Yttrande från Europeiska regionkommittén – Städer och regioner med biologisk mångfald efter 2020 vid FN:s 15:e partskonferens för konventionen om biologisk mångfald och i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030

(2020/C 440/05)

Föredragande: Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg Referensdokument: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv COM(2020) 380 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Kommittén uppmanar det internationella samfundet att göra den 15:e partskonferensen för FN:s konvention om biologisk mångfald 2021 till ett ”Kunming Moment for Biodiversity” och till en väckarklocka för att irreversibelt vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald och ekosystem.

2. ReK vill framhålla att den biologiska mångfalden sedan 2018 har försämrats och att de flesta av de internationella samhälleliga och miljömässiga målen, särskilt Aichi-målen för biologisk mångfald, inte har uppnåtts. De globala insatserna för att stoppa förlusten av biologisk mångfald har misslyckats, vilket framgår av den globala bedömningen från IPBES (den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster) från 2019, och detta fick Världsekonomiskt forum 2020 att identifiera förlusten av biologisk mångfald och ekosystemens kollaps som ett av de fem största hoten mot världen.

3. ReK påpekar att de främsta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald är den förändrade markanvändningen, det direkta utnyttjandet av naturresurser och klimatförändringarna, och att dessa måste hanteras genom konkreta åtgärder i rätt tid.

4. Kommittén betonar att de 27 EU-ländernas sammantagna ekologiska fotavtryck är mer än dubbelt så stort som ekosystemens kapacitet att producera värdefullt biologiskt material och fungera som kolsänkor i regionen.

5. ReK framhåller att det finns allt större bevis för en direkt koppling mellan kriserna i fråga om klimatet, den biologiska mångfalden och människors hälsa och den ökade zoonotiska risken för pandemier till följd av den fortskridande globala förstörelsen av naturliga ekosystem.

6. Vi betonar att krisen för den biologiska mångfalden i nuläget kräver en uppsättning ambitiösa och lättförmedlade mål och omedelbara vetenskapsbaserade strategier och åtgärder mot de faktorer som driver på förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem. Dessa bör stå i proportion till målet att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald.

7. Kommittén efterlyser politisk samstämmighet för att samordna de insatser, mål och resultat som tas fram inom EU:s politik på olika områden, inbegripet den nya gemensamma jordbrukspolitiken, den europeiska gröna given samt EU:s handelsförbindelser och internationella åtaganden, närmare bestämt FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, FN:s Parisavtal om klimatförändringar, konventionen om biologisk mångfald och Sendairamen för katastrofriskreducering, i en övergripande EU-strategi för hållbarhet med tydliga mål och genomförandeåtgärder.

8. ReK framhåller att det är brådskande att agera, vilket bekräftas av mångfaldskonventionens femte bedömning av den globala biologiska mångfalden och dess rekommendation att främja stadsförvaltning på lokal nivå och tvärvetenskaplig planering, främja naturbaserade lösningar samt anta integrerade strategier för markanvändning och förändrad markanvändning på lokal nivå och landskapsnivå som viktiga inslag i metoder för att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald.

9. ReK betonar att det i både EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, trots en allt större insikt, fortfarande saknas ett formellt erkännande av den centrala roll som subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter för biologisk mångfald (SLG-myndigheter) ( 1 ) spelar när det gäller att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald och tillämpa ett tillvägagångssätt som inbegriper alla förvaltningsnivåer (”whole-of-government approach”) i varje steg och på alla nivåer i processen för hantering av den biologiska mångfalden. Ett sådant erkännande kan framför allt uppnås genom att lokala och subnationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald tas med i nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald.

10. Kommittén stöder fastställandet av EU:s långsiktiga klimatneutralitetsmål att leda det europeiska projektet mot irreversibel klimatneutralitet senast 2050 på grundval av en flerårig budgetram för 2021–2027 som åtminstone uppnår målet om 30 % klimatrelaterade utgifter, och betonar att EU:s klimatlag bör säkerställa konvergens mellan åtgärderna för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser å ena sidan och EU:s mål och de globala målen för biologisk mångfald å den andra ( 2 )

Städernas och regionernas roll när det handlar om att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald

11. ReK ställer sig bakom slutsatsen i 2019 års rapport från IPBES att lokala och regionala myndigheter genom ansvarsfull produktion och konsumtion, integrerad territoriell planering och integrerat territoriellt genomförande av markanvändning samt lösningar som är baserade på naturen och på skydd och hållbar användning av naturresurser och primära resurser och är lyhörda och specifika för olika sociala, ekonomiska och ekologiska sammanhang kan lämna betydande bidrag till relevanta FN-konventioner, inbegripet FN:s Agenda 2030 och Parisavtalet.

12. De lokala och regionala myndigheterna ingår som en del i de nationella myndigheter som ratificerar konventionen om biologisk mångfald, lämnar omfattande frivilliga bidrag och skapar viktiga partnerskap som mobiliserar de stora grupperna (ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, ungdomar och kvinnor) och relevanta sektorer (näringslivs-, kultur- och civilsamhällesorganisationer).

13. Kommittén betonar att lokala och regionala myndigheter, i egenskap av drivkrafter för innovation och för genomförandet av integrerade fysiska och territoriella planer och strategier, är en underutnyttjad resurs, även finansiellt, när det handlar om att uppnå EU:s mål och de globala målen för biologisk mångfald och att deras fulla kapacitet kan tas tillvara genom att man erkänner, aktiverar och utrustar de lokala och regionala myndigheternas centrala funktioner.

14. ReK betonar att innovativa naturbaserade lösningar, vilket är lösningar som inspireras och stöds av naturen, som är kostnadseffektiva och som samtidigt ger miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp resiliens, är några av de mest ändamålsenliga verktygen för att återställa ekosystem och för att mobilisera människors förmåga att leva i harmoni med naturen, såsom påpekas i 2020 års rapport från Naturvation-projektet ( 3 )

15. Vi efterlyser ett utbyte av bästa praxis för att främja införande och spridning av innovativa naturbaserade lösningar och skapa vägledning för alla berörda aktörer.

16. ReK vill fästa uppmärksamheten på hur sammanlänkade målen för hållbar utveckling är, och föreslår att målen för biologisk mångfald och klimat integreras i den framtida politiska utvecklingen, t.ex. genom att den biologiska mångfalden kontinuerligt beaktas i områden kring infrastruktur för förnybar energi, så att målen för både biologisk mångfald och klimat uppnås.

17. Kommittén påminner om sin uppmaning till lokala och regionala myndigheter att upprätta lokala eller subnationella handlingsplaner för biologisk mångfald och delta i internationell, europeisk och nationell standardisering för att integrera biologisk mångfald och förvaltning av ekosystem samt naturbaserade lösningar för ökad tillämplighet och genomslagskraft inom alla politikområden.

Städer och regioner som drivkrafter för genomförandet av EU:s ambitioner i fråga om biologisk mångfald

18. ReK välkomnar EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 som ett gränssnitt för vertikalt samarbete för att ta itu med de främsta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald och dess kopplingar till samhällsutmaningar såsom begränsningen av och anpassningen till klimatförändringar och skyddet mot framtida pandemier.

19. Vi efterlyser ett nära samarbete mellan lokala och regionala myndigheter för att inrätta ekologiska korridorer, som en del av de transeuropeiska naturnätverken, eftersom de är nyckeln till lokalt deltagande.

20. ReK understryker vikten av att samordna naturskyddsåtgärder och fastställa mål på lokal nivå. I syfte att främja biologisk mångfald bör EU tillhandahålla finansiering och informationsstöd till städer och regioner, bland annat för bevarandeprojekt, naturbaserade lösningar, utveckling av naturdataresurser, fysisk planering för skydd av biologisk mångfald samt stärkta sakkunskaper och resurser i städer och regioner.

21. Vi välkomnar det åtagande som rådet gör i sina slutsatser om förberedelserna inför den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 för att öka tillämpningen och genomförandet av naturbaserade lösningar till stöd för bevarande av biologisk mångfald, återställande av ekosystem och hållbar markanvändning,

22. ReK välkomnar och stöder de ambitiösa EU-omfattande åtagandena och målen i den europeiska gröna given och i EU:s strategi för biologisk mångfald, framhåller de lokala och regionala myndigheternas centrala roll när det gäller att uppfylla dessa, i synnerhet när det handlar om att fastställa stadsförgröningsplaner senast i slutet av 2021, och betonar den potential myndigheterna har i fråga om innovation och integration till stöd för biologisk mångfald i regionerna och städerna, resilient återhämtning och social sammanhållning.

23. Kommittén understryker behovet av en integrerad strategi för hela EU för målet att plantera ytterligare minst 3 miljarder träd i EU med full respekt för ekologiska principer för att se till att centrala funktioner beaktas. ReK upprepar sin ståndpunkt ( 4 ) när det gäller den mycket viktiga roll som skogar i både landsbygds- och stadsområden spelar för skydd av biologisk mångfald, begränsning av klimatförändringar, skydd mot hydrogeologisk skada, lagring av kol, människors hälsa och andra positiva bieffekter, och efterlyser ökade insatser för att skydda och återställa skogar med full respekt för ekologiska principer, betydande ålder, unika ekologiska egenskaper och största möjliga biologiska mångfald.

24. Kommittén välkomnar EU-plattformen för stadsförgröning som ett verktyg för kapacitetsutveckling för städerna och rekommenderar att den involveras i viktiga initiativ och plattformar, såsom EU:s nya överenskommelse om gröna städer, NetworkNature, CitiesWithNature och RegionsWithNature. ReK stöder framför allt CitiesWithNature och RegionsWithNature som de officiella plattformarna i Sharm-el Sheikh-Kunming-åtgärdsagendan för natur och människor för att involvera SLG-myndigheter och få dem att visa upp sina insatser och inse värdet av natur i städer och regioner.

25. Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas centrala roll i förvaltningen av Natura 2000-områden och önskar se tillräckligt logistiskt, vetenskapligt och ekonomiskt stöd för full täckning och efterlevnad senast 2025.

26. Vi uppmanar EU att tillhandahålla tillräckliga resurser, kapacitetsutveckling och vägledning till lokala och regionala myndigheter för att genomföra åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar, bevarandeåtgärder, områdesförvaltning och stadsförgröningsplaner för genomförande av ambitiösa åtgärder för biologisk mångfald.

27. Kommittén välkomnar målet att inrätta en ny europeisk ram för förvaltning av biologisk mångfald, i enlighet med EU:s strategi för biologisk mångfald, som gör det möjligt för lokala och regionala myndigheter och alla förvaltningsnivåer att, på grundval av lokala villkor, följa övervaknings- och utvärderingskraven och mäta framstegen i åtgärder för biologisk mångfald, och efterlyser en tydlig och på europeisk nivå standardiserad uppsättning indikatorer och mätbara mål. Vi är beredda att samarbeta och bidra till utvecklingen och genomförandet av den nya förvaltningsramen för att säkra den struktur som är mest effektiv när det gäller att utnyttja de lokala och regionala myndigheternas fulla potential för att vända kurvan för förlusten av biologisk mångfald.

28. ReK uppmanar EU att, med utgångspunkt i befintliga bevis på ett ändamålsenligt genomförande, vidta konkreta åtgärder, inbegripet kapacitetsutveckling, för att ytterligare integrera och samordna prioriteringarna i fråga om biologisk mångfald mellan olika jurisdiktioner och politikområden – dvs. jordbruk, fysisk planering och stadsutveckling, handel, miljö, forskning och innovation, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt den europeiska gröna given – och på ett adekvat sätt integrera alla styrnivåer för att säkerställa att EU-omfattande effekter uppnås.

29. Kommittén framhåller rekommendationerna i sin rapport om finansiering av åtgärder för biologisk mångfald ( 5 ) om att höja ambitionerna i fråga om integrering av miljöaspekter i EU:s finansiering samt öka och effektivisera finansieringen av biologisk mångfald med inriktning på lokala och regionala myndigheter i rätt skala, även i Life-programmet.

30. ReK efterlyser en konsekvent gränsöverskridande miljöpolitik och därmed också ett gränsöverskridande samarbete, eftersom arter lever över gränserna.

31. Vi uppmanar EU att prioritera insatserna för att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald som en central princip i alla större finansieringsplaner, inbegripet den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och återhämtningsplanerna efter covid-19, att mobilisera tillräckliga resurser för att direkt eller indirekt stimulera åtgärder för biologisk mångfald på alla förvaltningsnivåer, specifika för det regionala sammanhanget, samt att förenkla förfarandena för ökat utnyttjande av medlen. I detta syfte föreslår vi att man överväger att införa ett trafiksignalsystem för offentliga utgifter eller investeringar som återspeglar den möjliga inverkan på den biologiska mångfalden och orsakerna till förlusten av den.

32. ReK önskar se att man fullt ut integrerar målet att avskaffa subventioner som är skadliga för den biologiska mångfalden i EU:s system för statligt stöd och ser till att offentliga och privata ekonomiska och rättsliga incitament är positiva i fråga om biologisk mångfald senast 2030. Kommittén understryker även vikten av att biologisk mångfald ingår i sammanhållningspolitiken.

33. ReK uppmärksammar det stora antalet arbetstillfällen som hotas av förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem samt de sysselsättningsmöjligheter som uppstår om man tillämpar bioekonomiska och hållbara produktionsmodeller, och uppmanar kommissionen att i framtida miljöstrategier prioritera bevarandet av arbetstillfällen som är direkt relaterade till arbetet med att hejda förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem.

34. ReK efterlyser ökade investeringar i forskning om kopplingarna mellan natur och ekonomi för att säkerställa ytterligare underlag för evidensbaserat politiskt beslutsfattande och effektivare investeringar.

35. Kommittén efterlyser ett förenklat förfarande för integrering av biologisk mångfald i planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi uppmuntrar till en gemensam bindande och ändamålsenlig minimiöronmärkning av medel för miljösystem i alla nationella strategiska planer.

36. Vi vill påpeka att det ofta förekommer inkonsekvenser i den terminologi som används i olika direktiv och förordningar, att förfaranden (t.ex. inom ramen för Life-programmet) ofta är alltför komplicerade för mindre lokala och regionala myndigheter och att de för det mesta är inriktade på storskaliga projekt och inte lämpar sig för naturprojekt i stadsnära områden och landsbygdsområden.

37. ReK noterar djurparkernas och akvariernas viktiga roll men framhåller att bevarandet av den biologiska mångfalden bör riktas in på insatser på plats och på förebyggande av olaglig handel med vilda djur och växter och på att stärka skyddet av och kunskaperna om inhemska arter. Vi erbjuder vårt stöd till lokala och regionala myndigheter när det gäller att förbättra genomförandet av EU:s djurparksdirektiv i överensstämmelse med målen i konventionen om biologisk mångfald.

38. Vi påminner om att EU:s ram för skydd av den marina miljön är en av världens mest omfattande och ambitiösa, men att det krävs ökade insatser för att man på ett korrekt sätt ska kunna ta itu med de största belastningarna såsom överfiske och ohållbart plastavfall, överskottet av näringsämnen, fiskemetoder, undervattensbuller och alla slags föroreningar. Hållbara fiskemetoder och de marina ekosystemens tillstånd är avgörande för den lokala ekonomin, människorna och samhällena i kustområden.

39. ReK uppmanar EU att stärka de subnationella myndigheternas viktiga roll när det gäller att bevara och återställa den biologiska mångfalden, i synnerhet genom att frigöra den biokulturella mångfaldens potential. Eftersom begreppet biokulturell mångfald omfattar biologisk mångfald, kulturell mångfald samt lokal, regional och europeisk identitet kan bevarandet av den biologiska mångfalden tillföra ett mervärde ur lokalsamhällenas synvinkel.

40. Kommittén uppmanar EU att verka för en stärkt global ram för biologisk mångfald efter 2020, på ett sätt som visar att de internationella, regionala och lokala nivåerna har lika stor betydelse, genom ett särskilt beslut om att de lokala och regionala myndigheterna ska involveras fullt ut, med utgångspunkt i beslut X/22-handlingsplanen och dess uppseendeväckande landvinningar på alla förvaltningsnivåer under det senaste årtiondet.

