EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.05.1997 
KOM(97) 250 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) 
NR 2137/92 OM GEMENSKAPENS SKALA FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR AV 
FÅR OCH OM FASTSTÄLLANDE AV GEMENSKAPENS STANDARDKVALITET FÖR FÄRSKA 
OCH KYLDA SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FÖRLÄNGNING AV FÖRORDNING (EEG) 
NR 338/91 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EEG) nr 338/91 om fastställande av gemenskapens 
standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och förordning (EEG) nr 
2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om 
fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar 
av får 
(framlagt av Komissionen) 

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) 
NR 2137/92 OM GEMENSKAPENS SKALA FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR AV 
FÅR OCH OM FASTSTÄLLANDE AV GEMENSKAPENS STANDARDKVALITET FÖR FÄRSKA 
OCH KYLDA SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FÖRLÄNGNING AV FÖRORDNING (EEG) 
NR 338/91 
1. INLEDNING 
Det är särskilt betydelsefullt att fastställa marknadspriser inom fårnäringen eftersom 
det marknadspris som råder inom gemenskapen är ett viktigt element vid 
beräkningen av det årliga bidraget för tackor. För närvarande registreras dessa priser 
varje vecka i medlemsstaterna enligt en gemenskapsdefinition av standardkvalitet på 
slaktkroppar av får, vilken man kom överens om 1991 och som skall tillämpas till 
och med regleringsåret 1997. Priserna omvandlas sedan till gemenskapens 
genomsnittliga marknadspris. 
På grund av behovet av att förbättra insynen på marknaden införde rådet år 1992 ett 
system för klassificering av slaktkroppar av får. På gemenskapsnivå är detta 
klassificeringssystem frivilligt. Där finns en metod för gradering av slaktkroppar 
enligt fastställda kriterier och således finns möjlighet för producenterna att få betalt 
enligt dessa kriterier. Med undantag för Finland och Sverige används ännu inte priser 
som registrerats enligt detta klassificeringssystem vid beräkning av gemenskapens 
genomsnittliga marknadspris. 
Ett av de långsiktiga målen med gemenskapens system för klassificering av 
slaktkroppar var att det skulle utgöra grunden för en ny definition av standardkvalitet 
för slaktkroppar av får. 
I rådets förordning (EEG) nr 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av 
slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska 
och kylda slaktkroppar av får och om förlängning av förordning (EEG) nr 338/91 om 
fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av 
får föreskrivs därför (i artikel 9) att kommissionen senast 31 december 1996 skall 
lämna en rapport till rådet om genomförandet av förordningen. 
Således rör denna rapport klassificering av slaktkroppar av får, samt i vilken 
utsträckning den definition av standardkvalitet för prisrapportering som nu gäller till 
och med regleringsåret 1997 kan förbättras mot bakgrund av erfarenheterna från 
klassificering av slaktkroppar. 
Med reservation för rapportens slutsatser uppställde rådet som mål att tillämpningen 
av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla slakterier inom 
gemenskapen som är godkända för handel mellan medlemsstaterna, om möjligt under 
regleringsåret 1999 och i varje fall före den 1 januari 2000, utan att det påverkar 
möjligheten att undanta små slakterier som är belägna i regioner där marknadspriset 
bara påverkas obetydligt av de kvantiteter som slaktas i de berörda slakterierna. 
Bifogade förslag återspeglar rapportens slutsatser. 
2. STANDARDKVALITET 
Den nuvarande definitionen av standardkvalitet som återfinns i rådets förordning 
(EEG) nr 338/91 lyder 
"lamm som är mindre än ett år gamla vid slakten med acceptabel fettgrupp och med 
en slaktkroppsvikt eller uppskattad slaktkroppsvikt på minst 12 kg." 
Denna definition, som infördes efter 1989 års reform tor skapande av en enhetlig 
marknadsordning, har från och med regleringsåret 1991 till och med regleringsåret 
1997 tillämpats för prissättning och beräkning av bidrag. 
Vid den praktiska tillämpningen av denna definition i Spanien, Italien, Grekland och 
Portugal utelämnades lätta slaktkroppar på mellan 9 och 11,9 kg från 
prisrapporteringen. Eftersom man inte hade fastställda normer för klassificering av 
slaktkroppar uttydde man dessutom i kommissionens tillämpningsbestämmelser 
uttrycket "acceptabel fettgrupp" genom att använda diverse övre viktgränser för 
slaktkroppar. Dessa övre viktgränser är en återspegling av medlemsstaternas 
produktionsmetoder och uppgår till 16 kg i Spanien, Italien, Grekland och Portugal, 
21,5 kg i Irland och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland, 22 kg i 
Frankrike och Österrike och 23 kg i Danmark, Tyskland, Belgien, Nederländerna, 
Finland och Sverige. 
Sedan dess införande i maj 1991 har prisrapportering grundad på standardkvalitet 
fungerat bra vad gäller den praktiska verksamheten (kommissionens förordning 
(EEG) nr 1481/86). Priserna för viktklasser för lamm som ingår i prisrapporteringen 
har registrerats utan svårigheter, med undantag för Italien år 1991 då priserna måste 
justeras för att kunna anpassas till standardkvaliteten. 
I figuren i bilaga 1 visas trenden för medlemsstaternas priser sedan 1981 och den 
märkbara konvergens som inträffade då prisrapporteringen grundad på 
standardkvalitet infördes år 1991. 
Det finns ändå betydande skillnader mellan priserna i de olika medlemsstaterna. 
