Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016 /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Motiv och syfte Djuphavsbestånd är fiskbestånd som fångas i vattnen bortom de viktigaste fiskeplatserna på kontinentalsockeln. De lever vid kontinentalbranterna eller nära undervattensberg. De flesta av dessa arter växer långsamt och lever länge, vilket gör dem särskilt utsatta vid fiske. En annan viktig faktor för en djuphavslevande arts känslighet för fiske är huruvida arten kan fångas i lokala ansamlingar, särskilt under lektiden. Detta är fallet för atlantisk soldatfisk, birkelånga och beryxar. Som för alla vilda fiskbestånd leder obegränsat djuphavsfiske till en kapplöpning bland fiskeriföretagen om att komma över kostnadsfria resurser, utan att tillräcklig hänsyn tas till att utnyttjandet måste ligga på en hållbar nivå. Detta har tydligt varit fallet för vissa djuphavsarter, innan Europeiska unionen började reglera dessa bestånd 2003. Den värdefulla atlantiska soldatfisken i de nordvästliga vattnen t.ex. betraktas som utfiskad, liksom den värdefulla fläckpagellen i Biscayabukten. Därför är begränsningen av fiskeverksamheten ett nödvändigt offentligt ingrepp för att förhindra att yrkesfiskarnas inkomster urholkas, för att utveckla ett utnyttjande som kan leda till högre avkastning på lång sikt och för att minska effekterna på ekosystemet och näringskedjan till följd av plötsliga minskningar av storleken på vissa fiskbestånd. För djuphavsarterna är ett offentligt ingripande av särskild betydelse eftersom de långsamt växande beståndens återhämtning från utarmningen kan ta mycket lång tid eller till och med misslyckas. Internationella havsforskningsrådet (Ices) tillhandahåller vartannat år en utförlig översyn av djuphavsbeståndens biologiska tillstånd. Det senaste utlåtandet från Ices avgavs i maj 2014. Detta förslag till fastställande av fiskemöjligheter grundas på den ytterligare översyn som vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde i juli 2014, som uppföljning till Ices utlåtande. Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices och STECF fångas de flesta djuphavsbestånden på ett ohållbart sätt och fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndens utveckling uppvisar en positiv trend. Detta arbete utgör grunden för fastställandet av fiskemöjligheter avseende djuphavsbestånd i enlighet med principen i artikel 3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt vilken beslutsprocessen inom den gemensamma fiskeripolitiken måste bygga på bland annat bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Allmän bakgrund Fisket efter djuphavsarter regleras av EU sedan 2003 i form av totala tillåtna fångstmängder (TAC) per art och område, och i form av maximal tillåten fiskeansträngning i Nordatlantens östra del. För 2013 och 2014 fastställdes de totala tillåtna fångstmängderna för vissa djuphavsarter genom rådets förordning (EU) nr 1262/2012 av den 20 december 2012 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2013 och 2014[1]. Unionen är ensam behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Skyldigheten att utnyttja levande akvatiska resurser på ett hållbart sätt fastställs i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013. I förordningens artikel 2.2 anges att man ska tillämpa en försiktighetsansats i fiskeriförvaltningen (enligt definitionen i artikel 4.1.8) och att den gemensamma fiskeripolitiken ska syfta till att bestånden återställs och bevaras på nivåer som säkerställer maximal hållbar avkastning. I artikel 16.4 i förordningen anges dessutom att fiskemöjligheterna ska fastställas i enlighet med de mål som anges i artikel 2.2. Fiskemöjligheterna avseende djuphavsarter bör dessutom stå i överensstämmelse med internationella avtal, bland annat Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995 (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd från 1995). Det är viktigt att tillämpa försiktighetsprincipen när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Enligt artikel 6.2 i FN:s avtal om fiskbestånd från 1995 får inte avsaknaden av tillräcklig vetenskaplig information användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- eller förvaltningsåtgärder. Föreslagna TAC följer FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, vilka bekräftats genom flera efterföljande resolutioner i FN:s generalförsamling (resolution nr 61/105, 2007, resolution nr 64/72, 2009 och den senaste resolutionen 66/231, 2011). Flera djuphavsbestånd utnyttjas också av andra fiskenationer, framför allt Norge, Island, Färöarna och Ryssland, och det krävs därför avtal om harmoniserade förvaltningsåtgärder med dessa fiskenationer eller, i de fall bestånden lever i internationella vatten, avtal inom Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), men även unilaterala åtgärder för EU-fartyg till dess att de ovannämnda avtalen ingåtts. Härigenom är det möjligt att motverka de negativa konsekvenserna av oreglerat fiske och utarmning av bestånden enligt ovan. Gällande bestämmelser Bestämmelserna på det område som förslaget gäller fastställs i rådets förordning (EU) nr 1262/2012, som är tillämplig till och med den 31 december 2014. De är kopplade till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[2]. Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Samråd med berörda parter Förslaget har tagits fram på grundval av principer och vägledande rekommendationer i kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2015 (COM(2014)388 final), i vilket kommissionen förklarar sina resonemang och avsikter vad gäller dess förslag om fiskemöjligheter för 2015 för samtliga bestånd. Inom ramen för det meddelandet genomför kommissionen ett brett samråd med intressenter, det civila samhället, medlemsstaterna och allmänheten. Närmare redogörelse för förslaget Beträffande samtliga bestånd som omfattas av detta förslag, utom ett bestånd av skoläst, är den information som finns inte tillräcklig för att forskarna ska kunna göra en fullständig bedömning av beståndens tillstånd, varken i fråga om populationsstorlek eller i fråga om fiskeridödlighet. Det finns flera skäl för detta, bland annat att de aktuella arterna ofta lever mycket länge och växer långsamt, vilket gör det extremt svårt att strukturera bestånden i ålderskategorier och att bedöma fiskets effekter på bestånden på grundval av förändringar i fångsternas längd- eller åldersstruktur. Frekvensen för rekrytering av ungfisk till bestånden är inte känd. Bestånden är vitt spridda på djup som av praktiska skäl är svåra att undersöka. Data från vetenskapliga undersökningar är ofta inte tillgängliga, eftersom dessa bestånd är av mindre kommersiell betydelse, eller omfattar inte hela området. Fiskeverksamheten är ibland bara delvis inriktad på dessa arter och en del har en relativt kort historia. De föreslagna fångstbegränsningarna är i linje med meddelandet från kommissionen om att genomföra hållbarhet i EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning (KOM(2006) 360 slutlig). De är också förenliga med principen om tidigareläggning som beskrivs i kommissionens meddelande om förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig) och i kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2015, som nämns ovan. I det senare meddelandet anges kommissionens tankar om hur fiskemöjligheterna bör fastställas, och dessa regler har följts vid utarbetandet av detta förslag när det gäller de 22 TAC som fastställts, dvs. i enlighet med följande: · Om det finns vetenskapliga utlåtanden som bygger på heltäckande data och kvantitativa analyser och prognoser enligt Ices-ramen för maximalt hållbart uttag, bör TAC fastställas enligt vetenskapliga rekommendationer. Detta gäller bland annat den TAC som föreslås för skoläst i de nordvästliga vattnen. · Om det finns vägledande vetenskapliga utlåtanden som bygger på kvalitativa analyser av tillgänglig information (även om denna är ofullständig eller innehåller expertutlåtanden) bör dessa användas som underlag för TAC-beslut. Förslaget innehåller således fem sänkningar av TAC, fyra ökningar av TAC och två oförändrade TAC. · Om den vetenskapliga rådgivningen är begränsad och det inte finns någon kvantitativ rådgivning måste försiktighetsansatsen följas upp. Detta gäller sex TAC i detta förslag, varav tre ligger på noll i enlighet med försiktighetsansatsen. · Avseende ett bestånd av dolkfisk har STECF ännu inte yttrat sig. Beträffande djuphavshajar kommer Ices att utfärda vetenskaplig rådgivning i oktober 2014. På grund av detta anges förkortningen ”pm” (uppgift saknas) för tre TAC som avser djuphavshajar och för ett bestånd av dolkfisk. Uppgifterna kommer att aktualiseras efter det att kommissionen har antagit förslaget. STECF rekommenderar också att de lämpliga förvaltningsåtgärderna för bevarandet av djuphavshajar bör utvidgas till att omfatta hela bestånden[3], och det föreslås därför att TAC-området för djuphavshajar i unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX utvidgas till att även omfatta Cecafs vatten (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten) kring Madeira, dvs. unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2. Slutligen visar vetenskaplig rådgivning och de senaste diskussionerna i NEAFC att betydande fångster av skoläst kan ha felrapporterats som andra skolästarter, främst långstjärt. Det finns ingen fångstbegränsning i kraft för långstjärt. I detta sammanhang är det lämpligt att utvidga omfattningen av TAC för skoläst till att omfatta även fångster av långstjärt, tillsammans med en skyldighet att rapportera om fångster av varje art för sig. Detta kommer att öka kunskapen om de verkliga fångsterna av båda arterna och möjliggöra att lämpligare fångstbegränsningar kan fastställas i ytterligare ändringar av detta utkast till förordning eller i framtida förordningar. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Detta förslag är begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor som är funktionellt knutna till utnyttjandet av fiskemöjligheterna. I detta förslag fastställs därför, i form av en rådets förordning, fångstbegränsningar för unionens fiskeflotta med avseende på de kommersiellt viktigaste djuphavsarterna i unionens vatten och i de internationella vattnen i Nordatlantens östra del, med syftet att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål att hålla fisket på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara. Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Enligt artikel 16.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 får varje medlemsstat själv bestämma hur de fiskemöjligheter som den har tilldelats, och som inte omfattas av ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter, ska fördelas mellan regioner och aktörer i enlighet med artikel 16.7 och de kriterier som anges i artikel 17. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja sina fiskemöjligheter. Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning vartannat år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. 2014/0284 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen har till uppgift att besluta om åtgärder om fastställande och tilldelning av fiskerimöjligheter. (2) Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken[4] ska bestämmelser om bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rön, om lämpligt inbegripet de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). (3) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013. (4) De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommit vid samråden med berörda parter, framförallt från berörda regionala rådgivande nämnder. (5) Fiskemöjligheter bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, till exempel Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995[5], och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställts i FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare framför allt när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder. (6) Enligt den senaste vetenskapliga rådgivningen från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fångas de flesta djuphavsbestånden på ett ohållbart sätt. Dessutom bör fiskemöjligheterna för dessa bestånd, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndens storleksutveckling uppvisar en positiv trend. Ices har vidare rekommenderat att riktat fiske inte bör tillåtas i något område vad avser atlantiskt soldatfisk och vissa bestånd av fläckpagell och skoläst. (7) När det gäller de fyra bestånden av skoläst visar vetenskaplig rådgivning och de senaste diskussionerna i Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) att fångster av denna art kan felrapporteras som fångster av långstjärt. Därför är det lämpligt att inrätta en TAC som omfattar båda arterna, samtidigt som separat rapportering möjliggörs för var och en av dem. (8) Mot bakgrund av att djuphavshajar migrerar och är vida spridda i Nordostatlanten har STECF rekommenderat att förvaltningsåtgärderna för de aktuella arterna utvidgas till att även omfatta unionens vatten i Cecaf (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten) kring Maderia. (9) Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt definitionen i artikel 2 a till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[6] fastställs vartannat år. Undantag görs emellertid för bestånden av guldlax och birkelånga. Fisket efter birkelånga är kopplat till de årliga förhandlingarna med Norge. Av förenklingsskäl bör alla TAC för birkelånga fastställas i linje med vad som avtalas med Norge och ingå i en och samma rättsakt. Följaktligen bör fiskemöjligheterna för bestånden av guldlax och birkelånga fastställas i en annan årlig förordning om fastställande av fiskemöjligheterna. (10) I enlighet med rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[7], bör de bestånd som omfattas av olika åtgärder som anges i den förordningen identifieras. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som särskilt avser det år för vilket TAC bör fastställas, medan analytiska TAC bör tillämpas i annat fall. Mot bakgrund av Ices och STECF:s utlåtanden om djuphavsbestånd bör de djuphavsbestånd för vilka det saknas en vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna omfattas av försiktighets-TAC i den här förordningen. (11) För undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från den 1 januari 2015. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs för 2015 och 2016 årliga fiskemöjligheter för unionsfiskefartyg när det gäller fiskbestånd av vissa djuphavsarter i unionens vatten och i vissa andra vatten än unionens vatten där det krävs fångstbegränsningar. Artikel 2 Definitioner (1) I denna förordning gäller följande definitioner: (a) unionsfiskefartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen, (b) unionens vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget, (c) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år, (d) kvot: en andel av den TAC som tilldelas unionen eller en medlemsstat, (e) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion. (2) I denna förordning gäller följande definitioner avseende områden: (a) Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009[8], (b) Cecaf-områden (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till förordning (EG) nr 216/2009[9]. Artikel 3 TAC och fördelning TAC för djuphavsarter som fångas av unionsfiskefartyg i unionens vatten eller i vissa andra vatten än unionens vatten, fördelningen mellan medlemsstaterna av sådana TAC samt, i tillämpliga fall, de villkor som är funktionellt knutna till dessa fastställs i bilagan till denna förordning. Artikel 4 Särskilda bestämmelser om fördelningen av fiskemöjligheter (1) Fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar (a) byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, (b) minskningar och omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009[10] eller artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008[11], (c) ytterligare landningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, (d) avdrag enligt artiklarna 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. (2) Om inget annat anges i bilagan till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC. Artikel 5 Villkor för landning av fångster och bifångster Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får behållas ombord eller landas endast om fångsterna har gjorts av fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och den medlemsstaten har en kvot som inte har uttömts. Artikel 6 Dataöverföring När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till denna förordning. Artikel 7 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 356, 22.12.2012, s. 22. [2] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6. [3] Rapport från 46:e plenarsammanträdet i juli 2014: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf [4] EUT L 356, 22.12.2012, s. 22. [5] Avtalet om genomförande av de bestämmelser i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 som rör bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 17). [6] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6. [7] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3. [8] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del‑ (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70). [9] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1). [10] Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1). [11] Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33). BILAGA till förslaget till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för unionens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016 Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. DEL 1 Definitioner av arter och grupper av arter 1. I förteckningen i del 2 i denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Djuphavshajar kommer emellertid först i förteckningen. I följande jämförande tabell anges de svenska och de latinska namn som ska gälla vid tillämpningen av denna förordning. Svenskt namn || Treställig alfabetisk kod || Latinsk namn Dolkfisk || BSF || Aphanopus carbo Beryxar || ALF || Beryx spp. Skoläst || RNG || Coryphaenoides rupestris Långstjärt || RHG || Macrourus berglax Atlantisk soldatfisk || ORY || Hoplostethus atlanticus Fläckpagell || SBR || Pagellus bogaraveo Fjällbrosme || GFB || Phycis blennoides 2. I denna förordning avses med djuphavshajar följande arter: Svenskt namn || Treställig alfabetisk kod || Latinsk namn Hajar i släktet Apristurus spp. || API || Apristurus spp. Kråshaj || HXC || Chlamydoselachus anguineus Sorghaj || CWO || Centrophorus spp. Pailonahaj || CYO || Centroscymnus coelolepis Långnosad småpiggshaj || CYP || Centroscymnus crepidater Svart pigghaj || CFB || Centroscyllium fabricii Skednoshaj || DCA || Deania calcea Chokladhaj || SCK || Dalatias licha Brunkäxa || ETR || Etmopterus princeps Blåkäxa || ETX || Etmopterus spinax Galeus murinus || GAM || Galeus murinus Sexbågig kamtandhaj || SBL || Hexanchus griseus Spetsfenshaj || OXN || Oxynotus paradoxus Knorrhaj || SYR || Scymnodon ringens Håkäring || GSK || Somniosus microcephalus DEL 2 Årliga fiskemöjligheter som är tillgängliga för EU-fartyg i områden där TAC har fastställts per art och per område (i ton levande vikt) || || || || || || || || Art: || Djuphavshaj || || Zon: || Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX; unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2 || || || || || || (DWS/ 56789-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Tyskland || pm || pm || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Estland || pm || pm || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Irland || pm || pm || || || || || || Spanien || pm || pm || || || || || || Frankrike || pm || pm || || || || || Litauen || pm || pm || || || || || || Polen || pm || pm || || || || || || Portugal || pm || pm || || || || || || Förenade kungariket || pm || pm || || || || || || Unionen || pm || pm || || || || || || TAC || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Art: || Djuphavshaj || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i X || || || || || || (DWS/10-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Portugal || pm || pm || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Unionen || pm || pm || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || TAC || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Art: || Djuphavshajar – Deania histricosa och Deania profondorum || Område: || Internationella vatten i XII || || || || || || || (DWS/12INT-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || pm || pm || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Spanien || pm || pm || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Frankrike || pm || pm || || || || || || Förenade kungariket || pm || pm || || || || || || Unionen || pm || pm || || || || || || TAC || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Art: || Dolkfisk || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV || || Aphanopus carbo || || || (BSF/1234-) || || || År || 2015 || 2016 || || Försiktighets-TAC || || || Tyskland || 3 || 3 || || || || || || Frankrike || 3 || 3 || || || || || || Förenade kungariket || 3 || 3 || || || || || || Unionen || 9 || 9 || || || || || || TAC || 9 || 9 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Dolkfisk || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII || || Aphanopus carbo || || || (BSF/56712-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Tyskland || 37 || 29 || || || || || || Estland || 18 || 14 || || || || || || Irland || 91 || 73 || || || || || || Spanien || 180 || 144 || || || || || || Frankrike || 2 538 || 2 030 || || || || || || Lettland || 118 || 94 || || || || || || Litauen || 1 || 1 || || || || || || Polen || 1 || 1 || || || || || || Förenade kungariket || 180 || 144 || || || || || || Övriga (1) || 9 || 8 || || || || || || Unionen || 3 173 || 2 538 || || || || || || TAC || 3 173 || 2 538 || || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || || || || || || || || || || || || || || Art: || Dolkfisk || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X || || Aphanopus carbo || || || (BSF/8910-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Spanien || 10 || 9 || || || || || || Frankrike || 25 || 22 || || || || || || Portugal || 3 165 || 2 737 || || || || || || Unionen || 3 200 || 2 768 || || || || || || TAC || 3 200 || 2 768 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Dolkfisk || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.2. || || Aphanopus carbo || || || (BSF/C3412-) || || || År || 2015 || 2016 || || Försiktighets-TAC || || || Spanien || pm || pm || || || || || || Portugal || pm || pm || || || || || || Unionen || pm || pm || || || || || || TAC || || || || || || || || || || || || || || || || Art: || Beryxar || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV || || Beryx spp. || || || || (ALF/3X14-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || 9 || 9 || || || || || || Spanien || 63 || 63 || || || || || || Frankrike || 17 || 17 || || || || || || Portugal || 182 || 182 || || || || || || Förenade kungariket || 9 || 9 || || || || || || Unionen || 280 || 280 || || || || || || TAC || 280 || 280 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Skoläst och långstjärt || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i I, II och IV || || Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax || || (RNG/124-) för skoläst || || || || || || (RHG/124-) för långstjärt || || År || 2015 || 2016 || || Försiktighets-TAC || || || Danmark || 1 || 1 || || || || || || Tyskland || 1 || 1 || || || || || || Frankrike || 10 || 10 || || || || || || Förenade kungariket || 1 || 1 || || || || || || Unionen || 13 || 13 || || || || || || TAC || 13 || 13 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Skoläst och långstjärt || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i III || || Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax || || (RNG/03-) för skoläst || (1) || || || || || (RHG/03-) för långstjärt || || År || 2015 || 2016 || || Försiktighets-TAC || || || Danmark || 412 || 329 || || || || || || Tyskland || 2 || 2 || || || || || || Sverige || 21 || 17 || || || || || || Unionen || 435 || 348 || || || || || || TAC || 435 || 348 || || || || || || (1) Inget riktat fiske efter skoläst får bedrivas i Ices-område IIIa i avvaktan på samråd mellan EU och Norge. || || || || || || || || || || Art: || Skoläst och långstjärt || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII || || Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax || || (RNG/5B67-) för skoläst || || || || || || (RHG/5B67-) för långstjärt || || År || 2015(1) || 2016(1) || || Analytisk TAC || || || Tyskland || 7 || 7 || || || || || || Estland || 56 || 57 || || || || || || Irland || 246 || 250 || || || || || || Spanien || 61 || 62 || || || || || || Frankrike || 3 126 || 3 178 || || || || || || Litauen || 72 || 73 || || || || || || Polen || 36 || 37 || || || || || || Förenade kungariket || 183 || 187 || || || || || || Övriga (2) || 7 || 7 || || || || || || Unionen || 3 794 || 3 858 || || || || || || TAC || 3 794 || 3 858 || || || || || || (1) Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (RNG/*8X14-). || || (2) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || || || || || || || || || || Art: || Skoläst och långstjärt || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV || || Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax || || (RNG/8X14-) för skoläst || || || || || || (RHG/8X14-) för långstjärt || || År || 2015(1) || 2016(1) || || Analytisk TAC || || || Tyskland || 17 || 13 || || || || || || Irland || 4 || 3 || || || || || || Spanien || 1 851 || 1 482 || || || || || || Frankrike || 85 || 68 || || || || || || Lettland || 30 || 24 || || || || || || Litauen || 4 || 3 || || || || || || Polen || 579 || 463 || || || || || || Förenade kungariket || 8 || 6 || || || || || || Unionen || 2 578 || 2 062 || || || || || || TAC || 2 578 || 2 062 || || || || || || (1) Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII (RNG/*5B67-). || || || || || || || || || || || Art: || Atlantisk soldatfisk || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VI || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/06-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || 0 || 0 || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Spanien || 0 || 0 || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Frankrike || 0 || 0 || || || || || || Förenade kungariket || 0 || 0 || || || || || || Unionen || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Atlantisk soldatfisk || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VII || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/07-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || 0 || 0 || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Spanien || 0 || 0 || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Frankrike || 0 || 0 || || || || || || Förenade kungariket || 0 || 0 || || || || || || Övriga || 0 || 0 || || || || || || Unionen || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Atlantisk soldatfisk || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII och XIV || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/1CX14) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || 0 || 0 || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Spanien || 0 || 0 || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || Frankrike || 0 || 0 || || || || || || Portugal || 0 || 0 || || || || || || Förenade kungariket || 0 || 0 || || || || || || Övriga || 0 || 0 || || || || || || Unionen || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Fläckpagell || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/678-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Irland || 4 || 3 || || || || || || Spanien || 115 || 92 || || || || || || Frankrike || 6 || 5 || || || || || || Förenade kungariket || 14 || 11 || || || || || || Övriga (1) || 4 || 3 || || || || || || Unionen || 143 || 114 || || || || || || TAC || 143 || 114 || || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || || || || || || || || || || || Art: || Fläckpagell || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i IX || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/09-) || || || År || 2015(1) || 2016(1) || || Analytisk TAC || || || Spanien || 236 || 90 || || || || || || Portugal || 64 || 25 || || || || || || Unionen || 300 || 115 || || || || || || TAC || 300 || 115 || || || || || || (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (SBR/*678-). || || || || || || || || || || || Art: || Fläckpagell || || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i X || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/10-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Spanien || 5 || 4 || || || || || || Portugal || 600 || 392 || || || || || || Förenade kungariket || 5 || 4 || || || || || || Unionen || 610 || 400 || || || || || || TAC || 610 || 400 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Fjällbrosme || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV || || Phycis blennoides || || || (GFB/1234-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Tyskland || 9 || 9 || || || || || || Frankrike || 9 || 9 || || || || || || Förenade kungariket || 16 || 16 || || || || || || Unionen || 34 || 34 || || || || || || TAC || 34 || 34 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Fjällbrosme || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII || || Phycis blennoides || || || (GFB/567-) || || || År || 2015(1) || 2016(1) || || Analytisk TAC || || || Tyskland || 11 || 11 || || || || || || Irland || 287 || 287 || || || || || || Spanien || 649 || 649 || || || || || || Frankrike || 393 || 393 || || || || || || Förenade kungariket || 899 || 899 || || || || || || Unionen || 2 239 || 2 239 || || || || || || TAC || 2 239 || 2 239 || || || || || || (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (GFB/*89-). || || || || || || || || || || || Art: || Fjällbrosme || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX || || Phycis blennoides || || || (GFB/89-) || || || År || 2015(1) || 2016(1) || || Analytisk TAC || || || Spanien || 267 || 267 || || || || || || Frankrike || 17 || 17 || || || || || || Portugal || 11 || 11 || || || || || || Unionen || 295 || 295 || || || || || || TAC || 295 || 295 || || || || || || (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII (GFB/*567-). || || || || || || || || || || || Art: || Fjällbrosme || || Område: || Unionens vatten och internationella vatten i X och XII || || Phycis blennoides || || || (GFB/1012-) || || || År || 2015 || 2016 || || Analytisk TAC || || || Frankrike || 10 || 10 || || || || || || Portugal || 40 || 40 || || || || || || Förenade kungariket || 10 || 10 || || || || || || Unionen || 60 || 60 || || || || || || TAC || 60 || 60 || || || || || ||