Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Slovakiens nationella reformprogram 2014,_x000b__x000b_med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */





Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Slovakiens nationella reformprogram 2014, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2014 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation[2], med beaktande av Europaparlamentets resolutioner[3], med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd, med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU. (2) Den 13 juli 2010 antog rådet på grundval av kommissionens förslag en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. (3) Den 29 juni 2012 beslutade stats- och regeringscheferna om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp av alla tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De beslutade om insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och uttryckte i synnerhet sitt fulla åtagande att uppnå målen i Europa 2020-strategin och genomföra de landsspecifika rekommendationerna. (4) Den 9 juli 2013 antog rådet en rekommendation om Slovakiens nationella reformprogram 2013 och avgav ett yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2012–2016. Den 15 november 2013 avgav kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 473/2013[4] sitt yttrande om Slovakiens utkast till budget för 2014[5]. (5) Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten[6], som markerar inledningen av 2014 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen[7], i vilken Slovakien inte identifierades som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. (6) Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa en normal utlåning till ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. (7) Den 23 april 2014 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram 2014 och sitt stabilitetsprogram 2014. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. (8) Målet med budgetstrategin enligt stabilitetsprogrammet 2014 är att korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och att uppnå det medelfristiga budgetmålet om ett strukturellt underskott på cirka 0,5 % av BNP 2017. Detta medelfristiga budgetmål är striktare än vad stabilitets- och tillväxtpakten kräver. Slovakiens totala offentliga underskott minskades på ett hållbart sätt till under 3 % av BNP 2013. Den planerade (omräknade) förändringen av den strukturella balansen för 2014 skulle betyda att Slovakien avsevärt avviker från anpassningsbanan till det medelfristiga budgetmålet. Den planerade förbättringen på 0,3 % av BNP 2015 skulle överensstämma med stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Under de följande åren skulle dock stabilitetsprogrammet inte säkerställa en tillräcklig anpassning till det medelfristiga budgetmålet. Utgifterna skulle växa i en takt som överensstämmer med utgiftsriktmärket både 2014 och 2015. Enligt stabilitetsprogrammet kommer den största delen av konsolideringsinsatserna för att nå det medelfristiga budgetmålet att göras 2016 och 2017. Totalt sett medför anpassningsbanan till det medelfristiga budgetmålet att det finns risk för att kraven i stabilitets- och tillväxtpakten inte uppfylls. Enligt stabilitetsprogrammet väntas den totala offentliga skulden ligga kvar under referensvärdet på 60 % av BNP under hela programperioden. Det makroekonomiska scenario som har framtagits av ett oberoende organ (kommittén för makroekonomiska prognoser) och som ligger till grund för budgetprognoserna i programmet är rimligt. De åtgärder som redan har kvantifierats garanterar inte att de finanspolitiska mål som myndigheterna fastställt kommer att uppnås. Dessutom är inte alla åtgärder på inkomstsidan tillräckligt specificerade och det finns risker i samband med genomförandet av de kostnadsbesparande reformerna av den statliga förvaltningen, medan de offentliga lönekostnaderna kan överskrida de budgeterade nivåerna på samma sätt som har skett tidigare. Å andra sidan tar de beräkningar som anges i stabilitetsprogrammet ännu inte hänsyn till de förväntade besparingarna från aktiverandet av den nationella skuldbromsen. Enligt kommissionens vårprognos 2014, som innefattar effekten av utgiftsbesparingar på grund av skuldbromsen, skulle avvikelsen från anpassningsbanan bli mindre 2014 än vad som antas i programmet, medan en tillräcklig strukturell anpassning förväntas 2015 och utgiftsriktmärket skulle uppnås både 2014 och 2015. Avsikten att öka de tillväxtfrämjande utgifterna anges i både stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, men detta förefaller inte ha fullt stöd i de underliggande planerna. De statliga utgifterna för utbildning ökar 2014 men minskar under de följande åren. Baserat på en bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att det finns en risk för avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2014 medan en lämplig korrigering förväntas 2015. (9) Som ett svar på kraven i stabilitets- och tillväxtpakten införde Slovakien en regel om balanserad budget i november 2013. Budgetramverket försvagas dock av avsaknaden av utgiftstak. Införandet av sådana förutsågs i stabilitetsprogrammet för 2013, men detta åtagande har ännu inte genomförts. Slovakien fortsätter att vara ett land med medelhög risk angående hållbarheten i de offentliga finanserna och utgifter för hälso- och sjukvård beräknas utgöra den största delen av de ökande kostnaderna för en åldrande befolkning och bidrar med 2 % av BNP, vilket är den andra högsta beräknade ökningen av hälso- och sjukvårdsutgifterna bland alla EU:s medlemsstater. Problemen ger sig framför allt till känna i sjukhusvården och i primärvården. I december 2013 antog regeringen en strategi för hälsoområdet 2014–2030 för att förbättra kostnadseffektiviteten. Detaljerade genomförandeplaner behövs nu för denna strategi. (10) Slovakien har gjort framsteg med att förbättra skattedisciplinen och genomförandet av handlingsplanen för bekämpning av skattebedrägeri går framåt med ungefär hälften av åtgärderna på plats. Som ett resultat av detta förefaller det slovakiska skattesystemets effektivitet ha förbättrats 2013, särskilt när det gäller momsen. Behovet av att konsolidera ansträngningarna och förstärka skatteförvaltningens kapacitet för analys och revision kvarstår dock. Arbetet med att slå samman uppbörden av skatter, tullar och socialförsäkringsavgifter ligger efter tidsplanen. För att fortsätta med en tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering borde Slovakien lita mer till skatter som är mindre tillväxthämmande, framför allt återkommande fastighetsskatter och miljöskatter. Angående detta har inga framsteg gjorts med reformen av den återkommande fastighetsskatten och dess koppling till fastighetens marknadsvärde. Inkomsterna från denna skatt är fortfarande låga och oförändrade sedan 2000. Regeringen införde under 2013 åtgärder för att minska den stora skatteskillnaden mellan anställda och egenföretagare, men det betydande gapet mellan dessa gruppers effektiva skattesatser som konstaterades 2012 kvarstår. (11) Den slovakiska arbetsmarknaden står fortfarande inför ett antal utmaningar. Huvuddelen av arbetslösheten, som fortsätter att ligga på cirka 14 %, är långtidsarbetslöshet, vilket visar på det slovakiska arbetslöshetsproblemets strukturella karaktär. Slovakien har gjort vissa framsteg med att minska skattekilen för låginkomsttagare som kommer in på arbetsmarknaden efter långtidsarbetslöshet, men åtgärdernas effektivitet måste övervakas och bedömas. Endast begränsade framsteg har gjorts på andra områden, framför allt med att öka den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet att tillhandahålla individanpassade tjänster och förstärka kopplingen mellan aktiveringssåtgärder och socialt bistånd. När det gäller ungdomsarbetslösheten har den offentliga arbetsförmedlingen begränsad kapacitet för tidiga insatser och individanpassning och för att nå ut till ungdomar som inte är inskrivna på arbetsförmedlingen. Det finns därför ett behov av åtgärder inom dessa områden i linje med ungdomsgarantins mål. Ett behov av mer riktade åtgärder finns för de minst gynnade arbetssökarna, till exempel romer, vars sysselsättningsnivå fortsätter att vara mycket låg. Bristen på tillräcklig barnomsorg, särskilt för barn under tre år, gör det svårare för mödrar att återvända till arbetsmarknaden. (12) Utbildningssystemets bristande relevans för arbetsmarknaden hämmar tillgången till kompetent arbetskraft. Elevernas resultat inom den obligatoriska utbildningen ligger under EU-genomsnittet och har försämrats avsevärt. De offentliga utgifterna för utbildning fortsätter att vara låga trots de nyligen införda löneökningarna för lärare. Lärarnas inledande utbildning och praktiska erfarenhet förstärks men dessa insatser måste fortsätta. Trots regeringens ansträngningar att reformera yrkesutbildningen och subventionera arbetstillfällen för ungdomar fortsätter ungdomsarbetslösheten att vara bland de högsta i EU och övergången från skola till jobb problematisk. Den relativt låga andelen av yrkesorienterade program på kandidatnivå och ett otillräckligt samarbete med arbetsgivare minskar den eftergymnasiala utbildningens relevans för arbetsmarknaden. Att förbättra den högre utbildningens kvalitet och samarbetet mellan näringsliv och utbildningssystem skulle också öka innovationsförmågan i den slovakiska ekonomin. Planerna i strategin för smart specialisering pekar åt rätt håll men måste genomföras på ett effektivt sätt. Den fortsatt dåliga tillgången till förskolor och barnomsorg av god kvalitet påverkar utbildningsresultaten negativt, särskilt bland romer. Initiativ som syftar till att förbättra utbildningsresultaten för romska elever är än så länge alltför beroende av medfinansiering från EU. (13) När det gäller energi har Slovakien gjort framsteg i det förberedande arbetet för att bygga ut el- och gasförbindelserna med grannländerna. Åtgärder för att få den slovakiska energimarknaden att fungera bättre, och i synnerhet för att öka insynen i hur tarifferna bestäms, behövs dock fortfarande. Ett paket av åtgärder för att förbättra energieffektiviteten har föreslagits för EU-finansiering under den nya programperioden. (14) Den pågående reformen av den offentliga förvaltningen kommer att öka kundorienteringen, men den slovakiska offentliga förvaltningen fortsätter dock att underprestera vad gäller både kvalitet och effektivitet. En ihållande hög omsättning av personal beroende på politiska växlingar tillsammans med bristande personalförvaltning och svag analysförmåga hindrar evidensbaserade politiska åtgärder. Slovakien uppnår fortsatt dåliga resultat i internationella korruptionsindex och har gjort små framsteg i förbättringen av rättssystemets effektivitet och öppenhet. Slovakiens affärsklimat har försämrats och stödet till snabbt växande företag stagnerat. Slovakien har nyligen reformerat sina regler för offentlig upphandling i syfte att öka insyn och effektivitet, men tillämpningen av dessa regler fortsätter att vara en utmaning och effekten av 2013 års reform av den offentliga upphandlingen är fortsatt begränsad. (15) Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6. (16) Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Slovakiens stabilitetsprogram och dess yttrande[8] återspeglas särskilt i rekommendation 1. (17) I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen dessutom analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som helhet. På grundval av denna analys har rådet utfärdat särskilda rekommendationer för de medlemsstater som har euron som valuta. Slovakien bör också se till att de rekommendationerna genomförs fullt ut inom rimlig tid. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att vidta följande åtgärder under perioden 2014–2015: 1. Efter att det alltför stora underskottet korrigerats, förstärka budgetåtgärderna för 2014 mot bakgrund av skillnaden på 0,3 % av BNP gentemot kraven i stabilitets-och tillväxtpakten, baserat på kommissionens vårprognos 2014. Under 2015 säkerställa den nödvändiga anpassningen på 0,1 % av BNP mot det medelfristiga budgetmålet, med beaktande av det förväntat prekära ekonomiska läget. Därefter, och tills det medelfristiga budgetmålet är uppnått, eftersträva en årlig strukturell anpassning med 0,5 % av BNP som riktmärke. Ytterligare förstärka det finanspolitiska ramverket, bland annat genom att införa bindande och genomförbara utgiftstak. Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att öka kostnadseffektiviteten inom hälsovården, framför allt genom att rationalisera sjukhusvården och förstärka primärvården. 2. Förbättra skatteförvaltningens effektivitet genom att förstärka dess kapacitet till revision, riskbedömning och skuldindrivning. Koppla fastighetsbeskattningen till marknadsvärdet på fastigheten. 3. Bekämpa långtidsarbetslösheten på ett mer ändamålsenligt sätt genom aktiveringsåtgärder, vuxenutbildning och individanpassad fortbildning av god kvalitet. Förbättra den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet för ärendehantering, individanpassad rådgivning och aktivering av de arbetssökande, samt stärka kopplingen mellan aktiveringsåtgärder och socialt bistånd. Effektivt bekämpa ungdomsarbetslösheten genom att förbättra förmågan till tidiga insatser, i linje med målen för en ungdomsgaranti. Förbättra incitamenten för kvinnor i arbetslivet genom att bygga ut barnomsorgen, särskilt för barn under tre år. 4. Vidta åtgärder för att öka undervisningens kvalitet i syfte att förbättra utbildningsresultaten. Öka möjligheterna till arbetsplatsförlagd yrkesutbildning på företag. Anpassa ackrediterings-, finansierings- och förvaltningsåtgärder för att uppmuntra skapandet av yrkesorienterade program på kandidatnivå. Förbättra forskningsbasens kvalitet och relevans och genomföra planer för att främja effektiv kunskapsöverföring och samarbete mellan den akademiska världen, forskningen och näringslivet. Anta strukturella åtgärder för att förbättra tillträdet till en inkluderande förskola och skola av hög kvalitet för marginaliserade grupper, inbegripet romer, och vidta åtgärder för att i allmänhet öka romernas deltagande i yrkesutbildning och högre utbildning. 5. Öka ansträngningarna för att få energimarknaden att fungera bättre, framför allt genom att öka den offentliga insynen i regelverket och genom att analysera de faktorer som avgör de höga nätverksavgifterna för el, särskilt för industrikonsumenter. Ytterligare utveckla förbindelserna med grannländerna mot bakgrund av de framsteg som har gjorts, däribland med Ukraina, i enlighet med det samförståndsavtal som undertecknades i april. 6. Vidta åtgärder, inbegripet genom att ändra lagen om offentlig anställning, i syfte att öka den offentliga förvaltningens oberoende. Anta en strategi för att förbättra personaladministrationen inom den offentliga förvaltningen. Öka ansträngningarna för att förstärka analyskapaciteten i centrala departement, i syfte att vidta evidensbaserade politiska åtgärder och förbättra kvaliteten på konsekvensbedömningarna. Vidta åtgärder för att bekämpa korruption och skynda på ansträngningarna att förbättra rättssystemets effektivitet och kvalitet. Införa åtgärder för att förbättra affärsklimatet i Slovakien, bland annat för små och medelstora företag. Öka ansträngningarna för att förbättra den offentliga upphandlingens effektivitet. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2014) 426 final. [3] P7_TA(2014)0128 och P7_TA(2014)0129. [4] EUT L 140, 27.5.2013, s. 11. [5] C(2013) 8011 final. [6] COM(2013) 800 final. [7] COM(2013) 790 final. [8] I enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.