Dessa skillnader härrör huvudsakligen från variationer mellan medlemsstaterna vad 
gäller produktions- och konsumtionsmönster, utbudssäsonger och 
självförsörjningsgrad samt från kvalitativa skillnader beträffande slaktkroppsvikt, 
konformation och fettgrupp. Dessutom tycks konsumenterna i de "importerande" 
medlemsstaterna i viss utsträckning föredra inhemskt lamm framför lamm som förts 
in från en annan medlemsstat. 
I praktiken finns det alltså vissa kvalitativa prisskillnader mellan medlemsstaterna 
även inom standardkvaliteten. Att avlägsna dessa kvalitativa skillnader genom 
prisrapportering för samma slaktkroppskvaliteter skulle öka prisöppenheten vad 
gäller de priser som rapporteras inom standardkvaliteten. 
3. KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR 
3.1 Regleringsmässiga aspekter 
I förordning (EEG) nr 2137/92 fastställs de bestämmelser som rör 
gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och där återfinns 
särskilt definitionen av en slaktkropp samt kriterier för klassificering, 
prisrapportering och inspektioner. Två klassificeringssystem fastställs. 
- Ett system där både konformation och fettansättning anges. Denna 
klassificeringsskala kallas vanligen "SEUROP-skalan". 
- Ett system som bara får tillämpas för lamm under 13 kg och där slaktvikt, 
köttets färg och fettansättning anges. Denna klassificeringsskala kallas 
vanligen "A-skalan". 
Kommissionens förordning (EEG) nr 461/93 om närmare bestämmelser för 
gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får trädde i kraft den 
6 mars 1993 och bestämmelsen om prisrapportering grundad på klassificering 
gäller från och med den 8 april 1993. 
I början av 1995 publicerade Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella 
publikationer broschyrer som kommissionen utfärdat på samtliga 
gemenskapsspråk utom svenska och finska. Där förklaras gemenskapens 
skalor för klassificering av får och lätta lamm. Dessa broschyrer kan beställas 
från byrån: Ref: SEUROP: CM-84-94-694; A-skalan: CM 84-94-703. 
Sedan införandet har deltagande i såväl slaktkroppsklassificeringen som den 
därpå grundade prisrapporteringen varit frivilligt för slakterierna. 
I enlighet med föreskrifterna har kontrollbesök genomförts i alla de 
medlemsstater som tillämpade klassificeringsskalorna 1993-1995. Till en 
början var syftet med detta att samordna klassificeringsnormerna mellan 
medlemsstaternas experter och att säkerställa att dessa normer följdes i de 
slakterier man besökte. 
3.2 Genomförandet i medlemsstaterna (se detalj redogörelser för varje 
medlemsstat i bilaga 2) 
I Finland, Frankrike, Sverige och Tyskland är det obligatoriskt att klassificera 
slaktkroppar enligt "SEUROP-skalan". Dessutom sker en del klassificering 
enligt denna skala även i Danmark, Irland och, i betydligt mindre 
utsträckning, i Förenade kungariket och Grekland. 
Spanien, Portugal, Italien och Grekland har alla angivit att de avser att 
klassificera lamm som väger mindre än 13 kg enligt "A-skalan". Hittills har en 
begränsad klassificering enligt denna skala dock skett endast i Spanien, 
Portugal och Grekland. 
Det har praktiskt taget inte skett någon utveckling alls vad gäller 
klassificering av slaktkroppar i Österrike, Belgien, Luxemburg, 
Nederländerna och Italien. 
Det har framförts ett flertal förklaringar till den långsamma takten i 
genomförandet av klassificering av slaktkroppar av får, bl.a. följande: 
- I många medlemsstater säljer producenterna lammen levande på 
boskapsmarknader eller direkt från jordbruken till slakteriägare eller 
mellanhänder och man befattar sig därefter inte mer med dem. 
Uppgörelsen och betalningen gäller levande lamm. I Förenade kungariket 
och Spanien sker upp till 80 % av handeln på detta sätt. 
- I de fall då producenterna säljer direkt till slakterierna säljs ofta lammen i 
större mängd och priset beräknas per kg slaktkropp. Det kan därför 
förekomma, dock inte inom alla producentgrupper, att klassificeringen inte 
har någon ekonomisk betydelse för producenterna. 
- I vissa medlemsstater ägs slakterierna inte privat eller kooperativt, utan av 
kommunen och det kan då förekomma att det inte finns resurser eller 
personal för klassificering. 
- Slaktare och grossister anser ibland att gemenskapens 
klassificeringssystem inte är relevant för grossist- eller detaljhandel där 
istället en enkel klassificering med uppdelning på första, andra och tredje 
kvalitetsgrupp är det normala. 
- Oenighet mellan slakterier och producenter om vem som skall utföra och 
vem som skall betala för klassificeringen. 'ÖN 
- I praktiken saknas en betydelsefull slakterinäring i de medlemsstater som 
traditionellt har en betydande export av levande kreatur. 
Det bör dock hållas i minnet att många producenter, och i synnerhet 
producentsammanslutningar, har ett stort intresse av klassificering, även om 
man ibland är ovillig att låta betalningen grundas på den. Man anser i 
allmänhet att klassificering, och den extra ersättning man får för lammkött av 
hög kvalitet, är ett viktigt instrument vad gäller att förbättra kvaliteten på de 
sålda produkterna både på hemmamarknaden och på exportmarknaden. I det 
avseendet kan klassificering på lång sikt medföra bättre priser för 
producenterna och en kvalitet som bättre överensstämmer med vad 
konsumenterna efterfrågar. 
4. PRISERNA OCH KVALITETEN PÅ DEN PRISRAPPORTERING SOM GRUNDAS PÅ 
KLASSIFICERINGEN 
I bilaga 3 återfinns pristabeller för 1995 och 1996 samt figurer där priser enligt 
klassificeringsskalan jämförs med priser som grundas på standardkvaliteten. För 
1996 görs även en uppdelning på olika kvalitetsnivåer enligt klassificeringsskalan. 
Av ett flertal orsaker varierar emellertid kvaliteten på de priser som rapporteras in 
från de medlemsstater där klassificering sker. 
Endast priserna i Sverige och Finland, där klassificering är obligatorisk och 
prisrapportering enligt skalan omfattar merparten av eller hela produktionen av 
lammkött, kan anses vara tillfredsställande. Faktum är att dessa priser används vid 
beräkning av gemenskapens veckovisa marknadspris (förordning (EEG) nr 
1841/86), vilket i sin tur används för beräkning av bidrag. 
I Frankrike, där klassificering är obligatorisk, har åtta slakterier, vilka svarar för 
10 % av den nationella produktionen, gått med på att inom ramen för en nationell 
studie rapportera de priser som betalas enligt klassificeringsskalan. 
På andra håll är det inte säkert att priserna är representativa eller att slakterierna är 
geografiskt representativa. 
Trots att 14 slakterier i Tyskland deltar i prisrapportering enligt klassificeringen 
berörs endast 3 % av den totala tyska produktionen. 
Trots att 20 % av den totala nationella produktionen i Irland klassificeras är det 
endast två slakterier som deltar. 
I Förenade kungariket är det endast två slakterier som rapporterar priser. Dessa 
svarar för mindre än 1 % av landets slakt. 
Faktum är att det är tveksamt hur pass representativ produktionen i dessa slakterier 
är för den nationella produktionen. Det förefaller som om enskilda producenter kan 
sälja sina bästa lamm och använda klassificeringen som grund för betalningen. Det 
finns också en tendens att producentsammanslutningar, vilka normalt innefattar de 
mest kvalitetsorienterade producenterna, tillämpar klassificering. 
Ett likartat mönster finns vad gäller "A-skalan". I Spanien är det sex frivilliga 
slakterier som rapporterar priser. I Portugal var det tre slakterier som tillhandahöll 
information år 1995, men antalet djur som klassificerades var litet. I Grekland är det 
endast ett slakteri som tillhandahåller information. 
5. SLUTSATSER 
De senaste fyra årens brist på framsteg i åtskilliga medlemsstater vad gäller att 
genomföra klassificering av slaktkroppar och prisrapportering grundad på den är en 
missräkning. 
Det är endast i Finland, Sverige och Frankrike som klassificeringen av slaktkroppar 
har utvecklats i någon större omfattning. På annat håll är den, med undantag för 
Tyskland, beroende av producenternas och slaktarnas goda vilja. Merparten av 
producenterna förefaller obenägna att sälja lamm via klassificeringssystemet, bland 
annat på grund av att man föredrar marknader för levande boskap och att sälja lamm 
till slakterierna till ett bestämt kilopris. Med tanke på det begränsade antalet frivilliga 
i åtskilliga medlemsstater förefaller även slakterierna vara obenägna att delta. 
På grund av denna brist på framsteg uppstår inte bara frågan om rådet bör fortsätta 
sträva mot målet att tillämpning av gemenskapens klassificeringsskala skall vara 
obligatorisk före januari år 2000, utan om man överhuvudtaget bör sträva mot ett 
sådant mål, oavsett datum. Man skulle kunna hävda att om intresset för klassificering 
är så begränsat, så är själva behovet av ett gemenskapsomfattande 
klassificeringssystem diskutabelt. 
Kommissionen påpekar ändå att till skillnad från i de flesta andra näringar har 
priserna inom farnäringen en direkt inverkan på det årliga bidragets storlek och 
därigenom på det belopp gemenskapen varje år betalar till farnäringen. Det är 
följaktligen av avgörande betydelse att de priser som rapporteras präglas av 
öppenhet. Denna prisöppenhet ökar avsevärt om de kvalitativa skillnaderna avlägsnas 
från prisjämförelserna. 
Kommissionen anser att det mål rådet satt upp om att göra tillämpningen av 
klassificeringsskalan obligatorisk är orealistiskt. Kommissionen finner emellertid inte 
att det faktum att klassificeringen idag inte används i vissa medlemsstater borde leda 
till att klassificeringen överges. Med tanke på de positiva sidorna av klassificeringen 
vad gäller prisöppenhet och förvisso den förbättrade kvaliteten på slaktkropparna 
drar kommissionen slutsatsen att klassificeringen är värdefull för näringen och att 
tillämpningen av den borde utvecklas. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att 
det är önskvärt att priserna på klassificerade slaktkroppar ingår i prisrapporteringen 
för upprättande av gemenskapens genomsnittliga marknadspris och därmed för 
beräkning av bidraget. 
Beträffande standardkvalitet står det, som nämnts, klart att den har fungerat väl vad 
gäller den praktiska verksamheten men det står också klart att det fortfarande finns 
betydande prisskillnader mellan medlemsstaterna och en del av dessa skillnader har 
sin grund i kvalitativa faktorer. 
6. FÖRSLAG 
Beträffande klassificering av slaktkroppar föreslår kommissionen att rådet frångår det 
mål man satt upp med reservation för slutsatserna i denna rapport om att 
tillämpningen av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla 
slakterier inom gemenskapen som är godkända för handel mellan medlemsstaterna, 
om möjligt under regleringsåret 1999 och i varje fall före den 1 januari 2000. 
I praktiken innebär detta att klassificering av slaktkroppar skulle finnas kvar som ett 
frivilligt instrument på gemenskapsnivå, att tillämpas där det anses vara förmånligt 
för farnäringen. 
Mot denna bakgrund föreslår kommissionen att den nuvarande definitionen av 
standardkvalitet i framtiden kvarstår oförändrad. 
