Särskild rapport EU:s politiska initiativ och 
ekonomiska stöd till 
integrering av romer: stora 
framsteg har gjorts under 
det senaste årtiondet men 
det krävs ytterligare 
ansträngningar på fältetSV 2016  nr 14
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5336-1 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/505384 QJ-AB-16-018-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5333-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/230480 QJ-AB-16-018-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5289-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/287933 QJ-AB-16-018-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU:s politiska initiativ och 
ekonomiska stöd till 
integrering av romer: stora 
framsteg har gjorts under 
det senaste årtiondet men 
det krävs ytterligare 
ansträngningar på fältet
(i enlighet med artikel 287.4 stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 14
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsupp -
gifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – under ledning av revisionsrättens ledamot Henri Grethen – 
som är specialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transport och energi. Revisionsarbetet leddes av den före -
dragande ledamoten Henri Grethen, med stöd av Marc Hostert (kanslichef). Kärnteamet bestod av Emmanuel Rauch 
(förstechef), Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm och Zhivka Kalaydzhieva (revisorer). Richard Moore gav språkligt stöd.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–VII  Sammanfattning
1–14  Inledning
1–3 Romerna
4–8 Rättslig och politisk ram
9–12  Hur tillhandahåller EU ekonomiskt stöd till åtgärder för integrering av romer?
13–14  Den roll som europeiska institutioner och internationella organisationer spelar när det gäller 
integrering av romer
15–26  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
27–120  Iakttagelser
27–56  Framsteg när det gäller strategierna på EU- och medlemsstatsnivå, men de flesta förbättringarna 
kom för sent för att påverka programperioden 2007–2013
29–40  EU:s politiska initiativ om integrering av romer antogs 2011, efter utvidgningarna av EU 2004 och 2007
41–56  Framsteg på medlemsstatsnivå: nationella strategier för integrering av romer har antagits men några 
brister kvarstår
57–94  Åtgärder för integrering av romer uppmärksammas mer under programperioden 2014–2020 än 
under 2007–2013 inom sammanhållningspolitiken
59–65  Trots att integrering av romer inte nämndes i den rättsliga ramen för 2007–2013 hänvisade de utvalda 
medlemsstaterna till integrering av romer i sina operativa program
66–83  Större fokus på EU-nivå på frågor som gäller romer återspeglades i ramen för ESI-fonderna för 2014–2020
84–94 De tillgängliga verktygen för övervakning av operativa program under programperioden 2007–2013 var 
olämpliga för att mäta resultatet av åtgärder för integrering av romer
04 Innehåll 
95–120  De flesta projekten genomfördes som planerat, men de kriterier som har fungerat bäst 
för en lyckad integrering av romer tillämpades inte alltid, och det var svårt att övervaka 
projektresultaten
96–100  Alla granskade projekt var i linje med målen i de operativa programmen, men urvalsförfarandena var inte 
specifikt inriktade på projekt som handlade om integrering av romer
101–102  Projekten genomfördes i allmänhet som planerat
103 –115  Att större hänsyn togs till kriterier som specifikt avser romer, som de grundläggande principerna för 
integrering av romer, tycks ha bidragit positivt till projektens resultat
116 –120  Bedömningen av resultaten från perioden 2007–2013 försvårades av problem med att samla in information 
om romer
121–133  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Granskade operativa program
 Bilaga II  —  De organ som styr strukturfonderna i de medlemsstater som vi besökte
 Bilaga III  —  Gemensamma grundläggande principer för integrering av romer
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Gemensam grundläggande princip : De gemensamma grundläggande principerna är en uppsättning med tio 
kriterier som ska säkerställa att initiativ för integrering av romer blir framgångsrika. Principerna diskuterades när 
EU-plattformen för integrering av romer möttes för första gången 2009 i Prag. De infördes senare som en bilaga till 
slutsatserna från ett möte i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) som hölls 
den 8 juni 2009.
Landsspecifika rekommendationer : Landsspecifika rekommendationer är rekommendationer om strukturella 
utmaningar som det är lämpligt att hantera med hjälp av den typ av fleråriga investeringar som ESI-fonderna ska 
användas till enligt de fondspecifika förordningarna. De antas av kommissionen i enlighet med artiklarna 121.2 och 
148.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
Diskriminering : I direktiv 2000/43/EG definieras två typer av diskriminering:
 ο Direkt diskriminering  förekommer när en person på grund av ras eller etniskt ursprung behandlas mindre 
förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation.
 ο Indirekt diskriminering förekommer när en skenbart neutral bestämmelse eller ett skenbart neutralt 
kriterium eller förfaringssätt särskilt missgynnar personer av en viss ras eller ett visst etniskt ursprung jämfört 
med andra personer, om inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt motiveras av ett berättigat 
mål och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) : Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) syftar till att 
stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europeiska unionen genom att avhjälpa de viktigaste 
regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, 
främst för företag.
Europeiska socialfonden (ESF) : Syftet med Europeiska socialfonden (ESF) är att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (huvudsakligen 
genom utbildningsåtgärder) och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.
Europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonder) : De europeiska struktur- och investeringsfonderna 
(ESI-fonderna) är EU:s medel för att minska skillnaderna i utveckling mellan de olika regionerna och hjälpa mindre 
utvecklade regioner att komma ifatt. De bygger på artikel 174 i EUF-fördraget och ska bidra till målet att stärka 
ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.
Förhandsvillkor : Förhandsvillkor är kriterier som fastställs i partnerskapsöverenskommelser och som 
anses utgöra nödvändiga förutsättningar för att det unionsstöd som omfattas av överenskommelserna 
ska användas ändamålsenligt och effektivt. När medlemsstaterna utarbetar operativa program inom Eruf, 
Sammanhållningsfonden och ESF under programperioden 2014–2020 ska de bedöma om dessa villkor uppfylls. Om 
de inte uppfylls måste handlingsplaner utarbetas så att de garanterat uppfylls senast den 31 december 2016.
Institutionell diskriminering : Diskriminering som fått fäste i organisatoriska strukturer och förfaranden.
Förmedlande organ : Förmedlande organ är offentliga eller privata organ eller tjänsteutövare som agerar under 
överinseende av en förvaltningsmyndighet eller som utför uppgifter för dess räkning gentemot stödmottagare som 
genomför insatser.
06 Ordförklaringar 
Förvaltningsmyndighet : En förvaltningsmyndighet är en nationell, regional eller lokal myndighet (eller något 
annat offentligt eller privat organ) som medlemsstaten har utsett att förvalta ett operativt program. I dess 
uppgifter ingår att välja ut vilka projekt som ska finansieras, övervaka hur projekten genomförs och rapportera till 
kommissionen om finansiella aspekter och uppnådda resultat.
Nationell kontaktpunkt för romer : Den nationella kontaktpunkten för romer är en nationell myndighet vars roll är 
att samordna utvecklingen och genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer/en uppsättning 
integrerade policyåtgärder.
Nationell strategi för integrering av romer : Kommissionen bad alla medlemsstater med romsk befolkning att 
utarbeta en nationell strategi för integrering av romer för perioden 2011–2020 eller, om det redan fanns en strategi, 
att anpassa den för att uppnå EU:s mål för integrering av romer, med riktade åtgärder och tillräcklig finansiering 
(nationell finansiering, finansiering från EU och annan finansiering) för att uppnå dem. Strategierna skulle också 
innehålla förslag på hur man kan överkomma de aktuella hindren för en mer verkningsfull användning av EU-medel 
och lägga grunden till en tillförlitlig övervakningsmekanism för att garantera romerna konkreta resultat. Några 
medlemsstater har ingen uttalad nationell strategi för integrering av romer utan ”en uppsättning integrerade 
åtgärder”.
Frivilligorganisation : Vi använder frivilligorganisation om olika organisationer som vanligtvis utmärks av följande:
 ο De är inte vinstdrivande. De kan ha avlönad personal och ägna sig åt inkomstbringande verksamhet, men de 
delar inte ut vinst till medlemmarna.
 ο De består av grupper av frivilliga medborgare.
 ο De måste ha någon form av formell eller institutionell status (till exempel stadgar eller något annat 
styrdokument där deras uppdrag, mål och omfattning anges) eftersom de är ansvarsskyldiga gentemot sina 
medlemmar och donatorer.
 ο De är oberoende, i synnerhet i förhållande till staten, offentliga myndigheter, politiska partier och kommersiella 
organisationer.
Operativt program : I ett operativt program anges en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur 
EU-medlen (EU-finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) ska användas under en viss 
period (vanligtvis sju år) för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att man uppnår ett antal mål som 
har fastställts för det operativa programmets insatsområde. Operativa program finns för varje fond inom 
sammanhållningsområdet (det vill säga Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF). Operativa program utarbetas av 
medlemsstaten och måste godkännas av kommissionen innan några medel kan betalas ut från EU:s budget. De 
operativa programmen kan endast ändras under den period som det omfattar om båda parterna är överens.
Output : Det som produceras eller uppnås med de resurser som tilldelas en insats (till exempel bidrag till 
jordbrukare, utbildning till arbetslösa och vägar som byggs i ett utvecklingsland).
Resultat : Omedelbara förändringar som uppstår för direkta mottagare sedan de har deltagit i en insats (till exempel 
bättre tillgänglighet till ett område eftersom en väg har byggts och praktikanter som får anställning).
07 Ordförklaringar 
Segregering/desegregering
 ο Segregering uppkommer av många anledningar, bland annat diskriminerande handlingar och ekonomiska och 
demografiska mekanismer. Den kännetecknas av att medlemmar i en marginaliserad grupp separeras fysiskt 
och socialt från medlemmar i icke-marginaliserade grupper och av ojämlik tillgång till allmänna högkvalitativa 
tjänster för alla.
 ο Desegregering  är åtgärder som ska undanröja segregering. Desegregeringsåtgärder bör fastställa villkoren för 
lika tillgång till högkvalitativa tjänster som utbildning, bostäder, arbetsmarknad, hälsovård och andra relevanta 
områden.
Social integration : Processen för att förbättra förutsättningarna för enskilda och grupper att vara delaktiga 
i samhället.  
Syftet med social integration är att ge fattiga och marginaliserade människor möjlighet att utnyttja spirande 
globala möjligheter. Den ser till att människor får yttra sig om beslut som påverkar deras liv och att de har lika 
tillgång till marknader, tjänster och politiska, sociala och fysiska områden.
08
 Sammanfattning
I
Romerna i Europa har varit föremål för diskriminering sedan de för flera hundra år sedan anlände till det som nu är 
Europeiska unionens territorium. I dag är romerna den största etniska minoriteten i EU och uppskattas till 6,2 mil -
joner, och de är i stor utsträckning marginaliserade. I de medlemsstater där koncentrationen av romer är högst är 
mellan 15 och 20 % av skoleleverna och nykomlingarna på arbetsmarknaden romer.
II
Den största delen av EU:s ekonomiska stöd till allmänna åtgärder för social integration, bland annat åtgärder för 
främjande av integrering av romer, kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska 
socialfonden (ESF). Det är inte känt hur stort belopp som specifikt kanaliseras till åtgärder för integrering av romer. 
Medlemsstaternas planeringsdokument tyder dock på att omkring 1,5  miljarder  euro har öronmärkts för den socio -
ekonomiska integrationen av marginaliserade grupper som romerna under programperioden 2014–2020. Mot -
svarande preliminära siffror för 2007–2013 är inte tillgängliga.
III
Vid revisionen bedömde vi om EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd via Eruf och ESF på ett ändamålsenligt 
sätt hade bidragit till integreringen av romer. Vi undersökte i synnerhet om
– EU:s och medlemsstaternas strategier för romer gjorde det enklare att på ett ändamålsenligt sätt använda Eruf 
och ESF till åtgärder för integrering av romer under båda programperioderna,
– Eruf- och ESF-ramen för varje programperiod var utformad för att tillhandahålla ändamålsenligt stöd till åtgär -
der för integrering av romer,
– de projekt som genomfördes inom Eruf och ESF under programperioden 2007–2013 på ett ändamålsenligt sätt 
bidrog till integreringen av romer.
Granskningsarbetet utfördes vid kommissionen och i fyra medlemsstater (Bulgarien, Spanien, Ungern och Rumä -
nien) och omfattade perioden från 2007 till 2015.
09 Sammanfattning 
IV
Vi konstaterade att kommissionen har gjort stora framsteg och tagit EU-politiska initiativ som främjar romernas 
integrering och att alla besökta medlemsstaterna hade utarbetat en nationell strategi för integrering av romer till 
2012, men att det hade skett för sent för att påverka utformningen av de operativa programmen inom Eruf och ESF 
och valet av projekt under programperioden 2007–2013. De nationella strategierna för integrering av romer har 
fortfarande ett antal brister. För det första anger de nationella strategierna inte hur stor finansiering som behövs 
för att utföra de föreslagna åtgärderna för integrering av romer. De anger inte heller hur mycket pengar som finns 
tillgängliga för sådana åtgärder i den nationella budgeten och, via Eruf och ESF, i EU-budgeten. För det andra har 
man inte lagt tillräcklig vikt vid anti-diskriminering och antiziganism. För det tredje tog de utvalda medlemsstaterna 
inte alltid hänsyn till behovet av att organisationer i det civila samhället, i synnerhet företrädare för romerna själva, 
aktivt deltar när de nationella strategierna för integrering av romer utformas. Slutligen har rollen för de nationella 
kontaktpunkterna för romer, som inrättades för att samordna utvecklingen och genomförandet av de nationella 
strategierna för integrering av romer, ibland försvagats av att det har rått obalans mellan ansvar och resurser.
V
För perioden 2014–2020 noterar vi ett antal förbättringar: till exempel nämns integrering av romer uttryckligen 
i förordningen om de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), och en specifik finansierings -
prioritering har införts. Vidare är medlemsstater som har fått landsspecifika rekommendationer om integreringen 
av romer skyldiga att anslå medel för att främja detta arbete. Vi anser dock att både kommissionen och medlems -
staterna måste anstränga sig mer för att säkerställa att ändringarna kommer att leda till projekt som bättre bidrar 
till romernas integrering på fältet.
VI
De flesta Eruf- och ESF-projekt som vi granskade under revisionen hade uppnått sina allmänna mål men dessa 
gällde sällan specifikt romer. Vi drog också slutsatsen att projekt som hade valts ut och genomförts i enlighet med 
de kriterier som har fungerat bäst som rådet har antagit, de så kallade gemensamma grundläggande principerna 
för integrering av romer, mer sannolikt skulle bidra verkningsfullt till integreringen av den romska befolkningsgrup -
pen. Vi konstaterade också att det har varit svårt att övervaka de framsteg som projekten för integrering av romer 
gjorde, främst på grund av brister som gällde tillgången och kvaliteten på uppgifter om deltagare från den romska 
befolkningsgruppen. Bristen på heltäckande och tillförlitliga uppgifter är ett problem som inte bara gäller projekten 
utan även påverkar det politiska beslutsfattandet på EU-nivå och nationell nivå. Om man inte snabbt vidtar åtgärder 
kommer denna situation att förbli oförändrad under perioden 2014–2020.
10 Sammanfattning 
VII
Vi lämnar följande rekommendationer i rapporten:
Rekommendation 1
När medlemsstaterna ser över eller ändrar sina nationella strategier för integrering av romer bör de göra följande:
a) Ange hur stor finansiering som behövs för att utföra de åtgärder för integrering av romer som föreslås i strate -
gin. De nationella strategierna för integrering av romer bör ange hur mycket pengar som finns tillgängliga för 
sådana åtgärder i den nationella budgeten och, via Eruf och ESF, i EU-budgeten. Medlemsstaterna bör också 
formellt åta sig att se till ansträngningarna för att genomföra åtgärder för integrering av romer inte sätts på spel 
av kortsiktiga ändringar av politiska prioriteringar.
b) Inkludera indikatorer och målvärden som handlar om anti-diskriminering eller, mer specifikt, antiziganism. Un -
der programperioden 2014–2020 bör man även ta hänsyn till dessa indikatorer vid utformningen av åtgärder för 
att främja integrering av marginaliserade romska befolkningsgrupper inom ramen för ESI-fonderna i enlighet 
med kraven i direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung.
c) Säkerställa att organisationer i det civila samhället och företrädare för romer systematiskt rådfrågas och inklu -
deras när åtgärder för integrering av romer planeras och genomförs.
d) Närmare definiera den roll som nationella kontaktpunkter för romer spelar i förhållande till de nationella strate -
gierna för integrering av romer, och se till att kontaktpunkternas befogenheter och ansvar står i proportion till 
de resurser som ställs till deras förfogande.
Rekommendation 2
a) När kommissionen ser över de berörda operativa programmen bör den säkerställa att åtgärder som utförs inom 
ESI-fonderna är inkluderande till sin karaktär och innehåller bestämmelser som syftar till att bekämpa segre -
gering. Segregerande tillvägagångssätt bör beskrivas tydligt och uttryckligen uteslutas från finansiering inom 
ramen för ESI-fonderna (och inte bara nämnas i skälen), och man bör vara särskilt uppmärksam på detta vid 
utbildnings- och bostadsprojekt. Detta skulle hjälpa till att stärka kopplingen mellan landsspecifika rekommen -
dationer och användningen av ESI-fonder.
b) Vid mötena i kommittén för övervakning av operativa program bör kommissionen använda all information i de 
rapporter som medlemsstaterna är skyldiga att lämna från 2016 i enlighet med rådets rekommendation om 
verkningsfulla åtgärder för integrering av romer, och även de iakttagelser som informationen ger upphov till. På 
så sätt kan man säkerställa att de områden med brister som identifieras i rapporterna blir åtgärdade med hjälp 
av medel från ESI-fonderna och/eller medlemsstaterna (till exempel genom att medel omfördelas till de om -
råden där brister har konstaterats).
11 Sammanfattning 
Rekommendation 3
Medlemsstaterna bör använda de kriterier som har fungerat bäst för integrering av romer (till exempel rådets tio 
gemensamma grundläggande principer) när de utlyser ansökningsomgångar och väljer ut projekt. När det är lämp -
ligt bör man anordna ansökningsomgångar för att välja ut långsiktiga projekt till förmån för marginaliserade romska 
befolkningsgrupper. När det går bör slutligen tilldelningen av medel från ESI-fonderna ske på villkor att projekten 
blir hållbara, utan fortsatt EU-finansiering, när de är avslutade. Dessa aspekter bör även övervägas när de operativa 
programmen för 2014–2020 ändras.
Rekommendation 4
Till nästa programperiod eller när de operativa programmen ses över bör kommissionen se till att målen för integre -
ring av romer i den nationella strategin för integrering av romer återspeglas i ramen för ESI-fonderna på alla opera -
tiva nivåer, när det är tillämpligt. I detta sammanhang bör den se till att uppgifter samlas in på ett tillförlitligt sätt så 
att framsteg kan övervakas och utvärderas mellan enskilda projekt och på alla administrativa nivåer.
Rekommendation 5
Vid behov bör medlemsstaterna komplettera de gemensamma output- och resultatindikatorer som anges i lagstift -
ningen om ESI-fonderna med specifika indikatorer för romer. Indikatorerna bör följa dem som anges i de nationella 
strategierna för integrering av romer och sedan användas vid övervakningen av de operativa programmen 2014–
2020. De skulle kunna baseras på dem som byrån för grundläggande rättigheter utarbetade 2016.
Rekommendation 6
När nästa programperiod ska förberedas bör medlemsstaterna överväga att agera tillsammans för att försöka uppnå 
rättslig säkerhet om att ESF får användas för att finansiera alla åtgärder för social integration oavsett om det finns 
en koppling till sysselsättning eller ej. Om den rättsliga osäkerheten försvinner skulle det bli enklare för medlems -
staterna att fullt ut utnyttja ESF för social integration, också med hjälp av åtgärder för att bekämpa diskriminering.
Rekommendation 7
Kommissionen bör överväga att föreslå att lagstiftningen för ESI-fonderna ändras så att medlen för den programpe -
riod som börjar 2020 fördelas mellan de olika medlemsstaterna i enlighet med särskilda indikatorer för social inte -
gration, i synnerhet andelen marginaliserade grupper som romerna av befolkningen. Den bör se till att eventuella 
ytterligare ESF-medel som ställs till medlemsstaternas förfogande till följd av ändringen öronmärks för det specifika 
syftet att stödja marginaliserade befolkningsgrupper.
Rekommendation 8
a) Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en gemensam metod som ger relevanta upp -
gifter om den romska befolkningsgruppen för att övervaka dess sociala integration, i enlighet med nationella 
rättsliga ramar och EU:s lagstiftning och de möjliga undantag som finns. Detta bör ske senast när nästa pro -
gramperiod ska förberedas.
b) Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna, i enlighet med nationella rättsliga ramar och EU:s lagstiftning 
och de möjliga undantag som finns, att på ett heltäckande sätt samla in statistiska uppgifter om etnicitet inom 
två år. Eurostat skulle kunna ta med relevanta frågor i enkäter som arbetskraftsundersökningen och i EU:s stati -
stik över inkomst- och levnadsvillkor.
12
 Inledning
Romerna
01 
Romerna i Europa är ättlingar till grupper som lämnade den indiska subkontinen -
ten för omkring 1 000 år sedan och började anlända till det som i dag är Europe -
iska unionens territorium på 1300-talet. År 1450 hade romerna slagit sig ner i näs -
tan hela Europa. I Centraleuropa hade då redan de första deportationerna och 
utvisningarna av romer börjat. Beteckningen ”romer” används för olika grupper 
(se ruta 1 ) som delar vissa kulturella kännetecken liksom en historia av bestående 
marginalisering i europeiska samhällen.
Vad menar vi med ”romer”?
Enligt Europarådet1 används ”romer” om romer, sinter, kale-romer och besläktade grupper i Europa, däribland 
resande och de östra grupperna (dom och lom), och innefattar den breda mångfalden hos de aktuella grup -
perna, däribland personer som identifierar sig som zigenare.
Även om dessa grupper inte har en homogen kulturell och etnisk identitet använder vi av praktiska skäl ordet 
”romer” för dem alla.
1 Europarådet, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues  (beskrivande ordlista om frågor som gäller romer), 2012.Ruta 1
02 
I dag är romerna den största etniska minoriteten i Europa. Folkgruppens storlek 
uppskattas till allt mellan tio och tolv miljoner. Av dessa bor omkring 6,2 miljoner 
i EU, varav större delen i Central- och Österopa. Den stora majoriteten av romer 
i Europa (80–85 %) är numera bofasta2. Romer som lever ett kringresande liv ska 
inte blandas ihop med romer som flyttar från ett EU-land för att bosätta sig i ett 
annat. Figur 1  visar koncentrationen av romer i EU, kandidatländer3 och poten -
tiella kandidatländer4.2 KOM(2011) 173, 5.4.2011, En 
EU-ram för nationella strategier 
för integrering av romer fram till 
2020 .
3 Albanien, f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien, 
Montenegro, Serbien och 
Turkiet.
4 Bosnien och Hercegovina och 
Kosovo*.
13 Inledning Figur 1Uppskattad romsk befolkning i EU, kandidatländer och potentiella kandidatländer 
(2012)
Källa:  Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Europarådet.
Administrativa gränser: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Karta: Eurostat - Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedoni a197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
EU:s medlemsstater
KandidatländerPotentiella kandidatländer
Antal = Uppskattning av den romska befolkningens genomsnittliga storlek.
Uppskattat genomsnitt som andel av den totala befolkningen (i/uni00A0%):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
Mellan 5 och 10
Mellan 1 och 4,9Mellan 0,4 och 0,9Mindre än 0,4* * Alla referenser till Kosovo i texten, oavsett om det gäller territorium, 
institutioner eller befolkning, ska förstås i överensstämmelse med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 och påverkar inte Kosovos status.
14 Inledning 
03 
Omkring fyra femtedelar av EU:s uppskattade romska befolkning lever i de åtta 
medlemsstater som räknas upp i  tabell 1 . I de medlemsstater där koncentratio -
nen av romer är högst (Bulgarien, Slovakien, Rumänien och Ungern) är mellan 15 
och 20 % av skoleleverna och nykomlingarna på arbetsmarknaden romer. Tabell 1Medlemsstater med det största uppskattade antalet romer
MedlemsstatUppskattning av den romska befolkningens 
genomsnittliga storlekLägsta uppskattning Högsta uppskattning
Antal personerAndel av den totala 
befolkningen
Rumänien 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bulgarien 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Ungern 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Spanien 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovakien 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Frankrike 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Tjeckien 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grekland 175 000 1,5% 50 000 300 000
Totalt 5 365 000 3,0% 3 780 000 6 950 000
Totalt för hela EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Anm.:  I siffran ”Totalt för hela EU” ingår Kroatien.
Källa:  Europarådet, Estimates and official numbers of Roma in Europe (uppskattningar och officiella siffror för antalet romer i Europa), juli 2012.
15 Inledning 
05 
Vidare fastställs i artikel 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt 
(EUF-fördraget) EU:s mål att bekämpa all diskriminering på grund av ras eller 
etniskt ursprung genom åtgärder som vidtas av rådet (artikel 19 i EUF-fördraget). 
I artikel 21 i EUF-fördraget fastställs också EU-medborgarnas rätt att fritt röra sig 
och uppehålla sig inom EU.
06 
Följande rättsliga och politiska instrument är också relevanta när det gäller åtgär -
der för integrering av romer:
– Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från 20005, 
särskilt artikel 21 om icke-diskriminering. Den blev rättsligt bindande när 
Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009.
– De två rådsdirektiven från 2000 om likabehandling6: direktivet om likabe -
handling oavsett ras eller etniskt ursprung som förbjuder diskriminering på 
grund av ras eller etniskt ursprung inom olika områden, och direktivet om 
likabehandling i arbetslivet som innehåller bestämmelser som föreskriver 
likabehandling på arbetsplatser.Rättslig och politisk ram
04 
EU-fördragen är den främsta rättsliga grunden för alla EU-initiativ som syftar till 
att främja social integration i allmänhet och integrering av romer i synnerhet. 
Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är särskilt relevant: 
där skyddas bland annat rättigheterna för personer som tillhör minoriteter 
(se  ruta 2 ).
5 Europeiska unionens stadga 
om de grundläggande 
rättigheterna (EUT C 364, 
18.12.2000, s. 1).
