Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom associeringsrådet beträffande Republiken Estlands deltagande i gemenskapens Fiscalis-program

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 888/98/EG [1] får det nuvarande Fiscalis-programmet öppnas för kandidatländerna i Central- och Östeuropa och för Cypern. Malta och Turkiet nämns inte i den bestämmelsen.

[1] EGT L 126, 28.4.1998, s. 1.

Europeiska rådet har tidigare, vid sitt möte i Luxemburg (i december 1997), betonat vikten av att kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen deltar i gemenskapsprogram för att de skall kunna stifta bekantskap med gemenskapens arbetsmetoder och förfaranden. Den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg bekräftades vid Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999. Man framhöll på nytt den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och enligt vilken det är viktigt att de tretton kandidatländerna får delta i gemenskapens program.

De tio öst- och centraleuropeiska kandidatländernas deltagande i gemenskapsprogrammen fastställs i de respektive Europaavtalen med dessa länder. Enligt Europaavtalen skall villkoren och formerna för dessa länders deltagande fastställas av respektive associeringsråd.

Utöver de gemenskapsprogram som kandidatländerna redan deltar i föreslås det nu att man beslutar om villkoren för att Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern skall kunna delta i Fiscalis-programmet under dess återstående giltighetstid, dvs. till och med den 3 december 2002.

Fiscalis-programmet har som allmänna mål att

* ge tjänstemän en hög gemensam nivå av förståelse av gemenskapsrätten, särskilt inom området för indirekt beskattning, och av dess genomförande i medlemsstaterna,

* säkerställa ett effektivt, verkningsfullt och omfattande samarbete medlemsstaterna emellan och mellan dem och kommissionen, och

* säkerställa fortsatt förbättring av administrativa förfaranden i syfte att beakta myndigheternas och skattebetalarnas behov genom att utveckla och sprida god förvaltningspraxis.

Målet att öppna programmet för kandidatländerna kommer att som ett centralt inslag i strategin inför anslutningen bidra ytterligare till att förbereda dem för anslutningen. Det kommer också att göra det möjligt för dessa länder att stifta bekantskap med de förfaranden och metoder som tillämpas inom detta gemenskapsprogram.

2. Kandidatländerna i Central- och Östeuropa

Genom de Europaavtal som har trätt i kraft vid olika tidpunkter ges dessa länder möjlighet att delta i gemenskapsprogram som rör en lång rad områden. I avtalen finns utrymme för att, om det anses föreligga ett ömsesidigt intresse, utvidga detta deltagande till andra områden inom gemenskapens verksamhet så att det även kan komma att omfatta verksamhet som rör den inre marknaden.

Enligt beslutsprocessen för detta deltagande krävs ett beslut av associeringsrådet för vart och ett av dessa Europaavtal, i vilket villkoren för deltagandet fastställs.

Enligt bestämmelserna i Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen till dessa beträffande dessa länders deltagande i gemenskapsprogrammen skall länderna själva stå för de kostnader som uppstår i samband med deras deltagande.

I det avseendet angavs det vid Europeiska rådets möte i Luxemburg att kandidatländerna fortlöpande skulle öka sina egna finansiella bidrag, men man kom överens om att dessa bidrag, om det behövdes, till en del skulle kunna täckas genom Phare-programmet. Denna finansiering bör dock "ligga kvar på 10 % av Phare-programmets finansieringsram, utöver deltagandet i ramprogrammet för forskning och utveckling". Vid Europeiska rådets möte sades också följande:"Kandidatstaterna bör kunna delta, som observatörer och när det gäller de punkter som berör dem, i de kommittéer som har till uppgift att följa upp de program som de bidrar finansiellt till, enligt bestämda villkor som skall anpassas till de enskilda fallen".

De tio länderna i Central- och Östeuropa, dvs. Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern, har för kommissionen skriftligen bekräftat sin vilja att från och med år 2001 delta i Fiscalis-programmet på de villkor som framgår av de bifogade utkasten till beslut av associeringsråden och att ställa de nödvändiga budgetmedel som beräknats av kommissionens avdelningar till förfogande.

De viktigaste punkterna i dessa utkast till beslut mellan EG och vart och ett av de tio länderna om villkoren för deras deltagande i Fiscalis-programmet är följande:

* Villkoren för inlämnande, utvärdering och urval av ansökningar kommer såvitt möjligt att överensstämma med dem som gäller för EU:s medlemsstater.

* Kandidatländerna kommer att bidra ekonomiskt till gemenskapens budget för programmet. De ekonomiska bidragen har beräknats med sikte på att i möjligaste mån närma villkoren för länderna i Central- och Östeuropa till dem som gäller för medlemsstaterna. Det årliga bidraget från varje central- eller östeuropeiskt land får finansieras delvis via landets egen budget och delvis via dess nationella Phare-anslag, vilket inte bör överstiga den ovannämnda gränsen på 10 %.

* De kommer att inbjudas, som observatörer och när det gäller de punkter som berör dem, till programkommitténs möten.

* Dessa länder kommer att göras delaktiga i övervakningen av deras deltagande i programmet.

* Besluten skall gälla under programmets återstående giltighetstid. Om gemenskapen likväl beslutar att förlänga giltighetstiden utan några betydande ändringar i programmet, får dessa beslut också automatiskt förlängas i motsvarande utsträckning om ingen av parterna säger upp dem.

3. Slutsatser

Besluten av associeringsråden för de tio länderna i Central- och Östeuropa om att göra det möjligt för dessa kandidatländer att delta i gemenskapens Fiscalis-program från och med år 2001 kommer att ge dem möjlighet att aktivt införliva gemenskapens rutiner på detta område som ett led i strategin inför anslutningen. De kommer även att bidra till att förstärka deras institutionella och administrativa kapacitet ("institutionell uppbyggnad"). Därför har de stor politisk betydelse.

För att Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern skall kunna delta i gemenskapens Fiscalis-program från och med år 2001 föreslås rådet att inta gemenskapens ståndpunkt inom respektive associeringsråd enligt de tio utkast till rådsbeslut som bifogas.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om gemenskapens ståndpunkt inom associeringsrådet beträffande Republiken Estlands deltagande i gemenskapens Fiscalis-program

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 jämförd med artikel 300.2 andra stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1998 [2].

[2] EGT L 68, 9.3.1998, s. 3.

(2) Enligt artikel 108 i Europaavtalet får Estland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder som gemenskapen genomför på de områden som fastställs i bilaga X, och i enlighet med denna bilaga får associeringsrådet, utöver de verksamheter som förtecknas i bilagan, bestämma ytterligare områden där Estland får delta i gemenskapens verksamheter.

(3) I enlighet med ovannämnda artikel 108 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Estlands deltagande i dessa verksamheter.

(4) I artikel 7 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 888/98/EG av den 30 mars 1998 [3] om antagande av gemenskapens åtgärdsprogram för att förbättra systemen för indirekt beskattning på den inre marknaden (Fiscalis-programmet) fastställs det att detta program skall vara öppet för deltagande för de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor som anges i Europaavtalen eller tilläggsprotokollen till dessa rörande dessa länders deltagande i gemenskapsprogram, och i den omfattning som är tillåten enligt gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning.

[3] EGT L 126, 28.4.1998, s. 1.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, beträffande Estlands deltagande i gemenskapens Fiscalis-program, skall utgöras av det bifogade utkastet till associeringsrådets beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

Udkast til

Beslut nr .../2001 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan,

av den ... 2001

om antagande av villkoren för Republiken Estlands deltagande i gemenskapens Fiscalis-program

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan [4], särskilt artikel 108 i detta, och

[4] EGT L 68, 9.3.1998, s. 3.

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 108 i Europaavtalet får Estland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder som gemenskapen genomför på de områden som anges i bilaga X.

(2) Enligt denna bilaga får associeringsrådet, utöver de områden som förtecknas i bilagan, bestämma ytterligare områden där Estland får delta i gemenskapens verksamheter.

(3) I enlighet med ovannämnda artikel 108 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Estlands deltagande i dessa verksamheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Estland skall delta i Europeiska gemenskapens Fiscalis-program på de villkor som anges i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut skall gälla under programmets återstående giltighetstid. Om gemenskapen beslutar att förlänga giltighetstiden utan några betydande ändringar i programmet, förlängs även detta beslut automatiskt i motsvarande utsträckning om ingen av parterna säger upp det.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet.

Utfärdat i Bryssel den

På associeringsrådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Villkor för Estlands deltagande i Fiscalis-programmet.

1. Såsom framgår av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 888/98/EG [5] av den 30 mars 1998 om antagande av gemenskapens åtgärdsprogram för att förbättra systemen för indirekt beskattning på den inre marknaden - Fiscalis-programmet (nedan kallat "programmet") - skall Estland delta i programmet i enlighet med de villkor som anges i Europaavtalet och i den omfattning som är tillåten enligt gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning. Estland skall således delta i programmets verksamhet på följande villkor:

[5] EGT L 126, 28.4.1998, s. 1.

- Deltagande i de verksamheter som avses i artikel 4 (system för kommunikation och informationsutbyte, handböcker och guider) skall medges i den omfattning som är tillåten enligt gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning.

- Deltagande i de verksamheter som avses i artikel 5.1 (tjänstemannautbyte) och 5.2 (seminarier) och i artikel 6 (gemensamma utbildningsinitiativ) skall medges enligt de villkor som fastställs i dessa artiklar.

- Deltagande i de verksamheter som avses i artikel 5.3 (multilaterala kontroller) kan inte medges, eftersom gemenskapens rättsliga ram [6] för samarbete på detta område endast gäller de länder som är medlemsstater i EU.

[6] Direktiv 77/799/EEG och förordning (EEG) nr 218/92.

2. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar rörande seminarier och utbyten avseende tjänstemän från Estland skall vara desamma som för tjänstemän från de 15 nationella administrationerna i Europeiska gemenskapens medlemsstater.

3. I bilaga II fastställs det finansiella bidrag som Estland i början av varje budgetår måste betala till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för att täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande i programmet under perioden 2001-2002. I enlighet med de principer som fastställs i artikel 113.2 i Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Estland, å andra sidan, har associeringskommittén rätt att närhelst det är nödvändigt anpassa detta bidrag.

4. Företrädare för Estland kommer att delta som observatörer och angående de punkter som berör dem i den ständiga kommitté för administrativt samarbete inom området för indirekta skatter som avses i artikel 11.1 i beslut nr 888/98/EG. De estniska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning.

5. Europeiska unionens medlemsstater och Estland kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för alla personer som kan komma i fråga för programmet och som förflyttar sig mellan Estland och EU:s medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut.

6. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och Europeiska gemenskapernas revisionsrätts ansvar i fråga om övervakning och utvärdering av programmet i enlighet med beslutet om Fiscalis kommer Estlands deltagande i programmet att kontinuerligt övervakas inom ramen för ett partnerskap mellan Estland och kommissionen. Estland kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda verksamheter som gemenskapen anger i detta sammanhang.

7. Det språk som skall användas i ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmet skall vara ett av Europeiska gemenskapens officiella språk.

8. Gemenskapen och Estland kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. De verksamheter som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut.

BILAGA II

ESTLANDS FINANSIELLA BIDRAG TILL FISCALIS-PROGRAMMET

1. Estlands finansiella bidrag skall läggas till det belopp som varje år anslås i Europeiska unionens allmänna budget för åtagandebemyndiganden för att kommissionens finansiella skyldigheter i samband med arbetet med att genomföra, förvalta och driva Fiscalis-programmet skall kunna fullgöras.

2. Det finansiella bidraget har beräknats med utgångspunkt från ett dagtraktamente på i medeltal 146 euro och ett resebidrag på i medeltal 695 euro för kostnader i samband med deltagande i seminarier och utbyten. Vid beräkningen av det finansiella bidraget har det uppskattats att Estland kommer att delta i, i medeltal, 15 seminarier och 20 utbyten per år. Det finansiella bidraget får justeras i början av varje år med hänsyn till det verkliga antal verksamheter i vilka Estland planerar att delta i under året. Justeringen kommer att ske genom den uppmaning om betalning som Estland kommer att få från kommissionen såsom anges nedan i punkt 6.

3. Om inte annat beslutas med stöd av villkoren i punkt 2 kommer Estlands bidrag att uppgå till 94 984 euro för varje år som landet deltar. Av detta belopp kommer 6 214 euro att täcka de administrativa tilläggskostnader för kommissionens förvaltning av programmet som uppstår i samband med Estlands deltagande.

4. Estland kommer att över sin nationella budget betala de årliga administrativa tilläggskostnader som avses i punkt 3.

5. Estland kommer att betala 50 % av den resterande årliga kostnaden för sitt deltagande över sin nationella budget för år 2001, och 60 % för.

Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer återstående 50 % att betalas från Estlands Phare-tilldelning för år 2001, 40 % för 2002- detta under förutsättning att de nödvändiga budgetmedlen finns tillgängliga. De erforderliga Phare-medlen kommer att överföras till Estland med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Estlands statsbudget att utgöra Estlands nationella bidrag från vilket Estland kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsuppmaningar.

6. Budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget skall tillämpas, även vad gäller förvaltningen av Estlands bidrag.

När detta beslut träder i kraft skall kommissionen sända en eller flera uppmaningar till Estland att betala in ett belopp som motsvarar dess bidrag till kostnaderna för verksamheterna under året. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro.

Estland skall betala sitt bidrag i enlighet med kommissionens betalningsuppmaningar

- när det gäller den del som finansiera över den nationella budgeten, senast tre månader efter det att dessa avsänts, och

- när det gäller den del som finansieras genom Phare, senast 30 dagar efter det att Phare-medlen skickats till landet.

Vid försenad inbetalning skall Estland betala dröjsmålsränta på utestående belopp räknat från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro under den månad då betalningen förfaller med ett tillägg av 1,5 procentenheter.

7. Dagtraktamentena skall gälla för alla programmets deltagare och fastställas av kommissionen för varje enskilt land. Estland kommer att få ett första budgetförskott från kommissionen vilket skall utbetalas i början av varje år. En andra förskottsutbetalning kan ske vid mitten av året beroende på i vilken utsträckning Estland deltar och förväntas delta i programverksamheten under resten av året. Den berörda estniska avdelningen skall använda dessa förskott för att betala för de estniska deltagarnas färdhandlingar och uppehälle.

8. De kostnader för resor och uppehälle som Estlands företrädare och experter ådrar sig i samband med sin medverkan som observatörer i det kommittéarbete som avses punkt 4 i bilaga I skall ersättas av kommissionen på samma grundval som när det gäller Europeiska unionens medlemsstater.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. åtgärdens beteckning

Öppnande av gemenskapens Fiscalis-program för Estland

2. berörda budgetposter

Inkomster: 6091 Inkomster från kandidatländers deltagande i gemenskapsprogram

Utgifter: B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa

3. rättslig grund

Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 jämförd med artikel 300.2 andra stycket i detta.

Europaavtalet [7] med Estland som trädde i kraft den 1 februari 1998 och innehåller bestämmelser om öppnandet av gemenskapens program (artikel 108 jämförd med bilaga X).

[7] EGT L 68, 9.3.1998, s. 3.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 888/98/EG [8] av den 30 mars 1998 om antagande av gemenskapens åtgärdsprogram för att förbättra systemen för indirekt beskattning på den inre marknaden.

[8] EGT L 126, 28.4.1998, s. 1.

4. beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

1. Att ge tjänstemän en hög gemensam nivå av förståelse av gemenskapsrätten, särskilt inom området för indirekt beskattning, och dess genomförande i medlemsstaterna.

2. Att säkerställa ett effektivt, faktiskt och omfattande samarbete medlemsstaterna emellan och mellan dem och kommissionen.

3. myndigheternas och skattebetalarnas behov genom att utveckla och sprida god förvaltningspraxis.

4. Estlands deltagande i gemenskapens Fiscalis-program kommer ytterligare att bidra till landets förberedelser inför anslutningen och är en viktig del av den förstärkta strategin inför anslutningen. Det kommer också att ge Estland möjlighet att stifta bekantskap med de förfaranden och metoder som används i detta gemenskapsprogram.

5. I beslutsprocessen för deltagande krävs ett beslut av det associeringsråd som inrättas genom Europaavtalet. I detta beslut fastställs villkoren för deltagandet.

6. Europaavtalet med Estland, som trädde i kraft den 1 februari 1998, innehåller bestämmelser om Estlands deltagande i gemenskapsprogram på många olika områden. Eftersom avtalet också innehåller andra gemenskapsområden, kan verksamheter på den inre marknadens område också komma att omfattas.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Från och med att detta beslut träder i kraft och till och med den 31 december 2002, dvs. när detta gemenskapsprogram löper ut.

5. klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Typ av inkomster som avses

Av artikel 108 i Europaavtalet framgår att Estland självt skall stå för de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, och därför kommer Estland att uppmanas att överföra sitt bidrag till inkomstpost 6091 i EU:s budget. Då det emellertid anges att gemenskapen kan betala ett tillägg till Estlands bidrag (från dess nationella Phare-tilldelning), skall Estland endast bidra med en del från sin nationella budget. Resten av bidraget kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Estland med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Estlands statsbudget att utgöra Estlands nationella bidrag från vilket Estland kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsuppmaningar.

6. typ av utgifter och inkomster

Utgifterna omfattar ersättning för deltagarnas resekostnader och dagtraktamenten, organisationskostnader samt kostnader som uppstår i samband med seminarier och utbyten.

Vad gäller inkomsterna hänförs Estlands bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på utgiftsposterna för det berörda programmet och, i förekommande fall, de relevanta budgetposterna för driftskostnader.

De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7.4.

7. budgetkonsekvenser

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Beräkningen bygger på följande förutsättningar:

- Estlands bidrag till finansieringen av den verksamhet som anges i artikel 108 i Europaavtalet beräknas i enlighet med principen att varje land självt bekostar sitt deltagande. För detta ändamål har budgetpost 6091 inrättats i budgetens inkomstdel.

- Med utgångspunkt i Europaavtalet med Estland gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för det berörda programmet: Kostnaderna har beräknats på grundval av olika antaganden vad gäller deltagandet i, i medeltal, 15 seminarier och 20 utbyten per år, inbegripet kostnader på i medeltal 695 euro för resor från Estland till det land vars förvaltning står som värd, utbytenas och seminariernas längd och ett dagtraktamente på i medeltal 146 euro.

Mot bakgrund av dessa antaganden kommer den totala kostnaden för Estlands deltagande att uppgå till 94 984 euro per år.

Av detta belopp skall Estland helt och hållet stå för den administrativa tilläggskostnaden på 6 214 euro per år.

Av den resterande summan skall Estland via sin nationella budget betala 50 % för år 2001, och 60 % för 2002.

Om inte annat följer av programplaneringsförfarandet för Phare skall återstående 50 % betalas från Estlands Phare-tilldelning för år 2000, 40 % för 2001 och 30 % för 2002.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar i euro

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

* Antal utbyten och seminarier som medlemsstater med lika stor befolkning som Estland i medeltal deltar i per år.

** 146 euro/dag (genomsnittligt dagtraktamente).

*** 695 euro (genomsnittligt resebidrag).

7.3 Driftskostnader för undersökningar, experter m.m. som omfattas av del B i budgeten

Inga

7.4 Tidsplan över åtagande- och betalningsbemyndiganden

TOTALA UTGIFTER:

>Plats för tabell>

BIDRAG FRÅN PHARE:

>Plats för tabell>

Estlands bidrag från den nationella budgeten:

>Plats för tabell>

8. bestämmelser om bedrägeribekämpning

Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som väljs ut för programmen skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen.

De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till Estlands fall.

9. analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp.

Programmet har som huvudmål att bidra till att uppnå en hög gemensam nivå av förståelse av gemenskapsrätten inom området för indirekt beskattning, säkerställa ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen och förbättra de administrativa förfarandena.

Genom Fiscalis-programmet skall utbyten kunna ske mellan tjänstemän som deltar i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och seminarier kunna anordnas.

Syftet med att öppna Fiscalis-programmet är att erbjuda Estland samma förmåner som Europeiska gemenskapens medlemsstater redan åtnjuter genom programmet. För varje år har man satt som mål att estniska tjänstemän genom placering i en av EU:s 15 medlemsstater skall kunna delta i, i medeltal, 20 utbyten och 15 seminarier

Integreringen av estniska tjänstemän i gemenskapens nätverk kommer helt klart att bidra till att förbereda Estland för ett framtida medlemskap.

9.2 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

De uppföljnings- och utvärderingsförfaranden som Fiscalis-programmet innehåller kommer även att omfatta de estniska deltagarna.

10. Administrativa utgifter

Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten.

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

>Plats för tabell>

10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

(i euro)

>Plats för tabell>

* Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetavdelningarna A-1, A-2, A-4, A-5 och A-7).

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

* genomsnittlig kostnad i Estland för en tvådagars tjänsteresa för två tjänstemän per år

** Estlands deltagande i ständiga kommittén för administrativt samarbete

Dessa utgifter kommer att täckas med intäkter (artikel 4.2 tredje strecksatsen i budgetförordningen) från Estland (se punkterna 5.3 och 7.4 i finansieringsöversikten).