SV    SV SV 
D5 95728 
Executive Summary  
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 13.1.2011 
SEK(2011) 44 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer  
förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ändring av Europaparlamentets och rådets  direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen 
av utsläppssteg på smalspåriga traktorer 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
SEK(2011) 43 slutlig 
KOM(2011) 1 slutlig  
Ansvarsfriskrivning:  Denna sammanfattning är endast bindande för de avdelningar inom 
kommissionen som har medverkat i utarbetandet  av den och påverkar inte den slutliga 
utformningen av eventuella besl ut som fattas av  kommissionen. 
SV 2   SV 1. PROBLEMFORMULERING  
Den fråga man ska ta ställning till är om det är möjligt att uppfylla lagstiftningskraven för 
utsläpp av föroreningar när det gäller s.k. sm alspåriga traktorer. Varje år säljs ca 26 000 
sådana traktorer, vilket utgör 16 % av markna den för nya traktorer i EU. De är konstruerade 
för att passa terrängen i europeiska vin- och fruktodlingar, t.ex. det smala utrymmet mellan 
vinrader. Följaktligen tillverkas och säljs smal spåriga traktorer nästan enbart i Europa. 
Problemet är dels att gränsvärdena  i lagstiftningen inte är lämpliga, dels att det inte är tekniskt 
möjligt att följa dem.  
När nya utsläppsgränser för trak torer infördes av lagstiftaren  2005 hade man endast begränsad 
information om vilken teknik som krävdes för att uppfylla normerna. Utöver det nu gällande 
steg III A fastställdes också st eg III B och steg IV, som stä ller krav på kr aftigt minskade 
utsläpp av partiklar och kväve oxider. Genomförandedatumen för utsläppande på marknaden 
av smalspåriga traktorer i de berörda motork ategorierna (omfattande 75 % av marknaden för 
smalspåriga traktorer) är följande: 
Motoreffekt  Genomförandedatum 
(steg III B) Genomförandedatum 
(steg IV) 
56–75 kW 1 januari 2012 1 oktober 2014 
37–56 kW 1 januari 2013 - 
Risken för problem när det gäller smalspåriga traktorer konstaterades i direktiv 2000/25/EG 
om utsläpp från traktorer, och man införde ar tikel 4.8 som ställer krav  på ytterligare en 
undersökning av om det är tekniskt möjligt att följa de planerade utsläppsgränserna för 
smalspåriga traktorer. Efterhand har det bekräfta ts att smalspåriga traktorer skulle ha mycket 
svårt att uppfylla nästa steg i utsläppskraven. An ledningen är att det på smalspåriga traktorer, 
till skillnad från på vanliga/större traktorer, endast finns ett begränsat utrymme för den nya motorteknik och teknik för efterbehandling av föro reningar som det ställs  krav på. Man skulle 
tumma på de grundläggande användarkraven om fordonsstorleken ökades, eftersom traktorn 
skulle bli svårare att manövrera, den odlingsbara  marken skulle minska och det rent allmänt 
skulle bli svårt att använda traktorn i den omgivning so m den är konstruerad för.  
Utsläppskraven i steg III B och steg IV skulle inte innebära några problem om det i tid togs 
fram tillfredsställande tekniska lösningar för sm alspåriga traktorer. Den information som för 
närvarande finns om marknaden ger dock vid ha nden att arbetet med att utveckla motorteknik 
och efterbehandlingsteknik först nyligen har resulterat i de första  prototyplösningarna. När det 
gäller steg IV pågår FoU om motorkoncept fortfarande. Dessutom kommer det att krävas 
ytterligare insatser för att anpassa tekniken så att den kan användas i sm alspåriga traktorer och 
för att integrera den i det begränsade utrymmet. Fö r steg III B väntas det dröja tre till sex år, i 
enlighet med de normala ledtiderna i branschen. För steg IV kan det krävas mellan sex och tio 
år för att utveckla smalspåriga traktorer som up pfyller kraven, även om  det går att hitta en 
teknisk lösning. 