6 Rådets direktiv 2000/43/EG av 
den 29 juni 2000 om genom  - 
förandet av principen om 
likabehandling av personer 
oavsett deras ras eller etniska 
ursprung (direktivet om lika  - 
behandling oavsett ras eller 
etniskt ursprung) (EGT L 180, 
19.7.2000, s. 22) och rådets 
direktiv 2000/78/EG av den 27 
november 2000 om inrättande 
av en allmän ram för lika  - 
behandling (direktivet om 
likabehandling i arbetslivet)
(EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen
”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och 
respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden 
ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskrimine -
ring, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.”Ruta 2
16 Inledning 
– Europaparlamentets och rådets direktiv från 2004 om EU-medborgarnas rätt 
till fri rörlighet7.
– Rådets rambeslut från 2008 om bekämpande av rasism och främlingsfient -
lighet8, som anger en gemensam strafflagstiftningsmetod för att bekämpa 
rasistiska och främlingsfientliga uttalanden och brott.
– Rådets rekommendation från 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering 
av romer i medlemsstaterna9.
– Kommissionens meddelande från 2011 om EU:s ram för nationella strategier 
för integrering av romer fram till 202010 där den roll som byrån för grundläg -
gande rättigheter ska spela i det här sammanhanget också fastställs11.
07 
De nuvarande politiska prioriteringarna på EU-nivå för att främja integrering av 
romer härstammar från Europa 2020-strategin som antogs 2010 och syftar till att 
åstadkomma smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen. För att man 
skulle kunna mäta hur det går att uppnå Europa 2020-målen antogs fem över -
ordnade mål för hela EU. En lyckad politik för integrering av romer skulle kunna 
påverka tre av de fem målen (målen om utbildning12, sysselsättning13, och be -
kämpning av fattigdom och social utestängning14) i de medlemsstater som har en 
hög andel invånare som är romer.
08 
I den här rapporten används båda uttrycken ”integrering” och ”integration” om 
åtgärder för att förbättra levnadsvillkoren och situationen när det gäller mänskli -
ga rättigheter för de romer som bor i EU:s medlemsstater15 (se ruta 3 ).7 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/38/EG av 
den 29 april 2004 om 
unionsmedborgares och deras 
familjemedlemmars rätt att 
fritt röra sig och uppehålla sig 
inom medlemsstaternas 
territorier och om ändring av 
förordning (EEG) nr 1612/68 
och om upphävande av 
direktiven 64/221/EEG, 
68/360/EEG, 72/194/EEG, 
73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/
EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG 
och 93/96/EEG (EUT L 158, 
30.4.2004, s. 77). Särskilt 
artiklarna 6 och 7 om uppe  - 
hållsrätt i högst tre månader 
respektive uppehållsrätt för 
längre tid än tre månader.
8 Rådets rambeslut av den 28 
november 2008 om bekämp  - 
ande av vissa former av och 
uttryck för rasism och 
främlingsfientlighet enligt 
strafflagstiftningen.
9 Rådets rekommendation av 
den 9 december 2013 om 
verkningsfulla åtgärder för 
integrering av romer 
i medlemsstaterna (EUT C 378, 
24.12.2013, s. 1).
10 KOM(2011) 173 slutlig.
11 Den roll som byrån för grund  - 
läggande rättigheter ska spela 
i samband med nationella 
strategier för integrering av 
romer är att a) bistå EU-
institutionerna med expertis, 
b) samla in uppgifter och c) 
tillsammans med medlems-
staterna försöka få fram 
verktyg för att tillhandahålla 
bevis på gjorda framsteg.
12 Utbildningsmålen är att 
andelen ungdomar som slutar 
skolan i förtid ska minska till 
under 10 %, och att minst 40 % 
av befolkningen i åldrarna 
30–34 år ska ha avslutat högre 
utbildning.
13 Målet är att 75 % av dem som 
är 20–64 år ska ha syssel-  
sättning.
14 Målet är att minska antalet 
personer som lever i eller 
hotas av fattigdom och social 
utestängning med minst 
20 miljoner.
15 Detta överensstämmer med 
den definition som presen -
terades av Europeiska 
unionens råd i slutsatserna om 
EU-ramen för nationella 
strategier för integrering av 
romer fram till 2020: 
17 Inledning 
Hur tillhandahåller EU ekonomiskt stöd till åtgärder 
för integrering av romer?
09 
Större delen av EU:s ekonomiska stöd till social integration (där åtgärder för inte -
grering av romer medfinansierades) kommer främst från Europeiska socialfonden 
(ESF) och också från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) inom ramen 
för EU:s sammanhållningspolitik. Ytterligare medel finns tillgängliga inom särskil -
da program som förvaltas direkt av kommissionen16.
10 
ESF genomförs via nationella och regionala fleråriga operativa program som 
utarbetas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen. Inom varje 
operativt program fördelas de totala tillgängliga medlen mellan det operativa 
programmets olika insatsområden.
11 
Erufs och ESF:s budgetar för 2007–2013 var cirka 201 respektive 76 miljarder euro. 
Under programperioden 2014–2020 ingår Eruf och ESF i de europeiska struktur- 
och investeringsfonderna (ESI-fonderna)17 och deras samlade budget uppgår till 
cirka 197 miljarder euro (Eruf) och 86 miljarder euro (ESF) för hela perioden.Europeiska unionens råd 
(2011), rådets slutsatser om en 
EU-ram för nationella 
strategier för integrering av 
romer fram till 2020, 3089:e 
mötet i rådet (sysselsättning, 
socialpolitik, hälso- och 
sjukvård samt konsument -
frågor), Bryssel den 19 maj 
2011.
16 Europeiska unionens program 
för sysselsättning och social 
innovation (EaSI) 2014–2020 
som föregicks av ”gemen -
skapsprogram för syssel -
sättning och social 
solidaritet – Progress 
2007–2013”, programmet 
”Rättigheter, jämlikhet och 
medborgarskap 2014–2020)” 
som föregicks av programmet 
Grundläggande rättigheter 
och medborgarskap, Daphne 
III-programmet och Progress-  
programmets åtgärder för 
antidiskriminering och 
jämställdhet mellan könen.
17 För programperioden 
2014–2020 bildar Eruf, ESF och 
Sammanhållningsfonden, 
tillsammans med Europeiska 
jordbruksfonden för lands  - 
bygdsutveckling (Ejflu) och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden (EHFF), de 
europeiska struktur- och 
investeringsfonderna 
(ESI-fonderna).Uttrycken ”integrering” och ”integration” används synonymt
Uttrycken ”integrering” och ”integration” används ofta synonymt för att beskriva de övergripande målen för 
politiska initiativ som har som mål att förbättra romernas situation.
”Integrering” används oftare i samband med initiativ för att skydda grundläggande rättigheter och värden 
(vilka beskrivs i artikel 2 i EU-fördraget). Det finns i de nationella strategierna för integrering av romer.
”Integration” används mer i samband med socioekonomiska initiativ av den typ som anges i Europa 2020-stra -
tegin som syftar till att åstadkomma smart och hållbar tillväxt för alla.Ruta 3
18 Inledning 
12 
Det är inte känt hur stor andel av beloppen som specifikt kanaliseras till initiativ 
för integrering av romer. Men av medlemsstaternas planeringsdokument kan vi 
sluta oss till att omkring 1,5  miljarder  euro har öronmärkts för den socioekono -
miska integrationen av marginaliserade grupper som romerna under program -
perioden 2014–2020 (se även punkt 69 och tabell 6 ). Motsvarande preliminära 
siffror för programperioden 2007–2013 är inte tillgängliga.
Den roll som europeiska institutioner och 
internationella organisationer spelar när det gäller 
integrering av romer
13 
Europarådet var den första institutionen som tog upp frågan om integrering 
av romer på europeisk nivå. Det har i över 40 år arbetat för att bekämpa dis -
kriminering av romer och förbättra integreringen av marginaliserade romska 
folkgrupper.
14 
Andra internationella organisationer har också varit aktiva när det gäller integre -
ring av romer och haft särskilda roller, till exempel Världsbanken, organisationen 
för säkerhet och samarbete i Europa (kontoret för demokratiska institutioner och 
mänskliga rättigheter) och Förenta nationernas utvecklingsprogram.
19
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål
18 Andra generaldirektorat som 
ansvarar för områden inom 
EU-ramen för nationella 
strategier för integrering av 
romer är GD Utbildning och 
kultur, GD Hälsa och 
livsmedelssäkerhet och 
GD Grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar.15 
Vid revisionen bedömde vi om EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd från 
Eruf och ESF på ett ändamålsenligt sätt hade bidragit till integration av romer. 
Vår revision omfattade båda programperioderna 2007–2013 och 2014–2020. Vi 
undersökte i synnerhet om
– EU:s ram och medlemsstaternas strategier för romer gjorde det enklare att på 
ett ändamålsenligt sätt använda Eruf och ESF till åtgärder för integrering av 
romer under båda programperioderna,
– Eruf- och ESF-ramen för varje programperiod var utformad så att det gick att 
tillhandahålla stöd till verkningsfulla åtgärder för integrering av romer,
– de projekt som genomfördes inom Eruf och ESF under programperioden 
2007–2013 på ett ändamålsenligt sätt bidrog till integreringen av romer.
16 
Vi samlade in revisionsbevis genom intervjuer med tjänstemän vid kommissionen 
och i medlemsstaterna samt med projektansvariga och projektdeltagare. Vi gran -
skade även dokument som vi fått från EU och myndigheter i medlemsstaterna 
och från projektansvariga.
17 
Vi började med att utvärdera kommissionens stöd till integrering av romer. 
Stödet utgjordes bland annat av EU-lagstiftning, policyramar och särskild vägled -
ning som beskriver EU:s prioriteringar och mål som vi undersökte i förhållande till 
initiativ från både programperioden 2007–2013 och programperioden 2014–2020. 
Vi tittade även på hur kommissionen säkerställde att grundläggande rättigheter 
respekterades. Den delen av revisionsarbetet utfördes vid de av kommissionens 
generaldirektorat som i huvudsak arbetar med politik för integrering av romer: 
GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor, GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering och GD Regional- och stadspolitik18.
20 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål 
18 
Vi granskade också medlemsstaternas strategiska ramar för främjande av romers 
integrering och då särskilt de nationella strategierna för integrering av romer. 
Vi ansåg att de åtgärder för integrering av romer som fick stöd från Eruf och ESF 
borde vara nära kopplade till dessa ramar för att bli så verkningsfulla som möj -
ligt. Vi undersökte också om de besökta medlemsstaterna hade infört lämpliga 
administrativa arrangemang för att kunna genomföra sina strategiska ramar för 
integrering av romer på ett framgångsrikt sätt. Ansvaret för att samordna ut -
vecklingen och genomförandet av de nationella strategierna för integrering av 
romer ligger hos de nationella kontaktpunkterna för romer. Vi träffade därför de 
nationella kontaktpunkterna för romer i de fyra besökta medlemsstaterna, det 
vill säga Bulgarien, Spanien, Ungern och Rumänien, och de nationella kontakt -
punkterna i Tyskland, Grekland, Frankrike, Slovakien och Storbritannien, för att få 
veta mer om de nationella strategierna och om eventuella ändringar mellan de 
två programperioderna avseende strategier, planer och utformning av program.
19 
För programperioden 2007–2013 utvärderade vi också hur de operativa program -
men inom Eruf och ESF hade utformats, genomförts och övervakats och bedöm -
de om de gav ändamålsenligt stöd till åtgärderna för integrering av romer. Vi 
undersökte ett urval av projekt från den perioden för att utvärdera hur de hade 
bidragit till integreringen av de marginaliserade romska befolkningsgrupperna. 
Vi begränsade vår bedömning av ESI-fonderna 2014–2020 till utformningen av 
de aspekter av Eruf och ESF som gällde integrering av romer eftersom revisionen 
gjordes i ett mycket tidigt skede av programmet.
20 
Vi valde ut fyra medlemsstater (Bulgarien, Spanien, Ungern och Rumänien) på 
grund av det stora antalet romer som bor där och eftersom de hade anslagit 
stora bidragsbelopp till politikområden som kunde ha gett stöd till initiativ för 
romers integration19.
21 
I de fyra besökta medlemsstaterna valde vi ut sju operativa program inom Eruf 
och ESF från programperioden 2007–2013 som vi bedömde var relevanta för 
initiativ som gällde romers integration, och vi granskade totalt 19 projekt som 
hade genomförts inom dessa operativa program20 (se bilaga I ). Projekten valdes 
ut på grundval av information från de nationella myndigheterna. Vi inriktade oss 
på utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostadsprojekt, men besökte också 
projekt som handlade om andra frågor, såsom social integration eller antidiskri -
minering (se tabell 5 ). Alla de utvalda projekten hade avslutats 2013. I  bilaga II  
finns en förteckning över de organ som ansvarade för att välja ut och genomföra 
de projekt som vi granskade vid revisionen.19 Under programperioden 
2007–2013 fick dessa fyra 
medlemsstater tillsammans 
14,1 miljarder euro i stöd till 
åtgärder för social integration 
från Eruf och ESF. Det är 20 % 
av det totala beloppet från 
strukturfonderna till åtgärder 
för social integration i alla 
medlemsstater under samma 
period.
20 Ett av projekten som ursprung-  
ligen ingick i urvalet togs bort 
eftersom det inte var relevant.
21 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål 
22 
Våra revisionskriterier bygger på erfarenheterna från nätverket Euroma21, som har 
utfärdat rekommendationer22 om hur man ser till att initiativ för romers integra -
tion blir framgångsrika. Vi besökte också byrån för grundläggande rättigheter för 
att få information om insamling av uppgifter23.
23 
Det viktigaste kriteriet är de tio gemensamma grundläggande principerna, som 
visas i  figur 2  och beskrivs närmare i  bilaga III . Principerna diskuterades vid det 
första mötet i EU:s plattform för integrering av romer 2009 i Prag. De infördes 
senare som en bilaga till slutsatserna från ett möte i rådet (sysselsättning, social -
politik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) som hölls den 8 juni 2009.
24 
Åtgärderna för integrering av den marginaliserade romska befolkningen i de ope -
rativa program som vi hade valt ut från programperioden 2007–2013 införlivades 
i nio nya operativa program för perioden 2014–2020. Vi bedömde den nya ramen 
för ESI-fonderna på grundval av dessa nio nya operativa program.
25 
Under revisionen fick vi stöd av externa experter på integrering av romer. Vi 
upprättade också en panel med fyra rådgivare som gav synpunkter på vår revi -
sionsmetod och såg till att viktiga aspekter av frågan om integrering av romer 
beaktades.
26 
Eftersom åtgärder för att främja integrationen av marginaliserade romer och 
åtgärdernas resultat kan uppfattas mycket olika av olika berörda parter inrätta -
de vi fokusgrupper i varje utvald medlemsstat. Syftet var att samla experter och 
företrädare för parterna för att de skulle få framföra sina åsikter om åtgärder för 
integrering av romer i anslutning till våra preliminära granskningsresultat för 
varje besökt medlemsstat. Senare anordnade vi ett slutligt fokusgruppmöte med 
13 olika berörda parter (inklusive vår panel med rådgivare). Syftet med mötet 
var att gå igenom våra preliminära granskningsresultat och diskutera potentiella 
slutsatser och rekommendationer.21 Euroma är ett europeiskt 
nätverk med företrädare för 
EU:s medlemsstater som har 
som mål att främja använ -
dandet av strukturfonderna 
för att göra politik inriktad på 
romer mer verkningsfull.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, tekniskt sekretariat för 
nätverket Euroma, Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  (tillgodose 
romernas behov under 
pro gram  perioden 2014–2020 
för strukturfonderna – väg -
ledning om hur planerings  - 
processen kan förbättras), maj 
2013.
23 Byrån för grundläggande 
rättigheter inrättades 2007 
som en EU-byrå med den 
särskilda uppgiften att 
tillhandahålla oberoende, 
evidensbaserade råd om 
grundläggande rättigheter. 
Byrån och Förenta nationernas 
utvecklingsprogram har var 
för sig och tillsammans gjort 
kartläggningar av romska 
hushåll 2004, 2009, 2012 och 
2015.
22 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål Figur 2Tio gemensamma grundläggande principer för integrering av romer
1. 
Konstruktiv, pragmatisk och 
icke-diskriminerande politik10. 
Aktivt deltagande 
av romerna
9. 
Det civila 
samhällets 
delaktighet
8. 
Regionala och
lokala
myndigheters 
delaktighet
7. 
Användning av 
EU-instrument
6. 
Överföring av
evidensbaserad politik5.
Medvetenhet om 
jämställdhets-
dimensionen4. 
Målet om 
integrering3. 
Interkulturell 
strategi2. 
Tydlig men inte 
exkluderande 
målinriktning
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
23
 Iakttagelser
Framsteg när det gäller strategierna på EU- och 
medlemsstatsnivå, men de flesta förbättringarna kom 
för sent för att påverka programperioden 2007–2013
27 
Vi granskade hur EU:s och medlemsstaternas politik har utvecklats när det gäller 
att målinrikta och främja åtgärder för integrering av romer bättre. Först bedömde 
vi policyutvecklingen på EU-nivå. Därefter granskade vi de nationella strategier -
na för integrering av romer och utvärderade om de var ett lämpligt verktyg som 
behandlade frågor som rör integrering av romer bättre.
28 
Vi bedömde om det fanns en EU-strategisk ram för initiativ för integrering av 
romer under programperioden 2007–2013, och om det hade skett några ändring -
ar eller förbättringar över tiden. För att EU-finansierad politik för integrering av 
romer ska bli verkningsfull måste kommissionen stödja medlemsstaternas arbete 
genom att tillhandahålla EU-lagstiftning, policyramar eller särskild vägledning.
EU:s politiska initiativ om integrering av romer antogs 2011, 
efter utvidgningarna av EU 2004 och 2007
De EU-politiska initiativen antogs för sent för att påverka 
utformningen av programperioden 2007–2013
29 
Frågan om integration av romer blev särskilt viktig på EU-nivå när ett antal länder 
i Central- och Östeuropa, några med en stor romsk befolkning, skulle bli EU-med -
lemmar 2004 och 2007. I överenskommelserna om anslutningspartnerskap med 
Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rumänien och Slovakien24 gjordes den vidare inte -
greringen av romer till en politisk prioritering på medellång sikt.24 Rådets beslut av den 30 mars 
1998 och den 6 december 
1999 om principerna, 
prioriteringarna, de mellan -
liggande målen och villkoren 
i anslutningspartnerskapet 
med Republiken Bulgarien, 
Republiken Tjeckien, 
Republiken Ungern, Rumänien 
och Republiken Slovakien.
24 Iakttagelser 
30 
EU gjorde dock inte integrering av romer till en särskild politisk prioritering efter 
anslutningarna 2004 och 2007. Integrering av romer nämndes inte heller i de 
första versionerna av förordningarna för 2007–2013. Det fanns inte heller något 
särskilt krav på att den skulle finnas med som en särskild prioritering i de operati -
va programmen inom Eruf och ESF. Den första specifika hänvisningen till integre -
ring av romer kom 2010 när stödvillkoren i Eruf-förordningen om bostadsinsatser 
ändrades25.
31 
Kommissionen började 2008 vidta åtgärder för att förbättra situationen för mar -
ginaliserade romer. Efter det första EU-toppmötet om romer i september 2008 in -
rättade kommissionen en EU-plattform för integrering av romer, en arbetsgrupp 
för frågor som rör romer med deltagare från flera generaldirektorat, ett nätverk 
av nationella kontaktpunkter för romer och en arbetsgrupp för indikatorer för 
integrering av romer som samordnas av byrån för grundläggande rättigheter (se 
punkt 94). Bland andra stödstrukturer kan nämnas två tematiska arbetsgrupper 
inom nätverket av nationella kontaktpunkter för romer och regelbundna sam -
rådsmöten med organisationer i det civila samhället, internationella organisatio -
ner och akademiska nätverk. GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor anordnar, 
tillsammans med de generaldirektorat som förvaltar ESI-fonder, regelbundna 
faktainsamlingsbesök till medlemsstater och bilaterala högnivådialoger med 
dem. Besöken ger nationella och lokala myndigheter, organisationer i det civila 
samhället och berörda kommissionsavdelningar möjlighet att träffas och diskute -
ra policyutvecklingen.
32 
Det första viktiga dokumentet på EU-nivå om integrering av romer gavs ut i april 
2011: ett meddelande från kommissionen om en EU-ram för nationella strategier 
för integrering av romer26. Därefter antog rådet27 slutsatser i maj där medlemssta -
terna åtog sig att utarbeta, uppdatera eller utveckla sina nationella strategier för 
integrering av romer. Det skedde efter att EU-kommissionen, genom sin kommis -
sionär med ansvar för rättsliga frågor, grundläggande rättigheter och medbor -
garskap, hade gjort ett uttalande om den senaste utvecklingen när det gällde 
romernas situation och sagt att diskriminering på grund av etniskt ursprung eller 
ras inte hörde hemma i Europa. Kommissionären angav också att kommissionen 
var redo att inleda ett överträdelseförfarande mot en medlemsstat (Frankrike) för 
att landet hade tillämpat direktivet om fri rörlighet på ett diskriminerande sätt 
som var oförenligt med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rät -
tigheterna. I Europeiska rådets slutsatser från juni 2011 betonades hur viktig inte -
greringen av romer är och medlemsstaterna uppmanades att snabbt genomföra 
rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) 
slutsatser om att utarbeta, uppdatera eller utveckla sina nationella strategier.25 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 437/2010 av den 19 maj 
2010 om ändring av för  ord-  
ning (EG) nr 1080/2006 om 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden vad gäller 
stödberättigande för bostads - 
insatser till förmån för 
marginaliserade befolknings-  
grupper (EUT L 132, 29.5.2010, 
s. 1)
26 KOM(2011) 173 slutlig.
27 Rådet (sysselsättning, 
socialpolitik, hälso- och 
sjukvård samt konsument-  
frågor).
25 Iakttagelser 
33 
Detta var det första EU-initiativet som specifikt gällde den romska befolknings -
gruppen och innefattade en uppföljningsmekanism. Det innehöll förslag på 
att varje medlemsstat skulle upprätta en egen nationell strategi för integrering 
av romer (se punkt 41). Initiativet bildade en stabil ram för att främja romernas 
integrering och angav områden där åtgärder skulle vidtas och mål sättas upp. 
Fyra centrala prioriterade insatsområden pekades ut: utbildning, sysselsättning, 
hälsovård och bostäder. Medlemsstaterna ombads sätta upp realistiska mål på 
dessa områden.
34 
Medlemsstaterna ombads inte att hantera anti-diskrimineringsåtgärder separat 
eller sätta upp målvärden för dem. Dessa åtgärder behandlades som ett övergri -
pande tema inom alla de fyra områden28 som nämns ovan. Det var dock ovanligt 
att det sattes upp specifika mätbara indikatorer och målvärden för anti-diskrimi -
nering. Detta är en väsentlig brist i den befintliga policyramen som gör det svårt 
för kommissionen att mäta de framsteg som görs.
Integrering av romer sedan 2011: från ett policybaserat synsätt till 
ett politiskt åtagande
Rådets rekommendation om integrering av romer antogs 2013
35 
En rekommendation från rådet 201329 var EU:s första rättsliga instrument som 
uteslutande handlade om integrering av romer och innebar ett stort steg framåt 
i EU:s syn på integrering av romer. I stället för att hålla fast vid en policybaserad 
strategi fastställde rådet med sin rekommendation att integreringen av romer är 
ett politiskt åtagande från medlemsstaterna som återspeglar vedertagna regler 
om skydd av mänskliga rättigheter. Rekommendationen innehåller specifik väg -
ledning som ska hjälpa medlemsstaterna att förbättra och påskynda arbetet för 
att lyfta fram integreringen av romer inom områdena utbildning, sysselsättning, 
hälsovård och bostäder. Den ger också vägledning om övergripande policyåtgär -
der, bland annat anvisningar om hur antidiskriminering kan hanteras. I rekom -
mendationen nämns också uttryckligen antiziganism, vilket är en särskild form av 
rasism som underblåses av en historisk diskriminering.28 Likabehandling är en över  - 
gripande princip i EU:s ram där 
den ses som en förutsättning 
för en ändamålsenlig 
integrering av romer. I EU:s 
ram anges uttryckligen att 
”medlemsländerna måste 
först och främst se till att 
romerna inte utsätts för 
diskriminering utan behandlas 
som alla andra EU-med -
borgare, med lika tillgång till 
alla grundläggande rättig  - 
heter enligt vad som fastställs 
i EU:s stadga om de grundl -
äggande rättigheterna.” En 
EU-ram för nationella strategier 
för integrering av romer fram till 
2020 , s. 2.
29 Rådets rekommendation av 
den 9 december 2013 om 
verkningsfulla åtgärder för 
integrering av romer i med-  
lemsstaterna.
26 Iakttagelser Tabell 2Innehållet i de landsspecifika rekommendationerna om integrering av romer i de 
fem berörda medlemsstaterna
2012 2013 2014 2015
Bulgarien Integrering av romer generellt Utbildning Sysselsättning/Utbildning Utbildning
Tjeckien ej tillämpligt Utbildning Utbildning Utbildning
Ungern Integrering av romer generellt Fattigdom/Utbildning Fattigdom/Utbildning Utbildning
Rumänien ej tillämpligtIntegrering av romer 
generellt/UtbildningSysselsättning/Utbildning Utbildning
Slovakien Utbildning Utbildning Utbildning Utbildning
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
37 
Kommissionen har också noga övervakat genomförandet av de två aktuella 
 direktiven30 om likabehandling ( tabell 3  innehåller närmare uppgifter om ge -
nomförandet av direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung). 
Den inledde överträdelseförfaranden mot Tjeckien 2014 och Slovakien 2015 – 
i båda fallen på grund av segregering av romska elever i utbildningssystemet. 
De övriga fallen handlar inte specifikt om romer. Kommissionen övervakar också 
genomförandet av rambeslutet från 2008 om bekämpande av vissa former av och 
uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Rambeslu -
tet är verkställbart sedan 2014.Kommissionen har utfärdat landsspecifika rekommendationer om 
integrering av romer sedan 2012
36 
Sedan 2012 har kommissionen utfärdat landsspecifika rekommendationer om 
integrering av romer. Sedan dess har denna typ av landsspecifik rekommenda -
tion utfärdats till fem medlemsstater med stora romska minoriteter: Bulgarien, 
Ungern, Slovakien, Tjeckien och Rumänien. I  tabell 2  finns närmare uppgifter 
om innehållet i de landsspecifika rekommendationerna till var och en av de fem 
medlemsstaterna.
30 Rådets direktiv 2000/43/EG 
(direktivet om likabehandling 
oavsett ras eller etniskt 
ursprung) och rådets direktiv 
2000/78/EG (direktivet om 
likabehandling i arbetslivet).
27 Iakttagelser Tabell 3Övervakning av genomförandet av direktivet om likabehandling oavsett ras eller 
etniskt ursprung 2000/43/EG
MedlemsstatInförlivande Överträdelse1
TidsfristGenomfört inom 
tidsfristenMedlemsstatens lag -
stiftning följer inte EU:s 
lagstiftningMedlemsstaten tillämpar 
EU:s lagstiftning felaktigt
Belgien 19 juli 2003 √
Bulgarien 1 januari 2007 √ Avslutad
Tjeckien 1 maj 2004 √ Avslutad Pågår
Danmark 19 juli 2003 √ Avslutad Avslutad
Tyskland 19 juli 2003 √
Estland 1 maj 2004 √ Avslutad
Irland 19 juli 2003 √
Grekland 19 juli 2003 √
Spanien 19 juli 2003 √ Avslutad
Frankrike 19 juli 2003 √
Kroatien 1 juli 2013 √
Italien 19 juli 2003 √
Cypern 1 maj 2004 √
Lettland 1 maj 2004 √ Avslutad
Litauen 1 maj 2004 √ Avslutad
Luxemburg 19 juli 2003 √
Ungern 1 maj 2004 √ Avslutad
Malta 1 maj 2004 √ Avslutad
Nederländerna 19 juli 2003 √ Avslutad
Österrike 19 juli 2003 √ Avslutad
Polen 1 maj 2004 √ Avslutad Avslutad
Portugal 19 juli 2003 √ Avslutad
Rumänien 1 januari 2007 √ Avslutad
Slovenien 1 maj 2004 √ Pågår
Slovakien 1 maj 2004 √ Avslutad Pågår
Finland 19 juli 2003 √ Avslutad
Sverige 19 juli 2003 √ Avslutad
Storbritannien 19 juli 2003 √ Avslutad Avslutad
1 Information från december 2015.
Anm.:  Endast i Tjeckien och Slovakien handlar överträdelseförfarandena specifikt om romer.
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
28 Iakttagelser 
Vägledning från kommissionen och fördjupat samarbete med Europarådet
38 
Parallellt med dessa stora initiativ har kommissionen utfärdat många policyväg -
ledningar om hur medel för integrering av romer ska användas. Här ingår bland 
annat tematiska vägledningar om romer och marginaliserade befolkningsgrup -
per, dokument om det tematiska förhandsvillkoret om integrering av marginalise -
rade romska befolkningsgrupper och ett vägledningsdokument till medlemssta -
terna om hur EU:s struktur- och investeringsfonder ska användas för att bekämpa 
utbildningsmässig och geografisk segregering.
39 
Dessutom utfärdade kommissionen 2014  en europeisk uppförandekod för 
partnerskap där det föreskrivs att medlemsstaterna ska se till att organisationer 
i det civila samhället medverkar i partnerskapsöverenskommelser och att de 
deltar aktivt vid utformningen och genomförandet av program som får stöd från 
ESI-fonderna31.
40 
För att arbetet med integreringen av romer ska bli mer verkningsfullt samarbetar 
kommissionen sedan 2011 också närmare med Europarådet som är en organisa -
tion med stor erfarenhet på området (se punkt 13). Framför allt har kommissionen 
deltagit i möten som anordnats av Europarådets sekretariat och i några gemen -
samma program med Europarådet (Romact32 och Romed33).
Framsteg på medlemsstatsnivå: nationella strategier för 
integrering av romer har antagits men några brister kvarstår
41 
Medlemsstaterna ombads 2011 att utarbeta nationella strategier för integre -
ring av romer för perioden 2011–2020 eller, om det redan fanns en strategi, att 
anpassa den för att uppnå EU:s mål för integrering av romer. Strategierna skulle 
ange målinriktade insatser och information om finansieringen (från nationella 
källor, EU-källor eller andra källor) för att de skulle kunna omsättas i praktiken. De 
skulle också föreslå lösningar för hur man skulle undanröja de nuvarande hindren 
för ett mer verkningsfullt utnyttjande av EU-medlen och lägga grunden för en 
effektiv övervakningsmekanism för att se till att ramen leder till konkreta resultat 
som gagnar romerna.31 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 240/2014 av 
den 7 januari 2014 om den 
europeiska uppförandekoden 
för partnerskap inom ramen 
för de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna 
(EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).
32 Syftet med Romact är att 
förbättra de lokala myndig -
heternas lyhördhet och 
ansvarighet, särskilt hos valda 
tjänstemän och högre tjänste  - 
män, inför marginaliserade 
romska befolkningsgrupper. 
Programmet är inriktat på att 
skapa långsiktiga politiska 
åtaganden som ska leda till 
hållbara planer och åtgärder 
för integrering av romer (se 
även http://coe-romact.org/ ).
33 Romed består av två faser. 
Den första fasen har handlat 
om att leda ett initiativ för att 
utbilda rådgivare som ska 
tillhandahålla kvalitativ 
rådgivning mellan romska 
befolkningsgrupper och 
lokala myndigheter. Sedan 
programmet inleddes 2011 
har över 1 300 rådgivare 
utbildats i 22 länder. Den 
andra fasen, som inleddes 
2013, är inriktad på det lokala 
sammanhanget och då särskilt 
på hur rådgivning kan 
stimulera romska befolknings - 
grupper att delta för att få 
ökad demokratisk styrning för 
alla i utvalda kommuner i elva 
länder som är medlemmar av 
Europarådet (se även http://
romed.coe-romact.org/ ).
29 Iakttagelser 
42 
När det gäller de nationella strategierna för integrering av romer har vi gjort 
följande:
– Undersökt det specifika innehållet i de nationella strategierna för integrering 
av romer i de besökta medlemsstaterna.
– Kontrollerat om man hade identifierat de berörda parterna för genomföran -
det av de nationella strategierna för romer och vilken roll som de nationella 
kontaktpunkterna för romer hade i sammanhanget.
– Bedömt arrangemangen för övervakning av genomförandet av dem.
– Granskat hur kommissionen bedömde medlemsstaternas rapporter om ge -
nomförandet av sina nationella strategier för integrering av romer.
Nationella strategier för integrering av romer
Alla besökta medlemsstater hade antagit nationella strategier för 
integrering av romer
43 
Efter det att kommissionen hade utfärdat sitt meddelande där medlemsstaterna 
ombads anta en nationell strategi för integrering av romer gjorde alla medlems -
stater34 det. Några medlemsstater valde att utforma en integrerad uppsättning 
policyåtgärder för integrering av romer, vilket vi ansåg motsvarade en nationell 
strategi för integrering av romer. De nationella strategierna för integrering av 
romer åtföljdes av handlingsplaner i alla fyra besökta medlemsstaterna. Alla 
inrättade också en nationell kontaktpunkt för romer.
44 
Kommissionen krävde inte att antidiskriminering skulle ingå i de centrala prio -
riterade områdena i den nationella strategin för integrering av romer. De na -
tionella strategierna för integrering av romer i Bulgarien, Ungern35 och Spanien 
omfattade emellertid mer än de fyra obligatoriska huvudområdena utbildning, 
sysselsättning, hälsovård och bostäder och hade ett kapitel som särskilt handlade 
om antidiskriminering. Rumäniens nationella strategi för integrering av romer 
nämnde också antidiskriminering, men bara indirekt i resonemanget kring de 
fyra obligatoriska huvudområdena. Av de fyra utvalda medlemsstaterna hade 
endast Bulgarien och Ungern fastställt målvärden som gällde antidiskriminering.34 Utom Malta som uppger att 
landet inte har någon romsk 
befolkning.
35 Nationell strategi för social 
integration – extrem 
fattigdom, barnfattigdom och 
romer – eftersom Ungerns 
strategi inte bara gällde romer. 
För tydlighetens skull kommer 
den fortsättningsvis att 
hänvisas till som nationell 
strategi för integrering av 
romer.
30 Iakttagelser 
45 
Tre av de fyra nationella strategierna för integrering av romer hade mål som gäll -
de utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostäder. Den fjärde strategin, Ung -
erns, innehöll allmänna mål men utan tillhörande kvantifierade målvärden, och 
alla mål var inte särskilt inriktade på romer, till exempel när det gällde bostäder. 
Strategin innehöll relevant information om situationen för den romska befolk -
ningen i Ungern, men informationen användes inte för att formulera specifika 
indikatorer eller utgångsvärden som gällde romerna i den nationella strategin för 
romer. Den nationella strategin för integrering av romer i Rumänien hade endast 
utgångsvärden för vissa indikatorer. Det var därför svårt att utvärdera de resultat 
som uppnåddes genom de nationella strategierna eftersom utgångsläget inte var 
känt.
Alla nationella strategier för integrering av romer hänvisar till de tio 
gemensamma grundläggande principerna för integrering av romer
46 
Alla strategier hänvisade antingen direkt (Bulgarien, Ungern och Spanien) eller 
indirekt (Rumänien) till de tio gemensamma grundläggande principerna för in -
tegrering av romer (se punkt 23 och figur 2 ). Vi konstaterade dock att medlems -
staterna inte alltid hade tillämpat dessa tio principer när de själva utformade sina 
strategier:
 ο Spanien och Bulgarien lämnade oss skriftliga bevis på att organisationer i det 
civila samhället hade rådfrågats och att de nationella myndigheterna hade 
gett feedback på de icke-statliga organisationernas bidrag.
 ο Rumänien och Ungern hade endast delvis respekterat princip nio, om civil -
samhällets medverkan, och princip tio, om romernas aktiva medverkan i det 
politiska beslutsfattandet.
– I Rumänien genomfördes en samrådsprocess innan den nationella strate -
gin för integrering av romer antogs och det anordnades flera möten, men 
organisationerna i det civila samhället ifrågasatte insynen och antalet 
möten. De uppgav också att de inte hade informerats om hur deras 
bidrag hade beaktats. Vi fann inga bevis på om och hur de rumänska 
myndigheterna tog hänsyn till de icke-statliga organisationernas bidrag.
– I Ungern fanns det få bevis på hur samrådsprocessen om den nationella 
strategin för integrering av romer hade genomförts, och den uppdatera -
de versionen av strategin innehöll ingen information om huruvida eller 
hur kommentarerna från de olika berörda parterna hade beaktats. Det 
hade inte varit något samråd om handlingsplanen. Dessutom hade två 
organisationer i det civila samhället utsetts för att genomföra de viktigas -
te åtgärderna i den nationella strategin parallellt med offentliga myn -
digheter. Detta ledde till att andra organisationer i det civila samhället 
trängdes undan.
31 Iakttagelser 
De nationella strategierna för integrering av romer anger inte specifikt 
hur mycket ekonomiskt stöd som finns tillgängligt i medlemsstaterna för 
åtgärder för integrering av romer
47 
Vår analys visade att de nationella strategierna för integrering av romer i Bulga -
rien, Ungern och Spanien saknade information om de ekonomiska anslagen till 
åtgärder för romer, oavsett om de kom från den nationella budgeten eller från de 
operativa program som medfinansierades från EU-budgeten inom Eruf eller ESF. 
I Bulgarien angav man i den nationella strategin att EU-medlen var den största 
finansieringskällan för projekt som genomförde den nationella strategin. Endast 
Rumänien hade en budget, men den var inkonsekvent på några punkter: i den 
nationella strategin angavs inte Eruf som en finansieringskälla trots att den hade 
varit det sedan Eruf ändrades 2010, innan den nationella strategin för integrering 
av romer ens hade antagits36. När det saknas information om vilka ekonomiska 
resurser som finns tillgängliga för integreringen av romer är det svårt att bedöma 
om medlemsstaternas strategier var realistiska när de började genomföras.
Fördelning av ansvaret för genomförandet av de nationella 
strategierna för integrering av romer: de nationella 
kontaktpunkternas roll
48 
Alla medlemsstater som ingick i vår analys hade inrättat nationella kontakt -
punkter för romer och fastställt deras ansvar i enlighet med kraven i kommissi -
onens meddelande från 2011. De nationella kontaktpunkterna ansvarar för att 
samordna utvecklingen och genomförandet av de nationella strategierna för 
integrering av romer. De övervakar de framsteg som görs inom ramen för de 
nationella strategierna för integrering av romer och delar denna information 
med kommissionen37. Kontaktpunkterna har dock begränsade befogenheter. När 
nationella ministerier fick det operativa ansvaret innebar det att kontaktpunk -
terna i de utvalda medlemsstaterna inte hade några befogenheter på områdena 
sysselsättning, utbildning, bostäder och hälsovård. Kontaktpunkterna hade inte 
heller befogenhet att besluta hur de ekonomiska resurserna skulle fördelas till 
integrationsprogram.
49 
Storleken, strukturen och ansvaret varierade kraftigt när det gäller de nio utvalda 
nationella kontaktpunkterna för romer. Flera kontaktpunkter fanns redan under 
ett annat namn innan kommissionen införde principen om nationella kontakt -
punkter för romer. Några fick då ytterligare ansvar utan att få ytterligare resur -
ser38. Den nationella kontaktpunkten för romer i Bulgarien hade inte tillräcklig 
kapacitet, vilket beskrivs i punkt 50.36 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1080/2006 av den 5 juli 
2006 om Europeiska regionala 
utvecklingsfonden samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1783/1999 (EGT L 210, 
31.7.2006, s. 1).
37 KOM(2011) 173 slutlig, s. 9.
38 Till exempel medgav kontakt-  
punkten i Spanien i års -
rapporten 2014 till kommiss -
ionen att man måste anslå 
mer resurser till den nationella 
kontaktpunkten för att säker  - 
ställa att den nationella 
strategin för integrering av 
romer genomfördes på ett 
lämpligt sätt.
32 Iakttagelser 
50 
Vi identifierade två brister som gällde fördelning av ansvaret för genomförandet 
av den nationella strategin för integrering av romer. För det första konstaterade 
vi att samarbetet var dåligt i Rumänien och Spanien. För det andra konstaterade 
vi att det rådde obalans mellan ansvar och resurser i Bulgarien och Spanien:
– I Rumänien såg vi att det dåliga samarbetet mellan den nationella byrån för 
romer och olika ministerier när det gällde att tillhandahålla uppgifter innebar 
att den nationella strategin inte kunde övervakas ordentligt. Också i Spanien 
såg vi att de befintliga samordningsorganen (såsom gruppen för tekniskt 
samarbete) inte var ändamålsenliga när det gällde att tillhandahålla tillförlit -
liga uppgifter och samordna politiken, vilket visar att det krävs bättre sam -
ordning för att säkerställa att den nationella strategin genomförs ordentligt. 
Båda dessa exempel på dålig samordning hindrade insamlingen av tillför -
litliga uppgifter och gjorde det svårare att övervaka genomförandet av den 
nationella strategin för integrering av romer.
– I Bulgarien fick den nationella kontaktpunkten för romer få befogenheter 
och små resurser trots att den var ett av de huvudorgan som ansvarade för 
att genomföra och övervaka den nationella strategin. Flera ideella organisa -
tioner i Bulgarien påpekade att det saknades politisk vilja39. Den nationella 
kontaktpunkten för romer i Spanien rapporterade ett liknande problem i sin 
lägesrapport 2014.
Brister i övervakningen av hur de nationella strategierna för 
integrering av romer utvecklades
51 
Vi konstaterade att övervakningen och bedömningen av hur de nationella stra -
tegierna utvecklades var en stor utmaning för alla besökta medlemsstaterna (se 
även punkt 74):
– Bulgarien hade inga särskilda förfaranden för övervakning och ansvarsut -
krävande i sin nationella strategi för integrering av romer. Alla åtgärder hade 
inte heller kvantifierbara mål.
– Ungern hade visserligen utarbetat ett system med indikatorer för övervak -
ningen av program, men uppgifterna i systemet hade inte uppdaterats sedan 
2012.
– I Rumänien försämrades övervakningsprocessen väsentligt av att det sakna -
des information om indikatorerna i den nationella strategin för integrering 
av romer och av bristen på strukturerade finansiella uppgifter om genom -
förandet. I övervakningsrapporterna nämndes inte de uppsatta målen eller 
i vilken utsträckning de hade uppnåtts, vilket gjorde det svårt att bedöma 
hur verkningsfullt de hade genomförts.
– I Spaniens handlingsplan för 2014–2016 beskrevs endast åtgärderna för 2014. 
Åtgärder för 2015 utformades inte förrän i mitten av 2015, vilket hindrade 
planeringsprocessen för det året.39 Övervakningsrapport från 
organisationer i det civila 
samhället om genomförandet 
av den nationella strategin för 
romer och en tioårig handlings-  
plan för Bulgarien, s. 9.
33 Iakttagelser 
Kommissionens bedömning av genomförandet av de nationella 
strategierna för integrering av romer
52 
Europeiska kommissionen bedömde de nationella strategierna och identifierade 
bristerna i dem, och i maj 2012 offentliggjorde den sina slutsatser i ett medde -
lande (Nationella strategier för integreringen av romer: ett första steg i genom -
förandet av EU-ramen). Kommissionen började 2013 göra en årlig bedömning 
av hur väl de nationella strategierna för integrering av romer genomfördes. Den 
årliga bedömningen innehåller närmare uppgifter om övergripande brister som 
behöver åtgärdas. De viktigaste slutsatserna i de senaste årens bedömningar 
har handlat om att de nödvändiga förutsättningarna för att kunna genomföra 
strategierna på ett framgångsrikt sätt ännu inte var på plats, vilket gjorde att 
genomförandet av strategierna gick långsamt. Framför allt saknades följande: 
konkreta mål och tillhörande åtgärder för att motverka segregering av romska 
barn i utbildningssystemet, en tydligare tidsram för genomförande och tydliga -
re ekonomiska anslag samt åtgärder för att bekämpa diskriminering och rasism 
riktad mot romer.
53 
Medlemsstaterna har sedan dess gjort vissa framsteg i genomförandet av sina 
nationella strategier. Men kommissionens rapport 2015 visade att vissa brister 
som hade funnits sedan åtminstone 2012 fortfarande inte hade åtgärdats 2014: 
vissa nödvändiga förutsättningar för att strategierna ska kunna genomföras på 
ett framgångsrikt sätt var ännu inte på plats. Detta bekräftade våra iakttagelser 
i de fyra utvalda medlemsstaterna.
54 
Till exempel anges målet att motverka segregering av romska barn i utbildnings -
systemet i strategierna, men det var svårt att uppnå eftersom man inte hade 
tillräckligt många åtgärder och mål. När sådana åtgärder fanns var tidsramen för 
genomförandet oklar, liksom budgetarrangemangen. Dessa brister har sinkat 
genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer. I lägesrap -
porten om Bulgarien nämndes också bristen på politisk vilja och behovet av att 
förbättra åtgärderna mot diskriminering.
55 
Sådana här brister, särskilt problemet med segregation i skolorna, har nämnts 
i de landsspecifika rekommendationer som har utfärdats till flera medlemsstater. 
Kommissionen har till och med inlett överträdelseförfaranden mot Tjeckien och 
Slovakien på grund av detta (se punkt 37).
34 Iakttagelser 
56 
När programperioden 2014–2020 inleddes kontrollerade kommissionen om dessa 
frågor hade behandlats i partnerskapsöverenskommelserna. Kommissionen har 
utnyttjat sin roll som rådgivare vid mötena i kommittén för övervakning av de 
operativa program för programperioden 2014–2020 som vi bedömde för att på -
minna om hur viktiga de landsspecifika rekommendationerna om romer är för de 
berörda operativa programmen.
Åtgärder för integrering av romer uppmärksammas 
mer under programperioden 2014–2020 än under 
2007–2013 inom sammanhållningspolitiken
57 
Vi analyserade om integrering av romer nämndes tydligt i den sammanhållnings -
politiska ramen för 2007–2013. Vi kontrollerade också hur de medlemsstater 
som fick medfinansiering från Eruf och ESF till initiativ för integrering av romer 
säkerställde att de insatser som utformades på EU-nivå infördes i de relevanta 
nationella strategierna och operativa programmen.
58 
När det gäller programperioden 2014–2020 bedömde vi om integrering av romer 
nämndes tydligt i den rättsliga ramen för ESI-fonderna och om kommissionen 
åtgärdade de brister som hade konstaterats under programperioden 2007–2013. 
För båda perioderna bedömde vi om kommissionen och medlemsstaterna hade 
infört ett ändamålsenligt övervakningssystem när det gällde integrering av 
romer.
35 Iakttagelser 
Trots att integrering av romer inte nämndes i den rättsliga 
ramen för 2007–2013 hänvisade de utvalda medlemsstaterna 
till integrering av romer i sina operativa program
De operativa program för 2007–2013 som vi granskade nämnde 
integrering av romer i allmänna ordalag
59 
När den sammanhållningspolitiska ramen för programperioden 2007–2013 utfor -
mades hade integrering av romer ännu inte identifierats som en specifik priorite -
ring på EU-nivå. Ordet romer förekom över huvud taget inte i förordningarna för 
2007–2013. Trots det hade alla fyra besökta medlemsstaterna minst en regional 
eller nationell strategi för integrering av romer eller ett motsvarande program. 
Alla tog upp romernas integrering i åtminstone några av sina operativa program 
på det sätt som beskrivs i  tabell 4 .Tabell 4Hänvisning till integrering av romer i operativa program inom Eruf för 
programperioden 2007–2013
Särskild målgrupp Specifika indikatorerHänvisning till den romska befolkningsgruppen
i åtgärder riktade till 
sårbara grupperi åtgärder för att hjälpa 
de minst utvecklade 
områdena
Bulgarien X X X
Spanien X X
Ungern X X X
Rumänien X X
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
60 
Trots att Eruf-förordningen ändrades 2010 medfinansierades merparten av de 
åtgärder i vårt urval som gällde marginaliserade romer inom ESF (se punkt 30). 
En stor andel (sju av 17) var sysselsättningsrelaterade åtgärder (se tabell 5 ). Detta 
kan förklaras av att artikel 162 i EUF-fördraget innebär att ESF-projekt och ESF-  
åtgärder ska ha en koppling till sysselsättning. Å andra sidan är finansiering av åt -
gärder för social integration tillåten och uppmuntras till och med enligt ESF-för -
ordningen. Det ger inte myndigheterna rättslig säkerhet om att ESF-medel får 
användas till åtgärder för social integration oavsett om det finns en koppling till 
sysselsättning eller ej.
36 Iakttagelser Tabell 5De granskade projektens insatsområden
BulgarienESF Eruf
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Utbildning √
Sysselsättning √
Hälsa √
Social integration √
Social infrastruktur √
UngernESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Utbildning √
Sysselsättning √ √
Hälsa
Social integration √ √
Social infrastruktur
RumänienESF Eruf
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Utbildning √
Sysselsättning √
Hälsa √
Social integration √
Social infrastruktur √
SpanienESF (operativt program för kampen 
mot diskriminering)ESF (operativt program för 
Andalusien)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Utbildning √
Sysselsättning √ √ √
Hälsa
Social integration
Social infrastruktur
Anm.:  Det genomfördes relevanta Eruf-finansierade projekt som gällde social infrastruktur i Ungern, men de valdes inte ut för revision eftersom 
de inte hade avslutats 2013.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
37 Iakttagelser 
Otydliga hänvisningar till strategier för integrering av romer 
och begränsat antal indikatorer som specifikt avsåg romer i de 
operativa programmen inom Eruf och ESF 2007–2013
61 
Endast ett av de sju operativa program inom Eruf och ESF 2007–2013 som vi 
granskade hänvisade uttryckligen till de nationella strategierna för integrering av 
romer, och tre operativa program hade indikatorer specifikt för romer:
– Det operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser (Posdru) 
i Rumänien hänvisade uttryckligen till den strategi för integrering av ro -
mer som fanns när det operativa programmet trädde i kraft. Att genomföra 
integreringsstrategin var ett av det operativa programmets uttalade mål. 
Även om det operativa programmet inte var specifikt inriktat på den romska 
befolkningsgruppen fanns det en outputindikator och en resultatindikator 
som specifikt gällde romer.
– Det operativa program inom ESF i Bulgarien som vi valde ut hade också indi -
katorer för output och resultat som gällde romer för några åtgärder.
– Det operativa program i Ungern som vi valde ut hade en indikator specifikt 
för romer som inte var direkt kopplad till en särskild åtgärd.
De återstående fyra utvalda operativa programmen hade inga indikatorer som speci -
fikt avsåg romer.
Ingen information om det ekonomiska stödet till integrering av 
romer i de operativa program under 2007–2013 som vi granskade
62 
ESF-finansieringen tillhandahölls i enlighet med prioriterade teman, det vill säga 
de mål som ESF skulle bidra till. Initiativ för integrering av romer bidrog sanno -
likt mest till målen för ESF:s prioriterade teman om social integration40. Under 
programperioden på sju år anslogs inledningsvis 11,5  miljarder  euro (i EU-medel 
och nationella medel) till åtgärder för social integration i operativa program inom 
ESF med särskilda insatsområden som gällde social integration. Det fanns dock 
ingen ekonomisk information om hur stor andel av finansieringen som gick till in -
tegrering av marginaliserade romska befolkningsgrupper. Initiativ för integrering 
av romer kunde också få finansiering under andra, mer allmänna, prioriterade 
teman, till exempel de som handlade om utbildning och sysselsättning.40 Ökad anpassningsförmåga 
hos arbetstagare, företag och 
entreprenörer, förbättrat 
tillträde till arbetsmarknaden 
och ökad varaktighet, 
förbättrad social integration 
för mindre gynnade personer 
och ökat humankapital.
38 Iakttagelser 
63 
Eruf-finansiering tillhandahölls också i enlighet med andra prioriterade teman 
där det mest relevanta för integrering av romer var ”social infrastruktur”41. Totalt 
anslogs 18,6  miljarder  euro inom detta prioriterade tema. Anslagen gavs oftast 
i form av allmänt stöd som inte riktades till någon särskild grupp, vilket förklaras 
i ruta 4 .
Allmänt och riktat stöd: kompletterande tillvägagångssätt för integrering av romer
Allmänt stöd avser politik som riktas till allmänheten, och det görs ingen skillnad på mottagarna utifrån ras, 
etniskt ursprung eller andra irrelevanta faktorer.
Riktat stöd avser politik som riktas uttryckligen men inte nödvändigtvis uteslutande till en eller flera specifika 
målgrupper, som en specifik minoritetsgrupp.
Erfarenheten har visat att sannolikheten för att integrationen av romer i samhället ska lyckas är högre om 
de också kan få stöd från andra allmänna initiativ som inte uteslutande riktas till dem. Det finns ingen 
unik modell för hur det ska hanteras; man måste skräddarsy ett tillvägagångssätt som tar hänsyn till lokala 
omständigheter42.
42 How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions  (hur integrering av romer kan införas i alla allmänna program, 
projekt och insatser), Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion  (öka policylärandet om integrering av romer), Europeiska socialfondens (ESF) 
utbildningsnätverk.Ruta 4
64 
Innan Eruf-förordningen ändrades 2010 kunde Eruf inte tillhandahålla stöd riktat 
till specifika grupper utom i de medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 
2004 eller senare, och under vissa omständigheter. Efter ändringen har totalt 
80 miljoner euro anslagits till integrerade bostadsprojekt riktade till marginalise -
rade befolkningsgrupper, däribland romer, i åtta medlemsstater43.
65 
Vår analys visade också att många medlemsstater inte samlade in uppgifter om 
etnicitet och därför kunde de inte fastställa storleken på den romska befolknings -
gruppen i ett givet geografiskt område och bedöma de särskilda svårigheter som 
denna grupp ställs inför. Det kan ha bidragit till svårigheterna att fastställa hur 
stor finansiering som krävs för integreringen av romer.41 Här ingår följande investerings-  
kategorier: utbildning, hälsa, 
barnomsorg, bostäder och 
annan social infrastruktur.
43 Bulgarien, Tjeckien, Grekland, 
Frankrike, Italien, Ungern, 
Rumänien och Slovakien.
39 Iakttagelser 
Större fokus på EU-nivå på frågor som gäller romer 
återspeglades i ramen för ESI-fonderna för 2014–2020
Bättre överensstämmelse mellan det ekonomiska stödet från 
ESI-fonderna och Europa 2020-strategin och kommissionens 
landsspecifika rekommendationer
66 
I förordningarna om ESI-fonderna44 (det vill säga förordningen om gemensamma 
bestämmelser, Eruf-förordningen och ESF-förordningen) föreskrivs att ESI-fonder -
na ska tillhandahålla stöd som är förenligt med Europa 2020-strategin för smart 
och hållbar tillväxt för alla och med relevanta landsspecifika rekommendationer.
67 
I partnerskapsöverenskommelserna för tre av de fyra besökta medlemsstaterna 
(Bulgarien, Ungern och Rumänien) nämndes de landsspecifika rekommendatio -
ner om romer som hade utfärdats sedan 2012. Samma sak gällde för Slovakien. 
Ingen sådan landsspecifik rekommendation hade utfärdats för Spanien.
68 
De landsspecifika rekommendationerna om integrering av romer har främst 
handlat om utbildning (se även punkt 36 och tabell 2 ). När de operativa pro -
grammen höll på att utarbetas uppmanade kommissionen de medlemsstater 
som hade fått en landsspecifik rekommendation om detta att använda EU-medel 
för att reformera sin allmänna utbildningspolitik och se till att romer fick lika 
tillgång till utbildningssystemet. I Ungern var dock de åtgärder i det operativa 
programmet för desegregering av utbildningssystemet under programperioden 
2014–2020 som vi granskade inte tillräckligt detaljerade. Vi tvivlar därför på att 
Ungern kommer att lyckas motverka den segregation som fortfarande råder 
inom landets utbildningssystem med hjälp av ESI-fonderna (se ruta 5 ).44 Artikel 4.1 i alla tre 
förordningarna.
40 Iakttagelser 
Särskild investeringsprioritet för marginaliserade 
befolkningsgrupper (som romer) i tolv medlemsstater
69 
Ramen för ESI-fonderna för 2014–2020 lägger också större vikt vid att säkerställa 
att målen för de operativa program som medfinansieras av ESI-fonderna över -
ensstämmer med EU:s prioriteringar. Den har en särskild investeringsprioritering 
för operativa program inom ESF där romerna uttryckligen nämns. Denna inve -
steringsprioritering (IP 9 ii, ”integrering av marginaliserade grupper, exempelvis 
romer”) knyter samman de politiska prioriteringar som återspeglas i de landsspe -
cifika rekommendationerna och EU:s finansieringsprioriteringar, och den är även 
ett sätt att öronmärka medel för detta syfte.
70 
Ett av förhandsvillkoren45, det vill säga de kriterier som fastställs för medfinan -
siering, hänvisar dessutom specifikt till den investeringsprioriteringen, vilket 
säkerställer att den uppmärksammas tillräckligt i de operativa programmen. För -
handsvillkoret vid integrering av romer för IP 9 ii är ”[…] att det finns en nationell 
strategisk ram för inkludering av romer”.Inga åtgärder för desegregering på utbildningsområdet inom ramen för ESI-
fonderna i Ungern
Ungerns operativa program 2007–2013 för social förnyelse, där den tredje prioriteringen gällde utbildning, 
hade antalet aktiva lokala program för desegregering av utbildning som en indikator. Uttrycket desegregering 
var en indirekt hänvisning till målgruppen romer. Indikatorn var inriktad på missgynnade regioner och områ -
den och hade ett målvärde på 100 genomförda program till 2013 (utgångsvärdet för 2007 var två).
Denna indikator fanns dock inte med i den senast ändrade versionen av det operativa programmet. Den mät -
tes följaktligen inte och kommer inte heller att mätas när programperioden är slut. Det finns inte heller någon 
närmare beskrivning av vilka åtgärder för desegregation inom utbildningssystemet som Ungern tänker ge -
nomföra under programperioden 2014–2020. Detta visar på bristande engagemang när det gäller att åtgärda 
problemet med segregation inom utbildningssystemet med hjälp av strukturfonderna.Ruta 5
45 Artikel 2.33 i förordning (EU) 
nr 1303/2013: ”relevant 
förhandsvillkor: en konkret 
och på förhand exakt 
definierad avgörande faktor 
som är en nödvändig 
förutsättning för och har ett 
direkt och verkligt samband 
med och en direkt inverkan på 
det faktiska och effektiva 
uppnåendet av ett specifikt 
mål för en investerings -
prioritering eller en unions -
prioritering” (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 320).
41 Iakttagelser 
71 
Alla fem medlemsstater (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rumänien och Slovakien) 
som hade fått landsspecifika rekommendationer om integrering av romer hade 
med IP 9 ii i minst ett av sina operativa program för 2014–2020 (se tabell 6 ). De 
fem medlemsstaterna hade tidigare haft med förslag i sina partnerskapsöverens -
kommelser på hur EU-medel skulle kunna användas för att främja integrering av 
romer.
72 
Sju andra medlemsstater (Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Österrike 
och Polen) hade också med IP 9 ii i minst ett operativt program. Tolv medlems -
stater som tillsammans hyser över 90 % av EU:s uppskattade romska befolkning 
hade alltså med IP 9 ii i minst ett operativt program. Som framgår av tabell 6  har 
1,5 miljarder euro anslagits till IP 9 ii för programperioden 2014–2020. Tabell 6Belopp som ställts till medlemsstaternas förfogande enligt investeringsprioritering 
9 ii ”integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer” under 
programperioden 2014–2020
MedlemsstatBelopp  
(miljoner euro)Andel av medlemsstatens totala 
ESF-finansieringAndel av den totala 
finansieringen inom IP 9 ii
Ungern1470    10,0 %
85 %Rumänien1372    7, 8  %
Tjeckien1200    5,8 %
Bulgarien1143    9,4 %
Slovakien199    4,6 %
Grekland 73    2,0 %
15 %Italien 71    0,7 %
Spanien 48    0,6 %
Polen 19    0,1 %
Belgien 10    1,0 %
Frankrike 8    0,1 %
Österrike 4    0,9 %
Totalt 1 518 ej tillämpligt 100 %
1 Medlemsstater som har fått landsspecifika rekommendationer som gäller romer.
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
42 Iakttagelser 
73 
Men i dessa medlemsstater ingick inte IP 9 ii i alla operativa program som om -
fattade geografiska områden med en stor romsk befolkning, och det fanns inte 
heller några indikatorer som gällde IP 9 ii. Samma sak gällde för några operativa 
program som hade anslagit stora belopp till de områden som är viktigast när det 
gäller integrering av romer. Två exempel på det är det regionala operativa pro -
grammet för Andalusien, där närmare 50 % av Spaniens romer bor, och det ope -
rativa programmet för ekonomisk utveckling och innovation inom ESF i Ungern 
inom vilket många åtgärder som ökar anställbarheten kommer att genomföras.
74 
När granskningen gjordes hade fyra medlemsstater (Bulgarien, Tjeckien, Grek -
land och Slovakien) endast delvis uppfyllt de förhandsvillkor för IP 9 ii som 
angavs i förordningen om gemensamma bestämmelser, främst för att de saknade 
lämpliga övervakningsverktyg eller metoder för att genomföra sina nationella 
strategier för integrering av romer (se punkt 51). Kroatien, Italien, Ungern och Slo -
vakien hade inte uppfyllt det allmänna förhandsvillkoret om antidiskriminering. 
Alla medlemsstaterna lämnade senare in handlingsplaner till kommissionen där 
de förklarade hur de avsåg att uppfylla förhandsvillkoren. Kommissionen bedöm -
de därefter innehållet i handlingsplanerna. Av den lämnade informationen drog 
kommissionen slutsatsen att Ungern hade uppfyllt kriteriet om antidiskrimine -
ring och att Slovakien hade uppfyllt det allmänna förhandsvillkoret om IP 9 ii 
baserat på den handlingsplan som de lämnade in.
75 
Även om IP 9 ii är en användbar innovation förvaltas ESI-fonderna för närvarande 
på ett sätt som bortser från medlemsstaternas olikheter när det gäller romernas 
aktuella situation. ESI-fonderna fördelas mellan medlemsstaterna enligt indika -
torer som inte är specifikt relaterade till den romska befolkningsgruppen, som 
total befolkning, arbetslöshet eller BNP . Vi anser att dessa indikatorer inte är det 
lämpligaste sättet att fastställa hur stor EU-finansiering som varje medlemsstat 
ska få till integrering av romer.
43 Iakttagelser 
Alla fyra besökta medlemsstaterna använder en integrerad metod 
för att tillhandahålla ekonomiskt stöd för integration av romer
76 
Med en integrerad metod uppmuntras användningen av ESI-fonder till integra -
tion av romer. Alla fyra utvalda medlemsstater hade använt en integrerad me -
tod – som innebär att flera olika områden behandlas samtidigt46 – i minst ett av 
sina operativa program som fick bidrag från en eller flera fonder47. Rumänien var 
i detta avseende ett gott exempel (se ruta 6 ). I Spanien däremot hade det regio -
nala operativa programmet för Andalusien inga arrangemang för att definiera en 
integrerad metod och den möjligheten gick därmed förlorad.
Ett bra exempel på en integrerad metod – en gemensam urvalskommitté 
i Rumänien
För att utnyttja strukturfonderna bättre tillämpade Rumänien en integrerad metod i två operativa program 
(EFS:s operativa program om humankapital och det regionala operativa programmet inom Eruf). Det ena 
operativa programmet medfinansierades av Eruf och det andra av ESF. Båda programmen gällde samma 
insatsområde. Rumänien inrättade också en gemensam urvalskommitté där förvaltningsmyndigheterna för de 
två operativa programmen var representerade, liksom tre andra gemensamma organ, däribland den nationel -
la kontaktpunkten för romer och det nationella antidiskrimineringsrådet. Man utlyste gemensamma ansök -
ningsomgångar, med samma stödvillkor och inom samma åtgärdsområde, för båda operativa programmen. 
De operativa programmen tillhandahöll också kompletterande medfinansiering (det vill säga när Eruf och ESF 
används till olika projektverksamheter som utförs parallellt eller efter varandra).Ruta 6
Finansiering till åtgärder mot diskriminering
77 
I artikel 8 i ESF-förordningen anges att medlemsstaterna ska använda ESF för 
att stödja initiativ som har som specifikt mål att bekämpa diskriminering. ESF:s 
investeringsprioritering 9 iii ”åtgärder mot all slags diskriminering och främjande 
av lika möjligheter” (IP 9 iii) används för att ge stöd till sådana initiativ.
78 
Elva medlemsstater tog med IP 9 iii i minst ett av sina operativa program för 
programperioden 2014–2020. Totalt anslogs 414 miljoner euro under IP 9 iii 
(se  tabell 7 ).46 För integrering av romer är de 
aktuella områdena bostäder, 
utbildning, hälsa, sociala 
frågor, sysselsättning och 
säkerhet samt desegre -
gerande åtgärder.
47 Ungern.
44 Iakttagelser 
79 
Av de fyra medlemsstater som vi granskade hade Spanien med IP 9 iii i sju av sina 
operativa program. Tjeckien och Slovakien, som båda var föremål för överträdel -
seförfaranden på grund av segregeringen av romska elever i utbildningssystemet 
(se punkt 37), hade båda med IP 9 iii i ett operativt program. Bulgarien, Ungern 
och Rumänien hade inte tagit med IP 9 iii i något operativt program. Här har man 
inte tagit tillvara på möjligheten att stödja anti-diskrimineringsåtgärder som 
skulle kunna integreras med åtgärder inom IP 9 ii och på så sätt öka utsikterna för 
att initiativen för integrering av romer blir ändamålsenligare eftersom avsakna -
den av anti-diskrimineringsåtgärder anses vara en av de främsta orsakerna till att 
åtgärder för integrering av romer kan misslyckas. Tabell 7Anslag under IP 9 iii ”åtgärder mot all slags diskriminering och främjande av lika 
möjligheter” per medlemsstat
MedlemsstatBelopp  
(miljoner euro)Andel av medlemsstatens totala 
ESF-finansieringAndel av den totala 
finansieringen inom IP 9 iii
Spanien  145   1,9 %
91 %Grekland  99   2,7 %
Portugal  51   0,7 %
Slovakien1 40   1,8 %
Tjeckien1 22   0,6 %
Polen  19   0,1 %
Cypern  14   10,8 %
9 %Irland  11   2,0 %
Frankrike  8   0,1 %
Belgien  4   0,4 %
Tyskland  1   0,0 %
Totalt 414 ej tillämpligt 100 %
1 Medlemsstater som har fått landsspecifika rekommendationer som gäller romer.
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
45 Iakttagelser 
Stora finansieringsbelopp har gått till åtgärder för utbildning, 
sysselsättning och social integration
80 
Med ramen för ESI-fonderna öronmärks också stora belopp till allmänna åtgärder 
för social integration; erfarenheten visar att de är ett avgörande verktyg för en 
lyckad integrering av romer, vilket den omtalade spanska modellen för integre -
ring av romer bevisar48. Enligt information som kommissionen offentliggjorde 
i februari 2016 har 100 miljarder euro av Eruf- och ESF-medel anslagits till åtgär -
der för utbildning, sysselsättning och social integration under programperioden 
2014–202049.
81 
De fem medlemsstater som har fått särskilda landsspecifika rekommendationer 
om integreringen av romer (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rumänien och Slo -
vakien) står för omkring en femtedel av det totala beloppet, det vill säga cirka 
20 miljarder  euro. Den uppskattade andelen marginaliserade romer i de olika 
målpopulationerna (det vill säga människor som riskerar att bli fattiga och socialt 
utestängda) innebär, om alla får samma tillgång, att omkring 500 miljoner euro 
per år kunde gå till romer i målpopulationerna inom de allmänna program som 
får stöd från ESI-fonderna i dessa länder50. Under samma period och i samma fem 
medlemsstater kommer 183 miljoner euro per år att ställas till förfogande inom 
IP 9 ii (det vill säga riktade åtgärder). Det visar hur viktigt det är att den allmänna 
politiken används på ett ändamålsenligt sätt till initiativ för integrering av romer.
Nya verktyg för att förbättra samrådet och samarbetet mellan 
offentliga myndigheter och organisationer i det civila samhället
82 
Det viktigaste verktyget för att uppmuntra organisationer i det civila samhället 
att delta vid planeringen och genomförandet av ESI-fonderna är den europeiska 
uppförandekoden för partnerskap51. Dokumentet innehåller riktlinjer som ska 
hjälpa medlemsstaterna att inrätta partnerskapsöverenskommelser och opera -
tiva program inom ESI-fonderna. I riktlinjerna rekommenderas att man använ -
der öppna förfaranden för att hitta potentiella parter och arbeta med dem. Där 
föreskrivs också att ansökningsomgångar, lägesrapporter och förfaranden för 
övervakning och utvärdering av program bör vara öppna. Riktlinjerna inne  håller 
god praxis för regler för medlemskap i partnerskap och en arbetsordning för 
övervakningskommittéer.48 Rodríguez Cabrero G, 
Promoting Social Inclusion of 
Roma.  A Study of National 
Policies  (främja romernas 
sociala integration, en studie 
av nationell politik), Spanien, 
Universidad de Alcalá för 
Europeiska kommissionen, 
GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, juli 2011.
49 Av detta belopp uppskattas 
33 miljarder  euro ha anslagits 
till utbildningsåtgärder, 
34 miljarder euro till syssel  - 
sättningsåtgärder och 
33 miljarder  euro till åtgärder 
för social integration.
50 Adam Kullmann: Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion  
(Litmus-test av ändamålsenlig 
användning av strukturfonder 
för stöd till strukturreformer av 
grundläggande offentliga 
tjänster för att främja 
romernas integrering), EStIF, 
2015, s. 231.
51 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 240/2014.
46 Iakttagelser 
83 
När det gäller de operativa program som valdes ut för perioden 2014–2020, där 
IP 9 ii ingick, hade övervakningskommittén anordnat möten om sju av de nio 
operativa programmen. Totalt hade man haft 14 möten och vid tio av dem var 
 företrädare för romerna närvarande. En företrädare för en romsk organisation 
och, i Bulgarien också en företrädare för den nationella kontaktpunkten för 
 romer, deltog i alla möten i övervakningskommittén för de operativa program -
men inom ESF (utom i ett fall i Ungern52).
De tillgängliga verktygen för övervakning av operativa 
program under programperioden 2007–2013 var olämpliga 
för att mäta resultatet av åtgärder för integrering av romer
Övervakningssystemen tillhandahöll inte ett tillräckligt 
underlag för rapporteringen om integrering av romer under 
programperioden 2007–2013
I några medlemsstater hade de offentliga myndigheterna begränsade 
möjligheter att samla in uppgifter om etnicitet
84 
I några medlemsstater begränsar författningen de offentliga myndigheternas 
insamling av uppgifter (se två exempel i  ruta 7 ). Det gör det svårare att övervaka 
indikatorer som specifikt gäller romerna.
Insamling av uppgifter om etnicitet: juridiskt svårt
Tyskland har inte samlat in socioekonomisk statistik och befolkningsstatistik baserad på etniskt ursprung 
sedan andra världskrigets slut. Den nationella kontakpunkten för romer har bekräftat att det inte finns några 
specifika siffror för någon nationell minoritet.
Frankrikes lag förbjuder uttryckligen staten att samla in personuppgifter om etnicitet.Ruta 752 På mötet i Ungern diskuterade 
man frånvaron av en romsk 
företrädare och behovet av att 
ha en sådan företrädare.
47 Iakttagelser 
85 
Direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling 
av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och förordning 
(EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemen -
skapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana 
uppgifter föreskrivs dock ett antal undantag till förbudet mot behandling av 
uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, särskilt ”om den registrerade har 
lämnat sitt uttryckliga samtycke till en sådan behandling”. Dessa bestämmelser 
finns kvar i förslaget till allmän uppgiftsskyddsförordning53.
86 
Byrån för grundläggande rättigheter anser att Europeiska datatillsynsmannen 
och de EU-rättsliga bestämmelserna om uppgiftsskydd på ett lämpligt sätt regle -
rar behandlingen av personuppgifter och känsliga uppgifter. Under vår revision 
bekräftade också flera organ (bland annat kommissionen, byrån för grundläg -
gande rättigheter och nätverket Euroma) att det inte är olagligt att behandla 
uppgifter uppdelade efter etnicitet i någon EU-medlemsstat54. Vi fick också veta 
att det finns praktiska lösningar när det är riktigt svårt att samla in uppgifter om 
deltagares etnicitet; man kan till exempel använda anonyma enkäter där slump -
vis utvalda respondenter ombeds ange sin etniska bakgrund och ge samtycke till 
att uppgifterna behandlas.
87 
Men även om uppgifter om etnicitet kan samlas in på ett lagligt sätt finns det 
inga garantier för att de är tillförlitliga eller användbara. I Rumänien till exempel 
samlades uppgifter om etnicitet in i samband med folkräkningen. Men uppgif -
terna användes inte till Rumäniens nationella strategi för integrering av romer 
utan landets myndigheter förlitade sig i stället på uppskattningar som gjorts av 
Europarådet. Det tyder på att medlemsstatens kunskap om den egna romska 
befolkningen var otillförlitlig.53 I januari 2012 lade kommis -
sionen fram ett förslag till en 
omfattande reform av EU:s 
regler om uppgiftsskydd där 
den centrala delen är en 
allmän uppgifts skydds -
förordning. Den 18 december 
2015 godkändes förordningen 
av ständiga representanternas 
kommitté och den 12 februari 
2016 bekräftade rådet 
överenskommelsen. 
Uppgiftsskyddsförordningen 
ska tillämpas från den 25 maj 
2018. En skillnad mellan 
direktivet och förordningen 
när det gäller känsliga 
uppgifter är att i förordningen 
utvidgas definitionen av 
känsliga uppgifter till att 
innefatta genetiska uppgifter, 
biometriska uppgifter och 
uppgifter om sexuell 
läggning. En annan skillnad är 
att uttrycket ”viktigt allmänt 
intresse” försvinner. I förord  - 
ningen görs undantag för 
sådan behandling av 
uppgifter som är nödvändig 
för att ”utföra en arbets -
uppgift av allmänt intresse” 
och kopplar behandlingen till 
bestämmelsen om ”lämpliga 
åtgärder till skydd för den 
registrerades berättigade 
intressen”.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, tekniskt sekretariat för 
nätverket Euroma, Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  (tillgodose 
romernas behov under 
programperioden 2014–2020 
inom strukturfonderna - 
anvisningar om hur 
planeringsprocessen kan 
förbättras), maj 2013, s. 65.
48 Iakttagelser 
Uppgifter om deltagares etnicitet samlas in på projektnivå men skickas 
inte vidare till det operativa programmets övervakningssystem
88 
Vi konstaterade dock att på projektnivå samlade ett antal projektansvariga 
i alla fyra besökta medlemsstaterna in uppgifter om deltagarnas etnicitet, men 
uppgifterna skickades inte vidare till förvaltningsmyndigheter eller förmedlande 
organ (se även punkt 118). Det innebar att de uppgifter om romer som fanns på 
projektnivå inte nådde det operativa programmets övervakningssystem.
89 
Så var det till exempel i Spanien. Det förmedlande organet för det regionala ope -
rativa programmet för Andalusien kände inte ens till vilka projekt som riktade sig 
till romer trots att informationen var tillgänglig på projektnivå. Det förmedlande 
organet kunde bara ge oss en förteckning över projekt som hade riktats till miss -
gynnade grupper i allmänhet, oavsett om de hade haft några romska deltagare 
eller inte. Det var likadant i Ungern.
Övervakningen av operativa program i tre av fyra medlemsstater hindrades 
av inkonsekvenser i definitionen och registreringen av indikatorer på 
projektnivå
90 
Vidare hindrades övervakningen av operativa program i tre av fyra besökta med -
lemsstater (Bulgarien, Ungern och Rumänien) av inkonsekvenser i definitionen 
och registreringen av indikatorer på projektnivå. I Rumänien fanns det tre typer 
av indikatorer (programindikatorer, kompletterande och ytterligare indikatorer) 
när projekten genomfördes men det var inte obligatoriskt att rapportera om 
någon dem, vilket gjorde övervakningsprocessen onödigt komplicerad och gav 
resultat som var svåra att jämföra.
91 
I Ungern rapporterade inte fyra av de fem granskade projekt som nämns i 
 bilaga II  formellt om resultatmålen hade uppnåtts eftersom projektet saknade 
resultatmål (de hade fastställts men felaktigt klassificerats som outputmål och 
rapporterades därför inte som resultat).
49 Iakttagelser 
Man har försökt att förbättra övervakningen för programperioden 
2014–2020 men vissa begränsningar kvarstår
92 
Övervakningen av romernas integrering under perioden 2014–2020 är fortfaran -
de en utmaning. En faktor som skulle kunna vara till hjälp för att mäta framsteg 
när det gäller åtgärderna för integrering av romer är gemensamma indikatorer: 
varje fond har specifika regler om gemensamma indikatorer som måste användas 
för alla program som den finansierar. I bilaga 1 till ESF-förordningen anges till 
exempel ett antal standardiserade indikatorer som är relevanta för program för 
integrering av romer:
– En gemensam outputindikator (15): ”Invandrare, personer med utländsk bak -
grund, minoriteter (inklusive marginaliserade grupper som romer)”.
– En gemensam indikator för omedelbart resultat (28): ”Missgynnade deltagare 
som söker arbete, studerar, erhåller en kvalifikation, deltar i sysselsättning, 
inklusive egenföretagande, efter avslutad åtgärd”.
– En gemensam långsiktigare resultatindikator (32): ”Missgynnade deltagare 
i sysselsättning, inklusive egenföretagare, sex månader efter avslutad åtgärd”.
Dessa indikatorer kan kompletteras med relevanta programspecifika indikatorer.
93 
Men om man inte fastställer specifika indikatorer för romer kommer de gemen -
samma indikatorerna inte att utgöra en ändamålsenlig grund för övervakning -
en av initiativ för integrering av romer. Dessutom har övervakningsverktygen 
fortfarande brister som till och med ledde till att det tillhörande förhandsvillkoret 
endast delvis uppfylldes (se punkt 74). Det visar hur svårt det är att ha en ordent -
lig övervakning när det handlar om integrering av romer.
