EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.05.1998 
KOM(1998) 333 slutlig 
KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL EUROPEISKA RÅDET 
Partnerskap for integration - en strategi for att integrera 
miljöskyddskrav med Europeiska unionens politik 

Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet 
PARTNERSKAP FOR INTEGRERING 
En strategi för att integrera miljöskyddskrav med EU:s 
politik 
Cardiff-juni 1998 
Innehåll 
Sida 
Sammanfattning och rekommendationer 
Utmaningen att integrera miljöskyddskrav med övrig politik 6 
Förfaranden för att integrera miljöskyddskrav med övrig politik 7 
Riktlinjer för ett partnerskap för integrering 7 
Miljöskyddskravens integrering med enskilda politiska områden 8 
• Agenda 2000 9 
• Klimatförändringar 10 
Slutsatser 12 
- 1- 3 
Sammanfattning oeh rekommendationer 
Detta meddelande är kommissionens svar på en begäran från Europeiska rådet i 
Luxemburg om att en strategi skulle läggas fram för att genomföra kraven i artikel 6 i 
det konsoliderade EG-fördraget. Enligt denna artikel skall miljöskyddskrav integreras 
i utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och 
gemenskapsverksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling, som i artikel 
2 i fördraget fastställs som ett gemenskapsmål. 
Skapandet av en hälsosam miljö för dagens medborgare och en hållbar utveckling för 
våra barn är med all rätt ett av gemenskapens uttalade mål. Gemenskapen har också 
ansvaret att bidra till en lösning av de globala miljöfrågorna och att spela en ledande 
roll i detta sammanhang. De framsteg som vi kan göra med hjälp av klassisk 
miljölagstiftning räcker inte. Huvuddelen av våra miljöproblem har sitt ursprung i de 
nuvarande metoderna inom exempelvis jordbruks-, transport-, energi- och 
industrisektorn, och det är inom dessa områden som vi måste söka problemens 
lösning. Våra ohållbara konsumtionsmönster måste också uppmärksammas. Detta är 
visionen bakom artikel 6 i fördraget - en integrering av miljöskyddskrav som ett 
positivt instrument för framgång. Ny teknik och nya förvaltningsmetoder kan lösa 
några av dessa problem. Våra politiska strategier måste uppmuntra utvecklingen och 
användningen av dessa. 
För att kunna förverkliga denna vision och på ett trovärdigt sätt agera enligt den 
rättsliga förpliktelsen i fördraget måste gemenskapen utrusta sig med de nödvändiga 
verktygen. 
Uppfyllandet av integreringskravet är i princip underkastat EG-domstolens rättsliga 
kontroll, precis som subsidiaritetsprincipen. Avsikten med detta dokument är dock att 
definiera några konkreta steg mot genomförandet av integeringsprincipen i 
gemenskapsinstitutionernas dagliga arbete. Ett huvudsyfte med en sådan strategi är att 
luckra upp vårt traditionella sektorsvisa beslutsfattande. Detta tvärsektoriella 
tillvägagångssätt kan endast genomföras om stats- och regeringscheferna tar sitt 
ansvar. 
Europeiska rådet uppmanas till följande: 
• Att förbinda sig att se till att artikel 6 i fördraget snabbt genomförs i 
praktiken. 
• Att inse att det handlar om ett gemensamt ansvar och att främja ett 
samarbete mellan rådet, parlamentet och kommissionen i syfte att integrera 
miljöskyddskraven med övrig gemenskapspolitik på grundval av de riktlinjer 
som anges nedan. 
• Att inse miljödimensionens betydelse för de beslut som snart skall fattas i 
samband med både Agenda 2000 och gemenskapsstrategin för 
genomförandet av Kyotoprotokollet samt att be rådet använda dessa beslut 
som testfall för tillämpningen av de föreslagna riktlinjerna. Att dessutom 
förbinda sig att utvärdera miljödimensionens integrering med Agenda 2000-
förslagen vid rådets möte i december 1998 och fortsätta med uppföljningen 
av Kyoto vid ett av rådets möten under 1999. 
• Att initiera diskussioner mellan rådet, parlamentet och kommissionen om att 
utveckla mekanismer för uppföljningen av detta initiativ, bland annat en 
gemensam utvärdering av framstegen. 
Utmaningen att integrera miljöskyddskrav med övrig politik 
Den traditionella strategin för miljölagstiftning har bidragit till att framsteg kunnat 
göras, men det framstår allt tydligare att den inte kan lösa alla de problem som vi står 
inför. Enligt den senaste rapporten från Europeiska miljöbyrån har Europeiska 
gemenskapens arbete varit framgångsrikt och lett till miljövinster, men rapporten visar 
också att det krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra miljön och framför allt 
att man måste vända oroande trender inom många områden, som framför allt är 
förbundna med ohållbar ekonomisk verksamhet. 
Oron för miljön på såväl lokal som global nivå är en av flera stora utmaningar som 
gemenskapen står inför. Denna oro för miljön och oron för fortsatt hög arbetslöshet, 
social utslagning samt behovet att förbereda gemenskapen inför de öst- och 
centraleuropeiska ländernas medlemskap var motivet för att stärka de sociala och 
ekonomiska bestämmelserna samt miljöbestämmelserna i Amsterdamfördraget. 
Gemenskapen måste visa att den tar medborgarnas oro på allvar genom att prioritera 
dessa mål. 
Det har länge varit ett välkänt faktum att det är nödvändigt att integrera 
miljöskyddskraven med övrig politik på alla nivåer. Detta mål togs först med i 
Europeiska enhetsakten och gavs prioriterad status i Femte åtgärdsprogrammet för 
miljön. Framsteg har uppnåtts, men mycket återstår att göra. Amsterdamfördraget har 
gett denna process ny fart genom att betona vikten av integreringsprincipen i 
fördraget. 
Den verkliga utmaning som gemenskapen står inför är att hitta ett sätt att utveckla 
åtgärder som kan uppfyllla samtliga mål på ett integrerat sätt. Detta är själva 
utmaningen med en hållbar utveckling, ett begrepp som alltför ofta uppfattas som rent 
miljömässigt men som i själva verket för samman frågor som rör social och 
ekonomisk utveckling och miljöskydd. Det nuvarande ekonomiska 
utvecklingsmönstret innebär alltför ofta konflikter mellan utveckling och miljöskydd 
och detta kan inte tillåtas fortsätta. Politiska strategier som leder till miljöförstöring 
och uttömmande av naturresurser kan knappast lägga en god grund för en hållbar 
ekonomisk utveckling. 
Utvecklingen av ny teknik och nya metoder visar att vi har kunskapen för att hitta 
lösningar på vissa av dessa problem. Det har ofta visat sig att dessa lösningar inte bara 
är kostnadseffektiva för de berörda industrierna utan också att de gynnar ekonomin i 
stort genom att skapa mervärde och arbetstillfällen och därigenom generera en 
verkligt dubbel avkastning. Om man skall uppnå de önskade resultaten krävs 
emellertid mer långtgående förändringar av beteenden och strategier inom många 
samhällssektorer. 
För att kunna genomföra målen i fördraget måste vi därför införa en strategi för 
beslutsfattandet inom gemenskapen som bygger på vetskapen att politiken inom 
samtliga områden måste bidra till en hållbar utveckling. 
Förfaranden för att integrera miljöskyddskrav med övrig politik 
Genomförandet av denna strategi förutsätter ett starkt engagemang från samtliga 
gemenskapsinstitutioner. Europeiska rådgivande forumet för miljöfrågor och hållbar 
utveckling betonade nyligen att integrering och delat ansvar måste prägla Europeiska 
kommissionens och övriga EU-institutioners arbetssätt. För kommissionens del berörs 
formulerandet av förslag och för rådets och parlamentets del berörs beslutsprocessen. 
Alltför ofta har tidigare försök att fastställa övergripande principer lett till 
byråkratiska och mekanistiska krav som inte gett några resultat. Vi får inte upprepa 
detta misstag när det gäller integreringen av miljöfrågorna. De förfaranden som införs 
måste uppfattas som logiska, praktiska och meningsfulla av samtliga berörda parter. 
Detta är filosofin bakom det tillvägagångssätt som föreslås i föreliggande dokument. 
Om vi skall kunna mäta våra framgångar och anpassa den antagna politiken på det sätt 
som krävs behöver vi ett system med regelbunden kontroll och utvärdering. Detta 
system bör bygga på indikatorer som framstegen kan jämföras med. I vissa fall kan 
det vara fruktbart att ställa upp kvantifierbara mål. På sikt kan benchmarking vara ett 
användbart verktyg för en utveckling mot bästa praxis. 
Följande riktlinjer föreslås bilda grunden för ett partnerskap för integrering: 
Riktlinjer för ett partnerskap för integrering av miljöskyddskraven 
med övrig politik 
• Kommissionen skall se till att miljöhänsynen integreras med alla viktiga 
politiska initiativ. En detaljerad miljöbedömning och en beskrivning av hur 
resultaten av sådana bedömningar har införlivats skall bifogas alla viktiga 
förslag som väntas ge betydande miljöeffekter. Kommissionen bör utveckla 
sina metoder för sådana bedömningar. 
Kommissionen bör utvärdera de befintliga politiska strategierna och på 
grundval av detta arbete utarbeta strategier för åtgärder inom 
nyckelsektorer. Några exempel på sådana är fastställandet av indikatorer för 
strategier och resultat. Där det kan anses motiverat skall man även fastställa 
vägledande mål som kontrollen kan baseras på. 
Rådet skall utarbeta en rapport till Europeiska rådet i Wien om tidigare 
erfarenheter och bästa metoder i medlemsstaterna vad gäller integrering av 
miljöskyddskrav med övrig politik, och utvecklingen av förbättrade 
gemenskapsförfaranden skall baseras på denna rapport. 
• Inom vissa nyckelområden skall rådet ange ett antal prioriterade åtgärder 
för införlivandet av miljöskyddskrav och upprätta effektiva mekanismer för 
att kontrollera genomförandet av dessa. 
• Rådet skall se till att miljöskyddskraven explicit återspeglas i dess beslut om 
nya förslag. Rådet skall dessutom förbinda sig att utvärdera sin nuvarande 
organisation för att se till att denna integreringsstrategi genomförs på ett 
effektivt sätt. 
• Europeiska rådet skall regelbundet utvärdera integreringen av 
miljöskyddskraven med politiken inom nyckelsektorer. 
• Parlamantet skall utvärdera sin nuvarande organisation för att säkerställa 
att behovet av att integrera miljöskyddskraven med övrig politik beaktas i 
parlamentets bestlutsfattande. 
• Parlamentet skall fastställa prioriteringar när det gäller att integrera 
miljöskyddskraven med viktiga politiska områden. 
• Rådet, parlamentet och kommissionen skall tillsammans diskutera 
utvecklingen av mekanismer för att genomföra dessa riktlinjer samt för att 
kontrollera detta genomförande. 
Miljöskyddskravens integrering med enskilda politiska områden 
Om miljöskyddskraven helt och fullt skall integreras med politiken inom andra 
områden är det en utmaning på lång sikt, som kräver att man tar ett steg i taget och 
använder sig av tidigare erfarenhet. Detta arbete gör det nödvändigt att bedöma 
konsekvenserna inom samtliga politiska områden. Kommissionen anser emellertid att 
man i första hand bör prioritera två viktiga och brådskande policypaket, Agenda 2000 
och genomförandet av Kyotoprotokollet, där beslut måste fattas inom en snar framtid. 
1. Agenda 2000 är ett högprioriterat område som rör en mycket stor del av 
gemenskapens budget och innebär att ramar fastställs för den framtida 
utvidgningen. Kommissionen har lagt fram konkreta lagstiftningsförslag som det 
skall fattab beslut om. 
2. Europeiska unionen har gjort ett bindande åtagande i Kyotoprotokollet. 
Genomförandet av detta åtagande måste nu förberedas. Detta kommer att kräva 
betydande förändringar av politiken och ett stort antal områden kommer att 
beröras. 
Även om de två paketen har olika karaktär så är de riktlinjer som anges ovan 
tillräckligt flexibla och kraftfulla för att användas i båda fallen. De kan därmed 
fungera som testfall för genomförandet av de föreslagna riktlinjerna. 
Agenda 2000 
Paketet Agenda 2000 omfattar förslag om reformering av jordbruks- och 
sammanhållningspolitiken och ett stödpaket inför anslutningen för de central- och 
östeuropeiska länderna. Kommissionen har särskilt strävat efter att se till att 
miljöskyddskraven fullt ut återspeglas i samtliga dessa förslag. 
De viktigaste miljökomponenterna i dessa förslag är följande: 
Sammanhållningspolitik: 
• I förslagen till nya strukturfondsregler fastställs miljöskydd och förbättringar av 
miljön som mål, och syftet är att se till att fonderna i framtiden skall bidra till en 
hållbar utveckling. 
• Ett ökat stöd ges till projekt av särskild betydelse för miljön. Befintlig 
miljöförstöring kommer att utgöra ett av kriterierna vid definitionen av 
stödberättigade tätortsområden inom mål 2-regioner. 
• Kommissionen kommer att bedöma regionala utvecklingsplaner för att avgöra om 
de är förenliga med miljöskyddskraven. 
• Projekt på över 50 miljoner ecu kommer att granskas mer noggrannt, i synnerhet 
med avseende på deras miljöeffekter. 
• Medlemsstaterna skall upprätta ett partnerskap med miljöorgan för att integrera 
miljöskyddskraven med strukturfondernas interventionsprogram. 
Jordbruk: 
• Förslagen till reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär 
ytterligare ett steg bort från prisstöd mot direkta betalningar. Detta kommer både 
att ge miljövinster och öka den ekonomiska effektiviteten. Mindre snedvridna 
priser kan leda till en mer balanserad användning av miljöskadliga 
produktionsmedel och en mindre intensiv användning av känslig mark. 
Medlemsstaterna måste säkerställa att miljöskyddskraven uppfylls, och de kan i 
förekommande fall göra de direkta betalningarna avhängiga av sådana 
bestämmelser. I framtiden kommer de direkta betalningarnas andel av EU:s 
jordbruksbudget att öka avsevärt. 
Ett program för landsbygdsutveckling kommer att bli en ny hörnsten i den 
gemensamma jordbrukspolitiken. En betydande andel av medlen kommer att 
avsättas till åtgärder som kan ge direkta miljövinster. Andra projekt inom ramen 
för detta program skall vara förenliga med miljömålen. 
Utvidgning: 
• Kandidatländerna håller nu på med att utarbeta realistiska nationella program som 
omfattar långsiktiga strategier för gradvis anpassning till EU:s miljölagstiftning 
och några av dem har också börjat genomföra dessa. 
• Inom ramen för den stärkta strategin inför anslutningen högprioriteras 
investeringar som syftar till att förbättra miljön och att utveckla 
förvaltningsstrukturer för att genomföra och tillämpa EU:s miljölagstiftning. 
• Ökade ekonomiska resurser genom exempelvis Phare, Ispa och 
jordbruksmekanismen kommer att bistå kandidatländerna när det gäller att 
mobilisera ytterligare medel för miljöskydd. 
I paketet Agenda 2000 har kommissionen försökt finna en balans mellan de berörda 
sektorernas behov, en förbättrad miljö och en hållbar utveckling. Kommissionen anser 
att ovannämnda bestämmelser är viktiga punkter i de framlagda förslagen. Om man 
skall lyckas integrera miljöskyddskraven med dessa politiska områden är det av 
avgörande betydelse att balansen bibehålls när paketet antagits. 
Klimatförändringar -uppfyllandet av våra åtaganden från Kyoto 
Frågan om klimatförändringar är ett av de bästa exemplen på hur viktigt det är att 
integrera miljöfrågorna med övrig politik. I protokollet till konventionen om 
klimatförändringar som man enades om i Kyoto fastställs ett ambitiöst mål för 
minskning av växthusgaser inom tidsramen 2008-2012. Uppfyllandet av detta 
åtagandet och erkännandet att ytterligare minskningar kommer att krävas måste stå i 
centrum vid utformningen av politiska strategier inom samtliga nyckelområden. 
Detta kommer att nödvändiggöra betydande förändringar av exempelvis den politik 
som rör energi och energianvändning. Inom transportområdet är de nuvarande 
tendenserna vad gäller väg- och lufttransporter särskilt oroande, eftersom 
gemenskapen kan få svårt att uppfylla sitt åtagande om de fortsätter. 
För närvarande håller kommissionen på att utarbeta ett meddelande som sammanfattar 
dess ursprungliga idéer om den övergripande gemenskapsstrategin för att fullgöra 
detta åtagande. Dessa idéer måste översättas till olika åtgärder inom samtliga 
nyckelområden såsom energi, transport, industri och jordbruk. 
För utvecklingen av och besluten om delar av politiska strategier och åtgärder för 
sådana strategier är det nödvändigt med en tät dialog och ett nära samarbete mellan 
miljöministrar och ministrar inom flera andra områden. Det brittiska ordförandeskapet 
har banat vägen för denna process genom att införa gemensamma rådsmöten för 
miljö- och transportfrågor. Ytterligare samarbete av den här typen kan underlätta de 
olika sektorsrådens arbete med att fastställa vilka åtgärder som krävs för att 
genomföra våra internationella åtaganden från Kyoto. 
Slutsatser 
Integreringen av miljöfrågor med politiken för andra områden är inte längre ett 
tänkbart alternativ utan en skyldighet. Riktlinjerna ovan utgör ett viktig steg när det 
gäller att hantera denna utmaning. Det rör sig dock inte om någon punktinsats utan vi 
måste kontinuerligt utvärdera processen och anpassa den till nya erfarenheter. 
Vi har inledningsvis koncentrerat oss på två viktiga frågor - Agenda 2000 och våra 
åtaganden från Kyoto - men det är uppenbart att integreringsprincipen också rör andra 
områden. Därför kommer det att vara viktigt att utveckla strategier för andra politiska 
områden på det sätt som anges i de föreslagna riktlinjerna. Några exempel på områden 
som tidigt bör omfattas är den inre marknaden, näringslivet, utveckling, handel, 
turism, fiske och beskattning. Inom vissa av dessa områden har man redan gjort 
framsteg som lägger grunden för en fortsatt utveckling. 
Det är nödvändigt med ett starkt engagemang från Europeiska rådet för att föra denna 
process framåt och kontrollera de fortlöpande framstegen. 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 333 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 05 14 
Katalognummer : CB-C0-98-366-SV-C 
ISBN 92-78-36978-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg