[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 11.1.2006

SEK(2006) 22 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan leda till ökad sysselsättning. Pakten ändrades för första gången 2005. Reformen bekräftade att pakten har varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan utarbetar (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Danmarks första konvergensprogram lades fram i oktober 1998. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 1 december 1998 på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I programmen skall medlemsstaterna ange sina budgetmål på medellång sikt och beskriva vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål, samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall de medelfristiga målen differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt bör eftersträvas för finanspolitiken över konjunkturcykeln, genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn får tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vid en tillfällig avvikelse från de medelfristiga målen eller anpassningsbanan för att uppnå dessa.

Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Danmark nyligen lämnade in med beaktande av kommissionens höstprognos 2005 samt uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008, och på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

1. Uppdateringen av det danska konvergensprogrammet, som omfattar perioden fram till 2010, lämnades till kommissionen den 30 november 2005. Programmet grundas på den budgetproposition för 2006 som riksdagen antog den 14 december. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet har dock luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i koden (specifikt saknas beräknad BNP-tillväxt på global nivå och EU-nivå för vissa år). I det danska programmet anges i strid med kravet i uppförandekoden heller inte uttryckligen något mål på medellång sikt.

2. Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 %, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. För 2005 och 2006 beräknas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 %, eftersom inhemsk efterfrågan väntas fortsätta öka kraftigt, särskilt privat konsumtion. För åren 2007–2008 har man gjort det tekniska antagandet att BNP-tillväxten kommer att bli betydligt lägre och därefter antas den årliga tillväxten hamna runt 2 % under återstoden av programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen överensstämmer i stort sett med kommissionens beräkningar i höstprognosen 2005 för perioden fram till 2006 och återspeglar på det hela taget försiktiga antaganden. Särskilt för åren 2007 och 2008 har en försiktig tillväxtprognos gjorts, med antaganden om tillväxt som ligger lägre än kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten. I uppdateringen förväntas inflationstrycket förbli relativt lågt, vilket förefaller realistiskt.

3. Sedan starten på ERM II-mekanismen den 1 januari 1999 har kronans växelkurs inte varit utsatt för något destabiliseringstryck. Fluktuationer i växelkursen i förhållande till den centrala kurspariteten har betydligt understigit den officiella marginalen och den kortfristiga räntedifferensen gentemot euroområdet har fortsatt vara mycket låg. Detta visar att det finns förtroende för systemet med fasta växelkurser. Ramen för den makroekonomiska politiken möjliggör en fortsatt låg avkastning på långfristiga statsobligationer. Avkastningsdifferensen mellan långfristiga statsobligationer i Danmark och i euroområdet har minskat till nära noll räntepunkter och den har tidvis varit lätt negativ.

4. Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 % med utgångspunkt från en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. På det hela taget har intäkterna blivit högre än förväntat, bl.a. genom intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, men även utgifterna har utvecklats med återhållsamhet.

5. Budgetstrategin på medellång sikt syftar till att bibehålla höga primära överskott under hela programperioden så att en snabb minskning av skuldkvoten kan uppnås. Strategin bygger på återhållsamhet med utgifterna med målet att hålla nere den reala offentliga konsumtionstillväxten på 0,5 %, samt att bibehålla frysningen av skattenivån och kravet på budgetbalans för de lokala myndigheterna. I denna uppdatering planeras att det offentliga överskottet kommer att minska från en högsta nivå på 3,6 % av BNP 2005 (orsakat av undantagsvisa faktorer, som intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna och åtgärder med anknytning till olja och naturgas) till just över 3 % både 2006 och 2007 och därefter svagt avtagande för att nå 2,9 % av BNP i slutet av programperioden. Utvecklingen över tiden för det primära överskottet är liknande, med en minskning med 2 procentenheter av BNP över programperioden (1 procentenhet av det ovanligt stora överskottet 2005 har lämnats utanför jämförelsen). Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Detta återspeglar en minskning av skatteintäkterna (delvis på grund av frysningen av skattenivån), återhållsamhet med utgifterna som bygger på begränsningar av den reala offentliga konsumtionstillväxten till 0,5 % om året och en minskning av räntebördan. Det uppdaterade programmet innehåller större förändringar av saldot i den offentliga sektorns finanser än det tidigare, mot en i stort sett oförändrad makroekonomisk bakgrund. Danmark utnyttjar övergångsperioden för tillämpningen av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av finansierade pensionssystem inom den s.k. andra pelaren. Den beräknade effekten av omsättningen av detta beslut i praktiken är att saldot kommer att minska med runt 1 % om året.