50 Iakttagelser 
94 
För att minska problemen bad kommissionen byrån för grundläggande rättig -
heter55 inrätta en arbetsgrupp om indikatorer som ska användas i samband med 
integrering av romer. Indikatorerna infördes som planerat den 1 januari 2016. 
Det kan leda till att man kommer överens med de nationella kontaktpunkterna 
för romer (som alla deltog i arbetsgruppen) om att använda en jämförbar rap -
porteringsstruktur i alla deltagande medlemsstater. Det kan också innebära att 
ESI-fondernas inverkan på genomförandet av nationella strategier för integre -
ring av romer i viss mån kan mätas, särskilt i de medlemsstater som har anpassat 
ESI-fondernas åtgärder och indikatorer till de nationella strategierna för romer, 
som Grekland och Slovakien (se ruta 8 ). I mars 2016, enligt kommissionen, accep -
terade 21 medlemsstater att testa indikatorerna, men det är ännu inte klart om 
kommissionen kommer att lyckas förhandla fram en överenskommelse om detta 
med alla medlemsstater eftersom medlemsstaterna inte är skyldiga att ändra det 
system som de använder.
Förbättra övervakningen av initiativ för integrering av romer – ett bra exempel på 
hur övervakningen av operativa program kan anpassas till nationella strategier för 
integrering av romer
Kommissionen rekommenderade Slovakien att använda medel från sitt operativa program för mänskliga 
resurser till att genomföra åtgärder som finns med i den nationella strategin för integrering av romer fram till 
2020. Slovakiens nationella kontaktpunkt för romer, som deltog i alla tekniska och formella möten med kom -
missionen, bidrog till utformningen av alla åtgärder inom det operativa programmet för mänskliga resurser 
som var specifikt inriktade på marginaliserade romska befolkningsgrupper. Åtgärderna överensstämmer med 
målen för den nationella strategin för integrering av romer, vilket kommer att göra det enklare att mäta i vil -
ken utsträckning målen i den nationella strategin för romer uppnås eftersom de återspeglas i det operativa 
programmet. Därefter kommer man att använda det projekt för övervakning och bedömning som Slovakien 
har infört för att övervaka genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer och även för att 
övervaka genomförandet av åtgärder inom det operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser.Ruta 855 Uppdraget fastställdes i kom  - 
missionens meddelande om 
en EU-ram för nationella 
strategier för integrering av 
romer (KOM(2011) 173 slutlig).
51 Iakttagelser 
De flesta projekten genomfördes som planerat, men 
de kriterier som har fungerat bäst för en lyckad 
integrering av romer tillämpades inte alltid, och det 
var svårt att övervaka projektresultaten
95 
Under revisionen besökte vi också 19 projekt för integrering av romer för att se 
hur de hade förberetts, valts ut och genomförts, och hur resultaten av dem hade 
övervakats (om alls). Alla granskade projekt genomfördes under programperio -
den 2007–2013. För varje projekt granskade vi om
– urvalsförfarandena överensstämde med de specifika mål och prioriteringar 
för integrering av romer som angavs i det operativa programmet,
– projekten hade genomförts som planerat,
– projekten levererade de förväntade resultaten,
– det fanns övervakningsarrangemang för att övervaka projektens resultat när 
det gällde integrering av romer.
Alla granskade projekt var i linje med målen i de operativa 
programmen, men urvalsförfarandena var inte specifikt 
inriktade på projekt som handlade om integrering av romer
Några operativa program hade urvalsförfaranden som inte var 
specifikt inriktade på projekt som handlade om integrering av 
romer
96 
Urvalsförfarandena för alla granskade operativa program i de fyra medlemssta -
terna säkerställde att varje projekt var i linje med de relevanta målen i det opera -
tiva programmet. Av de 16 ansökningsomgångar56 som vi bedömde nämnde nio 
uttryckligen romer som en målgrupp: tre av fem i Bulgarien, de två i Spanien, tre 
av fem i Ungern och en av fyra i Rumänien. De övriga sju var inriktade på miss -
gynnade grupper i allmänhet. En del av ett annat operativt program i Spanien 
hade en koppling till romer. Det förklarar varför ansökningshandlingarna för 
några av de granskade projekten inte alltid hänvisade till romer; ofta handlade de 
om en bredare grupp, såsom sårbara grupper i allmänhet, i enlighet med målen 
för det operativa programmet.56 De 19 projekten valdes ut vid 
dessa 16 ansöknings-  
omgångar.
52 Iakttagelser 
97 
Utvärderarna hade i allmänhet ingen specifik erfarenhet av frågor om integrering 
av romer. De brukade däremot ha kunskap om social integration i allmänhet. Det 
operativa programmet för kampen mot diskriminering i Spanien var ett undan -
tag; här hade utvärderarna specifik kunskap om integration av romer.
Det ställdes inte systematiskt krav på indikatorer som specifikt 
gällde romer för övervakningen av projektresultat
98 
Vår analys visade att det också rådde viss förvirring om hur man skulle fastställa 
indikatorer för övervakning av projektresultat. I Ungern krävdes det inte alltid 
resultatmål (till exempel ”få anställning inom sex månader efter att ha deltagit 
i ett projekt”) i ansökningsomgångarna. I Spanien var det inte heller obligatoriskt 
med resultatbaserade mål. I tre fall i Bulgarien hade outputmål ibland felaktigt 
klassificerats som resultatmål i projektansökan, och detta hade inte korrigerats 
under urvalsprocessen (se även punkt 118).
99 
När det krävdes resultatmål hänvisade de inte alltid uttryckligen till befolknings -
gruppen romer. I stället hänvisade de till en bredare grupp, såsom ”sårbara 
grupper”. Så var det i ett operativt program inom Eruf i Bulgarien och i operativa 
program inom ESF i Ungern och Andalusien.
Relevanta berörda grupper involverades inte alltid på ett lämpligt 
sätt
100  
När alla berörda aktörer deltar, antingen i utarbetandet av projektet eller som 
projektpartner, bidrar det väsentligt till att projekt blir framgångsrika och håll -
bara. Förfarandena för projekturval uppmuntrade dock inte i allmänhet till ett så 
brett deltagande. I vårt urval gällde detta problem i synnerhet projekt för sub -
ventionerade bostäder i Bulgarien. Lokalbefolkningen var inte involverad i pro -
jektet och det gjordes inga kampanjer för att öka medvetenheten, vilket gjorde 
att lokalsamhället tog avstånd från projektförslagen av sociala skäl.
53 Iakttagelser 
Projekten genomfördes i allmänhet som planerat
14 av de 19 projekt som granskades hade uppnått sina mål i fråga 
om output, budget, tidsplan och omfattning
101  
När det gällde output, budget, tidsplan och omfattning hade 14 av de 19 gran -
skade projekten uppnått de mål som hade fastställts i bidragsöverenskommel -
sen. Fyra projekt hade inte genomförts som planerat på grund av förseningar (två 
projekt i Bulgarien) eller ändringar av projektens omfattning (ett projekt i Bulga -
rien och ett annat projekt i Rumänien). Inom ett annat projekt i Ungern var både 
indikatorerna och den tillgängliga informationen så komplexa att det inte gick att 
stämma av dem mot varandra och bedöma om outputmålen hade uppnåtts. An -
talet romska deltagare hade redovisats som en output för alla granskade projekt 
utom två. Bild 1Ett it-rum för besökarna vid ett centrum för sociala tjänster i Baia Mare (Rumänien)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
54 Iakttagelser 
Tio av de 13 projekt där det fanns övervakningsuppgifter hade 
också uppnått sina resultatmål
102  
För 17 av de 19 granskade projekten hade det fastställts resultatmål, även om de 
inte nödvändigtvis handlade specifikt om romer. Dessa mål övervakades bara 
i 13 fall. Tio av dessa 13 projekt hade generellt uppnått sina mål. Specifika mål 
för den romska befolkningen hade fastställts för fyra av de 17 projekt som hade 
resultatmål. Tre av dessa fyra projekt hade uppnått sina mål (ett i Bulgarien, två 
i Rumänien och ett i Spanien).
Att större hänsyn togs till kriterier som specifikt avser romer, 
som de grundläggande principerna för integrering av romer, 
tycks ha bidragit positivt till projektens resultat
103  
Utifrån vår granskning av de utvalda projekten bedömer vi att en del av projek -
ten skulle ha haft bättre möjligheter att bidra positivt till en hållbar integrering 
av romer om större hänsyn hade tagits till kriterier som specifikt avser romer. 
Av de 19 granskade projekten genomfördes 17 efter det att de gemensamma 
grundläggande principerna för integrering av romer hade antagits av rådet i juni 
2009 (se punkt 23). Följande exempel visar hur en tillämpning av de gemensam -
ma grundläggande principerna för integrering av romer vid urvalet kunde haft 
betydelse för projektets framgång.
Gemensam grundläggande princip 2: Politik och projekt för 
integrering av romer ska ha en tydlig men inte exkluderande 
inriktning på romer
104  
Principen anger att politik och projekt för integrering av romer ska ha en tydlig 
men inte exkluderande inriktning på romer. De ska vara brett inriktade på mål 
som ”missgynnade grupper”, tydligt ange att romer ingår i dessa grupper, och 
beskriva specifika åtgärder för att säkerställa att projekten lyckas nå den romska 
befolkningen. Ett sysselsättningsprogram i Spanien var ett bra exempel på til l-
lämpning av denna princip (se ruta 9 ).
55 Iakttagelser 
Gemensam grundläggande princip 3: Behov av en interkulturell 
strategi med rådgivare och kampanjer för ökad medvetenhet
105  
Princip 3 handlar om behovet av en interkulturell strategi där man använder 
rådgivare och kampanjer för ökad medvetenhet. Denna princip måste tillämpas 
för att projekt ska lyckas, särskilt projekt som handlar om bostäder. Bristande 
medvetenhet kan helt sabotera projekt som annars skulle kunna ha lyckats (se 
exempel i  ruta 10 ).En tydlig men inte exkluderande inriktning gjorde att ett sysselsättningsprogram 
lyckades nå den romska befolkningen (Spanien, projekt 16)
Målet för ett sysselsättningsprogram inom det operativa programmet Lucha contra la discriminación  i Spanien 
var att integrera romer på arbetsmarknaden. Deltagarna intervjuades och ett av tre alternativ rekommende -
rades: 1) få anställning, 2) genomgå en yrkesutbildning eller 3) delta i workshoppar för att få den kompetens 
som krävs för att få arbete. Därefter kontaktade man företag för att få information om det fanns lediga jobb 
eller möjlighet till praktik.
Man hade vänt sig till missgynnade romer och till andra i en liknande socioekonomisk situation. För hela Spa -
nien hade man satt upp som mål att 70 % av deltagarna skulle ha romskt ursprung. Tack vare andra initiativ 
för att uppmuntra romer att delta (som åtgärder för ökad medvetenhet) nåddes målet och resultaten upprätt -
hölls under den tid programmet pågick.
Otydlig identifiering av målgruppen och bristande hänsyn till kulturella faktorer 
inverkade negativt på genomförandet av ett hälsoprojekt (Bulgarien, projekt 4)
Ett projekt avseende hälsoundersökningar genomfördes i Bulgarien inom insatsområdet ”social integration”. 
Projektet fanns med i handlingsplanen för genomförandet av den nationella strategin för integrering av 
romer. Det fanns dock inga indikatorer för målgruppen ”sårbar befolkning”. Projektet hade tre målgrupper. 
Dessa var ”sårbar befolkning” (bestående av grupper med specifika hälsorisker, personer med en funktions -
nedsättning, socialt utestängda grupper och samhällen samt sårbara etniska grupper), ”personer i arbetsför 
ålder” och ”invånare i perifera regioner”.
Omkring 620 000 personer erbjöds att göra en hälsoundersökning – omkring 56 000 gjorde den. Det finns 
ingen information om hur många av dem som kom från målgrupperna. Det faktum att romer inte uttalat 
nämndes, och inte ens målgruppen ”sårbar befolkning”, tyder på att fokus inte låg på att få med deltagare 
från dessa grupper till projektet.
Två faktorer hindrade att romer deltog i större omfattning. En var att inbjudningarna skickades ut per brev: 
analfabetismen är relativt hög bland romer. En annan var de romska kvinnornas utbredda rädsla för sjukvår -
den, av historiska skäl. Man kunde ha använt rådgivare för att komma till rätta med detta problem.Ruta 9 Ruta 10
56 Iakttagelser 
Gemensam grundläggande princip 4: Vikten av att främja 
romernas integrering i samhället i övrigt
106  
Princip 4 anger vikten av främja romernas integrering i samhället i övrigt. Tio av 
de granskade projekten som hade haft inträde på den allmänna arbetsmarkna -
den som ett resultatmål hade uppnått goda resultat genom att involvera både 
offentliga och privata enheter när projekten genomfördes. Fyra projekt hade inte 
uppnått sina mål i detta avseende:
– I Ungern hade tre granskade projekt inte involverat privata arbetsgivare un -
der genomförandet, vilket visade sig vara en brist eftersom deltagarna senare 
inte kunde hitta ett arbete på den primära arbetsmarknaden. De som över 
huvud taget fick arbete anställdes av offentliga myndigheter.
– I Bulgarien uppnådde ett projekt inte heller sitt mål om att få in minst 8 % av 
deltagarna på den primära arbetsmarknaden.
107  
Å andra sidan var de projekt som genomfördes inom Spaniens operativa program 
Lucha contra la discriminación , som när det gällde integrering av romer främst var 
inriktat på sysselsättning, inte utformade för att fungera tillsammans med den 
allmänna politiken. Den offentliga arbetsförmedlingen i Spanien, SEPE, deltog 
inte i utformningen eller genomförandet av åtgärderna förrän i december 2014. 
Den kunde därför inte bidra med sin erfarenhet när åtgärderna planerades. Den 
kunde inte heller föra in erfarenheterna från projektet i sina egna åtgärder.
108  
Tre av de fem projekt som granskades i Rumänien hade däremot genomförts i ett 
partnerskap mellan en frivilligorganisation och en offentlig enhet. Det garantera -
de att projektparterna fick ta del av varandras kunskaper och innebar att offent -
liga organ kunde utnyttja projektresultaten när de utformade och genomförde 
sin allmänna politik. Till exempel spred det förmedlande organet Eruf-projektets 
resultat när projektet var avslutat.
57 Iakttagelser 
Gemensam grundläggande princip 5: Medvetenhet om 
jämställdhetsdimensionen
109  
Princip 5 handlar om medvetenhet om jämställdhetsdimensionen. Det är mer 
sannolikt att romska kvinnor blir socialt utestängda från samhället i övrigt än 
kvinnor i allmänhet och romska män. De är ofta offer för dubbel diskriminering: 
diskriminering på grund av kön och på grund av etniskt ursprung. De romska 
kvinnorna spelar dock en avgörande roll när det gäller att främja integrering, 
till exempel för att uppmuntra barnens integrering i utbildningssystemet. Det 
kommer att vara mycket svårt att uppnå de övergripande målen för integrering 
av romer om man inte tar hänsyn till genusfrågor och om programmen inte når 
ut till kvinnorna.
110  
I Spanien handlade alla fyra granskade projekt uttryckligen om jämställdhets -
dimensionen. Projekten lyckades nå ut till kvinnorna och andelen kvinnliga del -
tagare varierade mellan 50 och 70 %. I två fall uppnåddes goda resultat när det 
gällde deltagarnas möjlighet till anställning. I det ena fallet uppnåddes samma 
resultat när det gällde anställning för kvinnor och för män (cirka 24 %) och i det 
andra fallet kom 90 % av kvinnorna in på arbetsmarknaden. Ett annat framgångs -
rikt exempel beskrivs i  ru ta 11 .
Kvinnors deltagande i ett hälsoprojekt: effekterna av integreringen 
mångfaldigades (Rumänien, projekt 12)
Ett nyckelmål för ett hälsoprojekt i Rumänien var att upprätta ett nätverk av hälsorådgivare för romska befolk -
ningsgrupper. Projektet genomfördes i partnerskap med Rumäniens folkhälsoinstitut.
Projektets allmänna mål var att öka sysselsättningen bland romska kvinnor och erbjuda dem bättre tillgång 
till arbetsmarknaden för att undvika social utestängning och främja lika möjligheter.
Genom projektet utbildades bland annat 100 romska kvinnor för att de skulle arbeta i 100 romska befolk -
ningsgrupper som aldrig hade haft en hälsorådgivare.
Projektet blev en framgång tack vare att man främjade integrering av romska kvinnor genom utbildning och 
anställning. Det var också positivt eftersom man genom att använda romska kvinnor som rådgivare sannolikt 
mångfaldigar integreringens effekter.Ruta 11
58 Iakttagelser 
Gemensam grundläggande princip 6: Vikten av att dra lärdom av 
tidigare erfarenheter
111 
Med princip 6 betonas vikten av att dra lärdom av tidigare erfarenheter. I 14 av 
19 fall hade denna princip respekterats: tidigare erfarenhet av att genomföra 
projekt hade bevisligen ökat de projektansvarigas kapacitet, vilket några av dem 
utnyttjade i senare projekt.
112  
I Spanien byggde utbildningsprojektet Promociona  på ett sysselsättningspro -
gram ( Acceder ) som hade pågått med goda resultat sedan 2000. Den frivilligorga -
nisation som förvaltade dessa program som förmedlande organ delade med sig 
av sina kunskaper till andra frivilligorganisationer som fungerade som förmedlan -
de organ för det operativa programmet Lucha contra la discriminación . Varje frivil -
ligorganisation var inriktad på olika sårbara grupper och de delade regelbundet 
med sig av sina erfarenheter. De projekt i Andalusiens operativa program som 
granskades bidrog till kunskapen och informationen hos de offentliga organ som 
genomförde projekten eftersom alla uppgifter som samlades in av de projektan -
svariga lagrades hos den offentliga arbetsförmedlingen. Det gav de offentliga 
myndigheterna ett värdefullt verktyg för att utvärdera politiken och planera vida -
re. Det har använts sedan programmet startade 2004.
Gemensam grundläggande princip 7: Användning av 
EU-instrument
113  
Princip 7 handlar om användningen av EU-instrument. Alla granskade projekt 
hade per definition använt EU-instrument i någon utsträckning eftersom de 
hade fått medel från Eruf eller ESF. Fyra projekt hade gått längre och använt en 
kombination av finansiering från de två fonderna, vilket vi anser är en bra metod 
för att tillhandahålla integrerat stöd. Det projekt som beskrivs i  ruta 12 , och som 
genomfördes i Bulgarien, är ett exempel på detta.
59 Iakttagelser 
Användning av en integrerad metod med Eruf och ESF (Bulgarien, projekt 5)
Syftet med Eruf-projektet (se bild 2 ) var att förbättra missgynnade och sårbara personers integration genom 
att höja deras levnadsstandard och generellt förbättra kvaliteten på bostäderna i kommunen. De subventio -
nerade bostäderna skulle ge omkring 165 socialt utsatta personer som bodde i förfallna och överbefolkade 
bostäder, som inte uppfyllde lagstadgade krav på byggande och planering av bostäder, tillgång till grund -
läggande levnadsförhållanden.
I Bulgarien måste bostadsprojekt integreras med sociala tjänster. I urvalskriterierna föreskrevs därför att de 
projektansvariga skulle ge de som bodde i de nya lägenheterna tillgång till arbete, utbildning och hälso -
vård. De sociala tjänsterna ingick i ett program kallat Integra som finansierades inom ESF parallellt med 
bostadsåtgärderna.Ruta 12 Bild 2Den bakre fasaden av det renoverade hyreshuset med subventionerade bostäder 
i Devnya (Bulgarien)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

60 Iakttagelser 
Gemensam grundläggande princip 8: Regionala och lokala 
myndigheters delaktighet
114  
Princip 8 handlar om regionala och lokala myndigheters delaktighet eftersom 
de spelar en central roll när politiken ska genomföras i praktiken. Om projekten 
ska få långsiktiga effekter behöver de ofta ha en hållbar finansieringskälla och, 
ibland, stöd från en privat aktör eller en offentlig myndighet. Ett bra exempel såg 
vi i Rumänien där en stor del av ett projekt lämnades över till det nationella folk -
hälsoinstitutet som också var en av projektets genomförandepartner (se ru ta 11 ).
115  
Tio av de 19 granskade projekten var mycket beroende av fortsatt tillgång till 
långsiktig offentlig finansiering eftersom de projektansvariga var ideella orga -
nisationer. Fyra andra projekt hade tagits över och finansierades av offentliga 
myndigheter, vilket i samtliga fall var planerat från början. Den långsiktiga håll -
barheten för ytterligare tre projekt skulle ha garanterats av en offentlig myndig -
het enligt uppgifterna i projektbeskrivningen men så hade inte skett – antingen 
på grund av brister i projektförvaltningen (ett fall i Bulgarien) eller avsaknad av 
kontinuerligt ekonomiskt stöd på lokal nivå (se ruta 13 ).
Avsaknad av kontinuerligt ekonomiskt stöd gjorde det svårt för väl genomförda 
projekt att få bestående effekter (Rumänien, projekt 12 och 14)
Ett projekt handlade om att utbilda och anställa 210 romer som lokala romska experter. Under projektet hade 
experterna arbetat gratis för lokala myndigheter. Det var planerat att de lokala myndigheterna skulle fastan -
ställa och betala experterna när projektet var över. Strax därefter uppgav de lokala myndigheterna att det inte 
var möjligt på grund av de ekonomiska förutsättningarna. Det innebar att endast 67 lokala romska experter 
anställdes av kommunerna under 2015.
I det andra projektet utbildades 100 romska kvinnor till hälsorådgivare. Som en del av projektet hade man 
utfört lobbyarbete på lokal nivå för att lyfta fram fördelarna med hälsorådgivare för befolkningsgruppen 
och uppmuntra att motsvarande tjänster inrättandes inom den lokala förvaltningen. Trots att lobbyarbetet 
i allmänhet blev väl mottaget var det stöd som de lokala myndigheterna så småningom beviljade till hälsoråd -
givarprogrammet lägre än förväntat. Det fick stor effekt på projektets inverkan liksom på tillhandahållandet 
av hälsorådgivare generellt; endast omkring 350 hälsorådgivare anställdes i Rumänien 2015 jämfört med 860 
år 2009.
Trots att båda projekten genomfördes väl var bristen på kontinuerligt ekonomiskt och institutionellt stöd från 
de lokala myndigheterna ett hinder för projektets potentiella effekt på romernas integrering.Ruta 13
61 Iakttagelser 
Bedömningen av resultaten från perioden 2007–2013 
försvårades av problem med att samla in information om 
romer
116  
Vi bedömde även hur de projektansvariga hade övervakat projektresultat, särskilt 
när det gällde integreringen av romer, och om kommissionen eller medlemssta -
terna hade gjort utvärderingar, särskilt tematiska utvärderingar om integrering 
av romer eller sårbara grupper.
Övervakning på projektnivå: inkonsekventa tillvägagångssätt vid 
uppgiftsinsamling och definition av indikatorer
117  
Det är inte enkelt att övervaka om projekt för integrering av romer lyckas efter -
som övervakningen påverkas av metodiska och praktiska svårigheter vid insam -
lingen av information om romer. Dessa svårigheter diskuteras närmare nedan. 
I de flesta fall (17) hade dock de projektansvariga lyckats samla in information om 
hur många romer som deltog i deras projekt och ibland även om dessa deltaga -
res resultat, till exempel i form av anställning. Denna typ av övervakning gjordes 
i allmänhet när projekten var klara, men i några långsiktiga projekt även medan 
projektet genomfördes.
118  
I 14 av dessa 17 projekt samlades uppgifter om etnicitet in med hjälp av delta -
garna själva. I ett annat projekt framgick det inte hur deltagarnas uppgifter hade 
samlats in. Två andra projekt samlade inte in sådana uppgifter över huvud taget 
(ett projekt i Bulgarien och ett annat i Rumänien). Övervakningens kvalitet hin -
drades framför allt av följande brister:
– För det första gällde inte de resultat som redovisades för 13 av de 19 granska -
de projekten specifikt integration av romer utan snarare förbättringar för en 
större målgrupp – till exempel ”sårbara grupper” i allmänhet, om det över hu -
vud taget hade angetts en målgrupp. Det fanns uppgifter om romernas del -
tagande men de hade inte alltid skickats vidare till förvaltningsmyndigheten 
eller det förmedlande organet (se punkt 88). Det tyder på att den information 
som skickades till förvaltningsmyndigheterna inte gav tillförlitlig inblick i pro -
jektens specifika bidrag till integreringen av marginaliserade romer.
62 Iakttagelser 
– För det andra, när projekten hade uppgifter om etnicitet använde man inte 
en konsekvent metod i medlemsstaterna eller inte ens i projekt i en enskild 
medlemsstat. I sex fall hade deltagarna ombetts att svara ja eller nej på 
frågan om de var romer. I sex andra fall fick deltagarna välja vilken grupp 
de tillhörde från en förteckning över sårbara grupper. I två andra fall kunde 
deltagarna bara välja en viss identitet, antingen etnisk eller nationell. Delta -
garna kunde därför inte ange att de till exempel var ungrare och romer trots 
att de kanske skulle ha sagt att de tillhörde båda grupperna om det hade 
varit möjligt. Det innebar att de insamlade uppgifterna inte nödvändigtvis 
var heltäckande.
– För det tredje klassificerades indikatorer olika i olika medlemsstater och 
ibland till och med inom enskilda länder. Exempelvis hade fyra av de gran -
skade projekten i Ungern inte några formella resultatindikatorer. Men av 
projektens outputindikatorer skulle några egentligen ha klassificerats som 
resultatindikatorer, till exempel utbildningskurser som genomförts med god -
känt resultat. I Bulgarien var tre av projektens resultatindikatorer kopior på 
outputindikatorerna, till exempel antalet hälsokampanjer eller hälsounder -
sökningar som genomförts inom projektet. I Rumänien hade en sysselsätt -
ningsindikator klassificerats som outputindikator i ett fall och som resultatin -
dikator i ett annat.
Utvärderingar kompenserade delvis för bristen på övervakning 
specifikt inriktad på romer inom operativa program
119  
Trots att utvärderingar inte alltid ger en komplett bild kan de ligga till grund för 
vissa slutsatser. I alla de fyra besökta hade medlemsstaterna och kommissionen 
gjort utvärderingar av stödet inom Eruf och ESF inriktat på integrering av margi -
naliserade romer (även om de ibland ingick i en större utvärdering av missgynna -
de grupper).
