett antal av FN:s och Europarådets konventioner och bilaterala överenskommelser, som utgör rättslig grund för samarbetet med andra stater[28]. Georgien undersöker även möjligheten att underteckna det tredje tilläggsprotokollet till den europeiska utlämningskonventionen från 1957.

Undertecknande, ratificering och införlivande i den nationella lagstiftningen av relevanta internationella konventioner och protokoll, t.ex. det andra tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål.

Det andra tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål undertecknades i mars 2013 och ratificerades av det georgiska parlamentet i oktober 2013. En ny lag om internationellt brottsbekämpningssamarbete, som innebär att nödvändiga bestämmelser i bilaterala och internationella fördrag införs i georgisk lagstiftning, trädde i kraft den 22 oktober 2013.

5.3. Brottsbekämpningssamarbete

Inrättande av en lämplig samordningsmekanism mellan relevanta nationella myndigheter och en gemensam databas som garanterar direkt åtkomst för relevanta tjänstemän.

Ett samförståndsavtal mellan inrikesministeriet, justitieministeriet, finansministeriet, chefsåklagarämbetet och den finansiella tillsynsmyndigheten om myndighetsövergripande samarbete i brottsbekämpningsfrågor trädde i kraft den 16 maj 2013. För att underlätta samordningen av det brottsbekämpande arbetet ska det enligt samförståndsavtalet bland annat upprättas kontaktpunkter, ett säkert e-postsystem, särskilda utredningsgrupper osv.

Inrikesministeriet utarbetar elektronisk programvara för utbyte av uppgifter mellan myndigheter för att underlätta utbytet av sekretessbelagda uppgifter.

5.4. Dataskydd

Konsolidering av den rättsliga och institutionella ramen för skydd av personuppgifter, i enlighet med EU-standarder och internationella standarder, bland annat genom antagande av sekundärlagstiftning, föreskrifter och riktlinjer som reglerar förfaranden, funktioner och skyldigheter.

Lagen om skydd av personuppgifter trädde i kraft i maj 2012. Bestämmelserna i kapitel VII om administrativt ansvar trädde i kraft i januari 2013 och vissa bestämmelser som rör datainspektörens befogenheter gentemot den privata sektorn kommer att träda i kraft först 2016.

Den nyutnämnde datainspektören överväger möjligheten att se över lagen om skydd av personuppgifter från 2012 och experter granskar därför för närvarande gällande regelverk.

Undertecknande, ratificering och införlivande i den nationella lagstiftningen av relevanta internationella konventioner, protokoll och rekommendationer, däribland 2001 års tilläggsprotokoll om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter till Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 om användningen av personuppgifter i polissektorn.

Georgien undertecknade 2001 års tilläggsprotokoll till Europarådets konvention om skydd av personuppgifter i maj 2013 och protokollet ratificerades av parlamentet i juli 2013. Inrikesministeriet slutför arbetet med föreskrifterna om behandling och skydd av personuppgifter inom Georgiens inrikesministerium efter samråd med datainspektören.

Inrättande av en oberoende tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter med tillräckliga befogenheter och skyldigheter.

Enligt lagen om skydd av personuppgifter är tillsynsmannen oberoende. Tillsynsmannen bör inte vara underordnad någon annan offentlig tjänsteman eller myndighet och bör i sitt arbete vägledas av Georgiens konstitution, internationella överenskommelser, lagen om skydd av personuppgifter och andra relevanta normativa lagar och författningar.

Den 28 juni 2013 utsågs datainspektören i enlighet med lagen om skydd av personuppgifter genom premiärministerns dekret. Under de första månaderna i tjänsten utvecklade tillsynsmannen myndighetens struktur och stadgar och började rekrytera personal. Genom regeringsdekret 699 av den 3 juli 2013 inrättades en reservfond för datainspektörens kontor för 2013. Staten ska stå för kontorslokalerna och nödvändig utrustning.

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena i grupp 3:

· Fortsätta arbetet med att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, och särskilt ytterligare konsolidera den rättsliga och institutionella ramen, bland annat genom att anta handlingsplanen för bekämpning av organiserad brottslighet.

· Arbeta vidare med att genomföra EU-standarder och internationella standarder om förebyggande och bekämpning av människohandel. De georgiska myndigheterna rekommenderas särskilt att vid översynen av gällande lagstiftning överväga att inrätta en nationell föredragande eller motsvarande som kan ansvara för att analysera trender inom människohandeln, mäta resultaten av åtgärder för att bekämpa människohandel, rapportera och se till att den utbildning i människohandelsfrågor som för närvarande anordnas för domare och poliser även erbjuds andra tjänstemän i yttre tjänst, t.ex. vid konsulat, fackföreningar och icke‑statliga organisationer.

Fortsätta arbetet med att upprätta en rättslig och politisk ram för förebyggande och bekämpning av korruption och särskilt se till att det finns rättsliga, institutionella och operativa garantier som säkerställer åklagarnas oberoende från politisk påverkan. Fortsätta med reformerna för att ytterligare öka rättsväsendets integritet och oberoende. När det gäller redovisningen av tillgångar och intressekonflikter, se till att det finns effektiva och oberoende kontrollmekanismer, samt effektiva, proportionella och avskräckande sanktionssystem. Fortsätta omarbetningen av förordningarna om finansiering av partier, med beaktande av rekommendationerna från Greco, Venedigkommissionen och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)/kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). Se till att rådet mot korruption har den analytiska och organisatoriska kapacitet som behövs, inklusive ekonomiska och mänskliga resurser. Anta lagstiftning om skydd för visselblåsare och upprätta ett skyddssystem för visselblåsare för arbetstagare i privata företag som levererar tjänster som finansieras med offentliga medel. Öka insatserna för att upprätta den rättsliga och institutionella ramen för förebyggande och bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering. I synnerhet bör de brister som anges i Moneyvals rapport åtgärdas. Vidare bör den operativa kapaciteten och samordningen av ministerierna förbättras. Upprättandet av ett råd för bekämpning av penningtvätt/terrorismfinansiering kan bidra till att påskynda arbetet på detta område. Slutligen bör den nationella strategin för bekämpning av pennvätt/terrorismfinansiering och den åtföljande handlingsplanen antas. Anta den nationella narkotikastrategin och den åtföljande handlingsplanen i enlighet med europeiska och internationella standarder och se till att de mänskliga och ekonomiska resurser som behövs för att genomföra dem ställs till förfogande. Den rättsliga och politiska ramen bör också konsolideras ytterligare.

· Införliva Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism från 2005, tilläggsprotokollet till den straffrättsliga konventionen om korruption och Haagkonventionen om skydd för barn (konventionen om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn från 1996) och Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp från 2007 i den nationella lagstiftningen.

· Presentera ytterligare information om den rättsliga och institutionella ramen för rättsligt samarbete i brottmål, inklusive tillämpliga bestämmelser i straffprocesslagen.

· Fortsätta öka brottsbekämpningssamarbetet, bland annat genom att utveckla programvara för säkert utbyte av uppgifter.

· Presentera ytterligare information om den rättsliga och institutionella ramen för dataskydd, inklusive ändringar av den gällande rättsliga ramen som är under behandling.

· Slutföra arbetet med att utarbeta och anta föreskrifterna om behandling och skydd av personuppgifter inom Georgiens inrikesministerium.

· Anslå nödvändiga mänskliga, logistiska och ekonomiska resurser till datainspektörens kontor.

6. Grupp 4: Yttre förbindelser och grundläggande rättigheter

6.1. Fri rörlighet inom Georgien

Konsolidering av den rättsliga ramen för registreringsförfaranden för utländska medborgare eller statslösa personer som lagligen vistas i landet för att undvika otillbörliga restriktioner.

Den rättsliga ramen utvecklas. Arbetsgruppen om begränsning av statslöshet har utarbetat ett lagförslag om georgiskt medborgarskap. Lagförslaget har genomgått ett ministerieövergripande samrådsförfarande och väntas överlämnas till parlamentet under de kommande månaderna. Det innehåller en rad mekanismer som ska förhindra och begränsa statslöshet i enlighet med Förenta nationernas konvention om begränsning av statslöshet från 1961. Georgien överväger även att ansluta sig till konventionen från 1961.

6.2. Villkor och förfaranden för utfärdande av rese- och identitetshandlingar

Konsolidering av den rättsliga ramen för att säkerställa att alla, utan åtskillnad, faktiskt har tillgång till rese- och identitetshandlingar, inklusive kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, internflyktingar, minoriteter och andra utsatta grupper.

Myndigheten för förvaltningsutveckling har i samarbete med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och FN:s barnfond (Unicef) genomfört flera EU-finansierade projekt om problemet med papperslösa personer. Sedan 2008 uppges över 11 000 papperslösa ha identifierats, varav omkring 7 000 har folkbokförts och mottagit de aktuella dokumenten. Sedan 2008 tilldelas flyktingar resedokument och sedan 2010 innehåller dessa resedokument biometriska uppgifter. Praktiska åtgärder har vidtagits för att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning.

6.3. Medborgerliga rättigheter, inklusive skydd av minoriteter

Antagande av en heltäckande lag mot diskriminering, enligt rekommendationerna från FN:s och Europarådets övervakningsorgan, för att säkerställa ett effektivt skydd mot diskriminering.

Georgien arbetar för närvarande med att upprätta en heltäckande rättslig ram för att bekämpa diskriminering. Utöver de bestämmelser om diskriminering som finns i konstitutionen och i olika straffrättsliga[29], civilrättsliga och förvaltningsrättsliga lagar har justitieministeriet utarbetat ett förslag till lag mot diskriminering, som för närvarande granskas av internationella experter och väntas läggas fram för parlamentet före utgången av 2013.

Lagförslaget syftar till att avskaffa alla former av diskriminering inom Georgiens territorium eller dess jurisdiktion och ska se till att alla människor åtnjuter samma lagstadgade rättigheter, oavsett ras, hudfärg, språk, kön, ålder, medborgarskap, ursprung, födelseort, hemvist, civilstånd, graviditet eller föräldraskap, materiell eller social status, hälsotillstånd, funktionsnedsättning, religion eller trosuppfattning, nationell, etnisk eller social tillhörighet, politisk eller annan åsikt eller åskådning, sexuell läggning, könsidentitet eller andra faktorer[30]. Lagen innehåller förbud mot flerfaldig diskriminering[31], definitioner av direkt och indirekt diskriminering[32] och bestämmelser för att skydda diskrimineringsoffer från viktimisering[33]. Även om lagen ska tillämpas på offentliga institutioners, fysiska personers och juridiska personers samtliga verksamhetsområden[34], är det oklart om den även kommer att omfatta den privata sektorn. Genom lagförslaget införs även en jämställdhetsinspektör[35] och fastställs bestämmelser om överklagande[36], däribland bestämmelser om bevisbördan.

Undertecknande, ratificering och införlivande i nationell lagstiftning av FN:s och Europarådets instrument för bekämpning av diskriminering, med beaktande av FN:s konvention om statslöshet och Europarådets stående rekommendationer om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk.

Georgien har ratificerat ett antal internationella fördrag om skydd av minoriteter och avskaffande av olika former av diskriminering, däribland FN:s internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter.

Georgien förbereder även att ratificera den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Mot bakgrund av detta inrättade regeringen i juni 2013 en myndighetsövergripande högnivåkommission med ansvar för att formulera politiken på området. Högnivåkommissionen bedriver ett nära samarbete med statliga myndigheter, det civila samhället och minoritetsgrupper, samt Europarådets experter.

Fastställande av rättvisa och tydliga villkor för att få georgiskt medborgarskap.

Som nämnts ovan förbereder Georgien för närvarande en ny lag om georgiskt medborgarskap. Genom lagförslaget införs en rättslig ram för att få georgiskt medborgarskap där hänsyn tas till de standarder som anges i FN:s konvention om begränsning av statslöshet.

Antagande av en heltäckande nationell strategi och handlingsplan för mänskliga rättigheter, och vid fullföljandet av denna strategi och handlingsplan aktivt tillämpa de specifika rekommendationerna från FN-organ, OSSE/ODIHR, Europarådet/Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) och internationella människorättsorganisationer, särskilt vid genomförandet av politik mot diskriminering, skyddet av minoriteter och privatlivet samt säkerställandet av religionsfriheten.

Genom ett regeringsdekret av den 5 juli 2013 inrättades ett myndighetsövergripande råd för utvecklingen av en strategi och en handlingsplan för skydd av mänskliga rättigheter. Rådet består av företrädare för behöriga ministerier och andra statliga organ. Ett antal företrädare för icke-statliga organisationer och internationella institutioner[37], däribland EU:s delegation till Georgien, är inbjudna att delta i rådets arbete.

Baserat på iakttagelserna ovan rekommenderas de georgiska myndigheterna att göra följande angående riktmärkena i grupp 4:

· Anta en ny lag om georgiskt medborgarskap i enlighet med europeiska och internationella standarder.

· Se till att den rättsliga ramen överensstämmer med Förenta nationernas konvention om begränsning av statslöshet från 1961.

· Utarbeta en strategi för en mer systematisk och hållbar hantering av papperslösa personer.

· Presentera information om tillämpliga bestämmelser och heltäckande statistik om registreringsförfarandet för utländska medborgare och statslösa personer som lagligen vistas i landet.

· Anta en heltäckande lag mot diskriminering i enlighet med europeiska och internationella standarder och, med tanke på frågans känsliga natur, planera en offentlig kampanj för att förklara lagstiftningen och öka kunskapen. Se till att läroplanen för utbildningen av offentliga tjänstemän innehåller moment där den nya rättsliga ramen förklaras.

· Fortsätta utarbeta en politik som leder till antagandet av europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och planera insatser för att öka kunskapen.

· Anta en heltäckande nationell strategi för mänskliga rättigheter och en åtföljande handlingsplan.

7. Övergripande bedömning och nästa steg

Kommissionen har utifrån den fastställda metoden bedömt Georgiens genomförande av handlingsplanen för viseringsliberalisering baserat på uppgifter och relevanta lagstiftnings‑ och policydokument som Georgien presenterat. Den skrivbordsbaserade utvärderingen av grupp 1 och grupp 2 har kompletterats av ett utvärderingsuppdrag som kommissionens avdelningar gjort på plats med hjälp av experter från EU:s medlemsstater och EU:s delegation till Georgien.

Kommissionen har även övervakat Georgiens framsteg med handlingsplanen för viseringsliberalisering genom EU:s och Georgiens gemensamma kommitté för förenklade viseringsförfaranden, EU:s och Georgiens gemensamma kommitté för återtagande, och EU:s och Georgiens gemensamma underkommitté för rättvisa, frihet och säkerhet, samt mänskliga rättigheter och demokrati. Dialogen och samarbetet mellan EU och Georgien har kommit långt inom alla dessa ramar.

Baserat på ovanstående anser kommissionen att Georgien har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av den första fasens riktmärken i handlingsplanen för viseringsliberalisering. Man har redan kommit långt med den rättsliga och politiska ramen när det gäller att uppfylla de erforderliga riktmärkena om dokumentsäkerhet, inklusive biometri, och om integrerad gränsförvaltning. Georgien gör också goda framsteg när det gäller att genomföra den första fasens riktmärken i fråga om migrationsförvaltning, asyl, allmän ordning och säkerhet samt yttre förbindelser och grundläggande rättigheter.

Kommissionen kommer att fortsätta att bistå Georgien i genomförandet av handlingsplanen för viseringsliberalisering och aktivt kontrollera att alla riktmärken i handlingsplanens fyra grupper är uppfyllda för att kunna förmedla framtida framsteg i genomförandet av handlingsplanen till Europaparlamentet och rådet 2014.

[1] Rådets slutsatser om Georgien, 3191:a mötet i rådet (utrikes frågor), Luxemburg, den 15 oktober 2012, strecksats 3.

[2] Se riktmärkena för skydd av uppgifter.

[3] Dekret nr 98 av den 27 juli 2011.

[4] Ibid.

[5] De georgiska myndigheterna måste tillhandahålla förordningen.

[6] Enligt de uppgifter som lämnats erkänns de neutrala resedokumenten av Förenta staterna, Japan, Israel och åtta EU-medlemsstater, nämligen Rumänien, Polen, Bulgarien, Slovakien, Tjeckien, Estland, Lettland och Litauen.

[7] Lagen träder i kraft den 1 januari 2014.

[8] 75 km av statsgränsen.

[9] 258 km av statsgränsen.

[10] Till exempel med Litauen, Lettland, Estland, Ungern, Bulgarien, Polen, Finland och Tyskland.

[11] Ett samarbetsavtal om gränsfrågor håller på att utarbetas mellan den georgiska gränspolisen och den armeniska gränsmyndigheten. Ett utkast till avtal om gränsföreträdare mellan det georgiska inrikesministeriet och den armeniska nationella säkerhetstjänsten och ett utkast till protokoll om regler för informationsutbytet mellan det georgiska inrikesministeriet och den armeniska nationella säkerhetstjänsten håller också på att utarbetas.

[12] För den patrullerande polisen har utbildningen förlängts från 12 veckor (376 timmar) till 20 veckor (600 timmar) och för gränspolisen från 6 veckor (235 timmar) till 14 veckor (420 timmar).

[13] Ministeriet för utbildning och vetenskap, ministeriet för diasporafrågor, ministeriet för europeisk och euroatlantisk integration, ministeriet för ekonomi och hållbar utveckling, justitieministeriet (ordförande), ministeriet för internflyktingar från Georgiens ockuperade områden, flyktingar och boende, ministeriet för regional utveckling och infrastruktur, utrikesministeriet, nationella statistikkontoret, finansministeriet, inrikesministeriet (medordförande), ministeriet för arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och sociala frågor.

[14] Lagen utarbetades inom ramen för ett EU-stött projekt som genomförts av UNHCR.

[15] Enligt uppgifter från de georgiska myndigheterna kan centrumet i undantagsfall inhysa upp till 120 personer.

[16] I april 2012.

[17] I en rapport från Världsbanken (2012) lovordas Georgiens framgångsrika arbete med att bekämpa korruptionen i den offentliga sektorn sedan 2003. Enligt den globala korruptionsbarometern 2013 uppgav endast 4 % av georgierna att de betalat en muta till någon av de åtta myndigheterna under de senaste tolv månaderna. Hela 70 % av de svarande ansåg att korruptionen hade minskat betydligt under de senaste två åren. Georgien rankas som nr 51 i Transparency Internationals Corruption Perception Index 2012 med 52 poäng av maximalt 100.

[18] GRECO Third Evaluation Round: Compliance Report on Georgia, av den 21 juni 2013. Rapporten finns tillgänglig här: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf.

[19] Femton höga regeringsrepresentanter, två parlamentsledamöter, en representant för rättsväsendet, och sexton observatörer från lokala och internationella icke-statliga organisationer, internationella organisationer, givarorganisationer och företagssammanslutningar.

[20] För närvarande omfattas 2 800 tjänstemän av skyldigheten att redovisa sina tillgångar.

[21] OECD Istanbul Anti-Corruption Action Plan. Second Round of Monitoring. Georgia Progress Report (2011). Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia. Rapporten finns tillgänglig här: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf.

[22] Joint Opinion of the Venice Commission and the Directorate for Justice and Human Dignity of the Directorate General of Human Rights and Rule of Law of the Council of Europe on the draft amendments to the Organic Law on Courts of General Jurisdiction of Georgia, antaget av Venedigkommissionen vid sin 94:e plenarsession, Venedig den 8–9 mars. Yttrandet finns tillgängligt här: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e.

[23] Begreppet ”förpliktade enheter” syftar på de fysiska och juridiska personer som omfattas av förpliktelserna i Georgiens lag mot penningtvätt.

[24] Rapport om fjärde granskningsuppdraget, Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism, i Georgien, den 3 juli 2012. Rapporten finns tillgänglig här: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf.

[25] Från 12 under 2012 till 27 under första halvåret 2013.

[26] Till exempel lagen om förseelser, strafflagen och lagen om narkotika, psykotropa ämnen, narkotikaprekursorer och behandling av missbrukare.

[27] Enligt lagen är det endast en central myndighet, nämligen justitieministeriet, som vidarebefordrar begäranden till andra myndigheter.

[28] Bland annat den europeiska utlämningskonventionen från 1957 med dess tilläggsprotokoll från 1975 och 1978, den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål från 1959 med dess tilläggsprotokoll från 1978, den europeiska konventionen om brottmålsdoms internationella rättsverkningar från 1970, den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism från 1977 och konventionen om rättslig hjälp och om rättsförhållanden i civil-, familje- och straffrättsliga frågor från 1993.

[29] Bland annat en bestämmelse i strafflagen som från och med 2012 gör diskriminering till en försvårande omständighet.

[30] Artikel 1 i lagförslaget.

[31] Artikel 2 i lagförslaget.

[32] Ibid.

[33] Artikel 21 i lagförslaget.

[34] Bland annat arbetsmarknaden, social trygghet och hälso- och sjukvård, tillgång till utbildning och yrkesutbildning, kultur, val, civila och politiska insatser, offentlig information och media, rättsväsende, fängelser, brottsbekämpande myndigheter, militär, statliga myndigheter och användningen av varor och tjänster, artikel 3 i lagförslaget.

[35] Artikel 7 och följande artiklar i lagförslaget.

[36] Artiklarna 16–18 i lagförslaget.

[37] FN-kontoret i Georgien, Europarådets kontor i Georgien, USAID:s kontor i Georgien, georgiska advokatsamfundet, georgiska samfundet för unga jurister, Transparency International Georgia, Open Society Georgia Foundation osv.