Kommissionen finner det emellertid önskvärt att klassificeringen av slaktkroppar 
integreras i prisrapporteringen för standardkvalitet i takt med att tillämpningen i 
medlemsstaterna ökar och kommissionen kommer inom ramen för sin egen 
befogenhet att söka nå detta mål. Man har uppfattningen att detta steg kommer att 
bidra till ökad prisöppenhet och till att förklara skillnader mellan marknadspriserna i 
de olika medlemsstaterna. 
Då det är möjligt avser kommissionen därför att i det rapporterade priset för 
standardkvalitet för varje medlemsstat ta med en procentandel som reserverats för 
priser som upprättats enligt gemenskapens klassificeringsskala. På så sätt är det 
planerat att med en förhållandevis liten procentandel, som kan variera mellan 
medlemsstaterna, ta med priserna på klassificerade slaktkroppar. 
För att uppnå detta mål blir det nödvändigt att göra vissa ändringar i kommissionens 
förordningar (EEG) nr 1481/86 om prisrapportering och (EEG) nr 461/93 om 
närmare bestämmelser för klassificering av slaktkroppar för att låta 
prisrapporteringen enligt båda klassificeringsskalorna ingå i prisrapporteringen för 
beräkning av marknadspriserna i medlemsstaterna och i gemenskapen, vilka 
huvudsakligen används för beräkning av bidraget. Dessutom krävs en teknisk ändring 
i förordning 2137/92 för att göra det möjligt att av prisrapporteringsskäl dela upp 
slaktkroppskategori C i A-skalan. 
Slutligen avser kommissionen även att inom ramen för sin egen befogenhet ompröva 
den verksamhet som bedrivs av gemenskapens inspektionsgrupp som föreskrivs i 
förordning (EEG) nr 2137/92 för att göra den mer effektiv och mindre 
kostnadskrävande genom att minska dess storlek och låta den koncentrera sig på de 
medlemsstater där de rapporterade priserna innefattar priser på klassificerad boskap. 
Kommissionen avser att genomföra ändringarna till de ovan nämnda 
kommissionsförordningarna efter det att rådet har diskuterat denna rapport och 
antagit det bifogade utkastet till förordning. 
Det bifogade utkastet har inga ekonomiska följder. 
Endast Europeiska unionen har befogenhet att agera vad gäller de föreslagna 
åtgärderna. Genom dessa förslag förlängs en gällande förordnings giltighet och 
genomförs ändringar i en annan förordning. 
Bilagor 
Prix de la viande ovine - Prices of sheepmeat - Preise fur Schaf-Fleisch 
650 
o^ 550 
XL 
O 
o 
D O 450 LU 
<D 
Z 
i 
o 350 
Z 
> 
O 
250 
150 • B 
o DK 
* D 
•B GR 
— E 
-±r F 
• Irl 
-°it I 
^ NL 
-f- O 
rr P 
— FIN 
« S 
Hr UK 
— UE lu) 
1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
BILAGA 2 
MEDLEMSSTATERNAS INFÖRANDE AV SKALOR FÖR KLASSIFICERING AV FÅR 
Sammanfattning av uttalanden vid arbetsgruppens möten t.o.m. den 2 februari 1996 samt 
uppdaterad information som inkommit från medlemsstaterna i december 1996 
BELGIEN 
- Klassificering är ej obligatorisk, och det finns inga slakterier som genomgående 
använder sig av den. Ett slakteri kommer möjligen att tillämpa klassificeringen i 
begränsad omfattning 1996. 
- Begränsad användning i PR-kampanjer. Viss klassificering av levande djur, vilken 
baserar sig på skalan för klassificering av slaktkroppar. 
- Direktförsäljning från producent till konsument svarar för 50% av den totala 
försäljningen. 
DANMARK 
- Mål: att öka användningen av klassificering enligt skalan till att omfatta alla slakterier. 
Klassificering är dock ej obligatorisk. 
- Producenterna är positivt inställda. 
- Systemet fungerar (27,2 % av de inhemska slakterna). 
- Ett företag betalar i enlighet med den klassificering som gjorts. Den personal som utför 
klassificeringen betalas av slakteriet. 
- 22,6 % av betalningarna på grundval av klassificeringen. 
- Klassificeringen utförs av slakteriets personal och kontrolleras av den danska 
klassificeringsmyndigheten. 
- Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en 
korrigeringsfaktor. 
TYSKLAND 
- Klassificering är obligatorisk i slakterier med en produktion på mer än 50 lamm i 
veckan. 
.5 
- Endast 3 % av den inhemska produktionen betalas enligt systemet (60 000 lamm). 
- Producenterna är tveksamma beroende på bristande förtroende för slakterierna; därtill 
kommer att producenterna tydligt föredrar ett enhetspris per slaktkropp eller kilo. 
- Fjorton slakterier deltar nu i klassificeringssystemet på frivillig grund. De är dock 
missnöjda med de extrakostnader som stadgas i tysk lag (65 DM per timme för 
oberoende klassificeringspersonal). Bara 23,4 % av deras produktion (3 % av hela 
landets produktion) betalas helt och hållet enligt systemet. 
- Direktförsäljning från producent till konsument utgör 50 % av den totala försäljningen. 
GREKLAND 
- Klassificering är ej obligatorisk. 
- Litet intresse för SEUROP-systemet, men visst intresse för A-systemet. 
- Ett slakteri klassificerar slaktkroppar på frivillig basis. Två andra slakterier visar ett 
visst intresse härför. År 1995 klassificerades 100 000 lamm. 
- Prisskillnader bestäms i huvudsak av vikten. 
- Problem med presentationen av slaktkroppar. 
- Problem förorsakade av slakteriernas ringa storlek. 
- Problem på grund av liten direktförsäljning från producenter till slakterier. 
- Klassificeringspersonalen avlönas av staten. 
SPANIEN 
- Klassificering är inte obligatorisk, och SEUROP-systemet är inte ändamålsenligt. 
- A-systemet: sex frivilliga slakterier som regelbundet lämnar uppgifter om priser (god 
geografisk spridning). Ett ökande intresse kan märkas. 
- 20 % av försäljningen sker direkt från producent till slakteri. Eftersom handeln sker 
med levande djur är priset på levande djur det viktigaste. 
FRANKRIKE 
- Klassificering av slaktkroppar är obligatorisk sedan 1977. 
- Systemet fungerar (85 % av den inhemska produktionen omfattas). 
- Priser registreras av OFIVAL i enlighet med SEUROP-systemet (de 8 slakterier som 
anslutit sig svarar för 10 % av den inhemska produktionen). 
- Betalning i enlighet med SEUROP-systemet utgick för 617 000 slaktkroppar av lamm 
år 1995; större delen gick till de bättre producenterna (eller producentgrupperna). 
- 70 % av försäljningen sker direkt från producenten till slakteriet. 
- Klassificeringen görs av slakteripersonalen. 
- Kriterierna inom det tidigare nationella systemet (EUROP) används vid inrapportering 
av priser enligt förordning nr 1481/86. 
- Summan av alla betalningar på grundval av klassificeringen motsvarar 50 % av den 
inhemska produktionen. 
IRLAND 
- Klassificering är inte obligatorisk, men denna möjlighet diskuteras för närvarande. 
- Stora framsteg har gjorts vad gäller användningen av SEUROP-systemet; man 
använder sig av 5 skilda och varierande prisnivåer baserade på gemensamma positioner 
inom systemet. 
- Två slakterier, vilka tillsammans svarar för 20% av den inhemska produktionen, 
använder sig nu av, och betalar i enlighet med, klassificeringssystemet (ett av dem har 
dock problem med betalningarna under vissa delar av året). Under år 1995 
klassificerades 440 000 lamm. 
- Klassificeringen görs av slakteripersonalen under tekniskt överinseende av landets 
jordbruksdepartement. 
ITALIEN 
- Klassificering är inte obligatorisk, och slakterier och producenter visar litet intresse 
härför. 
- SEUROP-systemet är inte tillämpbart. A-systemet kan dock användas. 
- Svårigheter vid fastställandet av den betalning producenten erhållit (lamm säljs i 
partier). 
- Producenterna ställer sig tveksamma (de fruktar att priset kommer att bli lägre). 
- 35% av försäljningen sker direkt från producent till slakteri. 
- Säsongsbetonade problem (försäljningstoppar i oktober-april). 
- Kurser skall arrangeras för slakterier och producenter. 
- Man överväger inrättandet av en övervakningmyndighet för insamling av prisuppgifter. 
NEDERLÄNDERNA 
- Klassificering är inte obligatorisk. 
- Slakterierna är tämligen ointresserade. Ett slakteri deltar i klassificeringen, vilken 
omfattar 1 % av djuren. Producenterna betalas i enlighet med klassificeringen. 
Omfattning (1995): 4 000 lamm. 
- Särskilda intressen vad gäller export av levande djur; 1995 exporterades 558 000 
levande djur (50 % av totalproduktionen). En företagsgrupp klassificerar och köper 
levande djur i enlighet med skalan (33 000 djur). Kostnad per klassificering och djur: 
0,5 gulden. 
- Uppskattningsvis 5 % säljs av producenterna direkt till slakterierna. 
- 90% av de lamm som skall slaktas eller exporteras säljs via en handlare på 
jordbruksenheten. 
- Uppsamlingen av lamm för försäljning från små producenter med faaippfödning som 
bisyssla försvårar överföringen av klassificeringsinformation till dessa producenter. 
- Klassificeringen utförs av ett oberoende företag som sedan debiterar slakteriet 
(207 gulden per dag plus moms) eller producenten (när det rör sig om levande djur). 
PORTUGAL 
- Klassificering är ej obligatorisk. 
- Producenterna har visat intresse för A-systemet. SEUROP-systemet är ej tillämpbart. 
- Tre slakterier deltar frivilligt, men i dagsläget klassificeras och betalas endast ett litet 
antal djur i enlighet med systemet (5 % av det totala antalet). 
- Klassificeringen görs av en regional avdelning av jordbruksdepartementet och 
kontrolleras centralt. 
- Prisnivån bestäms snarare av vikten än av kvaliteten. 
- Producenterna säljer en stor del av produktionen till handlarna. 
FÖRENADE KUNGARIKET 
- Klassificering är inte obligatorisk. 
- 2 av uppskattningsvis 400 slakterier i Storbritannien betalar (på frivillig basis) enligt 
systemet (detta motsvarar mindre än 1 % av alla slakter, eller 44 000 lamm år 1995). 
IZ 
- Två slakterier i Nordirland deltar frivilligt (10 % av det totala antalet slakter, eller 
148 000 lamm år 1995). 
- Klassificering utförs av MLC (och betalas då av slakteriet) eller av slakteriet självt. 
Kontroller utförda av jordbruksdepartementet (MAFF) är sällsynta. 
- Tre problem: 
(1) Slakterierna är inte intresserade av betalning i enlighet med 
klassificeringssystemet (eftersom de inte ser några fördelar med detta). 
(2) Ägarna till slakterierna är inte övertygade om att det ligger i deras intresse att 
rapportera in de priser de betalar producenterna (särskilt vad gäller förhållandet 
till huvudkonkurrenter och affärskontakter). 
(3) Bristande samarbete mellan slakterierna och jordbruksdepartement, framför 
allt av kommersiella skäl. 
- 20% av försäljningen sker direkt från producenterna till slakterierna, resten säljs 
huvudsakligen på kreatursauktioner. 
- Försöken att hitta slakterier som vill delta frivilligt fortsätter, dock utan större 
framgång. 
SVERIGE 
- Klassificering är obligatorisk, och producenterna betalas i enlighet med denna. 
Omfattning (1995): 2 100 ton. 
- Direktförsäljning från jordbruk till slakteri (producenterna positivt inställda). 
- Klassificeringen utförs av slakteripersonalen och kontrolleras av 
Jordbruksdepartementet. 
- Klassificering i enlighet med systemet. Beteckningen "Klass S" används inte. 
- Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en 
korrigeringsfaktor. 
- Systemet utgör grunden för handeln med slaktkroppar. 
FINLAND 
- Klassificering är obligatorisk. 
- Klassificeringen görs av slakteriets personal och kontrolleras av ansvarigt departement. 
- Samtliga får klassificeras, oberoende av vilken kategori de tillhör (tackor, lamm, 
baggar). 
<3> 
- Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en 
korrigeringsfaktor. 
- Klassificeringen omfattar mer än 90 % av alla djur. Priserna fastställs i enlighet med 
denna och rapporteras därefter in. 
ÖSTERRIKE 
- Klassificering är inte obligatorisk. 
- Fåren säljs direkt på marknader med levande djur. 
- Slakterierna är små; endast 14 % av det totala antalet slakter (287 000) sker på något 
av landets 30 slakterier. 
- Direktförsäljningen från producent till konsument motsvarar mellan 80 och 90 % av 
den totala produktionen. 
* 
Annexe 3 
Prix selon la grille de classement et selon la qualité type pour 1995 et 1996 
et graphiques comparatifs entre les prix selon la grille et selon la qualité type 
pour 1996. 
Classification grid and standard quality prices for 1995 and 1996 
and comparative graphs between classification grid and standard 
quality prices for 1996. 
Preise 1995 und 1996 gemäss Handelsklassenschema und 
Standardqualitätspreisen sowie Grafiken zum Vergleich der Preise 
gemäss Handelsklassenschema mit den Preisen der 
Standardqualität fur 1996. 
j* 
1996 
Prix - Prices - Preise 
DK 
402.0 
374,3 
339.2 
342.9 
295,3 
302,8 
247,2 
273,8 
137,4 
128,9 386.9 
391,0 
388.6 
361,6 
338,1 
388.7 
386,1 
381.1 
360.5 
339,0 
371,7 
378,5 
370,3 
349,8 
314,1 
356,4 
364.8 
364,7 
343,0 
320,6 
266,5 
272,0 
245,0 511,7 
484,3 
398,9 
363,1 
355.5 
471,7 
457,3 
368.3 
335,9 
348,5 
443,6 
420.2 
344.6 
325,2 
317,4 
369,8 
386,1 
327,6 
302,4 
294,9 
330,8 
315,6 IRL 
318,1 
333,9 
322,6 
324,6 
304,0 
272,6 
332,4 
317,7 
322,5 
307,3 
303,4 
313,0 
319,0 
302,5 
248,7 
278,4 
290,4 
314,6 
299,8 
277,1 
237,8 Fin 
291,3 
242.2 
250,9 
229,7 
186,3 
207,7 
229,3 
183,4 
145,3 
124,4 
188,6 
198,4 
168,6 
127,4 
134,2 
130,6 
96,6 
76,6 
43,1 289,1 
428.7 
308,9 
402,3 
367,1 
243,9 
175,7 
303,1 
335,4 
307,9 
207,6 
151,8 
229,0 
287,4 
279,6 
182,5 
143,6 
115,5 
146,6 
139,9 GB 
348,9 
275,7 
311.8 
302.5 
274,1 
319.9 
296,7 
299,1 
271,8 
259,9 
290,8 
271,6 ECU/100 kg 
IRLN 
331,6 
304,3 
325.4 
322,8 
305.3 
269,6 
328,0 
326,0 
304,4 
281,9 
270,9 
323,5 
293,7 
0 SEUROP 
304,8 364,5 421,5 
0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
270,6 358,6 380,2 314,1 
308,4 186,3 
186,3 289,6 
289,6 295,3 
336,7 318,2 
310,1 
Quantités en % - Quantity in % - Menge in % 
DK IRL FIN GB IRLN 
0,0 
0,6 
2,1 
0,0 
0,0 
0,0 
4,9 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
15,2 
38,5 
0,0 
0,0 
0,0 
11,7 
6,9 
0,0 
' 0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
100.0 0,3 
0,6 
1.2 
0,2 
0,1 
0,7 
2,2 
4,7 
0,9 
0,1 
3,4 
10,3 
27,1 
7,5 
1,3 
6.5 
12.1 
16.0 
2.2 
0.1 
2,1 
0.4 
0.1 
0,0 
0.0 
100,0 0.0 
0,1 
0,2 
0.0 
0,0 
0,0 
4,4 
17,2 
1,3 
0,0 
0,3 
15,6 
39,6 
3,9 
0,1 
0,6 
2,3 
13,2 
0,9 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
1.5 
17,7 
3,4 
0,2 
0,0 
8,9 
55,1 
3,1 
3,0 
0,0 
3,3 
2.5 
0,0 
0,0 
0,1 
0,9 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
6,2 
3,1 
0,2 
0,0 
2,6 
51,4 
9,5 
0,6 
0,0 
5.4 
17,1 
0,8 
0,0 
0,0 
97,7 0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,1 
0,0 
0,0 
0,5 
23,0 
13,0 
0,9 
0,0 
6,1 
43,6 
8,9 
0,4 
0,0 
1.7 
1.4 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2.3 
21,4 
7,1 
0,1 
0,0 
6,4 
42,9 
13,0 
0,3 
0,0 
3,7 
2,9 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
1,8 
0.2 
0,0 
0,0 
1.5 
15,9 
8,3 
0,7 
0,0 
6,1 
35,8 
14,0 
1,3 
0,0 
2,1 
11,4 
0.9 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
100,0 
/4 
1995 
E 1 
2 
3 
4 
5 
U 1 
2 
3 
4 
5 
R 1 
2 
3 
4 
5 
O 1 
2 
3 
4 
5 
P 1 
2 
3 
4 
5 
0 SEUROP DK 
325,0 
319.1 
303,0 
300.4 
255.5 
270.0 
229.7 
225,2 
211,7 
126,0 
100,6 
256,2 Prix - Prices - Preise 
IRL 
349,6 
351.1 
349,3 
334,0 
334,5 
349.1 
650,4 
348,8 
336,1 
316,3 
343.9 
340,6 
341,8 
327,5 
308.9 
338.4 
336,1 
337.1 
323.8 
308.5 
306,8 
312,8 
318,2 
354,0 
343,7 
343,2 441.4 
431,0 
326,6 
280,6 
351,2 
419.2 
409.7 
313.7 
292,7 
327,3 
388.4 
379.4 
280.8 
281.6 
260,2 
344,3 
350,8 
260,3 
265.1 
277.4 
320.1 
313.6 
374,5 
0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
256,4 335,0 328,6 250,9 
277.2 
236,0 
275,6 
280,7 
270,7 
272,1 
255,4 
265,4 
277,1 
250,9 
269,7 
224,0 
263,3 
261,7 
294,5 
218,4 
242,6 
250,2 
273,2 
257,1 226,9 
286,1 
360,0 
339,5 
295,0 
318,8 
283,8 
176,9 
95,4 
237,6 
276,2 
256,6 
157,9 
93,2 
137,0 
142,0 
108,2 
15,6 
277,2 
277,2 GB 
327.8 
267.2 
263.5 
253,7 
218.7 
267.0 
264,9 
262.5 
224,2 
247.6 
248,1 
288,3 BOJ/100 kg 
IRLN 
280,4 
245,1 
273,1 
270.3 
252.7 
216,9 
274,0 
273.0 
252,9 
225,0 
233,1 
262,8 
240,1 
216,6 
254,4 
284,4 265,9 
258,2 
Quantités en % - Quantity in % - Menge in % 
DK IRL GB IRLN 
0,0 
0,1 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
3,3 
10,4 
0,0 
0,0 
0,0 
17,1 
38,3 
0,0 
0,0 
0,0 
18,4 
12,1 
0,0 
0.0 
0.0 
0,3 
0,0 
0,0 
0.0 
100,0 0,2 
0,7 
1.1 
0,2 
0,1 
0,7 
2,0 
4,7 
1.1 
0,4 
3,1 
12.9 
26,3 
8,2 
2,9 
4,1 
8,7 
16.2 
3.8 
0.9 
0.8 
0,8 
0.2 
0,0 
0.0 
100,0 0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,1 
5,2 
15,4 
1,3 
0,0 
0,8 
12.4 
40.5 
4,6 
0.1 
0,6 
1.7 
15,9 
0,9 
0.0 
0.0 
0.1 
0,0 
0,0 
0.0 
100,0 0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.0 
16,5 
1.5 
0,0 
0,0 
5,6 
58,2 
1.1 
6,6 
0,0 
5,4 
3,8 
0.0 
0.0 
0.1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,1 
0,0 
0,0 
0,5 
23,0 
14,0 
1,0 
0,0 
4,9 
42,2 
11,1 
0,6 
0,0 
1,2 
1.0 
0,0 
0.0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2.8 
10,5 
10,3 
0,0 
0,0 
9.7 
39,9 
15,9 
0,0 
0,0 
6,0 
4,7 
0.2 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 0,0 
0,0 
1,3 
0,1 
0,0 
0,0 
1,7 
18,6 
8,9 
0,6 
0,0 
6,6 
37,3 
12,0 
0,7 
0,0 
1,8 
10,1 
0.2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
100,0 
iy 
R3 
1996 
R3 
1995 
02 
1996 
02 
1995 
Danmark 
1996 
500 
400 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
M Grille - Grid - Schema 
ro O) 
O 
o 
3 O LU 
300 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
Deutschland 
1996 
500 
400 
(o O) 
o o 
Z) 
O 
LU 
300 
% Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
— Grille - Grid - Schema 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
France 
1996 
500 
400 
r^ o o 
Z) 
O 
LU 
300 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
Grille - Grid - Schema 
200 
11 16 21 26 31 
Semaines - Weeks - Wochen 36 41 46 51 
Ireland 
1996 
500 
Qualité type - Standard quality - Standardqualitat 
Grille - Grid - Schema 
400 
O) 
O 
o 
D 
O 
LU 
300 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
Finland/Suomi 
1996 
400 
300 
O) X. 
O O 
3 
O 
LU Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
Grille - Grid - Schema 
200 â% 
100 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
500 Sverige 
1996 
400 
ro O 
o 
D O LU 
300 
•**•».•.„. Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
Grille - Grid - Schema 
"\ ^\y \ 
\v"\ 
**"**•«..«»-•' 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
Great Britain 
1996 
500 
400 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
Grille - Grid - Schema 
O 
o 
3 
O 
LU 
300 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
Northern Ireland 
1996 
500 
400 Qualité type - Standard quality - Stan dard qua litat 
— Grille - Grid - Schema 
O 
o 
3 
O 
LU 
300 
200 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
Ellas 
1996 
v 850 
800 
750 
700 
650 
j? 600 
o o 
^ 550 
3 
UJ 500 
450 
400 
350 
300 
250 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
— Grille bis - A Grid - Schema a 
11 16 21 26 31 36 
Semaines - Weeks - Wochen 41 46 51 
C-J 850 
800 
750 
700 
650 
o) 600 
XL 
g 550 
3 500 
O 
W 450 
400 
350 
300 
250 
200 Spain 
1996 
t* T -K 
» m * 
00 % 
/ V 
Grille bis - À Grid - Schema a 
Qualité type - Standard quality - Standardquaiität 
\\ 16 21 26 31 36 41 46 51 
Semaines - Weeks - Wochen 
Prix - Prices - Preise 
Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
520 
o 480 
440 
400 
360 
O 320 
LU 
280 
240 
200 ^ DK 
+ D 
~ Gr 
- E 
- FIN 
+ F 
• Irl 
*S 
« UK 
• U.E 
^ 
160 
Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 
1996 
Prix - Prices - Preise 
Qualité type - Standard quality - Standardqualität 
435 520 
I 335 
O Hi 
2 
O 
J 235 o 
c 
< 480 
440 
400 
360 
320 O) 
O LU 
3 «D 
Z 
o 
280 « 
> 
3 O 
240 
200 
135 160 
Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil 
1995 Août Sep Oct Nov Dec • DK 
* D 
= Gr 
- E 
_ FIN 
+ F 
* in 
• s 
«UK 
• U.E 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EEG) nr 338/91 om fastställande av gemenskapens 
standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och förordning (EEG) nr 
2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om 
fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar 
av får 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den 
gemensamma organisationen av marknaden för far- och getkött1, senast ändrad genom 
förordning (EG) nr 1589/962, särskilt artikel 4.2 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, och 
med beaktande av följande: 
Rådets förordning (EEG) nr 338/91 av den 5 februari 1991 om fastställande av 
gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av far3, senast ändrad 
genom förordning (EG) nr 1278/944, gäller till utgången av regleringsåret 1997, i 
avvaktan på att gemenskapens standarder för slaktkroppsklassificering skall upprättas. 
Tillräckliga framsteg har inte gjorts för att den gemenskapens standardkvalitet som gäller 
nu skall kunna ersättas med standarden i fråga. Den nuvarande standardkvaliteten bör 
därför behållas. 
Mot bakgrund av slutsatserna i kommissionens rapport om genomförandet av förordning 
(EEG) nr 2137/925, senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1278/94, bör inte längre 
det mål följas som rådet själv har fastställt om att tillämpningen av gemenskapens 
klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla slakterier inom gemenskapen som är 
godkända för handel mellan medlemsstaterna, om möjligt under regleringsåret 1999 och i 
varje fall före den 1 januari 2000, utan att det påverkar möjligheten att undanta små 
slakterier som är belägna i regioner där marknadspriset bara påverkas obetydligt av de 
kvantiteter som slaktas i de berörda slakterierna. 
1 EGT nr L 289, 7.10.1989, s. 1. 
2 EGT nr L 206, 16.8.1996, s. 25. 
3 EGT nr L 41, 14.2.1991. s. I. 
4 EGT nr L 140, 3.6.1994. s. 5. 
5 EGT nr L 214, 30.7.1992, s. I. 
2k 
För att underlätta prisrapporteringen bör medlemsstaterna tillåtas dela upp kategori C i 
bilaga III till förordning (EEG) nr 2137/92 i två underkategorier. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Det andra stycket i artikel 2 i förordning (EEG) nr 338/91 skall utgå. 
Artikel 2 
Förordning (EEG) nr 2137/92 ändras på följande sätt: 
1. Följande stycke skall läggas till artikel 3.3: 
"Medlemsstater som tillämpar klassificeringssystemet i bilaga III skall tillåtas dela 
upp kategori C i två underkategorier 
2. Artikel 9 skall utgå. 
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 
3£ 
FINANSIERINGSÖVERSIKT Datum: 9.4.1997 
1. BERÖRD BUDGETPOST: Bl-2220 ANSLAG: 1 656,4 miljoner ecu 
2.ÅTGÄRDENS BETECKNING: Rådets förordning om ändring av förordning 338/91 om 
fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska eller kylda slaktkroppar av får och 
förordning 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om 
fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får 
RÄTTSLIG GRUND: Artikel 4 i rådets förordning 3013/89. 
4. ÅTGÄRDENS SYFTE: 
- Förlänga giltighetstiden för gemenskapens standardkvalitet. 
- Upphäva artikel 9 i förordning 2137/92 (obligatorisk tillämpning av gemenskapens skala för 
klassificering) 
- Anpassa användningen àv bilaga III till förordning 2137/92 
5. BUDGETKONSEKVENSER: 
5.0 UTGIFTERNA BELASTAR (bidrag/stöd): 
Gemenskapens budget 
medlemsstaternas budget 
andra 
5.1 INTÄKTER 
Gemenskapens egna medel 
(avgifter/teH) 
Nationella inkomstkällor 
5.0.1 BERÄKNADE UTGIFTER 
5.1.1 BERÄKNADE INTÄKTER 12 
månaders-
period 
1999 Pågående 
budgetår (97 
) 
2000 Följande 
budgetår (98 
) 
2001 2002 
5.2 BERÄKNINGSMETOD: 
6.0 Är finansiering möjlig genom de medel som anslagits under berört kapitel i 
den löpande budgeten? 
6.1 Är finansiering möjlig genom överföring mellan kapitel i den löpande 
budgeten? 
6.2 Är en tilläggsbudget nödvändig? 
6.3 Skall medel anslås i kommande budgetar? ja/nej 
ja/ nej 
ja/nej 
ja/nej 
ANMÄRKNINGAR: 
3£ 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 250 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-97-239-SV-C 
ISBN 92-78-20159-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg