I hur stor utsträckning ESI-fondernas program, och de strategier som ligger till grund för dem genom förhandsvillkoren, kommer att ha framgång beror på god förvaltning och att programmen inleds så snart som möjligt, samt att de genomförs fullt ut under de kommande åren. Det måste också finnas en beredvillighet att anpassa sig till ändrade förhållanden, som flyktingkrisen. Vilka områden som behöver fortsatta insatser under genomförandeperioden 2014–2020 beror framför allt på att man måste garantera att fokus ligger på resultat och målens ambitionsnivå, ytterligare öka användningen av finansieringsinstrument samt till fullo utnyttja synergierna mellan ESI-fonderna, Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra finansieringskällor, såsom Horisont 2020 när det gäller projekt och finansieringsinstrument och genom investeringsplattformer. De 750 handlingsplaner som införts för att uppfylla förhandsvillkoren visar att det finns utrymme för utveckling och att kommissionen måste ge handfast hjälp i vissa medlemsstater för att garantera de rätta investeringsvillkoren.

ESI-fonderna stöder inrättandet av stabila och förutsägbara institutioner som också kan reagera på samhällsutmaningar, inleda en dialog med allmänheten och arbeta in de tekniska förändringarna när det gäller att tillhandahålla bättre tjänster. 17 medlemsstater kommer att investera 4,2 miljarder euro (ESF/Eruf) i institutionell kapacitetsbyggnad, beroende på deras individuella behov. De förväntade resultaten omfattar följande:

Trots att man tidigt (den 1 september 2013) bestämde hur stödet skulle fördelas för sysselsättningsinitiativet för unga inleddes genomförandet av initiativet sent och var relativt långsamt 2014. Den finansiella likviditeten var ett problem, och förhandsfinansieringen från budgetposten för initiativet ökades därför till 30 % 2015.

4,1 miljoner människor under 25 år kommer att få stöd,

Dessutom har en ny typ av riskhanteringsinstrument införts i Ejflu som omfattar stöd till försäkringspremier, inrättandet av gemensamma fonder och ett inkomststabiliseringsverktyg. 14 medlemsstater har pumpat in totalt 2,7 miljarder euro i offentliga medel i riskhanteringsverktyg, till stöd för cirka 635 000 jordbruksföretag.

Ytterligare 5,8 miljoner ton fast avfall kommer att återvinnas per år.

ESI-fonderna kommer att vara viktiga för en hållbar tillväxt i Europa och gynna människor, företag och miljön på en och samma gång. Aldrig tidigare har EU-budgeten beviljat så mycket medel, 193 miljarder euro, till investeringar i energi, miljö, klimat, riskförvaltning och hållbara transporter. Programmen kommer därför att i hög utsträckning bidra till att målen för viktiga politikområden inom EU, såsom energiunionen, och till att styra EU mot ett utsläppssnålt samhälle. De kommer också att skapa affärsmöjligheter och gröna jobb i sektorer med avsevärd tillväxtpotential och återhämtningsförmåga under kriser.

ESI-fonderna vill främja innovation i små och medelstora företag och bidra till en djupare och mer rättvis inre marknad, med en stark industribas. Det kommer att ske genom stöd till forskning och innovation, företagsutveckling, företagande, företagsinkubation, tekniköverföring, energieffektivitet och stöd till kluster samt bättre stödtjänster för små och medelstora företag. Nästan hälften av detta stöd kommer att kanaliseras via finansieringsinstrument. Följande resultat förväntas:

23 medlemsstater deltar i en eller flera makroregionala strategier och/eller havsområdesstrategier som gör det möjligt för dem att utforma och genomföra sina nationella och regionala prioriteringar på ett mer effektivt och samordnat sätt för att maximera de gemensamma krafterna. Under perioden 2014–2020 är alla makroregionala strategier (strategin för Östersjöområdet, Donauregionen, den adriatisk-joniska regionen och Alpregionen) och strategin för Atlantområdet integrerade i programmen för ESI-fonderna.

Lokalt ledd utveckling gör det möjligt för lokala aktionsgrupper att genomföra strategier som skapar jobb och tillväxt och förbättrar den sociala delaktigheten genom en kombination av olika EU-fonder. Under programperioden kommer lokalt ledd utveckling att få ett stöd på mer än 12 miljarder euro från flera fonder. Inom landsbygdsutvecklingen kommer mer än 2 500 lokala strategier att nå ut till halva EU:s landsbygdsbefolkning, medan Europeiska havs- och fiskerifonden stöder cirka 280 sådana strategier i kust- och inlandssamhällen. 17 medlemsstater kommer också att stödja lokala utvecklingsstrategier inom sammanhållningspolitiken.

Partnerskapsprincipen blir ännu viktigare under perioden 2014–2020. Den går ut på nära samarbete mellan myndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens parter samt organ som företräder det civila samhället under förberedelserna, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av programmet för att stärka det breda kollektiva åtagandet och den kollektiva ansvarskänslan och program av hög kvalitet. I uppförandekoden har kommissionen fastställt minimistandarderna för hur ett välfungerande partnerskap bör organiseras: relevanta aktörer bör tas med i processen och deras åsikter bör höras i öppna samråd.

Denna trend stärktes av investeringsplanen för Europa där kommissionen med kraft manar till användning av finansieringsinstrument i stället för traditionellt stöd när det gäller finansiering från ESI-fonderna, på områden som stöd till små och medelstora företag, minskade koldioxidutsläpp, miljö- och resurseffektivitet, IKT, hållbara transporter och forskning och innovation. Såsom framgår av investeringsplanen förväntas de medel som avsatts för innovativa finansieringsinstrument under perioden 2014–2020 att ha en direkt hävstångseffekt och generera ytterligare investeringar på 40–70 miljarder euro och ha en ännu större hävstångseffekt i den reala ekonomin genom att de lockar till sig privata investeringar.

Frågor som rör hållbar utveckling och klimatförändringar har integrerats i all finansiering från ESI-fonderna (t.ex. genom finansiella anslag, strategiska miljöutvärderingar och integration av miljökrav i projekturval). Medlemsstaterna har också visat ett starkt åtagande att motverka klimatförändringarna genom att tilldela 25 % av finansieringen från ESI-fonderna – eller mer än 114 miljarder euro – till lindring av klimatförändringarna och anpassningsåtgärder. ESI-fonderna ger därmed sitt starka stöd till EU-målet att minst 20 % av EU:s budget ska gå till klimatåtgärder.

Tidigare erfarenheter visar att finansieringen från ESI-fonderna inte haft avsedd verkan eftersom kritisk massa saknats. Strängare krav har därför införts för att garantera att ESI-fonderna under 2014–2020 koncentrerar sig på viktiga investeringsområden och flaskhalsar för tillväxt. Till följd av diskussionerna mellan kommissionen och medlemsstaterna överskred medlemsstaterna ofta de rättsliga kraven för den tematiska koncentrationen för Eruf-resurserna. Investeringarna är nu mer inriktade på stöd till små och medelstora företag och ett utsläppssnålt samhälle och garanterar att grundläggande infrastruktur i mindre utvecklade regioner också får stöd vid behov.

Under de kommande åren kommer de framtida landsspecifika rekommendationerna att vid behov leda till att ESI-fondernas program justeras, också på kommissionens initiativ, och säkerställa kommissionens stöd till strukturreformer i medlemsstaterna. Detta visar att det finns ett starkt samband mellan ESI-fonderna, den europeiska planeringsterminen och EU:s ekonomiska prioriteringar i ett antal medlemsstater där de landsspecifika rekommendationerna är av betydelser för ESI-fonderna. Detta stärker den tredje pelaren i investeringsplanen för Europa – förbättrade investeringsvillkor.

Krisen hade långtgående konsekvenser för de nationella och regionala budgetarna och begränsade finansieringen av alla typer av investeringar. Inom EU minskade de offentliga investeringarna med cirka 15 % i reala termer mellan 2008 och 2014. De totala investeringarna minskade också avsevärt och ligger nu cirka 300 miljarder euro under den normala nivån. Vikten av finansiering från ESI-fonderna för att medfinansiera offentliga investeringsprogram har därför ökat avsevärt.

Tiden efter den ekonomiska krisen har gett ytterligare skäl till att reformera det sätt på vilket ESI-fonderna planeras och används. Vi lever i en tid då investeringarna totalt sett minskar. Det är därför ytterst viktigt att effekterna av ESI-fonderna ökar, framför allt eftersom de står för de flesta offentliga investeringarna i många länder. Reformen av ESI-fonderna har lett till att resultat har blivit allt viktigare och finansieringen mer målinriktad samt till att investeringarna grundar sig på en bättre strategisk planering och förmågan att nå resultat. ESI-fonderna är nu ett framåtblickande investeringsverktyg, redo att tackla de utmaningar som Europa står inför i dag och under de kommande åren.

Programmen handlar om kommissionens strävan efter förenkling och en mindre administrativ börda för stödmottagarna i olika hög grad. Förenklingen åstadkoms delvis genom harmoniserade regler och mallar i Interregprogrammen. De flesta program använder dessutom de förenklade kostnadsalternativen i bestämmelserna, och i många program har man gått in för särskilda insatser för att minska stödmottagarnas administrativa börda.

Därefter kommer transportinvesteringarna med 33 program som syftar till att förbättra de allmänna förbindelsemöjligheterna, framför allt genom investeringar i vägar och hamnar och genom främjande av multimodala, rena och intelligenta transportsystem över gränserna. Järnvägsinvesteringarna är mycket begränsade till följd av de jämförelsevis mindre medel som finns tillgängliga under Interregprogrammen.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 14.12.2015 COM(2015) 639 final BILAGA

BILAGA II: Faktablad om länderna till Meddelande från kommissionen Investeringar i sysselsättning och tillväxt - en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag





BILAGA II FAKTABLAD OM LÄNDERNA

BILAGa II: fAKTABLAD OM LÄNDERNA

Innehållsförteckning Österrike Belgien Bulgarien Kroatien Cypern Tjeckien Danmark Estland Finland Frankrike Tyskland Grekland Ungern Irland Italien Lettland Litauen Luxemburg

