TEXTER ANTAGNA
1. Europeiska unionens utvidgning
A5-0250/2000
Europaparlamentets resolution om Europeiska unionens utvidgning (KOM(1999) 500 /dash C5-0341/
2000 /dash 2000/2171(COS))
Europaparlamentet utfärdardenna resolution
8dash med beaktande av kommissionens sammanfattning och rapport om kandidatländernas framsteg på
vägen mot anslutning (KOM(1999) 500 8dash C5-0341/2000),
8dash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
8dash med beaktande av bidragen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (2000/2057(INI)), utskottet
för rättsliga frågor och den inre marknaden (2000/2120(INI)), utskottet för industrifrågor, utrikeshan-del, forskning och energi (2000/2149(INI)), utskottet för sysselsättning och socialfrågor (2000/
2121(INI)), utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (2000/2080(INI) och 2000/2081(INI)),
utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (2000/2122(INI)), utskottet för regionalpolitik,transport och turism (2000/2123(INI) och 2000/2124(INI)) och utskottet för kvinnors rättigheter
och jämställdhetsfrågor (2000/2125(INI)),
8dash med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-
het och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för eko-nomi och valutafrågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes
frågor, fiskeriutskottet och utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
(A5-0250/2000), och av följande skäl:
A. Att förena Europa, som delades av Sovjetunionens ockupation av Central- och Östeuropa, i ett område
med fred, säkerhet, välstånd och stabilitet är och förblir en historisk uppgift för Europeiska unionen
och det övergripande målet för dess politik.
B. Att övervinna ekonomiska och samhälleliga skillnader i EU:s medlemsstater och de framtida medlems-
staterna är den tydligaste utmaningen för unionen. Denna utmaning kan endast klaras av i jämbördigt
samarbete mellan medlemsstaterna och med ömsesidig solidaritet.
C. Utvidgningen får fördelar för både de nuvarande medlemsstaterna i Europeiska unionen och de
kandidatländer som förbereder sig för anslutning genom att den stärker området med frihet, säkerhetoch rättvisa, ger en skjuts åt den ekonomiska tillväxten och drar till sig investeringar utifrån som
stärker Europas plats i världen.
D. Europeiska rådet kom vid sitt möte i Helsingfors fram till liknande slutsatser som Europaparlamentet
när det gäller att inleda anslutningsförhandlingar med samtliga kandidatländer i Central- och Östeu-
ropa. Man har således övergivit indelningen av dessa i två grupper.
E. I slutsatserna från Helsingfors underströks principen om fullständig differentiering i förhandlingspro-
cessen. Således betonades att varje land bör bedömas efter sina egna framsteg och förtjänster.
F. Omformningsprocesserna i kandidatländerna har lett till sociala problem, särskilt till kraftig social dif-
ferentiering och delvis hög arbetslöshet.
G. Anslutning till unionen kräver inte enbart ett politiskt beslut, utan inbegriper även grundläggande
anpassning inom lagstiftning och politik i kandidatländerna.C 178/112 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
H. Därför är föranslutningsstrategin även i fortsättningen en viktig del av den övergripande anslutnings-
processen. Här ingår det som vägledande princip att uppfylla Köpenhamnskriterierna i fråga om poli-tik, ekonomi och gemenskapens regelverk.
I. Framsteg i förhandlingarna måste gå hand i hand med framstegen när det gäller att införliva gemen-
skapens regelverk med lagstiftningen och att verkligen genomföra det och kontrollera dess efterlevnad.
J. Europeiska unionens medlemsstater är å sin sida skyldiga att i rask takt fatta beslut om de reformer
som krävs inför utvidgningen och genomföra dem.
K. Utvidgningen är ingen enkelriktad skyldighets- och ansvarsprocess utan kräver även av EU och dess
medlemsstater att dessa gör avsevärda insatser för att förbereda sig inför följderna av en utvidgning av
unionen, både i fråga om den sektorsvisa politiken och dess genomförande och när det gäller det sättpå vilket unionen är organiserad.
L. För att den kommande utvidgningen av Europeiska unionen skall bli framgångsrik krävs grundläg-
gande reformer, särskilt ökad öppenhet och närhet till medborgarna, en aktiv politik för att klara av
den höga arbetslösheten, en tillnärmning av de sociala nivåerna och solidariska finansieringsmekanis-mer för unionen.
M. Parallellt med den pågående utvidgningsprocessen bör EU utveckla ett bredare alleuropeiskt samarbete
genom att ta hänsyn till läget på Balkan, förbindelserna med Ryssland och Ukraina, den nordligadimensionen och den utmaning som ökat samarbete i Medelhavsområdet innebär.
N. I enlighet med artikel 49 i EU-fördraget skall parlamentet med en majoritet av sina ledamöter samt-
ycka till varje utvidgning. Ansvaret kräver att man i hög grad beaktar resultaten från ansökningsför-
handlingarna.
1. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i anslutningsförhandlingarna med alla kandidatländer
och uppmanar kommissionen och rådet att se till att principen om differentiering fullt ut tillämpas under
hela förhandlingsprocessen för att möjliggöra en differentierad anslutningsprocess motsvarande det
enskilda landets framsteg,
2. upprepar att regeringskonferensen måste stärka unionens institutionella ramar och göra unionen
effektivare, öppnare och mer demokratisk, vilket skulle göra det möjligt för unionen att från början av
2003 vara redo att utvidgas utan att äventyra dess fördjupning; hoppas att den pågående regeringskon-
ferensen skall vara den sista innan de första kandidatländerna blir medlemmar i unionen och menar attrådet nu åtminstone måste utesluta möjligheten att fler institutionella reformer anses som förutsättningar
för utvidgningen; kräver att kandidatländerna i större utsträckning görs delaktiga i diskussionsprocessen
kring de frågor som skall avgöras under regeringskonferensen,
3. vidhåller att man, efter det att regeringskonferensen avslutats, bör skapa en tydlig bild av anslutnings-
förloppet som grundas på en detaljerad utvärdering av varje lands prestationer, och föreslår att unionens
institutioner, medlemsstaterna och kandidatländerna, med vilka förhandlingar har inletts, skall göra allt för
att Europaparlamentet skall kunna ge sitt samtycke till de första anslutningsfördragen före valet till Europa-parlamentet år 2004, för att dessa länder skall ha en möjlighet att delta i detta val, samt till de efterföljandeanslutningsfördragen under nästa valperiod,
4. understryker att övergångsperioder behövs, men att det är mycket viktigt att dessa hålls så korta och
begränsade som möjligt för att inte äventyra EU:s sammanhållning och en välfungerande inre marknad;dessa övergångsperioder bör skräddarsys för de individuella kandidatländernas behov och möjliggöra fördem att anpassa sig till de hårda villkoren i en konkurrensbetonad marknadsekonomi på ett kontrollerat
och välavpassat sätt,
5. uppmanar kommissionen att upprätthålla dynamiken i föranslutningsstrategin med samtliga
kandidatländer och betonar vikten av verksamheten inom ramen för föranslutningsstrategin; den bör göra
det möjligt för varje kandidatland att se till att åtagandena från förhandlingarna motsvaras av märkbara
resultat, särskilt när det gäller att bygga upp den administrativa infrastrukturen för genomförande ochkontroll av efterlevnaden av gemenskapens regelverk i de framtida medlemsstaterna,22.6.2001 SV C 178/113 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
6. uppmanar kandidatländerna att göra ytterligare insatser för att före anslutningen, och i syfte att
kunna ta emot stödmedel, förstärka sin administrativa kapacitet för genomförande och kontroll av efterlev-naden av gemenskapens regelverk,
7. konstaterar att det delvis gjorts insatser på lagstiftningsområdet, men att lagstiftningen för audiovi-
suella medier och immateriell rätt trots detta inte på långt när överensstämmer med gemenskapens regel-
verk respektive måste anpassas till de krav som gemenskapens regelverk ställer,
8. uppmanar kommissionen att se till att upphandlingsförfaranden för projekt med EU-stöd i kandidat-
länderna motsvarar samma höga standard som inom EU med avseende på korrekthet, öppenhet och
snabbhet, i syfte att kunna garantera en korrekt användning av medlen,
9. uppmanar samtliga kandidatländer att fortsätta med att bygga upp en effektiv ekonomistyrning och
effektiva revisionsförfaranden för att noggrant kunna övervaka användningen av föranslutningsstödet,
10. förväntar sig att kandidatländerna vidtar alla åtgärder som behövs i kampen mot korruption och
organiserad brottslighet och stöder deras insatser på detta område,
11. slår fast att det trots de framsteg som gjorts genom reformering av rätts- och polisväsendet i
kandidatländerna fortfarande krävs avsevärda förbättringar för att uppnå en fungerande demokrati, ett
självständigt rättsväsende, samarbete mellan myndigheterna och en höjning av personalens kompetens,bland annat när det gäller att bekämpa ekonomisk och finansiell brottslighet,
12. erinrar om att kandidatländerna i enlighet med artikel 49 i Fördraget om Europeiska unionen och
Köpenhamnskriterierna fullt ut skall uppfylla kraven om respekt för demokratin och de mänskliga rättig-
heterna och införandet av gemenskapens regelverk,
13. anser att reformeringen av Dublinkonventionen utgör ett viktigt led i EU:s interna förberedelse-
arbete inför utvidgningen för att undvika ett oproportionellt stort antal asylärenden i de blivande medlems-
staterna på grund av deras geografiska läge,
14. påpekar att antagandet av gemenskapens regelverk på jämställdhetsområdet är en nödvändig förut-
sättning för anslutning, eftersom det i grund och botten är en fråga om mänskliga rättigheter, och att den
nödvändiga förstärkningen av den institutionella och administrativa kapaciteten på detta område är enviktig förutsättning för ett fullständigt genomförande av gemenskapens regelverk,
15. betonar att minoriteter i kandidatländerna bör behandlas i full överensstämmelse med de principer
som fastställts i Europarådets, FN:s och OECD:s konventioner; särskilt bör rättigheterna för och behand-