Att fastställa städernas och regionernas roll i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020

41. ReK stöder målet för FN:s årtionde för återställande av ekosystem om att påskynda och massivt öka det globala återställandet av skadade och förstörda ekosystem för att bekämpa klimatkrisen och förbättra livsmedelstryggheten, vattenförsörjningen och den biologiska mångfalden, t.ex. genom Bonnutmaningen, som syftar till att återställa 350 miljoner hektar skadade ekosystem senast 2030.

42. Kommittén upprepar att det behövs ett formellt erkännande av SLG-myndigheternas centrala roll när det gäller att uppnå globala mål för återställande och biologisk mångfald genom flera beslut från tidigare partskonferenser för konventionen om biologisk mångfald, och uppmanar FN-parterna att samarbeta med sina SLG-myndigheter och stärka deras kapacitet att införliva biologisk mångfald i stadsplaner samt fysiska och territoriella planer för att uppnå målen i konventionen om biologisk mångfald och den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, i enlighet med uppdraget i beslut X/22.

43. ReK välkomnar det formella erkännandet av sambandet mellan biologisk mångfald och människors hälsa i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och framhåller att SLG-myndigheterna har en central roll att spela när det gäller att genomföra och förvalta naturbaserade lösningar, bland annat tillgängliga och inkluderande grönområden i stadsområden, stadsnära områden och landsbygdsområden, och på ett ändamålsenligt sätt förbättra hälsovillkoren.

44. Vi rekommenderar att man uttryckligen hänvisar till SLG-myndigheterna i hela den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, framför allt genom att utveckla mål (genom att ändra avsnitt I, inledning/B), bygga partnerskap, driva på förändringar (genom att ändra avsnitt I, inledning/C) och integrera biologisk mångfald, även inom relevant sektorspolitik på alla förvaltningsnivåer (genom att omformulera avsnitt D, målen för 2030, punkt 13) ( 6 )

45. Kommittén påminner om att det behövs kollektiva åtgärder från alla berörda parter och en bredare allmänhet, med särskild tonvikt på bidrag från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, kvinnor, ungdomar och personer som är direkt beroende av och förvaltar den biologiska mångfalden.

46. ReK anser att man bör prioritera en långsiktig strategi för integrering av biologisk mångfald, horisontellt och vertikalt, över olika politikområden och sektorer på subnationell och lokal nivå, och noterar att SLG-myndigheterna, som de lokala offentliga förvaltningarnas gränssnitt mot det civila samhället och den privata sektorn, är bäst lämpade att hantera återställande och skydd av ekosystem i specifika lokala och regionala sammanhang, genom att slå samman resurser och utnyttja stordriftsfördelar.

47. Vi förespråkar mål 15 i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 i syfte att uttryckligen ta itu med behovet av ytterligare resurser för att stödja en långsiktig strategi för integrering av biologisk mångfald genom riktad kapacitetsutveckling på alla förvaltningsnivåer, och även genom innovativa och aktiverande metoder såsom ömsesidigt lärande, för att stoppa förlusten av biologisk mångfald, återställa ekosystem, förhindra invasiva främmande arter och olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter samt involvera centrala berörda aktörer och experter, särskilt ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, när det gäller att förvalta biologisk mångfald och tillhandahålla tekniskt bistånd och tillräckliga finansiella och mänskliga resurser.

48. Kommittén uppmanar parterna i konventionen om biologisk mångfald att avsevärt öka den offentliga finansieringen, som utgör grunden för mobiliseringen av resurser, som samlas in av och distribueras till SLG-myndigheter för investeringar i åtgärder för biologisk mångfald på deras nivå, med särskild hänsyn till områden med stor biologisk mångfald, i syfte att skapa förutsättningar för investeringar från den privata sektorn.

49. ReK rekommenderar att man i samarbete med specialiserade tekniker, konstnärer, författare och utbildnings- och mediesektorerna utvecklar initiativ för kommunikation, utbildning och information till allmänheten, skräddarsydda för den lokala och subnationella nivån, för att lyfta fram den biologiska mångfaldens betydelse för kultur, turism, fritid, mänsklig hälsa och ekonomi och dess inneboende värde i all kommunikation inom den offentliga och den privata sektorn och i näringslivet. Kommittén betonar den unika ställning, insikt och legitimitet som SLG-myndigheterna har som den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna när det gäller att genomföra sådana initiativ.