Malta Nederländerna Polen Portugal Rumänien Slovakien Slovenien Spanien Sverige Storbritannien 1. ESI-fonderna i Österrike Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Efter en period med relativt god tillväxt, följt av en måttlig nedgång på grund av krisen, förefaller Österrike nu gå in i en period med lägre tillväxttakt. Det kan innebära att det blir svårare att uppnå målen för innovation, arbetsmarknad och utbildning, minskade koldioxidutsläpp och resurseffektivitet. Österrike har särskilda brister inom områdena innovation och tekniköverföring från forskningsinstitut till små och medelstora företag samt privata investeringar i forskning och utveckling (FoU). Landet måste förbättra utbildningen i vetenskap och teknik och sysselsättningsmöjligheterna på dessa områden. Mer generellt måste anställningsmöjligheterna för äldre personer, kvinnor, ungdomar och personer med invandrarbakgrund förbättras. Österrike behöver även förbättra resurseffektiviteten för att lösa problemen med ökade koldioxidutsläpp, utbredd användning av nitrater inom jordbruket och brist på biologisk mångfald inom skogsbruket. En del av dessa problem behandlas i Österrikes policyrekommendation inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och är kopplade till landets bredare utmaningar i samband med pensionsåldern, pensionssystemets hållbarhet, arbetsmarknaden samt utbildning och kvalifikationer. Viktigaste prioriteringar och resultat ESI-fonderna kommer att bidra till att främja innovation, forskning och teknisk utveckling för att hjälpa Österrike att bli en ”innovationsledare” och uppnå sitt ambitiösa mål på 3,76 % FoU-utgifter av BNP enligt Europa 2020-strategin. ESI-fonderna kommer att stödja forskningsinfrastruktur och forskningskapacitet i Österrikes regionala starka områden och landets roll i viktiga europeiska projekt, t.ex. konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur och Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri). Ett belopp på 248 miljoner euro kommer att användas för FoU i små och medelstora företag för att öka antalet tekniskt ledande företag och göra företagen mer innovativa i stort. Ett belopp på 792 miljoner euro kommer att investeras för att öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, med inriktning på jordbruk, industri, tjänster och vattenbruk. ESIfinansiering kommer att bidra till den planerade ökningen på 3 % nyetableringar per år, särskilt inom innovativa och kunskapsintensiva sektorer, och stödja den planerade årliga ökningen på 5 % av antalet små och medelstora företag. En del av finansieringen kommer även att användas till att uppnå Österrikes mål för förbättrad eller ny bredbandsinfrastruktur för 2,3 miljoner invånare på landsbygden till 2030 och investeras i omstrukturering och modernisering av omkring 20 000 jordbruksföretag till 2023 något som ska kopplas ihop med nästan 650 samarbetsprojekt. Dessutom kommer 231 miljoner euro att användas för att minska koldioxidutsläppen inom alla sektorer i ekonomin. Insatserna inriktas bland annat på att öka företagens användning av förnybar energi från 10 % till 12–13 % för att hjälpa dem att uppnå en årlig förbättring av resurseffektiviteten på 5 % samt finansiering av lokala och regionala strategier för minskning av koldioxidutsläpp. Ett belopp på 1,27 miljarder euro kommer att användas för klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering i landsbygdsområden och ytterligare 1,28 miljarder euro kommer att investeras i bevarande och skydd av miljön samt främjande av resurseffektivitet i landsbygdsområden. Ejflu-medel kommer att hjälpa Österrike att återställa, bevara och stärka sin biologiska mångfald och jord- och skogsbrukssystem med höga bevarandevärden. Österrike har som mål att över 83 % av jordbruksmarken ska täckas av förvaltningskontrakt till stöd för biologisk mångfald/landskap och 78 % av förvaltningskontrakt för att förbättra markförvaltningen. 75 % av landets jordbruksmark kommer att omfattas av Ejflu-stöd för utveckling av hållbar vattenförvaltning. Medel från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) kommer att användas för att skapa ett mer hållbart fiske och vattenbruk och förbättra de marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer. Dessutom ska vattenbruksproduktionen öka med 5 000 ton till 2023. Ett belopp på 123 miljoner euro från ESI-fonderna kommer att användas för att främja hållbar och kvalitativ sysselsättning och arbetskraftens rörlighet, särskilt genom att stödja integrerad och hållbar utveckling i utvalda tätorts-/landsbygdsområden och ökad anställbarhet för äldre arbetstagare, kvinnor och ungdomar (särskilt personer med invandrarbakgrund), och andra sociala grupper som riskerar social uteslutning. Ett belopp på 553 miljoner euro finns tillgängligt för att främja social delaktighet och bekämpa fattigdom och diskriminering. Dessa medel är främst avsedda att stödja ungdomar och sociala grupper med invandrarbakgrund (inklusive romer). Tillväxt för alla stöds därför med cirka 19 % av anslaget från ESI-fonderna. Ett belopp på 243 miljoner euro ska investeras i utbildning, inklusive yrkesutbildning, för färdigheter och livslångt lärande, särskilt för att förbättra utbildningsresultaten hos missgynnade ungdomar samt stödja livslångt lärande och yrkesutbildning inom jord- och skogsbruket. Nästan 610 000 personer förväntas ha genomgått utbildning till 2023. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Österrike planerar att anslå 3 miljoner euro till finansieringsinstrument för kapitalinvestering via ”HighTechFund Linz” i Oberösterreich, som tillhandahåller riskkapital till unga teknikinriktade företag under deras sådd-/uppstartsfas och till expanderande företag. Även om investeringen i finansieringsinstrument är betydligt lägre än för perioden 2007–2013, kan Österrike täcka sina behov genom att använda befintliga nationella instrument, så det inte finns några luckor som behöver täckas med ESI-finansieringsinstrument.

Ett belopp på 27,2 miljoner euro (5 % av Eruf-medlen) kommer att användas för integrerad hållbar stadsutveckling i Wien och Oberösterreich. Centrumet för ansvarsfull flodmodellering kommer att medfinansieras i Wien, och bidrar till EU:s strategi för Donauregionen. Provinsen Tyrolen kommer att motta 5,5 miljoner euro eftersom den kommer att tjäna som ett testfall för lokalt ledd utveckling i sju av sina delregioner. Lokala partnerskap i landsbygdsområden förväntas skapa 800 arbetstillfällen. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf) Ejflu EHFF ETS Antal program 2 (nationella) 1 1 10 Tillgängliga medel (euro) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Österrike uppfyller alla tillämpliga förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna. Innan programmen antogs försäkrade sig kommissionen om att Österrike hade infört de nödvändiga rättsliga villkoren för att stödja forskning och innovation, särskilt att det fanns en strategi för smart specialisering på nationell och regional nivå. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Österrikes ESI-finansiering kommer att samordnas av förbundskanslerämbetet och den österrikiska konferensen för fysisk planering. Österrike har minskat antalet ESI-fondprogram från 13 under perioden 2007–2013 till fyra, vilket förenklar genomförandet. Det finns nu ett landsomfattande Eruf-program i stället för nio regionala program, och ett ESF-program i stället för två. Dessutom har antalet förvaltande myndigheter minskats från elva till två. Antalet förmedlande organ för Eruf har minskats från 36 till 16, och både revisionsmyndigheten och den attesterande myndigheten för Eruf har ökat sin administrativa kapacitet. Eftersom ett viktigt förmedlande organ kommer att upphöra att skapa utgifter i samband med ESF-finansiering kommer kommissionen att övervaka ESF:s absorptionsförmåga och försäkra sig om att de nya övervaknings- och kontrollsystemen är tillförlitliga. 4. Förenkling för stödmottagarna För att ytterligare minska den administrativa bördan för stödmottagarna kommer Österrike att se över sina bestämmelser för bidragsberättigande i den nationella budgetlagstiftningen avseende Eruf och ESF, så att de blir mer samstämmiga och konsekventa. Dessutom kommer man att inrätta ett e-förvaltningssystem för ansökningar och rapportering och överväga att införa förenklade kostnadsalternativ, schablonsatser och standardskalor för enhetskostnader i de nationella och regionala bestämmelserna om bidragsberättigande vid behov.

1. ESI-fonderna i Belgien Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Efter flera års stagnation har Belgien återgått till tillväxt, blivit mer konkurrenskraftigt och förbättrat sitt nationella budgetramverk. Den ökande statsskulden förväntas stabiliseras till cirka 107 % av BNP 2016. Belgien måste dock fortfarande säkra finanspolitisk hållbarhet och genomföra strukturreformer, öka sysselsättningsgraden och fortsätta att förbättra sin konkurrenskraft. Belgiens resultat jämfört med Europa 2020-strategins mål och de politiska rekommendationer som gjorts inom ramen för den europeiska planeringsterminen visar att Belgien måste se till att arbetsmarknaden fungerar bättre, särskilt genom att minska de negativa ekonomiska incitamenten för arbete, underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för vissa målgrupper och ta itu med bristen på kvalificerad arbetskraft och kompetensglapp. Belgien måste också se till att lönerna utvecklas i takt med produktiviteten. Genom att fokusera tydligare på modernisering, innovation och FoU kan Belgien dessutom ytterligare förbättra faktorer som inte är kopplade till kostnader i konkurrenskraften. Om Belgien ska nå sitt 2020-mål för utsläpp av växthusgaser måste användningen av hållbara och multimodala transportmedel ökas. Genom att stimulera produktion av förnybar energi och energieffektivitet kommer Belgien dessutom att förbättra sin totala ekonomiska effektivitet, minska exportberoendet, stärka betalningsbalansen, minska ekonomins sårbarhet för externa prischocker och minska utsläppen av växthusgaser. Belgien har ett allvarligt och ökande problem med överbelastning i trafiken, och de federala och regionala myndigheterna har ännu inte vidtagit konkreta åtgärder för att lösa det problemet. Viktigaste prioriteringar och resultat För perioden 2014–2020 kommer Belgien att inrikta ESI-fonderna på tematiska mål enligt målen i Europa 2020-strategin. Omkring 28 % av de totala ESI-fonderna för Belgien kommer att användas för att främja ett innovationsvänligt företagsklimat, vilket i sin tur kommer att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft, förbättra innovations- och forskningsresultaten och främja tillväxten i e-ekonomin. I detta sammanhang kommer Belgien att fokusera på att utveckla synergier mellan företag, FoU-centrum och institutioner för högre utbildning. Omkring 8 000 belgiska företag kommer att få stöd för produktiva investeringar, och cirka 1 000 företag kommer att samarbeta med forskningsinstitutioner. Samtidigt kommer omkring 45 % av jordbruken att moderniseras och omstruktureras för att öka deras konkurrenskraft. ESI-fonderna kommer därför att användas för att hjälpa Belgien att nå en sysselsättningsgrad på 73,2 % till 2020 (jämfört med 67,3 % 2014). En investering på 1,1 miljard euro kommer att användas för att utveckla tillväxten av humankapital och öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att förbättra utbildningen på alla nivåer, främja social delaktighet och hjälpa de mest utsatta grupperna i samhället (särskilt ungdomar och långtidsarbetslösa) att finna ett arbete. Målet är att hjälpa omkring 460 000 personer att finna ett arbete, starta eget företag, börja studera igen eller genomgå yrkesutbildning. På energi- och klimatområdet kommer 657 miljoner euro att användas för att uppmuntra hållbar och effektiv användning av naturresurser samt investeringar till stöd för övergången till ett utsläppssnålt samhälle, särskilt genom investeringar i energieffektivitet. Under perioden 2014–2020 kommer 114 miljoner euro från ESI-fonderna att användas för att förbättra energieffektiviteten i byggnader (företag, offentliga byggnader och bostäder) och förbättra produktionen av fjärrvärme och högeffektiv kraftvärme. Projekt som stöds av ESIfonderna kommer att hjälpa Belgien att minska utsläppen av växthusgaser med cirka 11 000 ton koldioxidekvivalenter och skapa ytterligare kapacitet på 11 000 MW för produktion av förnybar energi. Ett belopp på 64 miljoner euro kommer att anslås för övergången till en energieffektiv och utsläppssnål transportsektor. De ESI-medel som är öronmärkta för fisket kommer även i fortsättningen att inriktas på att göra fisket och vattenbruket mer hållbart, förbättra de marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer och minska oönskade fångster. När det gäller jordbruket bör moderniseringen av jordbruket i Belgien åtföljas av hållbara jordbruksmetoder, ekologisk markförvaltning och investeringar i nya tekniker. Stöd för utveckling av ekologiskt jordbruk har öronmärkts för över 85 000 hektar, och miljöåtgärder inom jordbruket och klimatåtgärder kommer att vidtas för att skydda över 160 000 hektar mark. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg

Belgien lägger cirka 98 miljoner euro på finansieringsinstrument, som främst stöder små och medelstora företag och energieffektivitet. Instrument planeras endast i Vallonien och Bryssel, inte i Flandern. Belgien bör närmare överväga möjligheten att använda ESI-finansierade finansieringsinstrument i kombination med befintliga nationella och regionala instrument. Målet är att omkring 70 % av landsbygdsbefolkningen i Flandern och en tredjedel av landsbygdsbefolkningen i Vallonien ska omfattas av strategier för lokalt ledd utveckling. Tre integrerade territoriella investeringar (ITI) planeras i Flandern (Limburg, Kempen och Västflandern), medan programmen för huvudstadsregionen Bryssel är helt urbana. De integrerade territoriella investeringarna för Limburg och Kempen är avsedda att hantera problem med industriell omvandling. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 7 (regionala) 2 1 7 Tillgängliga medel (euro) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Förhandsvillkoret för strategin för smart specialisering är ännu inte fullständigt uppfyllt för Vallonien och huvudstadsregionen Bryssel, och därför infördes handlingsplaner. Huvudstadsregionen Bryssels Eruf-program omfattar även en handlingsplan för energifrågor. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Vallonien har beslutat att behålla de gemensamma övervakningskommittéerna för Eruf–EFS under perioden 2014–2020. Övervakningskommittén för Ejflu kommer att vara åtskild. 4. Förenkling för stödmottagarna De förvaltande myndigheterna för ESI-fonderna planerar för närvarande att utöka användningen av förenklade kostnadsalternativ. Den administrativa bördan för stödmottagare och offentliga myndigheter har minskats betydligt tack vare ökad användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT).

1. ESI-fonderna i Bulgarien Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Bulgariens ekonomiska resultat har förblivit återhållsamma under perioden efter krisen. Efter en minskning av den ekonomiska aktiviteten under 2009 har tillväxten fluktuerat kring 1 % per år. Strukturella flaskhalsar som kompetensglapp på arbetsmarknaden, en fortsatt minskning av befolkningen i arbetsför ålder, den lägsta arbetsproduktiviteten och den högsta energiintensiteten i produktionen i EU och ineffektiv förvaltning av naturresurser som vatten hindrar en långsiktig hållbar tillväxt i landet. De allmännyttiga tjänsterna är ineffektiva och håller dålig kvalitet på grund av de begränsade framstegen med reformen av förvaltningen och rättsväsendet. De politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen rörde därför arbetsmarknaden, social delaktighet, kvalitet på utbildningen, skapande av ett innovationsvänligt företagsklimat, energieffektivitet och administrativ kapacitetsuppbyggnad. Dessa prioriteringar avspeglas i ESI-fondernas program för perioden 2014–2020 i Bulgarien, och medlen kommer att investeras i samtliga elva tematiska mål. Viktigaste prioriteringar och resultat ESI-fonderna kommer att bidra till att höja sysselsättningsgraden och garantera humankapital av hög kvalitet genom bättre utbildning, höjd kompetens- och kunskapsnivå och förbättrad hälsa och hälso- och sjukvård, med särskild betoning på ungdomar, äldre och missgynnade befolkningsgrupper som romer. Bulgarien siktar på att öka sysselsättningsgraden för personer i åldern 20–64 år från 63,5 % 2013 till 76 % 2020. För äldre personer (55–64 år) är sysselsättningsmålet 53 % till 2020, och målet för ungdomsarbetslösheten är 7 % 2020. För att öka den sociala delaktigheten för den mer missgynnade och utsatta delen av befolkningen har Bulgarien satt upp målet att antalet personer som lever i fattigdom ska minska med 260 000 till 2020. Dessutom kommer flera tusen barn, även barn med funktionsnedsättning, att få bättre tillgång till hälso- och sjukvård. ESI-fonderna förväntas bidra till att höja kvalifikationerna för omkring 100 000 personer, ge 28 000 arbetssökande möjlighet att finna ett arbete, finansiera sysselsättnings- och utbildningsåtgärder för att hjälpa 17 000 ungdomar och tillhandahålla livslångt lärande för 160 000 personer. På utbildningsområdet kommer omkring 1 500 skolor att få stöd från ESIfonderna för att ge 160 000 elever möjlighet att utveckla kunskap och kompetenser. Dessutom kommer 30 000 universitetsstuderande att få stipendier, och tusentals gymnasie- och högskoleelever kommer att få yrkesvägledning och utbildning i verkliga arbetsmiljöer. ESI-fonderna kommer att bidra till att förbättra Bulgariens företagsklimat genom att stärka de små och medelstora företagens kunskapsbaserade konkurrenskraft. Till 2020 ska 1,5 % av BNP läggas på FoU i Bulgarien. Ett belopp på 528 miljoner euro från ESI-fonderna kommer att användas för att stödja innovation hos företag, innovativa nyetableringar samt åtgärder för att förbättra innovations- och forskningsinfrastrukturen. ESI-fonderna kommer att användas för att göra 3 500 jordbruksföretag och 120 företag i skogsbrukssektorn mer konkurrenskraftiga och miljövänliga, vilket kommer att skapa arbetstillfällen både inom och utanför jordbruket i landsbygdsområden. Över 4 000 småjordbrukare kommer att få stöd för att utveckla sina jordbruk, och 1 630 unga jordbrukare kommer att få startbidrag. Inom fisket kommer ESI-fonderna att användas för investeringar och innovation för att minska fiskets negativa inverkan på den marina miljön och stödja små och medelstora företag inom vattenbruket och beredningssektorn.

Investeringar från ESI-fonderna i Bulgarien bör leda till en ökning på 25 % av energieffektiviteten i hushåll, industri, tjänster och transport. Till 2020 ska andelen förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergiförbrukningen vara 16 % i Bulgarien. Medel från ESI-fonderna kommer även att investeras i vattenförvaltning och avfallshantering samt bevarande av naturresurser, biologisk mångfald och förebyggande av klimatrisker. Ett belopp på 1,6 miljarder euro kommer att ägnas åt att uppgradera Bulgariens transportinfrastruktur för en effektivare anslutning mellan regionerna och till grannländerna med målet att förbättra tillgången till tjänster och stimulera handel och turism. Man kommer att anlägga 190 km TEN-T-järnväg, 62 km TEN-T-motorvägsavsnitt och 8 km tunnelbana i Sofia, vilket ska öka antalet tunnelbaneresor från 80 miljoner till 105 miljoner per år till 2023. God förvaltning är en av Bulgariens största utmaningar. Personalresurserna inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet måste ledas och utvecklas på lämpligt sätt. Därför kommer ESI-fonderna att användas för att utveckla områden som e-demokrati och e-rättvisa och skapa högkvalitativa och effektiva tjänster för allmänhet och företag Till 2020 ska den tid det tar att tillhandahålla administrativa tjänster jämfört med 2013 minskas med 50 %, och den genomsnittliga tiden för brottsmålsförfaranden och civilrättsliga förfaranden med 10 %. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Ett belopp på 612 miljoner euro från budgeten för Eruf, Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden har öronmärkts för finansieringsinstrument, 70 % mer jämfört med perioden 2007–2013. Mer stöd kommer att gå till energieffektivitet, vatten- och avfallssektorerna, små och medelstora företag, stadsutveckling och turism. Bulgarien har också anslutit sig till initiativet för små och medelstora företag, och bidrar med 102 miljoner euro. ESI-fonderna kommer också att användas för initiativ för lokalt ledd utveckling i landsbygdsområden och fiskeberoende områden, vilket ska leda till 600 nya arbetstillfällen. En tredjedel av landsbygdsbefolkningen i Bulgarien kommer att dra fördel av infrastruktur som förbättras med hjälp av ESI-fonderna. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 7 (nationella) 1 1 8 Tillgängliga medel (euro) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Tre av förhandsvillkoren för EHFF och sju av elva tematiska förhandsvillkor är fortfarande inte uppfyllda, särskilt smart specialisering, vatten, transport, hälsa och digital tillväxt, men även det viktiga allmänna förhandsvillkoret för offentlig upphandling. Bulgarien har dock infört handlingsplaner för att genomföra alla sina förhandsvillkor senast årsslutet 2016. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Vice premiärministern med ansvar för förvaltning av EU-fonder och den centrala samordningsenheten i ministerrådet har ansvar för programplanering, förvaltning, övervakning och kontroll av ESI-fondernas program. Vice premiärministern samordnar och är ordförande för samordningsrådet för förvaltning av EU-fonder, där alla ministrar med ansvar för EU-medel deltar. De olika ESI-fondprogrammen omfattar åtgärder för att stärka den administrativa kapaciteten för de organ som ansvarar för samordning, förvaltning, genomförande, utbetalning och kontroll. Projektstödmottagarna, t.ex. kommuner, rättsväsendet och institutionella stödmottagare inom transportsektorn, är också berättigade till stöd för att stärka sin administrativa kapacitet. Internationella finansieringsinstitut som Europeiska investeringsbanken (EIB), Världsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) står till tjänst med sakkunskap. 4. Förenkling för stödmottagarna De bulgariska myndigheterna arbetar för att minska den administrativa bördan för projektstödmottagarna. När så är möjligt digitaliseras kommunikationen mellan stödmottagarna och de förvaltande myndigheterna. Detta omfattar elektronisk inlämning av projektförslag och projektrapportering och åtgärder för att göra de administrativa förfarandena enklare och mer effektiva. Ansöknings- och rapporteringsformulären kommer t.ex. att standardiseras, regler för förenklade kostnader i utgiftsrapporteringen kommer att införas och de olika revisions- och kontrollorganen kommer att samordna sina inspektioner.



1. ESI-fonderna i Kroatien Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Den utdragna recessionen har minskat Kroatiens reala BNP med cirka 12,5 %, och arbetslösheten har fördubblats från 8,6 % 2008 till 17,3 % 2014. Behovet av strukturförändringar har blivit uppenbart under de senaste åren, särskilt för att rätta till finanspolitiska obalanser, genomföra en arbetsmarknadsreform, utveckla hållbara sociala system och hälsoskyddssystem, förbättra företagsklimatet och reformera statlig förvaltning och rättsväsende. De nationella myndigheterna har genomfört en rad reformer som ett led i den europeiska planeringsterminen. En betydande del av anslaget på 10,676 miljarder euro från ESI-fonderna för perioden 2014–2020 har öronmärkts för reformer och åtgärder för att nå de nationella målen inom ramen för Europa 2020-strategin. Viktigaste prioriteringar och resultat

ESI-fonderna kommer att användas för att stimulera forskning, utveckling och innovation i Kroatien för att göra ekonomin mer innovativ och konkurrenskraftig och hjälpa landet att fullgöra sitt nationella åtagande att 1,4 % av BNP ska investeras i FoU senast 2020 (0,75 % 2012). Kroatien siktar också på att öka mervärdet per anställd i små och medelstora företag med 50 % till 2023. Kroatien hör till de medlemsstater som har lägst deltagande på arbetsmarknaden i EU, vilket särskilt drabbar unga, underkvalificerade, äldre arbetstagare och kvinnor. Kroatiens nationella mål är en sysselsättningsgrad på 65,2 % till 2020 (55,4 % 2012), med särskild betoning på ökad anställningsbarhet för ungdomar som inte arbetar eller studerar. I detta sammanhang ska ESI-fonderna lösa kompetensglappet bland arbetstagarna genom en reform av den högre utbildningen och den offentliga arbetsförmedlingen samt stöd till yrkesutbildning och livslångt lärande. Fonderna kommer även att användas för att stödja egenföretagande och för att minska långtidsarbetslösheten. Kroatien kommer att använda ESI-fonder för att bygga infrastruktur som kan öka den ekonomiska tillväxten. Här kommer tonvikten att ligga på centrala transportnät (TEN-T), hållbara stadstransporter och bättre tillgänglighet för regionerna. Dessutom siktar Kroatien på att 53 % av hushållen ska ha bredbandstäckning till 2023 (jämfört med 33 % 2013). ESI-fonderna kommer också användas för att genomföra EU:s miljölagstiftning. Målet är att en miljon invånare ska ha bättre vattenförsörjning och avfallshantering till 2023. Fonderna kommer dessutom att användas för att minska andelen deponerat kommunalt avfall från 83 % (2012) till 35 %. 40 % av förvaltningsramen för Natura 2000 ska vara klar, och 100 % av befolkningen ska omfattas av information om luftkvalitet i storstadsområden Över 160 miljoner euro från ESI-fonderna kommer att investeras i produktion av förnybar energi, och den genomsnittliga årliga efterfrågan på fjärrvärme och kylenergi för renoverade offentliga byggnader ska uppgå till 50 kWh/m2 2023 (250 kWh/m2 2013). Kroatien står inför sociala utmaningar i form av höga nivåer av fattigdom och social utestängning. Det nationella målet är att minska antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning med 150 000 till 2020. För att uppnå detta mål kommer ESI-fonderna att investeras i åtgärder för att främja integration i samhället och på arbetsmarknaden av utsatta grupper, förbättra tillgången till hälso- och sjukvård, förbättra tillgången till sociala tjänster av hög kvalitet, inklusive stöd till övergången från institutionaliserade tjänster till samhällsbaserade tjänster, förebygga och hantera diskriminering, utveckla socialt entreprenörskap och genomföra projekt för stadsförnyelse. Fonderna kommer dessutom att användas för att stödja den nationella reformen av Kroatiens offentliga förvaltning genom bättre och sund förvaltning av offentliga finanser, avskaffande av onödiga förfaranden, utveckling av e-förvaltning och bekämpning av korruption. Dialogen med arbetsmarknadens parter och det civila samhället kommer att vidareutvecklas, och rättssystemets effektivitet kommer att ökas för att påskynda de rättsliga förfarandena och garantera opartiskhet. ESI-fonderna kommer att bidra till att göra jordbrukets livsmedelsindustri, vattenbruket och fisket mer konkurrenskraftiga och miljövänliga i Kroatien. Fonderna kommer att användas för att omstrukturera och modernisera över 1 800 jordbruksföretag, minst 1 000 unga jordbrukare kommer att få startbidrag för att bidra till generationsskiftet i landsbygdsområden och fonderna kommer att främja användningen av förvaltningskontrakt till stöd för biologisk mångfald som täcker mer än 101 000 hektar jordbruksmark. Kroatien siktar på att uppnå en balanserad regional utveckling och minska den ekonomiska nedgången i landsbygdsområden, bland annat genom utveckling av alternativa ekonomiska verksamheter. ESI-fonderna kommer dessutom att användas för att förbättra och diversifiera den lokala ekonomin i kustområden, stärka landets tillväxtpotential inom havs- och sjöfartssektorerna, göra fisket och vattenbruket mer hållbart och stärka ekosystem och biologisk mångfald i vattenmiljöer. Vattenbruksproduktionen förväntas öka med 400 %. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Kroatien planerar att anslå över 440 miljoner euro från ESI-fonderna till finansieringsinstrument för att stödja små och medelstora företag, forskning och utveckling och innovation, energieffektivitet, stadstrafik, egenföretagande och socialt entreprenörskap. Programmet är ambitiöst med tanke på att Kroatien inte hade några finansieringsinstrument under den föregående programplaneringsperioden. I detta sammanhang bör Kroatien överväga att använda finansieringsinstrument inom IKT, stadsutveckling och transportinfrastruktur. Kroatien kommer att lägga minst 400 miljoner euro på integrerade territoriella instrument som ska användas för hållbar stadsutveckling och projekt för lokalt ledd utveckling i landsbygds-, fiske- och sjöfartsområden. Leader-strategier för lokalt ledd utveckling kommer att täcka 1,5 miljoner människor i landsbygdsområden under programperioden 2014–2020. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 2 (nationella) 1 1 9 Tillgängliga medel (euro) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Kroatien ska anta en rad strategier och investeringsplaner före årsslutet 2016 för att uppfylla förhandsvillkoren för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna. Man planerar bland annat att anta en strategi för smart specialisering, bredbandsstrategier och digitala strategier, en strategi för hantering av naturrisker, en prissättningsstrategi för vatten, en förvaltningsplan för avrinningsområden, avfallshanteringsplaner och program för förebyggande av avfall, en integrerad transportstrategi, en huvudplan för sjukhus, ett program för utveckling av yrkesutbildningssystemet och en utvecklingsstrategi för den offentliga förvaltningen. Två av förhandsvillkoren för EHFF när det gäller administrativ kapacitet för genomförandet av kontroller av och rapporter om fiskekapaciteten är endast delvis uppfyllda. Handlingsplaner för att uppfylla dessa förhandsvillkor ska ha genomförts senast den 31 december 2016. 3. Förvaltning av ESI-fonderna En nationell samordningskommitté (inom regeringen) kommer att samordna genomförandet av de fyra nationella programmen och programmen inom det europeiska territoriella samarbetet. Med tanke på den stora ökningen av Kroatiens ESI-medel under perioden 2014–2020 bör även den tekniska och administrativa kapaciteten ökas avsevärt, både inom förvaltnings- och kontrollsystemet och ute hos projektstödmottagarna. 4. Förenkling för stödmottagarna Olika verktyg kommer att tas fram, bland annat en webbplats för stödmottagare, en samordnad mekanism för information om ESI-fonderna och förenklade förfaranden för ansökning och urval av projekt. Kroatien planerar även att använda det förenklade kostnadsalternativet.

1. ESI-fonderna i Cypern Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna

Cypern omfattas av ett ekonomiskt anpassningsprogram för perioden 2013–2016 som ett villkor för landets finanspaket på 10 miljarder euro (som består av 9 miljarder euro från Europeiska stabilitetsmekanismen och 1 miljard euro från Internationella valutafonden (IMF)). Eftersom Cyperns ekonomiska klimat fortfarande är problematiskt ligger landet efter med vissa av sina nationella mål för Europa 2020-strategin. Cyperns nuvarande sysselsättnings- och fattigdomsgrad skiljer sig t.ex. avsevärt från de nationella målen. De två utbildningsindikatorerna i Europa 2020-strategin har förbättrats 2014 och uppfyller de nationella målen, men Cypern har den lägsta anställbarhetsgraden för utexaminerade akademiker i EU (64,9 % jämfört EU-genomsnittet på 80,7 % för 2013). FoU som andel av BNP ligger fortfarande något under det nationella målet. Klimatindikatorerna i Europa 2020-strategin är på väg att uppfyllas. Indikatorn för energieffektivitet för 2013 översteg det årliga delmålet, och indikatorn för förnybara energikällor är tillfredsställande. Cyperns miljöresultat är dock fortfarande mycket dåliga, särskilt när det gäller hantering av fast avfall, där återvinningsgraden är låg. Viktigaste prioriteringar och resultat ESI-fondens program för perioden 2014–2020 är utformade kring tre centrala prioriteringar: 1) konkurrenskraft, 2) sysselsättning och social delaktighet, och 3) hållbar användning samt skydd av naturresurser. ESI-fonderna kommer att användas för strukturell diversifiering av ekonomin och förbättrad konkurrenskraft genom åtgärder för att stärka företagens innovation och uppmuntra samarbete mellan företag och forskningsinstitut inom de områden som kartlagts i strategin för smart specialisering. Entreprenörskap och konkurrenskraft för små och medelstora företag kommer att främjas, särskilt inom turism, jordbrukets livsmedelsindustri och vattenbruk (produktionen ska ökas med 46 %). ESI-fonderna ska stödja över 600 små och medelstora företag och skapa 1 200 nya arbetstillfällen, medan FoU-investeringarna som andel av BNP bör öka från 0,47 % av BNP 2012 till 0,5 % 2020, även med hjälp av privata investeringar. ESI-fonderna kommer även att stödja investeringar inom fisket för att minska fiskets negativa inverkan på den marina miljön och stödja små och medelstora företag inom vattenbruket och beredningssektorn. Cypern vill förbättra e-förvaltningen och det digitala företagandet genom investeringar i IKT samt öka små och medelstora företags IKTanvändning. Cypern förväntar sig också att täckningen av höghastighetsbredband ska nå 50 % av hushållen, och antalet privatpersoner och små och medelstora företag som använder IKT förväntas öka med 10 respektive 6 %. ESI-fonderna kommer att investeras i sysselsättning och social sammanhållning för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, med fokus på utsatta grupper som arbetslösa, långtidsarbetslösa och särskilt ungdomar. Ungdomar kommer att få stöd genom sysselsättningsinitiativet för unga. Fler än 14 000 arbetslösa förväntas få stöd genom insatser via ESI-fonderna, varav de flesta (9 000) är ungdomar. Av dessa kommer 5 800 personer att få stöd från sysselsättningsinitiativet för unga och återstoden från ESF. Tack vare stödet från ESI-fonderna förväntas deltagandet på arbetsmarknaden och sysselsättningsgraden öka för att nå målet 75–77 % 2020 (67,3 % 2014). ESI-fonderna förväntas också bidra till att förstärka den offentliga förvaltningen. Dessutom kommer ESI-fonderna att bidra till att förbättra den sociala delaktigheten genom att hjälpa utsatta personer att ta sig in på arbetsmarknaden och genom att stödja bildandet av 180 sociala företag, vilket i sin tur kommer att hjälpa Cypern att uppnå sitt mål för fattigdomsminskning på 19,3 % 2020 (från 27,8 % 2013). ESI-finansiering förväntas också bidra till att förbättra livslångt lärande och yrkesutbildning, framför allt genom att anpassa färdigheterna till arbetsmarknadens behov. Fonderna kommer att hjälpa Cypern i övergången till ett utsläppssnålt och resurseffektivt samhälle genom att främja energieffektivitet (2020-målet är 14,3 %, jämfört med 12,3 % 2011) och förbrukningen av förnybar energi (13 % 2020 jämfört med 7,7 % 2011). Dessutom kommer cirka 3 500 hushåll att få hjälp med att förbättra sin energiförbrukning så att de får en högre energiförbrukningsklassificering. ESI-fonderna kommer också att användas för att lösa landets trängande behov av att uppfylla EU-kraven för hantering av fast och flytande avfall. Cypern förväntas öka sin återvinningsgrad till 50 %, och 2 300 hushåll (räknat i personekvivalenter) ska få förbättrad behandling av avloppsvatten. ESI-fonderna kommer även att användas för att slutföra investeringarna i Cyperns TEN-T-hamn och dess anslutningar, vilket förväntas leda till att varutransporten ökar från cirka 300 000 TEU till 1 miljon TEU. Förbättringar av rörligheten i städer, särskilt i Nicosia, bör leda till att dubbelt så många människor använder kollektiva färdmedel. Ejflu-stödet kommer att inriktas på investeringar för att främja hållbar förvaltning och användning av naturresurser, bevarande av biologisk mångfald, klimatanpassning och skapande av nya arbetstillfällen i landsbygdsområden. EHFF-stödet kommer att inriktas på skydd och återställande av marina biologiska resurser. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Cypern ämnar bevilja 15 miljoner euro till finansieringsinstrument som stöder små och medelstora företag. Man har börjat göra förhandsbedömningar för att utvärdera möjligheterna till kapital-, lån- och garantiordningar inom ramen för stödet till små och medelstora företag, IKT, energisektorn och investeringar i miljö och transport. Cypern har anslagit ett stort belopp (20 % av Eruf-finansieringen, dvs. omkring 60,2 miljoner euro) till hållbar stadsutveckling. Målet är att främja integrerade åtgärder för att hantera de ekonomiska, miljömässiga och sociala problemen i de fyra största städerna. Detta är långt mer än de minst 5 % som krävs enligt EU-lagstiftningen. Integrerade territoriella investeringar kommer inte att göras, men initiativ för lokalt ledd utveckling kommer att genomföras inom ramen för Ejflu- och EHFF-programmen. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 2 (nationella) 1 1 5 Tillgängliga medel (euro) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna De särskilda förhandsvillkoren för EHFF rörande rapportering om fiskekapacitet är delvis uppfyllda, och en handlingsplan finns. Fem av elva tematiska förhandsvillkor är inte uppfyllda. Det viktigaste av dessa är bredbandsnät, prissättningsmetoden för vatten och planeringen av avrinningsområden, inklusive återvinning och återanvändning av avfall. Handlingsplaner har tagits fram, och måldatum har fastställts. Det allmänna förhandsvillkoret för statistik och indikatorer är inte uppfyllt, men en handlingsplan har utarbetats för att uppfylla detta förhandsvillkor till december 2015. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Antalet program för Cypern har inte ändrats jämfört med programperioden 2007–2013. Landet har inrättat en enda förvaltande myndighet (generaldirektoratet för EU-program, samordning och utveckling) och en gemensam övervakningskommitté för att samordna programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF-programmen. Ett gemensamt informationssystem används för samtliga program. 4. Förenkling för stödmottagarna De cypriotiska myndigheterna kommer i större utsträckning att använda metoder för förenklade kostnader och uppgradera det särskilda informationssystemet. De planerar också att förbättra användningen av elektroniska formulär och driftskompatibiliteten mellan de nationella administrativa tjänsterna för automatiskt utfärdande och minska antalet nödvändiga handlingar och intyg.



1. ESI-fonderna i Tjeckien Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna De rådande makroekonomiska tendenserna är positiva. Den tjeckiska ekonomin återgick till tillväxt under 2014 efter två års avmattning. Negativa demografiska tendenser förväntas dock leda till ökningar av både pensions- samt hälso- och sjukvårdsutgifterna på lång sikt. Ekonomin hör för närvarande till gruppen måttliga innovatörer och förväntas röra sig uppåt i mervärdeskedjan. Arbetslösheten har minskat, men arbetsmarknaden kännetecknas av lågt deltagande av vissa grupper och glapp mellan tillgång och efterfrågan på kompetens. Analysen av Tjeckiens Europa 2020-mål visar på avsevärda luckor i fråga om ökade FoUutgifter på nationell och regional nivå (särskilt när det gäller privata investeringar), förbättring av energieffektiviteten, högskolereformer, korruptionsbekämpning och korrekt tillämpning av bestämmelserna om offentlig upphandling. De politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen innehåller förslag om inrättandet av ett centralt register för offentliga kontrakt, korrekt genomförande av korruptionsbekämpningsplanen, en reform av högskolan och ökat deltagande för mindre gynnade barn i utbildningen, t.ex. romer. Viktigaste prioriteringar och resultat Under perioden 2014–2020 kommer ESI-fonderna att användas för att stärka den tjeckiska ekonomins konkurrenskraft och innovationsförmåga genom att investera 2,5 miljarder euro i forskning, teknisk utveckling och innovation. Landet har tagit igen eftersläpningen av FoU-investeringar genom ökade anslag från ESI-fonderna och förväntas öka FoU-avgifterna som andel av BNP till 2,97 % 2020. Investeringarna kommer att användas för att ge ett uppsving åt strukturer och kapacitet för forskning och innovation och förbättra samarbetet mellan forskningssektorn, företag och högskola. Över 2 miljarder euro (1,4 % av BNP) från fonderna kommer att utgöra den främsta finansieringskällan för stöd till övergången till ett utsläppssnålt samhälle. Den tjeckiska industrins energi- och resursintensitet (främst kol) är en av de högsta i EU. De viktigaste resultaten inom detta område förväntas bli ökad produktion av energi från förnybara energikällor (med 83 MW) och minskade utsläpp av växthusgaser (920 000 ton koldioxid per år). ESI-fonderna kommer att bidra med 2,8 miljarder euro till miljöskydd och effektiv resursanvändning. Investeringen kommer att användas för åtgärder för förbättrad vattenkvalitet (t.ex. förbättrad vattenförsörjning för ytterligare 150 000 personer), avfallshantering (t.ex. en årlig ökning av avfallsåtervinningskapaciteten på 700 000 ton), luftkvalitet, förbättring av den biologiska mångfalden, målet att 400 000 hektar mark ska omfattas av ekologiskt jordbruk samt åtgärder för att hjälpa jordbrukare att uppnå åtagandena för miljöåtgärder och klimatrelaterade åtaganden inom jordbruket, som berör 870 000 hektar mark. EHFF kommer att bidra till att göra det tjeckiska fisket och vattenbruket mer hållbart genom effektivare och miljövänliga produktionsåtgärder. Inom transporten kommer ett anslag på 6,2 miljarder euro att stödja hållbara transporter och bidra till att avlägsna flaskhalsar i viktiga nätinfrastrukturer. Detta kommer även att bidra till att täppa till luckor i TEN-T och förbättra driftskompatibiliteten för järnvägsnätet. En sträcka på 140 km järnvägslinjer ska byggas om eller uppgraderas för att bidra till en heltäckande övergång till hållbar rörlighet. Infrastrukturförbättringarna kommer att bidra till att landets regioner blir mer tillgängliga och leda till att fler människor använder kollektiva färdmedel i städerna. Ett belopp på 200 miljoner euro från ESI-fonderna har dessutom öronmärkts för uppgradering och förbättrad säkerhet för högspänningsnät. Nästan 1,4 miljarder euro kommer att användas för att främja hållbar och högkvalitativ sysselsättning och stödja arbetskraftens rörlighet, med särskild inriktning på missgynnade grupper som lågkvalificerade arbetstagare, äldre eller ungdomar (stöd till 585 000 personer, varav 230 000 förväntas förvärva nya kvalifikationer). ESI-fonderna kommer även att användas för social delaktighet och utbildning, där anslag på 2 miljarder euro var kommer att inriktas på att hjälpa personer i svårigheter och personer från missgynnade grupper. Dessa medel kommer även att användas för att förbättra kvaliteten på sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster och investera i utbildning. När det gäller allmännyttiga tjänster kommer 30 nya rörliga hälso- och sjukvårdsteam och 83 vårdinrättningar att inrättas och utbildning på alla nivåer att stödjas, vilket ska ge lika tillgång till förskola, grundskola och gymnasium av hög kvalitet. ESI-fonderna kommer även att användas för att utveckla universiteten genom att förbättra deras personalledning och underlätta tillträdet till högre utbildning (869 elever i nya kandidatprogram). Cirka 180 miljoner euro kommer att användas för att öka effektiviteten och insynen i den offentliga förvaltningen och rättssystemet, minska administrativa bördor, förbättra personalens kompetens och effektivisera personalledningen. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Enligt planerna ska cirka 763 miljoner euro från de sammanhållningspolitiska programmen kanaliseras via finansieringsinstrument. Detta är mer än dubbelt så mycket som beloppen under föregående programperiod. De huvudsakliga insatsområdena är stöd till små och medelstora företag, transportinfrastruktur, investeringar i energieffektivitet och i mindre utsträckning resurseffektivitet. Det lagstadgade kravet att 5 % av Eruf-medlen ska användas för hållbar stadsutveckling kommer att uppfyllas tack vare investeringar från programmet ”Prague the Growth Pole” och sju integrerade territoriella investeringar (ITI) kommer att genomföras i de största storstadsområdena. Det sammanlagda ITI-anslaget uppgår till 1 miljard euro från Eruf och 223 miljoner euro från Sammanhållningsfonden. Lokalt ledd utveckling kommer att bli särskilt viktigt för utvecklingen av landsbygdsområden genom en flerfondsstrategi. Detta kommer att omfatta finansiering från Eruf (418 miljoner euro), Ejflu (115 miljoner euro) och ESF (64 miljoner euro). Dessa medel kan användas för integrerade och sektorsövergripande lokala utvecklingsstrategier som genomförs av lokala grupper som är organiserade i cirka 160 lokala aktionsgrupper som täcker 55 % av befolkningen. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 8 (nationella) 1 1 7 Tillgängliga medel (euro) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna De strategiska ramarna för vissa investeringsområden (dvs. FoU och IKT) har inte slutförts. Handlingsplaner har antagits för elva tematiska och tre allmänna förhandsvillkor. 3. Förvaltning av ESI-fonderna

Tjeckien har rationaliserat förvaltningen av ESI-fonderna och centraliserat den genom att minska antalet program (åtta sammanhållningspolitiska program jämfört med 17 under programperioden 2007–2013) och antalet förmedlande organ. Ministeriet för regional utveckling är den nationella samordningsmyndigheten. Ökad samordning mellan fonderna garanteras genom övervakningskommittéer, samordnade ansökningsomgångar och arbetsgrupper. Civilförvaltningslagen från 2014 ska bidra till att förbättra den administrativa kapaciteten. 4. Förenkling för stödmottagarna Tjeckien vill minska den administrativa bördan för stödmottagarna och förvaltningen genom att minska antalet program och förmedlande organ, införa ett nytt övervakningssystem för hela genomförandestrukturen och använda en gemensam metod för samtliga program. Finansieringsinstrument och alternativ som förhandsbetalningar och förenklade kostnader kommer att användas i större utsträckning.

1. ESI-fonderna i Danmark Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Den danska ekonomin drabbades relativt hårt av finanskrisen, vilket ledde till en stor ökning av arbetslösheten bland ungdomar och personer med utländsk bakgrund. Även om Danmark har ett företagsvänligt klimat är det få små och medelstora företag som växer, vilket delvis beror på att få innovationer omvandlas till vinst, dålig utveckling av entreprenörsförmåga och den primära sektorns behov av ökad innovation för mer hållbar produktion. Danmark har dock fortfarande vissa problem med arbetskraftens kompetens. Färre personer har yrkesutbildning, en minskande andel personer med invandrarbakgrund (särskilt män) utbildar sig och andelen elever som slutar skolan i förtid är fortsatt hög. Dessa problem togs upp i en av de politiska rekommendationerna för Danmark inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2014. Danmark visar generellt goda miljöresultat. Landets insatser för att nå målet för utsläpp av växthusgaser verkar dock ha mattats av. Pressen är fortfarande hög på livsmiljöer och vatten, vilket främst beror på intensivt utnyttjande av mark och fiskeresurser, urlakning av näringsämnen från marken osv. Danmark är ett rikt land med förhållandevis små interna socioekonomiska skillnader jämfört med andra medlemsstater och hanterar de flesta av sina problem genom nationella ordningar. Eftersom anslaget från ESI-fonderna till Danmark är blygsamt inriktas programmen främst på att lösa ovannämnda problem. Viktigaste prioriteringar och resultat Ett belopp på 300 miljoner euro från ESI-fonderna ska hjälpa små och medelstora företag inom industrin, tjänstesektorn, jordbruket, vattenbruket och fisket att bli att mer innovativa och bättre på att omvandla innovation till vinst. ESI-fonderna investeras också i åtgärder för att öka företagens konkurrenskraft, där stödet inriktas på kluster och samarbetsnätverk. Dessutom syftar en stor del av de miljö- och klimatrelaterade investeringarna också till att förbättra företagens konkurrenskraft och tillväxt. Danmark kommer dessutom att använda ESI-fonderna för att utveckla kartlagda tillväxtområden, både inom individuella företag och i form av regionala strategier för smart specialisering. Det förväntas att 3 200 företag kommer att börja delta i samarbetsnätverk, även med kunskapsinstitut, och över 4 000 företag förväntas lansera innovativa lösningar eller produkter. Danmark kommer även att använda 270 miljoner euro från ESI-fonderna inom området social delaktighet, med målet att hjälpa människor i utkanten av arbetsmarknaden och förbättra anställbarheten genom att hjälpa fler att slutföra yrkesutbildning och högre utbildning (nationella medel kommer att finnas tillgängliga för att hjälpa personer som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden). På så sätt kommer ESI-fonderna att bidra till att bemöta de politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Totalt kommer omkring 5 500 arbetstillfällen att skapas. Dessutom förväntas investeringarna i utbildning att avsevärt öka anställningsmöjligheterna för ytterligare 52 000 personer. Danmark kommer att investera mer än 635 miljoner euro från ESI-fonderna i miljö och klimat. Landets miljöinvesteringar kommer att inriktas på skydd och bevarande av naturtillgångar, förbättring av vattenkvaliteten och den biologiska mångfalden och miljövänligt och hållbart utnyttjande av odlad mark och fiskbestånd (även inom vattenodlingssektorn) i linje med den nya gemensamma fiskeripolitiken. Inom fisket kommer ESI-fonderna t.ex. att bidra till att minska oönskade fångster med 5 000 ton och öka den ekologiska vattenbruksproduktionen med 3 000 ton till 2023. Inom jordbruket kommer ESIfonderna även att omfatta stöd för bevarande av landskap och biologisk mångfald som täcker ett område på minst 3 400 km² (eller mer än 10 % av jordbruksmarken). Av Danmarks totala miljö- och klimatinvesteringar kommer 91 miljoner euro att investeras i övergången till ett utsläppssnålt samhälle med en minskning av utsläppen av växthusgaser med 51 000 ton och av energiförbrukningen med 905 000 GJ. Detta kommer att hjälpa Danmark att uppnå sitt mål enligt Europa 2020-strategin att minska utsläppen av växthusgaser med 20 %. Förbättrad resurseffektivitet är ett led i Danmarks strategi för att öka företagens konkurrenskraft, och de medel som läggs på konkurrenskraft kommer även att bidra till övergången till ett utsläppssnålt samhälle. Totalt planerar Danmark att använda omkring 577 miljoner euro (46 % av det totala anslaget från ESI-fonderna) för bekämpning av klimatförändringar. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Danmark anslog 28 miljoner euro till finansieringsinstrument under perioden 2007–2013. För perioden 2014–2020 har Danmark gjort det möjligt för regionerna att använda medel från finansieringsinstrument för investeringar i företagsutveckling och förbättringar av företagens energi- och resurseffektivitet. Danmark kommer att använda 5 % av Eruf-anslaget för hållbar stadsutveckling, med fokus på företagsutveckling genom innovation och energi- och resurseffektivitet. Dessa stadsutvecklingsåtgärder kommer att integreras i bredare strategier för att hantera sociala, ekonomiska, demografiska, miljömässiga och/eller klimatrelaterade problem i vissa stadsområden. Sammanlagt 26 lokala aktionsgrupper som täcker både landsbygds- och kustområden stöds genom Leader-metoden. De kommer att arbeta för att öka de befintliga turismrelaterade verksamheterna, utveckla småföretag, skapa tjänster och stödja hållbart fiske. Åtgärderna kommer att bidra till att skapa arbetstillfällen och förbättra levnadsvillkoren för lokalbefolkningen. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden) Ejflu EHFF ETS Antal program 2 (nationella) 1 1 5 Tillgängliga medel (euro) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Danmark uppfyller samtliga förhandsvillkor för stöd från ESI-fonderna.

3. Förvaltning av ESI-fonderna Eruf- och ESF-programmen genomförs via sex regionala tillväxtforum med Erhvervsstyrelsen, den danska näringslivsmyndigheten, som förvaltande myndighet. Programmen förvaltas av samma förvaltande myndigheter på regional nivå. Ejflu och EHFF förvaltas av den danska jordbruks- och fiskerimyndigheten. Genomförandet av Leaderåtgärderna har delegerats till Erhvervsstyrelsen, vilket garanterar nära samordning mellan fonderna. De två förvaltande myndigheterna är dessutom medlemmar i varandras övervakningskommittéer (för Eruf/ESF respektive Ejflu/EHFF). Dessutom planerar de två förvaltande myndigheterna samordningsmöten mellan de två uppsättningarna av fonder för att öka effektiviteten i genomförandet. Både ESF och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt har mål för social delaktighet, men ESF är mer arbetsmarknadsrelaterad. Överlappning mellan de båda fonderna undviks genom en tydlig åtskillnad mellan respektive mål och genom att de två förvaltande myndigheterna ingår i varandras övervakningskommittéer. 4. Förenkling för stödmottagarna Potentiella stödmottagare kommer att ha elektronisk tillgång till förvaltningen av fonden (enligt initiativet för esammanhållning). Potentiella stödmottagare som inte har omedelbar tillgång till e-sammanhållning kommer fortfarande att ha tillgång till fonden på annat sätt. Danmark planerar även att utöka användningen av förenklade kostnadsalternativ.

1. ESI-fonderna i Estland Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Estland har visat prov på en anmärkningsvärd flexibilitet för att klara av den ekonomiska krisen. Den reala BNP:n förväntas återgå till de nivåer som nådde före krisen under 2016. Trots att ekonomin i stort har förbättrats återstår allvarliga strukturella utmaningar. Dessa måste lösas för att göra den estniska ekonomin mer kunskapsbaserad, innovativ, inkluderande och hållbar. Det verkar saknas samordning i den statliga finansieringen av forskning och innovation, och finansieringen bör inriktas på ett begränsat antal områden för smart specialisering. Högskolesystemet måste fortfarande anpassas till företagens och forskningsinstitutionernas behov, innovationskapaciteten är låg och få företag samarbetar med forskningsinstitutioner. Den krympande arbetskraften i kombination med låg arbetsproduktivitet kommer att bli ett problem på medellång till lång sikt. Den ambitiösa reformen för arbetskapacitet började genomföras först nyligen. Brist på barnomsorg gör det svårare för föräldrar att återvända till arbete. Tillgången till och kvaliteten på allmännyttiga tjänster varierar på lokal nivå. Estland måste göra mer för att öka attraktionskraften hos yrkesutbildning och praktik. Landet bör också främja entreprenörskap och sysselsättningsskapande runtom i landet för att förhindra att skillnaderna i ekonomisk utveckling ökar. Estlands resursintensitet är fortfarande mycket hög. Landet kommer sannolikt inte att uppfylla sina effektivitetsmål för 2020. Insatserna för att förbättra energieffektiviteten i bostäder och industri måste ökas. Estland bör även arbeta för att införa mer hållbara transportsätt. Dessa utmaningar återges i de politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Viktigaste prioriteringar och resultat Estland kommer att använda ESI-fonderna för att öka den privata sektorns FoU-utgifter till 2 % av BNP till 2023 (1,26 % 2012). FoU-finansieringsprogrammen kommer att anpassas till Estlands ram för smart specialisering. Estland kommer även att använda ESI-fonderna för att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft, och siktar på att öka antalet exporterande företag till 15 700 (11 281 år 2012). Medlen till landsbygdsutveckling kommer att riktas bättre för att uppnå positiva förändringar i landsbygdsekonomin. Särskilda ordningar planeras för att utveckla småjordbruk och hjälpa unga jordbrukare att etablera jordbruksföretag. Estland kommer att uppmuntra korta livsmedelsförsörjningskedjor och investera i beredning och saluföring av jordbruksprodukter. ESI-fonderna kommer även att användas för att stärka den digitala ekonomin, med målet att 60 % av landet ska ha bredbandshastigheter på 100 Mbps eller mer (3,6 % 2012). Landet kommer även att investera i sysselsättning för att öka sysselsättningsgraden till 76 % (73,3 % 2013). Man planerar att uppnå detta t.ex. genom att reformera bedömningen av arbetsförmåga. Målet är att bibehålla den BNP-andel som skapas utanför Tallinn och Tartu på nivån 30 %. På utbildningsområdet är målet att nå 75 % slutförda praktikperioder med gott resultat (50 % 2013), vilket motsvarar cirka 8 000 personer. Dessutom kommer över 350 000 karriärrådgivningar att erbjudas ungdomar och personer i anställningsbar ålder. Finansieringen av social delaktighet kommer att användas för att förkorta väntelistorna för barnomsorg och förskola till ett beräknat antal på 300 från 4 430 år 2012. Ungdomsarbetstjänster kommer att hjälpa omkring 200 000 deltagare. Hälso- och sjukvårdsinfrastrukturen kommer att optimeras och primärvården och förebyggandet av sjukdomar stärkas. Finansieringen av administrativ kapacitetsuppbyggnad ska användas för att öka procentandelen personer som är nöjda med kvaliteten på allmännyttiga tjänster till 85 % (67 % 2012). Stödet till transport kommer att användas för att utveckla TEN-T samt miljövänliga och utsläppssnåla transportsystem. Estland planerar t.ex. att öka antalet tågpassagerare per år till 8,4 miljoner från 4,2 miljoner 2013. Investeringen i ett utsläppssnålt samhälle förväntas uppnå energibesparingar på upp till 45 % för 40 000 lägenheter. Estland planerar använda medlen för miljö och klimatanpassning för att uppfylla de grundläggande kraven i regelverket inom vattensektorn och säkerställa motståndskraft mot katastrofer. Medlen kommer även att användas för att bevara den biologiska mångfalden genom att investera i upprätthållande av delvis naturliga livsmiljöer (2,6 % av jordbruksmarken) och ekologiskt jordbruk (14 % av jordbruksmarken). Över 70 % av det utnyttjade jordbruksområdet bör omfattas av system för att förbättra biologisk mångfald och markförvaltning. Vattenskydd inom jordbruket och nedlagda torvproduktionsområden hör till prioriteringarna. Det estniska fisket och vattenbruket kommer att göras mer hållbara. De marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer kommer att förbättras, och oönskade fångster förväntas minska med 21 ton. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Estland kommer att öka anslagen till finansieringsinstrument med cirka 50 % jämfört med föregående period, till ett värde på 215,5 miljoner euro. Låne-, garanti- och kapitalinstrument kommer att användas för att stödja små och medelstora företag samt forskning och innovation. Enligt förhandsbedömningen finns inget utrymme för finansieringsinstrument som finansieras av ESI-fonderna på området energieffektivitet och miljöinfrastruktur. Av Eruf-anslaget används 5 % för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling. Lokalt ledda utvecklingsstrategier i landsbygdsområden kommer att genomföras av 34 lokala aktionsgrupper, varav åtta inom fisket. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden) Ejflu EHFF ETS Antal program 1 1 1 4 Tillgängliga medel (euro) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256

2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Av de 29 tillämpliga förhandsvillkoren var 15 inte uppfyllda vid tidpunkten för antagandet av partnerskapsöverenskommelsen. Sedan dess har Estland rapporterat att handlingsplaner har genomförts för att uppfylla elva av dessa. Landet räknar med att uppfylla de fyra återstående förhandsvillkoren under 2016, dvs. förebyggande och hantering av risker, övriga transportsätt, aktiv integration samt statistiska system och resultatindikatorer. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Estland har endast ett sammanhållningspolitiskt flerfondsprogram under perioden 2014–2020 jämfört med tre under föregående period. Finansministeriet agerar som förvaltande myndighet, attesterande myndighet (vars uppgifter har slagits ihop med den förvaltande myndighetens) och revisionsmyndighet. Fem andra ministerier agerar som förmedlande organ på första nivån och 13 centrala organ eller andra organisationer agerar som förmedlande organ på andra nivån (två har lagts till för den nya perioden). Inga större ändringar har gjorts av genomförandesystemen för Ejflu och EHFF. På statlig nivå används den statliga budgetstrategin för att samordna alla finansieringskällor. 4. Förenkling för stödmottagarna Ett antal lagar och riktlinjer har ändrats för att minska den administrativa bördan för stödmottagarna. Uppgiftsutbytet med sökande och stödmottagare kommer att digitaliseras fullständigt, utgifter betalas ut genom förenklade kostnadsalternativ när så är möjligt, och det finns även en möjlighet att kombinera bidrag och finansieringsinstrument.



1. ESI-fonderna i Finland Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Återställande av tillväxten och konkurrenskraften kombinerat med sysselsättningsskapande är den centrala utmaningen för den finska ekonomin. Företagens FoU-intensitet är på nedåtgående, vilket gör det svårt att nå det nationella målet för FoU-utgifter (4 % av BNP). Risker till följd av svaga exportresultat i samband med den industriella omstruktureringen måste hanteras. Finland kämpar fortfarande med att omvandla FoU-investeringar till framgångsrika exportprodukter. Landet bör öka finansieringen av nyetableringar, och företagen bör få mer hjälp med att göra affärer utomlands. Med tanke på den åldrande befolkningen och den krympande befolkningen i arbetsför ålder är det dessutom viktigt att arbetsmarknaden utnyttjar arbetskraftens fulla potential. Arbetslösheten låg på 8,7 % 2014 och ökar, särskilt bland ungdomar och äldre arbetstagare. En annan utmaning för Finland är den försvagade balansen i de offentliga finanserna och riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet till följd av demografiska tendenser. De politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen är utformade för att hantera dessa frågor. Viktigaste prioriteringar och resultat Finland siktar på att förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft genom att investera 644 miljoner euro i diversifiering av företagsstrukturer och öka antalet växande, innovativa och internationellt expanderande företag. Åtgärderna kommer därför inriktas på nyetableringar och utveckling av nya företagsverksamheter. Ejflu kommer att inriktas på investeringar direkt på gårdarna, investeringar i livsmedelsberedning och diversifiering av jordbrukens verksamheter. Över 1 miljard euro har anslagits för investeringsstöd. Cirka 15 000 jordbruk kommer att stödjas. Forsknings- och innovationsinvesteringar på 398 miljoner euro kommer att inriktas på att öka innovationskapaciteten, särskilt bland tillväxtföretag och nyetableringar inom utvalda områden för smart specialisering. Finland siktar på att förbättra sin förmåga att omvandla forskning och innovation till kommersiella produkter och tjänster. Med hjälp av dessa investeringar och Ejflu-finansiering för samarbete och innovation vill Finland dessutom öka sina forsknings- och innovationsutgifter i förhållande till BNP till 4,0 % 2020 (3,31 % 2013). Finland kommer att anslå 219 miljoner euro till övergången till ett utsläppssnålt samhälle. Detta kommer att bidra avsevärt till att öka användningen av förnybar energi från 33 % (2011) till 38 % (2020). Finansieringen från ESI-fonderna kommer främst att stödja forsknings- och innovationsverksamheter inom sektorn för utsläppssnål teknik, införande av nya tekniker och utveckling och kommersialisering av utsläppssnåla produkter, tjänster och tillverkningsmetoder. För att skydda miljön och främja resurseffektivitet kommer EHFF att bidra till att göra fisket och vattenbruket mer hållbart och förbättra de marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer. Inom Ejflu har 1,6 miljarder euro anslagits för åtgärder för miljö och klimatvänligt jordbruk. Målet är att minska jordbruksverksamhetens miljöskadliga effekter på mark, yt- och grundvatten och luft genom att främja användningen av miljövänliga metoder och hantera odlingsförhållandena. Över 81 % av jordbruksmarken beräknas omfattas av förvaltningskontrakt för att förbättra vattenförvaltningen. Ett belopp på 1,8 miljarder euro har anslagits för jordbruksområden med naturliga begränsningar i syfte att främja biologisk mångfald inom jordbruket. Ett belopp på 347 miljoner euro ska investeras i sysselsättning och åtgärder för att minska arbetslösheten. Finansieringen från ESI-fonderna kommer särskilt att inriktas på ungdomar och personer med en mindre gynnsam ställning på arbetsmarknaden och siktar på att hjälpa omkring 40 000 arbetslösa personer. Finansieringen kommer att användas för åtgärder för förlängning av arbetslivet, balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft och ökad rörlighet för arbetskraften. Stödet för underlättande av diversifiering, skapande och utveckling av småföretag i landsbygdsområden kan i sin tur bidra till att skapa omkring 6 000 arbetstillfällen. Allmän och yrkesinriktad utbildning kommer att få 199 miljoner euro i stöd. Åtgärderna kommer att inriktas på att öka antalet kompetenta arbetstagare, förstärka ungdomars yrkeskunskaper samt yrkeskunskaper för personer som inte har slutfört sin yrkesutbildning, förbättra tjänsterna under övergångsperioden mellan skola och arbete och förbättra utbildningens kvalitet i stort. I landsbygdsområden kommer kunskapsöverföring att tillhandahållas genom utbildning av över 20 000 personer (främst jordbrukare). ESI-finansieringen för social delaktighet (248 miljoner euro) kommer att bidra till att bekämpa fattigdom, social utestängning och marginalisering. Över 15 000 personer kommer att omfattas av stödet, främst personer som står utanför arbetsmarknaden.

Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg Finland planerar att anslå omkring 1,5 miljoner euro till finansieringsinstrument för aktieinvesteringar inom det operativa programmet för Åland. Detta är en avsevärd minskning jämfört med perioden 2007–2013. Finland undersöker möjligheter att utöka användningen av finansieringsinstrument. Av Eruf-anslagen ägnas cirka 5 % åt hållbar stadsutveckling i sex storstadsområden (Helsingfors, Esbo, Vanda, Uleåborg, Tammerfors och Åbo) via ett verktyg för integrerade territoriella investeringar (ITI). Det främsta syftet med ITI-strategin är att stärka Finlands konkurrenskraft genom att använda landets största städer som utvecklings- och pilotmiljöer för innovation. Åtta lokala aktionsgrupper för fiske i Finland kommer att fortsätta att genomföra det framgångsrika initiativet för lokalt ledd utveckling. Aktionsgrupperna inrättades under den föregående programplaneringsperioden, men kommer att genomföra nya lokala utvecklingsstrategier baserat på lokala behov. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf) Ejflu EHFF ETS Antal program 2 (regionala) 2 1 8 Tillgängliga medel (euro) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna För Åland hade tre förhandsvillkor inte uppfyllts vid tidpunkten för antagandet av det operativa programmet: den regionala smarta specialiseringsstrategin, strategin för livslångt lärande och yrkesutbildningsstrategin. Dessa förhandsvillkor uppfylldes till den 30 juni 2015 enligt de överenskomna handlingsplanerna. 3. Förvaltning av ESI-fonderna Finland minskade antalet sammanhållningspolitiska program från sju under perioden 2007–2013 till två under perioden 2014–2020. Den administrativa reformen i regionerna pågår (minskat antal förmedlande organ). Samordning uppnås genom att de olika fonderna är representerade i programövervakningskommittéerna och via regionala samarbetsstrukturer. Eruf- och ESF-åtgärderna genomförs nu via samma flerfondsprogram. På Åland har Eruf-, ESF- och Ejflu-programmen en gemensam övervakningskommitté. 4. Förenkling för stödmottagarna De förvaltande myndigheterna för ESI-fonderna arbetar med att ta fram rutiner för att minska den administrativa bördan för stödmottagarna. Åtgärderna omfattar sammanslagning av funktioner (t.ex. att minska antalet förmedlande organ) och ökad användning av förenklade kostnadsalternativ.

1. ESI-fonderna i Frankrike Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Frankrike och dess regioner har många oförnekliga tillgångar (en dynamisk demografisk situation, rikt natur- och kulturarv, hög potential för förnybar energi, moderna transportnät), men landet står ändå inför två stora utmaningar. För det första minskar den franska ekonomins konkurrenskraft gradvis. Detta beror delvis på ett misslyckande att rikta om ekonomin mot mer kunskapsintensiva sektorer och omvandla forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamheterna till marknadsmässiga produkter och tjänster. För det andra har arbetslösheten varit hög under de senaste 30 åren. Under 2013 var arbetslösheten över 10 %, och arbetslösheten bland ungdomar under 25 års ålder nådde 23,5 % på det franska fastlandet. I de yttre randregionerna överskred den 50 %. Dessutom har målen för energi- och FoU-utgifter enligt Europa 2020-strategin ännu inte uppnåtts, och mer måste göras för att hantera fattigdom och andelen elever som lämnar skolan i förtid. Viktigaste prioriteringar och resultat Under perioden 2014–2020 ska ESI-fonderna användas för att uppnå Europa 2020-strategins mål. Eftersom den tillgängliga finansieringen är relativt begränsad i förhållande till den franska ekonomins storlek kanaliseras investeringarna till ett begränsat antal centrala tematiska mål enligt de politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Bland dessa mål finns forskning och innovation, stärkande av små och medelstora företags konkurrenskraft och åtgärder för att säkerställa tillträde till yrkesutbildning och arbetsmarknad för missgynnade personer. Ett belopp på 3 miljarder euro (11 % av ESI-fondernas sammanlagda budget för Frankrike) kommer att investeras i forskning och innovation. Fonderna kommer att bidra till att öka FoUkunskapsöverföringen mellan den akademiska världen och näringslivet, stärka forskning och innovation i företag och utveckla ett innovationsvänligt företagsklimat. Över 660 företag kommer att få stöd för att utveckla och lansera nya produkter. ESI-fonderna kommer dessutom att bidra till att minska skillnader i FoU-nivåerna mellan regionerna – under 2014 koncentrerades 75 % av FoU-verksamheterna endast till fyra regioner, och tillgången till mycket snabb bredbandsanslutning är bland den sämsta i Europa.

Omkring 5 miljarder euro (19 % av anslaget från ESI-fonderna) kommer att användas för stöd till små och medelstora företag (inklusive jordbruk, fiske och havsvattenbruk), för att ge företagen bättre tillgång till finansiering, tjänster och marknader och producera varor och tjänster av högt värde. ESI-fonderna kommer också att främja skapandet av nya små och medelstora företag och hjälpa befintliga företag att växa. Fler än 160 000 företag kommer att få stöd från ESI-fonderna. Omkring 6 miljarder euro (23 % av ESI-fondernas budget) kommer att användas för att förbättra anställbarheten och hjälpa människor som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden att finna ett arbete, med fokus på integration av ungdomar, förbättring av yrkesutbildningsutbudet inom framväxande branscher och bättre tillgång till fortgående yrkesutbildning. Frankrike siktar på att hjälpa 234 000 arbetslösa ungdomar till 2023 via sysselsättningsinitiativet för unga. Landet planerar också att tillhandahålla yrkesutbildning för att hjälpa omkring 310 000 personer att få arbete och uppmuntra 90 000 personer (varav 36 000 kvinnor) att bilda företag. Stödet till människor som riskerar utanförskap bör också ge 180 000 personer möjlighet att integrera sig i samhället. Via dessa åtgärder förväntas ESIfonderna hjälpa Frankrike att nå en sysselsättningsgrad på 75 % till 2020 (69,8 % 2014). Med ett anslag på 5,5 miljarder euro (21 % av den totala budgeten) kommer ESI-fonderna att tillhandahålla de instrument som behövs för att stödja övergången till ett utsläppssnålt samhälle, bland annat genom investeringar i energieffektivitet (industri, transport och byggnader) samt utveckling av förnybar energi och ren stadstrafik. Investeringar för att förbättra förebyggande och hantering av risker (även i landsbygds- och kustområden) täcks också av denna budget. Totalt cirka 3 miljarder euro från Eruf, ESF och EHFF kommer att hjälpa Frankrike att förebygga och begränsa klimateffekterna. Den beräknade årliga minskningen av utsläpp av växthusgaser ska uppgå till omkring 19 miljoner ton koldioxidekvivalenter. Avslutningsvis kommer över 4 miljarder euro från ESI-fondernas budget (15 %) att användas för att förbättra driften av Natura 2000-nätet, skydda biologisk mångfald och återställa den ekologiska kontinuiteten. Stöd kommer också att ges till 465 000 hektar livsmiljöer för att förbättra deras bevarandestatus. För att skydda miljön och främja resurseffektivitet kommer EHFF enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken att bidra till att göra fisket och vattenbruket mer hållbart och förbättra de marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer. Oönskade fångster ska minskas med 12 000 ton, och den ekologiska vattenbruksproduktionen ska öka med 282 ton till 2023. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg En del av finansieringen, 698 miljoner euro, som främst riktas till små och medelstora företag och energieffektivitet, kommer att tillhandahållas via finansieringsinstrument. Det angivna beloppet för lån och riskkapital förväntas mer än tredubblas jämfört med perioden 2007–2013. Möjligheter till användning av finansieringsinstrument för stöd till IKT och resurseffektivitet bör utforskas. För att underlätta utvecklingen av städer kommer cirka 10 % av Eruf-anslaget att användas för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling. Ett belopp på 70 % av den totala statsbudgeten kommer att användas för att genomföra stadsåtgärder genom integrerade territoriella investeringar. Enligt en strategi för lokalt ledd utveckling kommer Ejflu att fortsätta att stödja utvecklingsstrategier ur ett nedifrånperspektiv i landsbygdsområden (andelen på 5 % för Leader kommer att nås för varje landsbygdsutvecklingsprogram). Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf, sysselsättningsinitiativet för unga) Ejflu EHFF ETS Antal program 40 (3 nationella , 37 regionala) 30 (3 nationella, 27 regionala) 1 (nationellt) 21 Tillgängliga medel (euro) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna Vid antagandet av den franska partnerskapsöverenskommelsen hade samtliga förhandsvillkor på nationell nivå uppfyllts utom ett (avfallshantering). På programnivå finns ett antal handlingsplaner, bland annat för att slutföra strategierna för smart specialisering och fastställa och kvantifiera relevanta indikatorer. 3. Förvaltning av ESI-fonderna En ny förvaltningsmodell har införts för genomförandet av ESI-fonderna. De regionala råden kommer nu att ansvara för de flesta aspekterna av programgenomförandet (hela Eruf och en del av Ejflu och ESF). Detta har gett upphov till en komplex programstruktur med totalt 71 program (exklusive ETS), med delat ansvar mellan nationell och regional nivå. 4. Förenkling för stödmottagarna De förvaltande myndigheterna för ESI-fonderna arbetar för närvarande med att ta fram rutiner för att minska den administrativa bördan för stödmottagare och den egna personalen. Det handlar bland annat om ökad användning av klumpsummor, användning av förenklade kostnadsalternativ för utbetalning av avgifter, rationalisering av förfaranden (inklusive elektronisk fondförvaltning eller ”e-sammanhållning”), enhetliga åtgärder inom och mellan program och ökad synlighet för EU-mervärdet (t.ex. gemensamma presentationer av alla fonder i gemensamma regionala övervakningskommittéer).



1. ESI-fonderna i Tyskland Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna Trots de positiva makroekonomiska tendenserna står Tyskland inför stora utmaningar på medellång och lång sikt. De demografiska tendenserna är negativa – befolkningen i arbetsför ålder beräknas minska med 11,4 % till 2030 – med en årlig genomsnittlig takt på –0,8 %. Även om kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden ökar, är det fortfarande relativt lågt (55,6 % i heltidsekvivalenter 2014). Nyetableringar har problem med tillgång till riskkapital, och kompetensbrist råder inom flera branscher och regioner. Arbetslösheten är fortsatt relativt hög inom vissa regioner. Antalet långtidsarbetslösa minskade mellan 2008 och 2014, men uppgår fortfarande till nästan en miljon. En analys av Europa 2020-målen visar stora luckor på regional nivå när det gäller målet att öka forsknings- och innovationsutgifterna, särskilt privata investeringar, och i uppnåendet av energieffektivitetsmålen. Dessutom har endast begränsade framsteg gjorts med förbättringar av utbildningsresultaten för socialt missgynnade personer. Tyskland hör fortfarande till de länder där utbildningsnivån i hög grad avgörs av socioekonomisk bakgrund. Viktigaste prioriteringar och resultat

Under perioden 2014–2020 bidrar ESI-fonderna direkt till Europa 2020-strategin. Samtidigt koncentrerar man sig på viktiga tematiska mål enligt de politiska rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Målen handlar om att stärka forskning och innovation och öka konkurrenskraften, effektiv energianvändning, säkra en kompetent arbetskraft och hjälpa missgynnade grupper. Fonderna ska bidra till att förbättra ekonomins innovationsförmåga och konkurrenskraft och stärka kopplingarna mellan forskning, innovation och industripolitiska åtgärder. Genom att aktivt främja FoU-utgifter ska fonden alstra privata investeringar på 883 miljoner euro för att komplettera det statliga innovationsstödet. I t.ex. Thüringen beräknas de privata FoUutgifterna öka från 1,03 % av BNP (2011) till 2 % (2023). Dessutom förväntas omkring 4 miljoner invånare på landsbygden att ha förbättrad eller ny bredbandsinfrastruktur. Stödet på 4 miljarder euro till små och medelstora företag, jordbruk, fiske och vattenbruk kommer i sin tur att bidra till en högre investeringsgrad inom den privata sektorn, skapa cirka 45 000 arbetstillfällen och öka produktiviteten. Vattenbruksproduktionen förväntas öka med 4 700 ton och produktionen i återcirkulationssystem med 4 300 ton till 2023. Över 13 000 jordbruksföretag ska stödjas genom investeringar i omstrukturering och modernisering, och 1 031 kooperativ ska också få stöd. Fonderna kommer att användas för att förbättra anställbarheten för personer. ESF kommer att användas för att hjälpa personer att omskola sig och ta sig in på arbetsmarknaden. Det förväntas att 108 000 långtidsarbetslösa kommer att utbildas, och 314 000 personer, särskilt missgynnade personer, kommer att få möjlighet att delta i livslångt lärande, med målet att minska skillnaderna i utbildningsresultat. Ejflu kommer också att stödja livslångt lärande och yrkesutbildning för personer som är verksamma inom jord- och skogsbruket, andra markanvändare och ekonomiska aktörer. Det totala antalet utbildade deltagare beräknas uppgå till 80 000. När det gäller energi- och klimatmålen har 3 miljarder euro anslagits från ESI-fonderna för att minska utsläppen av växthusgaser (som förväntas minska med 2,2 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år) och för att minska den årliga primära energiförbrukningen för offentliga byggnader (med 233 000 MWh/år). Med tanke på den ökade förekomsten av extrema väderförhållanden till följd av klimatförändringen har riskförebyggande prioriterats i flera tyska regioner. Omkring 157 000 personer förväntas t.ex. omfattas av åtgärder för översvämningsskydd. För att skydda miljön och främja resurseffektivitet kommer EHFF enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken att bidra till att göra fisket och vattenbruket mer hållbart och förbättra de marina ekosystemen och den biologiska mångfalden i vattenmiljöer. Man räknar med att oönskade fångster ska minskas med 80 ton, och den ekologiska vattenbruksproduktionen bör öka med 220 ton till 2023. Ejflu kommer att stödja återställande, bevarande och stärkande av den biologiska mångfalden och jord- och skogsbrukssystem med ett högt bevarandevärde: 16 % av jordbruksmarken ska täckas av förvaltningsavtal för stöd till biologisk mångfald/landskap, och 7 % av jordbruksmarken kommer att omfattas av Ejflustöd för utveckling av hållbar vattenförvaltning. Eruf kommer att användas för att lösa miljöproblem i stadsområden, bland annat genom investeringar i kulturarvet. Användning av finansieringsinstrument och territoriella verktyg En del av finansieringen, 1,2 miljoner euro, som främst riktas till innovation och konkurrenskraft, små och medelstora företag, energieffektivitet, egenföretagande, entreprenörskap och skapande av nya företag, kommer att tillhandahållas via finansieringsinstrument. Volymen lån och riskkapital förväntas öka med 18 % jämfört med perioden 2007–2013. Möjligheter till användning av finansieringsinstrument för stöd till små och medelstora företag bör utforskas. ESI-fondens program garanterar en effektiv användning av territoriella verktyg. För att underlätta den integrerade strategin för utveckling av stadsområden kommer cirka 10 % av Eruf-anslaget att användas för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling. Integrerade territoriella investeringar görs i Baden-Württemberg och Schleswig-Holstein. Lokala partnerskap kommer att stärkas med hjälp av initiativ för lokalt ledd utveckling (flerfondsstrategin). Leader förväntas skapa över 1 500 arbetstillfällen. Nyckelinformation Sammanhållningspolitiken (ESF, Eruf) Ejflu EHFF ETS Antal program 32 (1 nationellt, 31 regionala) 15 (2 nationella, 13 regionala) 1 19 Tillgängliga medel (euro) 18 269 459 134 9 445 920 050 219 596 276 2 821 002 898 2. Förhandsvillkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av ESI-fonderna På nationell nivå har samtliga allmänna förhandsvillkor uppfyllts. Den detaljerade bedömningen har gjorts på programnivå enligt Tysklands federala struktur. På delstatsnivå har ett fåtal förhandsvillkor inte uppfyllts. De flesta av dessa gäller utarbetande av regionala strategier för smart specialisering, som kommer att uppfyllas enligt de överenskomna handlingsplanerna 3. Förvaltning av ESI-fonderna En rad kompletterande EU-instrument (Horisont 2020) och nationella politiska instrument kommer att användas för att maximera fördelarna med finansieringen från ESI-fonderna. Gemensamma övervakningskommittéer (för Eruf/ESF eller Eruf/ESF/Ejflu) kommer att inrättas i sex delstater. 4. Förenkling för stödmottagarna De förvaltande myndigheterna för ESI-fonderna arbetar med att ta fram rutiner för att minska den administrativa bördan för stödmottagarna och myndigheterna. Det handlar bland annat om konsolidering av vissa funktioner (t.ex. minska antalet förmedlande organ), ökad användning av klumpsummor, rationalisering av förfaranden (t.ex. elektronisk fondförvaltning eller ”e-sammanhållning”), enhetliga åtgärder inom och mellan program och ökad synlighet för EU-mervärdet (t.ex. gemensam presentation för alla fonder).

1. ESI-fonderna i Grekland Ekonomiska och sociala utmaningar när det gäller ESI-fonderna

Efter den ekonomiska krisen rådde recession i den grekiska ekonomin under sex år, och landets BNP hade minskat med omkring 25 % till 2013. Arbetslösheten nådde 25,2 % under det andra kvartalet 2015, och ungdomsarbetslösheten hör till de högsta i Europa (över 50 %). Antalet personer som riskerar fattigdom eller social utestängning ökade från 27,6 % av den totala befolkningen 2009 till 36 % 2014. Den måttliga BNP-ökningen i Grekland 2014 (0,8 %) var under EU-genomsnittet, vilket visar på stora konkurrensproblem och brist på strukturella förändringar. Företagen är inte konkurrenskraftiga till följd av låg produktivitet och brist på specialisering i verksamheter och innovation med högt mervärde. Institutionella begränsningar, hinder för företagens utveckling och en låg grad av entreprenörskap i landsbygdsområden och fiskeberoende områden är andra problem. Viktigaste prioriteringar och resultat Grekland behöver en ny tillväxtmodell. Cirka 25 % av finansieringen från ESI-fonderna anslås för den centrala strategiska prioriteringen att öka konkurrenskraften och utåtriktat entreprenörskap, vilket rör branscher som turism, jordbruk och vattenbruk (en produktionsökning med 26,3 %), tillverkning, tjänster till företag och logistik. Strategier för smart specialisering som inriktas på varje regions konkurrensfördelar är nyckeln till framgång. En stor utmaning är att öka den privata sektorns investeringar i utveckling och teknisk utveckling, eftersom FoU-utgifterna förväntas öka från 0,67 % av BNP 2011 till 1,2 % i slutet av programperioden och utgifterna för företag förväntas öka från 0,18 % av BNP 2011 till 0,4 % i slutet av programperioden. Främjande av hållbar sysselsättning av hög kvalitet, social delaktighet och bekämpning av fattigdom är en central prioritering för finansieringen i krisens kölvatten. Fokus ligger på att lösa strukturella problem på arbetsmarknaden, förbättra effektiviteten i det grekiska utbildningssystemet och övergången till arbetsmarknaden samt främja aktiv delaktighet. Investeringarna i sysselsättning och yrkesutbildning (91 500 respektive 58 000 stödmottagare) riktas främst till arbetslösa och långtidsarbetslösa i åldern 30–44 år samt ungdomar. Omkring 134 000 unga i åldern 15–29 år kommer att få stöd, främst inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga. Förbättrad tillgång till barnomsorgstjänster kommer att bidra till aktiv delaktighet och förbättra anställningsmöjligheterna för 70 000 kvinnor per år. Bättre hälsa och e-hälsotjänster kommer att förbättra hälso- och sjukvården för 3,2 miljoner medborgare. Miljöskydd och övergången till en miljövänlig ekonomi är en viktig drivkraft för tillväxt. Främjande av förnybara energikällor och energieffektivitet är en central prioritering, som förväntas leda till en ökning av antalet miljömedvetna företag. Användningen av förnybara energikällor som en procentandel av den slutliga energianvändningen förväntas öka från 13,83 % 2013 till 20 % 2020. Den primära energiförbrukningen förväntas minska med 2,85 miljoner ton oljeekvivalenter (Mtoe) 2020 jämfört med 2005, medan utsläppen av växthusgaser för sektorer som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) beräknas minska med 4 % jämfört med 2005. Klimat- och miljöinvesteringarna förväntas uppgå till omkring 1,5 miljarder euro och skapa 16 000 arbetstillfällen. För att förbättra miljökvaliteten kommer tonvikten att ligga på effektiv avfallshantering och främjande av återvinning, användning av avfall som en resurs, skydd och rationell förvaltning av vattenresurser och skydd och återställande av marina biologiska resurser. Med hjälp av ESI-fonderna förväntas andelen återanvänt allmänt kommunalt avfall öka från 18 % (2011) till 68 % (2020), andelen återvunnet avfall som går att återvinna bör öka från 30 % (2011) till 54 % (2020) och andelen deponerat kommunalt avfall förväntas minska från 82 % (2011) till 32 % (2020). Inom transportsektorn är huvudmålet att vidareutveckla det nationella transportsystemet och främja kombinerade transporter (varutransport med hjälp av fler än ett transportsätt) för att etablera Grekland som den främsta inkörsporten till Europa och en knutpunkt för Balkan- och Medelhavsområdet. De viktigaste prioriteringarna för järnvägsnätet är att göra framsteg med integreringen av TEN-T-järnvägsnätet nord–syd för att säkerställa driftskompatibilitet och gradvis anpassning till det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS). Lika viktiga är järnvägsanslutningarna till de grundläggande TE