[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 9.12.2010

KOM(2010) 739 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut 2010/320/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut 2010/320/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

1. Inledning

I detta meddelande bedöms de åtgärder som Grekland vidtagit mellan juli och mitten av november 2010 i enlighet med rådets beslut 2010/320/EU[1]. De åtgärder som vidtagits fram till juli bedömdes i ett meddelande av den 19 augusti 2010[2]. Tillsammans med en medföljande kommissionsrapport som har utarbetats i samarbete med ECB[3] bidrar den också till bedömningen av Greklands efterlevnad av memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet (MoU)[4] inom ramen för avtalet mellan Grekland och medlemsstaterna i euroområdet om lånemöjligheter.

Denna bedömning grundas på den rapport[5] som Grekland lämnat in till rådet och kommissionen och på det uppdrag som Europeiska kommissionen tillsammans med IMF och ECB utfört inom ramen för det ekonomiska saneringsprogram som finansieras av bilaterala lån av medlemsstaterna i euroområdet och genom en samförståndsöverenskommelse med IMF. I den rapport som Grekland har lämnat in diskuteras dels de finanspolitiska åtgärder som syftar till att minska den offentliga underskottskvoten 2010, dels de mycket omfattande strukturella reformer som den grekiska regeringen är i färd att anta och genomföra.

2. Rådets beslut av den 10 maj 2010

Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast 2014.

Enligt rådets beslut krävs det att Grekland antar ett antal särskilda åtgärder i syfte att hålla underskottet i de offentliga finanserna under följande tak:

- 18 508 miljoner euro (7,8 % av BNP baserat på senast beräknad prognos för nominell BNP) år 2010.

- 17 065 miljoner euro (7,5 % av BNP) år 2011.

- 14 916 miljoner euro (6,4 % av BNP) år 2012.

- 11 399 miljoner euro (4,8 % av BNP) år 2013.

- 6 385 miljoner euro (2,6 % av BNP) år 2014[6].

Beslutet ändrades därefter den 7 september 2010 (beslut 2010/486/EU)[7]. De tidigare nämnda taken för underskottet i de offentliga finanserna är fortsatt oförändrade.

3. Budgetgenomförande

I det tidigare meddelandet bedömdes att budgeten till och med juli i stort sett utvecklades enligt planerna. Emellertid noterades även en mindre ökning än planerat av de statliga inkomsterna, en mindre gynnsam utveckling av socialförsäkringens och lokala förvaltningars räkenskaper samt ackumulering av förfallna skulder.

Under de senaste fyra månaderna har budgetgenomförandet blivit allt svårare. Från januari till oktober 2010 sjönk det kassamässiga underskottet i statsbudgeten med 30,2 procent (46 procent till och med juni) jämfört med 2009. Skatteinkomsterna var en besvikelse. Från januari till september 2010 ökade de totala statliga inkomsterna med 3,4 procent (5,9 procent fram till juni). Den officiella beräkningen som utarbetades i maj, när rådets beslut antogs och man kom överens om det ekonomiska saneringsprogrammet för Grekland, innebar en inkomstökning för hela året på 15,6 procent. Ökade inkomster förväntas i november och december i takt med att den fulla effekten av höjda mervärdes- och punktskatter kommer att slå igenom, och även tack vare en nyligen antagen lag om skattetvister[8]. Inkomstmålet kommer dock inte att nås. För närvarande beräknar den grekiska revisionsmyndigheten (GAO) att de statliga inkomsterna för hela året kommer att öka med 7,4 procent.

Tabell 1: Genomförandet av statsbudgeten

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

Enl. kontantprincipen (miljoner euro) | Jan-okt | Förändring i % | Utfall | Maj-beräkn. 2010 | Förändr. i % | Senaste officiella beräkn. | Förändr. i % |

Vad gäller utgiftssidan i de statsbudgeten minskade utbetalningsflödena under årets första tio månader med 9,2 procent (16,9 procent fram till juni) jämfört med prognoserna (från maj 2010) om en minskning av de statliga utbetalningarna för hela året på 7,6 procent. Uppgifterna om kortfristiga skulder och ackumulering av obetalda förfallna skulder har inkommit sporadiskt, vilket ger en relativt dunkel bild av de underliggande utgifterna.