lingen av de grupper som nämns i artikel 13 i EG-fördraget beaktas vid utvärdering av huruvida Köpen-
hamnskriterierna uppfyllts,
16. uppmanar kommissionen att göra tillräckliga Phare-medel tillgängliga för att stödja kandidat-
länderna i deras ansträngningar att få bukt med de problem som sammanhänger med romerna och medskyddet för barn genom att utöka nationella program som erhåller Phare-stöd med ett länderövergripandeprogram som bör administreras i nära samverkan med romerna och lokala myndigheter och i samarbete
med övriga gemenskapsorganisationer,
17. välkomnar att kommissionen har utvecklat och genomför en informationsstrategi om fördelarna
med EU:s utvidgning; de berörda tjänsteenheterna måste även tilldelas den personal som behövs i samman-
hanget; och uppmanar kandidatländerna och medlemsstaterna att samordna sina respektive informations-kampanjer; anser att det behövs större öppenhet och demokratisk kontroll av anslutningsförhandlingarna
för att en effektiv offentlig debatt skall kunna äga rum; uppmanar därför rådet och kommissionen att se till
att parlamentet informeras i tid och rådfrågas på ett lämpligt sätt om framstegen i förhandlingarna,
18. överväger därför möjligheten att öppna egna informationskontor i kandidatländernas huvudstäder i
samarbete med kommissionens kontor för att stödja processen för den allmänna debatten om frågor somrör anslutningen till EU,C 178/114 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
19. stöder kommissionen i dess insatser för att ta särskild hänsyn till problemen i de struktursvaga
gränsregionerna på båda sidor om den nuvarande gränsen mellan EU:s 15 medlemsstater och kandidat-länderna, så att där inte uppstår socioekonomiska och politiska skevheter som under lång tid kan hindra
anslutnings- och integrationsprocessen,
20. uppmanar kandidatländerna att ägna större uppmärksamhet åt samarbetet sinsemellan och åt inrät-
tandet av regionala samarbetsstrukturer; uppmanar kommissionen att förstärka de befintliga initiativen för
främjande av detta samarbete och att ställa nödvändiga medel till förfogande,
21. understryker utvidgningens betydelse för ekonomin i de nuvarande medlemsstaterna, det faktum att
de beräknade makroekonomiska vinsterna av utvidgningen mer än väl kommer att täcka de merkostnadersom medlemsstaterna har för utvidgningen och att EU redan idag drar fördelar av ett ökande överskott
från handeln med kandidatländerna,
22. betonar att accepterandet av de fastställda bestämmelserna om den ekonomiska och monetära uni-
onen utesluter varje möjlighet att avstå och utgör ett åtagande för ett övergripande och oåterkalleligt poli-
tiskt projekt som nödvändigtvis förutsätter verklig ekonomisk tillnärmning och en inställning till EMU,som inte bara innebär medlemskap i ett valutaområde utan som i stor utsträckning medför samordningav den ekonomiska och sociala politiken,
23. anser att varje kandidatland skall garantera oberoende för sin revisionsrätt eller motsvarande myn-
dighet och att dessa organ skall beviljas och garanteras medel att framföra sina iakttagelser före anslut-
ningen; uppmuntrar fortsatta och utvecklade kontakter mellan institutionerna med ansvar för den finansi-
ella kontrollen i kandidatländerna samt i medlemsstaterna och Europeiska unionen; uppmuntrarutvecklingen av programmen för partnersamverkan inom ramen för det tekniska biståndet i enlighet med
kandidatländernas behov liksom att man fortsätter att genomföra de seminarier som anordnas av kommis-
sionen; förväntar sig att kandidatländerna vid anslutningen i så hög grad som möjligt kan leva upp till denskyddsnivå som för närvarande gäller för de femton medlemsstaterna beträffande unionens finansiella
intressen; väntar sig att kandidatländerna redan nu förenar sig i bekämpningen av bedrägerier mot Euro-
peiska unionens ekonomiska intressen och att de i sina nationella program för antagande av gemenskapensregelverk, som revideras varje år, skriver in att system för bedrägeribekämpning snarast skall införas; anseratt de kandidatländer som inte har gjort det snarast borde underteckna och ratificera de internationella
konventionerna och protokollen om straffrättsligt skydd; förväntar sig att kandidatländerna före anslut-
ningen skall genomföra de reformer som är nödvändiga för att systemet för uppbörd av egna medel skallfungera väl och att de börjar tillämpa EU:s regler för uträkning av BNI,
24. anser att de befintliga budgetåtagandena kommer att visa sig vara otillräckliga för att säkra lång-
siktig framgång för denna historiska utvidgning om man inte antingen genomför genomgripande reformer
av den nuvarande utgiftspolitiken, exempelvis när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken, eller ser
över taken för de egna medlen,
25. påpekar att utvidgningsprocessen kommer att anstränga EU:s budget, men säkerligen kan hållas
under taket för de egna medlen på 1,27 procent av BNI för betalningar fram till 2006; understrykerockså behovet av att finansiera utvidgningen inom de ramar som fastställts i det interinstitutionella avtalet
från den 6 maj 1999(
1),
26. uppmanar kommissionen att beakta effekterna på budgeten av en utvidgning som kommer att ske
på ett annat sätt än vad Europeiska rådet i Berlin och parlamentet väntade sig 1999, i synnerhet vad gäller
tidpunkter för anslutning och i vilken ordning kandidatländerna kommer att ansluta sig till unionen; upp-manar kommissionen att utveckla scenarier för en anpassning av budgetplanen (rubrik 8), i synnerhet omfler än sex nya medlemsstater ansluter sig till EU före 2006 och om de första kandidatländerna ansluter sig
till unionen efter 2002; uppmanar kommissionen att granska de ekonomiska och budgetmässiga följderna
av en utvidgning som sker efter det att budgetplanen 2002−2006 har löpt ut, då denna budgetplan byggdepå antagandet att sex medlemsstater skulle ansluta sig till unionen; understryker att man inför nästa lång-
tidsbudget kommer att behöva göra beräkningar som grundar sig på ett fullständigt deltagande av upp till
13 nya medlemsländer, vilket bland annat ställer krav på att jordbruks- och regionalpolitiken har reforme-rats fullt ut,
27. understryker vikten av andra politiska, kulturella, sociala och ekonomiska aspekter av utvidgningen,
som är svåra att uppskatta i siffror, såsom positiva effekter för konkurrensen, miljön, demokratin och
freden, i en vision av ökad tillväxt med en gemensam valuta för den största gemensamma marknaden i
världen (i ett längre perspektiv); uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om kostnaden för en ejgenomförd utvidgning,
(1) EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.22.6.2001 SV C 178/115 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
28. föreslår att man erbjuder ett perspektiv för deltagande i ett nytt europeiskt område som grundas på
handel, säkerhet, miljö och grundläggande rättigheter åt länder som det för närvarande inte förs någraanslutningsförhandlingar med; deltagandet i ett sådant område skall inte utesluta framtida medlemskap i
EU,
29. ämnar yttra sig om medlemsstaternas ställningstaganden med jämna mellanrum och för varje land
skilt för sig och om de preliminära resultaten från förhandlingarna,
Konvergens och stabilitet i kandidatländerna
30. påminner om att de första åren efter anslutningen kommer att innebära en betydande utmaning för
ekonomierna i de nya medlemsstaterna, särskilt genom de oundvikliga förändringar som deras finansiella,ekonomiska och sociala strukturer kommer att utsättas för, och att anpassningsfasen till euron, som i sig
själv ställer krav, utgör en ytterligare etapp mot en lyckad övergång till marknadsekonomi i enlighet med
Köpenhamnskriterierna,
31. noterar de uppenbarligen mycket gynnsamma effekterna av den politik för att minska inflationen
och stabilisera växelkurserna som förts i flera kandidatländer, men understryker nödvändigheten av prag-
matiska tillvägagångssätt för att möjliggöra passande justeringar, för att garantera det stegvisa och hållbarai föranslutningsfasen och dessa valutors trovärdighet på medellång sikt, och uppmuntrar till en politik som
skall förebygga riskerna för obalans i bytesbalansen och valutakriser,
32. noterar att fullständigt deltagande i EMU, inbegripet rösträtt, endast är möjligt efter det att samtliga
fördragsbestämmelser uppfyllts, men erkänner icke desto mindre att vissa kandidatländer skulle kunna vilja
gå längre och snabbare i riktning mot att tillämpa EMU:s regler och få tillgång till dess fördelar,
33. uppmanar kommissionen att genomföra en fördjupad utvärdering av framstegen vad beträffar
Köpenhamnskriterierna vad gäller ekonomi bland annat av hur marknadsekonomin fungerar, stabiliteten i
den rättsliga ramen för ekonomisk verksamhet, reformeringen av handelsrätten och av systemet med stats-
stöd,
34. insisterar på behovet av en förstärkning av bank- och finanssystemen, i synnerhet genom interna-
tionellt samarbete i syfte att bland annat förbättra pålitligheten i övervakningen av bankverksamheten, och
rekommenderar för övrigt att man utvecklar verktyg som kreditcentraler (centralisering av riskkontroll)särskilt för att begränsa diskrimineringen av små och medelstora företag när det gäller tillgång till finan-
siering,
35. begär av kommissionen att den för varje land skall planlägga övergångsperioder för en liberalisering
av kapitalrörelserna, i synnerhet på kort sikt, på samma sätt som för den fria rörligheten för varor och
personer, och understryker de betydande riskerna för finansiell instabilitet både för banksystemen och den
reala ekonomin,
36. föreslår att man inrättar en institutionaliserad ram som i föranslutningsfasen är avsedd att främja
utbyte av information mellan finansministerier och centralbanker i kandidatländerna och unionens behö-
riga institutioner, som skulle kunna ha formen av regelbundna möten vid sidan av sammanträdena medekonomiska och finansiella kommittén och kommittén för ekonomisk politik, där man skulle lägga fram
”program för förkonvergens” på grundval av harmoniserade indikatorer och harmoniserad statistik; kom-missionen skulle med jämna mellanrum rapportera till parlamentet om de resultat som uppnåtts vidgenomförandet av sådana program,
37. förordar, med tanke på dessa länders exceptionella behov när det gäller infrastruktur, utveckling av
mänskliga resurser och miljö, att utgifterna för offentliga investeringar kartläggs i bedömningen av förvalt-ningen av ländernas offentliga finanser och noterar att det finns ett betydande budgetärt manöverutrymme
i de flesta av dessa länder på grund av att tillväxten där är klart högre än inom Europeiska unionen,
38. uppmanar myndigheterna i de kandidatländer som ännu inte gjort detta att så snart som möjligt
införa en valutapolitik som är förknippad med euron och att tillsammans med myndigheterna inom Euro-
peiska unionen i detalj undersöka insatserna och riskerna med en partiell monetär integration som kan bliföljden av den ökade användningen av euron som parallell valuta,
39. begär att kommissionen skall rapportera två gånger om året till parlamentet om hur förhandling-
arna fortskrider och önskar en förstärkning av ömsesidig information från i synnerhet medlemsstaternasoch kandidatländernas parlament,C 178/116 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
Lagstiftningsläget i kandidatländerna och lagstiftningens genomförande på områden som rör den inre
marknaden
40. kommer vid ratificeringen av varje enskilt anslutningsfördrag att ta sitt fulla ansvar för att den inre
marknaden fungerar, men även för den sociala och ekonomiska situationen i EU och i kandidatländerna;
förbehåller sig rätten att självständigt kontrollera om Köpenhamnskriterierna respekteras och om de över-
enskommelser som gjorts är lämpliga mot bakgrund av de förväntningar som parlamentet givit uttryck för,
41. påminner med eftertryck om att Europeiska rådet i Köpenhamn betraktade möjligheten att hantera
konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen som en förutsättning för anslutning; noterar idetta avseende att BNP i kandidatländerna fortfarande endast uppgår till 7 procent av BNP i EU:s nuva-
rande femton medlemsstater, trots att kandidatländernas befolkningsmängd motsvarar 21 procent av befol-
kningsmängden i EU; är fullständigt medvetet om att det är ett företag utan motstycke i den ekonomiskahistorien att öppna en inre marknad mellan områden med så pass olika struktur; uppmanar kommissionenatt inför beslutet om anslutning lägga fram en djupgående ekonomisk analys för bedömning av detta kri-
terium,
42. förordar en intelligent och problemanpassad styrning av den ekonomiska integrationsprocessen för
att skevheter skall kunna undvikas på båda sidor; anser att övergångsbestämmelser är flexibla och lämpligastyrmedel för att undvika störningar i integrationen, särskilt i fråga om arbetstagarnas fria rörlighet ochfriheten att tillhandahålla tjänster; uppmanar kommissionen att inom ramen för föranslutningsstrategin se
till att nivån på statligt stöd ligger nära de nivåer som tillåts inom gemenskapslagsstiftningen,
43. varnar för att underskatta effekterna av den arbetsfördelning som håller på att utvecklas mellan den
nuvarande Europeiska unionen och kandidatländerna på den inre marknaden; är övertygat om att dendärmed sammanhängande ökade hastigheten i strukturomvandlingen kommer att medföra fördelar förbåda sidor (en s.k. win-win-situation); betraktar det emellertid även som en uppgift för gemenskapen att
lindra vissa problem i samband med marknadsintegreringen 8dash exempelvis inom vissa sektorer eller i gräns-
områdena 8dash, vilket även skedde i samband med utvidgningen söderut genom det integrerade Medelhavs-programmet,
44. fäster vikt vid att konstatera att det på den inre marknaden existerar ett direkt sammanhang mellan
att bevilja grundläggande friheter och att respektera minimistandarder när det exempelvis gäller det sociala
området, miljön, konsumentskydd, hälsoskydd och konkurrens; kräver därför att man i anslutningsförhand-
lingarna tar hänsyn till detta sammanhang för att förhindra sådana ekonomiska och sociala förkastanden,
45. välkomnar framstegen i anpassningen av kandidatländernas lagstiftning till EU:s bestämmelser för
den inre marknaden och uppmanar alla kandidatländer att inte släppa efter på sina insatser; uppmanarkommissionen att via resultattavlan se till att gemenskapsdirektiven på ett effektivt sätt införlivas med
respektive nationell lagstiftning i samband med kandidatländernas anslutning,
46. vidhåller att ikraftträdandet av gemenskapens regelverk motsvarar gemenskapens krav endast om
detta dagligen effektivt tillämpas av förvaltningen, i den juridiska övervakningen och vid tillsynen av mark-naden m.m.; är mycket bekymrat över bristerna på detta område, som under alla omständigheter måste haåtgärdats före anslutningen,
47. anser att en grundläggande förutsättning för kandidatländernas inträde på den inre marknaden
utgörs av ett fungerande rättsväsende med oberoende domstolar, ett tillräckligt antal utbildade domare,
domar inom rimlig tid och domar som kan verkställas, eftersom ett välavvägt skydd för de ekonomiskaparternas rättigheter är absolut nödvändigt för en rättvis handel; konstaterar att kandidatländerna haråtskilligt att ta igen när det gäller att erbjuda rättssäkerhet,
48. fäster särskilt stor vikt vid Köpenhamnskriteriet om garantier för en rättsstatsordning, som självklart
utesluter varje diskriminering av EU-medborgare genom giltig lagstiftning; hänvisar särskilt till den grund-
läggande friheten att bosätta sig och förvärva tomtmark,
49. är bekymrat över bristen på öppenhet i anslutningsförhandlingarna på området för den inre mark-
naden, såväl gentemot allmänheten som gentemot Europaparlamentet och de nationella parlamenten; fruk-tar, med tanke på de enorma konsekvenserna av de beslut som skall fattas, att medborgarnas stöd för
östutvidgningen minskar ytterligare om de i åratal lämnas i ovisshet om förhandlingsläget; uppmanar med-
lemsstaternas regeringar, rådet och kommissionen att offentliggöra de officiella ståndpunkterna i fråga omde enskilda anslutningskapitlen och att gå in i en diskussion om dessa, vilket på ett föredömligt sätt sker i22.6.2001 SV C 178/117 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
några av kandidatländerna; påpekar att välutformad handelskommunikation utgör en väsentlig del i en
välfungerande inre marknad och betonar betydelsen av ömsesidigt erkännande medlemsstaterna emellan,
Utvidgningens följder för näringsliv, utrikeshandel, forskning och energi
50. anser att kandidatländerna i huvudsak står inför två utmaningar på området för industripolitik,
nämligen anpassningen av deras rättsordningar till gemenskapens regelverk och ökningen av deras indust-riers konkurrenskraft; understryker att anpassningen av rättsordningarna till gemenskapens regelverk inteär begränsad till lagstiftande verksamhet, utan måste hänga samman med en rättsstatlig verkställighet, vil-
ken ger varje investerare tillräcklig rättssäkerhet; understryker också att framstegen när det gäller att upp-
fylla dessa uppgifter samtidigt är en måttstock för att fastställa tidpunkten för de enskilda kandidat-ländernas anslutning,
51. föreslår en tredelad samlad ansträngning inom föranslutningsperioden för att stärka konkurrens-
kraften samt den sociala och ekonomiska sammanhållningen:
8dash specifika åtgärder för att påskynda anpassningen av industriella strukturer och främja utvecklingen av
nya företag, i synnerhet små och medelstora företag,
8dash åtgärder för att förbättra och förenkla det rättsliga ramverket, bestämmelserna för produktspecifikatio-
ner, marknadstillgång, konkurrens och finansiering, samt miljönormer, framför allt för utsläpp från
alla industrigrenar, inte bara energibranschen,
8dash lämpliga åtgärder för att komplettera industripolitiken, såsom bestämmelser om en stabil makroeko-
nomisk miljö, större mänskliga resurser, dialog mellan arbetsmarknadens parter, ett fungerande socialttrygghetssystem, en aktiv arbetsmarknadspolitik och ändamålsenlig infrastruktur,
8dash främjandet av ett kommunikationsområde utan diskriminering,
52. anser att det är absolut nödvändigt att krav uppfylls för att anpassningen av industrin skall kunna
ske på ett framgångsrikt sätt som skapar eller upprätthåller ett investeringsvänligt klimat: finansieringen
skall vara omfattande, kapitalmarknaderna effektiva, prioritet skall ges till tekniskt framgångsrika företag
som ligger före de delvis föråldrade industrikomplexen, det skall råda lika konkurrensvillkor för alla före-tag, oavsett om de är offentligt ägda eller privatägda, och korruptionen skall bekämpas; anser emellertid att
Phare-programmet ännu inte varit odelad framgång, delvis till följd av den nuvarande förvaltningen och de
nu gällande prioriteringarna; uppmanar kommissionen att för Europaparlamentet lägga fram en särskild
”lägesrapport” som skulle fokusera på följande förhandlingsfrågor: industripolitik, små och medelstora före-tag, telekommunikationer och företag inom media och Internetbranschen, och analysera hur mycketomstrukturering som krävs och hur mycket det skulle kosta, samt eventuella undantag från konkurrensbe-stämmelserna, t.ex. för radio och TV i allmänhetens tjänst, om det skulle anses nödvändigt,
53. är övertygat om att kandidatländernas exportpotential kommer att öka om den industriella anpass-
ningen bibehålls, om forskning och utveckling tar hänsyn till specifika behov och exportsektorn och grun-
dande av nya företag främjas; erkänner emellertid att Europaavtalen mellan EU och kandidatländerna iCentral- och Östeuropa har främjat en liberalisering av handeln mellan kandidatländerna och EU och harskapat ett ändamålsenligt nätverk för att harmonisera bestämmelser och lagar i kandidatländerna när det
gäller kapitalrörelser, industriellt rättsskydd, immateriell äganderätt och offentlig upphandling,
54. förväntar sig av rådet och kommissionen att parlamentet formellt skall få befatta sig med de han-
delsavtal som nyligen slutits och att kommissionen för parlamentet lägger fram en analys över de frihan-delsavtal som redan slutits med kandidatländerna och därvidlag tar hänsyn till att de är överensstämmande
med EU:s gemensamma handelspolitik under föranslutningsperioden; fäster uppmärksamheten vid att kom-
missionen för parlamentet inte har lagt fram en enda kvantitativ utvärdering av utvidgningens eventuellaföljder för ”handelsskapande” och ”handelsomfördelande” åtgärder; önskar också en analys av de föränd-
ringar av de direkta investeringarna från tredje land som förväntas på grund av utvidgningen i de hit-tillsvarande medlemsstaterna och i kandidatländerna,
55. understryker EU:s handelsstrategi som vilar på ömsesidigt marknadsöppnande och integration av
världsmarknaderna och slår fast att det efter en anslutning inte längre kan finnas någon nationell handels-
politik utanför den gemensamma handelspolitiken; förväntar sig av kandidatländerna att de redan införC 178/118 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
anslutningen stämmer av sin handelspolitik med EU:s gemensamma handelspolitik, i synnerhet mer
bestämda åtgärder för att harmonisera handelsförbindelser till tredje land, genom gemensamma tillväga-gångssätt inom ramen för WTO och de internationella finansorganen (Internationella valutafonden och
Världsbanken) och att de genom ytterligare sänkningar av tullsatserna målinriktat förbereder sig på anslut-
ningen; erkänner även det nära samarbete som vissa kandidatländer bedrivit med EU på detta område densenaste tiden; uppmanar kommissionen att stödja kandidatländerna i ansträngningarna för en ytterligare
marknadsöppning,
56. understryker att den femte utvidgningen av EU sammanfaller med uppkomsten av informationssam-
hället; pekar på de fördelar som ytterligare tillväxt ger som uppstår på grund av att ett ”gemensamt infor-
mationsområde” skapas; understryker att det är nödvändigt med större ansträngningar för att förbättratillämpning av informationstekniken till nya och gamla industrisektorer i kandidatländerna; anser att manbör se till att så många som möjligt får tillgång till den och att allmännyttiga tjänster ställs till förfogande;anser att den offentliga sektorn borde föregå med gott exempel och använda de nya informationstekni-kerna, vilka väsentligen kan bidra till ökad insyn, förenkling och snabbare statlig förvaltning i kandidat-länderna,
57. uppmanar kommissionen att till parlamentet överlämna information om sektorer som hänger sam-
man med de nya teknikerna (Internet, bioteknik, rymden osv.) och ifråga om vetenskap, forskning ochtelekommunikation som kommissionen diskuterar med kandidatländerna, eller huruvida traditionella meto-
der för anbudsinfordran och tävlan om forskningsanslag från EU:s budget är ändamålsenliga och effektiva
för de tretton kandidatländerna, eftersom kandidatländerna är mitt i en pågående omvandlingsprocess, somkräver social, ekonomisk och miljöinriktad forskning för att kunna fortsätta,
58. hänvisar till att energisektorn är särskilt känslig, eftersom energiförbrukningen i kandidatländerna
förut i stor utsträckning var gratis och att därför inrättandet av ett prissystem är särskilt svårt, men att
det med tanke på miljöskyddet och för att minska energiproduktionen också är särskilt viktigt; konstateraratt ett fullständigt införlivande och genomförande av direktiven för den inre marknaden för el och gas hörtill integrationen av kandidatländerna i den inre marknaden, liksom även plikten att hålla reserver i form
av oljelager samt införlivande av de i EU befintliga säkerhetsstandarderna för drift av kärnkraftverk, deras
eventuella nedläggning samt omhändertagande av brännmaterial vilket även omfattar transporterna,
59. uppmanar kommissionen att lägga fram en översikt över befintliga undersökningar och om det
behövs göra en ingående undersökning av följande energiaspekter:
a) en kvantitativ uppskattning av moderniseringen av energiindustrierna i kandidatländerna i Central-
och Östeuropa och de resurser och den tid som behövs för att uppnå en energiintensitet och en
nivå på förnybar produktion som motsvarar EU,
b) en utvärdering av simulering av modeller för handeln med utsläpp och deras inverkan på energisek-
torn i kandidatländerna,
c) ett eventuellt maximalt stöd från EU:s budget genom dess program som exempelvis Save, Joule,
Thermie, Altener osv. till alla tretton kandidatländer, eller andra finansieringskällor, och hur biståndskulle kunna samordnas,
Sysselsättning och sociala aspekter i kandidatländerna
60. välkomnar och erkänner de enorma ansträngningar som länderna i Central- och Östeuropa har
gjort för att modernisera de ekonomiska och sociala strukturerna; förväntar sig att de reformer som krävs
inte leder till sociala orättvisor och kräver att kommissionen omedelbart skall inleda sin informationskam-
panj om utvidgningen; fäster med oro uppmärksamheten på det faktum att tillväxtgraden i länderna iCentral- och Östeuropa inte når upp till de prognoser som ekonomiforskningsinstituten gjorde 1997 och
att de interna sociala klyftorna ökar, vilket innebär att det är högst troligt att inkomstkonvergensen kom-
mer att framskrida väsentligt långsammare 8dash vissa kandidatländer har till och med haft negativ tillväxt;begär därför att ekonomiska och sociala strategiska åtgärder vidtas inom ramen för föranslutningsstrategin,
för att stärka social och ekonomisk sammanhållning och undvika negativ påverkan på grund av betydande
inkomstskillnader inom och mellan medlemsstater; begär även initiativ för att möjliggöra finansiering avinvesteringar inrikes och utomlands för att påskynda konvergensen av per capita-inkomsterna,22.6.2001 SV C 178/119 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
61. begär att 8dash trots att det är nödvändigt att kontrollera balansen i de nationella budgetarna i länderna
i Central- och Östeuropa 8dash investeringar i offentlig och social infrastruktur inte skall äventyras, utan tvärt-emot uppmuntras,
62. är övertygat om att social trygghet inte bara är en börda för budgeten, utan även en produktiv
faktor och en hörnsten för den europeiska sociala modellen; konstaterar att sociala utgifter har en viktig
funktion i processen för strukturförändringar och på detta sätt stöder tillväxten och inkomstkonvergensen;
betonar att de fyra målen för den sociala tryggheten (inkomst genom arbete, arbetslöshetsunderstöd, pen-sioner och hälso- och sjukvård) gäller både för EU och för länderna i Central- och Östeuropa; understrykeratt de fyra målen (som fastställs i kommissionens meddelande (KOM(1999) 347) och tas upp i rådets
slutsatser(
1)) måste genomföras genom hållbar finansiering och administrativa insatser; anser att det med
tanke på anslutningen är viktigt att företag som har sina säten i EU uppfyller dess sociala och miljömässigastandarder när de verkar och/eller investerar i kandidatländerna; uppmanar kommissionen att förhandlafram en ”uppförandekod” för att följa exemplet med den uppförandekod om sociala och ekologiska aspek-ter för multinationella företag som OECD har antagit; uppmanar kommissionen att se till att EU-finansie-rade program och projekt som syftar till att omstrukturera den industriella sektorn integrerar aspekter påsysselsättning, social trygghet, likabehandling av män och kvinnor och respekt för miljön i enlighet medartikel 2 i EU-fördraget,
63. begär med tanke på den viktiga roll som arbetsmarknadens parter och regionala aktörer spelar när
det gäller sysselsättning och socialfrågor att större insatser görs för att utveckla den sociala dialogen ytter-ligare, för att bidra till demokratiutveckling, utvecklingen av sociala trygghetssystem, sjuk- och hälsovårds-
system och pensionssystem samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och att man även skall garantera lika
möjligheter, lika behandling och icke-diskriminering genom arbetsmarknadspolitiken; erkänner även med-borgarsamhällets betydelse för att främja social delaktighet och uppmanar därför till att utveckla och stärka
frivilligorganisationerna och dialogen medborgarna emellan,
64. understryker att arbetstagarnas delaktighet i länderna i Central- och Östeuropa generellt är lägre än i
EU, särskilt för kvinnor; påpekar att man måste utveckla, eller vidareutveckla, arbetsmarknadsinstitutioner
och nationella handlingsplaner för sysselsättning i länderna i Central- och Östeuropa, vilket möjliggör en
snabbare strukturförändring; begär därför att länderna i Central- och Östeuropa skall anpassa utform-ningen av sina kvalifikationskrav och vederbörliga utbildningssystem till de nya europeiska ekonomiska
förhållandena och utbildningssystemen för att främja tillväxt och konvergens; begär också att principen
om att jämställdhetsperspektivet och problematiken kring minderåriga skall genomsyra alla åtgärder skallges särskild vikt i dessa politiska strategier,
65. anser att man inte kan förvänta en omfattande invandring från länderna i Central- och Östeuropa
till EU om integrationsprocessen är väl förberedd; är dock övertygat om att man för att kunna bevara såvälsocial sammanhållning som social fred i ett utvidgat EU radikalt måste minska den sociala utslagningen
och fattigdomen i länderna i Central- och Östeuropa; påpekar att man måste förbereda sig inför att före-
bygga och begränsa sociala spänningar i gränsregionerna mellan EU och länderna i Central- och Östeu-ropa, på grund av att levnadsstandard och inkomstnivåer skiljer sig åt så mycket,
66. uppmanar kommissionen att snarast möjligt finansiera de planerade specifika gränsöverskridande
stödåtgärderna i EU:s gränsregioner, med tanke på gränspendlare till följd av skillnader i inkomstnivåer,prisnivåer och levnadsstandard,
67. hänvisar till överenskomna övergångsperioder i samband med tidigare utvidgningar av unionen och
till Europaparlamentets resolution av den 4 december 1997 om meddelandet från kommissionen ”Agenda
2000 8dash En förstärkt och utvidgad union (KOM(97) 2000 8dash C4-0371/97)”(
2),
68. konstaterar att rådets direktiv 2000/43/EG(3) om genomförande av principen om lika behandling av
personer oavsett deras ras eller etniska ursprung tillhör gemenskapens regelverk; insisterar på att strate-giska åtgärder bör vidtas för att bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, bådeinom EU och i länderna i Central- och Östeuropa; noterar även att icke-diskrimineringsklausulen artikel13 i EG-fördraget är en del av gemenskapens regelverk och att lagstiftning som grundar sig på denna tillfullo bör införlivas i både EU och länderna i Central- och Östeuropa,
(1) EGT C 8, 12.1.2000, s. 7.
(2) EGT C 388, 22.12.1997, s. 17.
(3) EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.C 178/120 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
69. begär att en detaljerad studie görs över orsakerna till dödligheten hos barn under fem år (särskilt i
Rumänien) samt till att folkmängden sjunker och den förväntade livslängden minskar (särskilt i Rumänien,Ungern och de baltiska staterna), samt att ett särskilt stöd ges i partnerskap med Världshälsoorganisationen
åt barnhälsopolitiken i dessa länder mot bakgrund av studiens slutsatser; begär vidare att liknande studier
görs om funktionshindrade människors situation på institutioner och om den övergripande behandlingenav romer; alla dessa grupper kommer att kräva ytterligare uppmärksamhet av kandidatländerna liksom
externt stöd från de 15 länder som redan är medlemmar i EU,
Utvidgningsförhandlingarnas miljöaspekter
70. uppmanar kandidatländerna att ge mycket hög prioritet åt införlivandet av regelverket på miljöom-
rådet i sin nationella lagstiftning, vilket skall ha slutförts senast den dag då anslutningen sker; anser att EU:smiljödirektiv, som kan genomföras till låga kostnader (till exempel miljökonsekvensbeskrivning, miljöinfor-
mation, lagstiftning om djurs välfärd samt livsmiljö- och fågeldirektiven), bör tillämpas från och med med-
lemskapets första dag; anser att det är absolut nödvändigt att ge högsta prioritet åt genomförandet avregelverket på de ännu återstående problemområdena när det gäller miljön (såsom vatten- och luftförore-ning, avfallshantering); anser att övergångsperioder för tillämpning av de delar av regelverket på miljöom-
rådet som är förknippade med stora ekonomiska insatser bör begränsas till maximalt fem år, såvida inte
riskerna för miljön eller människor kräver snabbare åtgärder; endast i mycket väl motiverade undantagsfallbör det vara möjligt att förhandla om övergångsperioder som är längre än fem år, vilket kräver att kom-
missionen rådfrågat Europaparlamentet och visat för parlamentet att en sådan begäran är rimlig; en förut-
sättning för att undantag skall beviljas är att en bindande tidsplan, handlingsplan och finansieringsstrategiupprättas,
71. insisterar på att man uppställer realistiska interimsmål som villkor i anslutningsavtalen i det sanno-
lika fall att man beviljar övergångsperioder på miljöområdet för de nya medlemsstaterna, och att det bör
behandlas som vilken överträdelse av gemenskapslagstiftningen som helst om dessa mål inte uppfylls,
72. anser att den information kommissionen ger i rapporten om utvidgning beträffande ”livskvalitet och
miljö” är otillräcklig; uppmanar kandidatländerna att årligen till Europaparlamentet översända de nationellaprogrammen för införlivande av gemenskapslagstiftningen med detaljerade tidsplaner samt en lägesrapportöver lagstiftningsförfarandena; begär att kommissionen under föranslutningsperioden rapporterar varje årom miljösituationen till Europaparlamentet, inbegripet resultaten av genomförandet av regelverket, och att
dessa rapporter anknyter till interimsmål i syfte att identifiera den exakta omfattningen av de framsteg som
de enskilda medlemsstaterna gjort; inbjuder icke-statliga organisationer verksamma på det miljöpolitiskaområdet att bistå Europaparlamentet i att identifiera potentiella eller verkliga brister i kandidatländernasgenomförande genom att före slutet av 2001 och därefter årligen rapportera om sin bedömning av situa-tionen,
73. begär att EU:s föranslutningsstöd för miljöändamål till kandidatländerna fördubblas till 2006; under-
stryker att EU:s finansiella instrument, till exempel Phare, ISPA (strukturpolitiskt föranslutningsinstrument)
och Sapard (stöd till jordbruket och landsbygdens utveckling) bör kopplas samman och erbjuda starkarestöd till en hållbar utveckling; kräver att gränsen på fem miljoner euro för ISPA-finansiering tas bort för att
små, nyskapande projekt skall kunna komma i fråga samt att EU-finansierade projekt och program inte
bara tar vederbörlig hänsyn till djurs välfärd och bevarande av djurarter, utan också skapar förutsättningarför en god djurhållning som tar hänsyn till djurens naturliga beteende, samt en minimering av djurtrans-
porter genom att djuren slaktas så nära uppfödningsplatsen som möjligt; anser även att inga övergångsreg-
ler bör accepteras på djurskyddsområdet,
74. anser det grundläggande att företag som är baserade i EU följer EU:s miljöstandarder när de bedriver
verksamhet och/eller investerar i kandidatländerna; ber kommissionen att förhandla fram en sådan ”upp-
förandekodex på miljöområdet” med Unice; understryker att allt föranslutningsstöd från EU skall vara för-enligt med EU:s strategi att integrera miljöhänsyn i övrig politik och begär för detta syfte att kommissionenupprättar och publicerar miljökonsekvensbeskrivningar av alla EU-finansierade föranslutningsprojekt ochföranslutningsplaner, även lån från EIB, innan de aktuella medlen utnyttjas och kräver att EIB då denbeviljar sådana lån i kandidatländerna i Central- och Östeuropa avsevärt förbättrar insynen i sin praxisoch sina allmänna riktlinjer om att tillhandahålla information till allmänheten; uppmanar de behöriga22.6.2001 SV C 178/121 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
myndigheterna att undersöka hur ökade anslag kan göras tillgängliga för det direkta stödet till naturvård
både före och efter anslutningen, till exempel genom man utökar de kriterier som reglerar vilka ISPA-medel som kan tilldelas miljöprojekt så att dessa kriterier också omfattar naturvårdsverksamhet, huvudsak-ligen identifiering av lämpliga områden för Natura 2000 och efterföljande förvaltning av sådana områden,
75. understryker betydelsen av kraftfulla åtaganden från både kandidatländernas och EU:s sida när det
gäller miljö och kärnsäkerhet; påminner om att första generationens kärnkraftsreaktorer av sovjetisk typanses vara anläggningar med en hög riskfaktor för Europa generellt sett; uppmanar kandidatländerna att
fullgöra sina skyldigheter när det gäller avvecklingen av dem; anser att dessa kärnkraftsreaktorer bör
stängas senast vid anslutningen; stöder kommissionens plan för EU-finansiering av vetenskapligt och tek-niskt samarbete i syfte att bistå kandidatländerna med avvecklingen av kärnanläggningar; är medvetet om
behovet av att stöd ges till friställda arbetstagare; uppmanar internationella finansiella institut som EIB och
EBRD att tillhandahålla multilateralt strategiskt investeringsstöd och bilateralt finansiellt stöd i sambandmed genomförandet av projekt för energibesparing och utvecklingen av förnybara energikällor i kandidat-länderna,
76. uppmanar kommissionen, rådet och både de befintliga medlemsstaternas och kandidatländernas
regeringar att verka för ökad medvetenhet bland officiella organ och befolkningen generellt i kandidat-
länderna om betydelsen av miljövård och naturvård i allmänhet och Natura 2000 i synnerhet; förutsätteratt en fungerande förvaltning utvecklas på lokal, regional och nationell nivå för att se till att miljölagstift-
ningen genomförs i vederbörlig ordning; uppmuntrar till ökat deltagande från allmänhetens sida och med-
verkan av icke-statliga miljöorganisationer och djurskyddsorganisationer i anslutningsprocessen, varvidman skall ha klart för sig att miljöskydd och miljövård inte bara är avhängiga av lagar och förordningarutan av att det finns aktiva och oberoende icke-statliga organisationer som är organiserade lokalt, regionalt,
nationellt och på europeisk och internationell nivå samt ett stort engagemang och stor medvetenhet och
kunskap hos befolkningen i allmänhet, experter och politiskt ansvariga beslutsfattare; föreslår att manintensifierar partnerskapsverksamheten mellan kandidatländernas och medlemsstaternas förvaltningar,
77. ser som sin viktigaste princip att den ekonomiska tillväxten och miljökraven bör anpassas till var-
andra på ett bättre sätt; betonar att en integrering av miljöpolitiken i de övriga politikområdena bör utgöra
den grundläggande utgångspunkten; uppmanar därför de behöriga myndigheterna att se till att EU-finansi-
erade projekt och program, till exempel de som syftar till modernisering av infrastruktur, tar vederbörlighänsyn till miljön, särskilt på energi- och transportområdena, varvid man bör fästa uppmärksamhet vid
bl.a. utnyttjande av förnybara energikällor och utvecklande av en fungerande kollektivtrafik, särskilt spår-
bunden trafik samt i synnerhet bevarande av kandidatländernas omfattande biologiska mångfald och sam-manhållna naturområden, och att projekt som är skadliga för miljön inte beaktas, erkänna att denna bio-
logiska mångfald är en ovärderlig tillgång som i samband med kandidatländernas anslutning kommer att
bli en del av Europeiska unionens oersättliga arv, i praktiken bekräfta att den biologiska mångfalden ochdet rika kultur- och naturarvet i kandidatländernas landsbygdsområden skulle kunna utgöra en möjliggrundval för sociala och ekonomiska strategier baserade på en hållbar utveckling, uppmuntra till verksam-
heter som är ägnade att minimera de skadliga effekterna på landskap och natur och maximerar nyttan och
samtidigt bevarar en landsbygdsbefolkning och biologisk mångfald; i detta syfte bör tydliga kopplingarskapas mellan nationella planer för landsbygdsutveckling och medel som beviljas enligt Sapard, och prio-
riteringarna i fågel- och livsmiljödirektiven, med särskild hänsyn till Natura 2000-områden, som bör vara
målet med pilotprogram för miljö och jordbruk,
78. uppmanar kandidatländerna att i samarbete med kommissionen se till att Natura 2000-områden
identifieras före anslutningen och att utarbeta ett system varigenom bilagorna till de två berörda direktivenändras så snart som möjligt för att ta hänsyn till arter och typer av livsmiljöer som inte finns represente-
rade i EU:s 15 medlemsstater samt det faktum att en stor del av territoriet i många kandidatländer redan
åtnjuter skyddsstatus och bör fortsätta att göra det; begär i detta avseende att en anslutning till EU underinga omständigheter skall leda till en minskning av de skyddade områdenas totala omfattning, särskilt med
beaktande av de sammanhållna naturområdena,
79. uppmanar vidare alla berörda parter att erkänna att naturskydd inte går att få till stånd enbart
genom att klassificerade områden identifieras och skyddas utan att det också måste grundas på allmännapolitiska insatser som stimulerar hållbar ekonomisk verksamhet både på landsbygden och i stadsområdenC 178/122 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
(inklusive fritidsverksamhet), främjar miljövänligt skogs- och jordbruk samt en utveckling av miljövänliga
stads- och industrimiljöer, integrerar miljöhänsyn i hela bredden av offentlig politik då detta är lämpligt,främst på transport- och energiområdet, minskar de totala luft- och vattenbaserade föroreningarna, bevarar
markkvaliteten och andra naturresurser och hindrar former av ekonomisk verksamhet som leder till att
värdefulla livsmiljöer förstörs (till exempel torrläggning av våtmarker); anser att man för detta syfte börförsöka hitta vägar att undvika en upprepning av problem som är utmärkande för EU:s 15 medlemsstater,
problem som står i samband med intensivt jordbruk, monokultur, omflyttning av arbetstagare inom jord-
bruket och underlåtenhet att beakta den biologiska mångfaldens allmänna och ekonomiska värde; anser attdetta bland annat bör omfatta ett brett utnyttjande av de möjligheter att motverka sådana tendenser (och
att främja exempelvis ett fortbestånd för landsbygdssamhällen, mindre lantbruk, traditionella och miljövän-
liga metoder för avgränsning av jordbruksmark, till exempel häckar, diken och kallmurade stenmurar 8dash,sällsynta husdjursraser och ekologiska korridorer) som erbjuds genom befintliga budgetåtgärder såsomEUGFJ och gemenskapsprogrammet Leader,
Utvidgningsförhandlingarnas hälso- och konsumentskyddsaspekter
Folkhälsa
80. uppmanar kommissionen att nära samarbeta med kandidatländerna och WHO:s Europakontor för
att följa upp vilka framsteg som görs för att få till stånd reformer inom den somatiska, psykiatriska ochneurologiska vården, samt på det miljömedicinska området, och för att länderna skall kunna uppfylla denomfattande gemenskapslagstiftning som finns på hälsoområdet, samt för att främja utvecklingen av statistik
och resultatmätning, så att enskilda länder på ett mer exakt sätt kan jämföras med varandra,
81. anser att Phare-programmet är ett användbart redskap för att främja utvecklingen i kandidat-
länderna och att det kan åstadkomma mer på folkhälsoområdet, att länderna skall uppmuntras och ges
möjlighet att till fullo medverka i Centrumet för kontroll av narkotikamissbruk och Nätverket för övervak-ning och kontroll av överförbara sjukdomar, att de bör bli fullt delaktiga i de forskningsprogram som rör
hälsofrågor och i gemenskapens folkhälsoprogram, samt att kommissionen med framförhållning bör upp-
muntra och stödja ansökningar från de aktuella länderna om att delta i sådana program; uppmanar ävenkommissionen att se till att medlen når mottagarna snabbare än vad som var fallet under föregående kom-mission; anser att kommissionen måste samråda med kandidatländerna för att avgöra om de är i behov av
stöd, och i så fall av vilken art, för att utan otillbörliga dröjsmål kunna uppnå fullgoda normer för säker-
heten för och kvaliteten på blod och blodprodukter,
82. anser att de ökande sociala orättvisorna och den ökande kvoten avhängiga utgör stora utmaningar
för hälsosektorn i kandidatländerna; anser också att det i ett mer marknadsorienterat sammanhang finnsbehov av lämplig reglering av hälsovårdssystemen; uppmanar därför kandidatländerna att utveckla hälso-
vårdssystem som garanterar de hörnstenar som kännetecknar alla EU:s medlemsstater: tillgång till hälso-
vård av god kvalitet oberoende av inkomst, lämpligen reglerad marknad, kvalitet, kostnadseffektivitet,ansvarsskyldighet, självreglering och delaktighet; anser att särskild uppmärksamhet bör ges förbättradhälsoundervisning och familjeplanering,
83. anser att kandidatländerna måste vara medvetna om den nya gemenskapslagstiftning om fysisk och
psykisk hälsa som följer av artikel 152 i EG-fördraget, samt uppmanar kommissionen att i största möjliga
omfattning samråda med kandidatländerna under de förberedande faserna avseende alla nya förslag till
gemenskapsinstrument på folkhälsoområdet och det hälsofrämjande området,
84. anser att Europeiska investeringsbanken har en särskilt viktig funktion att fylla som partner till
kandidatländerna på hälsoområdet, att kommissionen bör samarbeta med banken och med kandidat-ländernas regeringar för att uppmuntra detta och även samarbeta med WHO för att upprätta en databas
över samarbets- och stödprojekt av bilateral och multilateral art för vart och ett av kandidatländerna, för
att säkerställa en effektiv resursanvändning och undvika dubbelarbete; noterar vikten av medvetenhet omkön i folkhälsopolitiken och det särskilda behovet av statistik som är uppdelad könsvis,22.6.2001 SV C 178/123 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
Konsumentskydd
85. välkomnar resultatet av förhandlingarna om konsumentfrågor med kandidatländerna i ”Luxemburg-
gruppen” och uppskattar att alla länder i denna grupp har godtagit gemenskapslagstiftningen på konsu-mentområdet och att ingen begärt undantag eller övergångsperioder; uppmanar kandidatländerna i”Helsingforsgruppen” att följa detta exempel vid de kommande förhandlingarna,
86. beklagar dock att det, trots dessa framsteg på lagstiftningsområdet, fortfarande finns en bristande
insikt i betydelsen av konsumentpolitik och konsumenträttigheter i medborgarsamhället, liksom den sär-
skilda vikten av att det finns konsumentorganisationer; denna bristande insikt gäller såväl regeringar somfolk i allmänhet,
87. anser att efter det att gemenskapens regelverk införlivats i den nationella lagstiftningen kvarstår de
största problemen på konsumentområdet i kandidatländerna på områden som effektiv tillämpning av lag-
stiftningen, öppenhet, möjligheter för konsumenter att få sin sak rättsligt prövad, oberoende konsumentor-
gan samt konsumentinformation,
88. uppmanar kommissionen och kandidatländerna att förbättra genomförandet av konsumentpolitiken
och att i synnerhet skapa effektiva samrådsmekanismer, lösa problemet med stöd till icke-statliga konsu-mentorganisationer, samt uppmuntra till utbildning i skolor och information till allmänheten om konsu-
menternas rättigheter och skyldigheter; kommissionen och kandidatländerna bör även, i samband med och
efter införlivandet av gemenskapens regelverk, fästa särskild vikt vid frågor som rör reglering över helagemenskapen av livsmedelssäkerhet och kost, telekommunikationstjänster, finansiella tjänster och produkt-
säkerhet i vidaste mening; dessutom bör livsmedelssäkerheten och livsmedelspolitiken ständigt ges största
möjliga uppmärksamhet, desto mer som de är av stor betydelse för den inre marknadens funktion,
89. uppmanar kommissionen att nära samarbeta med kandidatländerna för att få till stånd ett fort-
löpande regionalt initiativ för utbildning och för att främja samtal mellan och kunskapen hos alla aktörerpå konsumentområdet 8dash rättsväsende, regering, industri och icke-statliga organisationer,
Utvidgningens jordbruks- och fiskeriaspekter
90. bekräftar sina vilja att ansluta fler länder till EU; hänvisar i detta sammanhang till de positiva erfa-
renheterna i samband med tidigare utvidgningar; anser emellertid att det på jordbruks- och fiskeriområdetmåste göras ytterligare insatser, såväl från den nuvarande Europeiska unionens sida när det gäller upptag-
ningskapaciteten som från kandidatländernas sida när det gäller anslutningsmöjligheterna,
91. välkomnar de insatser för strukturomvandling i jordbruket som hittills gjorts i länderna i Luxem-
burg- och Helsingforsgrupperna; utgår från att man fortsätter på denna väg och att föranslutningsstödet
Sapard kan vara till hjälp på denna väg,
92. noterar med oro att de uppgifter som finns tillgängliga om kandidatländerna inom jordbrukssektorn
fortfarande är bristfälliga och kräver därför att ytterligare medel tillhandahålls i budgeten för 2001 för attpå lämpligt sätt stödja dessa länder i uppbyggnaden av ett fungerande system för jordbruksstatistik och
framtagande av uppgifter, eftersom aktuella och tillförlitliga jordbruksspecifika uppgifter ovillkorligen
måste finnas för att utvecklingen i kandidatländerna objektivt skall kunna bedömas,
93. kräver att kommissionen i jordbruksförhandlingarna håller ett vakande öga på dels den övergri-
pande ekonomiska jämvikten inom de femton EU-länderna och inom kandidatländerna, dels de ekono-miska och strukturella riktlinjer som Europeiska rådet beslutade om i Berlin 1999; anser i princip att
stöd till jordbrukare i kandidatländerna bör inskränkas till åtgärder för strukturella reformer av jordbruks-
sektorn; betonar samtidigt nödvändigheten att direkta utbetalningar för inkomstutjämningsstöd ämnadesom kompensation för prissänkningar efter en anslutning endast är motiverade där inkomstförluster verk-
ligen förekommer och omedelbar strukturomvandling inte kan genomföras, men inte där priserna på den
inre marknaden ändå har en uppåtgående trend på grund av en fortlöpande inflation eller på grund av deninre efterfrågan på jordbruksprodukter,C 178/124 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
94. ber kommissionen att, inför den utvidgning av systemet med inkomststöd till länderna i Central-
och Östeuropa som troligen kommer att ske, ge Europaparlamentet en uppskattning av kostnaderna perland och per sektor i dessa länder för det fall den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken skulle till-
lämpas,
95. uppmanar kommissionen att ge Europaparlamentet en beräkning av de troliga kostnaderna för att
tillämpa den gemensamma fiskepolitiken i kandidatländerna, särskilt kostnaderna för anpassning av de
administrativa strukturerna,
96. stöder uppfattningen att nivån på produktions- respektive fiskekvoterna för varje berörd produkt-
grupp skall fastställas på grundval av historiska produktionsuppgifter under en referensperiod som skallbestämmas senare, och uppmanar kandidatländerna att inkomma med information om kvantiteter för peri-
oden 1995−1999,
97. bekräftar landsbygdens betydelse i hela Europa och hyser i detta sammanhang förhoppning om att
de öst- och sydeuropeiska kandidatländernas anslutning till EU i dessa länder inte skall medföra socialaskevheter på landsbygden genom flykt från denna och arbetslöshet; anser i samband härmed att i synner-het den nyinrättade andra pelaren på jordbruksområdet, främjande av landsbygden, måste stärkas ytterli-
gare; uppmanar därför kommissionen att som alternativ i uppgörelsen om kandidatländernas krav på
direkta utbetalningar erbjuda dem snabb och generös tillgång till medlen för landsbygdens utveckling; upp-manar vidare kommissionen att tänka på att det nuvarande stödet till jordbrukarna i de femton medlems-
staterna, särskilt i regionerna i gemenskapens yttersta randområden, inte får äventyras av utvidgningen,
98. kräver att kandidatländerna skall anamma gemenskapens regelverk i dess helhet, i synnerhet på
veterinärområdet och det fytosanitära området samt när det gäller djurskyddsföreskrifter; medger att
kandidatländerna måste lägga fram detaljerade planer för genomförande av gemenskapslagstiftningen i för-väg, före anslutningen, för dessa områden och för vissa specifika och särskilt komplexa områden som
omfattas av gemensamma organisationer av marknader; ser dock behovet av isolerade övergångsbestäm-
melser som emellertid för varje enskilt fall endast får beviljas inom ytterst restriktiva ramar och för en såkort tidsperiod som möjligt; uppmanar kommissionen att göra det möjligt för företrädare för kandidat-länderna att delta i sammanträden med Europeiska unionens veterinärmedicinska och fytosanitära kommit-
téer,
99. understryker ånyo betydelsen av att genomföra strategin inför anslutningen i syfte att stegvis libe-
ralisera handeln med jordbruksprodukter före utvidgningen; insisterar på att det är nödvändigt att föreutvidgningen minska de tullhinder och icke-tariffära hinder som finns i vissa kandidatländer, varav mångaavser produkter som har ett gynnat tillträde till gemenskapsmarknaden, i syfte att garantera gemenskapens
jordbruksprodukter tillträde till dessa marknader på icke-diskriminerande villkor och möjliggöra en balan-
serad utveckling av handeln,
100. kräver att Europaparlamentet skall ha full medbeslutanderätt på jordbruksområdet och i fråga om
jordbruksbudgeten innan en första anslutning av nya stater till EU är möjlig,
Utvidgning och regionalpolitik
101. betonar vikten av utvidgning för att kunna skapa en europeisk union som sträcker sig utöver
gamla geografiska gränslinjer och styrs av gemensamma regler och värderingar liksom av solidaritetsprin-cipen i syfte att förstärka ekonomisk och social sammanhållning och befästa demokratin över hela det
europeiska territoriet, samt garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras; upprepar att EU behöver
fortsätta genomföra ekonomiska och strukturella reformer för att främja konkurrens och hållbar nyskapelsei regionerna,
102. påminner om att Europeiska unionen ställs inför kravet att på lämpligt sätt reagera på en utvidg-
ning som kommer att tillföra ett betydande antal missgynnade regioner, uppmärksammar risken för ojämn
tillväxt i kandidatländernas olika regioner till följd av vissa kandidatländers inrikespolitik och effekterna
från medlemsstaternas marknader och investeringar och uppmanar därför kommissionen att omformulerakriterierna för strukturstöd med målsättningen att garantera både kandidatländerna och de hittillsvarande
medlemsstaterna ett lämpligt stöd till missgynnade regioner; begär att EU behåller de nuvarande samman-
hållningskraven för de femton medlemsstaterna, oberoende av de ändringar i EU:s medelinkomst somutvidgningen medför,22.6.2001 SV C 178/125 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
103. konstaterar att alla kandidatländer är redo att fullt ut verkställa gemenskapens samlade regelverk
omedelbart efter anslutningen; noterar dock att man vid genomgångarna av länderna fann allvarliga bristeri form av obefintliga uppgifter från vissa medlemsstater och avsaknad av definierade statistiska enheter och,
än värre, beträffande den administrativa kompetens som krävs för att effektivt verkställa strukturfondernas
ekonomiska anslag; kräver därför att kommissionen i föranslutningsstrategin skall ta särskild hänsyn tilldenna situation,
104. uppmanar kandidatländerna att ihärdigt fortsätta med decentraliseringsprocessen och regionaliser-
ingen och fortsätta samarbeta regionalt med vederbörlig hänsyn till uppbyggnaden och förstärkningen avde lokala myndigheterna med en folknära förvaltning som målsättning; uppmanar kommissionen ochkandidatländerna att i detta sammanhang inleda interregionalt och gränsöverskridande samarbete mellan
kandidatländerna, men även mellan kandidatländerna och deras grannländer inom EU, och därigenom göra
det möjligt för EU att inleda program som gör att dessa länder kan förstärka sitt regionala samarbete,
105. uppmanar kandidatländerna att beslutsamt stärka den administrativa kapaciteten för regionalpoli-
tiska insatser (nationell regionalpolitik och EU:s föranslutningsstöd) och i synnerhet påskynda den förbe-
redande utbildningen och kunskapsöverföringen, i syfte att omedelbart efter anslutningen införliva gemen-skapens samlade regelverk och snabbt genomföra strukturfondsprogrammen i enlighet med EU:sbestämmelser om programplanering, övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning och kontroll,
106. anser att den stärkta föranslutningsstrategin är en första grund för att förbereda kandidatländerna
inför utvidgningen och betonar vikten av att ytterliga utveckla ”institutionsbyggandet” inom ramen för
programmet Phare för att inbegripa de lokala och regionala nivåerna i åtgärderna för institutionsbyggan-det; uppmuntrar kandidatländernas och medlemsstaternas förvaltningar, och särskilt förvaltningarna i demedlemsstater som medverkar i och mottar stöd från strukturfonderna, att fullt ut delta i denna verksam-het som är utformad för att garantera förbättrad administrativ kompetens, kunskapsöverföring och erfaren-hetsinhämtning inom anpassning till och genomförande av gemenskapens samlade regelverk,
107. uttrycker sin oro över att den nuvarande budgetplanen inte räcker till för att anta de utmaningar
inom regionalpolitik och ekonomisk och social sammanhållning som uppkommer med en utvidgad union;
uppmanar kommissionen att i årliga regionbaserade framstegsrapporter för Europaparlamentet och rådetredogöra för huruvida, respektive i vilken utsträckning, de finansiella medlen har använts enligt föreskrift-
erna i utvidgningsländerna, så att en korrekt användning av åtagandebemyndigandena tjänar till att stärka
föranslutningsstödet i syfte att snabbare fylla behovet av infrastrukturinvesteringar i kandidatländerna ochvänja dessa länder vid att ta upp de ekonomiska anslag som gradvis kommer att öka till den nivå de fårefter anslutningen; de anslag som omnämns i stödet inför anslutningen till Cypern och Malta måste över-
föras från rubrik 4 (externa åtgärder) till rubrik 7 (stöd inför anslutningen) i gemenskapsbudgeten, för att
de bestämmelser som gäller skall vara homogena mellan alla kandidatländer och för att länderna skallbehandlas på samma sätt,
108. anser att samarbetsprogrammen Interreg, Ispa, Phare och Meda på ett väsentligt sätt kan bidra till
regional utveckling och uppmanar kandidatländer som eventuellt har meningsskiljaktigheter med grannlän-der som hör till Europeiska unionen att se till att deras ståndpunkter i var och en av dessa frågor överens-stämmer med de förändrade omständigheterna, detta för att skapa det klimat av förtroende som krävs för
att utveckla och utvidga samarbete på alla nivåer och främja samtliga involverades intressen; uppmanar
kommissionen att kritiskt följa tillämpningen av programmen inför anslutningen, i synnerhet ISPA, föratt styra var strukturmedlen skall sättas in i kandidatländerna efter deras anslutning och därvid dra nytta
av de erfarenheter som gjordes under Tysklands återförening,
109. anser att utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) måste vidareutvecklas under utvidg-
ningsprocessen samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas, och tydligt knytas till regionalpolitiken i syfteatt reformera strukturfonderna 2006 för att på lämpligt sätt kunna bemöta den utvidgade unionens utveck-
lingsbehov och kräver i detta sammanhang att kommissionen skall analysera utvidgningens konsekvenser
för sysselsättning, sammanhållning och ekonomiskt motiverad in- och utvandring, för att man i god tidskall kunna inleda åtgärder för att undvika regional obalans,
110. räknar med att motta den andra sammanhållningsrapporten i slutet av 2000 för att på grundval av
denna tillsammans med kommissionen sluta sig till hur sammanhållningspolitiken i Europa skall bedrivas ifortsättningen,C 178/126 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
Utvidgning, transport och turism
Allmänt
111. uppmanar kandidatländerna å sin sida att så snart som möjligt upprätta en effektiv administrativ
grund som gör det möjligt att tillämpa gemenskapens regelverk som genomförts i sin helhet vid anslut-
ningen (bestämmelser om teknik, skatter, socialfrågor samt miljö- och säkerhetsbestämmelser) och kontrol-
lera dess tillämpning; anser att övergångsperioderna och undantagsbestämmelserna skall vara korta, exaktdefinierade, nödvändiga och motiverade, ifall sådana överhuvudtaget förekommer; anser att det inte bör
fastställas några övergångsperioder när det gäller säkerhets- och miljöbestämmelser; anser att särskild hän-
syn skall fästas vid partnerskap (twinning) med vars hjälp medlemsstaternas erfarna tjänstemän kan biståkandidatländerna,
112. understryker att det är nödvändigt att förverkliga och utvidga de transeuropeiska näten med vars
hjälp kandidatländerna kan närmas till den moderna trafikinfrastrukturen och föreslår i detta syfte att Tina-rapporten skall användas som grundval; betonar ytterligare att EU:s mål är att genom en förbättring avtranseuropeiska nät förstärka missgynnade regioners konkurrenskraft, varvid nationella och regionala trans-
portnät skall integreras så gott som möjligt; understryker betydelsen av att trafiksäkerhetsarbetet i kandidat-
länderna prioriteras; betonar att det också i de nuvarande medlemsstaterna är nödvändigt att råda bot påde brister som finns på många ställen i det transeuropeiska nätet österut,
113. välkomnar de medel som beviljats inom ramen för Phare- och Ispa-programmen samt andra av
gemenskapens stödprogram; kräver att man även främjar små och medelstora företag i detta sammanhang;är emellertid medvetet om att uppbyggnaden av infrastruktur också kommer att kräva mycket mer inve-
steringar, vilket i synnerhet gör att man bör vända sig till privata investerare samt offentlig-privata partner-
skap; därför är det nödvändigt att ompröva den finansieringsstrategi som hittills tillämpats,
Landsvägstransport (gods)
114. uppmanar kommissionen att för det första säkerställa att gemenskapsrättens bestämmelser inom
arbets-, social-, skatte- och avgiftslagstiftningen verkligen tillämpas inom området för godstransport pålandsväg i varje medlemsstat vid en eventuell anslutning, och för det andra att förelägga parlamentet och
rådet förslag om hur man i samband med anslutningen skall kunna förhindra marknadsstörningar i Euro-
peiska unionen och kandidatländerna till följd av de sannolikt fortsatta skillnaderna i lönekostnader ochindirekta lönekostnader; konstaterar att man i detta sammanhang även borde undersöka i vilken mån över-
gångsbestämmelser från och med anslutningen skulle kunna vara motiverade och lämpliga både för Euro-
peiska unionen och de enskilda medlemsstaterna; anser att en eventuellt nödvändig etappmodell skall mini-mera de sociala spänningarna i medlemsstaterna och kandidatländerna; konstaterar att målet för denalleuropeiska transportpolitiken före och efter kandidatländernas anslutning bör vara att i så stor utsträck-
ning som möjligt föra över godstransporten till järnvägarna; anser emellertid att särskilda transiteringsbe-
stämmelser inte bör uteslutas, i synnerhet under övergångsperioder,
Järnvägstransport
115. uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och kandidatländerna att i syfte att skapa en miljövän-
lig transportpolitik prioritera järnvägstransporten i Europa; anser att man genom åtgärder inom EU och ikandidatländerna måste göra allt för att den befintliga järnvägsinfrastrukturen i kandidatländerna kan
användas förnuftigt och byggas ut för att leva kvar i den nya större europeiska inre marknaden; anser att
särskild uppmärksamhet framför allt bör fästas vid järnvägsnätens kompatibilitet; begär därutöver att enomstrukturering av järnvägsbolagen skall genomföras i alla de länder där så inte ännu skett för att säker-
ställa en rättvis och icke-diskriminerande tillgång till infrastruktur,
Kombinerad transport
116. uppmanar kommissionen att tillskriva den intermodala respektive kombinerade transporten större
betydelse; denna gör det möjligt att alltid kunna använda den förmånligaste och mest miljövänliga kombi-
nationen av transportmedel; anser att hinder för dessa intermodala system (avsaknad av skärningspunkter,avsaknad av samordning mellan transportslagen) skall avskaffas,22.6.2001 SV C 178/127 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
Inlandssjötransport
117. rekommenderar att inlandssjötransporten i ökad utsträckning skall inbegripas i den paneuropeiska
korridoren; anser att inlandshamnar skall byggas ut som knutpunkter för samtliga transportsätt; anser attsärskilt Donau på lång sikt skall integreras helt i de transeuropeiska näten och därigenom även i kandidat-
länderna som en viktig förbindelse mellan Nord- och Västeuropa och Svarta havet, samt även andra viktiga
inre vattenvägar för gränsöverskridande transport; konstaterar att ISPA-medel likaledes bör ställas till för-fogande för att bygga ut inre vattenvägar,
Havstransport
118. anser att det är nödvändigt, mot bakgrund av att man strävar efter att skapa den största flottan i
världen, att man understöder såväl utvecklingen av en modern flaggstatsförvaltning som en effektiv hamn-
statskontroll, och betonar uttryckligen att det är nödvändigt att genomföra högsta säkerhetsstandarder och
miljönormer,
Lufttransport
119. begär med beaktande av att flygplan utgör det säkraste transportmedlet att kandidatländerna för
det första utan dröjsmål genomför de EU-åtgärder för effektivare kontroll av luftrummet som skall antasännu i år och för det andra så snart som möjligt deltar i den europeiska luftsäkerhetsmyndigheten (EASA),
som man håller på att inrätta,
Turism
120. uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att tillskriva turismen större betydelse för att
Europa skall bli kvar på första plats inom turismen med beaktande av denna näringsgrens stora ekono-miska möjligheter och dess positiva inverkan på arbetsmarknaden; uppmuntrar ytterligare kandidat-länderna att på ett effektivt sätt använda de medel som står till deras förfogande inför deras anslutning
inom ramen för Phare-, Ispa-, Sapard- eller Interreg-programmen också i turistbranschen; anser att turis-
men kräver en förbättrad samordning med andra politikområden, särskilt transportpolitiken,
Utvidgning och lika möjligheter
121. insisterar på att antagandet av gemenskapens regelverk på området jämställdhetsfrågor är ett oef-
tergivligt villkor för anslutning, eftersom det är en fråga som främst rör de mänskliga rättigheterna, och på
att införandet av de institutioner som erfordras på detta område är ett avgörande villkor för fullständigt
genomförande av regelverket; uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna med kandidatländerna insi-stera på absoluta garantier för att gemenskapens regelverk på området jämställdhetsfrågor och lika möjlig-
heter helt och hållet skall genomföras samt fram till dess att länderna går med i EU låta dessa länder och
deras respektive icke-statliga organisationer så långt som möjligt medverka vid den nu pågående och denkommande utvecklingen inom detta område av politiken,
122. uppmanar regeringarna i alla kandidatländer att tillhandahålla precisa uppgifter om eller bekräfta
sitt tidsschema för införlivandet och genomförandet av enskilda direktiv i den nationella lagstiftningen
samt säkerställa att antagandet av lagstiftningen om lika möjligheter och icke-diskriminering skall komplet-
teras med lämpliga genomförandemekanismer; rekommenderar i detta hänseende en förstärkt parlamenta-risk dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i unionen och kandidatländerna; upp-
manar kommissionen att vid behov ställa tillräckligt med expertis och finansiella medel till förfogande för
att underlätta detta genomförande,
123. uppmanar kommissionen att anmoda regeringarna i samtliga kandidatländer att införa förfaranden
för insamling och spridning av statistiska uppgifter som är relevanta för jämställdhetsaspekter och kan
jämföras med motsvarande uppgifter inom EG, samt hjälpa kandidatländernas regeringar med detta arbete,
i syfte att öka medvetenheten om problemen, underlätta jämförelser och använda uppgifterna som jämför-elseindex för förbättringar,C 178/128 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
124. uppmanar regeringarna i kandidatländerna att förbättra kvinnornas faktiska tillgång till informa-
tion om deras lagliga rättigheter och uppmuntra kvinnor i kandidatländerna att göra anspråk på och prövasina rättigheter inför tribunaler och domstolar för att etablera en rättspraxis i jämställdhetsfrågor och öka
medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland domarkåren, yrkesverksamma advokater, juridiska rådgivare,
politiker och allmänheten,
125. uppmanar regeringarna i samtliga kandidatländer att uppmuntra och stödja utvecklingen av ett
aktivt medborgarsamhälle, medräknat icke-statliga organisationer som representerar kvinnor, till exempelgenom information och utbildningsprogram om internationella normer för skydd av kvinnors rättigheter;
uppmanar med kraft kommissionen att göra allt som står i dess makt för att trygga ett effektivt samarbete
mellan icke-statliga organisationer inom EG och kandidatländerna och låta de sistnämnda medverka vidanslutningsprocessen; uppmanar kommissionen att främja och understöda utbytet av information mellankandidatländerna och EU:s medlemsstater, också på förbunds- och organisationsnivå, så att människor med
gemensamma problem kan komma samman och få bättre förståelse för varandra och lära sig av varandras
erfarenheter,
126. uppmanar alla offentliga och privata institutioner i kandidatländerna att säkerställa att principen
om lika möjligheter sedd ur könsrelaterat perspektiv integreras i samtliga politikområden för att kvinno-frågor inte skall behandlas isolerat utan integreras i alla områden av det sociala och ekonomiska livet;
uppmanar kandidatländernas regeringar att inrätta eller stärka de så kallade ”nationella mekanismerna”
(jfr åtgärdsplattformen från Peking och slutdokumentet ”Beijing +5”) för att stimulera och övervaka ensådan ”gender-mainstreaming”,
127. uppmanar arbetsmarknadens parter i kandidatländerna att införa och säkerställa en sysselsättnings-
politik och sysselsättningspraxis på grundval av jämställdhet och lika möjligheter, särskilt när det gäller lika
lön för kvinnors och mäns lika arbete; uppmanar kommissionen att tillsammans med Unice och andraarbetsgivarorganisationer förhandla fram en uppförandekod för företag från unionen som är verksamma
inom dessa länder,
128. uppmanar kommissionen att aktivt uppmuntra alla kandidatländer att delta i gemenskapsprogram
som främjar lika möjligheter och i synnerhet i gemenskapens handlingsprogram för jämställdhet mellan
könen (2001−2005) liksom i programmen STOP och Daphne som syftar till att bekämpa våld mot kvin-nor,
129. uppmanar regeringarna i samtliga kandidatländer att införa och genomföra en könsmedveten sys-
selsättningsstrategi på bred bas för att avskaffa könsbaserad diskriminering och (horisontell och vertikal)uppdelning av arbetsmarknaden enligt arbetstagarnas könstillhörighet, medräknat en bred uppsättning av
tjänster (offentliga eller privata) som gör det lättare att förena yrkesliv och familjeliv, i synnerhet när det
gäller barnomsorg liksom adekvat yrkesutbildning,
130. uppmanar regeringarna i alla kandidatländer att genomföra åtgärder och lagar för att avskaffa all
slags handel med kvinnor samt bekämpa våld i hemmet som riktar sig mot kvinnor, också med hjälp avlagstiftning mot våldtäkt inom äktenskapet; uppmanar regeringarna i alla kandidatländer och kommis-
sionen att främja utbildning och medvetenhet om könsrollsfrågor bland polis- och rättsväsen, stödja icke-
statliga organisationer som bekämpar kvinnohandel både i kandidatländerna och EU samt stärka samarbe-tet mellan EU och kandidatländerna, även genom att i tillräcklig grad ställa finansiella medel till förfogandeför detta samarbete,
*
**
131. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas
parlament samt parlamenten och regeringarna i de kandidatländer med vilka anslutningsförhandlingar
påbörjats.22.6.2001 SV C 178/129 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000