63 Iakttagelser 
120  
Utvärderingarna innehöll uppgifter som inte fanns med i övervakningsrapporter -
na, vilket gjorde det möjligt att få användbar information om gjorda framsteg:
– I en utvärdering som gjordes 2011 av GD Sysselsättning, socialpolitik och in -
kludering konstaterades att romernas deltagande i ESF-finansierade åtgärder 
hade ökat från 100 000 personer med romsk bakgrund under hela perioden 
2000–2006 till 110 000 romer under de två första åren av programperioden 
2007–201357. Detta ledde dock inte till en varaktig minskning av arbetslös -
heten bland romer, trots det ökade ESF-bidraget till främjande av deltagande 
på arbetsmarknaden. Utvärderingen visade att åtgärder som har sysselsätt -
ning som enda mål sannolikt inte i sig själva kan hantera de mångfasetterade 
hindren för romernas integration. Man betonade hur viktigt det är med en 
holistisk metod för att främja integration av romer. Metoden ska vara inriktad 
på mer generella hinder för deras integration, särskilt inom områdena utbild -
ning, hälsa och bostäder.
– År 2013 gjorde man en utvärdering i Spanien för att avgöra viken effekt det 
operativa programmet Lucha contra la discriminación  hade haft mellan 2006 
o ch 201158. Slutsatsen var att investeringar i integrering av sårbara grupper på 
arbetsmarknaden hade gett många positiva resultat, bland annat ekonomis -
ka. Utvärderingen visade att varje euro som hade investerats i dessa åtgärder 
hade gett en övergripande utdelning på 1,38  euro.57 En tematisk rapport om romer 
som beställdes av GD 
Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering och gjordes 
2011. Rapporten ingår i en 
bredare studie Evaluation of 
ESF support for Enhancing 
Access to the Labour Market 
and the Social Inclusion of 
Migrants and Ethnic Minorities  
(utvär  dering av ESF-stödet för 
ökat tillträde till arbets-
marknaden och social 
integration av migranter och 
etniska minoriteter).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable.  Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero,  
2013.
64
 Slutsatser och 
rekommendationer
121  
Det var svårt att bedöma i vilken omfattning strukturfonderna bidrog till integra -
tionen av marginaliserade romer under programperioden 2007–2013 eftersom 
målen ofta inte specifikt gällde romer och de utvalda medlemsstaterna därför 
inte hade redovisat tillförlitlig och jämförbar information specifikt om romska 
stödmottagare, om den finansiering som ställdes till förfogande och om gjorda 
framsteg. När det fanns uppgifter avgjordes strukturfondsprojektens bidrag till 
romernas integrering delvis på om man hade beaktat vissa specifika framgångs -
faktorer för integrering av romer när politiken utformades och när projekten 
utformades, valdes ut och genomfördes.
122  
Till programperioden 2014–2020 har utformningen av och kriterierna för finansie -
ringsprioriteringen förbättrats. Integrering av romer nämns uttryckligen i lag -
stiftningen om ESI-fonder. Den nämns också i en investeringsprioritering, och 
medlemsstater som har landsspecifika rekommendationer om integreringen av 
romer är skyldiga att avsätta medel för att främja den. Slutligen införs med den 
nya resultatinriktade strategin för lagstiftningen om ESI-fonder en övervaknings -
ram som på sikt bör förbättra kvaliteten på de uppgifter som kan samlas in. Det 
är dock för tidigt att göra en meningsfull bedömning av hur ramen har tillämpats.
123  
Trots de framsteg som har gjorts kvarstår vissa hinder och svårigheter. De gör 
det svårare för ESI-fonderna att optimera sin inverkan på integreringen av romer. 
Bristerna presenteras nedan, tillsammans med rekommendationer om hur de kan 
åtgärdas.
Framsteg när det gäller strategierna på EU- och medlemsstatsnivå, 
men de flesta förbättringarna kom för sent för att påverka 
programperioden 2007–2013
124  
Kommissionen har gjort stora framsteg när det gäller att ta politiska initiativ som 
främjar romernas integrering under de senaste tio åren. Sedan 2011 har kommis -
sionen ägnat större uppmärksamhet åt integreringen av romer och kräver att 
varje medlemsstat upprättar en nationell strategi för integrering av romer och 
inrättar en nationell kontaktpunkt för romer. Det skedde dock för sent för att 
påverka utformningen av de operativa programmen inom Eruf och ESF och valet 
av projekt under programperioden 2007–2013 (se punkterna 29–34 och 38–40).
65 Slutsatser och rekommendationer 
125  
De nationella strategierna för integrering av romer, och senare rådets rekom -
mendation från 2013, omvandlade integreringen av romer från att vara en rent 
politisk fråga till att bli ett politiskt åtagande från en medlemsstat som återspeg -
lar vedertagna regler om skydd av mänskliga rättigheter. Ändringen innebar 
att anti-diskriminering angavs som ett nyckelområde där medlemsstaterna var 
skyldiga att vidta åtgärder (se punkterna 35–37 och 43–45).
126  
Vid revisionen identifierade vi ett antal brister när det gäller de nationella strate -
gierna för integrering av romer:
– För det första anger inte de nationella strategierna hur stor finansiering som 
behövs för att utföra de föreslagna åtgärderna för integration av romer. De 
anger inte heller hur mycket pengar som finns tillgängliga för sådana åtgär -
der, i den nationella budgeten och, genom Eruf och ESF, i EU-budgeten (se 
punkt 47).
– För det andra har inte anti-diskriminering och antiziganism ägnats tillräcklig 
uppmärksamhet. Inte i någon av de nationella strategier för integration av 
romer som vi bedömde nämndes antiziganism som en särskild form av dis -
kriminering. Inte i något av de operativa program som vi granskade nämndes 
den uttryckligen, och vi såg nästan inga projekt som specifikt handlade om 
denna aspekt. Kommissionen har hittills inte krävt att medlemsstaterna ska 
sätta upp mätbara mål i samband med anti-diskriminering. Bristen på sådana 
mål gör att institutionell diskriminering kan uppstå eller fortgå okontrollerad, 
vilket på ett allvarligt sätt kan göra projekt för integrering av romer mindre 
ändamålsenliga, även dem som medfinansieras från EU-budgeten (se punk -
terna 34–44 och punkt 54).
– För det tredje tog de utvalda medlemsstaterna inte alltid hänsyn till behovet 
av att organisationer i det civila samhället, i synnerhet företrädare för romer -
na själva, aktivt deltar när de nationella strategierna för integrering av romer 
utformas. Om organisationer i det civila samhället och romerna inte inklu -
deras i varje steg av processen riskerar man att göra politiken och projekten 
mindre ändamålsenliga (se punkt 46).
– Slutligen har rollen för de nationella kontaktpunkterna för romer ibland 
försvagats av att det har rått obalans mellan resurser och ansvar (se 
punkterna 48–50).
66 Slutsatser och rekommendationer 
127  
Sedan 2012 har landsspecifika rekommendationer använts för att rikta uppmärk -
samheten mot olika problem, till exempel segregeringen i utbildningssystemet. 
Under programperioden 2014–2020 måste medlemsstaterna följa dessa rekom -
mendationer när de använder medel från ESI-fonderna. Enligt rådets rekom -
mendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer kommer vidare 
medlemsstaterna från 2016 att bli skyldiga att lämna information om kampen 
mot diskriminering och antiziganism. Den information som kommer ut av detta 
kommer att ge kommissionen mer information om vilka framsteg som har gjorts 
i varje medlemsstat (se punkt 36).
Rekommendation 1
När medlemsstaterna ser över eller ändrar sina nationella strategier för integre -
ring av romer bör de göra följande:
a) Ange hur stor finansiering som behövs för att utföra de åtgärder för integra -
tion av romer som föreslås i strategin. De nationella strategierna för integre -
ring av romer bör ange hur mycket pengar som finns tillgängliga för sådana 
åtgärder, i den nationella budgeten och, genom Eruf och ESF, i EU-budgeten. 
Medlemsstaterna bör också formellt åta sig att se till ansträngningarna för att 
genomföra åtgärder för integrering av romer inte sätts på spel av kortsiktiga 
ändringar av politiska prioriteringar.
b) inkludera indikatorer och målvärden som handlar om anti-diskriminering 
eller, mer specifikt, antiziganism. Under programperioden 2014–2020 bör 
man även ta hänsyn till dessa indikatorer vid utformningen av åtgärder för 
att främja integration av marginaliserade romska befolkningsgrupper inom 
ramen för ESI-fonderna i enlighet med kraven i direktivet om likabehandling 
oavsett ras eller etniskt ursprung.
c) Säkerställa att organisationer i det civila samhället och företrädare för romer 
systematiskt rådfrågas och inkluderas när åtgärder för integrering av romer 
planeras och genomförs.
d) Närmare definiera den roll som nationella kontaktpunkter för romer spelar 
i förhållande till de nationella strategierna för integrering av romer, och se 
till att kontaktpunkternas befogenheter och ansvar står i proportion till de 
resurser som ställs till deras förfogande.
67 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 2
a) När kommissionen ser över de berörda operativa programmen bör den 
säker  ställa att åtgärder som utförs inom ESI-fonderna är inkluderande till sin 
 karaktär och innehåller bestämmelser som syftar till att bekämpa segreger -
ing. Segregerande tillvägagångssätt bör beskrivas tydligt och uttryckligen 
uteslutas från finansiering inom ramen för ESI-fonderna (och inte bara näm -
nas i skälen), och man bör vara särskilt uppmärksam på detta vid utbildnings- 
och bostadsprojekt. Detta skulle hjälpa till att stärka kopplingen mellan 
landsspecifika rekommendationer och användningen av ESI-fonder.
b) Vid mötena i kommittén för övervakning av operativa program bör kom -
missionen använda all information i de rapporter som medlemsstaterna är 
skyldiga är lämna från 2016 i enlighet med rådets rekommendation om verk -
ningsfulla åtgärder för integrering av romer, och även de iakttagelser som 
informationen ger upphov till. På så sätt kan man säkerställa att de områden 
med brister som identifieras i rapporterna blir åtgärdade med hjälp av medel 
från ESI-fonderna och/eller medlemsstaterna (till exempel genom att medel 
omfördelas till de områden där brister har konstaterats).
Åtgärder för integrering av romer uppmärksammas mer under 
programperioden 2014–2020 än under 2007–2013
128  
Trots den bristande inriktningen på integrering av romer under programperioden 
2007–2013 nämndes behovet av att främja integreringen av romer i de utvalda 
operativa programmen. På samma sätt nämndes romer som en målgrupp i mer -
parten av de bedömda ansökningsomgångarna eller så nämndes behovet av 
att främja romernas sociala integration. Men generellt var utformningen av Eruf 
och ESF under programperioden 2007–2013 inte särskilt lämplig när det gällde 
åtgärder för integrering av romer: de operativa programmen hade få indikatorer 
som specifikt avsåg romer, och trots att målgruppen ofta var marginaliserade 
romer hade de bedömda ansökningsomgångarna inte urvalsförfaranden som tog 
hänsyn till de särskilda kraven på projekt för romer, såsom att man skulle använ -
da de kriterier som fungerat bäst för integrering av romer (till exempel rådets tio 
gemensamma grundläggande principer) eller att finansiera långsiktiga projekt. 
Det fanns ingen finansiell information om vilket stöd som gått till integrering av 
romer för något av de operativa program inom Eruf och ESF som vi granskade (se 
punkt 59, punkterna 61–65 och punkt 96).
68 Slutsatser och rekommendationer 
129  
Ett antal av bristerna åtgärdades inför programperioden 2014–2020. Framför allt 
nämns integrering av romer uttryckligen i lagstiftningen om ESI-fonderna, och 
specifika finansieringsprioriteringar har blivit bättre. Utifrån den senaste informa -
tionen från kommissionen kommer uppskattningsvis omkring 1,5  miljarder  euro 
att finnas tillgängliga för åtgärder riktade till marginaliserade befolknings -
grupper (som romer). Ytterligare förbättringar är utfärdandet av landsspecifika 
rekommendationer som specifikt avser romer och en bättre anpassning av ramen 
för ESI-fonderna till EU:s politiska prioriteringar (bland annat de som handlar om 
integrering av romer), tillgång till gemensamma indikatorer som är relevanta vid 
program för integrering av romer eller vägledning från kommissionen om till ex -
empel användningen av medel från ESI-fonder när man ska motverka geografisk 
och utbildningsmässig segregering. Medlemsstater som har fått landsspecifika 
rekommendationer om integreringen av romer är dessutom skyldiga att anslå 
Eruf- och ESF-medel för att främja detta arbete (se punkterna 66–83 och 92–94).
130  
Vi anser dock att det krävs ansträngningar både vid kommissionen och i med -
lemsstaterna för att säkerställa att ändringarna kommer att leda till projekt 
som bättre bidrar till romernas integrering på fältet: detta gäller framför allt de 
kriterier som används för att välja ut de bästa projekten för integrering av romer 
och systemen för övervakning av operativa program för perioden 2014–2020 (se 
punkterna 88–89 och 92–94).
131  
Vidare hindrar strukturen på Eruf, och i synnerhet på ESF, dem från att optimera 
sin inverkan på romernas sociala integration. De indikatorer som används för att 
fördela ESI-fonder mellan medlemsstaterna tar inte hänsyn till romernas aktuella 
situation (se punkterna 60 och 75).
Rekommendation 3
Medlemsstaterna bör använda de kriterier som har fungerat bäst för integrering 
av romer (till exempel rådets tio gemensamma grundläggande principer) när de 
utlyser ansökningsomgångar och väljer ut projekt. När det är lämpligt bör man 
anordna ansökningsomgångar för att välja ut långsiktiga projekt till förmån för 
marginaliserade romska befolkningsgrupper. När det går bör slutligen tilldel -
ningen av medel från ESI-fonderna ske på villkor att projekten blir hållbara, utan 
fortsatt EU-finansiering, när de är avslutade. Dessa aspekter bör även övervägas 
när de operativa programmen för 2014–2020 ändras.
69 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 4
Till nästa programperiod eller när de operativa programmen ses över bör kom -
missionen se till att målen för integrering av romer i den nationella strategin för 
integrering av romer återspeglas i ramen för ESI-fonderna på alla operativa nivå -
er, när det är tillämpligt. I detta sammanhang bör den se till att uppgifter sam -
las in på ett tillförligt sätt så att framsteg kan övervakas och utvärderas mellan 
enskilda projekt och på alla administrativa nivåer.
Rekommendation 5
Vid behov bör medlemsstaterna komplettera de gemensamma output- och 
resultatindikatorer som anges i lagstiftningen om ESI-fonderna med specifika 
indikatorer för romer. Indikatorerna bör följa dem som anges i de nationella stra -
tegierna för integrering av romer och sedan användas vid övervakningen av de 
operativa programmen 2014–2020. De skulle kunna baseras på dem som byrån 
för grundläggande rättigheter utarbetade 2016.
Rekommendation 6
När nästa programperiod ska förberedas bör medlemsstaterna överväga att age -
ra tillsammans för att försöka uppnå rättslig säkerhet om att ESF får användas för 
att finansiera alla åtgärder för social integration oavsett om det finns en koppling 
till sysselsättning eller ej. Om den rättsliga osäkerheten försvinner skulle det bli 
enklare för medlemsstaterna att fullt ut utnyttja ESF för social integration, också 
med hjälp av åtgärder för att bekämpa diskriminering.
Rekommendation 7
Kommissionen bör överväga att föreslå att lagstiftningen för ESI-fonderna ändras 
så att medlen för den programperiod som börjar 2020 fördelas mellan de oli -
ka medlemsstaterna i enlighet med särskilda indikatorer för social integration, 
i synnerhet andelen marginaliserade grupper som romerna av befolkningen. Den 
bör se till att eventuella ytterligare ESF-medel som ställs till medlemsstaternas 
förfogande till följd av ändringen öronmärks för det specifika syftet att stödja 
marginaliserade befolkningsgrupper.
70 Slutsatser och rekommendationer 
De flesta projekten genomfördes som planerat, men de 
kriterier som har fungerat bäst för en lyckad integrering av 
romer tillämpades inte alltid, och det var svårt att övervaka 
projektresultaten
132  
De flesta Eruf- och ESF-projekt som vi granskade under revisionen hade uppnått 
sina allmänna mål men dessa gällde sällan specifikt romer. Vi drog också slut -
satsen att projekt som hade valts ut i enlighet med de kriterier som har fungerat 
bäst som rådet har antagit, de så kallade gemensamma principerna för integre -
ring av romer, mer sannolikt bidrog verkningsfullt till romernas integrering (se 
punkterna 104–115).
133  
Vi konstaterade också att det har varit svårt att övervaka de framsteg som 
projekten för integrering av romer hade gjort, främst på grund av brister som 
gällde tillgången och kvaliteten på uppgifter om deltagare från den romska 
befolkningsgruppen. Denna brist på heltäckande och tillförlitliga uppgifter är ett 
problem som inte bara gäller projekten utan även det politiska beslutsfattandet 
på EU-nivå och nationell nivå. Om inte snabba åtgärder vidtas kommer denna 
situation att förbli oförändrad under perioden 2014–2020 (se punkt 51, punkter -
na 84–94 och 117–120).
Rekommendation 8
a) Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en gemen -
sam metod som ger relevanta uppgifter om den romska befolkningsgruppen 
för att övervaka dess sociala integration, i enlighet med nationella rättsliga 
ramar och EU:s lagstiftning och de möjliga undantag som finns. Detta bör ske 
senast när nästa programperiod ska förberedas.
b) Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna, i enlighet med nationella 
rättsliga ramar och EU:s lagstiftning och de möjliga undantag som finns, att 
på ett heltäckande sätt samla in statistiska uppgifter om etnicitet inom två år. 
Eurostat skulle kunna ta med relevanta frågor i enkäter som arbetskraftsun -
dersökningen och i EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor.
71 Slutsatser och rekommendationer 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 4 maj 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande
72
 Bilagor Bilaga IGranskade operativa program
Medlemsstat Operativt program (OP) 2007–2013 Operativt program (OP) 2014–2020
Bulgarien2007BG161PO001 OP ”Regional utveckling” (Eruf)
2007BG051PO001 OP ”Utveckling av mänskliga resurser” (ESF)2014BG16RFOP001 OP ”Regioner som växer”(Eruf)
2014BG05M9OP001 OP ”Utveckling av mänskliga resurser” (ESF)
2014BG05M2OP001 OP ”Smart utbildning för hållbar tillväxt” (ESF)
Ungern 2007HU05UPO001 OP ”Social förnyelse” (ESF)2014HU16M0OP001 OP ”Ekonomisk utveckling och innovation” 
(operativt flerfondsprogram ESF och Eruf)
2014HU05M2OP001 OP ”Utveckling av mänskliga resurser” 
(operativt flerfondsprogram ESF och Eruf)
Rumänien2007RO051PO001 Sektoriellt OP för utveckling av mänskliga 
resurser (ESF)
2007RO161PO001 Regionalt OP (Eruf)2014RO05M9OP001 OP Humankapital (ESF)
2014RO16RFOP002 Regionalt OP (Eruf)
Spanien2007ES05UP0002 OP ”Kampen mot diskriminering” (ESF)
2007ES051P0005 Regionalt OP ”ESF 2007–2013 Andalusien”2014ES05SFOP012 OP ”Social integration och social ekonomi” (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionalt OP ”ESF 2014–2020 Andalusien” (ESF)
Källa:  Revisionsrätten.
73 Bilagor 
De organ som styr strukturfonderna i de medlemsstater som vi besökte
BulgarienESF Eruf
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
FörvaltningsmyndighetFörvaltningsmyndighet för ESF  
(ministeriet för arbete och socialpolitik)Förvaltningsmyndig -
het för Eruf  
(ministeriet för 
regional utveckling och 
offentliga bygg- och 
anläggningsarbeten)
Förmedlande organEj tillämpligt eftersom 
förvaltningsmyndighe -
ten är mottagareMinisteriet för utbild -
ning och vetenskapOffentligt organ  
(byrå för socialt stöd)Offentligt organ  
(byrå för socialt stöd)Inget förmedlande organ 
planerat för detta opera -
tiva program inom Eruf
Projektets stödmottagareMinisteriet för arbete 
och socialpolitikFrivilligorganisationOffentligt organ  
(Dupnitsa kommun)HälsoministerietOffentligt organ  
(Devnya kommun)
UngernESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
FörvaltningsmyndighetFörvaltningsmyndighet för ESF  
(ministeriet för mänskliga resurser)
Förmedlande organ finns inte
Projektets stödmottagareMinisteriet för 
nationell ekonomiOffentligt organ  
(fängelset 
Balassagyarmati)Offentligt organ  
(Ózd kommun)Frivilligorganisation
RumänienESF Eruf
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
FörvaltningsmyndighetFörvaltningsmyndighet för ESF  
(ministeriet för EU-medel)Förvaltningsmyndig -
het för Eruf  
(ministeriet för regional 
utveckling och offentlig 
förvaltning)
Förmedlande organRegionalt (nordväst) 
förmedlande organ  
(avdelning vid arbets -
marknadsministeriet)Regionalt (Bukarest) 
förmedlande organ  
(avdelning vid arbets -
marknadsministeriet)Utbildnings -
ministeriet  
(fungerar som 
förmedlande organ)Regionalt (Bukarest) 
förmedlande organ  
(avdelning vid arbets -
marknadsministeriet)Regionalt (nordväst) 
förmedlande organ  
(ministeriet för regional 
utveckling och offentlig 
förvaltning)
Projektets stödmottagare FrivilligorganisationOffentligt organ  
(nationell byrå för romer)Offentligt organ  
(sociala tjänster 
i kommunen Baia Mare)
SpanienESF (operativt program för kampen mot 
diskriminering)ESF (operativt program för Andalusien)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
FörvaltningsmyndighetFörvaltningsmyndighet för ESF  
(ministeriet för sysselsättning och socialförsäkring)
Förmedlande organ StiftelseRegionalt förmedlande organ  
(Junta de Andalucia)
Projektets stödmottagare Frivilligorganisation 
Källa:  Revisionsrätten.Bilaga II
74 Bilagor Bilaga IIIGemensamma grundläggande principer för integrering av romer
De tio gemensamma grundläggande principerna diskuterades vid det första mötet i EU:s plattform för integre -
ring av romer 2009 i Prag. De infördes senare som en bilaga till slutsatserna från ett möte i rådet (sysselsättning, 
socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) som hölls den 8 juni 2009.
1. Konstruktiv, pragmatisk och icke-diskriminerande politik
Politik som syftar till romers integrering respekterar och förverkligar Europeiska unionens centrala värde -
ringar, vilka inbegriper mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet, icke-diskriminering och lika möj -
ligheter samt ekonomisk utveckling. Politik för romers integrering införlivas i allmän politik, särskilt på 
områdena utbildning, sysselsättning, sociala frågor, bostäder, hälso- och sjukvård samt säkerhet. Syftet 
med denna politik är att ge romerna faktisk tillgång till lika möjligheter i medlemsstaternas samhällen.
2. Tydlig men inte exkluderande målinriktning
Tydlig men inte exkluderande inriktning på romerna är avgörande för initiativ till integrationspolitik. Detta 
innebär att man inriktar sig på romerna som målgrupp, men inte utesluter andra människor som lever un -
der liknande socioekonomiska förhållanden. Detta tillvägagångssätt skiljer inte på åtgärder som är inrikta -
de på romer och på allmänpolitiska initiativ. Dessutom måste i förekommande fall hänsyn också tas till de 
förmodade konsekvenserna av mer allmän politik och beslut om social integrering av romer.
3. Interkulturell strategi
Det behövs en interkulturell strategi som omfattar såväl romer som människor från annan etnisk bakgrund. 
Eftersom interkulturell inlärning och interkulturella färdigheter är avgörande för effektiv kommunikation 
och politik bör de främjas samtidigt som man bekämpar fördomar och stereotyper.
75 Bilagor Bilaga III4. Målet om integrering
All integrationspolitik syftar till att integrera romerna i samhället i övrigt (allmänna utbildningsinstitutio -
ner, vanliga arbetstillfällen och vanliga bostäder). När det fortfarande finns delvis eller helt segregerade 
utbildningar eller bostadsområden, måste politiken för romers integrering syfta till att få bort dem. Ut -
veckling av artificiella och separata arbetsmarknader för romer ska undvikas.
5. Medvetenhet om jämställdhetsdimensionen
Politiska initiativ för romers integrering måste ta hänsyn till romska kvinnors behov och förhållanden. De 
bör handla om frågor som diskriminering på flera grunder och problem med tillgång till hälso- och sjuk -
vård samt barnomsorg, men även misshandel i hemmet och utnyttjande.
6. Överföring av evidensbaserad politik
Det är synnerligen viktigt att medlemsstaterna drar lärdom av sina egna erfarenheter av att utforma initi -
ativ för romers integrering och delar sina erfarenheter med andra medlemsstater. Det är allmänt känt att 
utformningen, genomförandet och uppföljningen av politik för romers integrering kräver välgrundade och 
regelbundet insamlade socioekonomiska uppgifter. I tillämpliga fall beaktas också såväl inomeuropeiska 
som utomeuropeiska exempel på och erfarenheter av social integrationspolitik avseende andra sårbara 
grupper.
7. Användning av EU-instrument
Vid utformningen och genomförandet av sin politik för romers integrering är det av avgörande betydelse 
att medlemsstaterna fullt ut använder sig av EU-instrument, inbegripet rättsliga instrument (direktivet om 
likabehandling oavsett ras, rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet), finansiella instrument (Euro -
peiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygds -
utveckling, föranslutningsinstrument) och samordningsinstrument (de öppna samordningsmetoderna). 
Medlemsstaterna måste se till att användningen av finansiella instrument överensstämmer med dessa 
gemensamma grundläggande principer och använda sig av expertis inom Europeiska kommissionen när 
det gäller utvärderingen av politik och projekt. Inbördes utvärdering och överföring av bästa metoder 
underlättas också på expertnivå genom Euroma (europeiskt nätverk för social integration och romer inom 
ramen för strukturfonderna).
76 Bilagor Bilaga III8. Regionala och lokala myndigheters delaktighet
Medlemsstaterna måste i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter utforma, utveckla, 
genom  föra och utvärdera politiska initiativ för romers integrering. Dessa myndigheter spelar en nyckelroll 
för politikens praktiska genomförande.
9. Det civila samhällets delaktighet
Medlemsstaterna måste också utforma, utveckla, genomföra och utvärdera politiska initiativ för romers 
integrering i nära samarbete med det civila samhällets aktörer, till exempel icke-statliga organisationer, 
arbetsmarknadens parter och universitets-/forskarvärlden. Det är ett faktum att det civila samhällets del -
aktighet är avgörande för såväl uppbådandet av expertis som spridningen av de kunskaper som krävs för 
att stimulera till offentlig debatt och ansvarighet under hela den politiska processen.
10. Aktivt deltagande av romerna
Politikens effektivitet stärks genom att romer inbegrips i varje skede av processen. Romernas deltagan -
de måste ske på både nationell och europeisk nivå genom bidrag från romska experter och tjänstemän 
och genom samråd med en rad romska aktörer vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av 
politiska initiativ. Det är av avgörande betydelse att integrationspolitiken grundar sig på öppenhet och 
insyn och på lämpligt och effektivt sätt tar itu med svåra eller tabubelagda frågor. Stöd för romernas fulla 
deltagande i det offentliga livet, uppmuntran till deras aktiva medborgarskap och utveckling av deras 
mänskliga resurser är också av avgörande betydelse.
77 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
II
Kommissionen konstaterar att förutom beloppet 1,5  miljarder  euro, som motsvarar anslaget för investeringsprio -
ritering 9.2 i ESF, ges ytterligare finansiering för integrering av romer via ett antal andra investeringsprioriteringar 
i både ESF och Eruf.
IV
Kommissionen påminner om att antidiskriminering är en övergripande princip som ska beaktas under utarbetan -
det och genomförandet av partnerskapsavtal och operativa program inom alla ESI-fonder (enligt artikel 7 i förord -
ningen om gemensamma bestämmelser).
Enligt partnerskapsprincipen, såsom föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser (artikel 5) och i den 
europeiska uppförandekoden, ska berörda partner delta i utformningen och genomförandet av partnerskaps -
överenskommelser och operativa program (även i övervakningskommittéerna enligt artikel 48 i förordningen om 
gemensamma bestämmelser) i de operativa programmen inom ramen för ESF och Eruf.
V
Kommissionen konstaterar att den inom ramen för sina ansvarsuppgifter enligt delad förvaltning hjälper med -
lemsstaterna att se till att de ändringar som införts för perioden 2014–2020 leder till projekt som bättre bidrar till 
romernas integrering, t.ex. genom bedömningar av uppfyllandet av relevanta förhandsvillkor, vägledning eller via 
kommissionens rådgivande roll i övervakningskommittéerna.
VI
Kommissionen är medveten om att det är svårt att övervaka att EU-finansierade projekt på ett verkningsfullt sätt 
bidrar till romernas integrering på grund av objektiva rättsliga hinder för insamling av uppgifter som grundar sig på 
etnicitet och att den explicita, men inte exklusiva, målinriktningen ofta leder till att romer inte är den enda grupp 
som mottar stöd avsett för marginaliserade befolkningsgrupper.
Kommissionen anser dock att övervakningen av romernas integrering kommer att förbättras betydligt under 
perioden 2014–2020 på grundval av ESF:s investeringsprioritering 9.2, de relevanta specifika målen i ESF:s och Erufs 
operativa program och användningen av ESF:s gemensamma outputindikator för deltagare samt programspecifika 
indikatorer och mål.
Rekommendation 1
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Kommissionens svar 78
Rekommendation 1 a)
Kommissionen påminner om att nivån på stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonder) 
till marginaliserade befolkningsgrupper som romer endast kan vara vägledande eftersom medlemsstaterna bara 
är skyldiga att lämna ekonomiska uppgifter när den särskilda investeringsprioriteringen 9.2 i ESF väljs och/eller när 
specifika mål/indikatorer har fastställts inom ramen för andra relevanta tematiska mål i ESF och Eruf.
Rekommendation 1 b)
Kommissionen betonar att om förordningen om gemensamma bestämmelser innehåller ett allmänt förhandsvill -
kor rörande antidiskriminering för alla ESI-fonder ska bedömningen av uppfyllandet begränsas till de kriterier som 
fastställs i förordningarna om ESI-fonderna. Dessutom bör subsidiaritetsprincipen respekteras i beslut om speci -
fika och lämpliga politiska åtgärder – inklusive innehållet i strategier – inom ramen för nationella och regionala 
befogenheter.
Medlemsstaterna förväntades inbegripa specifika mål i sina operativa program om de hade valt den särskilda 
investeringsprioriteringen 9.3 i ESF: ”åtgärder mot all slags diskriminering och främjande av lika möjligheter”. Så är 
särskilt fallet för medlemsstater med landsspecifika rekommendationer på detta område.
Rekommendation 1 c)
I artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges att relevanta företrädare för civilsamhället 
inbegrips i principerna om partnerskap och flernivåstyre. Enligt artikel 5.2 i förordningen ska partnerna bland 
annat delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelser och under utformningen och genomförandet av 
programmen.
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar rekommendationen, anser att den bör genomföras genom operativa program och betonar 
att den redan vidtar åtgärder i den riktningen.
Såsom påpekas i punkt 38 utfärdade kommissionen 2015 ett tematiskt vägledningsdokument till medlemsstaterna 
om hur EU:s struktur- och investeringsfonder ska användas för att bekämpa utbildningsmässig och geografisk seg -
regering. Medlemsstaterna uppmanas att följa vägledningsdokumentets bestämmelser i programplaneringen och 
genomförandet för att förebygga och hantera både utbildnings- och bostadsmässig segregering av marginaliserade 
befolkningsgrupper.
Kommissionen är fullständigt medveten om att ett ändamålsenligt genomförande ute på fältet är avgörande. Kom -
missionen anlitar därför sakkunniga för att hjälpa medlemsstaterna att genomföra vägledningsdokumentet, främst 
med inriktning på Tjeckien, Slovakien, Ungern, Rumänien och Bulgarien.
Det är i regel medlemsstaterna som bör ta initiativ till omfördelningar och ändringar av de operativa programmen.
Kommissionens svar 79
Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar rekommendationen och anser att den redan vidtar åtgärder i den riktningen.
Kommissionen kommer till fullo att utnyttja de nationella lägesrapporterna, även vid övervakningskommitténs 
möten, för att uppmana och uppmuntra medlemsstaterna att när så krävs förstärka åtgärder som stöds av ESI-fon -
derna för att bättre hantera identifierade problem som rör romer. Efter denna diskussion kan medlemsstaterna 
lämna in ansökningar om ändringar av de operativa programmen enligt artikel 30.1 i förordningen om gemen -
samma bestämmelser.
Kommissionen konstaterar dessutom att den i enlighet med artikel 23.1 a i samma förordning endast får använda 
sina befogenheter för att begära att medlemsstaterna omprogrammerar sina operativa program för att hantera de 
problem som rör romer som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna och om det krävs en omfördel -
ning för att lösa problemen.
Rekommendation 3
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Möjligheten att finansiera hållbara åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt stödja integreringen av romer 
behandlas på olika sätt i förordningarna om ESI-fonderna.
För det första är långsiktiga (sjuåriga) åtgärder möjliga under programperioden 2014–2020 och projektens löptid 
bör motsvara de planerade målen.
För det andra innehåller ESF-förordningen en ram för att bättre spåra positiva resultat när det gäller inkludering av 
marginaliserade befolkningsgrupper (däribland romer) via den gemensamma outputindikatorn och de mer lång -
siktiga resultatindikatorerna, vars syfte är att stödja hållbarheten hos ESF-finansierade åtgärder för marginaliserade 
grupper av romer.
För det tredje, och när det gäller infrastrukturprojekt som finansieras via Eruf, bör medlemsstaterna, precis som för 
alla sektorer, överväga hur projektets hållbarhet kan garanteras i de fall där detta är relevant efter det att projektet 
avslutats (t.ex. underhåll).
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation och kommer att ta hänsyn till den i så stor utsträckning som möjligt 
under nästa programperiod.
När det gäller finansieringsperioden 2014–2020 bör det noteras att målen för integrering av romer redan ingår 
i ramen för ESI-fonderna, eftersom de operativa programmen för de medlemsstater för vilka förhandsvillkoret för 
romer är tillämpligt har utformats på det sättet.
Det är i första hand medlemsstaterna som ska ta initiativ till att se över de operativa programmen. Enligt förord -
ningen om gemensamma bestämmelser ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlems -
stat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange hur ändringarna förväntas påverka unionens strategi för smart 
och hållbar tillväxt för alla och de specifika målen i programmet.
Inom den rättsliga ramen för 2014–2020 ska den förvaltande myndigheten för det berörda operativa programmet 
upprätta ett system för att i elektronisk form registrera och lagra uppgifter om varje verksamhet som är nödvändig 
för bland annat övervakning och utvärdering, vilka är föremål för revisioner. Detta avser finansiella uppgifter samt 
output och resultat.
Kommissionens svar 80
Rekommendation 5
Kommissionen konstaterar att rekommendationen riktas till medlemsstaterna och påpekar att förutom de rätts -
liga begränsningarna för insamling av uppgifter på grund av etnicitet i vissa medlemsstater, omfattas eventuella 
särskilda indikatorer för romer av uppgiftsskyddssystemet (artikel 8 i direktiv 95/46/EG), för s.k. känsliga uppgifter. 
Enskilda personer behåller rätten att vägra att ge sitt samtycke till att uppgifter samlas in. Uppgifter om antalet 
romer som deltar i verksamhet som finansieras av ESI-fonderna bygger därför främst på självdeklarationer.
Rekommendation 6
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Kommissionen betonar dock att ett fullständigt genomförande när det gäller möjligheten att låta ESF finansiera 
eventuella åtgärder för social integration, oavsett om det finns en koppling till sysselsättning, skulle kräva en för -
dragsändring för att ändra ESF:s uppdrag enligt artikel 162.
Kommissionen anser dessutom att ESF-förordningen, i dess nuvarande lydelse och tolkad i enlighet med artikel 162 
i EUF-fördraget, redan bidrar till att hantera frågan om romers integrering på ett rättsligt korrekt sätt genom det 
tematiska målet för social integration.
I detta sammanhang kan ESF finansiera åtgärder för integrering av romer, under förutsättning att åtgärderna ingår 
i en integrerad uppsättning åtgärder som syftar till att, även indirekt, föra romerna närmare arbetsmarknaden.
Denna rättsliga tolkning av stödberättigande för åtgärder för integrering av romer inom ramen för ESF meddelades 
till medlemsstaterna i november 2015.
Kommissionen anser därför inte att det föreligger någon rättsosäkerhet.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att beakta den vid utarbetandet av nästa fleråriga bud -
getram när den undersöker kriterierna för fördelning av medel, den roll som problem med social integration bör 
spela samt behovet av att avsätta ytterligare medel för att stödja marginaliserade befolkningsgrupper.
Rekommendation 8 a)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är alltid villig att samarbeta med medlemsstaterna, men med tanke på de olika nationella situatio -
nerna och strategierna och behovet av att respektera subsidiaritetsprincipen, anser den inte att det är genomför -
bart eller lämpligt att ta fram en gemensam metod på detta område.
Rekommendation 8 b)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den anser att denna fråga bör vara medlemsstaternas sak 
att avgöra, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
Kommissionen planerar inte heller att samla in statistiska uppgifter om etnicitet i arbetskraftsundersökningen eller 
i EU:s statistik över inkomst och levnadsvillkor. Att samla in uppgifter om den romska befolkningsgruppen är mycket 
svårt tekniskt och rättsligt sett, och dessutom dyrt.
Kommissionens svar 81
Inledning
12
Kommissionen konstaterar att förutom beloppet 1,5  miljarder  euro, som motsvarar anslaget för investeringsprio -
ritering 9.2 i ESF, ges ytterligare finansiering för integrering av romer via ett antal andra investeringsprioriteringar 
i både ESF och Eruf.
Iakttagelser
30
Under programperioden 2007–2013 följde ESF-förordningen en allmän strategi som inte inriktades just på romer, 
utan på missgynnade grupper rent generellt. I det sammanhanget täcktes integrering av romer av prioriteringen 
”stärka missgynnade gruppers sociala integration”.
En del medlemsstater har till och med valt att uttryckligen täcka frågan om romers integrering i sina nationella stra -
tegiska referensramar för programplaneringen av strukturfonderna under perioden 2007–2013.
34
Kommissionen konstaterar att det i EU-ramen uttryckligen anges att ”medlemsländerna måste först och främst se 
till att romerna inte utsätts för diskriminering utan behandlas som alla andra EUmedborgare, med lika tillgång till 
alla grundläggande rättigheter enligt vad som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna”. Likabe -
handling är därför en övergripande princip och anses vara en nödvändig förutsättning för en effektiv integrering 
av romer. EU-institutionerna och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att förbättra den sociala inte -
grationen av romer med hjälp av alla instrument och politiska åtgärder enligt sina respektive befogenheter, men 
enligt subsidiaritetsprincipen har medlemsstaterna det främsta ansvaret och den främsta behörigheten att förändra 
situationen för marginaliserade befolkningsgrupper.
39
Partnerskap kombinerat med flernivåstyre är sedan länge en central princip för delad förvaltning av medel (en prin -
cip som tillämpades även under de föregående programperioderna), och den anges därför också i artikel 5 i förord -
ningen om gemensamma bestämmelser, som styr ESI-fonderna för 2014–2020. Den uppförandekod som kommis -
sionen antog genom en delegerad förordning hjälper medlemsstaterna att organisera partnerskapen och täcker ett 
antal praktiska frågor, t.ex. partnernas representativitet, urvalsförfaranden, förfarandekrav för att se till att det i god 
tid anordnas ett meningsfullt och öppet samråd samt principen om att partnerna ska vara företrädda genom hela 
programcykeln, även i övervakningskommittéerna.
40
Kommissionen påpekar att den har bidragit med betydande finansiering till de två gemensamma program som 
nämns (Romact och Romed).
Kommissionens svar 82
44
Spanien sätter inte upp mål för antidiskriminering i sin nationella strategi för integrering av romer, men betonar 
behovet av komplementaritet och synergier med den andra planen för medborgarskap och integration 2011–2014 
och med den nationella strategin mot rasism, diskriminering, främlingsfientlighet och intolerans, som innehåller 
konkreta åtgärder för att bekämpa diskriminering.
45
Såsom anges i Ungerns strategi för integrering av romer omfattar målet för politiken för social integration inte bara 
romer, utan det riktas mot en bredare grupp. Målen är att minska antalet människor som lever i fattigdom eller 
socialt utanförskap, reducera den sociala eftersläpningen för missgynnade barn och minska de sociala skillnaderna 
mellan romer och icke-romer. Målen behandlas på ett övergripande sätt via fem områden: förbättra arbetsmark -
nadsmöjligheterna för långtidsarbetslösa i aktiv ålder, minska barnfattigdomen, lösa socialiseringsrelaterade och 
sociokulturella nackdelar, hantera nackdelar i samband med utbildning och arbetsmarknad för romska kvinnor samt 
hantera utvecklingsskillnaderna i missgynnade områden.
49
I 2015 års bedömning av framstegen med genomförandet av Bulgariens nationella plan för integrering av romer 
konstaterade kommissionen mycket riktigt att den nationella kontaktpunkten för romer ”saknar personalresurser 
och politiska resurser för att effektivt fullgöra sitt uppdrag och styra framstegen på ett övertygande sätt”. Genom -
förandet av de nationella planerna för integrering av romer är emellertid starkt beroende av ESI-fonderna. Detta 
innebär att de nationella kontaktpunkternas arbete i praktiken stöds av kompletterande strukturer. En departe -
mentsöverskridande arbetsgrupp för planering och samordning av insatser som stöds av ESI-fonderna 2014–2020 
inrättades 2015 under ledning av den centrala samordningsenheten för ESI-fonderna, med deltagande av den 
nationella kontaktpunkten samt berörda ministerier på vice ministernivå (arbetsmarknad, utbildning, hälsa, regional 
utveckling, jordbruk), sakkunniga (samordnare inom den nationella handlingsplanens sex prioriterade områden) 
samt kommunala representanter.
50 Andra strecksatsen
Kommissionen konstaterar att den rådande politiska situationen ger upphov till en utveckling som kan leda till ökad 
uppmärksamhet på romers problem i Bulgarien.
51 Första strecksatsen
I Bulgarien sker den årliga övervakningen av genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer på 
grundval av administrativ rapportering från alla berörda institutioner och kommuner, och den kommer att stärkas 
ytterligare genom ett nytt övervakningssystem som ska vara klart till slutet av december 2016.
54
Se kommissionens svar på punkt 50 beträffande Bulgarien.
Kommissionens svar 83
60
Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens iakttagelse om att det råder rättsosäkerhet. ESF:s uppdrag enligt 
artikel 162 i EUF-fördraget är att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för arbetstagare på den inre marknaden. Att 
tillämpa tematiskt mål 9 om social integration i enlighet med artikel 162 i EUF-fördraget innebär därför att ESF kan 
finansiera alla åtgärder för integrering av romer som ingår i en integrerad uppsättning åtgärder som bidrar, även 
indirekt, till att föra romerna närmare arbetsmarknaden. Denna rättsliga tolkning av stödberättigande för åtgärder 
för integrering av romer inom ramen för ESF har förtydligats och meddelades till medlemsstaterna i november 2015. 
ESF-stödet kan kompletteras ytterligare med andra instrument som medlemsstaterna kan använda för att tillgodose 
de grundläggande behoven och ge materiellt stöd till romer, såsom fonden för europeiskt bistånd till dem som har 
det sämst ställt (Fead).
Kommissionen konstaterar även att revisionsrätten endast har tagit med slutförda bostadsprojekt som finansierats 
av Eruf i sitt urval. Med tanke på ändringsdatumet för förordningen och den ledtid som krävs för utarbetandet av 
sådana projekt pågick ett antal projekt fortfarande vid tidpunkten för granskningen.
61
Kommissionen påpekar att det inte fanns några lagstadgade krav för sådana indikatorer i programmet. När det gäl -
ler ESF krävs dock enligt bilaga XXIII rapportering om både minoriteters och missgynnade gruppers faktiska delta -
gande i ESF-insatser.
Kommissionen konstaterar att ESF liksom under programperioden 2007–2013 följde en allmän strategi för att stödja 
missgynnade grupper. Medlemsstaterna fick själva fastställa målgrupper samt de särskilda mål och indikatorer som 
skulle användas utifrån de problem som de hade angett i sina nationella reformprogram och nationella handlings -
planer för social integration.
62
Frånvaron av ekonomisk information beror på att ESF-stödet inte enbart inriktades på den romska 
befolkningsgruppen.
64
Ungern och Tjeckien inledde t.ex. Eruf-stödda åtgärder som riktades mot mindre gynnade bostadsområden befol -
kade av romer före ändringen.
65
Kommissionen konstaterar att enskilda personer enligt EU:s rättsliga ram om uppgiftsskydd har rätt att vägra att ge 
sitt samtycke till insamling av uppgifter om etnicitet. Insamlade uppgifter om etnicitet kan därför vara otillförlitliga 
som underlag för beslut om nödvändig finansiering av romers integrering.
Ett fåtal medlemsstater (t.ex. Ungern och Slovakien) har infört antingen etniska eller socioekonomiska standardindi -
katorer (t.ex. fattigdomskartor, segregerade bostadsområden i stads- och landsbygdsområden, människor som lever 
i extrem fattigdom) för att fastställa behov och nödvändig finansiering. Genom dessa metoder säkerställs romska 
befolkningsgruppers deltagande.
Se även punkt 87 i revisionsrättens rapport.
Insamling av uppgifter om etnicitet är dessutom förbjuden i flera medlemsstater.
Kommissionens svar 84
68
Kommissionen påpekar att det i det berörda operativa programmet tydligt och upprepade gånger anges att utbild -
ningsåtgärder bör leda till inkluderande utbildning och desegregering, och det finns även en särskild indikator för 
antalet utbildningsanstalter som deltar i desegregeringsprogram.
Ansökningsomgångarna för de operativa programmen innehåller mer uppgifter om de särskilda kraven för utbild -
ningsåtgärder. Programövervakningskommittéerna, där kommissionen även deltar som rådgivande medlem, rådfrå -
gas om ansökningsomgångarna.
Vägledningsdokumentet om användning av ESI-fonder för desegregering innehåller en metodisk vägledning som 
ska följas vid utformningen av ansökningsomgångar och genomförandet av projekt.
Under förhandlingarna beaktade Ungern dessutom de gällande landsspecifika rekommendationerna och valde det 
relevanta integrerade projekt som kan ge stöd till romska befolkningsgrupper.
Kommissionen begärde 2015 kompletterande upplysningar från de ungerska myndigheterna om stödet till utveck -
ling av offentlig utbildning och vill gärna se en mer detaljerad beskrivning av tillgänglig finansiering på detta 
område.
Ruta 5 – Inga åtgärder för desegregering på utbildningsområdet inom ramen för ESI-
fonderna i Ungern
Kommissionen konstaterar att en lokal plan för jämlik utbildning är en förutsättning för lokala myndigheter som 
ansöker om medel för åtgärder som stöds av ESI-fonderna.
I det operativa programmet Utveckling av mänskliga resurser inom Eruf/ESF 2014–2020 görs ett tydligt och uppre -
pat åtagande för desegregering, och det finns ett antal åtgärder som inriktas på desegregering (t.ex. utbildning och 
bostäder).
När det gäller detaljnivån för dessa åtgärder i de operativa programmen, se kommissionens svar på punkt 68.
69
Kommissionen konstaterar att ett antal andra investeringsprioriteringar från både ESF och Eruf som omfat -
tas av de tematiska målen 8, 9 och 10 i förordningen om gemensamma bestämmelser och rör sysselsättning, 
social integration och utbildning också stöder integrering av romer med avsevärda belopp inom områden som 
inkluderande utbildning, subventionerat boende samt tillgång till sociala tjänster och hälsovårdstjänster. I före -
kommande fall bidrar de även till att genomföra de landsspecifika rekommendationerna (t.ex. för förskole- och 
utbildningsinfrastruktur).
Detta överensstämmer med tillämpningen av gemensam grundläggande princip 2 om en ”tydlig men inte exklude -
rande målinriktning” och 4 om ”målet om integrering”. Enligt dessa principer bör integrering av romer ingå i all -
männa åtgärder för social integration och fattigdomsminskning, för att förhindra att romska befolkningsgrupper 
blir ännu mer isolerade.
Ett bra exempel på detta återfinns i Slovakiens operativa program om mänskliga resurser, vilket revisionsrätten 
bekräftar i ruta 8. Slovakien samtyckte till kommissionens rekommendation om att inrätta ett operativt program 
med finansiering ur flera fonder och två särskilda prioriterade områden för ESF respektive Eruf, vart och ett med en 
rad särskilda mål som ska genomföras på ett integrerat sätt.
Kommissionens svar 85
73
Kommissionen konstaterar att investeringsprioritering 9.2 systematiskt har valts i de operativa programmen för 
de medlemsstater som har den största andelen romsk befolkning (dvs. Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rumänien och 
Slovakien) och de medlemsstater som fick en landsspecifik rekommendation om integrering av romer.
I Spanien innehåller det nationella operativa programmet för social integration, som gäller hela landet, bestämmel -
ser om integrering av romer enligt investeringsprioritering 9.2.
I syfte att tillämpa ett integrerande tillvägagångssätt kom Spanien överens med kommissionen om att genomföra 
omfattande åtgärder för social integration inom investeringsprioritering 9.1, som riktas mot flera sårbara under -
grupper, bland annat romer. När det gäller Andalusien riktas en åtgärd som ingår i det regionala operativa program -
met inom ESF i investeringsprioritering 9.1, som benämns ”Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Emplea -
bilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social” mot särskilda lokala områden 
som lider av fattigdom och socialt utanförskap. Åtgärden ger stöd till sysselsättning, bostäder, social integration, 
utbildning osv. Kommissionen anser att den romska befolkningsgruppen i Andalusien kan täckas effektivt av den 
ovannämnda åtgärden, och även av det nationella operativa programmet.
När det gäller Ungern har det operativa programmet Mänskliga resurser – som under programperioden 2014–2020 
har en kompletterande utformning och täcker Ungerns sex konvergensregioner – ett anslag för investeringspriori -
tering 9.2 som en del av prioritering 1, och har ett transnationellt samarbets- och finansieringsinstrument i priorite -
ring 5.
75
När det gäller det ekonomiska stöd som görs tillgängligt för medlemsstaterna inom ramen för sammanhållnings -
politiken konstaterar kommissionen att fördelningen av medel sker enligt en fördelningsnyckel som grundas på 
kriterier kopplade till det övergripande sammanhållningsmålet, vilket innebär att de främst avspeglar deras utveck -
lingsnivå. I detta avseende avspeglar nivån på det ekonomiska stödet även medlemsstaternas och regionernas 
finansieringskapacitet och hjälper dem att lösa sina viktigaste problem, även i samband med social integration. 
Medlemsstaternas skyldighet att fördela en viss minimiandel av medlen till ESF (artikel 92.4 i förordningen om 
gemensamma bestämmelser), skyldigheten att öronmärka minst 20 % av dessa ESF-medel till tematiskt mål 9, 
”Främja social delaktighet, bekämpa fattigdom och diskriminering” (artikel 4.2 i ESF-förordningen), och behovet av 
att koncentrera stödet med beaktande av relevanta landsspecifika rekommendationer (artikel 18 i förordningen om 
gemensamma bestämmelser), garanterar att tillräckligt stöd från ESI-fonderna finns tillgängligt för alla medlems -
stater där integrationen av romer är en särskild utmaning för att hjälpa dem att hantera detta.
79
Kommissionen konstaterar att det är vanligt att antidiskrimineringsåtgärder tas med i särskilda mål och exempel på 
åtgärder från andra investeringsprioriteringar, bland annat 9.2 och 9.1.
I Ungern behandlas antidiskriminering som ett övergripande inslag i förhandlingarna om partnerskapsöverenskom -
melser och i struktureringen av anslagen till de operativa programmen. Medlemsstaterna väljer själva hur de vill gå 
till väga.
Även om investeringsprioritering 9.3 inte har valts som en investeringsprioritering i Bulgarien integreras upp -
lysningsåtgärder om antidiskriminering som syftar till att komma till rätta med stereotyper och främja etniska 
befolkningsgruppers kulturella identitet i de båda operativa programmen ”Mänskliga resurser” och ”Vetenskap och 
utbildning för smart tillväxt”, som ett verktyg för att förebygga diskriminering och främja lika möjligheter.
I Rumänien har man i det ESF-finansierade operativa programmet Humankapital (HCOP) inställningen att socialt 
utanförskap inte är relaterat till etnicitet, utan till fattigdom i allmänhet. Programmet inriktas därför uttryckligen på 
romer, men utan att andra marginaliserade befolkningsgrupper och missgynnade grupper utesluts.
Kommissionens svar 86
83
Se kommissionens svar på punkt 39:
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 84–85  
Kommissionen betonar att förutom de rättsliga begränsningarna för insamling av uppgifter på grund av etnicitet 
i vissa medlemsstater, har enskilda personer rätt att vägra att ge sitt samtycke till att uppgifter samlas in. Uppgifter 
om antalet romer som deltar i ESF-finansierad verksamhet bygger mycket riktigt främst på självdeklarationer. Alla 
deltagare i investeringsprioritering 9.2 kan dock anses ingå i marginaliserade befolkningsgrupper såsom romer, 
vilket kommer att underlätta rapporteringen om denna målgrupp under programperioden 2014–2020.
Kommissionens gemensamma svar avseende punkterna 86 och 87  
Kommissionen påpekar att byrån för grundläggande rättigheter inte är ett behörigt organ för att tolka EU-rättsliga 
bestämmelser.
Kommissionen betonar att insamling av uppgifter om etnicitet är olaglig i vissa medlemsstater och att det är en 
nationell behörighet. Om uppgifterna inte kan samlas in på lagligt sätt blir frågan om deras behandling irrelevant.
De praktiska alternativ för att samla in uppgifter om etnicitet som revisionsrätten nämner omfattas mycket riktigt 
av starka begränsningar för övervakningsändamål, även om de kan ge kvalitativa belägg för ESF-stöd till romska 
deltagare i ESF.
Eftersom uppgifterna baseras på självdeklarationer och kräver samtycke kan de vara mindre tillförlitliga (svarsgra -
den kan vara låg på grund av motstånd mot självdeklarationer och/eller mot att svara, och svaren kan vara partiska). 
Stickprovsurval och extrapolering kan också hindras av osäkerhet kring den faktiska population som observeras.
I den nationella strategi för integrering av romer som den rumänska regeringen antog 2015 används uppgifter från 
2011 års folkräkning som referens, baserat på heteroidentifiering: självdeklarerade romer utgör 3,3 % av befolk -
ningen, eller 621 573 personer.
I strategin bekräftar de rumänska myndigheterna att uppskattningen av den romska befolkningsgruppen varierar 
och strategin hänvisar till Europarådets och Världsbankens uppskattningar, men baslinjen fastställs fortfarande 
enligt folkräkningen.
I det operativa programmet Mänskligt kapital (medfinansierat av ESF) beaktas i stället Europarådets uppskattning 
att det finns 1,85 miljoner rumänska romer. Baslinjen och uppgifterna om etnicitet för övervakningsändamål är följ -
aktligen fortfarande problematiska.
Kommissionens svar 87
88
Under 2007–2013 fanns det inget krav att rapportera romer som en separat kategori och följaktligen inte heller att 
samla in sådana uppgifter från stödmottagarna.
Medlemsstaterna var endast skyldiga att rapportera (och samla in uppgifter) om egenskaperna hos deltagarna 
i ESF-insatser. Uppgifter om romska deltagare rapporterades i kategorin ”Minoriteter” eller ”Andra missgynnade 
personer” i uppdelningen av deltagare per sårbar grupp, enligt nationella regler.
I de operativa programmen 2007–2013 användes inte heller gemensamma outputindikatorer relaterade till romer 
som visades i de relevanta operativa programmen som ”programindikatorer” och sammanställdes på EU-nivå.
Romer skulle endast ha rapporterats som en separat kategori i de årliga genomföranderapporterna om en sådan 
specifik indikator hade valts för det operativa programmets mål.
89
För Spanien var den romska befolkningsgruppen inte en särskild målgrupp för många av insatserna 2007–2013, och 
därför fanns det ingen skyldighet att ange deltagarnas etnicitet. Såsom rådet bekräftar i sin rekommendation om 
effektiv integrering av romer kan insamling av uppgifter på etniska grunder vara en känslig fråga, och medlems -
staterna bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen kunna välja sina egna övervakningsprinciper.
90
För programperioden 2014–2020 innehåller de operativa programmen bestämmelser för att säkerställa enhetliga 
uppgifter. Där betonas även behovet av att alla definitioner måste finnas tillgängliga för alla stödmottagare. Kom -
missionen tillhandahöll även praktisk vägledning om hur indikatordefinitionernas enhetlighet kan säkerställas.
Det finns även ett nytt krav om att uppgifterna ska registreras och lagras elektroniskt för varje insats, så att de kan 
aggregeras när de behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision (artikel 24.2 
i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014).
Rumänien har tre typer av indikatorer. De ingår i det operativa programmet Humankapital 2014–2020, som 
innehåller output- och resultatindikatorer på programnivå. Dessa indikatorer fastställdes senare i de särskilda riktlin -
jer som åtföljer varje infordran av intresseanmälningar.
91
När det gäller särskilt sårbara grupper är det ibland bäst att inte fastställa kvantifierade resultatmål (i motsats till 
outputmål) för att förebygga ”russinplockningseffekter” (dvs. att mindre missgynnade grupper väljs för insatser för 
att uppnå en högre framgångsfrekvens).
För programperioden 2014–2020 ska målen fastställas på insatsnivå för varje relevant resultatindikator (se bilaga III 
till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014).
Kommissionens svar 88
92
Bilaga I till ESF-förordningen för 2014–2020 innehåller ingen exakt indikator för romska deltagare, men övervak -
ningen av romernas integration kommer att förbättras avsevärt i fall där specifika indikatorer överenskoms i de 
operativa programmen eller om ett särskilt mål endast riktas mot den romska befolkningsgruppen.
Insamlingen av uppgifter om enskilda deltagare kommer dessutom att öka de insatsansvariga organens och de 
förvaltande myndigheternas möjligheter att sammanställa och övervaka uppgifter om romska deltagare, inklusive 
resultat.
När det gäller insatser som endast inriktas på romer kommer detaljerad information om de socioekonomiska egen -
skaperna, arbetsmarknadssituationen och resultaten för ESF-deltagarna att samlas in via gemensamma output- och 
resultatindikatorer samt via eventuella kompletterande indikatorer som överenskommits för det operativa pro -
grammet. Detta gäller även investeringsprioriteringar som inte enbart inriktas på romer, men för vilka det operativa 
programmet har en särskild indikator för romer. Dessa ska registreras och lagras på insatsnivå enligt bilaga III till 
kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 av den 3 mars 2014.
93
De brister som har påvisats av revisionsrätten korrigeras genom det gällande regelverket.
Medlemsstater som har stora utmaningar när det gäller social integrering av romer löser dessa med hjälp av den 
separata investeringsprioriteringen 9.2 för marginaliserade befolkningsgrupper som romer. I sådana fall kom -
mer detaljerad information om de socioekonomiska egenskaperna, arbetsmarknadssituationen och resultaten 
för de ESF-deltagare som omfattas av investeringsprioriteringen att samlas in via de gemensamma output- och 
resultatindikatorerna.
Programspecifika indikatorer som är relaterade till romer kan dessutom ge specifik information om romer. I de 
antagna operativa programmen avser 69 programspecifika indikatorer romer, särskilt i Kroatien, Rumänien, Slove -
nien och Spanien.
Det förhandsvillkor som har införts på detta område kommer att bidra till att förbättra övervakningen av medlems -
staterna i det avseendet. Medlemsstaterna ska ha uppfyllt samtliga förhandsvillkor senast vid årsslutet 2016.
96
Kommissionen betonar att urvalskriterierna bör överensstämma med de specifika mål som fastställs i de operativa 
programmen. Om de specifika målen för de operativa programmen inte inriktas på romer, kommer urvalskriterierna 
därför att omfatta de missgynnade grupper som anges i de operativa programmens specifika mål.
När det gäller den berörda förvaltande myndigheten för Eruf i Bulgarien var målgruppen bredare än romer efter -
som ansökningsomgångarna strukturerades på ett sådant sätt att alla marginaliserade befolkningsgrupper kunde 
omfattas, inte bara romer.
Kommissionens svar 89
98
För programperioden 2014–2020 innehåller de operativa programmen bestämmelser för att säkerställa enhet -
liga uppgifter. Där betonas även behovet av att alla definitioner måste finnas tillgängliga för alla stödmottagare. 
Dessutom ger de operativa programmen praktisk vägledning om hur indikatordefinitionernas enhetlighet kan 
säkerställas.
Rapportering om indikatorer på programnivå var inte obligatorisk för Eruf 2007–2013. Indikatorer på projektnivå 
ingår i de relevanta ansökningarna och övervakas av medlemsstaterna.
Kommissionen mottar endast ansökningar om större projekt.
99
Under programperioden 2007–2013 krävdes inte gemensamma resultatindikatorer per målgrupp enligt EU:s 
regelverk.
”Sårbara grupper” kan därför användas för att rikta insatserna mot en bredare befolkning med liknande levnadsför -
hållanden som vissa romska grupper, utan differentiering av etniska skäl.
I det särskilda fall som nämns var den romska befolkningsgruppen inte en separat målgrupp i Andalusiens operativa 
program inom ESF under programperioden 2007–2013, utan behandlades som en del av den sårbara befolkning 
som riskerade social utestängning. Resultatmålen fastställdes för det totala antalet personer som riskerade social 
utestängning.
100
Två kommuner i Bulgarien kunde inte genomföra sina projekt på grund av den negativa allmänna opinionen i lokal -
området, men alla andra kommuner håller på att slutföra (eller har i vissa fall redan gjort det, t.ex. Devnja) sina 
framgångsrika projekt för subventionerade bostäder.
101
Kommissionen konstaterar att projektgenomförandet i vissa fall avvek från den ursprungliga planeringen, men att 
detta inte hade en direkt inverkan på målgrupperna.
102
Se kommissionens svar på punkt 91 beträffande ”russinplockningseffekter”.
103
Kommissionen betonar att det är lämpligt att använda kriterier som specifikt avser romer om de urvalskriterier som 
anges i ansökningsomgången specifikt riktas mot romer, vilket inte systematiskt var fallet för de 19 projekt som 
granskades av revisionsrätten.
Kommissionens svar 90
Ruta 10 – Otydlig identifiering av målgruppen och bristande hänsyn till kulturella 
faktorer inverkade negativt på genomförandet av ett hälsoprojekt (Bulgarien, projekt 4)
Omständigheten att den sårbara befolkningen inte kunde fastställas i förväg och att romerna därför inte uttryckli -
gen nämndes som målgrupp berodde på att det fanns begränsningar i uppgifterna i det nationella kontrollregistret 
och att uppgifter på grundval av etnicitet inte samlades in.
När det gäller projektet för hälsokontroller i Bulgarien förklarade stödmottagaren att projektet inte riktades mot en 
särskild del av befolkningen av icke-diskrimineringsskäl.
107
Den offentliga arbetsförmedlingen SEPE utsågs till förmedlande organ för detta operativa program först 2014, men 
SEPE:s deltagande vid övervakningskommitténs sista möte gav möjlighet till utbyte av bästa praxis, som blir särskilt 
användbar under den nuvarande programperioden.
118 Första strecksatsen
Se kommissionens svar på punkterna 81 och 88 om rapporteringskrav och svaret på punkt 91 beträffande 
”russinplockningseffekter”.
118 Andra strecksatsen
För programperioden 2014–2020 innehåller de operativa programmen bestämmelser för att säkerställa enhet -
liga uppgifter. Där betonas även behovet av att alla definitioner måste finnas tillgängliga för alla stödmottagare. 
Dessutom ger de operativa programmen praktisk vägledning om hur indikatordefinitionernas enhetlighet kan 
säkerställas.
Slutsatser och rekommendationer
121
I ett flertal fall inriktades de valda projekten inte uttryckligen på romer, utan snarare på missgynnade/sårbara 
befolkningsgrupper, vilket beror på den allmänna strategi som kommissionen redogör för i sitt svar på punkt 30. 
Det är skälet till att de insamlade uppgifterna, inklusive ekonomiska uppgifter och uppgifter om använda indikato -
rer, inte specifikt rörde romer.
Kommissionen påminner också om att de regionala operativa programmen för 2007–2013 omfattade pilotprojekt 
för stöd till bostäder till förmån för sårbara grupper, bland annat romer. Dessa projekt utformades med särskild 
inriktning på ett integrerat tillvägagångssätt, och behandlade flera aspekter av mål för social integration. Tyvärr 
hade dessa projekt inte slutförts vid slutdatumet för revisionsrättens granskning, som inriktades på avslutade 
projekt.
Kommissionens svar 91
124
Kommissionen påminner om att vissa länder (t.ex. Ungern och Slovakien) identifierade integrering av romer som en 
viktig fråga i sina nationella strategiska referensramar för programperioden 2007–2013 och tog fram breda strate -
gier för att hantera denna fråga, innan de nationella planerna för integrering av romer utformades mot bakgrund av 
EU:s politiska ram.
125
Kommissionen påpekar att rekommendationen från 2013 snarare är en förlängning av EU-ramen, som går längre än 
denna och innehåller nya områden som inte nämndes i meddelandet från 2011.
126
Kommissionen identifierade redan i sin bedömning 2012 de brister som revisionsrätten nämner.
Rekommendation 1
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Rekommendation 1 a)
Kommissionen påminner om att nivån på stödet från ESI-fonderna till marginaliserade befolkningsgrupper som 
romer endast kan vara vägledande eftersom medlemsstaterna bara är skyldiga att lämna ekonomiska uppgifter när 
den särskilda investeringsprioriteringen 9.2 i ESF väljs och/eller när specifika mål/indikatorer har fastställts inom 
ramen för andra relevanta tematiska mål i ESF och Eruf.
Rekommendation 1 b)
Kommissionen betonar att om förordningen om gemensamma bestämmelser innehåller ett allmänt förhandsvill -
kor rörande antidiskriminering för alla ESI-fonder ska bedömningen av uppfyllandet begränsas till de kriterier som 
fastställs i förordningarna om ESI-fonderna. Dessutom bör subsidiaritetsprincipen respekteras i beslut om speci -
fika och lämpliga politiska åtgärder – inklusive innehållet i strategier – inom ramen för nationella och regionala 
befogenheter.
Medlemsstaterna förväntades inbegripa specifika mål i sina operativa program om de hade valt den särskilda 
investeringsprioriteringen 9.3 i ESF: ”åtgärder mot all slags diskriminering och främjande av lika möjligheter”. Så är 
särskilt fallet för medlemsstater med landsspecifika rekommendationer på detta område.
Rekommendation 1 c)
I artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges att relevanta företrädare för civilsamhället inbe -
grips i principerna om partnerskap och flernivåstyre. Enligt artikel 5.2 ska partnerna bland annat delta i utarbetan -
det av partnerskapsöverenskommelser och under utformningen och genomförandet av programmen.
Kommissionens svar 92
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar rekommendationen, anser att den bör genomföras genom operativa program och betonar 
att den redan vidtar åtgärder i den riktningen.
Såsom påpekas i punkt 38 har kommissionen utfärdat ett tematiskt vägledningsdokument till medlemsstaterna om 
hur EU:s struktur- och investeringsfonder ska användas för att bekämpa utbildningsmässig och geografisk segre -
gering. Medlemsstaterna uppmanas att följa vägledningsdokumentets bestämmelser i programplaneringen och 
genomförandet för att förebygga och hantera både utbildnings- och bostadsmässig segregering av marginaliserade 
befolkningsgrupper.
Kommissionen är fullständigt medveten om att ett ändamålsenligt genomförande ute på fältet är avgörande. Kom -
missionen anlitar därför sakkunniga för att hjälpa medlemsstaterna att genomföra vägledningsdokumentet, främst 
med inriktning på Tjeckien, Slovakien, Ungern, Rumänien och Bulgarien.
Det är i regel medlemsstaterna som bör ta initiativ till omfördelningar och ändringar av de operativa programmen.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar rekommendationen och anser att den redan vidtar åtgärder i den riktningen.
Kommissionen kommer till fullo att utnyttja de nationella lägesrapporterna, även vid övervakningskommitténs 
möten, för att uppmana och uppmuntra medlemsstaterna att när så krävs förstärka åtgärder som stöds av ESI-fon -
derna för att bättre hantera identifierade problem som rör romer. Efter denna diskussion kan medlemsstaterna 
lämna in ansökningar om ändringar av de operativa programmen enligt artikel 30.1 i förordningen om gemen -
samma bestämmelser.
Kommissionen konstaterar dessutom att den i enlighet med artikel 23.1 a i samma förordning endast får använda 
sina befogenheter för att begära att medlemsstaterna omprogrammerar sina operativa program för att hantera de 
problem som rör romer som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna och om det krävs en omfördel -
ning för att lösa problemen.
128
När det gäller ESF betonar kommissionen att den bristande inriktningen på integrering av romer under programpe -
rioden 2007–2013 beror på den allmänna strategi för missgynnade grupper som tillämpats (se prioriteringen ”stärka 
missgynnade gruppers sociala integration”). Det var därför upp till medlemsstaterna att fastställa vilka missgynnade 
grupper som de ville inrikta sig på, baserat på dessa personers behov och problem.
När det gäller indikatorer som särskilt avser romer fanns inga lagstadgade krav om detta.
Det bör dessutom noteras att urvalskriterierna bör överensstämma med de specifika mål som fastställs i de opera -
tiva programmen. Om de specifika målen för de operativa programmen inte inriktades på romer, omfattade urvals -
kriterierna därför de missgynnade befolkningsgrupper som angavs i de operativa programmens specifika mål.
Kommissionens svar 93
129
Kommissionen konstaterar att förutom beloppet 1,5  miljarder  euro, som motsvarar anslaget för investeringsprio -
ritering 9.2 i ESF, ges ytterligare finansiering för integrering av romer via ett antal andra investeringsprioriteringar 
i både ESF och Eruf (se även kommissionens svar på punkt 69).
130
Kommissionen konstaterar att den inom ramen för sina ansvarsuppgifter enligt delad förvaltning hjälper med -
lemsstaterna att se till att de ändringar som införts för perioden 2014–2020 leder till projekt som bättre bidrar till 
romernas integrering, t.ex. genom bedömningar av uppfyllandet av relevanta förhandsvillkor, vägledning eller via 
kommissionens rådgivande roll i övervakningskommittéerna.
131
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 75 och anser att medlemsstaternas skyldighet att fördela en viss mini -
miandel av medlen till ESF (artikel 92.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser), skyldigheten att öronmärka 
minst 20 % av dessa ESF-medel till tematiskt mål 9, ”Främja social delaktighet, bekämpa fattigdom och diskrimine -
ring” (artikel 4.2 i ESF-förordningen), och behovet av att koncentrera stödet med beaktande av relevanta landsspe -
cifika rekommendationer (artikel 18 i förordningen om gemensamma bestämmelser), garanterar att tillräckligt stöd 
från ESI-fonderna finns tillgängligt för alla medlemsstater där integreringen av romer är en särskild utmaning för att 
hjälpa dem att hantera detta.
Rekommendation 3
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Möjligheten att finansiera hållbara åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt stödja integreringen av romer 
behandlas på olika sätt i förordningarna om ESI-fonderna.
För det första är långsiktiga (sjuåriga) åtgärder möjliga under programperioden 2014–2020, och projektens löptid 
bör motsvara de planerade målen.
För det andra innehåller ESF-förordningen en ram för att bättre spåra positiva resultat när det gäller inkludering av 
marginaliserade befolkningsgrupper (däribland romer) via den gemensamma outputindikatorn och de mer lång -
siktiga resultatindikatorerna, vars syfte är att främja hållbarheten hos ESF-finansierade åtgärder för marginaliserade 
grupper av romer.
För det tredje, och när det gäller infrastrukturprojekt som finansieras via Eruf, bör medlemsstaterna, precis som för 
alla sektorer, överväga hur projektets hållbarhet kan garanteras i de fall där detta är relevant efter det att projektet 
avslutats (t.ex. underhåll).
Kommissionens svar 94
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation och kommer att ta hänsyn till den i så stor utsträckning som möjligt 
under nästa programperiod.
När det gäller finansieringsperioden 2014–2020 bör det noteras att målen för integrering av romer redan ingår 
i ramen för ESI-fonderna, eftersom de operativa programmen för de medlemsstater för vilka förhandsvillkoret för 
romer är tillämpligt har utformats på det sättet.
Det är i första hand medlemsstaterna som ska ta initiativ till att se över de operativa programmen. Enligt förord -
ningen om gemensamma bestämmelser ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlems -
stat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange hur ändringarna förväntas påverka unionens strategi för smart 
och hållbar tillväxt för alla och de specifika målen i programmet.
Inom den rättsliga ramen för 2014–2020 ska den förvaltande myndigheten för det berörda operativa programmet 
upprätta ett system för att i elektronisk form registrera och lagra uppgifter om varje verksamhet som är nödvändig 
för bland annat övervakning och utvärdering, vilka är föremål för revisioner. Detta avser finansiella uppgifter samt 
output och resultat.
Rekommendation 5
Kommissionen konstaterar att rekommendationen riktas till medlemsstaterna och påpekar att förutom de rätts -
liga begränsningarna för insamling av uppgifter på grund av etnicitet i vissa medlemsstater, omfattas eventuella 
särskilda indikatorer för romer av uppgiftsskyddssystemet (artikel 8 i direktiv 95/46/EG), för s.k. känsliga uppgifter. 
Enskilda personer behåller rätten att vägra att ge sitt samtycke till att uppgifter samlas in. Uppgifter om antalet 
romer som deltar i verksamheter som finansieras av ESI-fonderna bygger mycket riktigt främst på självdeklarationer.
Rekommendation 6
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktas till medlemsstaterna.
Kommissionen betonar dock att ett fullständigt genomförande när det gäller möjligheten att låta ESF finansiera 
eventuella åtgärder för social integration, oavsett om det finns en koppling till sysselsättning, skulle kräva en för -
dragsändring för att ändra ESF:s uppdrag enligt artikel 162.
Kommissionen anser dessutom att ESF-förordningen, i dess nuvarande lydelse och tolkad i enlighet med artikel 162 
i EUF-fördraget, redan bidrar till att hantera frågan om romers integrering på ett rättsligt korrekt sätt genom det 
tematiska målet för social integration.
I detta sammanhang kan ESF finansiera åtgärder för integrering av romer, under förutsättning att åtgärderna ingår 
i en integrerad uppsättning åtgärder som syftar till att, även indirekt, föra romerna närmare arbetsmarknaden.
Den rättsliga tolkningen av stödberättigande för åtgärder för integrering av romer inom ramen för ESF meddelades 
till medlemsstaterna i november 2015.
Kommissionen anser därför inte att det föreligger någon rättsosäkerhet.
Kommissionens svar 95
Rekommendation 7
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att beakta den vid utarbetandet av nästa fleråriga bud -
getram när den undersöker kriterierna för fördelning av medel, den roll som problem med social integration bör 
spela samt behovet av att avsätta ytterligare medel för att stödja marginaliserade befolkningsgrupper.
133
Kommissionen betonar att insamling av uppgifter om etnicitet är olaglig i vissa medlemsstater och att det är en 
nationell behörighet.
Förutom de rättsliga begränsningarna för insamling av uppgifter på grund av etnicitet i vissa medlemsstater, har 
enskilda personer rätt att vägra att ge sitt samtycke till att uppgifter samlas in. Uppgifter om antalet romer som 
deltar i verksamhet som finansieras av ESI-fonderna bygger mycket riktigt främst på självdeklarationer.
Alla deltagare i investeringsprioritering 9.2 kan dock anses ingå i marginaliserade befolkningsgrupper såsom romer, 
vilket kommer att underlätta rapporteringen om denna målgrupp under programperioden 2014–2020.
För programperioden 2014–2020 innehåller de operativa programmen även bestämmelser för att säkerställa 
enhetliga uppgifter. Där betonas behovet av att alla definitioner måste finnas tillgängliga för alla stödmottagare. 
Dessutom ger de operativa programmen praktisk vägledning om hur indikatordefinitionernas enhetlighet kan 
säkerställas.
Det finns även ett nytt krav om att uppgifterna ska registreras och lagras elektroniskt för varje insats, så att de kan 
aggregeras när de behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision (artikel 24.2 
i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014).
I artikel 142 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges att mellanliggande betalningar kan hållas inne 
om ”det finns allvarliga brister i kvaliteten och tillförlitligheten hos övervakningssystemet eller uppgifterna om 
allmänna och särskilda indikatorer”.
Rekommendation 8 a)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är alltid villig att samarbeta med medlemsstaterna, men med tanke på de olika nationella situatio -
nerna och strategierna och behovet av att respektera subsidiaritetsprincipen, anser den inte att det är genomför -
bart eller lämpligt att ta fram en gemensam metod på detta område.
Rekommendation 8 b)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den anser att denna fråga bör vara medlemsstaternas sak 
att avgöra, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
Kommissionen planerar inte heller att samla in statistiska uppgifter om etnicitet i arbetskraftsundersökningen eller 
i EU:s statistik över inkomst och levnadsvillkor. Att samla in uppgifter om den romska befolkningsgruppen är mycket 
svårt tekniskt och rättsligt sett, och dessutom dyrt.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 22.10.2014
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 21.3.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 4.5.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla språk 14.6.2016
 
Den romska befolkningsgruppen uppskattas till 
6,2 miljoner och är därmed EU:s största etniska minoritet. 
Men den är i  stor utsträckning marginaliserad. I  rapporten 
bedömer vi om EU:s politiska initiativ och ekonomiska 
stöd i Bulgarien, Spanien, Ungern och Rumänien på ett 
ändamålsenligt sätt har bidragit till integreringen av 
romer. Omkring 1,5 miljarder euro har öronmärkts för 
integrering av marginaliserade grupper som romer mellan 
2014 och 2020. Vi konstaterade att kommissionen har gjort 
stora framsteg och tagit politiska initiativ som främjar 
romernas integrering, men hinder och svårigheter kvarstår 
och både kommissionen och medlemsstaterna måste 
anstränga sig mer.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN