•k * 
•h à EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.07.1997 
KOM(97) 381 slutlig 
VOL I 
Europeiska 
yrkesutbildningsstiftelsen 
Verksamhetsberättelse 
1995 
(Framlagt av kommissionen) 

Utarbetad av 
m LI 
Europeiska utbildningsstiftelsen 
Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino 
Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf.it 
Web: http'//www. etf.it 
Europeiska utbildningsstiftelsen är ett organ inom Europeiska 
Gemenskaberna, som stödjer och samordnar verksamheter på 
undervisnings- och utbildningsområdet inom Central- och Östeuropa, 
samt i de Nya oberoende staterna och Mongoliet. Stiftelsen bistår 
dessutom Europeiska kommissionen med tekniskt understöd till 
Tempus programmet. 
4-3 

INNEHALL 
Sida 
FÖRORD 7 
INLEDNING 9 
DEL 1 - PERSONAL OCH ANSTÄLLNING SAMT INFRASTRUKTUR 10 
DEL 2 - EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSENS VERKSAMHET 1995 12 
A. OBSERVATÖRSFUNKTIONEN 12 
B. VERKSAMHET INOM YRKESUNDERVISNINGS- OCH 
UTBILDNINGSOMRÅDET 15 
C. TEMPUS 17 
D. LEDARSKAPSUTBILDNINGSPROGRAM 19 
E. STIFTELSENS PUBLICERINGAR 1995 19 
DEL 3 - STYRELSEN 20 
DEL 4 - DEN KONSULTATIVA GRUPPEN 22 
DEL 5 - BUDGET 1995 23 
A. 1995 ÅRS BUDGET 23 
B. SKÖTSEL AV DRIFTSFONDER 24 
C. REVISIONER 24 
BILAGA 1 - STIFTELSENS ORGANISATIONSSTRUKTUR 25 
- 5 -

FÖRORD 
Det är med glädje jag presenterar den Europeiska Utbildningsstiftelsens andra 
verksamhetsberättelse. 
Denna verksamhetsberättelse utgör den första milstolpen i Stiftelsens utveckling. Från en 
anspråkslös början sommaren 1994, kom Stiftelsen vid slutet av 1995 att inneha en 
verksam personalstyrka som uppgick till 95 personer. 
Men ännu viktigare är att jag idag kan intyga att Stiftelsen verkligen är operativ, vilket 
inte var fallet då den första verksamhetsberättelsen skrevs i början av 1995. Särskilt tack 
vare stöd från Europeiska Kommissionen håller Stiftelsen nu på att förverkliga, på 
Kommissionens vägnar, yrkesundervisnings- och utbildnings-program, speciellt i 
Central- och Östeuropa. Vi har nu dessutom, efter en period av eftertanke och utredning, 
en observatörsfunktion som håller på att kartlägga utvecklingen inom 
yrkesutbildningsområdet i våra Partnerländer i öst och som fastställer och 
sammmanställer nyckeldata från informationskällor som är av intresse för alla våra 
partner. Observatörsfunktionen står i centrum av ett allt växande antal nätverk, av vilka 
den viktigaste är den Konsultativa gruppen som består av utbildningsexperter från fyrtio 
länder så väl som från de viktigaste internationella organisationerna som arbetar inom 
detta område. 
Jag skulle vilja framföra min uppskattning till Europeiska Kommissionen för den roll som 
den spelade för etablerandet av Stiftelsen och för stödjandet och vägledningen av 
Stiftelsen hela tiden, så väl som till Medlemsländerna för deras stöd och uppmuntran. Jag 
ser fram emot att fortsätta och förstärka de starka band som redan finns mellan oss. Jag 
står i tacksamhetsskuld till Styrelsen för dess obegränsade stöd och särskilt till 
Ordföranden, Dr Tom O'Dwyer, som gjort så mycket för att förverkliga Stiftelsen. 
Slutligen skulle jag vilja tacka de italienska myndigheterna och då speciellt 
Piemonteregionen samt Turin Stad, för att ha varit så generösa och stödjande värdar. 
Peter de Rooij 
Direktör 
Turin, april 1996 
-7-

EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSEN 
VERKSAMHETSBERÄTTELSE 1995 
INLEDNING 
Detta är den Europeiska Utbildningsstiftelsens andra verksamhets­
berättelse. Den första verksamhetsberättelsen1 täcker perioden som gick åt 
till att förbereda etablerandet av Stiftelsen, dvs. 1994. 