De parter som främst berörs är motor- och traktortillverkare och deras personal samt 
jordbrukssektorn. Först måste motortillverkarn a utveckla nya motorer som klarar de nya 
SV 3   SV gränsvärdena och går att använda i smalspåriga traktorer. Därefter måste traktortillverkarna 
hitta en teknisk lösning för at t installera nästa generation mo torer i sina specifika produkter 
och se till att de fortfarande kan användas i det smala utrymmet mellan vinrader. Jordbrukssektorn skulle påverkas av att det inte finns nya smalspåriga traktorer som kan 
användas i det nuvarande utrymmet i vin- och fruktodlingar och tillsammans med den 
utrustning och de verktyg som för närvarande  används vid odling. De  anställda vid dessa 
traktorföretag skulle drabbas om  företagen måste dra ner på verksamheten därför att de inte 
kan tillgodose efterfrå gan på nya produkter. 
I konsekvensanalysen anges olika alte rnativ för att lösa problemet.  
2. S
UBSIDIARITETSANALYS  
Genom direktivet om utsläpp från trakto rer harmoniseras medlemsstaternas lagar om 
utsläppsgränser och typgodkännande förfarandet för motorer som sk a installeras i traktorer. 
Direktivet kan endast ändras på EU-nivå.  Men om man inte vidtar några åtgärder finns det 
risk för att medlemsstaterna vidtar nationella åtgärd er för att lösa problemet, vilket skulle leda 
till en fragmentering av den inre ma rknaden och snedvrida konkurrensen mellan 
medlemsstaterna. Därför är det befogat med åtgä rder på EU-nivå, som också bidrar till att 
upprätthålla den inre marknaden för traktorer. 
3. MÅL 
De strategiska målen är kopplade till konkurrens- och miljöfrågor. De allmänna målen är att 
vid försöken att lösa problemet bevara trakto rindustrins konkurrenskr aft och lönsamhet och 
samtidigt upprätthålla ett högt miljöskydd ge nom minskade utsläpp av föroreningar. 
Tillverkarna av smalspåriga traktorer kommer sannolikt att drabbas av  stora inkomstbortfall 
eftersom de inte kan släppa ut produkter  som uppfyller kraven redan 2012. Detta skulle 
allvarligt äventyra de FoU-investeringar som be hövs för att ta fram de tekniska lösningar som 
är nödvändiga för att ta sig in på marknaden igen. Denna risk kan hota många av dessa 
specialiserade företag, av vilka de flesta inte är särskilt stora företag med ett begränsat kapital, 
bland dem många små och medelstora företag.  
För miljöskyddet är det av största vikt att förnya  traktorbeståndet för att minska utsläppen av 
partiklar och kväveoxider. Om det inte finns nya  smalspåriga traktorer på marknaden p.g.a. de 
tekniska problemen med att uppfy lla lagstiftningskraven komme r användarna förmodligen att 
anpassa sig till situationen genom att fortsätta använda de gamla, mer förorenande traktorerna också efter deras normala livs längd. Dessutom måste branschen ges incitament att fortsätta 
utvecklingen av renare smalspåriga traktorer och på medellång eller längre sikt göra de 
nödvändiga utsläppsminskningarna. Utsläppen frå n det nuvarande beståndet av smalspåriga 
traktorer uppgår till 0,2 % respektive 0,5 % av de totala utsläppen i EU av partiklar och 
kväveoxider. 
4. A
LTERNATIV  
Man har identifierat följande sex tänkbara alternativ för att uppfylla målen: 
SV 4   SV • Alternativ 1 – Ingen åtgärd = nollalternativ  
De nuvarande tidsfristerna för smalspår iga traktorer för at t uppfylla de nya 
gränsvärdena i steg III B och steg IV ändr as inte, vilket betyder att nya smalspåriga 
traktorer måste uppfylla kr aven i steg III B från och med den 1 januari 2012 och 
kraven i steg IV från och med den 1 oktober 2014.  
• Alternativ 2 – Frist på ytterligare tre år fö r smalspåriga traktorer innan steg III B och 
steg IV genomförs 
Tidsfristerna för smalspåriga traktorer för att uppfylla utsläppskraven i steg III B och 
steg IV skulle skjutas upp tre år. Steg III B skulle bli obligatoriskt för smalspåriga 
traktorer från och med den 1 januari 2015 och steg IV från och med den 1 oktober 
2017. 
• Alternativ 3 – Frist på ytterligare fem år fö r smalspåriga traktorer innan steg III B och 
steg IV genomförs 
Tidsfristerna för smalspåriga traktorer för att uppfylla utsläppskraven i steg III B och 
steg IV skulle skjutas upp med fem år. Steg III B skulle bli obligatoriskt för 
smalspåriga traktorer från och med den 1 januari 2017 och steg IV från och med den 
1 oktober 2019. 
