ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från ECB-rådet

av den 18 april 2002

över en rekommendation från Europeiska unionens råd beträffande utnämningen av vice ordförande i Europeiska centralbanken (ECB)

(CON/2002/11)

(2002/C 100/06)

1. ECB-rådet har mottagit en skrivelse från ordföranden i Europeiska unionens råd av den 15 april 2002 med begäran om ECB-rådets yttrande över rådets rekommendation av den 15 april 2002 rörande utnämningen av vice ordförande i Europeiska centralbankens direktion (2002/287/EG)(1).

2. I rekommendationen, som skall överlämnas för beslut på stats- eller regeringschefsnivå mellan regeringarna i de medlemsstater som infört euron, sedan ECB och Europaparlamentet hörts, föreslås att Lucas D. Papademos utnämns till vice ordförande i ECB:s direktion för en tid av åtta år från och med den 1 juni 2002.

3. Enligt ECB-rådet är den föreslagna kandidaten en person som besitter den allmänt erkända auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn som krävs enligt artikel 112.2 b i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat fördraget).

4. ECB-rådet har ingen invändning mot rådets rekommendation att den föreslagna kandidaten skall utnämnas till vice ordförande i ECB. I enlighet med artikel 13.1 och artikel 46.1 i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan) utövas viceordförandeskapet av samma person i ECB:s tre beslutande organ och befattningen bör därför officiellt benämnas "vice ordförande i ECB" i stället för "vice ordförande i ECB:s direktion".

5. ECB-rådet har antagit detta yttrande i enlighet med artikel 112.2 b i fördraget och artikel 11.2 och artikel 43.3 i stadgan.

6. Detta yttrande skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Avgivet i Frankfurt am Main den 18 april 2002.

För ECB-rådet

Willem F. Duisenberg

Ordförande

(1) EGT L 101, 17.4.2002, s. 17.
Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare

Omräkningskurser för valutor enligt rådets förordning (EEG) nr 574/72

(2002/C 185/02)

>Plats för tabell>

1. Genom förordning (EEG) nr 574/72 skall omräkningskursen till en valuta av belopp som är uttryckta i en annan valuta vara den kurs som under den referensperiod som fastställs i punkt 2 beräknas av kommissionen på grundval av det månatliga genomsnittet av de referensvalutakurser som offentliggörs av Europeiska centralbanken.

2. Referensperioden skall vara

- januari månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 april,

- april månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 juli,

- juli månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 oktober,

- oktober månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 januari.

Valutaomräkningskurserna skall offentliggöras i det andra numret i februari, maj, augusti och november i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (C-serien).
Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.044 - NDC Health/IMS Health

(enligt artikel 15 i kommissionens beslut (C(2001) 1461/3 slutlig) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden)

(2002/C 53/03)

(Text av betydelse för EES)

Förfarandet i detta ärende inleddes med anledning av att NDC inlämnat ett klagomål enligt artikel 3.2 i förordning nr 17 åtföljt av en begäran om interimistiska åtgärder. Kommissionen avser att tillmötesgå denna begäran, dock utan att det föregriper kommissionens slutliga beslut i ärendet.

Tidpunkterna för de olika åtgärder som vidtogs för att säkerställa parternas rätt att bli hörda valdes i överensstämmelse med de krav som ett påskyndat förfarande ställer. Meddelandet om invändningar avsändes den 9 mars och mottogs den 12 mars 2001. Den ursprungliga tidsfrist på två veckor inom vilken IMS ålagts att svara förlängdes av förhörsombudet från den 26 mars till den 2 april 2001 genom ett beslut av den 19 mars 2001. Den muntliga hearingen ägde rum den 6 april 2001. Svaren på meddelandet om invändningar föranledde en kompletterande undersökning, främst på grundval av den begäran om upplysningar enligt artikel 11 i förordning nr 17 som skickades till flera tyska företag inom läkemedelsbranschen. De skriftliga svaren på denna begäran om upplysningar och protokollen över alla vidare möten med tredje parter översändes till IMS, efter det att vissa konfidentiella avsnitt gällande förhållandet mellan andra tjänsteleverantörer och deras kunder hade gjorts oläsliga. Materialet översändes i två delar, den 22 maj respektive den 7 juni 2001. Fristen för att inkomma med skriftliga synpunkter löpte ut den 14 juni 2001.

Av det ovanstående följer att IMS hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar i full utsträckning. Utkastet till beslut gäller endast de invändningar som svaranden har haft möjlighet att inkomma med synpunkter på.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2001.

Emil Paulis
Slutrapport av förhörsombudet i ärende COMP/37.462 - Identrus(1)

(framställt enligt artikel 15 Europeiska kommissions beslut 2001/462/EG/EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden) (EGT L 162, 19.6.2001)

(2001/C 263/06)

Avgörandeutkastet ger inte anledning till särskilda anmärkningar. Förfarandet har varit normalt. Rättigheterna av tredje man på hörande har tagits i fullt omfång i beaktande.