Stiftelsens mål beskrivs i dess grundläggande förordning2. Stiftelsen skall 
bidra till utvecklingen av yrkesutbildningssystemen i de Central- och 
Östeuropeiska länderna så väl som i de Nya oberoende staterna i före detta 
Sovjetunionen och i Mongoliet 
Del 1 täcker personal och anställning, del 2 i denna verksamhets-berättelse 
beskriver i detalj de verksamheter som genomförts av Stiftelsen under dess 
första verksamhetsår medan del 3 och 4 visar de två lagstadgade organens 
arbete som föreses i förordningen, Styrelsen och Konsultativa gruppen. Del 
5 återges information om Stiftelsens budget och utgifter 1995. 
1 COM (95) 388 definitiv (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) 
2 Rådets Förordning (EG) 1360/90 från den 7 maj 1990 (EGT L131/1, 23.05.1990) som 
ändrats av Rådets Förordning (EG) 2063/94 från den 27 juli 1994 (EGT L216/9, 
20.08.1994). 
_9_ 
DELI- PERSONAL OCH 
INFRASTRUKTUR ANSTÄLLNING SAMT 
1.1. Under hela 1995 har Stiftelsen arbetat med att rekrytera personal. Över 
1300 meritförteckningar har granskats och cirka 1000 kandidater fick 
negativa svar. Personal- och administrations-avdelningen ordnade cirka 
200 intervjuer som vid slutet av 1995 ledde till en sammanlagd 
personalstryrka på 118 personer, av vilka 95 började sin anställning före 
den 31 december 1995, medan de övriga 23 började arbeta i början av 1996. 
Endast ytterligare 12 platser återstod att tillsätta för att Stiftelsen skulle 
vara helt verksam med 130 platser i enlighet med vad Styrelsen godkänt. 
1.2. Tabell 1 nedan visar personalstyrkan som var verksam den 31 december 
1995 både beträffande kategori och nationalitet. 
Nationalitet Personalsituation den 31 december 1995 
B Totalt 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Sverige 
Tyskland 
SUMMA 4 
1 
1 
5 
2 
2 
7 
3 
1 
1 
2 
6 
6 
41 5 
1 
11 
38 2 
2 
3 
16 15 
2 
2 
13 
2 
5 
18 
0 
6 
1 
1 
5 
13 
2 
10 
95 J 
1.3. Stiftelsens organisationsstruktur som antogs av Styrelsen i september 1995 
återges i bilaga 1. 
10-
1.4. Stiftelsens kontor ligger i en stor anläggning på staden Turins kullar som 
ställts till förfogande av de italienska myndigheterna till en nominell hyra 
för trettio år. Byggnaden behövde radikalt renoveras för att kunna inhysa 
Stiftelsens personalstyrka på 130 personer. Byggnadsprogrammet har och 
håller fortfarande på att utföras i etapper och kommer troligen att vara 
klart i mitten av 1997. Den 2 januari 1995 kunde Stiftelsen ordna 
kontorsplats för 73 personer. Vid slutet av april 1995 fick Stiftelsen ett 
annat område till sitt förfogande med ytterligare kontorslokaler och 
sammanträdesrum som skulle vara disponibla i slutet av april 1996. Som 
en provisorisk lösning hyrdes vissa kontorslokaler i ett närbeläget hotell. 
Även en lagerlokal hyrdes för att tillgodose det nödvändiga behovet av 
utrymme, eftersom arkivlokalen inte beräknas vara klar före mitten 
av 1997. 
- 11 
DEL 2 - EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSENS 
VERKSAMHET 1995 
2.1. Som redan nämnts började Stiftelsen med sin operativa verksamhet först 
1995 med de första 60 anställda, som började sin tjänst i Turin i januari. 
2.2. Stiftelsens verksamheter 1995 beskrivs i arbetsprogrammet som antogs av 
Styrelsen i slutet av 1994. Verksamheten indelas i följande huvudgrupper: 
# Observatörsfunktionen; 
# projekt inom yrkesundervisnings- och utbildningsområdet i Phare och 
Tacis länderna; 
# tekniskt bistånd till Tempus programmet^; 
# ledarskapsutbildningsprogram. 
Här nedan beskrivs resultaten inom dessa områden. 
A. OBSERVATÖRSFUNKTIONEN 
2.3. Konceptet Observatörsfunktion utvecklades successivt under flera 
månader i början av 1995. Stiftelsen har haft nytta av den rådgivning de 
fått från olika externa experter och organisationer med erfarenhet i den typ 
av arbete som Observatörsfunktionen utgör. 
2.4. Arbetet började 1995 med en definition av behovet av informations­
rådgivning och utbyte av erfarenhet samt en förpliktelse att inte duplicera 
arbete som utförts av andra inom samma område. Kontakter togs tidigt 
med viktiga internationella partners - Världsbanken, ILO, OECD, 
CEDEFOP, EBRD, UNESCO och relevanta enheter inom Europeiska 
Kommissionen för att fastställa den aktuella situationen för deras arbete. 
Samtidigt utfördes preliminära analyser och man diskuterade med de 
viktigaste potentiella förmånstagarna för att fastställa deras exakta 
informationsbehov. Därefter bestämde Stiftelsen att Observatörsfunktionen 
under 1995 skulle koncentrera sig på ett antal prioriterade områden: 
TEMPUS (Trans-Europeisk samarbetsplan för högre undervisning) Rådets Beslut (EG) 
246/93 från den 29 april 1993 (OJ L112/34) 
_ 12 -
# utarbetande och analys av pålitliga grunddata för yrkesundervisning och 
utbildning i alla Partnerländer i syfte art stödja nationell politik och 
reformplanering på en nivå av program och projekt-baserat bistånd. Detta 
ledde till att man inledde etablerandet av strukturer för Nationella 
Observatörsfunktioner för insamling, analys och spridning av data; 
# grundande av nätverk och medel för att skapa nätverk för att främja 
utbyte av information och bäst praxis mellan Partnerländer såväl som 
öst-väst; 
# utformning och införande av databaser för att förse partnerna med 
speciell information om de viktigaste aktörerna inom ett givet område 
- t.ex., experter och institut som är specialiserade på ett givet ämne 
eller land, den aktuella situationen inom yrkesundervisnings- och 
utbildningssystemet samt dess förbindelser med arbetsmarknaden; 
# förbättrande av effektiviteten av internationellt samarbete genom att 
uppmuntra samordning, speciellt genom att förena mänskliga och 
ekonomiska resurser på basis av nyckelinformation för både bi- och 
multilateralt samarbete inom yrkesundervisnings- och utbildnings­
området mellan Partner- och Medlemsländer. 
2.5. Observatörsfunktionens huvudsakliga resultat: 
a) Utveckling av begreppet Nationella Observatörsfunktioner 
De Nationella Observatörsfunktionerna skall förse Partnerlandet och Stiftelsen 
med information om och analys av utvecklingar inom yrkesundervisning och 
utbildning samt frågor som har med yrkesundervisning och utbildning art 
göra. Man har med de nationella myndigheterna i Albanien, Ungern och 
Lettland kommit överens om tre pilotprojekt i syfte att få erfarenhet för 
upprättande av Nationella Observatörsfunktioner i alla Partnerländer 1996. 
Detta innebar arbete med att bestämma begreppet Nationell Observatörs­
funktion, utveckling av ett lämpligt kontrollsystem för själva pilotprojektet, 
fastställande av Stiftelsens informationsbehov och det första utkastet för ett 
dokumenteringssystem. Förberedande arbete började även med upprättande 
av Nationella Observatörsfunktioner i de Nya oberoende staterna (se 
paragraf 2.13 för vidare detaljer) I och med det avtal Stiftelsen skrev med 
Kommissionen i September 1995 (600,000 ECU) för den första etappen. 
I syfte att identifiera institut som skulle kunna fungera som Nationella 
Observatörsfunktioner skickades delegationer till Vitryssland, Moldova, 
Ukraina, Ryska Federationen, Kazakstan, Kirgisistan och Uzbekistan. I 
dessa länder har Stiftelen och dess aktiviteter presenterats för många 
ministerier, institut och huvudaktörer inom yrkesundervisning och 
utbildning. I Ryska Federationen och i Vitryssland har de institutioner som 
kommer att fungera som Nationella Observatörsfunktioner redan 
fastställts. 
- 13 -
b) Studier för yrkesundervisning och utbildning 
Under pilotprojektet för yrkesundervisning och utbildning, vars första 
etapp samordnades av CIBB i Nederländerna, samlades basinformation för 
yrkesundervisnings- och utbildningssystemet in i alla Phare Partnerländer 
och deras speciella behov fastställdes. På basis av denna information 
gjordes en analys över hela landet som visade allmänna tendenser och 
huvudsakliga problem i varje land. Denna information kommer i 
framtiden regelbundet att uppdateras av de Nationella 
Observatörsfunktionerna och slutligen omvandlas till en handlingsinriktad 
dataram för vidare utveckling av reformer inom yrkesundervisning och 
utbildning med hänsyn taget till juridiska, arbetsmarknads- och sektoriell 
utveckling. 
c) Ordbok 
Som en uppföljning till den Konsultativa gruppens rekommendation i juni 
1995 att skapa en ordbok för utbildningsterminologi, gav Observatörs­
funktionen "Bundesinstitut fur Berufsbildung" (BIBB) i Berlin i uppgift att 
utarbeta en genomförbarhetsstudie som inte bara skulle titta på 
terminologin som används i de olika systemen för yrkesundervisning och 
utbildning utan även olika ordbokskoncept. Det första målet med denna 
förstudie var att göra en förteckning över redan befintliga ordböcker, 
nyckelaktörer och viktiga användare, material för utveckling av ordböcker 
samt att beskriva dessa olika försök. Studien skulle vara klar i slutet av 
mars 1996. 
d) Databaser 
I detta sammanhang förordnade Observatörsfunktionen om en 
genomförbarhetsstudie för upprättandet av en specialiserad databas 
(interaktivt nätverk). Detta innefattade: 
# en analys av de olika potentiella användarnas behov och krav; 
# analys av befintliga databaser vid Stiftelsen och andra organisationer 
som skulle kunna vara lämpliga att integrera i det planerade 
informationssystemet; 
# bestämning av ytterligare lämpliga databaser och informationskällor; 
samt 
# utveckling av ett koncept för ett informationssystem för 
experter/institutioner, projekt och länder inklusive olika alternativ för 
att förverkliga detta. 
Studien, som beräknades vara klar i januari 1996, utgör grunden för 
förverkligandet av strategin för utveckling av mjukvaran i 
Observatörsfunktionen. 
-14-
B. VERKSAMHET INOM YRKESUNDERVISNINGS- OCH 
UTBILDNINGSOMRÅDET 
Central- och Östeuropa 
2.6. Kommissionen och Stiftelsen har skrivit under ett antal avtal för att göra 
det möjligt för Stiftelsen att, fr.o.m. mars 1995 och framåt, genomföra en 
rad reformprogram för yrkesundervisning och utbildning som man enats 
om tidigare inom ramen för Phare programmet. Dessa program, som 
skapades för att sätta igång reformen för yrkesundervisnings- och 
utbildningssystemen i de Partnerländer som berörs, framgår av följande 
tabell: 
Belopp i 
ECU 
Rumänien: 
Tjeckiska Republiken: 
Slovakien: 
Estland: 
Lettland: 
Litauen: 
Polen: 
Slovenien: Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 
Phare Humanresursutvecklings-
program 
Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 
Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 
Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 
Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 
Phare IMPROVE program 
Phare Reformprogram för 
Yrkesundervisning och Utbildning 25 000 000 
4 000 000 
4 000 000 
3 000 000 
3 000 000 
4 000 000 
4 000 000 
3 000 000 
2.7. Alla program grundar sig på ett "bottom-up" tillvägagångssätt med 
utvalda pilotskolor i alla länder som tar itu med ett antal reform- och 
utvecklingsåtgärder som sedan kommer att utvärderas för att bestämma 
bäst politik och praxis på nationell nivå att införas i de andra skolorna i 
landet. De huvudsakliga områdena man skall koncentrera sig på är: 
# reform och utveckling av läroplaner; 
# stödjande av förbindelser med yrkesskolor i EU; 
# vidareutbildning av lärare; 
# infrastruktur och utrustning som skall tillmötesgå moderna 
läroplanskrav. 
-15-
2.8. Stiftelsen har dessutom skrivit på ett avtal med Kommissionen för att 
genomföra ett multinationellt initiativ, Phare programmet för 
personalutveckling (1.4 MECU). Programmet som strävar efter att utveckla 
politisk medvetenhet och debatt bland nyckelaktörerna inom området för 
yrkesundervisning och utbildning i alla Partnerländer (offentliga och 
privata sektorerna, administrationer, sociala partner) startade i juli 1995 
med ett möte på hög nivå i Turin mellan nyckelpersoner inom området för 
yrkesundervisning och utbildning, vilka diskuterade och enades om 
programmets innehåll, utformning och genomförande. Nationella nätverk 
upprättades sedan i alla Partnerländer. Genom offertförfarande valdes 
slutligen i november 1995 ett konsortium av utbildningsorganisationer från 
Italien, Nederländerna, Frankrike och Tyskland som skall organisera 
utbildnings- och studiebesök under 1996 som utgör det centrala i 
programmet. 
2.9. Stiftelsen bistod även Kommissionen med ett antal uppdrag för 
undersökning och fastställande av behov i Albanien, Makedonien, 
Bulgarien och Slovenien, antingen som del av programförberedelse eller 
för uppbyggnad av information. Detta innebär att hjälpa Kommissionen att 
utarbeta speciella förslag till undersökning. 
2.10. 1995 startade möten som strävade efter att gynna samarbete mellan 
Partnerländer inom en regional kontext samt mellan Partnerländer och 
Medlemsländer i EU. Det första av en rad regelbundna möten med alla 
enheter för ledning av programmet hölls i Turin i mars 1995. Under detta 
möte, där även Europeiska Kommissionen deltog, fastställdes Stiftelsens 
roll och ansvar i Phare reformprogrammen för yrkesundervisning och 
utbildning och målen för framtida möten fastställdes. Ytterligare två möten 
med enheterna för ledning av programmet har hållits - ett i Bled i 
Slovenien i juni 1995 och ett i Madrid i december 1995. 
2.11. Under hösten 1995 diskuterade Stiftelsen och Kommissionen hur Stiftelsen 
skulle kunna bidraga till att förbereda de ländersom kan komma att 
anslutas till EU att delta i Leonardo-programmet. Man enades om att 
Stiftelsen skulle stödja Komissionen i följande tre verksamheter: 
# utarbeta speciella informationsbaser för länderna fastställande 
nationella prioriteter; 
# organisering av tematiska konferenser; och 
# stöd till utveckling av Leonardo kompanjonskap som förenar 
institutionerna för yrkesundervisning och utbildning från dessa länder 
och från Europeiska Unionen. 
Alla tre verksamheterna kommer att börja 1996. 
-16-
Juridiskt utbildningsprogram 
2.12. En pilotstudie för juridisk utbildning som berör Rumänien och Polen gavs i 
uppdrag till Institutet för Internationell Juridisk Utveckling i Rom från 
Stiftelsens egen budget. Studien, som utarbetats av lokala experter från de 
berörda länderna, ger en översikt över större reformer som introducerats i 
det juridiska systemet under de sista sex åren, ställer upp en förteckning 
över den institutionella ramen och situationen inom området för 
utbildning av juridiska och parajuridiska yrken samt strävar speciellt efter 
att fastställa de permanenta utbildningsbehoven inom området ovan, så 
väl som möjligheten att utveckla lämpliga verksamheter för att möta dessa 
behov. 
De Nya oberoende staterna och Mongoliet 
2.13. I juni 1995 besökte de ryska undervisnings- och arbetsmarknads­
ministrarna Stiftelsen i Turin. Som ett resultat av detta enades man om ett 
pilotprojekt angående reformer för yrkesundervisning och utbildning. I 
september 1995 enades de österrikiska, flamländska och holländska 
undervisningsministrarna om att arbeta tillsammans med ett projekt i den 
nordvästra regionen i Ryska Federationen. Senare beslöt sig Österrike, 
Finland och Tyskland att deltaga. I november organiserades en stor 
konferens i St. Petersburg med representanter från undervisningsinstitut 
och företag från fyra sektorer: telekommunikation, turism, transport och 
träförädling. Pilotprojektet kommer att börja 1996. 
C. TEMPUS 
2.14. Stiftelsen bistår Europeiska Kommissionen i genomförandet av Tempus 
programmet för universitetssamarbete mellan Europeiska Unionen och 
Partnerländerna. 1995 startade projekt för ett total värde av 102.1 MECU 
för Phare Partnerländerna och 23 MECU för Tacis Partnerländerna och 
detta medförde att det totala beloppet som investerats av Tempus i 
reformeringen av högre undervisningssystem i Partnerländerna uppgick 
till 519.1 MECU från Phare alltsedan 1990 och 48.1 MECU från Tacis 
alltsedan 1993. 
Översikt över Tempus verksamhet 1995 
a) Stödjande verksamheter för urval 
2.15. Stiftelsen genomför alla verksamheter som leder till Europeiska 
Kommissionens slutliga beslut för projekt som skall finansieras med 
Tempus. Stiftelsens verksamheter varierar, från registrering av anbud, till 
utvärdering av teknisk kvalitet, information och feedback till valda och 
icke valda ansökande. Urvalsmetoderna beskrivs nedan: 
17-
1) Gemensamma Europeiska Projekt 1995: Period från 1 september 1995 
till 31 augusti 1998, antal mottagna ansökningar: 930 st. Slutgiltigt 
antal projekt som finansierades: 229 st. 
2) Individuella Mobilitetsbidrag : 1995 beviljades endast öst-väst bidrag, 
för vilka en stor del av det tekniska biståndet garanterades av de 
Nationella Tempus Kontoren. Urval utfördes vid två tillfällen: 
• l:a tillfället: Period från 1 september 1995 till 31 augusti 1996, antal 
mottagna ansökningar: 1065 st. Slutgiltigt antal projekt som 
finansierades: 686 st. 
• 2:a tillfället: Period från 1 januari 1995 till 31 augusti 1996, antal 
mottagna ansökningar: 874 st. Slutgiltigt antal projekt som 
finansierades: 585 st. 
3) Kompletterande åtgärder: Urval utfördes vid två tillfällen: 
• l:a tillfället: Period från 1 oktober 1995 till 30 september 1996, 
antal mottagna ansökningar: 222 st. Slutgiltigt antal projekt som 
finansierades: 78 st. 
• 2:a tillfället: Period från 15 april 1996 till 14 april 1997, antal 
mottagna ansökningar: 38 st. Slutgiltigt antal projekt som 
finansierades: 22 st. 
1) Förberedande-Gemensamma Europeiska Projekt: Period från 
1 september 1995 till 30 november 1996, antal mottagna ansökningar: 
439 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 87 st. 
2) Gemensamma Europeiska Projekt: Period från 1 september 1995 till 
31 augusti 1998, antal mottagna ansökningar: 97 st. Slutgiltigt antal 
projekt som finansierades: 31 st. 
b) Ledning av kontraktsförfarande 
2.16. Stiftelsen svarade för utkast till, förberedande av samt utgivning av alla 
nödvändiga kontrakt genom att följa urvalsmekanismerna ovan. Dessutom 
har man utarbetat och förhandlat om kontrakt som skall täcka de 
Nationella Tempuskontorens arbeten och de Gemensamma Europeiska 
Nätverkens och de Individuella Mobilitetsbidragens urvalsarbeten som 
utfördes 1994. 
- 18 -
c) Kontroll och uppföljning av projekt 
2.17. Vid slutet av 1994 och under 1995 påbörjade och fortsatte man med ett 
intensivt program för kontrollbesök som utfördes av representanter från 
EKs Tempuskontor och/eller Nationella Tempus Kontor. Programmet 
omfattade totalt 130 besök i alla Phare länderna och 55 i Tacis länderna, de 
senare utfördes framför allt av Tempus Informationsenhet i Moskva. 
D. LEDARSKAPSUTBILDNINGSPROGRAM 
2.18. 1995 var ett förberedande år för ledarskapsutbildningsverksamheten. 
Under den perioden arbetade Stiftelsen med planer för ett 
ledarskapsutbildningsprogram som skulle genomföras 1996. Programmets 
utkast godkändes av Styrelsen i september 1995 och gav således Stiftelsen 
en ram i vilken de skulle placera de olika verksamheterna som förutsågs 
för ledarskapsutbildningssektorn. 
E. STIFTELSENS PUBLICERINGAR 1995 
2.19. 1995 producerade Stiftelsen ett antal allmänna publikationer: 
# Första versionen av Stiftelsens informationsfolder '95 på 12 språk, 
# Stiftelsens allmänna informationsfolder (engelska och italienska), 
# Informationsbladet "ETFacts", första och andra versionen (engelska, 
franska, tyska och ryska), 
# Stiftelsens verksamhetsberättelse (på alla EU språk), 
# Man har även utarbetat utkast till informationsblad till vart och ett av 
sex Phareprogram för yrkesundervisning och utbildning som är 
speciella för varje land. 
Dessutom försåg Stiftelsen Europeiska Kommissionen med tekniskt 
bistånd till utarbetande och produktion av ett antal Tempus publiceringar. 
-19 
DEL 3 - STYRELSEN 
3.1. Styrelsen består av en representant från varje Medlemsland samt två 
representanter från Europeiska Kommissionen. Herr O'Dwyer, 
Generaldirektör för Undervisning, Utbildning och Ungdom, sitter som 
ordförande i Styrelsen. Stiftelsens Direktör har ansvaret för att förbereda 
och organisera Styrelsens arbete. Han ansvarar inför Styrelsen för sin 
verksamhet och deltar i dess möten. 
3.2. 1995 förberedde och organiserade Stiftelsen två styrelsemöten med i Turin: 
det ena den 14 februari och det andra den 25 september. 
3.3. Styrelsens fjärde möte hölls i Turin den 14 februari. Styrelsen noterade, 
samt framförde råd och vägledning till, följande frågor som framfördes av 
Direktören: 
# Stiftelsens planer inom området för yrkesutbildning (inklusive ett 
speciellt program för ledarskapsutbildning) och Observatörs­
funktionen; 
# resultaten av den Konsultativa gruppens första möte i oktober 1994; 
# Stiftelsens anställningsprogram och aktuella personalsituation; 
# Stiftelsens informations- och kommunikationsstrategi; 
# utvecklingen i byggnadsprogrammet för Stiftelsens kontor; 
# Tempus programmets huvudsakliga verksamhet vars genomförande 
Stiftelsen tagit över den 3 januari 1995 på Europeiska Kommissionens 
vägnar. 
3.4. Dessutom tog Styrelsen följande beslut: 
# det godkände Direktörens begäran om att föra vidare fonder som inte 
gått åt och som uppgick till 325,000 ECU från 1994 års budget till 1995 
års budget; 
# det antog utkastet till 1995 års budget (totalt 11 MECU); 
# det godkände utkastet till 1996 års budget som uppgick till 18 MECU; 
# det godkände utnämningen av Véronique Frutsaert som Stiftelsens 
biträdande bokförare. 
- 20 
3.5. Styrelsen hade ytterligare ett möte den 25 september 1995 då det noterade 
följande redogörelser av Direktören: 
# resultaten av den Konsultativa gruppens andra möte som hölls den 12-
14 juni 1995; 
# utveckling inom personalrekryteringen. 
3.6. Styrelsen fattade även ett antal beslut: 
# den godkände, med vissa ändringar, utkastet till arbetsprogrammet 
1996; 
# den gav Direktören ansvarsfrihet för utgifterna i 1994 års budget; 
# den godkände ett ändrat utkast till 1995 års budget som uppgick till 10 
MECU (till följd av ökningen på 1 MECU av de 2 MECU som 
deponerats som reserv av Europaparlamentet); 
# den godkände Stiftelsens begäran om att överföra maximalt 200,000 
ECU från Titel 1 till Titel 2 i 1995 års budget och maximalt 600,000 ECU 
från Titel 1 till Titel 3. 
- 21 -
DEL 4- DEN KONSULTATIVA GRUPPEN 
4.1. Den Konsultativa gruppen hade sitt andra möte den 12-14 juni 1995 i 
Turin. Gruppen diskuterade Stiftelsens arbetsprogram för 1996-1998 samt 
de fyra undergruppernas rapporter inom följande områden: 
# finansiering av yrkesundervisningen och utbildningen; 
# de sociala partnernas roll i utbildningsutvecklingen; 
# utveckling av standards för kompetens; och 
# huvudaktörernas roller och ansvar inom kontinuerlig utbildning 
(inklusive ledarskapsutbildning). 
4.2. Medlemmarna bekräftade värdet av undergruppernas arbeteoch 
rekommenderade att de ytterligare skulle förstärkas. Speciellt bestämde de 
att: 
# fortsätta ytterligare tolv månader med samma ordförande och 
medlemmar för varje undergrupp; 
# ytterligare konkretisera områdena enligt följande: 
• system för finansiering av yrkesundervisning och utbildning inom 
ett decentraliserat system, 
• de sociala partnernas roll i utbildningsutvecklingen, inklusive 
ledarskapsutbildning, inom en marknadsekonomi, 
• standards som kan garantera kvalitet i en nationell och 
internationell kontext med speciell hänvisning till 
"yrkesutbildnings-" och "modul-" modeller, 
• huvudaktörernas roller och ansvar i den kontinuerliga 
utbildningen med speciell uppmärksamhet på den regionala 
omgivningen; 
# anställa en expert som med sina tjänster skulle (efterr 
överenskommelse med ordföranden) hjälpa till med att förbereda 
undergruppernas dokument och möten; 
# utvidga undergrupperna till 20 medlemmar var, innefattande alla 
medlemmar i den Konsultativa gruppen. Detta beslut förutsätter 
godkännande av Styrelsen samt disponibel finansiering; och 
# sammankalla ett möte för varje undergrupp före den Konsultativa 
gruppens nästa möte. 
4.3. Den Konsultativa gruppen gav ett positivt utlåtande om utkastet till 
arbetsprogrammet och presenterade många förslag till Stiftelsens framtida 
arbete. Stiftelsen införde sedan ett antal av dessa i arbetsprogrammets 
ändrade version som presenterades för Styrelsen för godkännande under 
dess möte i september 1995. 
- 22 
DEL 5 - BUDGET 1995 
A. 1995 ARS BUDGET 
Budget och skötsel av driftsfonder 
5.1. Stiftelsen tilldelades en budget för verksamhetsåret 1995 som uppgick till 
11 MECU. Europeiska Unionens budgetmyndighet släppte emellertid 
Stiftelsens subvention endast successivt, dvs., 9 MECU i början av 1995, 
1 MECU i juli och 1 MECU i mitten av november 1995. Detta tidsschema 
gjorde budgetförverkligandet och driftplaneringen mycket svår. Dessutom 
uppkom under hösten betydliga osäkerheter beträffande budgeten 1996. 
Dessa faktorer tvingade Stiftelsen fördröja ett antal personalanställningar 
(den 31 december 1995 hade endast 95 st. av 118 anställda personer 
påbörjat sin tjänst). Trots denna reducerade arbetsstyrka kunde Stiftelsen 
påtagligt öka sin operativa verksamhet inom Titel 3 (huvudsakligen genom 
att fortsätta genomföringen av 1996-1998 års arbetsprogram). I budgetära 
termer var detta möjligt genom att överföra vissa outnyttjade anslag från 
Titel 1, i överensstämmelse med det tillstånd Styrelsen givit under dess 
möte den 25 september 1995. 
5.2. Tabell 1 sammanfattar utgifterna 1995: 
Tabell 1 - Utgifter 1995 
Slutgiltiga anslag för verksamhetsåret 1995 ECU 11,000,000.001 
Utnyttjande av anslagen 
Engagemang ECU 10,079,445.79 
Betalningar ECU 8,094,259.68 
Anslag som automatiskt förs vidare ECU 1,985,186.11 
Anslag som förs vidare enligt beslut av ECU 142,370.00 
Styrelsen 
Annullerade anslag ECU 778,184.211 
1995 års budgetutförande beskrivs nedan. 
23 
B. SKÖTSEL AV DRIFTSFONDER 
5.3. Förutom Stiftelsens allmänna budget, som täcker allmänna löpande 
utgifter, sköter Stiftelsen om Phare och Tacis driftsbudgetar inom området 
för yrkesutbildning och högre undervisning. För var och en av dessa 
budgetar har ett speciellt avtal skrivits under med Kommissionen som i 
detalj visar de verksamheter som skall finansieras och sätten för denna 
finansiering. 
5.4. Den 31 december 1995 var situationen följande: 
Program Totalt bidrag (ECU) | 
Phare avtal för varje land 
CZ-93.05 4 000 000 
ES-94.09 3 000 000 
LA-94.08 3 000 000 
LI-94.10 4 000 000 
IMPROVE PL-94.16 4 000 000 
RO-94.05 25 000 000 
SK-94.03 4 000 000 
SL-94.05 3 000 000 
Multinationella Phare avtal 
ZZ-94.32 2 600 000 
ZZ-94.07 1 000 000 
Multinationella Tacis avtal 
WW 93.05 602 400 
WW 94.03 577 000 
TOTALT 54 779 400 
Utnyttjandet av dessa budgetar sker i överensstämmelse med de speciella 
reglerna som nämns i varje avtal och, mer generellt, i överensstämmelse 
med de samlade Phare och Tacis metoderna. 
C REVISIONER 
5.5. 1995 utsattes Stiftelsen för revision tre gånger av den ekonomiska 
kontrollpersonen: två gånger beträffande den allmänna budgeten och en 
gång beträffande Phare och Tacis budgetarna. Stiftelsens räkenskaper 1994 
utsattes också för revision av Revisionsrätten. 
24 -
BILAGA 1 
STIFTELSENS ORGANISATIONSSTRUKTUR 
°25 

EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSEN : organigram 
Direktorat-
kontor 
2A, 1C 
Tempusavd. 
Olivier RAMSA YER 
18A.12B.4C 
Phare Enhet 
Peler 
BEDEWELL Tacis Enhet 
Sandra 
STEFAN I Direktör 
Peter DE ROOIJ 
1A 
Vicedirektör 
Ulrich H1LLENKAMP 
1A, 1C 
Avd. för yrkesutbildning 
Jean - Raymond MASSON 
14A.11B.3C 
Phare Enhet 
Anthony 
GRIBBEN Tacis Enhet 
Markku 
JUNKKARI Vicedirektör 
Livio P ESC I A 
1A, 1C 
Analys- och utvecklingsavd. 
Hans Konrad KOCH 
12A,5B?2C 
Observatorium 
Enhet 
Ton 
FÄRLA Strategi 
Enhet 
Lindsay 
JACKSON Augusti 1996 
Ledarskaps-
utbildnings­
program 
Finans- och juridisk avd. 
Dominique HUBART 
4A. 6B.2C Personal- och administrationsavd. 
Francesco PANZICA 
2A.4B.5C Informations- och publiceringsavd. 
Gisela SCHUR1NGS 
2A. 3B. 4C Datasystemavd. 
Jeff HARRIS 
3A. 5B, 1C 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 381 Volym I 
DOKUMENT 
SV 16 11 17 
Katalognummer : CB-CO-97-410-SV-C 
ISBN 92-78-23596-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
&