• Alternativ 4 – Smalspåriga traktorer bevilj as undantag från steg III B och steg IV  
Med tanke på de särskilda begränsningarn a i fråga om utformningen av smalspåriga 
traktorer och deras begränsade  andel av den totala marknaden för traktorer skulle ett 
alternativ kunna vara att he lt undanta smalspåriga traktore r från kraven i steg III B 
och steg IV. I så fall skulle kraven i steg III A för smalspåriga traktorer fortsätta att 
gälla under obegränsad tid.  
• Alternativ 5 – Steg III B slopas och steg IV införs vid de tidpunkter som ursprungligen 
angetts 
Detta alternativ innebär att man slopar steg  III B och inför steg IV vid de tidpunkter 
som ursprungligen angetts i lagstiftningen om  utsläpp från traktorer, dvs. från och 
med den 1 oktober 2014. 
• Alternativ 6 – Flexibilitet sbestämmelserna förlängs för smalspåriga traktorer  
Detta alternativ innebär att flexibilitetsbestämmelserna i direktivet om utsläpp från 
traktorer förlängs ytterligare för smalspårig a traktorer, så att tillverkarna av dessa 
traktorer kan sälja fl er traktorer som inte uppfyller kraven utan att utsläppskraven 
som sådana ändras. 
Alternativ 5 slopades tidigt, eftersom man inte kommer att hinna konstruera fordon som 
uppfyller kraven i steg IV innan gränsvärdena i lagstiftningen blir obligatoriska. Man kan 
vänta sig mycket negativa konsekvenser (omö jligt att sälja smalspåriga traktorer som 
uppfyller kraven, inkomstbortfall, fortsatt användning av gamla traktorer) från och med 2014, 
SV 5   SV förmodligen i ännu högre grad än med alternativ 1. Dessutom vore det resursslöseri för de 
företag som har investerat i tekni ska lösningar för steg III B.  
Alternativ 6 har också slopats. Flexibilitetsb estämmelserna för traktorer ger tillverkare 
möjlighet att fortsätta sälja tr aktorer som inte uppfyller kraven även efter att de nya 
utsläppsstegen har införts. De  nuvarande bestämmelserna medge r endast ett uppskov på några 
månader. För att i högre grad anpassa bestämme lserna till den omställningstid som krävs för 
att utveckla smalspåriga traktorer som uppfylle r kraven skulle man eventuellt kunna utöka 
flexibiliteten för smalspåriga tr aktorer. Då skulle flexibiliteten behöva vara omkring 300 %. I 
praktiken skulle detta alternativ innebära att tillämpningen av de nya utsläppsstegen skjuts 
upp med tre år, ett alternativ som i hög grad liknar alte rnativ 2. Den administrativa bördan för 
tillverkare och förvaltningar för att genomföra flexibilitetssystemet s kulle dock bli betydligt 
större.  
5. KONSEKVENSANALYS  
Eftersom denna konsekvensanalys gäller en sm al lagstiftningsåtgärd görs huvudsakligen en 
kvalitativ bedömning av altern ativen, men konsekvenserna komm er också att kvantifieras i 
mån av tillräcklig information. Analysen bygger på information från olika källor, t.ex. de 
undersökningar som gjorts av Gemensamma forskningscentrumet och Arcadis men också av branschen själv (särskilt tillverkare av motore r, efterbehandlingssystem och traktorer) som 
tillhandahållit information om Fo U-resultat och ny teknik med avseende på införandet av de 
nya stegen för smalspåriga traktorer. 
• Alternativ 1 – Ingen åtgärd = nollalternativ  
Detta alternativ innebär en allvarlig risk  för störningar av branschen och marknaden 
för smalspåriga traktorer, eftersom branschen inte kommer att få fram traktorer i tid som uppfyller kraven i steg III B eller st eg IV. Användarna kommer inte att kunna 
ersätta gamla förorenande traktorer med modern utrustning, och kommer sannolikt 
att fortsätta använda gamla traktorer som är  starkt förorenande och innebär ett sämre 
skydd för arbetstagaren. Vissa traktore r som uppfyller kraven (i den lägre 
motorkategorin) kan komma ut på marknade n några år senare, men många tillverkare 
kan tvingas lägga ner verksamheten p.g.a . det långvariga i nkomstbortfallet för 
smalspåriga traktorer, vilket innebär att uppskattningsvis 3 000 personer förlorar sitt 
arbete under en treårsperiod. Och eftersom det inte fi nns något att ersätta det 
nuvarande beståendet med, får man räkna me d att omkring 80 000 arbetstagare som 
använder smalspåriga traktorer kommer att utsättas för större säkerhetsrisker, 
åtminstone under en treårsperiod. Genom ny lagstiftning har säkerhetskraven för nya 
traktorer skärpts, särskilt mot vältningsol yckor, och beståndet måste förnyas för att 
förbättra arbetstagarnas säkerhet.  
De samlade utsläppen av partiklar och kväve oxider i alternativ 1 är högre än vad man 
ursprungligen hade väntat sig med de nya  utsläppsgränserna. Anledningen är den 
fortsatta användningen av gamla traktorer p.g.a . bristen på nya smalspåriga traktorer 
som uppfyller kraven.  
Berörda parter (främst från branschen) har i flera år kritiserat detta alternativ och 
varnat för dess negativa konsekvenser. 
SV 6   SV • Alternativ 2 – Frist på ytterligare tre år fö r smalspåriga traktorer innan steg III B och 
steg IV genomförs 
Genom fristen på ytterligare tre år fö r smalspåriga traktorer innan de behöver 
uppfylla kraven skulle dett a alternativ mycket effektivt mildra de ekonomiska 
konsekvenserna för branschen. Utmaningen skulle fortfarande vara stor men hanterbar och utan allvarliga sociala följder . Alternativet främjar innovation eftersom 
branschen fortfarande skulle vara pressad at t hitta tekniska lösn ingar för att uppfylla 
de nya utsläppsgränserna som införts genom direktivet. Tillverkarna beräknas bli tvungna att öka sina FoU-utgifter från 3 % till drygt 6 % av omsättningen under de 
närmaste fyra åren för a tt kunna uppfylla kraven i steg III B från och med 2015. 
Sammanlagt väntas tillverkarna av smal spåriga traktorer investera ca 50 miljoner 
euro i forskning och utveckling. Säkerheten  för arbetstagarna kommer att förbättras 
som väntat, tack vare att gamla smalspåriga traktorer ersätts med nya säkra traktorer.  
Jämfört med nollalternativet (alternativ 1) är miljöpåverkan positiv. Eftersom inga 
smalspåriga traktorer uppfylle r kraven i steg III B kommer nya smalspåriga traktorer 
som uppfyller kraven i steg III A att kunna  ta sig in på marknaden och minska 
utsläppen av föroreningar, i och med att de  gamla och förorenande traktorerna byts 
ut. De totala miljöfördelarna med detta alternativ beräknas uppgå till 122 miljoner 
euro (lägre partikelutsläpp: 31 miljoner euro och lägre kväveoxidutsläpp: 91 miljoner euro).  
Några företag anser att det är en möjlig lösning, men den åsikten delas inte av alla. 
• Alternativ 3 – Frist på ytterligare fem år fö r smalspåriga traktorer innan steg III B och 
steg IV genomförs 
Detta alternativ med ytterligare fem års fr ist för smalspåriga traktorer skulle vara 
mycket gynnsamt för den fortsatta syssels ättningen i sektorn. Branschen skulle 
fortfarande vara pressad att hitta tekniska lösningar för att uppfy lla direktivets krav, 
även om alla berörda aktörer skulle få tillräckligt med tid för att ta fram tekniska lösningar för smalspåriga traktorer. La gstiftningen kan visserligen framstå som 
mindre trovärdig om det uppfattas som att branschen inte försökte uppfylla gränsvärdena i tid. Detta alternativ svarar mot önskemålen från tillverkarna av smalspåriga traktorer. Säkerheten för arbe tstagarna kommer att förbättras som väntat, 
tack vare att gamla smalspåriga trakto rer ersätts med nya säkra traktorer.  
Inverkan på miljön blir mindre än i nollalt ernativet eftersom de gamla smalspåriga 
traktorerna ersätts med nya re nare traktorer som uppfyller kraven i steg III A. De 
totala miljöfördelarna med detta alternativ beräknas uppgå till 74 miljoner euro (lägre 
partikelutsläpp: 12 miljoner euro och lä gre kväveoxidutsläpp: 62 miljoner euro). 
Beloppen är något lägre än i alternativ 2, eftersom steg III B kommer att genomföras 
två år senare.  
Detta alternativ svarar mot önskemålen från  tillverkarna av smalspåriga traktorer.  
• Alternativ 4 – Smalspåriga traktorer bevilj as undantag från steg III B och steg IV  
Ett permanent undantag minskar visserlige n de negativa ekonomiska effekterna för 
branschen, men det är ovisst om utsläppen av föroreningar minskar på lång sikt 
SV 7   SV eftersom det inte alls är säkert att det utvecklas smalspåriga traktorer som uppfyller 
kraven i steg III B eller steg IV. I och me d att utsläpp av partiklar och kväveoxider 
från andra källor väntas minska successivt kommer de smalspåriga traktorernas andel 
av sådana utsläpp att öka. De totala m iljökostnaderna med detta alternativ beräknas 
uppgå till 674 miljoner euro (högre partikelutsläpp: 313 miljoner euro och kväveoxidutsläpp: 361 miljoner euro). På kor t sikt vore det dock positivt för miljön, 
eftersom det åtminstone skulle finnas steg III A-traktorer som ersättning för äldre, mer förorenande traktorer. Ett undantag sk ulle också till stor del ta bort varje 
incitament för att investera i forskning och utveckling och miljötekniska innovationer 
för smalspåriga traktorer. Också med det här alternativet kommer säkerheten för 
arbetstagarna att förbättras som väntat, t ack vare att gamla smalspåriga traktorer 
ersätts med nya säkra traktorer.  
Det skulle inte finnas nå gon risk för att företag tvi ngas slå igen på grund av 
utsläppskraven, eftersom dessa de facto inte skulle förändras. Ett litet antal 
arbetstillfällen kopplade till forskning och utveckling skulle kunna försvinna bland 
traktortillverkare och leverantörer av system för efterbehandling av avgaser. 
Detta var ursprungligen den lösning som br anschens företrädare ville ha, men på 
senare tid har de uttryckt öns kemål om ett uppskov på fem år. 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Analysen ovan visar att ett uppskov på tre år fö r smalspåriga traktorer (alternativ 2) är det 
bästa sättet att uppfylla målen om en konkurrenskraftig industri  och ett bättre miljöskydd. Av 
tabellen nedan framgår det att detta alterna tiv totalt har de mest gynnsamma ekonomiska, 
miljömässiga och sociala konsekvenserna. 
 Alternativ 1 –
nollalternativ  Alternativ 2 – 
treårigt uppskovAlternativ 3 – 
femårigt uppskov  Alternativ 4 – 
undantag  
Direkta ekonomiska 
konsekvenser (för 
branschen)  0 
Ingen försäljning av 
smalspåriga traktorer 
förrän man har hittat en 
teknisk lösning, 
inkomstbortfall, 
allvarlig risk för 
konkurser  + 
De flesta aktörer kan 
fortsätta 
verksamheten, 
försäljningen 
fortsätter, redan gjorda 
investeringar går inte 
förlorade  + 
Alla aktörer kan 
fortsätta verksamheten, 
försäljningen fortsätter, 
redan gjorda 
investeringar går inte 
förlorade  + 
Inget behov av fler 
investeringar, 
försäljningen fortsätter, 
redan gjorda 
investeringar går 
förlorade  
Indirekta ekonomiska 
konsekvenser (för 
konsumenterna)  0  
Verktyg kan inte 
förnyas, högre 
underhållskostnader  + 
Till en början 
tilläggskostnader för 
utrustning på 
117 miljoner euro/år  + 
Till en början 
tilläggskostnader för 
utrustning på ca 
100 miljoner euro/år  ++ 
Inga särskilda 
kostnadsökningar  
Konsekvenser för 
forskning och utveckling0 
Innovationskapplöpnin
g mellan vissa aktörer, 
utan inkomster för att 
finansiera det  ++ 
Fortsatta FoU-
investeringar, som ger 
de flesta möjlighet att 
delta + 
Tidiga FoU-
investeringar 
kompenseras inte, vilket 
ger alla möjlighet att -- 
Inga incitament till 
innovation  
SV 8   SV delta 
Partikelutsläpp1 
 0 
Förlängd användning 
av gamla förorenande 
traktorer  ++ 
Fortsatt förnyelse av 
beståndet, minskning 
med 2,2 kt, vinst på 
31 miljoner euro  + 
Fortsatt förnyelse av 
beståndet, minskning 
med 0,8 kt, vinst på 
12 miljoner euro  -- 
På lång sikt ökning av 
utsläpp med 22,7 kt, 
kostnad 313 miljoner 
euro 
Kväveoxidutsläpp  0 
Förlängd användning 
av gamla förorenande 
traktorer  ++ 
Fortsatt förnyelse av 
beståndet, minskning 
med 42 kt, vinst på 
91 miljoner euro  + 
Fortsatt förnyelse av 
beståndet, minskning 
med 29 kt, vinst på 
62 miljoner euro  -- 
På lång sikt ökning av 
utsläpp med 168 kt, 
kostnad 361 miljoner 
euro 
Konsekvenser för 
sysselsättningen  0 
Allvarlig risk för upp 
till 3 000 förlorade 
arbetstillfällen under 
en treårsperiod  + 
Begränsad förlust av 
arbetstillfällen, ej 
strukturell, en del nya 
arbetstillfällen hos 
leverantörer  + 
Ännu mindre förlust av 
arbetstillfällen, ej 
strukturell, en del nya 
arbetstillfällen hos 
leverantörer  + 
Ingen risk för 
betydande förlust av 
arbetstillfällen, inga 
nya arbetstillfällen hos 
leverantörer  
Konsekvenser för 
arbetstagarnas säkerhet0 
Osäkra traktorer 
används längre, ca 
80 000 arbetstagare 
berörs  + 
Bättre säkerhet genom 
förnyelse av beståndet+ 
Bättre säkerhet genom 
förnyelse av beståndet  + 
Bättre säkerhet genom 
förnyelse av beståndet
Genom ett uppskov på tre år skulle de flesta tillverkare ges möjlighet att omsätta de senaste 
tekniska rönen i smalspåriga trak torer som uppfyller grän svärdena i steg III B, samtidigt som 
de uppfyller de grundläggande kundkraven för användning i vin- och fruktodlingar. 
Därigenom undviks de stora förlusterna av arbe tstillfällen i a lternativ 1, och konsekvenserna 
för miljön och arbetstagarnas säkerhet är fo rtsatt positiva i och me d att beståndet i EU 
kontinuerligt förnyas. Jämfört med alternativ 3 skulle up pskovet svara mot behovet av 
tekniska utveckling och fortsä tta att stimulera innovation. Me d ett begränsat uppskov kommer 
man att uppnå de miljövinster som den ursprungliga  lagstiftningen förväntades ge, till skillnad 
från alternativ 4. 
                                                 
1 De uppskattade utsläppen av föroreningar och kostnadsberäkningarna av konsekvenserna gäller 
nollalternativet. Utsläppen gäller fram till 2050, kostnadsberäkningarna av miljökonsekvenserna gäller 
2012–2030. 
SV 9   SV 7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Det är viktigt att kontinuerligt övervaka de tekn iska framstegen inom branschen, för att följa 
utvecklingen mot en övergång till gränsvärdena i steg III B och steg IV. Nyckelindikatorerna 
är nivån på FoU-investeringarn a i sektorn, försäljningsnivån oc h lönsamheten för de företag 
(särskilt små och medelstora företag) som är verksamma i sektorn samt antalet smalspåriga 
traktorer som successivt typgodkänns enligt gränsv ärdena i steg III B och steg IV. Dessutom 
är det viktigt att övervaka partikel- och kväve oxidutsläppen från smalspåriga traktorer.  
Följaktligen är det av största vi kt att upprätthålla en  dialog med branschen för att följa stora 
och små företags FoU-investeringar och överv aka sektorns konkurrenskraft och kapacitet att 
utveckla passande tekniska lösningar under de närmaste åren. Med avseende på den framtida tillämpningen av reglerna är det viktigt att öve rvaka marknaden för smalspåriga traktorer och 
teknikutvecklingen, inklusive eventuella lösnin gar för en övergång till steg IV. En sådan 
dialog upprätthålls lämpligen  bl.a. genom arbetsgruppen för jordbrukstraktorer.