SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23.9.2009 
SEK(2009) 1235 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
som åtföljer 
Förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om makroprudentiell tillsyn över det finans iella systemet på gemenskapsnivå och om 
inrättande av ett europeiskt systemriskråd 
  
Förslag till  
 
RÅDETS BESLUT 
 
om att ge Europeiska centralbanke n särskilda uppgifter för Europeiska 
systemriskrådets verksamhet 
  
Förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av en europeisk bankmyndighet 
  
Förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av en europeisk försäk rings- och tjänstepensionsmyndighet 
  
Förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av en europeisk värdepappers- och marknadsmyndighet 
  
SV    SV  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
{KOM(2009) 499 slutlig} 
{KOM(2009) 500 slutlig} {KOM(2009) 501 slutlig} {KOM(2009) 502 slutlig} {KOM(2009) 503 slutlig} 
{SEK(2009) 1234}  
SV 3   SV 1. INLEDNING  
I sitt meddelande Den finansiella tillsynen i Europa  av den 27 maj 2009 presenterade 
Europeiska kommissionen försla g till ändringar av den finansiella tillsynen i Europa i 
syfte att rätta till brister som uppenbarats  i samband med den senaste finansiella 
krisen. I synnerhet föreslog kommissionen att följande institutioner skulle inrättas:  
• Ett europeiskt systemriskråd ( European Systemic Risk Board – ESRB ) som ska 
bedöma riskerna för stabiliteten i de t finansiella systemet som helhet 
(”makroprudentiell tillsyn”) och ge tidig varning om systemrisker och, vid behov, 
rekommendera åtgärder.  
• Ett EU-system för finansiell tillsyn ( European System of Financial Supervisors 
– ESFS ) för tillsyn över enskilda finansiella institut (”mikroprudentiell tillsyn”), 
bestående av ett nätverk av nationella finansiella tillsynsmyndigheter som ska 
arbeta tillsammans med tre nya eur opeiska tillsynsmyndigheter, för bank-, 
värdepappers-, försäkrings- och tjänstepensionssektorerna. 
Dessa förslag fick stöd av Europeiska rådet den 18–19 juni 2009. Europeiska rådet 
framhöll emellertid att beslut som fattas av  de europeiska tills ynsmyndigheterna inte 
bör påverka medlemsstaternas statsfinansiella åtaganden. 
Denna konsekvensanalys åtföljer förslagen ti ll rättsakter om inrätt ande av ESRB och 
ESFS. Bland annat för att fastställa ramarna för de europeiska tillsynsmyndigheternas befogenhet att föresl å bindande tekniska standarder, kommer 
ändringar av relevant gemenskapslags tiftning att presenteras inom kort.  
2. S
AMRÅD OCH FÖRFARANDEN  
Kommissionen har genomfört e tt offentligt samråd om me ddelandet av den 27 maj. 
Samrådet avslutades den 15 juli. I samba nd med samrådet inkom 98 bidrag, av vilka 
de allra flesta i huvudsak var positiva till tillsynsförslagen i meddelandet. En ledningsgrupp för konsekvensanalysen, med uppgift att leda förberedelsearbetet, 
sammanträdde två gånger. I gruppen ingick företrädare för olika generaldirektorat. 
3. P
ROBLEMDEFINITION  
Vissa generella problem identifierade s i den konsekvensanalys som åtföljde 
meddelandet. Med utgångspunkt i dessa problem identifierades mer specifika problem som var kopplade till inrä ttandet av ESRB och ESFS.  
För ESFS är dessa specifika problem följande: 
• Hur kan man se till att det finns en enda uppsättning harmoniserade tekniska 
regler och att dessa regl er tillämpas konsekvent?  
• Hur kan man säkerställa välfungerande ti llsynskollegier, särskilt när det gäller 
tillgång till ändamålsenlig information för alla kollegiemedlemmar?  
SV 4   SV • Hur kan man uppnå enighet mellan ti llsynsmyndigheter i hemlandet och 
värdlandet i frågor som kräver enighet? 
• Det finns ett behov av bättre samo rdning mellan tillsynsmyndigheter, och 
samstämmiga åtgärder, i samband med finanskriser. 
• Hur kan man undvika att medlemsstaternas st atsfinansiella åtaganden påverkas – i 
enlighet med Europeiska rådets slutsatser – och samtidigt undvika att hindra de europeiska tillsynsmyndigheternas verksa mhet på områden som inte påverkar 
medlemsstaternas statsfinansiella åtaga nden? Därigenom säkerställs respekt för 
subsidiaritetsprincipen i de europeis ka tillsynsmyndigheternas verksamhet, 
eftersom direkt beskattning är ett om råde där medlemsstaterna har exklusiv 
behörighet.  
För ESRB är dessa specifika problem följande: 
• Hur kan man göra ESRB så effektiv som möjlig t, med tanke på att den inte kan få 
tvingande befogenheter eftersom det redan har fattats ett politiskt beslut om att 
inte ge ESRB status som juridisk person? 
• De varningar och rekommendationer so m utfärdas av ESRB måste nå rätt 
adressater och leda till öns kad åtgärd, men utan att vara självuppfyllande (dvs. 
utan att bidra till att utlösa en kris).  
• ESRB måste få den information som den behö ver för att den på ett effektivt sätt 
ska kunna genomföra makroprudentiella bedömningar. 
• ESRB måste ha ett sekretariat som är str ukturerat och lokaliser at så att det kan 
fullgöra sin uppgifter på e tt kostnadseffektivt sätt.  
• ESRB:s struktur och verksamhet måste vara  förenliga med subsidiaritetsprincipen.  
4. M
ÅL 
De särskilda mål som identifierades i den konsekvensanalys som åtföljde 
meddelandet av den 27 maj betraktas som de generella målen för denna konsekvensanalys, eftersom analysnivån är mer detaljerad i detta fall.  
Ett antal särskilda mål definieras också, för både ESRB och ESFS:  
ESFS 
a. Överta alla arbetsuppgifter som idag ombesörjs av EU:s 
tillsynskommittéer. 
b. Se till att det finns en uppsä ttning gemensamma bestämmelser. 
c. Säkerställa en konsekvent tillämpning av EU-bestämmelserna. 
SV 5   SV d. Fastställa hur man ska säkerställ a en gemensam tillsynskultur, bland 
annat genom att se till att tillsynskolle gier utvecklas på ett framgångsrikt 
och konsekvent sätt. 
e. Bestämma huruvida/hur fullständiga  tillsynsbefogenheter ska beviljas 
vissa institutioner. 
f. Bestämma hur samordning ska ske i krissituationer och hur 
krissituationer ska hanteras på ett effektivt sätt. 
g. Säkerställa tillgång till erforderlig information. h. Fastställa skyddsåtgärder för att un dvika inverkan på medlemsstaternas 
statsfinansiella åtaganden. 
i. Säkerställa de europeiska tillsynsmyndigheternas oberoende. 
ESRB 
a. Inrätta ändamålsenliga förfaranden för inhämtning av information om 
makroekonomiska risker för finansiell stabilitet. 
b. Identifiera makroprudentiella risker i Europa. c. Utfärda varningar till relevant a aktörer och rekommendera lämpliga 
åtgärder. 
d. Fastställa hur man ska få till stånd en effektiv uppföljning av 
varningar/rekommendationer. 
e. Säkerställa ESRB:s oberoende. 
Vidare är det ett systemomfattande mål att säkerställa att båda nivåerna (ESRB och 
ESFS) arbetar tillsammans på ett samstämmig t sätt för att identifie ra och reagera på 
övergripande faktorer som påverkar stabilitet en på både mikro- och makronivå (t.ex. 
ersättningspolicy). 
5. A
NALYS OCH JÄMFÖRELSE AV POLICYALTERNATIVEN  
För både ESFS och ESRB diskuterades  alternativ på följande områden:  
a. Befogenheter och behörighetsområden  
För ESFS diskuterades följande områden under denna rubrik: 
• Befogenheter att säkerställa en enda uppsättning harmoniserade bestämmelser.  
Här avses två typer av befogenheter: För det första befogenhet att föreslå 
bindande tekniska regler, för godkännande av kommissionen, på områden som ska 
fastställas genom kommande ändringar av  sektorsspecifik lagstiftning. För det 
andra befogenhet att ingripa i händelse av tvister mellan nationella tillsynsmyndigheter i frågor där enighet krävs, exempelvis beträffande en grupp 
SV 6   SV med gränsöverskridande verksamhet, genom medling och, om nödvändigt, 
antagande av ett bindande beslut.  
• Befogenheter att säkerställa en konsekvent tillämpning av EU-bestämmelser . Om 
en nationell tillsynsmyndighet förefalle r bryta mot tillämpliga bestämmelser 
skulle en europeisk tillsynsmyndighet  kunna utfärda en rekommendation, som 
skulle kunna göras bindande genom ett kommi ssionsbeslut om den inte följs. Som 
en sista utväg, och på grundval av dire kt tillämpliga gemenskapsbestämmelser, 
skulle en europeisk tillsynsmyndighet kunna  rikta ett beslut till ett finansiellt 
institut om kommissionsbeslutet lämn as utan avseende av den nationella 
tillsynsmyndigheten. 
• Säkerställa en gemensam tillsynskultur och konsekvent tillsynspraxis . Europeiska 
tillsynsmyndigheter bör fortsätta att utvi dga rollen för nivå 3-kommittéerna på 
detta område, inklusive utbildning, oc h även bidra till tillsynskollegiernas 
funktion, bland annat genom att best ämma vilken information som ska 
distribueras och genom att förvalta en databas. 
• Fullständiga tillsynsbefogenheter.  Det beslutades att man i varje förordning om 
inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet skulle infoga en artikel som gör det 
möjligt att ge myndigheten befogenheter att utöva direkt tillsyn för vissa typer av 
institutioner, men endast genom ytte rligare ändringar av sektorsspecifik 
lagstiftning. För tillfället planeras detta  endast för kredit värderingsinstitut. 
• Befogenheter i krissituationer . Man ansåg att de europeiska tillsynsmyndigheterna 
borde kunna fatta beslut som är riktade till nationella tillsynsmyndigheter inom 
alla områden som omfattas av  relevant sektorsspecifik lagstiftning, efter det att 
kommissionen har tillkännagivit att en  kritisk situation föreligger.  
• Befogenheter att samla in och förv alta mikroprudentiell information . De 
europeiska tillsynsmyndigheterna måste som ett minimum ha tillgång till den 
information som för närvarande tas emot av nivå 3-kommittéerna (anonymiserade och sammanställda data). För att de ska kunna fullgöra sina uppgifter vore det effektivt och följdriktigt om de skulle kunna begära att nationella 
tillsynsmyndigheter ska tillhandahålla erford erlig information, på grundval av en 
motiverad begäran, inklusive information avseende enskilda finansiella institut. 
• Skyddsklausul för medlemsstat ernas statsfi nansiella åtaganden . Hellre än att bara 
ha en förklarande bestämmelse, eller at t ge medlemsstaterna  frihet att avgöra 
huruvida deras statsfinansiella åtaganden påverkas, ansågs det lämpligt att låta 
rådet besluta genom omröstning med kvalif icerad majoritet när en medlemsstat 
och en europeisk tillsynsmyndighet är oense om huruvida den berörda 
medlemsstatens statsfinansiella åtaganden st år på spel genom ett beslut som fattas 
av en europeisk tillsynsmyndighet. 
För ESRB diskuterades följande områden under denna rubrik:  
• När det gäller uppföljning av varningar och rekommendationer  är obligatorisk 
efterlevnad inte möjlig, eftersom ett organ som inte har status som juridisk person 
inte kan utfärda bindande akter, och inge n uppföljning alls skulle undergräva 
SV 7   SV effektiviteten. Därför ansågs en skyldighet att ”följa elle r förklara” vara det bästa 
alternativet. 
• När det gäller tillgång till in formation  skulle ESRB inte kunna utfärda trovärdiga 
varningar och rekommendationer utan tillgång till sammanställda data, på EU-
nivå eller på landsnivå. Såda n tillgång skulle kunna kana liseras via de europeiska 
tillsynsmyndigheterna. Att låta ESRB få tillg ång till data om ensk ilda institut efter 
en motiverad begäran skulle dessutom förbättra dess effektivitet. 
• När det gäller offentliggörande av varningar och rekommendationer  ansåg man 
att systematiska offentliggöranden skulle kunna vara kontraproduktiva genom att 
de skulle kunna utlösa kriser, samtidigt som offentliggöranden vid behov skulle kunna vara användbara om bestämmelserna in te följs. Fasta kriter ier för beslut om 
att offentliggöra eller inte offentliggöra s kulle vara svåra att fastställa. Därför 
ansåg man att det var bäst att ge ESRB frih et att besluta från fall till fall huruvida 
offentliggörande ska ske. 
b. Organisation och struktur 
För ESFS diskuterades följande områden under denna rubrik: 
• Gemensam styrkommitté.  En gemensam kommitté med status som juridisk person 
skulle kunna anta rättsakter som förbinde r de tre europeiska tillsynsmyndigheterna 
att göra samordnade ingripanden, samt  rättsakter om konglomerat. En gemensam 
kommitté med status som juridisk person skulle emellertid kunna medföra extra 
kostnader, exempelvis för ett sekretariat. På det hela taget anses det mer 
välbetänkt att ha en flexibel gemensam kommitté som inte har status som juridisk 
person, i avvaktan på den första grans kningen av hur ESFS fungerar. Det kommer 
att inrättas en underkommitté för konglomerat.  
• Röstningsförfarande.  En enkel majoritet av rösta nde styrelseledamöter ansågs 
vara det effektivaste alternativet för ak ter från europeiska tillsynsmyndigheter i 
enskilda fall, medan omröstning med kvalif icerad majoritet skulle användas för 
horisontella frågor såsom förslag om bindande tekniska standarder, 
rekommendationer och riktlinjer samt finansiella och budgettekniska beslut. 
• Relevanta intressenters deltagande och roll . Avsaknad av andra samråd med 
intressenter, utöver tillfälliga offentliga samråd, skulle leda till ingripanden av låg 
kvalitet. Att ordna öppna offentliga samråd om varje akt från de europeiska tillsynsmyndigheterna skulle också vara en ineffektiv strategi. Att ha en enda 
rådgivande grupp med intressenter skulle va ra ologiskt, med tanke på att de tre 
europeiska tillsynsmyndigheterna har arbetsuppgifter av olika karaktär. Därför anses det vara optimalt att ha en separa t rådgivande grupp för varje europeisk 
tillsynsmyndighet. 
För ESRB diskuterades följande områden under denna rubrik: 
• Styrelsens storlek och sakkunskap . För att ESRB ska vara effektiv måste styrelsen 
ha en ändamålsenlig representati on av sakkunskap och åsikter. I det 
SV 8   SV kommissionsförslag som godkändes av Europeis ka rådet föreslås en styrelse som 
består av följande: 
* Ordföranden och vice ordföra nden i Europeiska centralbanken. 
* Cheferna för alla nationella centralbanker i EU. * En företrädare för Europeiska kommissionen. * Företrädare för alla euro peiska tillsynsmyndigheter. 
* En företrädare utan rösträtt för tillsynsmyndigheterna i varje 
medlemsstat. 
* En företrädare utan rösträtt för Ekonomiska och finansiella kommittén. 
• Mottagare av varningar . Det förefaller som om det mest effektiva alternativet för 
att uppfylla ESRB:s mål skulle  vara att ha ett antal mottagare (medlemsstater, 
nationella tillsynsmyndigheter, eur opeiska tillsynsmyndigheter och 
kommissionen). Det skulle vara ineffektivt att begränsa urvalet av potentiella mottagare. För ett makroprudentiellt organ förefaller det vara onödigt att inkludera 
enskilda finansiella institut som möjliga mottagare. 
• Deltagande av och samråd med intressenter  En grupp för teknisk rådgivning, med 
experter från de olika institutioner som deltar i ESRB, ansågs vara användbar för 
finslipning av sekretariate ts analys när det är lämpligt. Bredare samråd för 
särskilda ändamål bör inte heller uteslutas. 
c. Finansiering  
För ESFS varierade de alternativ som unders öktes från en fullständig finansiering via 
medlemsstaterna till en fullständig fi nansiering via gemenskapsbudgeten. Den 
lösning som valdes var finansiering till 60 % via medlemsstater och 40 % gemenskapsbidrag. Denna balans kommer a tt säkerställa oberoende för europeiska 
tillsynsmyndigheter både gentemot medlem sstater och gentemot gemenskapen. Den 
ger också stabilitet i finansie ringen och avspeglar den viktiga 
gemenskapsdimensionen i de europeiska tillsynsmyndigheternas mål.  
Vad gäller ESRB handlade de alternativ som utvärderades om tillhandahållande och 
lokalisering av sekret ariatet: huruvida detta skulle ombesörjas av kommissionen, ett 
virtuellt nätverk av central banker eller Europeiska centralbanken. Det lämpligaste 
alternativet för ESRB:s sekretariat ansågs vara att det skulle tillhandahållas av 
Europeiska centralbanken. 
6. K
ONSEKVENSERNA AV VALDA ALTERNATIV  
De specifika konsekvenserna för olika organ som är direkt berörda av inrättandet av 
ESRB och ESFS kan analyseras enligt följande: 
SV 9   SV • Nationella tillsynsmyndigheter. De europeiska tillsynsmyndigheterna kommer att 
bidra till harmoniseringen av finansiell  tillsyn i EU genom att föreslå bindande 
tekniska regler och genom att övervak a de nationella tillsynsmyndigheternas 
tillämpning av EU-bestämmelserna. De kommer också att underlätta tillsynskollegiers funktion och förvalta  informationsdatabaser till gagn för 
tillsynsmyndigheter som deltar i kollegi er. Nationella tillsynsmyndigheter 
kommer att kunna överklaga beslut som fattats av de europeiska 
tillsynsmyndigheterna. ESRB bör hjälpa na tionella tillsynsmyndigheter att bättre 
förstå konsekvenserna av deras åtgärd er för det ekonomiska och finansiella 
systemet som helhet. Nationella tillsynsm yndigheter kan emellertid få en större 
börda när det gäller tillhanda hållande av information och till följd av ett krav på 
att ”följa eller förklara” efter mottaga ndet av en rekommendation från ESRB. 
• Nationella finansministerier. Nationella finansminister ier kommer att kunna dra 
nytta av ökad finansiell stabilitet in om hela EU, och minskad risk för dyra 
stödåtgärder för att undsätta finansiella institut. De kommer att ha tillgång till de systemriskanalyser som genomförs av ESRB, och de kommer vid behov att få varningar och rekommendationer. Medlemsst aternas statsfinansiella åtaganden 
kommer att skyddas genom skyddsklausu len i förordningarna om europeiska 
tillsynsmyndigheter. Å andra sidan ka n medlemsstater behöva bidra till 
finansieringen av de europeiska til lsynsmyndigheterna, i enlighet med de 
finansieringsbestämmelser som kommer att fastställas. 
• Nivå 2- och nivå 3-kommittéer. Inrättandet av ESFS medför att nivå 3-
kommittéerna kommer att upphöra att existera, och de europeiska 
tillsynsmyndigheterna kommer att överta alla deras arbetsuppgifter. De nya 
myndigheterna kommer emellertid så lång t möjligt att säkerställa kontinuitet i 
fråga om nivå 3-kommittéerna. Man rä knar med att nuvarande personal kommer 
att behållas samt att det kommer att be hövas ytterligare personal. Nivå 2-
kommittéerna kommer att fortsätta med si n verksamhet på samma sätt som idag. 
• Europeiska centralbanken. Europeiska centralbanken kommer att vara 
involverad både genom deltagandet i ES RB och genom tillhandahållandet av ett 
sekretariat för ESRB.  
• Nationella centralbanker. Deltagande i ESRB och input ti ll sekretariatets arbete 
bör inte medföra några betydande yt terligare kostnader för nationella 
centralbanker.  
• Finansiella institut. För stora finansiella grupper ko mmer den förbättrade gräns- 
och sektoröverskridande tillsynen att mi nska kostnaderna för att säkerställa 
efterlevnad av bestämmelserna tack vare harmoniserade standarder och 
harmoniserad tillsynspraxis. ESRB kommer att bidra till ett förbättrat företagsklimat genom effektiva krisfö rebyggande åtgärder i EU. Den direkta 
tillsynen över kreditvärderingsinstitut so m är registrerade i EU kommer att kunna 
ombesörjas av Europeiska  värdepappers- och marknadsmyndigheten, något som 
säkerställer bättre konsekvens och lägre kostnader. Inrättandet av den 
gemensamma styrkommittén för tre europeiska tillsynsmyndigheter kommer att utgöra grunden för ytterlig are förstärkningar av tillsynen över finansiella 
konglomerat.  
SV 10   SV • Övriga intressenter. För att säkerställa ändamålsenlig i nput från intres senterna till 
de europeiska tillsynsmyndigheternas  beslutsprocess kommer en särskild 
intressentgrupp att inrättas för varje myndighet, med tret tio medlemmar som på ett 
balanserat sätt företräder konsumenter, i ndustrin och anställd a. ESRB kommer att 
ha möjlighet till omfattande samråd, be roende på vad som är lämpligt, och 
kommer att ha tillgång till en grupp för teknisk rådgivning. 
Kostnaderna för ESFS har beräknats för tr e kostnadskategorier : personalkostnader, 
infrastrukturkostnader och driftskostnader. De totala kostnaderna för inrättandet av 
de europeiska tillsynsmyndigheterna har be räknats till cirka 36 miljoner euro under 
det första verksamhetsåret (2010) och över 67 miljoner euro efter tre år (2013). 
Uppskattningarna av personalkostnaderna bygger på antagandet att varje europeisk 
tillsynsmyndighet kommer att sikta på att fördubbla sin personal jämfört med personalantalet i de existerande nivå 3-kommittéerna under myndighetens första 
verksamhetsår. Detta innebär en genomsnittlig  ökning från 20 till 40 i var och en av 
de tre myndigheterna. 
ESRB:s sekretariat kommer att tillhandahåll as av Europeiska centralbanken och 
Europeiska centralbankssystemet. För ESRB kommer därför ingen direkt kostnad att 
belasta gemenskapsbudgeten eller medlem sstaternas budgetar, utom när det gäller 
utstationerad personal. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Enligt förordningarna om inrättandet av ESFS och ESRB ska det nya systemet för 
finansiell tillsyn i Europa utvärderas tr e år efter den faktiska driftsstarten. 
Kommissionen kommer att sammanställa två rapporter om erfarenheterna från 
driften av ESFS respektive ESRB. Den slutli ga uppsättningen indi katorer kommer att 
fastställas av kommissionen i samband med att de erforderliga utvärderingarna 
genomförs.