I denna rapport används två metoder för att bedöma de risker som EU-budgeten utsätts för (antingen direkt eller indirekt via fonden):

–”Sammanlagd risktäckning” baseras på summan av de berörda transaktionernas totala utestående kapital vid en given tidpunkt, inklusive upplupen ränta.

–Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risk som EU-budgeten utsätts för” baseras på beräkningen av det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under ett budgetår, om inga garanterade lån skulle återbetalas .

4.2.Total risksammansättning

Fram till 2010 var den maximala risken i samband med de samlade täckta utestående beloppen i huvudsak kopplade till lån som beviljats tredjeländer. Sedan 2011 har finanskrisen fått allvarliga konsekvenser för medlemsstaternas offentliga finanser, vilket ökat EU:s utlåningsverksamhet för att tillgodose medlemsstaternas ökade offentliga finansieringsbehov.

Följaktligen har riskernas sammansättning förändrats. Per den 31 december 2015 rörde 66 % av det totala utestående garanterade beloppet upplåning kopplad till lån som beviljats medlemsstater och som direkt täcks av EU-budgeten (vilket ska jämföras med 45 % per den 31 december 2010).

4.3.Årlig risk som täcks av EU-budgeten

Med avseende på utestående lån per den 31 december 2015 (se tabell 1) är det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under 2016 (direkt och via fonden) — under antagandet att alla garanterade lån var nödlidande — 10 718,5 miljoner euro. Detta motsvarar betalningar av kapitalbelopp och räntor för garanterade lån som förfaller till betalning under 2016, med antagande av att nödlidande lån inte ökar (för närmare uppgifter se tabell A4 i arbetsdokumentet).

4.3.1.Medlemsstaternas exponering

Under 2016 kommer den maximala årliga risk som belastar EU och som avser medlemsstater att uppgå till 8 160 miljoner euro (omkring 76 % av den totala årliga risken). Denna risk hänför sig till följande:

a) EIB-utlåning och/eller Euroatomlån som beviljades före EU-anslutningen.

b) Lån som beviljats genom systemet för betalningsbalansstöd.

c) Lån som beviljats genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

Tabell 2: Rangordning av medlemsstaterna efter den årliga risk EU-budgeten utsätts för under 2016 (miljoner euro)

Prioritet Land Lån Maximal årlig risk Landets viktning i förhållande till medlemsstaters årliga risk Landets viktning i förhållande till den totala årliga risken (medlemsstater och tredjeländer) 1 Portugal c) 5 434,13 66,6 % 50,7 % 2 Ungern a)+b) 1 558,78 19,1 % 14,5 % 3 Irland c) 609,39 7,5 % 5,7 % 4 Rumänien a)+b) 314,19 3,9 % 2,9 % 5 Bulgarien a) 83,24 1,0 % 0,8 % 6 Tjeckien a) 43,66 0,5 % 0,4 % 7 Kroatien a) 38,88 0,5 % 0,4 % 8 Polen a) 29,36 0,4 % 0,3 % 9 Lettland a)+b) 27,10 0,3 % 0,3 % 10 Slovakien a) 14,66 0,2 % 0,1 % 11 Litauen a) 4,60 0,1 % <0,1 % 12 Slovenien a) 2,09 <0,1 % <0,1 % Totalt 8 160,1 100 % 76,1 %

4.3.2.Tredjeländers exponering

Under 2016 kommer den maximala årliga risk som belastar fonden och som avser tredjeländer att uppgå till 2 258,4 miljoner euro (24 % av den totala årliga risken). Tredjelandsriskerna hänför sig till EIB-lån, makroekonomiskt stöd (MFA) och/eller Euratomlån (närmare uppgifter anges i tabell A2b i arbetsdokumentet). Fonden täcker garanterade lån till tredjeländer med löptider fram till 2042.

Nedan rangordnas de tio tredjeländer (av totalt fyrtioen) som står för de största totala utestående beloppen 2016. Dessa länder står för 2 069 miljoner euro eller 81 % av den årliga risk som fonden exponeras för i tredjeländer. Dessa länders ekonomiska situation analyseras och kommenteras i punkt 3 i arbetsdokumentet. Kreditvärdigheten, enligt kreditvärderingsinstitutens bedömning, anges också i varje lands tabell.

Tabell 3: Rangordning av de 10 tredjeländer som står för den största risk som fonden exponeras för under 2016 (miljoner euro)