6. Kommissionens beräkningar på grundval av programmet enligt den allmänt vedertagna metoden visar att det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade överskottet utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder) minskar från toppnoteringen 3½ % av BNP 2005 till runt 2¾ % av BNP 2006 och därefter åter ökar till 3¼ % av BNP. Den strukturella försämringen mellan 2005 och 2006, när produktionsgapet förbättras från att ha varit negativt 2005 till att bli positivt med minsta möjliga marginal 2006, återspeglar i hög grad de extremt höga intäkterna 2005 följda av en förväntad återgång till normala intäkter 2006.

7. Det mål som anges i programmet är ett strukturellt saldo (med beaktande av att övergångsperioden uttnyttjas för tillämpningen av det ovannämnda Eurostatbeslutet) på mellan 1½ % och 2½ % av BNP över programperioden. I denna bedömning har dessa siffror tolkats som programmets medelfristiga budgetmål.

8. Eftersom programmets budgetmål på medellång sikt är mer långtgående än den fastställda minimigränsen (som har fastställts till ett underskott på runt ½ % av BNP), bör kravet på säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Detta mål ligger också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. I programmet förklaras att budgetmålet har fastställts till en mer ambitiös nivå än vad som krävs enligt pakten i syfte att skapa en sund bas för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom en snabb minskning av den offentliga skulden.

9. På det hela taget förefaller beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade programmet möjligen något pessimistiska, framför allt eftersom BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta hänseende.

10. Med beaktande av hur riskerna balanserar varandra i förhållande till målen för de offentliga finanserna, verkar dock den strategi som läggs fram i programmet räcka till för att det övergripande budgetmålet på medellång sikt ska kunna uppfyllas med god marginal över programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Vad beträffar kravet på att länder som redan har uppnått sina medelfristiga budgetmål skall undvika att driva en konjunkturförstärkande finanspolitik under ekonomiskt goda tider, beräknas det konjunkturrensade saldot försämras med 0,3 procentenheter av BNP mellan 2005 och 2010, efter en försämring på 0,8 procentenheter mellan 2005 och 2006 när produktionsgapet går från negativt till svagt positivt. Med beaktande av de exceptionella inkomster som registrerades under 2005, de budgetåtgärder som planeras för 2006 och de osäkerheter som är inbyggda i beräkningarna av produktionsgapen, kan Danmarks finanspolitik inte betraktas som konjunkturförstärkande.

11. Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av beslutet från mars 2004 löper ut), skulle inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning. På det hela taget är de offentliga finanserna sunda och budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

12. Bruttoskuldkvoten på 36 % av BNP 2005 ligger redan långt under fördragets referensnivå på 60 % av BNP. Enligt det uppdaterade programmet kommer skuldkvoten att minska ytterligare under programperioden, till 21½ % av BNP 2010. Detta innebär en snabbare skuldminskning än vad som planerades i den förra uppdateringen, främst tack vare större primära överskott.

13. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Danmark löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskuldnivån ligger för närvarande med god marginal under referensvärdet på 60 % och förväntas förbli under referensvärdet under hela beräkningsperioden. Strategin att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att övervaka finansieringen av pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar inom pensionssystemet, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande mycket starka ställning bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet.

14. De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Danmark respekterar särskilt sitt budgetmål på medellång sikt. Inga nya specifika åtgärder har emellertid beskrivits för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan ska kunna uppnås fram till 2010.

15. I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 enligt den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lyfts följande problemområden fram som kommer att ha stor betydelse för de offentliga finanserna: i) behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och ii) behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[3], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE

16. Den [24 januari 2006] granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2010. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet har dock luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i koden (specifikt saknas beräknad BNP-tillväxt på global nivå och EU-nivå för vissa år). I det danska programmet anges inte uttryckligen något mål på medellång sikt för saldot i de offentliga finanserna enligt kravet i uppförandekoden.

17. Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 %, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 % 2006 och 1,6 % i genomsnitt under resten av programperioden. Efter en bedömning på grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig, förefaller detta scenario relativt försiktigt, särskilt beträffande åren 2007 och 2008. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

18. Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 % med utgångspunkt från en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. På det hela taget har intäkterna blivit högre än förväntat, vilket inbegriper intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, men även utgifterna har utvecklats med återhållsamhet.

19. Budgetstrategin syftar till att bibehålla konjunkturrensade överskott mellan 1½ % och 2½ % årligen över programperioden, vilket kommer att innebära att skuldkvoten minskar betydligt och därigenom ger en sund utgångspunkt för de förhållanden som kommer att råda till följd av den åldrande befolkningen. Strategin bygger på återhållsamhet med utgifterna med målet att hålla nere den reala offentliga konsumtionstillväxten på 0,5 %, samt bibehålla frysningen av skattenivån och kravet på budgetbalans för de lokala myndigheterna. Enligt uppdateringen kommer det offentliga överskottet att minska från 3,6 % av BNP 2005 till 3,1 % 2006 och 3,2 % 2007, därefter minska något för att nå 2,9 % av BNP i slutet av programperioden. De beräknade offentliga överskotten i denna rapport är betydligt högre än vid den förra uppdateringen, medan den beräknade BNP-tillväxten har förblivit i stort sett oförändrad.

20. Det mål som anges i programmet är ett konjunkturrensat saldo (med beaktande av att övergångsperioden uttnyttjas för tillämpningen av det ovannämnda Eurostatbeslutet) på mellan 1½ % och 2½ % av BNP över programperioden. I denna bedömning har dessa siffror tolkats som det medelfristiga budgetmålet. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensade termer utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder) minskar överskottet från toppnoteringen 3,6 % av BNP 2005 till runt 2¾ % av BNP 2006 och ökar därefter åter till 3¼ % av BNP. Den beräknade nedgången av överskottet 2006 med 0,8 procentenheter av BNP återspeglar dock en normalisering av de förväntade skatteintäkterna från pensionsfonderna, som var ovanligt höga under 2005.

21. Eftersom det budgetmål på medellång sikt som anges i programmet är mer långtgående än den fastställda minimigränsen (som har fastställts till ett underskott på runt ½ % av BNP), bör kravet på säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Detta mål ligger också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. I programmet förklaras att budgetmålet har fastställts till en mer ambitiös nivå än vad som krävs enligt pakten i syfte att skapa en sund bas för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom en snabb minskning av den offentliga skulden.

22. På det hela taget förefaller beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade programmet möjligen något pessimistiska, framför allt genom att BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta avseende.

23. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inriktningen på finanspolitiken i programmet tillräckligt väl utformad för att programmets medelfristiga budgetmål skall kunna uppfyllas under hela programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Även om man tar hänsyn till det exceptionellt stora överskottet för 2005 ligger den finanspolitiska plan som anges i programmet också i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande under ekonomiskt goda tider. Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av beslutet från mars 2004 löper ut), kommer att minska överskotten i Danmark med runt 1 % av BNP varje år, men inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning. På det hela taget är de offentliga finanserna sunda och budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

24. Skuldkvoten beräknas 2005 uppgå till 36 % av BNP, betydligt lägre än 60 % som är fördragets referensvärde. I programmet beräknas skuldkvoten minska med runt 14 procentenheter under loppet av programperioden.

25. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Danmark löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskuldnivån ligger för närvarande med god marginal under referensvärdet på 60 % och förväntas förbli under referensvärdet under hela beräkningsperioden. Strategin att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att övervaka finansieringen av pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar inom pensionssystemet, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande mycket starka ställning bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet[4].

26. De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2010. Danmark respekterar särskilt sitt budgetmål på medellång sikt. Inga nya specifika åtgärder har emellertid beskrivits för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan ska kunna uppnås fram till 2010.

27. I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, läggs tonvikten vid behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt vid behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Real BNP (förändring i procent) KP nov. | KP nov. 2005 | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 |

KOM nov 2005 | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 |

HIKP-inflation KP nov. (%) | KP nov. 2005 | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |

KOM nov 2005 | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | Uppgift saknas | 1.6 |

BNP-gap (i % av potentiell BNP) | KP nov. 20052 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 |

KOM nov. 20056 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 20042 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | Uppgift saknas | -0.4 |

Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP nov. 2005 | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 |

KOM nov. 2005 | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 |

Primärt saldo (% av BNP) | KP nov. 2005 | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 |

KOM nov. 2005 | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | Uppgift saknas | 4.4 |

Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP nov. 20052 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 |

KOM nov. 2005 | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 20042 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | Uppgift saknas | 2.3 |

Strukturellt saldo3 (% av BNP) | KP nov. 20054 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 |

KOM nov. 20055 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

Offentliga sektorns bruttoskuld (% av BNP) | KP nov. 2005 | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 |

KOM nov. 2005 | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP nov. 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 |

Anmärkningar: 1Budgetberäkningarna är gjorda utan beaktande av effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om dessa effekter räknas in kommer saldot i den offentliga sektorns finanser att bli 1,3 % av BNP 2004, 2,7 % 2005, 2,1 % 2006, 2,2 % 2007, 1,7 % 2008 och 1,9 % 2009, medan den offentliga sektorns bruttoskuld skulle bli 43,5 % av BNP 2004, 36,8 % 2005, 32,9 % 2006, 30,1 % 2007, 27,7 % 2008 och 22,7 % 2010. 2Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder. 4Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande). 5Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005 (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande). 6Grundat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 2,1 % respektive 2,1 % under perioden 2004–2007. Källa: Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos från 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm