SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 21.9.2005 
KOM(2005) 446 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
Tematisk strategi för luftförorening 
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133} 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
Tematisk strategi för luftförorening 
 
(Text av betydelse för EES) 
1. I NLEDNING  
Luftföroreningar skadar människors hälsa och miljön. Man har i flera årtionden varit 
medveten om att luften måste bli renare, vi lket föranlett åtgärder i medlemsstaterna 
och på EU-nivå och ett aktivt delta gande i internati onella konventioner1. EU-
åtgärderna har inriktats på att fastställa  luftkvalitetsnormer och lösa problemen med 
surt regn och marknära ozon. Utsläppen från stora förbränningsanläggningar och 
mobila källor har minskats, bränslekvalite ten har förbättrats och miljöskyddskrav har 
integrerats med transpor t- och energisektorn. 
Trots betydande förbättringar ger luftförore ningarna fortfarande allvarliga effekter. 
Därför innehöll gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram ( sjätte 
miljöhandlingsprogrammet)  en uppmaning om att en tematisk strategi för 
luftförorening skulle utarbetas för att uppnå ”en sådan luftkvalitet som inte leder till 
betydande negativa konsekvenser och risker  för människors hälsa eller miljön”2. 
Efter sitt meddelande ”Ren luft i Europa: CAFE-programmet”3 har kommissionen 
undersökt om den gällande lagstiftninge n är tillräcklig för att sjätte 
miljöhandlingsprogrammets mål skall kunna  uppnås till 2020. I analysen tittade man 
på framtida utsläpp och effekterna på hä lsa och miljö, och den grundades på bästa 
tillgängliga vetenskapliga rö n och hälsodata. Den visade att många negativa effekter 
kommer att kvarstå även om dagens  lagstiftning tillämpas effektivt. 
Därför innehåller den här luftföroreningsstrategin ( ”strategin” ) delmål för 
luftföroreningsnivån inom EU och förslag om hur dessa mål kan uppnås. I strategin 
rekommenderas att den nuvarande lagstiftni ngen skall moderniseras och i högre grad 
inriktas på de allvarligaste föroreningarna samt att mer skall göras för att integrera miljöhänsyn med annan politik och andra program. 
2. B
EDÖMNING AV DAGENS SITUATION  
Luftföroreningar är både ett lokalt och et t gränsöverskridande problem, som orsakas 
av utsläpp av vissa ämnen som antingen ensamma eller genom kemiska reaktioner leder till negativa miljö- och hälsoeffekter. 
                                                
 
1 T.ex. konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP ). 
2 Beslut 1600/2002/EG, EGT L 242, 10.9.2002, s. 1. 
3 KOM(2001) 245. 
 
SV 3   SV Ur hälsosynpunkt är marknära ozon och par tiklar (”fint damm”) de föroreningar som 
är mest oroande. Exponering kan leda ti ll allt ifrån mi ndre effekter på 
andningsorganen till förtida dödsfall (se bilaga 2). Ozon släpps inte ut direkt i luften 
utan bildas genom en reaktion när flyk tiga organiska föreningar och kväveoxider 
(NOx) utsätts för solljus. Partiklar kan släppa s ut direkt i luften (”primära partiklar”) 
eller bildas i atmosfären som ”sekundära  partiklar” från gaser som svaveldioxid 
(SO 2), kväveoxider och ammoniak (NH 3). 
Ekosystem skadas också av följande: 1) Ne dfall av försurande ämnen (kväveoxider, 
svaveldioxid och ammoniak) som leder till fö rlust av växt- och dj urliv. 2) Överskott 
av kväve i form av ammoniak och kväve oxider som kan störa växtsamhällen eller 
läcka ut i färskvatten, vilket i båda falle n leder till förlust av biologisk mångfald 
(”eutrofiering”). 3) Marknära ozon som ger fysiska skador och sämre tillväxt för jordbruksgrödor, skogar och växter. Luftfö roreningar orsakar också skador på 
materiel och leder till att byggnade r och monument vittrar sönder. 
Stora framsteg har redan gjorts i arbetet med att minska de viktigaste utsläppen i 
luften. Figur 1 visar hur mycket utsläppe n av kväveoxider, svaveldioxid, flyktiga 
organiska föreningar och ammoniak mins kat sedan 1990 med hjälp av den nuvarande 
politiken. 
Dessa minskningar har haft positiva effekter , men två tredjedela r av de sjöar och 
vattendrag som övervakas i Ska ndinavien är fortfarande i riskzonen för surt nedfall 
och omkring 55 % av alla e kosystem inom EU lider av eutrofiering. Även om den 
befintliga lagstiftningen tillämpas fullt ut, så kommer miljö- och hälsoproblemen att kvarstå 2020 om inga ytterligare åtgärder  vidtas. Jämfört med situationen basåret 
2000 kommer man att ha uppnått en minskni ng på omkring 44 % när det gäller 
ekosystem med överskott av surt nedfall,  men enligt tillgängliga uppgifter kommer 
minskningen troligen endast att uppgå till 14 % när det gä ller områden som påverkas 
av eutrofiering, eftersom ammoniakutslä ppen endast väntas minska marginellt. 
Prognoserna innefattar dock inte eventuella  minskningar av ammoniakutsläppen till 
följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken
4 och andra åtgärder på 
senare tid. När det gäller skog som på verkas av för höga ozonhalter kommer 
minskningen endast att uppgå till 14 %. 
Om man tittar på hälsoeffekterna i dagens EU, leder PM 2,5 i luften till att den 
statistiskt förväntade livslängden kortas med åtta månader, vilket motsvarar 3,6 
miljoner förlorade levnadsår. Figur 2 visar att en effektiv tillämpning av dagens politik endast kommer att sänka denna siffra till omkring 5,5 månader (vilket motsvarar 2,5 miljoner förlorade levnads år eller 272 000 förtida dödsfall). Ozon 
beräknas leda till omkring 21 000 förtida dödsfall 2020. Detta påverkar livskvaliteten 
på ett förödande sätt. Barn, äldre och pers oner som lider av astma eller hjärt- och 
kärlsjukdomar är särskilt utsatta. I penni ngtermer beräknas skadorna på människors 
hälsa år 2020 uppgå till omkring 189-609 miljarder euro per år. Med tanke på dessa kostnader är det ingen rimlig lösning att låta bli att vidta ytterligare åtgärder. 
                                                
 
4 Enligt en mycket preliminär uppskattning kommer 2003 års reform av den gemensamma 
jordbrukspolitiken att leda till att ammoniakutsläppen minskar med 5-6 % jämfört med basåret 2000, 
enbart på grund av den väntade minskningen av antalet djur. Ingen hänsyn har tagits till de positiva 
effekter som den minskade användning av mineraliska kvävegödselmedel väntas ge. 
 
SV 4   SV 3. S TRATEGINS SYFTEN  
När det gäller den naturliga miljön innebä r sjätte miljöhandli ngsprogrammets mål 
om ”en sådan luftkvalitet som inte leder till betydande negativa konsekvenser och 
risker för människors hälsa eller miljön”  att kritiska belastninga r och nivåer inte får 
överskridas. När det gäller människors hä lsa är situationen mer komplicerad, 
eftersom det inte finns någon känd säker e xponeringsnivå för vissa föroreningar, som 
t.ex. partiklar och marknära ozon. Det finns  dock starka bevis för att åtgärder som 
vidtas för att minska dessa föroreningar kommer att ha positiva effekter på EU-befolkningens hälsa. 
Figur 1. Landbaserade utsläpp i EU-25 av de förorenin gar som re gleras i 
direktivet om nationella utsläppstak
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020kilotonSO2
NOx
VOC
NH3
 
 
SV 5   SV Figur 2. Partiklars inverkan på mortalit eten år 2000 och 2020 (nuvarande strategier)
Förbättring fram till 2020:
- Förlust av 1,1 miljoner levnadsår
- 76 000 förtida dödsfall- 2,5 månaders förkortning av den statistiska medellivslängden
   Kvarstående problem 2020:
 - Förlust av 2,5 miljoner levnadsår- 272 000 förtida dödsfall- 5,5 månaders förkortning av den 
statistiska medellivslän gden
Olika scenarion för hur dessa strategi ska mål skall uppnås har analyserats i 
konsekvensbedömningen5, alltifrån scenariot att inga yt terligare åtgärder vidtas till 
scenariot att alla tekniskt genomförbara åtgä rder vidtas. Men inte ens om alla sådana 
tekniskt genomförbara åtgärder skulle tillä mpas utan hänsyn till kostnaderna vore det 
möjligt att uppnå de ambitiösa målen i sj ätte miljöhandlingsprogrammet. Därför 
måste man besluta vilken hälso- och miljöskyddsnivå som kan uppnås till 2020, med beaktande av vinster och kostnader. Omfattande  analyser har gjorts för att fastställa 
kostnaderna och vinsterna för olika ambitionsnivåer och hitta den mest kostnadseffektiva nivå som är förenlig med gemenskapens Lissabonstrategi och 
strategin för hållbar utveckling. Analysen oc h de olika scenariona beskrivs ingående 
i den konsekvensbedömning som läggs fram tillsammans med det här meddelandet. 
Den strategi som valts omfattar hälso- och miljömål (bilaga 3) samt minskningsmål 
för de viktigaste utsläppen. Dessa mål kom mer att uppnås stegvis. De mål som skall 
ha uppnåtts senast 2020 innebär att EU -medborgarna kommer att skyddas från 
exponering för partiklar och ozon i luften och att de europeiska ekosystemen skyddas 
bättre från surt regn, kväveövergödning och ozon. Detta innebär att koncentrationen 
av PM
2,5 minskas med 75 % och det marknära ozonet med 60 % av vad som är 
tekniskt möjligt 2020. Dessutom kommer hotet mot den naturliga miljön från både försurning och eutrofiering att minskas med 55 % av vad som är tekniskt möjligt.  
För att dessa mål skall uppnås måste utsläp pen av svaveldioxid minska med 82 %, 
kvävexoid med 60 %, flyktiga organiska fö reningar med 51 %, ammoniak med 27 % 
och primära PM
2,5 med 59 % jämfört med år 2000. En stor del av dessa 
utsläppsminskningar kommer att uppnås genom de åtgärder som redan antagits och 
genomförts i medlemsstaterna. De beräknas rädda omkring 1,71 miljoner levnadsår som annars skulle gå förlorade på grund av  exponering för partiklar och minska den 
                                                
 
5 SEK(2005) 1133. 
 
SV 6   SV akuta mortaliteten till följd av e xponering för ozon med 2 200, jämfört med 
situationen år 2000. De kommer också att avse värt minska de miljöskador på skogar, 
sjöar och vattendrag och biologisk mångfald som orsakas av surt regn och skydda de 
europeiska ekosystemen bättre mot eutrofiering. 
En del av strategin kommer att genomföras  genom att den gällande lagstiftningen om 
luftkvalitet ändras på följande två sätt: 
(a) De gällande bestämmelserna före nklas och fem rättsakter läggs 
samman till ett enda direktiv. 
(b) Nya luftkvalitetsnormer införs för fina partiklar (PM 2,5) i luften. 
Direktivet om nationella utsläppstak6 kommer också att omarbetas för att säkerställa 
minskade utsläpp av kväveoxider, svavel dioxid, flyktiga organiska föreningar, 
ammoniak och primära partiklar i enlighet med de delmål som föreslås för 2020. 
Den ambitionsnivå som valts för den här strategin uppskattas leda till positiva 
hälsoeffekter motsvarande minst 42 miljarder euro per år. Det rör sig t.ex. om färre 
förtida dödsfall, mindre sjukdom, färre sjukhusbe sök och förbättrad produktivitet på 
arbetsplatserna. Det finns inget enhetligt sä tt att omräkna skador på ekosystem i reda 
pengar, men minskade luftföroreningar kommer att ge betydande miljövinster i form av minskade risker och begränsning av de ekosystemområden som kan skadas av försurning, eutrofiering och ozon. Reda n skadade ekosystem kommer också att 
återhämta sig snabbare. Även skadorna på byggnader och materiel kommer att 
minska, och skadorna på jordbruksgr ödor kommer att minska med omkring 
0,3 miljarder per år. 
Kostnaden för att uppnå dessa mål beräknas till omkring 7,1 miljarder euro per år 
(vilket motsvarar omkring 0,05 % av 2020 års BNP i EU-25). Inga nettoförändringar 
av sysselsättningen väntas. Produktionsförl usterna på grund av dålig hälsa kommer 
att minska, och det kan vara grupper med lå ga inkomster som gagnas mest, eftersom 
det i allmänhet är de som exponeras fö r de högsta luftföroreningsnivåerna. 
Miljönormerna kan fungera som en kataly sator för tillväxt och innovation inom 
näringslivet. EU kan vinna konkurrensfördelar och utnyttja de möjligheter som erbjuds genom att koncentrera forskning och ut veckling till sådan resurseffektiv och 
mindre förorenande teknik som andra länder  på sikt kommer att behöva. Utvecklade 
länder som USA och Japan har redan antagit liknande luftföroreningsstrategier, t.ex. 
Clean Air Interstate Rule i USA. Även ut vecklingsländer som Kina och Korea börjar 
i allt högre grad oroa sig för luftföroreninga rna. De vidtar nu positiva åtgärder för att 
begränsa utsläppen och vänder sig till Eu ropa för politisk och teknisk inspiration. 
4. Å
TGÄRDER OCH METODER  
För att uppnå dessa stra tegiska mål kommer man att förenkla den gällande 
lagstiftningen om luftkvalitet, och övrig lagstiftning kommer att revideras vid behov. 
Ytterligare initiativ kommer att inledas när det gäller nya fordon, och efter ingående 
                                                 
6 Direktiv 2001/81/EG, EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. 
 
SV 7   SV konsekvensanalyser kan nya åtgärder komma att vidtas avseende utsläpp från små 
förbränningsanläggningar, fartyg  och flygplan. Den föreslag na politiken kommer att 
bygga på gemenskapens strukturfonder, in ternationellt samarbete, förbättrat 
genomförande och ett urval lämpliga instrument. 
4.1. En effektivare miljölagstiftning. 
Denna strategi utgår från att den gällande la gstiftningen tillämpas effektivt. Därför 
önskar kommissionen, för att skapa ”bättre lagstiftning”, förenkla den nuvarande lagstiftningen om luftkvalitet i syfte att mi nska den administrativa bördan och hjälpa 
medlemsstaterna att lösa de problem som de haft i samband med tillämpningen av de nuvarande reglerna. Kommissi onen kommer också att verka för en enhetligare 
utvärdering av luftkvaliteten, sprida  goda arbetsmetoder och fortsätta sin 
konstruktiva dialog med medlemsstaterna. 
4.1.1. Förenklad lagstiftn ing om luftkvalitet 
Ett lagstiftningsförslag bifogas denn a strategi. Där läggs ramdirektivet
7 och det 
första8, andra9 och tredje10 särdirektivet samman  med beslutet om 
informationsutbyte11. Det nyligen antagna fjärde särdirektivet12 kommer att 
inlemmas senare genom en förenklad kodifi eringsprocess. Förslaget förtydligar och 
förenklar, upphäver föråldrade bestämmelser , moderniserar rappo rteringskraven och 
inför nya bestämmelser om fina partiklar. 
Ett stärkt genomförande 
Enligt ramdirektivet är gränsvärden för luftkvalitet tillämpliga medlemsstaternas hela 
territorium. Erfarenheterna har visat att det finns områden som är drabbade av akuta 
och exceptionella problem. Därför föreslås  i det nya förslaget att medlemsstaterna, 
om de kan visa att de vidtag it alla rimliga åtgärder för att genomföra lagstiftningen, 
kan begära att tidsgränsen för när de skall uppfylla kraven i påverkade områden 
flyttas fram, under förutsättning att strikta kriterier uppfylls och det finns planer för 
hur kraven skall uppfyllas.  
Modernare övervakning och rapportering 
Medlemsstaterna övervakar luftkvalitete n på ungefär 3 000 platser och sprider 
rutinmässigt den här informationen till allmänheten och kommissionen. 
Kommissionen föreslår, i samarbete med Europeiska miljöbyrån, att man skall 
övergå till ett system med elektronisk rapportering so m bygger på ett gemensamt 
informationssystem som använder Insp ire-infrastrukturen för geografisk 
information13. Det här kommer att leda till mindr e byråkrati, minska arbetet med 
                                                 
7 Direktiv 96/62/EG, EGT L 296, 21.11.1996, s. 55. 
8 Direktiv 1999/30/EG, EGT L 163, 29.6.1999, s. 41. 
9 Direktiv 2000/69/EG, EGT L 313, 13.12.2000, s. 12. 
10 Direktiv 2002/3/EG, EGT L 67, 9.3.2002, s. 14. 
11 Beslut 97/101/EG, EGT L 35, 5.2.1997, s. 14. 
12 Direktiv 2004/107/EG, EUT L 23, 26.1.2005, s. 3. 
13 KOM(2004) 516, 23.7.2004. 
 
SV 8   SV rapportering om tillämpningen av lagstiftningen, förenkla informationsflödena och 
förbättra allmänhetens tillgång till information. 
Kontroll av människors exponering för PM 2,5 i luften 
Det är styrkt att fina partiklar (PM 2,5) är farligare än större partiklar, även om inte 
heller den grövre fraktionen (partiklar me d mellan 2,5 och 10 µm i diameter) kan 
ignoreras. Därför är det nödvändigt att, vi d sidan av de nuvarande kontrollerna av 
PM 10, sätta ett tak för de orimligt höga riskerna från exponering för PM 2,5 och 
reducera den allmänna exponeringen för me dborgarna i hela EU. Ett tak på 25 µg/m3 
föreslås, vilket inte torde leda till några ytterligare bördor, förutom i de mest förorenade områdena i EU. Nivån har valt s med beaktande av osäkerheten i dagens 
kunskaper om riskerna med PM
2,5. Det föreslås också att medlemsstaterna skall 
genomföra en mer omfattande övervakning av PM 2,5-halten i luften i tätorter, som ett 
första steg mot att minska den genomsnittliga koncentrationen i stadsluften överallt i medlemsstaterna. En minskning på 20 % föresl ås som ett enhetligt delmål som alla 
medlemsstater skall uppnå mellan 2010 och 202 0. Man planerar att göra en översyn 
av detta mål när mer uppgifter från luft kvalitetsövervakningen finns tillgängliga. 
Denna översyn kommer framför allt att behand la frågan om differentierade mål för 
olika medlemsstater beroende på deras luft föroreningsnivåer, och om dessa mål skall 
vara rättsligt bindande. 
4.1.2. Ändring av direktivet om nationella utsläppstak 
Kommissionen kommer under 2006 att göra en översyn av di rektivet om nationella 
utsläppstak och föreslå reviderade utslä ppstak som bygger på det scenario som anges 
i den här strategin. Förslaget kom mer att underkastas en ingående 
konsekvensbedömning och utformas med beakta nde av att det behöv s en integrerad 
strategi för kvävehushållning (se avsnitt 4.2.3). Förenklade mål och bestämmelser 
kommer också att övervägas när det gälle r rapportering och mål avseende primära 
partiklar. Inga ytterligare förändringar planeras för förbränningsanläggningar med 
högre effekt än 50 MW
th utöver de gällande direktiven om stora 
förbränningsanläggningar14 och om samordnade åtgärder för att förebygga och 
begränsa föroreningar15. Olika sätt för att förenkla den gällande lagstiftningen för 
industriutsläpp kommer dock att utredas. 
4.1.3. Överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik 
Den här strategin överensstämmer med kl imatförändringspolitiken och kommer att 
underlätta fullgörandet av åtagandena om att stoppa förlusten av biologisk mångfald 
och främja dess återhämtning på längre sikt . De åtgärder som beskrivs i strategin 
kommer också att bidra till målen i gemenskapens kvicksilverstrategi16 (genom att 
minska kvicksilverutsläppen i samband me d förbränning), ramdirektivet om vatten 
och den kommande tematiska havsmiljöstrategin. 
                                                 
14 Direktiv 2001/80/EG, EGT L 309, 27.11.2001, s.1. En översyn har gj orts i enlighet med artikel 4.7 i 
detta direktiv. Se http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm. 
15 Direktiv 96/61/EG, EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. 
16 KOM(2005) 20. 
 
SV 9   SV Övervakningen av mark, vattenkvalitet och biologisk mångfald kommer att ge 
underlag till bedömningen av strategierna  för luftförorening, eftersom allt detta 
påverkas av försurning och eu trofiering. På samma sätt kommer 
luftkvalitetsövervakningen och –rapporteringe n att påverka handlingsplanen för hälsa 
och miljö.  
4.2. Integrering av luftkvalitetshänsyn i andra politikområden 
En förutsättning för att målen i den här strategin skall kunna uppnå s är att insatser 
och åtaganden görs inom andra sektorer. 
4.2.1. Energi 
En effektivare användning av energi och na turresurser kan bidra till att minska de 
skadliga utsläppen. EU har satt upp det vä gledande målet att 12 % av energin och 
21 % av elektriciteten skall tillgodoses med förnybara energikällor 2010. EU har 
också antagit minimimål för andelen biobr änslen och föreslagit säkerhetsåtgärder 
inom kärnenergiområdet. Flera åtgärder ha r vidtagits för att minska energibehovet, 
t.ex. energimärkning, energiprestanda i byggnade r, ett direktiv om kraftvärme och ett 
direktiv om ekodesign för energifö rbrukande produkter. I grönboken om 
energieffektivitet undersöks också olika sätt a tt göra ytterligare framsteg inom detta 
område17. 
4.2.1.1. Mindre förbränningsanläggningar 
Denna allt viktigare utslä ppskälla regleras inte på gemenskapsnivå. Kommissionen 
kommer att utreda om direktivet om sa mordnade åtgärder för att förebygga och 
begränsa föroreningar skall utvidgas till att omfatta källor med lägre effekt än 
50 MW th. Harmoniserade tekniska standarder  kommer också att utarbetas för 
förbränningsanläggningar i bostäder och de bränslen som används i dessa. Det är tänkbart att även mindre bostadshus oc h kontorsbyggnader kan komma att omfattas 
av ett utvidgat direktiv om energieffektivitet
18. 
4.2.1.2. Utsläpp av flyktiga organiska föreningar från bensinstationer 
Eftersom flyktiga organiska föreningar har st or betydelse för bildandet av marknära 
ozon kommer kommissionen att undersöka möjligheterna att ytterligare minska 
utsläppen av flyktiga organiska fö reningar från bensinstationer.  
4.2.2. Transport 
I enlighet med åtagandena i vitboken om  den gemensamma transportpolitiken19 
kommer kommissionen att fortsätta att uppm untra en övergång till miljövänligare 
transportsätt, alternativa bränslen, minskad trafikbelastning och internalisering av miljökostnader i transport kostnader. När det gäller infrastrukturavgifter har 
kommissionen redan lagt fram förslag om avgift er för användning av 
väginfrastruktur för tunga fordon (Eurovinj ett) och gemensamma principer för alla 
                                                
 
17 KOM(2005) 265. 
18 Direktiv 2002/91/EG, EGT L 1, 4.1.2003, s. 65. 
19 KOM (2001) 370, 12.9.2001. 
 
SV 10   SV transportsätt kommer att utredas framöver.  Andra tänkbara åtgärder presenteras 
nedan och de kan komma att kompletteras när vitboken ses över 2005. 
4.2.2.1. Landtransport 
Initiativ har tagits för att integrera de  europeiska järnvägsnäten och ge dem ny 
livskraft. Denna process stöds av riktlinjer na för de transeuropeiska transportnäten 
som antogs 2004 och där miljövänliga transp ortmedel som järnvägen prioriteras. 
Intermodala godstransporter kommer att fr ämjas via Marco Polo-programmet och 
transporteffektiviteten kommer att förbättras genom Galileo, det europeiska programmet för satellitnavigering.  
Ett förslag om att minska utsläppen från  nya personbilar och lätta lastbilar kommer 
att antas 2005 (EURO V). Kommissionen ko mmer också att lägga fram ett förslag 
om att ytterligare minska utsläppen fr ån tunga fordon. På längre sikt kommer 
kommissionen att utreda om förfarandet för typgodkännande kan förbättras så att 
testcykelutsläppen bättre motsvarar körning under verkliga förhållanden.  
Kommissionen kommer också att överväga andra åtgärder, till exempel följande: 
• Praktiska riktlinjer för differentierade avgifter som bygger på  de skador som 
orsakas av luftföroreningarna och påverkan på miljömässigt känsliga områden. 
• Skyldigheter och rekommendationer med innebörden att myndigheter skall 
uppfylla en minimikvot avseende upphandli ng av nya renare och energieffektiva 
fordon. 
• Antagande av en gemensam ram för fastställandet av lågutsläppszoner. 
En oproportionerligt stor andel av luftfö roreningarna orsaka s av äldre vägfordon. 
Därför bör medlemsstaterna överväga målin riktade system för efteranpassning och 
skrotning av fordon när de utarbetar sina  planer för att uppnå luftkvalitetsmålen. 
I sin tematiska stadsmiljöstrategi unders öker kommissionen hur den bäst kan hjälpa 
medlemsstaterna och de lokala myndighetern a att utarbeta och genomföra planer för 
hållbara stadstransporter som bygger på förb ättrad kollektivtrafik  och styrning av 
transportefterfrågan, för att garantera att transportsektorn står för ett rimligt bidrag till luftkvalitets-, buller- och klimatförändringsmålen. 
4.2.2.2. Luftfart 
Åtgärder som kan ge synergieffekter me llan klimatförändringar och luftkvalitet 
kommer att diskuteras i ett kommande meddelande om användningen av ekonomiska 
styrmedel för att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen. 
4.2.2.3. Sjöfarten 
Utsläppen i luften av svav eldioxid och kväveoxider från fartyg är ett allvarligt 
problem, eftersom dessa utsläpp år 2020 väntas  vara större än utsläppen från alla 
landbaserade källor i EU. De regleras genom bilaga VI till Internationella 
sjöfartsorganisationens havsföroreningskonve ntion, och alla medlemsstater som ännu 
inte har ratificerat denna bilaga bör göra det snarast möjligt. 
 
SV 11   SV Kommissionen har utarbetat en  EU-strategi för att minska utsläppen från fartyg, och 
ett direktiv om svavelhalten i marina bränslen20 har antagits. Detta räcker dock inte, 
och därför avser kommissionen att göra följande: 
• Till rådet lämna en rekommendation till beslut om att ge kommissionen mandat 
att föra förhandlingar inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att 
skärpa de gällande luftföroreningsnormern a. Kommissionen avser att ta ställning 
till ett förslag om skärpta kväveoxidkrav före utgången av 2006, om IMO inte har 
lagt fram förslag om skärpta krav dessförinnan.  
• Främja landström för fartyg i hamnar (för eträdesvis från förnybara energikällor) 
genom att utarbeta riktlinjer och över väga undantag från energibeskattning. 
• Se till att låga utsläppsnivåer på ett e ffektivt sätt används som kriterium för EU:s 
finansieringsprogram, som Marco Po lo och Höghastighetsvattenvägar. 
4.2.3. Jordbruk 
De absolut största källorna till amm oniakutsläpp är boskaps-, svin- och 
fjäderfäuppfödningen samt användningen av mineraliska gödselmedel. Den nyligen genomförda reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken torde leda till att 
ammoniakutsläppen från jordbrukskällor minskar eftersom 1) kopplingen mellan 
ekonomiskt stöd och skyldigheten att hålla ett visst antal djur bryts, 2) incitamenten 
för intensifiering tas bort, vilket komme r att minska användningen av mineraliska 
gödselmedel och 3) obligatoriska tvärvi llkor med miljöinriktning införs för 
beviljandet av fullständiga dire ktstöd. Ytterligare förbättringar väntas också till följd 
av genomförandet av vissa miljödirektiv som nitratdirektivet, direktivet om 
samordnade åtgärder för att förebygga oc h begränsa föroreningar, direktivet om 
bedömning av inverkan på miljön och ramdirektivet om vatten. 
Det är dock inte säkert att dessa förbättringar kommer att räcka för att målen i 
strategin skall kunna uppnås. Eftersom kväve  är en faktor i flera miljöproblem 
kommer kommissionen att satsa på en en hetlig och integrerad strategi för 
kvävehushållning
21. Man kommer att prioritera åtgä rder och strategier för att 
reducera ”överdriven” kväveanvändning i nom jordbruket och samtidigt åtgärda 
problemet med nitrater i vatten, samt ut släppen av ammoniak och dikväveoxid i 
luften. Dessa strategier kan t.ex. behandla 1) kvävehalten i djurfoder; 2) överdriven 
användning av kvävegödselmedel, och 3) främ jande av fortsatt forskning om kvävets 
kretslopp och miljökonsekvenser.  
För att medlemsstaterna skall klara de befi ntliga och nya utsläppstaken för ammoniak 
när direktivet om na tionella utsläppstak re videras, måste de ut arbeta planer och 
program som visar hur de avser att uppfylla dessa nya krav. För att minskningsmålen skall kunna uppnås kan det vara nödvändigt at t utarbeta nationella handlingsplaner 
som omfattar skyldigheter som är tillämp liga på gårdsnivå och gör det möjligt att 
                                                
 
20 KOM(2002) 595. 
21 I enlighet med förklaringen från den tredje internationella kvävekonferensen, oktober 2004, Nanjing, 
Kina. 
 
SV 12   SV införa utsläppsminskningarna stegvis under en tioårsperiod efte r antagandet av ett 
ändrat direktiv om nationella utsläppstak. 
Den gällande förordningen om landsbygdsutveckling, och kommissionens förslag om 
landsbygdsutveckling för 2007-2013, ger flera olika möjligheter att åtgärda problemet med ammoniakutslä pp från jordbrukskällor. De  omfattar t.ex. åtgärder 
som rör modernisering av jordbruket, uppfy llande av normer och miljöåtgärder inom 
jordbruket. Kommissionen upp manar medlemsstaterna att använda dessa åtgärder 
maximalt. De kan t.ex. utarbeta program fö r miljöåtgärder inom jordbruket med mer 
långtgående krav än i miljölagstiftni ngen och minimikrav för användning av 
gödselmedel som anges i program för landsbyg dsutveckling. De kan också bidra till 
en effektivare anpassning till riktlinjerna för god jordbrukssed enligt konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar
22. 
4.2.4. Strukturfonderna 
Strukturfonderna medfinansierar många åt gärder i medlemsstaterna och regionerna 
som bidrar till förbättrad luftkvalitet. Kommissionens förslag till reform av 
sammanhållningspolitiken för 2007-201323 innehåller förslag so m kommer att bidra 
till målen i den här strategin. Några exempel är stöd till hållbara transportsystem, hållbarare och renare energiförsörjning och återställande och återanvändning av 
förstörda markområden. Miljöskydd ingår i de tre föreslagna målen konvergens, 
konkurrenskraft och sysselsättning och regionalt  samarbete. När det gäller det första 
målet, som riktar sig till mindre gynnade regioner och länder, nämns luftkvalitet i 
förslaget till förordning om Europeis ka regionala utvecklingsfonden (ERUF)
24. En 
annan prioritering för den framtida samman hållningspolitiken är att se till att 
innovation och teknik med miljöinriktning utnyttjas fullt ut och att miljöledningssystem införs i små och medelstora företag. 
4.2.5. Den internationella dimensionen 
De regionala och globala bakgrundsutsläpp  som bidrar till luftföroreningarna i 
Europa ökar, och därför måste gemens kapen verka för att uppnå internationell 
enighet om att föroreningen av norra halv klotet är en viktig  fråga. Kommissionen 
kommer, tillsammans med USA och i samarbet e med medlemsstaterna, att leda en ny 
arbetsgrupp om luftföroreningarna på norra  halvklotet, inom ramen för konventionen 
om långväga gränsöverskridande luftförore ningar. Kommissionen hå ller också på att 
utvidga sitt samarbete med Kina om lu ftförorening. EU kommer dessutom att 
fortsätta att stödja den vetenskapliga ve rksamheten och övervakningsåtgärderna 
inom ramen för konventionen. 
                                                
 
22 Krav enligt bilaga IX till Göteborgsprotokollet till CLRTAP. 
23 KOM(2004) 492. 
24 Artikel 4 i KOM(2004) 495. 
 
SV 13   SV 5. K OMMANDE ETAPPER  
5.1. Utvärdering, översyn och forskning 
Den här strategin kommer att ses öve r 2010, och den översynen kommer att 
användas i slututvärderingen av sjätte miljöhandlingsprogrammet. Strategierna 
kommer kontinuerligt att bedömas med hjälp av befintliga indikatorer och inrapporterade uppgifter. Bedömningsarbe tet kommer att intensifieras inför 
översynen. 
Den analys som ligger till grund för denna strategi bygge r på gemenskapsforskning 
om luftföroreningar och hälsoeffekterna av  partiklar som bedrivits inom de olika 
FoTU-ramprogrammen
25. Strategin bygger också på miljöekonomiska modeller och 
verktyg som utvecklats med hjälp av FoTU-medel från gemenskapen26. 
Under de närmaste åren behövs mer forskni ng om utsläppskällor, atmosfärkemi och 
spridningen av föroreningar samt luftföroreningars hälso- och miljöeffekter, inbegripet långsiktiga europeiska epidem iologiska undersökningar. Vi måste också 
förbättra utvärderingen i monetära termer av ekosystemeffekterna och analyserna av 
kostnader och effektivitet för åtgärder so m redan genomförts. För detta krävs FoTU-
finansiering från EU, arbete i Eu ropeiska kommissionens gemensamma 
forskningscentrum och medlemsstaternas stöd.  
5.2. Samrådsförfaranden 
Under CAFE-programmet hölls mer än hundr a möten med berörda parter och ett 
tvåmånaders webbaserat offentligt samråd om strategin. Av de 11 578 svaren kom 
över 10 000 från privatpersoner. Svaren vi sade att det fanns ett tydligt behov av 
bättre offentlig information, en stark önskan om skydd mot luftföroreninger och en vilja att betala för minskade risker på samma sätt som är fallet när det gäller dricksvatten. 
Styrgruppen för CAFE kommer även i fortsä ttningen att vara det viktigaste forumet 
för samråd med berörda parter, men de rådgivande grupperna för luftförorening kommer så småningom att behöva modifi eras. I maj 2005 inrättades också en 
arbetsgrupp som skall bidra med det teknisk a arbete som är förbundet med ändringen 
av direktivet om nationella utsläppstak. Förmodligen kommer också den föreskrivande kommittén för luftförorening att utnyttjas mer när det gäller genomförandefrågor, i synnerhet  övervakning och rapportering. 
6. S
LUTSATS  
Luftföroreningarna leder fortfarande till att hälsotillståndet och livskvaliteten 
försämras för EU:s medborgare och samma sak gäller för den naturliga miljön. Dessa 
konsekvenser är alltför omfattande för att ignoreras och det är inte något rimligt 
                                                 
25 CLEAR-klustret (http://www.nilu.no/cl ear/) och temanätverket INTEGAIRE 
(http://www.integaire.org/). 
26 Utvärdering av hälsotillståndet från projekten Exte rnE och NewExt samt makroekonomisk analys med 
hjälp av GEM-E3 (allmän jämviktsmodell). 
 
SV 14   SV alternativ att endast genomföra existerande  lagstiftning. I den här strategin beskrivs 
ett långsiktigt perspektiv för renare luft i Europa.