50. Vi efterlyser enhetliga definitioner av indikatorer, bland annat när det gäller grönområden i städer, på grundval av det reviderade Singaporeindexet om biologisk mångfald i städer, som ett verktyg för att mäta det bidrag som lokala åtgärder för biologisk mångfald ger till stöd för en tydlig roll för SLG-myndigheterna i mekanismen för övervakning, rapportering och verifiering i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020.

51. Kommittén efterlyser en betydande ökning av antalet övervakningsinsatser, där man bör använda sig av ny teknik, alla adekvata datakällor och prognosmodeller i integrerade system för övervakning av biologisk mångfald. Dessa kan utgöra underlag för bedömningen av ändamålsenligheten i internationella avtal och för en korrekt och transparent övervakning av effekterna av åtgärder för biologisk mångfald på alla nivåer.

52. ReK anser att bedömningen av den globala biologiska mångfalden, Global Diversity Outlook, bör innehålla en uttrycklig hänvisning till SLG-myndigheternas betydelse i samband med utarbetandet och genomförandet av nationell politik.

53. Vi uppmuntrar årliga plattformskonvent för att SLG-myndigheter ska kunna knyta kontakter, utbyta och tillsammans presentera sina bidrag till den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och skapa gränssnitt såsom den globala plattformen för hållbara städer, Globala miljöfondens hållbara städer, Biodev 2030, Interamerikanska utvecklingsbankens program för framväxande och hållbara städer, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations stora gröna mur av städer (Great Green Wall of Cities) och plattformen för områdesbaserade åtaganden inom konventionen om biologisk mångfald.

54. Kommittén ställer sig bakom COP15-beslutet om SLG-myndigheternas fulla deltagande i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, inbegripet ett förnyat beslut X/22 som stakar ut en handlingsplan för SLG-myndigheter för biologisk mångfald och påskyndar ett tillvägagångssätt som inbegriper alla förvaltningsnivåer (”whole-of-government approach”) i ett vertikalt samarbete för att säkerställa politisk samstämmighet och utnyttja deras fulla potential för att uppnå visionen för 2050 och uppdraget för 2030.

55. ReK ställer sig bakom rekommendationen från hjälporganet för konventionens genomförande om kontakter med subnationella och lokala myndigheter för att förbättra genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald och anser att hjälporganet bör genomföra en halvtidsöversyn av SLG-myndigheternas roll i genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och den långsiktiga strategin för integrering av biologisk mångfald under 2024.

56. Vi lyfter fram det viktiga samarbetet med centrala internationella partner ( 7 ) inom ramen för Edinburghprocessen för SLG-myndigheter om utvecklingen av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 samt vid det förestående sjunde globala toppmötet för subnationella och lokala myndigheter i samband med SLG-myndigheternas globala positionering som en del av en ändamålsenlig ram för biologisk mångfald efter 2020.

57. Kommittén åtar sig att proaktivt engagera sig i genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och i utarbetandet av en samordnad och ambitiös EU-handlingsplan för biologisk mångfald.

Bryssel den 14 oktober 2020. Apostolos TZITZIKOSTAS Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) För att beteckna alla förvaltningsnivåer under den nationella används formuleringen ”subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter för biologisk mångfald” (nedan kallade SLG-myndigheter) i samband med den globala ramen och formuleringen ”lokala och regionala myndigheter” i EU-sammanhang.

(2) COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (EUT C 324, 1.10.2020, s. 58).

(3) Xie, L., Bulkeley, H. (2020) ”City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities”, NATURVATION.

(4) NAT (2019) 4601 (EUT C 324, 1.10.2020, s. 48).

(5) ReK (2020) Financing biodiversity action: opportunities and challenges for EU subnational governments.

(6) Enligt ”Zero Draft of the Post-2020 Global Biodiversity Framework” https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38.

(7) Såsom GoLS (gruppen av ledande subnationella myndigheter), Iclei, Regions4 samt regeringarna i Skottland och Québec.