De månatliga uppgifterna om det löpande budgetgenomförandet under året från socialförsäkringssektorn och lokala förvaltningar är inte lika detaljerade, och av sämre kvalitet, än uppgifterna om statsbudgeten. Den tillgängliga informationen härrör från bankstatistik utan uppgifter om inkomster och utgifter. Den tyder på att socialförsäkring och lokala förvaltningar kan komma att registrera ett kombinerat saldo enligt kontantprincipen på cirka 1 miljard mindre än vad som beräknades i maj 2010.

I augusti hade regeringen åtagit sig att hålla inne 3,9 miljarder euro av de primära utgifterna (reviderat till 5,9 miljarder euro i september) jämfört med programmets beräkningar i syfte att kompensera för bortfall i skatteuppbörden och mindre gynnsamma uppgifter om socialförsäkring och lokala förvaltningar. Det finns tecken på att regeringen kan komma att endast delvis uppfylla sitt åtagande att hålla inne planerade utgifter, särskilt vad gäller utgifter för investeringar. Även om det är möjligt att minska utgifterna mer under årets sista veckor än vad som för närvarande planeras av GAO bör eventuella utgiftsminskningar i slutet av året inte ske på bekostnad av en ytterligare ökning av obetalda förfallna skulder.

Enligt kommissionens höstprognos[9] kommer underskottet för 2010 enligt ENS 95 att bli 22,3 miljarder (9½ procent av BNP, 1¾ procent av BNP över programmets ursprungliga mål). Att underskottsmålet enligt ENS för 2010 inte nås beror i stor utsträckning på att tidigare identifierade risker blev verklighet. Dessa risker är knutna till i) en djupare recession och likviditetsproblem som försvårar indrivningen av skatter, ii) fördröjningar vad gäller att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen, vilket återspeglar tillkortakommanden i genomförandet av reformer för att förbättra skatteförvaltningen, och iii) vissa svårigheter med att kontrollera utgifterna, särskilt avseende investeringsbudgeten, lokala förvaltningar och socialförsäkringen. Dessutom iv) förklarar Elstats revision av Greklands finanspolitiska statistik[10], i synnerhet omklassificeringen av ett antal statsägda företag så att de inräknas i den offentliga sektorn, cirka en tredjedel av avvikelsen i förhållande till underskottsmålet.

Vid slutet av 2010 förväntas statsskulden nå 328 miljarder euro, vilket motsvarar 141 procent av BNP och en ökning med 29 miljarder euro. Detta kan jämföras med taket för ökningen av skuldnivån på 34 miljarder euro i rådets beslut.

3. Budget för 2011 och utsikter för 2012–2014

Den grekiska regeringen har bekräftat sitt åtagande att nå det finanspolitiska mål för 2011 som fastställs i rådets beslut. Med utgångsnivåer för underskott och skuld som var högre än väntat och en BNP som var lägre än väntat, krävs en större konsolideringsansträngning. Den finanspolitiska strategin förblir fast förankrad i den konsolideringsväg som man kom överens om i maj 2010. Den grekiska regeringen beslutade därför att helt ta igen det man förlorat under 2010 för att snabbt återgå till en hållbar finanspolitisk situation, se till att finansieringsbehoven överensstämmer med programmet och öka förtroendet på marknaden. Budgeten för 2011 – som lades fram i Greklands parlament den 18 november – innehåller nya underskottsminskande åtgärder på 2½ procent av BNP.

De flesta av de nya åtgärderna är strukturella och direkt inriktade på några av Greklands inneboende finanspolitiska svagheter. Sammantaget uppgår de totala finanspolitiska konsolideringsåtgärderna 2011, inklusive dem som antogs i maj, till 5¾ procent av BNP. Cirka två tredjedelar av de nya åtgärderna som antogs i november är på utgiftssidan, och de flesta är strukturella – 0,7 miljarder euro, eller 0,3 procent av BNP, avser tillfälliga åtgärder. Åtgärderna innefattar nedskärningar i improduktiva och oriktade utgifter, färre korttidskontrakt i den offentliga sektorn, bättre inriktning av universella subventioner till hushållen (t.ex. subventioner för uppvärmningsbränsle och familjebidrag) och bättre förvaltning och användning av statliga tillgångar, i synnerhet när det gäller uppbörd av kvarskatt. Budgeten för 2011 börjar även åtgärda två strukturella huvudproblem: alltför höga sjukvårdskostnader och förluster i statsägda företag:

- Sjukvårdskostnader. De offentliga sjukvårdskostnaderna uppgick till 5,9 procent av BNP 2008 och ökade per capita med en genomsnittlig takt på 5,4 procent 2004–2008 i reala termer. De offentliga utgifterna för läkemedel är 1,9 procent av BNP i Grekland, jämfört med EU-genomsnittet 1 procent av BNP. Om denna trend fortsätter kommer sjukvårdskostnadernas andel av BNP att öka kraftigt under de kommande åren. Regeringen började införa reformer 2010 som har börjat ge resultat. Ytterligare åtgärder kommer att genomföras under första halvåret 2011 för att sänka kostnaderna för läkemedel, öka utgiftskontrollen och minska sjukhusens driftskostnader. Dessa åtgärder förväntas generera besparingar på cirka ½ procent av BNP.

- Statsägda företag. Flera statsägda företag har haft stora förluster under många år. De största underskottet härrör från kollektivtrafikföretag, där enbart lönekostnaderna i vissa fall överstiger de totala intäkterna. Vissa framsteg har gjorts under 2010, i synnerhet genom nedskärningar av driftskostnader och sysselsättning och offentliggörande av årsredovisningar (godkända av externa revisorer) för de största förlustföretagen. Under 2011 kommer regeringen att sänka lönerna i statsägda företag med ytterligare 10 procent[11], begränsa ersättningarna till 10 procent av grundlönen och införa ett tak på 4 000 euro per månad för bruttolön (12 utbetalningar per år). För att åtgärda de särskilda problemen i transportföretagen kommer dessutom biljettpriserna i kollektivtrafiken att höjas med minst 30 procent. Dessa åtgärder förväntas motsvara cirka ½ procentandel av BNP.

Enligt budgeten för 2011 förväntas det offentliga underskottet (ENS 95) vara 16,8 miljarder euro (7,6 procent av BNP), vilket är något under det tak på 17 miljarder euro som anges i rådets beslut. Kommissionens prognoser ligger mycket nära budgeten. Minskningen av den offentliga underskottskvoten 2011 blir därför i praktiken större än vad som beräknas i det ursprungliga programmet – 2,2 i stället för 0,4 procentandelar.

Åtgärderna i 2011 års budget räcker inte för att hållbart minska underskottet och säkerställa att underskottsmålet för åren 2012–2014 nås. Den grekiska regeringen har åtagit sig att ange finanspolitiska strukturåtgärder för att nå målen för åren 2012–2014. Dessa åtgärder kommer att vara en del av ett strategidokument som ska utarbetas under första kvartalet 2011. Aktuella beräkningar tyder på ett behov av att fastställa ytterligare strukturåtgärder på minst 5 procent av BNP utöver dem som redan meddelats i maj 2010. Åtgärderna behöver grundas på hållbara intäkter och utgiftsjustering på flera områden: förbättrad skatteadministration och bekämpning av skattefusk, färre offentliganställda genom ett strikt genomförande av en regel om 1 rekrytering för 5 avgångar (utan sektorsundantag), reformer av sjukvårds- och utbildningssystemen, strukturella nedskärningar av militära utgifter och en flerårig reform av statsägda företag inklusive sammanslagning och stängning av enheter.

6. Framsteg med strukturella reformer

Grekland har en bred strukturreformsagenda. Framsteg har gjorts i fråga om strukturella finanspolitiska reformer, även om det gått långsammare än planerat i flera fall. Framsteg har nåtts genom en bättre skatteförvaltning och bättre kontroller, en ökad inlämning av tillförlitliga finansiella uppgifter i rätt tid, starkare budgetorgan och den nya organiska budgetlagen för flerårig budgetering. En första fas av pensionsreformen antogs före sommaruppehållet och kommer att slutföras under 2011. Förberedelser för omfattande reformer av sjukvårds- och utbildningssystemen håller på att inledas. De funktionsvisa granskningarna av statsförvaltningen och programmet för socialförsäkringsområdet samt det förenklade ersättningssystemet för den offentliga sektorn har försenats. Efter en första våg av arbetsmarknadsreformer före sommaren har den andra vågen avseende löneförhandlingsmekanismer och systemet för medling och skiljeförfarande försenats.

