SV    SV  
 EUROPEISKA 
KOMMISSIONEN  
Strasbourg den 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det 
finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism 
 
och 
 
om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel 
 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 INLEDNING – BEHOVET AV ATT UPPDATERA DET BEFINTLIGA RAMVERKET FÖR ATT 
BEKÄMPA PENNINGTVÄTT OCH FINANSIERING AV TERRORISM  
EU har infört ett ramverk för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. 
Reglerna har utvecklats under åren och räc kvidden har utsträckts med varje ändring som 
syftat till att stänga ytterligare möjliga vä gar som brottslingar och terrorister skulle kunna 
utnyttja. 
Men systemet ställs ständigt in för påminnelser om att ingen ram, hur handfast den än må vara, 
är immun mot penningtvätt. HSBC:s erkännande  för någon tid sedan av medverkan till 
penningtvätt utgör bara det sena ste exemplet på vad som kan inträffa när vaksamheten brister 
och kontroller är inte  tillräckliga. De allt  högre bötesbelopp som regleringsmyndigheterna 
förelägger i sådana fall är bå da en bekräftelse på den inte rnationella beslutsamheten att 
säkerställa efterlevnad av reglerna och en varning till andra berörda parter om de potentiella konsekvenserna av eventuella  brister i deras system.  
Regleringsmyndigheter och beslut sfattare får inte underskatta riskerna. Brottslingar söker 
ständigt efter nya svagheter som de kan utnyttja. Beloppen so m utgör vinning av brott och 
som söker sig in i det finansiella systemet för att dölja sina olagliga  ursprung är verkligen 
svindlande. En färsk undersökni ng från Förenta nationerna har uppskattat att de penningmedel 
som kan bli föremål för penningtvätt årligen upp går till omkring 1,6 biljoner US-dollar, vilket 
motsvarar 2,7 % av världens BNP. de uppskattar emellertid också att mindre än 1 % av tvättade pengar fångas upp av brottsbekämpande  organ, och att de faktiska beslagtagna 
penningmedlem är mindre än 0,2 %. 
Därför har arbete pågått på att uppdatera och st ärka de gällande intern ationella standarderna. 
Arbetsgruppen för finansiella åt gärder (FATF) offentliggjorde en ny uppsättning reviderade 
standarder i februari 2012, och ko mmer i slutet av 2013 att inleda arbetet med att utvärdera de 
nationella jurisdiktionernas förenlighet. De nya standarderna ska göra det möjligt för nationella myndigheter att vidta effektivare åtgärder mot penni ngtvätt och finansiering av 
terrorism på alla nivåer – från identif iering av bankkunder som öppnar ett konto fram till 
utredning, lagföring och förverkande av tillgånga r. De kommer också att bättre kunna ta itu 
med penningtvätt i samband med vinning av korrupt ion och skattebrott och att skärpa kraven 
för situationer som innebär högre risk och gör a det möjligt för länder att inta en mer 
målinriktad, riskbaserad strategi. 
Parallellt med denna process har Europeiska kommissionen har också genomfört en egen 
granskning av EU-ramverket och offentliggjorde  en rapport om tillämpningen av det tredje 
direktivet om penningtvätt ("tred je direktivet om penningtvätt")
1 i april. 
Slutsatserna av detta arbete är att EU: s re gelverk kommer att behöva utvecklas och anpassa 
sig till förändringar som innebär att en ökad t onvikt bör läggas vid systemens effektivitet i 
fråga om att bekämpa penningtvätt och fina nsiering av terrorism, tydligare och mer 
samstämmiga regler i de olika medlemsstaterna samt ett bredare tillämpningsområde för att 
kunna hantera nya hot och sårbarheter. 
                                                 
1 Direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt 
och finansiering av terrorism. 
 
3 
 1. P ROBLEMFORMULERING  
Problemen med penningtvätt och finansiering av terrorism – vem berörs, och på vilket sätt. 
Det finns en global samsyn över hela det politiska spektrumet om att enorma skador kan 
orsakas om finansiella system inte är tillräc kligt skyddade mot krimin ellt eller terroristisk 
missbruk. System som inte klarar av att förhin dra penningtvätt och fina nsiering av terrorism 
utsätter sig särskilt fö r följande risker:   
• Samhälleliga risker, genom en rundgång av  penningmedel som härrör från brottslighet 
och terrorism går till att åter används till att finansiera brottslig verksamhet och 
terrorism. 
• Negativa ekonomiska konsekvenser till fö ljd av störningar i internationella 
kapitalflöden, minskade investeringa r och en lägre ekonomisk tillväxt. 
• Instabilitet på de finansiella marknaderna på  grund av andra finansiella mellanhänders 
obenägenhet att driva affärsverksamhet, förl orat anseende, minskat förtroende och 
tillsynsmässiga risker. 
En lång rad intressenter påverk as av penningtvätt och finansie ring av terrorism i olika sätt: 
• Dessa förpliktigade enheter  som förväntas hålla systemet säkert genom att tillämpa 
spärrar och kontroller, som dr abbas av konsekvenserna om deras system skulle visa 
sig vara otillräckliga. 
• Offentliga myndigheter  som måste se till at t reglerna följs och skydda systemet från 
att missbrukas av brottslingar och terrorister. 
• Kunder  till förpliktigade enheter , som måste bära bördan av ökade kontroller och 
eventuellt minskad tillgång till vissa tjänster. 
• Näringslivet  som bär bördan av kontroller och be gränsningar, men som gynnas av ett 
sunt och säkert finansiellt system. 
• De som gör sig skyldiga till  penningtvätt och finans iering av terrorism, som 
fortlöpande försöker att utnyttj a – och som måste förhindras  från att utnyttja – alla 
möjliga svagheter i systemet. 
• Medborgarna och samhälle  inom EU, som måste skydda s mot terroristhandlingar 
eller skador som orsakats av den ökade br ottslighet som vinning av brott genererar, 
eller välfärdsförluster till följd av skatteflykt, skada på marknadsintegritet och förtroende. 
• Samhället och regeringar  i tredje länder om EU:s syst em används för att kanalisera 
olaglig vinning av korruption och brottslighet i dessa länder.  
 
EU: s förebyggande system 
EU har infört en ram som gör det möjligt att hålla det finansiella systemet skyddat från 
penningtvätt och finansiering av terrorism. Ramen bygger i stor utsträckning på de 
internationella standarder som har antagits av  FATF som Europeiska kommissionen är en av 
medstiftarna till. Genom EU-ramverket har regler  införts som kräver att finansiella institut 
och andra förpliktigade enheter vidtar åtgärder som förhindrar att de används för bekämpning 
av penningtvätt och terrorismfinansiering.  
 
 
4 
 Orsakerna till problemen 
Eftersom de risker för finansiella systemet so m de inblandade i penningtvätt eller finansiering 
av terrorism medför ständigt ut vecklas måste ramverket för att förhindra detta vara kraftfulla, 
flexibla och uppdaterade. Kommissionen har id entifierat tre huvudsakliga områden där det 
nuvarande ramverket behöver förändras: 
1. De befintliga bestämmelserna är oförenliga med nyligen reviderade 
internationella standarder att bekämp a penningtvätt och finansiering av 
terrorism. Ömsesidiga utvärderingar av medlemsst aterna (utförda av arbetsgruppen 
för finansiella åtgärder [F ATF] eller Moneyval) har vi sat på vissa inkonsekvenser 
mellan det tredje direktivet om bekäm pning av penningtvätt och rekommendationerna 
från arbetsgruppen för finansiella åtgä rder. Dessutom FATF har gjort flera 
utvidgningar till de befintliga rekommendati onerna, som skulle göra delar av det 
befintliga ramverket föråldrat. E x e m p e l v i s  k r a v e n  p å  f ö r e n k l a d  k u n d k o n t r o l l  i  d e t  
tredje penningtvättsdirektivet har kritiserats i ömsesidiga utv ärderingsrapporter 
såsom oförenliga med rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella 
åtgärder.  Arbetsgruppen för finansiella åtgärder har också utvidgat 
tillämpningsområdet för sina rekommendatione r till att omfatta en vidare grupp 
personer i politiskt utsatt ställning. Att inte uppfylla de internatione lla standarderna har 
får konsekvenser för medlemsstatens och he la Europeiska unionens goda rykte.  
2. Dagens EU-regler tolkas olika i medlemsstaterna. Kommissionens översyn har visat 
att det finns flera områden där de nuvarande reglerna tolkas olika. Exempel är kravet 
att identifiera en juridisk persons faktiske ägare samt samstämmigheten i statistiska uppgifter. Detta medför risker för den inre  marknaden och skapar svårigheter med 
regelefterlevnad för företag med gränsöverskridande verksamhet. 
3. Det finns inkonsekvenser och kryphål i de  gällande EU-reglerna . Mot bakgrund av hur 
riskerna med avseende på penningtvätt och te rroristfinansiering har utvecklats är det 
viktigt att EU: s regelverk har förmåga att r eagera på ett kraftfullt men flexibelt sätt. 
Kommissionens översyn har uppdagat problem beträffande det gällande direktivets 
räckvidd när det gäller speltjänster och handlare i värdef ulla varor, där reglerna inte 
uppfattas som tillräckligt kraftfulla. Stärka regler kommer att vara ett steg mot att åtgärda dessa risker och kommer att ge EU -lagstiftningen ett försprång gentemot de 
internationella standarderna. 
 
Referensscenariot 
Hoten från penningtvätt och terro ristfinansiering är ständigt föränderliga och kräver en 
reaktion som står i proportion till hoten. Att in te vidta åtgärder sk ulle medföra följande 
konsekvenser: 
1. EU: s regelverk skulle inte överensstämma med internatione lla standarder. Givet risken 
för att medlemsstaterna skulle få dåliga ömsesidiga utvärder ingsrapporter skulle 
medlemsstater kunna vara frestade att försöka anpassa sina egna ramverk, vilket skulle 
resultera i fragmentering och brist på harmonisering. 
2. Inslag av osäkerhet till följd av att reglerna tillämpas olik a på nationell nivå skulle 
kvarstå och skulle undergr äva den inre marknaden. 
3.
 ett misslyckande i att bättre kartlägga mede l där det föreligger risker för penningtvätt 
och terroristfinansiering skulle göra  EU sårbar för framväxande hot.  
 
5 
 2. S UBSIDIARITETSANALYS  
Flöden av svarta pengar och terroristfinansiering  kan skada den finansiella  sektorns stabilitet 
och goda rykte och hota den inre marknaden. Varje åtgärd som enbart antas på 
medlemsstatsnivå skulle emellertid kunna i nverka menligt på den inre marknaden och 
resultera i en splittrad lösning. Åtgärder på EU-nivå är berättig ade för att hanter a det generella 
hot som penningtvätt och finansiering av terro rism utgör och för att skapa likvärdiga 
konkurrensvillkor inom hela EU.  
3. S YFTET MED EU: S INITIATIV  
Det övergripande målet för översynen av ra mverket mot penningtvätt är att skydda det 
finansiella systemet och den inre marknaden från att missbrukas av brottslingar som söker 
tvätta medel som vunnits på olaglig väg, eller me del från terrorister som försöker finansiera 
terroristverksamhet eller terroristgrupper. Kommi ssionen har fastställt följande fyra allmänna 
mål, nämligen att stärka den inre marknaden genom att minska komplexiteten över gränserna, 
skydda samhället mot brottslighet och terrorista ttacker, skydda det ekonomiska välståndet i 
Europeiska unionen genom att säke rställa ett effektivt företagsklimatet och bidra till finansiell 
stabilitet genom att värna om ett fortsatt sunt, väl fungerande och heder ligt finansie llt system. 
Dessa mål backas upp av särsk ilda policymål kopplade till att göra systemen  effektivare i att 
bekämpa penningtvätt och finansiering av terro rism och upprätthålla anseendet för det 
finansiella systemet i EU. Operativa må l kopplade till drivkrafterna till problemet 
kompletterar den ram inom vilken de olika a lternativen för förändring av lagstiftningen 
övervägdes. 
4. A LTERNATIV  
I fråga om policyalternativ bedöm s i konsekvensanalysen ett antal åtgärder/aspekter i syfte att 
uppfylla de tre operativa policymålen:  
1. För att säkerställa fören lighet med de internationell a standarder beaktas olika 
alternativ med avseende på följande:  
• Inkluderandet av skattebrott i EU: s ramverk. 
• Införandet av en riskbaserad metod. 
• Strategin i fråga om överensstämmelse/ olikheter med tredje länders system. 
• Införandet av riskbaserad tillsyn. 
• Införandet av nya krav för personer i utsatt  politisk ställning i länder respektive för 
personer i utsatt politisk stäl lning som arbetar i intern ationella organisationer. 
• Hur tillgången till uppgifter om faktiskt ägarskap bästa ska kunna förbättras. 
 
6 
 • Anpassningen av förordningen om be talningsöverföringar till de nya 
internationella standarderna (med info rmation om faktisk betalningsmottagare, 
undantag från förordningens tillämpningsområde).  
2. När det gäller att säkerställa överensstäm melse mellan nationella bestämmelser och, i 
tillämpliga fall, flexibilitet i tillämpningen av dem genom att förstärka och förtydliga gällande krav, övervägs o lika alternativ med avseende på följande:  
• Förbättrad insamling och rapportering av statistiska uppgifter. 
• Förtydligande av hur tröskeln på 25 % fö r att identifiera den faktiske ägaren är 
avsedd att tillämpas. 
• Införande av nya regler för att förtydliga att filialer och dotterbolag i andra 
medlemsstater än huvudkontoret tillämpar  värdlandets regler och förstärkt 
samarbete mellan hemlandets och värdlandets tillsynsorgan. 
• Skärpta administrativa påföljder. 
  
3. För att säkerställa att reglerna är risk fokuserade och anpassade  till nya framväxande 
hot, övervägs olika handlingsalternativ för att 
• utvidga direktivets räckvi dd till att förutom kasinon även täcka in spelsektorn, 
• förtydliga samverkan mellan insatser mo t penningtvätt respektive bekämpning av 
terroristfinansiering (AML/CFT) oc h krav på skydd för personuppgifter, 
• åtgärda svagheter inom högvärdevarusektorn, och 
• stärka finansunderrätte lseenheternas befogenheter och samverkan. 
5. K
ONSEKVENSBEDÖMNING  
Det inte är möjligt att göra en exakt kvantitativ uppskattning av fördelarna  med att ha 
aktuella, samstämmiga regler som är förenliga me d det internationella regelverket på hela den 
inre marknaden. Världsbanken har emellertid be skrivit fördelarna på följande sätt: .. ett 
effektivt ramverk för bekämpning av penningt vätt (ALM) och terrorismfinansiering (CFT) 
har betydande positiva effekter, både på det inhemska planet och internationellt, för ett land.  
Dessa positiva effekter inbegriper lägre brotts lighets- och korruptions nivåer, ökad stabiliteten 
i finansiella institut och på finansiella mar knader, en positiv inverkan på den ekonomiska 
utvecklingen och på landets internationella r ykte, förbättrade riskhanteringsmetoder för 
landets finansiella institut och ökad marknadsintegritet.2  
Anpassningen av ramen till striktare internatione lla standarder, i föreni ng med de ytterligare 
ändringar som föreslås till följd av kommissione ns egen granskningsprocess väntas innebära 
                                                 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Co mbating the Financing of Terrorism Second Edition 
and Supplement on Speci al Recommendation IX, The World Bank/IMF, 2006. 
 
7 
 en väsentlig förstärkning att den övergripande ramen. De planerade förändringarna förväntas 
innebära att 
• ett bredare tillämpningsområde kommer att hantera ytterligare riskområden,  
• gränsöverskridande efterlevna d bör komma att stärkas,  
• större samstämmighet mella n nationella regler, och  
• mer målinriktade och ris kkänsliga regler bör leda  till ökad effektivitet. 
I fråga om kostnadseffekter  konstateras i konsekvensanalysen att effekterna kommer att vara 
mycket olika beroende på den rådande situationen fö r olika berörda parter. De viktigaste 
kostnadsfaktorerna i samband med efterlevnaden av  regler för bekämpning av penningtvätt är 
sådana kopplade till engångskostnader i samb and med införandet av nya system, utbildning, 
rådgivning osv. . På grundval av  tidigare kommissionsstudie3, står det redan klart att 
kostnadernas sannolika storlek till stor del kommer a tt bero på vilken typ av strategi som väljs 
för att säkerställa efterlevnad (t.ex. med inrikt ning på automatiserade, i motsats till manuella 
förfaranden). Det kommer också avhänga av grad en av risk i bekämpningen av penningtvätt 
och terrorismfinansiering som är förknippad me d varje verksamhet. Det förväntas inte att 
befintliga förpliktigade enheter kommer att bli oskäligt påverkade av de planerade ändringarna, eftersom de har redan gjort systeminvesteringar som bör vara relativt lätta att 
anpassa utan att det kräver betungande nyinvest eringar. Samma slutsats kan emellertid inte 
dras när det gäller enheter som hittills inte omfattats av ramverket för bekämpning av penningtvätt men som framöver må ste tillämpa reglerna om be kämpning av penningtvätt och 
terrorismfinansiering. Detta är bland anna t fallet med spelsektorn, där i ett antal 
medlemsstater endast "traditionella" kasinon  för närvarande omfattas av nationella 
bestämmelser
4. I de fall gällande åtgärder utvidgas (till exempel när det gäller personer i 
politiskt utsatt ställning) kommer det behövas y tterligare resurser att utföra de nödvändiga 
kontrollerna. Tillsynsmyndigheter kommer också att få större bördor på grund av det bredare 
tillämpningsområdet.  
En ökad tonvikt på riskbaserade strategier ko mmer att få konsekvenser för regeringar (som 
kommer att behöva organisera riskbedömning ar), behöriga myndigheter och förpliktigade 
personer och enheter. Dessa kostnader bör doc k uppvägas av mer målinriktade och effektiva 
åtgärder som syftar till att hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism, vilket kommer att innebära att tid och resurser  inte läggs ned på te knisk förenlighet som 
eventuellt inte är inriktad på  faktiska risker. Kunder kommer sa nnolikt inte påverkas direkt av 
förändringarna, även det kommer att ske förändr ingar i fråga om nivån på information som de 
är skyldiga att lämna (t.ex. om de är personer i politiskt utsatt ställni ng, eller om de är kund i 
en av de nyligen omfattade företagen). 
När det gäller övriga effekter  beskrivs i konsekvensanalys en närmare hur de planerade 
åtgärderna skulle kunna påverka  
• aktörer – både de som omfattas av den befi ntliga ramen, och övriga aktörer som berörs 
av de ändrade reglerna, 
• grundläggande rättigheter, där det är särs kilt viktigt att säkerställa en lämplig 
avvägning mellan effektiviteten i åtgärd erna för att bekämpa penningtvätt och 
terrorismfinansiering och respekten för det gäller skydd för personuppgifter och av 
privatlivet,  
                                                
 
3  Europe Economics: Study on the cost of complian ce with selected FSAP m easures, 5 januari 2009. 
4  Detta utreds närmare i bilaga V. 
 
8 
 • små och medelstora företag, där man måst e skilja mellan konsekvenserna för små och 
medelstora företag som omfattas av tilläm pningsområdet för ramen för bekämpning av 
penningtvätt och finansiering av terro rism, och konsekvenserna för små och 
medelstora företag i allmänhet, 
• miljön – där inga väsentliga konsekvenser förutses, och 
• den internationella dimensi onen, där särskilt den nuvarande  strategin för erkännande 
av tredje länders likvärdighet måste den anpa ssas till den riskbaserade strategin, vilket 
följaktligen bör innebära att geografiskt läge i framtiden endast kommer att utgöra en 
faktor i en mer övergripande bedöm ning av risker för penningtvätt och 
terrorismfinansiering. 
6. J ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
När det gäller policyval konstateras i konsekve nsanalysen att det vore lämpligt med en 
konsekvent EU-strategi för att genomföra internationella standarder, förenat med 
kompletterande harmoniseringsinslag för att skapa ökad samstämmighet över hela den inre 
marknaden och samtidigt tillräcklig flexibilitet för att medlemsstaterna ska kunna åtgärda nya 
och framväxande hot.  
Vad beträffar mer detaljerade policyval behand las i konsekvensanalysen ett antal specifika 
politikområden som motsvarar de nedanståe nde kartlagda pådrivande orsakerna till 
problemen: 
1. De befintliga bestämmelserna är oförenliga med nyligen reviderade 
internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och 
terrorismfinansiering:  behovet att uppfylla interna tionella standarder måste 
tillgodoses på ett sätt  som erkänner den inre marknade ns särdrag. Med detta i åtanke 
dras i konsekvensbedömningen sl utsatsen att det nuvarande re gelverket bör ändras för 
att avspegla följande:  
• Skattebrott – kommer att läggas till som ett förbrott. 
• Nationella riskbedömningar – kommer att krävas, med möjligheten till inslag av 
överstatliga bedömningar. 
• Förenklade och skärpta regler om kundkontro ll - bör ses över så att de uppfyller 
de internationella standarderna. 
• Tredjeländers likvärdighet – kommer att ses över för att inriktas på tredje länder 
som inte har ett likvärdigt regelverk. 
• En riskkänslig tillsynsstrategi – bör ges särskilt erkännande, med möjlighet att 
ge vägledning sektorsvis. 
• Personer i politiskt utsatt ställning – dire ktivet kommer att före slå en utvidgning 
av den personkrets som omfattas. 
• Information om faktisk ägare – kommer  att göras tillgänglig för behöriga 
myndigheter och förpliktigade företag. 
• Elektroniska betalningsöverföringar – förordning (EG) nr 1781/2006 kommer 
att ändras för att täcka in de senaste ä ndringarna i FATF:s standard och för att 
beakta kommissionens granskningsprocess.   
2. Dagens EU-regler tolkas  olika i medlemsstaterna. Medlemsstaternas olika syn på 
den befintliga EU-lagstiftningen unders tryker behovet av ökad harmonisering av 
 
9 
 ramverket. En fullständig harmonisering skul le dock inte nödvändigt vis vara den mest 
relevanta lösningen för att hantera de ri sker som penningtvätt och finansiering av 
terrorism utgör i EU. Med tanke på behovet av en viss grad av flexibilitet för att kunna hantera de nya risker, är slutsatsen av konsekvensbedömningen att följande ändringar 
bör föreslås i direktivet:  
• Statistiska uppgifter – förbät tringar krävs sättet att saml a in statistiska uppgifter 
för hela EU. 
• Definitionen av "faktisk ägare" – kommer att förtydligas. 
• Hemlandets och värdlandets tills ynsansvar – kommer att förtydligas. 
• Möjligheten att tillgripa administrativa sanktioner – kommer att harmoniseras i 
viss utsträckning. 
 
3. De befintliga reglerna är inte tillräck liga för att hantera de nya riskerna för 
penningtvätt och finansiering av terrorism : Behovet av ett kraftfullt och samtidigt 
flexibelt svar på nya och framväxande hot  pekar mot att införa mer riskbaserade 
åtgärder men utan en normativ detaljnivå. I konsekvensbedömningen dras slutsatsen att 
följande ändringar av lagstiftningen är lämpliga: 
 
• Hasardspel - Direktivets tillämpningsområ de bör utvidgas till att omfatta alla 
typer av hasardspel, 
• Regler om skydd för personuppgifter – bör förtydligas för att möjliggöra en 
korrekt tillämpning av reglerna för bekämpning av penningtvätt och 
finansiering av terrorism. 
• Varuhandlare – tröskelvärdet omfattas av  direktivets tillämpningsområde och 
av kundkontrollkraven kommer att sänkas till 7 500 euro. 
• Samarbete mellan finansiella underrä ttelseenheter kommer att stärkas i 
direktivet. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Kommissionen är fördragens väktare och komme r därför att övervaka hur medlemsstaterna 
genomför förändringarna av de t tredje direktivet om be kämpning av penningtvätt och 
finansiering av terrorism. Vid behov, och på begäran, kommer kommissionens avdelningar att 
erbjuda stöd till medlemsstater na under hela genomförandeperi oden för införlivandet av 
lagändringarna i form av seminarier om införliv ande med alla medlemsstater eller bilaterala 
möten. Vid behov kommer kommissionen att tillämpa det förfarande som föreskrivs i artikel 
258 i fördraget om någon medlemsstat inte uppfy ller sina skyldigheter vid genomförandet och 
tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.  
Kommissionen kommer att samarbeta med de europeiska tillsynsmyndigheternas 
gemensamma kommitté för bekämpning av penningt vätt, som särskilt utarbetar rapporter om 
genomförandet av det tredje direktivet om penni ngtvätt inom vissa specifika områden för att 
övervaka tillämpningen av den nya rättsliga ramen. Kommittén för förebyggande av penningtvätt och finansiering av  terrorism skulle också kunna  tjäna som ett forum för att 
utbyta information om tillämpningsproblem. Kommissionen kan även använda resultaten av de undersökningar som genomförts av berörda pa rter eller medlemsstater liksom eventuell 
 
10 
 återkoppling från möten med privata intressenter . Man kommer även överväga att om så krävs 
beställa en extern undersökning.  
Övervakningen av tillämpningen av direktivet om penningtvätt kommer även att ske indirekt 
genom de ömsesidiga utvärderingsförfarande na inom FATF (15 EU-medlemsstaterna är 
medlemmar i detta organ) och ” Moneyval ” (de övriga tolv medlemsstaterna är medlemmar i 
detta organ). Detta inbördes utvärderingsförfar ande är ett nödvändigt  och noggrant förfarande 
för att säkerställa att medlemsstaterna, såvä l rättsligt som i prak tiken, uppfyller FATF:s 
internationella standarder, varifrån flertalet kr av i direktivet om pe nningtvätt är hämtade. 
Utvärderingar görs ungefär vart 5–7 år fö r varje land och ka n kompletteras genom 
uppföljningsrapporter, vanligtvis vartannat år (elle r oftare om de konstate rade bristerna kräver 
det).  
 S LUTSATS  
Kommissionen anser att de rekomme nderade alternativ som beskri vits och analyserats i denna 
konsekvensbedömning står i proportion till måle n. Genom att säkerställa  en ändamålsenlig 
och flexibel strategi bör medlem sstaterna inte hindras från a tt anta och vidta åtgärder som 
krävs för att motverka allvarliga hot de kan möta på nationell nivå. Genom att inkludera 
förfaranden på EU-nivå för att uppnå bättre samor dning och utveckla överst atliga strategier, i 
förening med ytterligare harmonisering inom särskilda områden, bör man kunna säkerställa 
att även EU-målen uppfylls. Effektiva system för att bekämpa penningtvätt och finansiering 
av terrorism medför betydande kostnader för förpliktigade enheter, men kommissionen anser 
att fördelarna (som är mycket svårare att kvantifiera) av att före bygga penningtvätt och 
finansiering av terrorism fortsatt vida uppvä ger kostnaderna, inberäknat de tillkommande 
kostnaderna för förändringarna av regelverket.