MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Georgien fortsätter att påverkas av ett besvärligt omvärldsklimat som genom nedgången i export och remitteringar bidrog till en relativt svag BNP-tillväxt på 2,7 % under 2016 (jämfört med 2,9 % 2015 och 4,6 % 2014). BNP-tillväxten förväntas få draghjälp av konsumtion och investeringar och gradvis öka till 3,5 % under 2017. Den regionala och globala tillväxten förväntas också öka under 2017 även om nedåtrisker kvarstår till följd av geopolitisk instabilitet, protektionism och volatilitet på finansmarknaderna.

Georgien har fortfarande ett betydande budgetunderskott (4,1 % av BNP under både 2016 och – enligt Internationella valutafondens (IMF) prognoser – 2017. Den offentliga skuldkvoten har ökat från 35,6 % 2014 till 44,6 % 2016, främst på grund av att omkring 80 % av den offentliga skulden är denominerad i utländsk valuta, i kombination med en kraftig depreciering av den nationella valutan (georgisk lari, GEL) under perioden. Dessutom är Georgiens betalningsbalans fortfarande sårbar på grund av ett mycket stort underskott i bytesbalansen (12,4 % av BNP 2016) och en hög utlandsskuld (111,8 % av BNP 2016). Georgiens valutareserv har i absoluta tal i stort sett varit stabil sedan 2011 (2,8 miljarder USD i slutet av 2016) men enligt IMF:s sammansatta mått har behovet av reserver ökat och valutareserven är för närvarande mindre än vad IMF bedömer vara tillräckligt. Vidare håller Georgien på att anpassa sig till kraven i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet med EU, som inte bara innebär möjligheter utan också medför anpassningskostnader.

Det var mot denna bakgrund som Georgien och IMF den 12 april 2017 ingick en treårig (2017–2020) utvidgad överenskommelse inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten (EFF – Extended Fund Facility). EFF utgör 100 % av Georgiens kvot i fonden (210,4 miljoner särskilda dragningsrätter eller ca 285 miljoner USD). Målet med EFF-programmet är att stödja ett ekonomiskt reformprogram som ska hjälpa Georgien att bli mindre ekonomiskt sårbart och främja en starkare ekonomisk tillväxt för alla.

Den georgiska regeringen begärde också makroekonomiskt bistånd från EU den 16 juni 2016. Till följd av denna begäran och mot bakgrund av den ekonomiska situationen i landet förelägger kommissionen Europaparlamentet och rådet ett förslag om makroekonomiskt bistånd till Georgien, baserat på artikel 212.2 i EUF-fördraget. Förslaget avser ett belopp på upp till 45 miljoner EUR varav 35 miljoner EUR i form av lån och 10 miljoner EUR i form av bidrag.

Det föreslagna nya makroekonomiska biståndet är det tredje sedan Georgiens militära konflikt med Ryssland i augusti 2008. I oktober 2008 gjorde EU på den internationella givarkonferensen i Bryssel utfästelser om två omgångar makroekonomiskt bistånd om 46 miljoner EUR per omgång. Den första av dessa biståndsomgångar (46 miljoner EUR helt i form av bidrag) genomfördes 2009–2010 och den andra (återigen 46 miljoner EUR, hälften i form av bidrag, hälften i form av lån) 2015–2017. Den sista delutbetalningen i 2015–2017 års omgång gjordes i maj 2017.

Det nya makroekonomiska bistånd som föreslås ska hjälpa Georgien att täcka en del av sitt resterande behov av extern finansiering under perioden 2017–2020, vilket uppskattas till cirka 752 miljarder USD (671 miljoner EUR). Stödet kommer att göra landets betalningsbalans och offentliga finanser mindre sårbara på kort sikt. Det kommer att utformas och genomföras i samordning med både de anpassnings- och reformprogram som Georgien kommit överens om med IMF och Världsbanken, och de reformer som överenskommits inom ramen för EU:s budgetstöd och avtalet om det djupgående och omfattande frihandelsområdet.

Såsom vidareutvecklas i det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag och även på grundval av Europeiska utrikestjänstens bedömning av det politiska läget anser kommissionen att de politiska förutsättningarna är uppfyllda för det föreslagna makroekonomiska biståndet.

•Allmän bakgrund

Georgiens makroekonomiska utsikter är fortsatt osäkra. Det finns en risk att den pågående konsolideringen av de offentliga finanserna försvagar den inhemska efterfrågan och dämpar den ekonomiska tillväxten i Georgien. Dessutom står Georgien inför mer övergripande risker till följd av osäkra regionala och globala ekonomiska utsikter, externa obalanser (i synnerhet ett stort och ökande bytesbalansunderskott och en betydande utlandsskuld) samt en valutareserv som ligger under den nivå som anses vara tillräcklig.

Den ekonomiska nedgången i regionen och det faktum att valutorna i landets viktigaste handelspartner har deprecierat kraftigt sedan 2014 har påverkat Georgiens export och remitteringar negativt. Detta bidrog till att tillväxten bromsade in till 2,7 % 2016 från 2,9 % 2015 respektive 4,6 % 2014. Investeringstakten bidrog mest till Georgiens BNP-tillväxt under 2016, medan den privata konsumtionen fortsatte att vara svag till följd av att den disponibla inkomsten minskat sedan återbetalningskraven på hushållens USD-denominerade lån ökat räknat i inhemsk valuta blivit dyrare efter larins kraftiga depreciering. BNP-tillväxten väntas öka gradvis till 3,5 % 2017 med draghjälp från konsumtion och investeringar och till 5,0 % 2020 (då det arrangemang som nyligen förhandlats fram med IMF löper ut).

Växelkursen (USD/GEL periodgenomsnitt) gick från 1,77 under 2014 till 2,27 under 2016, dvs. en depreciering av den georgiska larin med omkring 22 %. Effekterna av detta förstärks av den alltjämt höga dollariseringen av den georgiska ekonomin, där 70 % av insättningarna och 65 % av lånen var denominerade i dollar 2016.

Även om arbetslösheten i Georgien (11,8 % i slutet av 2016) har minskat sedan 2009 (16,9 %) förblir den en stor utmaning. Arbetstillfällen har visserligen skapats i nya tillväxtsektorer, särskild inom turism och andra tjänster, men den höga arbetslösheten håller i sig på grund av matchningsproblem och stora regionala skillnader. Georgien saknar också ett system för arbetslöshetsersättning.

När det gäller utrikeshandeln fortsatte Georgiens underskott i bytesbalansen att öka under 2016 till 12,4 % av BNP (från 12,0 % av BNP under 2015 och 10,6 % av BNP 2014) och detta utgör fortsatt, som konstaterats, en stor sårbarhet. Underskottet i bytesbalansen ökade 2014–2016 trots en inbromsning i den ekonomiska tillväxten eftersom exporten var ännu svagare än den svaga inhemska efterfrågan på importprodukter, vilket ökade varuhandelsunderskottet. Enligt IMF:s beräkningar väntas underskottet i bytesbalansen öka ytterligare, till 12,9 % 2017, innan det minskar något till 11 % 2020. Det mycket stora underskottet i bytesbalansen är främst ett resultat av ett varuhandelsunderskott som endast delvis kompenseras av ett överskott i tjänstebalansen och inkomster och överföringar från utlandet, inklusive remitteringar.

Underskottet i bytesbalansen har framför allt finansierats genom utländska direktinvesteringar i Georgien, men dessa förväntas minska något, från 11 % av BNP 2016, till 10,3 % av BNP 2017 och ligga kvar på ungefär samma nivå till och med 2020. Vidare har skuldgenererande finansiella inflöden också bidragit till att finansiera underskottet i bytesbalansen. Detta har fått till följd att Georgiens utlandsskuld, som legat runt 80 % av BNP mellan 2008 och 2014 har ökat markant under de efterföljande åren, till 111,8 % av BNP i slutet av 2016. Utlandsskulden förväntas öka ytterligare, till 120,2 % 2020. Eftersom största delen av utlandsskulden är denominerad i USD har larins depreciering spelat en viktig roll i skuldökningen.

Georgiens centralbank har i allmänhet avstått från större interventioner på valutamarknaden och låtit larin depreciera. Till följd av detta har guld- och valutareserven förblivit stabil, med ett totalt värde av 2,7 miljarder USD i slutet av februari 2017 (vilket ungefär motsvarar värdet av tre månader av nästa års import). Det IMF-program som nyligen antogs sätter en ökning av valutareserven med 54 % som mål, från 2,8 miljarder USD i slutet av 2016 till 4,2 miljarder 2020 (motsvarande ca fyra månaders import).

Periodgenomsnittet för inflationstakten (mätt genom konsumentprisindex, KPI) minskade till 2,1 % 2016, jämfört med 4,0 % 2015. KPI väntas öka till 5,7 % 2017 – vilket är i linje med den höjning av punktskatterna som började gälla i januari 2017 – men bör minska till 3,0 % under 2018 och ligga kvar på ungefär samma nivå under 2019 och 2020.