Den privatiseringsplan som meddelades under sommaren är inte tillräckligt ambitiös, eftersom privatiseringarna planeras genomföras främst genom koncessionsavtal och med en mindre del direkta försäljningar. Regeringen har dock åtagit sig att öka privatiseringsintäkterna (inklusive försäljning av fastigheter) från 1 miljard euro 2011 till 3 miljarder euro per år 2012 och 2013. Regeringen har åtagit sig att använda privatiseringsintäkterna för att lösa skulder och inte för att minska budgetkonsolideringen.

7. Den begärda informationens fullständighet

Den rapport som Grekland lämnat in samt de uppgifter som regelbundet överförs till kommissionen uppfyller de flesta informationskrav som fastställts genom rådets beslut. Rapporten innehåller särskilt detaljerade uppgifter om konkreta åtgärder som har genomförts (och kommer att genomföras) för att efterleva beslutet och deras respektive budgeteffekter. Den statliga revisionsmyndigheten (”General Accounting Office”) har lämnat månatliga uppgifter om budgetgenomförandet i rätt tid.

Rapporten innehåller också den begärda informationen om skuldemissioner och skuldåterbetalningar samt om den ekonomiska situationen i de största offentliga företagen. De månatliga uppgifterna om budgetgenomförandet inom socialförsäkringssektorn, offentliga organ utanför budgeten och lokala förvaltningar, information om sysselsättningen i den offentliga sektorn, utgifter som ännu inte lett till utbetalning (inklusive icke betalda förfallna skulder) är fortfarande ofullständiga. Rapporten innehåller vidare en mängd uppgifter om genomförandet av strukturreformer som svar på rådets rekommendation av den 16 februari 2010[12], samt för att följa memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU).

8. Slutsats

Det tak för det offentliga underskottet (enligt ENS 95) för 2010 som fastställts i rådets beslut kommer att underskridas med cirka 4,2 miljarder euro, eftersom det beräknas nå 9½ procent av BNP. Detta uppgår till en minskning av underskottskvoten med nästan sex procentenheter jämfört med 2009. Den offentliga skuldkvoten förväntas öka från 127 procent av BNP i slutet av 2009 till 141 procent 2010. Skuldökningen är i linje med rådets beslut.

För 2011 är den budget som lades fram i parlamentet i linje med taken enligt rådets beslut. Ytterligare hållbara åtgärder blir dock nödvändiga för att fortsätta minska underskottet under kommande år och få det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014.

Grekland har antagit de särskilda åtgärder som fastställs i rådets beslut, även om det förekommer fördröjningar inom ett antal områden och reformtakten verkar ha avtagit efter sommaruppehållet.

Kommissionens slutsats är därför att Grekland på ett tillfredsställande sätt efterlever rådets beslut av den 10 maj 2010, följer rådets rekommendation av den 16 februari 2010 och genomför de åtgärder som anges i det uppdaterade memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och det uppdaterade samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU) av den 6 augusti 2010.

BILAGA I: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT MÅSTE ANTAS SENAST FÖRE UTGÅNGEN AV SEPTEMBER 2010

Åtgärder (som krävs enligt artikel 2.2 i rådets beslut) | Läge |

”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2010: |

a) I utkastet till budget för 2011 inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3,2 procent av BNP (4,3 % av BNP om övervältringseffekter av åtgärder som genomfördes under 2010 beaktas): Minska den offentliga sektorns förbrukning med minst 300 miljoner EUR jämfört med 2010 års nivå (utöver besparingar genom den reform av den offentliga och kommunala förvaltningen som avses i detta stycke), frysa pensionsindexeringen (i syfte att spara 100 miljoner EUR), införa en tillfällig krisskatt på mycket lönsamma företag (som ska inbringa minst 600 miljoner EUR i extra skatteintäkter per år under åren 2011, 2012 och 2013), införa skönstaxering av fria yrkesutövare (vilket ska inbringa minst 400 miljoner EUR 2011 och ge ökande skatteintäkter på minst 100 miljoner EUR per år för 2012 och 2013), bredda mervärdesskattebasen genom att inkludera vissa tjänster som nu är undantagna från skatteplikt och flytta över 30 % av varor och tjänster från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket ska inbringa 1 miljard EUR), stegvis införa miljöskatt på koldioxidutsläpp (vilket ska inbringa minst 300 miljoner EUR år 2011), från regeringens sida genomföra lagstiftning för att reformera den offentliga förvaltningen och omorganisera den kommunala förvaltningen (i syfte att minska kostnaderna med minst 500 miljoner EUR år 2011, samt med ytterligare 500 miljoner EUR under vart och ett av åren 2012 och 2013, minska inhemskt finansierade investeringar (med minst 500 miljoner EUR) genom att prioritera investeringsprojekt som finansieras med EU:s strukturfonder, införa incitament för att reglera olaglig markanvändning (viket ska inbringa minst 1 500 miljoner EUR för perioden 2011–2013, varav minst 500 miljoner EUR 2011), driva in inkomster från spellicenser (minst 500 miljoner EUR i försäljning av licenser och 200 miljoner EUR i årliga licensavgifter), utvidga beräkningsgrunden för fastighetsskatten genom att uppdatera taxeringsvärdena (vilket ska inbringa minst 400 miljoner EUR i extra skatteintäkter), öka beskattningen av naturaförmåner, inklusive beskattningen av billeasingbetalningar (med minst 150 miljoner EUR), höja skatten på lyxvaror (med minst 100 miljoner EUR), en särskild skatt på affärsinrättningar som drivs utan tillstånd (vilket ska inbringa minst 800 miljoner EUR per år) och endast ersätta 20 % av pensionsavgångarna i den offentliga sektorn (staten, kommunal förvaltning, socialförsäkringssystem, offentliga företag, statliga byråer och övriga offentliga institutioner). Åtgärder som ger motsvarande budgetbesparingar kan beaktas i samråd med kommissionen. | Genomfört. Budgeten för 2011 lämnades till parlamentet den 18 november. Ett flertal åtgärder (bl.a. incitamentet för att reglera olaglig markanvändning, miljöskatten, den utvidgade beräkningsgrunden för fastighetsskatten, den särskilda skatten på affärsinrättningar som drivs utan tillstånd samt skatten på lyxvaror) förväntas inbringa mindre än ursprungligen beräknat. Man kommer inte att bredda mervärdesskattebasen genom att flytta över 30 % av varor och tjänster från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen; de reducerade mervärdesskattesatserna kommer istället att höjas för nästan alla varor i den kategorin. De samlade åtgärderna i budgeten för 2011 samt andra åtgärder som angavs före budgen förväntas inbringa (5¾ procent av BNP) mer än vad som krävs i rådets beslut. |

b) Förstärka den grekiska statliga revisionsmyndighetens (general accounting office) roll och resurser samt upprätta skyddsåtgärder mot möjlig politisk inblandning i statistikframtagning och redovisning. | Genomfört. Förstärkningen av den statliga revisionsmyndigheten ingår i den nya organiska budgetlagen (lag 3871/2010). Finansdepartementet har av en privat konsult beställt en omfattande undersökning inför omorganiseringen av revisionsmyndigheten; resultatet kommer att finnas tillgängligt i början av 2011. Den preliminära budgeten (från oktober) för 2011 byggde på optimistiska makroekonomiska beräkningar och inkomstberäkningar som inte var ordentligt grundade på konkreta åtgärder. Utkastet till budget för 2011 bygger på rimliga antaganden som liknar de som kommissionen tagit fram, och beaktar den senaste finanspolitiska utvecklingen. |

c) Lägga fram ett utkast till reform av lönelagstiftning för den offentliga sektorn, som särskilt ska innehålla upprättandet av en enda utbetalningsmyndighet för betalning av löner, införandet av enhetliga principer samt en tidsplan för att införa en rationell enhetlig löneskala för den statliga sektorn, lokala myndigheter och övriga offentliga byråer. | Delvis genomfört. En enda utbetalningsmyndighet har inrättats men är ännu inte helt i drift. |

d) Lagstiftning som effektiviserar skatteförvaltningen och skattekontrollen. | Genomfört. Lagarna 3842/2010 och 3888/2010 har antagits. Arbetsgrupper har inrättats för att utarbeta åtgärder och reformer för bekämpning av skattefusk. Regeringen ska genomföra dessa åtgärder i januari 2011, och upprätta kvantitativa resultatindikatorer i syfte att göra skatteförvaltningen redovisningsskyldig, t.ex. när det gäller uppbörd av kvarskatt, kontroll av de största skattebetalarna samt dokumentering och betalning i samband med deklaration. Samtidigt kommer regeringen att förstärka reglerna för bekämpning av skattefusk; de administrativa förfarandena för skattetvister och överklagande ska förenklas, hindren för utövandet av huvudfunktionerna inom skatteförvaltningen (indirekta revisionsmetoder, hantering av deklarationer) avlägsnas, och ställningen för personalen med ansvar för skatteförvaltningen ska reformeras så att pliktförsummelser bestraffas. |

e) Inleda oberoende översyner av statsförvaltningen och av befintliga program på socialförsäkringsområdet. | Delvis genomfört. Tekniska möten har inletts med kommissionen, IMF och ECB, samt med OECD (som ska genomföra översynerna). Något avtal är ej ännu undertecknat. |

f) Offentliggöra månatlig statistik (enligt kontantprincipen) över inkomster, utgifter, finansiering och eftersläpande utbetalningar för den nuvarande offentliga sektorn och dess underställda enheter. | Delvis genomfört. I november infördes register över åtaganden i den offentliga sektorns alla enheter och regeringen offentliggjorde uppgifter om obetalda förfallna skulder för offentliga enheter. Samtidigt är redovisningen på nivåerna under den statliga sämre än genomsnittet och förhindrar en tillfredsställande kontroll av budgetens utveckling under årets gång. Även om situationen har förbättrats något när det gäller socialförsäkringssektorn och omklassificerade statsägda företag är uppgifterna om den lokala förvaltningen fortfarande mycket begränsade. |

g) En handlingsplan för att förbättra insamling och bearbetning av allmän offentlig statistik, framför allt genom att stärka statistikmyndigheternas och den statliga revisionsmyndighetens (General Accounting Office) kontrollmekanismer och säkerställa ett effektivt personligt ansvar vid felrapportering för att garantera att offentliga uppgifter av hög kvalitet lämnas in i rätt tid i enlighet med förordningarna (EG) nr 2223/96, (EG) nr 264/2000, (EG) nr 1221/2002, (EG) nr 501/2004, (EG) nr 1222/2004, (EG) nr 1161/2005, (EG) nr 223/2009 och (EG) nr 479/2009. | Genomfört. Samarbete pågår med Eurostat inom ramen för den gemensamma statistiska åtgärdsplanen (Joint Statistical Action Plan). Elstat förses numera på lämpligt sätt med källuppgifter om de offentliga finanserna. Kvartalsuppgifterna om de offentliga finanserna för 2010 håller på att sammanställas på grundval av direkta uppgiftskällor. Statistiken över de offentliga finanserna 2006–2009 har reviderats av Elstat och validerats av Eurostat. |

h) Regelbundet offentliggöra information om den finansiella situationen för offentliga företag och andra offentliga enheter som inte klassificerats som offentlig sektor (inklusive detaljerade resultaträkningar, balansräkningar och uppgifter om antal anställda och utbetalda löner). | Genomfört. I oktober 2010 offentliggjordes för första gången uppgifter om de elva största offentliga företagen. |

i) Inrätta ett heltäckande centralt register över offentliga företag. | Genomfört. Registret förväntas vara fullt fungerande under första kvartalet 2011. |

j) Anta en handlingsplan med en tidtabell för konkreta åtgärder som syftar till att skapa en central upphandlingsmyndighet. | Genomfört. Man har tillsammans med kommissionen enats om en handlingsplan. |

k) Anta en lag som fastställer en övre gräns på 50 miljoner EUR för den offentliga sektorns årliga bidrag för den allmänna trafikplikten för järnvägsoperatörer för perioden 2011–2013 och fastslår principen att staten inte ska tillhandahålla något ytterligare uttryckligt eller underförstått stöd till järnvägsoperatörer. | Delvis genomfört. En ny järnvägslag antogs den 26 oktober 2010. Affärsplanen överlämnades för konsultation till kommissionen, IMF och ECB den 30 september 2010. Klargöranden och förhandlingar pågår. Den nödvändiga anmälan av statligt stöd har ännu inte gjorts. |

l) Anta en affärsplan för de grekiska järnvägarna. I affärsplanen ska närmare anges hur driften ska bli lönsam, inklusive hur avskrivningskostnaderna ska täckas, från och med 2011, inklusive genom att stänga linjer som går med förlust, genom att öka biljettpriserna och genom att sänka lönerna och minska personalen, innehålla en detaljerad känslighetsanalys av lönekostnadsutfallet av olika scenarier för resultaten av kollektivavtalen och tillhandahålla information om flera olika alternativ avseende personalen och föreskriva en omstrukturering av holdingbolaget, inklusive försäljning av mark och andra tillgångar. |

m) En lag för att reformera löneförhandlingssystemet i den privata sektorn, som bör föreskriva en sänkning av löneersättningsnivån för övertidsarbete, ökad flexibilitet i styrningen av arbetstiden och göra det möjligt att i lokala territoriella löneavtal avtala om lägre löneökningar än i sektorsavtalen. | Försenat. Löneersättningsnivån för övertidsarbete har sänkts genom lag 3863/2010. Andra utkast till lagar överlämnades för konsultation till Europeiska kommissionen den 14 november 2010. |

n) Reformera lagstiftningen om anställningsskydd för att förlänga provperioden för nyanställda till ett år, och underlätta en ökad användning av tillfälliga anställningskontrakt och deltidsarbete. |

o) Ändra regleringen av skiljedomssystemet så att varje part har möjlighet att vända sig till skiljedomare om de inte samtycker till medlarens förslag. |

p) Reformera skiljedomsförfarandet för att säkerställa att det genomförs i enlighet med objektiva och öppna kriterier, med en oberoende skiljedomskommitté som har kapacitet att fatta beslut utan inblandning från regeringen.” |

[1] EUT L 241, 14.9.2010, s. 12.

[2] KOM(2010) 439 slutlig.

[3] ”The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review”, European Economy – Occasional Papers 72 , november 2010. I detta dokument finns en mer detaljerad bedömning av utvecklingen av makroekonomiska, finansiella, ekonomisk-politiska och strukturella reformer.

[4] Memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken och samförståndsavtal om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet av den 3 maj, uppdaterade den 6 augusti 2010.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – november 2010 . Första delen av rapporten överlämnades av den grekiska regeringen den 15 november 2010. Den fullständiga rapporten överlämnades den 24 november 2010.

[6] Andelen av BNP är indikativ. I rådets beslut avser andelen av BNP uppgifterna om nominell BNP från maj: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 och 2,6 procent av BNP för åren 2010–2014. Den anpassningsbana som avses i beslutet kräver att den årliga ökningen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte överstiger 34 058 miljoner euro under 2010, 17 365 miljoner euro under 2011, 15 016 miljoner euro under 2012, 11 599 miljoner euro 2013 och 7 885 miljoner euro 2014. Med beaktande av de reviderade skuldtalen vid slutet av 2009 och de senaste prognoserna för nominell BNP motsvarar detta skuldkvoterna 143, 153, 157, 158 och 156 procent av BNP för åren 2010–2014.

[7] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.

[8] De flesta skattebetalare har möjlighet att göra en inbetalning till skattemyndigheten 2010 (med en andra och slutlig inbetalning 2011) i utbyte mot att deras resultaträkningar till och med år 2009 inte granskas (lag 3888/2010).

[9] Europeiska ekonomiska prognoser – hösten 2010, European Economy 7, november.

[10] Detaljerad information finns i Eurostats ”Information Note on Greek Fiscal Data” (15 november 2010) på Eurostats webbplats.

[11] Utöver de lönesänkningar som man beslutat om under 2010 som gällde både offentliganställda och anställda i statsägda företag.

[12] Rådets rekommendation (2010/190/EU) till Grekland av den 16 februari 2010 om att få Greklands ekonomiska politik att överensstämma med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och undanröja risken att den ekonomiska och monetära unionens funktion äventyras (EUT L 83, 30.3.2010, s. 63).