Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen: Offentlig upphandling inom Europeiska unionen"

(98/C 373/02)

BAKGRUND

- Kommissionens meddelande om offentlig upphandling inom Europeiska unionen (KOM(98) 143 slutlig).

- Regionkommitténs beslut av den 13 maj 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ovannämnda fråga och att ge utskott 6 "Sysselsättning, ekonomisk politik, inre marknaden, industri, småföretag" i uppdrag att förbereda ärendet.

- Det utkast till yttrande (CdR 108/98 rév.) som antogs av utskott 6 den 3 juni 1998 (föredragande: Helene Lund och Evalisa Birath-Lindvall).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 25:e plenarsession den 16-17 september 1998 (sammanträdet den 17 september) följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Som en följd av den omfattande debatt om EU:s framtida upphandlingsregler som inleddes med anledning av grönboken om offentlig upphandling i framtiden () publicerade kommissionen den 11 mars 1998 ett meddelande om offentlig upphandling inom EU.

1.2. Den 16 juni 1997 antog Regionkommittén ett yttrande som utgjorde kommitténs bidrag till diskussionen om grönboken () Regionkommittén slog där fast att upphandlingsdirektiven har avgörande betydelse för lokala och regionala myndigheter, eftersom ansvaret för en stor del av den offentliga upphandlingen ligger på just dessa myndigheter. Regionkommittén framförde en tydlig kritik av upphandlingsdirektivens byråkratiska aspekter. Huvudinställningen är att upphandlingsreglerna snarast möjligt bör förenklas, så att de motsvarar de krav som ett modernt samspel mellan offentliga och privata sektorn ställer. Dessutom har flera medlemsstater en upphandlingspraxis som är strängare och mer långtgående än själva upphandlingsdirektiven, vilket leder till en orättvis kunkurrenssituation.

1.3. En lång rad parter - och i synnerhet Europaparlamentet - har framställt liknande kritik mot upphandlingsdirektiven. Behovet av förenkling, ökad flexibilitet och mer lättillgänglig information på upphandlingsområdet utgjorde tydliga budskap från de parter som i hög grad är involverade i daglig tillämpning av upphandlingsreglerna.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Den allmänna inställningen

2.1.1. Regionkommittén ser därför positivt på att kommissionen i sitt meddelande har satt förenkling och flexibilitet i fokus. Regionkommittén uppfattar det så att kommissionen i sitt meddelande uttrycker en vilja att tillmötesgå de förslag om förenklingar och ökad flexibilitet som Regionkommittén förde fram i samband med grönboken.

2.1.2. Kommissionen klargör i meddelandet att man avser att under 1998 presentera ett samlat lagstiftningspaket med en förenkling som huvudsyfte. Regionkommittén finner det positivt att kommissionen i linje med Regionkommitténs önskemål har gått ifrån grundinställningen att stabilitet på upphandlingsområdet skall gå före ett genomförande av nödvändiga anpassningar av upphandlingsdirektiven.

2.1.3. Regionkommittén stöder därför till största delen den viktigaste slutsats som kommissionen drar av upphandlingsdebatten, dvs. att det finns behov av förenklingar och ökad flexibilitet.

2.2. Förenklingar och ökad flexibilitet

2.2.1. Av kommissionens dokument framgår att kommissionen framdeles avser att arbeta efter principen att ökad flexibilitet i upphandlingsreglerna skall gå hand i hand med bättre fungerande kontroll- och besvärsinstanser på nationell nivå. Regionkommittén stöder en sådan koppling mellan förenklingar och skärpt kontroll på nationell nivå, så länge som detta i praktiken leder till ökad flexibilitet. Regionkommittén utgår samtidigt ifrån att många stater redan har inrättat väl fungerande kontroll- och besvärsinstanser. Regionkommittén anmodar dessutom kommissionen att arbeta efter en kompletterande grundprincip, nämligen den att EU-upphandling alltid skall vara förbunden med reella vinster för såväl beställarna som de företag som levererar till den offentliga sektorn. EU-upphandling skall utgöra ett aktivt instrument för att säkerställa att marknaden för offentlig verksamhet producerar varor av hög kvalitet till så förmånliga priser som möjligt. I praktiken säkerställer en sådan grundprincip att upphandlingskostnaderna för beställare och leverantörsföretag inte urholkar den ekonomiska vinst som en ökad konkurrens innebär.

2.2.2. Sammanslagning av upphandlingsdirektiven

2.2.2.1. Kommissionen föreslår i meddelandet - bl.a. efter Regionkommitténs önskemål - att de gamla upphandlingsdirektiven (dvs. direktiven om upphandling av tjänster, varor respektive bygg- och anläggningsarbeten) fogas samman till ett samlat upphandlingsdirektiv. Syftet är att uppnå en administrativ förenkling och ett förtydligande i tillämpningen av upphandlingsreglerna för beställare och leverantörer.

2.2.2.2. Regionkommittén ger sitt fulla stöd för detta förslag, eftersom arbetet underlättas för lokala och regionala myndigheter som då bara skulle behöva rätta sig efter ett enda regelverk i stället för tre, som nu är fallet. Regionkommittén anser att en sammanslagning bör ske snarast möjligt och att denna sammanfogning (kodifiering) bör åtföljas av kompletterande tolkningsdokument.

2.2.2.3. Regionkommittén välkomnar förslagen som syftar till att förbättra direktivens funktion. Kommittén vill samtidigt uppmana medlemsstaterna att påskynda genomförandet av direktiven.

2.2.3. Förslag om att införa ett nytt upphandlingsförfarande - en konkurrenspräglad dialog

2.2.3.1. Kommissionen har som ett konkret förslag för att tillmötesgå kravet på förenklingar föreslagit ett nytt gängse upphandlingsförfarande: en konkurrenspräglad dialog. Kommissionens syfte med en sådan konkurrenspräglad dialog är att uppnå ett smidigare och flexiblare samspel mellan den offentliga och den privata sektorn än vad som är möjligt under nuvarande upphandlingsformer, dvs. öppen respektive selektiv upphandling. Kommissionen föreslår att det nya upphandlingsförfarandet skall ersätta upphandling efter förhandling med föregående offentliggörande, ett förfarande som i dag används i mycket begränsad utsträckning.

2.2.3.2. Regionkommittén ger sitt stöd för kommissionens förslag om att införa ett sådant nytt upphandlingsförfarande under förutsättning att det verkligen leder till ökad flexibilitet, och inte på något sätt innebär en minskning av flexibiliteten i förhållande till det nuvarande förhandlingsförfarandet. Regionkommittén anser att man i detta sammanhang måste synliggöra de problem som lokala och regionala myndigheter upplever i samband med de nuvarande upphandlingsdirektiven.

2.2.3.3. Det allt överskuggande problemet för lokala och regionala myndigheter är att det i praktiken är mycket svårt att genomföra en tillfredsställande EU-upphandling, i synnerhet på de områden där produkt- och marknadsutvecklingen är högt uppdriven och utbudet mycket komplext. Detta gäller exempelvis upphandling inom hälso- och sjukvårdssektorn (medicinsk teknologi, operationsoch röntgenutrustning etc.) samt upphandling av ADB-system. Problemen visar sig i synnerhet i fyra sammanhang:

1) Innan en EU-upphandling offentliggörs är den upphandlande myndigheten skyldig att i detalj beskriva inköpsbehovet i sitt upphandlingsunderlag. Denna process förutsätter ett flexibelt samspel mellan myndigheten och leverantörerna och att myndigheten kan inhämta aktuell information om de marknadslösningar som finns tillgängliga.

2) Under själva upphandlingsprocessen finns det ofta behov av smärre preciseringar i myndighetens upphandlingsunderlag eller behov av förklaringar i de anbud som lämnats in av leverantörerna.

3) Vid utformningen av kontraktet kan det i samarbetet mellan myndighet och leverantör visa sig nödvändigt att anpassa vissa delar av det totala anbudet.

4) Vid genomförandet av kontraktet kan det visa sig nödvändigt att göra vissa mindre tekniska justeringar.

2.2.3.4. I dessa fyra sammanhang upplever många lokala och regionala myndigheter att de nuvarande upphandlingsreglerna utgör ett alldeles onödigt hinder för ett flexibelt samspel, som är en förutsättning för att medborgarna skall få tillgång till bästa varor och tjänster till lägsta möjliga pris.

2.2.3.5. En rapport från den svenska Nämnden för offentlig upphandling () visar bl.a. att de totala ekonomiska effekter i form av besparingar för offentliga myndigheter som följer av en lagstiftning på upphandlingsområdet är små. Regionkommittén menar att resultaten av denna undersökning tyder på att en alltför detaljerad och stelbent upphandlingslagstiftning kan leda till att det ekonomiska resultatet inte blir så tillfredsställande som det kunde ha blivit med flexiblare upphandlingsregler.

2.2.3.6. En direkt konsekvens för lokala och regionala myndigheter blir ofta att de ser sig nödsakade att köpa dyra externa konsulttjänster för att kunna hantera upphandlingsprocessen. Detta leder totalt sett till lösningar som är dyrare för medborgarna.

2.2.3.7. En indirekt konsekvens blir att hindren för en utvecklingsorienterad dialog mellan myndighet och leverantörer leder till att förutsättningarna för produktutveckling och nytänkande hos leverantörerna inte blir optimala. Regionkommittén menar att detta på längre sikt kan gå ut över tillväxten och sysselsättningen.

2.2.3.8. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att se till att förslaget till ett nytt upphandlingsförfarande - en konkurrenspräglad dialog - kännetecknas av stor flexibilitet, så att det blir möjligt att upprätthålla en bred dialog med leverantörerna före, under och efter upphandlingen.

2.2.3.9. Regionkommittén anmodar samtidigt kommissionen att överge uppfattningen att det i upphandlingsprocessen skulle vara möjligt att skilja mellan pris- och innehållsfrågor. I dag är det alltså inte alltid möjligt att göra tekniska ändringar i ett kontrakt om det påverkar priset. En EU-upphandling bör ses som en samlad process där pris och innehåll hänger nära samman.

2.2.3.10. Regionkommittén anser att det är av central betydelse att en konkurrenspräglad dialog jämställs med övriga gängse upphandlingsformer, dvs. öppen respektive selektiv upphandling.

2.2.4. Förtydligande av oklara begrepp i upphandlingsdirektiven

2.2.4.1. För att bringa klarhet i den dagliga tillämpningen av upphandlingsreglerna föreslår kommissionen att upphandlingsdirektiven förtydligas på en rad områden. Regionkommittén ser positivt på detta initiativ eftersom oklara direktivtexter orsakar ständiga tolkningsproblem med höga administrativa kostnader som följd.

2.2.4.2. Som exempel på ett område där det finns behov av förtydligande kan nämnas den dialog som offentliga myndigheter kan föra med leverantörer före en upphandling (teknisk dialog). I den dagliga verksamheten har den offentliga myndigheten behov av att få in information och fakta från leverantörsföretagen om de aktuella marknadslösningarna. I dagsläget försvåras en sådan dialog kraftigt av nuvarande tolkningspraxis. Såväl myndigheter som leverantörer har behov av betydligt större flexibilitet.

2.2.4.3. Regionkommittén ser det som helt avgörande för ett förtydligande av begrepp i upphandlingsdirektiven att kommissionen anlägger ett sådant perspektiv på arbetet så att förenkling och flexibilitet möjliggörs. Regionkommittén anser att dessa förtydliganden med hänsyn till förenklingsperspektiven i största möjliga utsträckning bör ske genom kompletterande tolkningsdokument, eller genom direktivändringar om tolkningsdokument inte är en möjlighet.

2.2.4.4. Regionkommittén anser att det föreligger ett behov av att förtydliga villkoren då privata konsulter anlitas vid upphandling i EU. Regionkommittén anser vidare att man måste säkerställa en hög grad av oberoende mellan privata konsulter och leverantörer. Detta gäller i synnerhet på de områden där det av historiska och kulturella skäl finns en samhörighet mellan leverantörer och konsulter.

2.2.5. Att minska byråkratin och öka möjligheterna att lämna anbud

2.2.5.1. Regionkommittén anser att tröskelvärdenas nuvarande nivå på varu- och tjänsteupphandlingsområdet medför alldeles onödiga administrativa kostnader för såväl beställare som leverantörer. Debatten i samband med grönboken har visat att ett stort antal parter stöder denna åsikt.

2.2.5.2. Erfarenheterna visar att företagen endast i begränsad omfattning är intresserade av att lämna anbud på mindre kontrakt utanför landets gränser. Av kommissionens egna analyser framgår att endast ca 1 % av det totala antalet kontrakt går till företag utanför landets gränser. En undersökning från kommunerna i Danmark visar att i endast 3 % av tjänsteupphandlingarna anhåller utländska företag om lämplighetsprövning inför en upphandling. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att mindre kontrakt i ännu högre grad mestadels är av regionalt, och i några fall nationellt, intresse.

2.2.5.3. Regionkommittén anser att den brist på intresse som företagen visar för anbud på mindre kontrakt utanför landets gränser, och som hänger samman med de höga administrativa kostnaderna, entydigt pekar mot att det finns behov av att höja tröskelvärdena. Regionkommittén kommer därför återigen att anmoda kommissionen att föreslå en höjning av tröskelvärdena i direktivet för upphandling av varor och tjänster.

2.2.5.4. Regionkommittén upprepar sitt krav på en samlad analys av upphandlingsdirektivens administrativa konsekvenser, och följderna av genomförandet av direktiven i medlemsstaterna.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Grön upphandling och upphandlingsregler

3.1.1. Kommissionen föreslår i meddelandet ett förtydligande vad gäller tillåtelse att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Regionkommittén ser positivt på att kommissionen ämnar öka sina ansträngningar till förmån för grön upphandling och vill samtidigt betona att många lokala och regionala myndigheter arbetar aktivt för att främja en grön upphandlingspolitik. Regionkommittén betonar emellertid att miljökrav inte kan likställas med principen om kostnadseffektivitet.

3.1.2. Regionkommittén anser att det är av avgörande betydelse att det vid offentlig upphandling inte endast är möjligt att ställa krav beträffande en produkts egenskaper (exempelvis PVC-innehåll i plast), utan att det även skall vara möjligt att ställa objektiva krav vad gäller en produkts och ett företags totala miljöbelastning, bl.a. krav beträffande produktionsprocessen.

3.1.3. Regionkommittén är medveten om att det internationella GPA-avtalet () gör det möjligt att ställa sådana krav (jfr artikel VI i GPA-avtalet). Kommissionen anmodas därför att undersöka huruvida GPA-avtalet skulle kunna ligga till grund för sådana objektiva miljökrav i samband med EU-upphandling. Om så inte är fallet anmodas kommissionen att lägga fram förslag om ändring av upphandlingsdirektiven, så att offentliga myndigheter kan ta ansvarsfulla miljöhänsyn vid upphandlingen.

3.1.4. Regionkommittén anser att det är viktigt att kommissionen integrerar ansträngningarna på upphandlingsområdet med initiativen på miljöområdet - i synnerhet vad gäller den europeiska Eco-märkningen samt den europeiska miljöcertifieringsordningen för industriföretag, EMAS.

3.2. Mellankommunalt samarbete

3.2.1. Regionkommittén anmodade kommissionen i samband med grönboken att klargöra att överföringen av uppgifter från exempelvis en kommun till ett mellankommunalt samarbete (t.ex. avfallsbolag) kan uppfattas som ett internt kontrakt och därför inte omfattas av upphandlingsdirektiven. Kommissionen har inte uttryckligen tagit upp denna fråga i sitt meddelande. Detsamma gäller för kommuner och kommunsammanslutningar som genom kommunala samarbetsavtal överlåter åt andra kommuner och län att sköta vissa kommunala uppgifter.

3.2.2. Regionkommittén vill därför återigen anmoda kommissionen att förtydliga att lokala och regionala myndigheters politiska val av organisationsform - bland annat avtal mellan offentliga myndigheter men inte med privata företag - inte berörs av upphandlingsdirektiven. Regionkommittén anser att det är viktigt att framhålla att Europarådets konvention om lokalt och regionalt självstyre otvetydigt fastställer rätten att ingå mellankommunalt samarbete för att utföra uppgifter av gemensamt intresse.

3.3. Elektronisk upphandling

3.3.1. Regionkommittén ser positivt på att kommissionen har vidtagit åtgärder för att säkerställa utvecklingen av en effektiv ram för elektronisk upphandling. Kommissionens informationsteknologiska pilotprojekt SIMAP-projektet (système d'information pour les marchés publics) () har redan gett positiva resultat, och det är Regionkommitténs förhoppning att detta projekt inom en snar framtid skall leda till reella administrativa besparingar och ökad öppenhet i den offentliga upphandlingen.

3.3.2. Regionkommittén anmodar kommissionen att säkerställa att det blir möjligt med elektronisk hantering av upphandlingsprocessens samtliga delar när detta anses lämpligt. Detta gäller såväl publicering av meddelanden om upphandling som anbudsinfordran, sändande och mottagande av upphandlings- och anbudsmaterial samt slutligen elektronisk överföring av avtal och betalning för utförda prestationer. Kommittén vill i detta sammanhang också påpeka att det är viktigt att säkerheten i systemen fungerar väl så att leverantörer inte behöver riskera att kommersiellt känslig information når obehöriga.

3.3.3. Regionkommittén vill dock samtidigt påpeka att medlemsstaterna befinner sig på mycket olika informationsteknologiska nivåer - detta gäller i synnerhet lokala och regionala myndigheter. Det är därför viktigt att de myndigheter och företag som inte har tillgång till sådana elektroniska tjänster inte hamnar i ett sämre läge till följd av kommissionens förslag på detta område.

3.3.4. Regionkommittén menar dessutom att målsättningarna på detta område endast kan uppnås om en satsning på elektronisk upphandling åtföljs av målinriktade utbildningsinsatser för de offentliga myndigheterna och för företagen. Regionkommittén bidrar gärna till kommissionens arbete med att utarbeta konkreta förslag till stärkta utbildningsinsatser.

3.3.5. Slutligen anser Regionkommittén att förutsättningen för en ökad användning av elektronisk upphandling är en väl fungerande CPV-nomenklatur (). Den befintliga CPV-nomenklaturen skapar många problem på grund av sin heterogena struktur och mångtydighet på många områden. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att förbättra CPV-nomenklaturen så att den framdeles kan utgöra ett effektivt instrument även inom elektronisk handel.

3.4. Undantag av vissa sektorer på försörjningsområdet

3.4.1. Kommissionen föreslår att de områden inom försörjningssektorn som i praktiken är utsatta för en effektiv konkurrens skall undantas från försörjningsdirektivets (93/38/EEG) tillämpning (). Detta är särskilt aktuellt på telekommunikationsområdet där avregleringsprocessen har inneburit att tidigare monopol nu utsätts för en effektiv konkurrens.

3.4.2. Regionkommittén ger sitt stöd för detta förslag och anser samtidigt att man bör se till att en sektor som en medlemsstat beslutar skall utsättas för effektiv konkurrens (avregleras) automatiskt undantas från upphandlingsdirektivens tillämpningsområde. Detta gäller med förbehåll för att allmänintresset motiverar att sektorn betraktas som en allmännyttig tjänst. Detta allmänintresse kräver en viss kontroll av att man följer gemenskapsreglerna angående offentlig upphandling.

3.5. Ökad användning av ramavtal

3.5.1. Kommissionen föreslår att upphandlingsreglerna ändras så att det uttryckligen blir tillåtet att använda sig av (flexibla) ramavtal. En sådan möjlighet framgår som bekant inte uttryckligen av direktiven på varu- och tjänsteupphandlingsområdet. Regionkommittén vill framhålla att en stor del av de lokala och regionala myndigheternas upphandling i dag företas med ramavtal tillhandahållna av EU. Det är ett vida känt faktum att sådana ramavtal utgör en flexibel upphandlingsform som gör det möjligt att fortlöpande ta hänsyn till pris- och produktutvecklingen.

3.5.2. Regionkommittén delar kommissionens principiella uppfattning att det i ökad utsträckning skall bli möjligt att använda sig av ramavtal.

3.6. Reglering av koncessioner ()

3.6.1. Kommissionen avser att öka regleringen av koncessioner på tjänsteupphandlingsområdet. Regionkommittén anser inte att kommissionen har kunnat påvisa ett dokumenterat ökat behov av en koncessionsreglering sedan tjänsteupphandlingsdirektivets tillkomst. Regionkommittén kan därför inte ge sitt stöd för kommissionens förslag.

3.6.2. Regionkommittén anser dessutom att man bör invänta EG-domstolens domslut i Arnhem-målet (C-360/96) (), eftersom generaladvokatens förslag till avgörande innehåller viktiga bidrag till tolkningen av hur en koncession på tjänsteupphandlingsområdet skall definieras.

3.7. Kontroll på EU-nivå samt oberoende kontroll- och besvärsmyndigheter

3.7.1. Regionkommittén har i samband med grönboken uttryckt sin skepsis (jfr subsidiaritetsprincipen) beträffande ökade kontrollbefogenheter för kommissionen motsvarande dem som används på det konkurrensrättsliga området (böter, skadestånd etc.). Regionkommittén har däremot gett sitt stöd för en användning av förfarandet för överträdelse av fördragen, eftersom man därigenom kan sätta ökad press på och få en entydig preventiv verkan i de medlemsstater som inte följer upphandlingsdirektiven, alternativt inte har införlivat direktiven i den nationella lagstiftningen.

3.7.2. Regionkommittén anser att vägen mot ökad genomblickbarhet och säkerställande av rättsliga garantier för företag och beställare går via en etablering av nationella kontroll- och besvärsinstanser. En utbyggnad av sådana instanser på nationell nivå skulle samtidigt leda till en rättvis behandling av överklaganden samt bidra till ökad nationell uppmärksamhet på offentlig upphandling. Regionkommittén ger därför sitt stöd för att kommissionen sätter ökad press på de medlemsstater som inte har inrättat oberoende nationella kontroll- och besvärsinstanser som ett led i genomförandet av kontrolldirektiven.

3.7.3. Erfarenheterna från de stater som har sådana instanser är övervägande positiva. Såväl företagen som de upphandlande myndigheterna ser det som en betydande trygghetsfaktor att det finns en oberoende besvärsinstans som bedömer konkreta överklaganden.

3.7.4. För att säkerställa en förenkling av förfarandena och garantera konkurrens på lika villkor, är det således viktigt att kontrollera att de nationella myndigheterna inte använder bestämmelser som är mer restriktiva än de som är definierade i upphandlingsdirektiven.

3.7.5. Slutligen anser Regionkommitténs att för att effektivt motverka organiserad brottslighet, främja en sund och stark arbetsmarknad och säkra offentliga arbeten av hög kvalitet, är det viktigt att betona att upphandlingsföreskrifterna inte kräver kontraktstilldelning efter lägsta möjliga pris utan även tillåter tilldelning enligt kriteriet om uppskattat medelvärde eller liknande.

3.8. Upphandlingsregler och politiken beträffande små och medelstora företag

3.8.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att särskilda åtgärder skall vidtas till förmån för små och medelstora företag. Sådana åtgärder kommer att öka dessa företags möjligheter att lämna anbud.

3.8.2. För Regionkommittén är det speciellt viktigt att de kommande initiativen fokuseras på utbildning och information. Lokala och regionala myndigheter över hela Europa har dokumenterade erfarenheter som visar att många företag är för dåligt rustade att lämna anbud på offentliga kontrakt. Detta medför att de upphandlande myndigheterna är nödsakade att avvisa anbud på grund av att de t.ex. inte uppfyller upphandlingsvillkoren. Många lokala och regionala myndigheter upplever också att det hela tiden är samma företag - oftast de större nationella företagen - som lämnar anbud på kontrakten.

3.8.3. Lokala och regionala myndigheter har ett ansvar för att det utvecklas ett gynnsamt näringslivsklimat för företagen och därmed också ett ansvar för att utbilda och förbereda företagen för den ökade konkurrensen på upphandlingsområdet. Ett exempel från Næstveds kommun i Danmark har visat att en målinriktad utbildningssatsning i företagen har lett till dels ett ökat intresse för offentliga kontrakt, dels till en markant förbättring av kvaliteten på de anbud som kommunen får in vid en EU-upphandling. Regionkommittén anmodar kommissionen att i allt högre grad bistå lokala och regionala myndigheter med erfarenhetsutbyte och hjälp för att etablera sådana utbildningsprojekt.

3.8.4. Kommissionen kan konstatera att erfarenheterna vad gäller de små och medelstora företagens direkta medverkan i samband med gränsöverskridande kontrakt inte är vad man önskat. Reaktionerna på grönboken visar att små och medelstora företag ställs inför många problem, t.ex. att man inte får tillräcklig information om potentiella kontrakt. Regionkommittén vill samtidigt påpeka att de nuvarande mycket byråkratiska upphandlingsreglerna utgör betydande hinder för små och medelstora företag. Problemet i dag är att alla de procedurkrav som ställs vid en EU-upphandling gör att utarbetandet av ett anbud på offentliga kontrakt är förknippat med alltför stora administrativa kostnader för företagen. Småföretagen har inte samma administrativa kapacitet som de större företagen för att kunna hantera en komplicerad upphandlingsprocess. Upphandlingsreglerna fungerar därför i praktiken som en relativ konkurrensfördel för företag med stora interna resurser.

3.8.5. Mot bakgrund av detta vill Regionkommittén även anmoda kommissionen att hålla fast vid det förenklingsperspektiv som presenteras i meddelandet.

3.8.6. Regionkommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att alla ansträngningar görs för att sprida information om offentlig upphandling till små och medelstora företag.

3.9. Lokala och regionala myndigheters representation

3.9.1. Trots att lokala och regionala myndigheter har en central roll vid tillämpningen av upphandlingsreglerna är de endast i mycket begränsad omfattning representerade i de organ som kommissionen fortlöpande rådfrågar.

3.9.2. Regionkommittén anser att det är olyckligt att det i t.ex. kommissionens rådgivande kommitté inte finns några representanter som är praktiskt involverade i de lokala och regionala myndigheternas arbete, som på många håll står för mer än två tredjedelar av medlemsstaternas samlade upphandling och därför sitter inne med konkreta erfarenheter från ett stort antal upphandlingar.

3.9.3. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att undersöka hur lokala och regionala myndigheters erfarenheter skulle kunna tas till vara direkt i kommissionens löpande arbete på upphandlingsområdet.

3.9.4. Regionkommittén stöder förslaget att EU:s existerande stöd till länderna i Central- och Östeuropa även skall innefatta utbildning i EU:s regler om offentlig upphandling och tekniskt stöd avseende detta. Detta stöd är viktigt för att förbereda dessa länder inför deras anslutning till unionen.

4. Slutsatser

4.1. Lokala och regionala myndigheter svarar för en mycket stor del av den offentliga upphandlingen i Europa. Upphandlingsdirektiven är av central betydelse för lokala och regionala myndigheters samspel med privata företag, och därmed för de prestationer som lokala och regionala myndigheter erbjuder medborgarna.

4.2. Regionkommittén ser positivt på att kommissionen i enlighet med bl.a. Regionkommitténs önskan har prioriterat behovet av förenklingar och ökad flexibilitet. Regionkommittén hoppas att förslaget om ett samlat lagstiftningspaket utformas på ett sådant sätt att det leder till minskade administrativa kostnader för såväl offentliga myndigheter som privata företag. En EU-upphandling skall alltid utgöra ett effektivt instrument för att få den bästa varan till det lägsta priset.

4.3. Ur ett sådant förenklingsperspektiv stöder Regionkommittén förslaget om en sammanslagning av de gamla upphandlingsdirektiven till ett samlat direktiv. Kommittén stöder även förslaget att införa ett nytt upphandlingsförfarande - en konkurrenspräglad dialog - som kan säkerställa tillräcklig flexibilitet i samspelet mellan den offentliga och den privata sektorn.

4.4. Regionkommittén stöder kommissionens ansträngningar för att möjliggöra en miljömedveten politik för offentlig upphandling. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att antingen genom ett särskilt tolkningsdokument eller genom en ändring av upphandlingsdirektiven se till så att det vid offentlig upphandling blir tillåtet att ta hänsyn till samtliga miljökriterier. Regionkommittén betonar emellertid att det inte går att likställa miljökrav med principen om kostnadseffektivitet.

4.5. Regionkommittén önskar att kommissionen säkerställer så att små och medelstora företag ges möjlighet att delta fullt ut vid offentlig upphandling, genom att stödja bättre utbildning och säkerställa största möjliga spridning av information om dessa tillfällen. Regionkommittén betonar att i synnerhet kommissionen, men även medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har ett ansvar för utformningen av målinriktade utbildningsinitiativ på upphandlingsområdet.

4.6. Regionkommittén ser det som avgörande för utformningen av kommissionens föreslagna initiativ att de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter tillåts spela en aktiv roll i det fortsatta arbetet med upphandlingsreglerna. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att undersöka hur den fortsatta dialogen kan stärkas genom att man tar till vara erfarenheterna hos dessa myndigheter.

Bryssel den 17 september 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() KOM(96) 583 slutlig.

() CdR 81/97 fin. - EGT C 244, 11.8.1997. s. 28.

() "Effekter av lagen om offentlig upphandling", Nämnden för offentlig upphandling, januari 1998.

() General Procurement Agreement är ett internationellt upphandlingsavtal som förhandlats fram i WTO:s regi och som bl.a. ger europeiska företag möjlighet att lämna anbud på offentliga kontrakt i exempelvis USA.

() Kommissionen har inlett ett pilotprojekt som skall lägga grunden till ett enhetligt elektroniskt upphandlingssystem.

() Common Procurement Vocabulary är ett samordnat benämningssystem för olika varu- och tjänstegrupper.

() Försörjningsdirektivet reglerar offentliga försörjningskontrakt inom följande områden: gas-, el-, vatten- och värmeförsörjning samt offentliga transportnät och telekommunikationsförsörjning - EGT L 199, 9.8.1993, s. 84.

() Koncessioner används i sådana fall då en offentlig myndighet mot betalning ger ett privat företag rätten att bedriva tex offentlig transportverksamhet.

() EG-domstolen behandlar för närvarande ett mål mot ett holländskt avfallsbolag i Arnhem med flera kommuner som huvudmän. I detta mål förväntas frågan om koncessioner komma att behandlas.