Utfärdad i Bryssel den 22 juni 2001.

Helmuth Schröter

(1) EGT L 249, 19.9.2001.
Yttrande

från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess sjuttiofemte möte den 29 februari 2000 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/M.1672 - Volvo/Scania

(2001/C 154/08)

(Text av betydelse för EES)

1. Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

2. Kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en gemenskapsdimension i enlighet med definitionen i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.

3. Kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta produktmarknaden bör definieras som marknaden för

a) tunga lastbilar (mer än 16 ton),

b) turistbussar,

c) intercitybussar, och

d) stadsbussar.

4. Kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden för tunga lastbilar omfattar Sverige, Danmark, Norge, Finland och Irland.

5. Kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden för turistbussar omfattar Finland och Förenade kungariket.

6. Kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden för intercitybussar omfattar Sverige, Danmark, Norge och Finland.

7. Kommittén är enig med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden för stadsbussar omfattar Sverige, Danmark, Norge, Finland och Irland.

8. Kommittén är enig med kommissionen om att koncentrationen skulle ge upphov till en dominerande ställning på marknaderna för tunga lastbilar i Sverige, Danmark, Norge, Finland och Irland.

9. Kommittén är enig med kommissionen om att koncentrationen skulle ge upphov till en dominerande ställning på marknaderna för

- turistbussar i Finland och Förenade kungariket,

- intercitybussar i Sverige, Danmark, Norge och Finland, och

- stadsbussar i Sverige, Danmark, Norge, Finland och Irland.

10. Kommittén är enig med kommissionen om att de åtaganden som parterna inkommit med inte kommer att undanröja alla de ovan och i utkastet till beslut angivna farhågorna för konkurrensen.

11. Kommittén är enig med kommissionen om att transaktionen skall förklaras oförenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion.

12. Kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla frågor som togs upp på mötet, särskilt de synpunkter som lämnades vad gäller bedömningen av den relevanta geografiska marknaden.

13. Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
62.

Genomförandet av EU-uppdragen kommer att främja lokalt och regionalt ledarskap inom EU, men även globalt. I stärkandet av kommunernas och regionernas roll inom borgmästaravtalet och andra globala nätverk bör ReK skapa synergier mellan EU-uppdragen samt verksamheten kring FN:s mål för hållbar utveckling och kampanjerna Race to Zero och Race to Resilience. Att stärka EU:s kommuners och regioners globala ledarskap kan också stödja ReK:s insatser för ett formellt erkännande av lokala och regionala myndigheter inom ramen för UNFCCC och i förberedelserna inför COP27.
12.

Vi framhåller den roll som lovande föregångsinitiativ, t.ex. OECD:s ”Cities and Regions for the Sustainable Development Goals” och FN:s ”25 + 5 SDG Cities Leadership Platform”, spelar för att hjälpa regioner och städer, som har anmält sig som frivilliga, att lokalanpassa målen för hållbar utveckling, fem år före 2030 när det gäller det sistnämnda initiativet.
18.

Kommittén välkomnar offentliggörandet av ”Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting” (offentlig upphandling av hälsosamma livsmedel – teknisk rapport om skolmiljön), och uppmanar kommissionen att översätta rapporten till övriga officiella EU-språk så att alla lokala och regionala myndigheter som köper in livsmedel och livsmedelsrelaterade tjänster till skolor kan använda detta dokument för att garantera att specifikationerna vid offentlig upphandling av livsmedel efterlevs.
28.

Vi efterlyser ett målmedvetet främjande av den inhemska råvarusektorn via prospektering och utvinning av primära råvaror, via en stängning av materialcykler som är meningsfull ur ett helhetsperspektiv och via ersättning för att minska importberoendet av råvaror. Vi uppmanar till ett förbättrat europeiskt samarbete om resurseffektivitet och additiv tillverkning och till att funktionella och samarbetsbaserade affärsmodeller främst ska stödjas genom positiva incitament.
26.

ReK bekräftar sin tidigare ståndpunkt att kommissionen bör koncentrera sig på större flygplatser och att stödåtgärder för mindre flygplatser med en genomsnittlig trafik som inte överskrider 300 000 passagerare per år inte bör falla inom tillämpningsområdet för statliga stöd eftersom de inte kan ha någon nämnvärd påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom dessa flygplatser strukturellt inte har möjlighet att täcka kapital- och driftkostnader (11) och eftersom statligt stöd syftar till att utveckla en säker och ekonomiskt hållbar infrastruktur för flygtrafik i regioner med sämre kommunikationer (12). Man bör naturligtvis låta denna bestämmelse åtföljas av en märkbar höjning av undantagströskeln för stöd till flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (för närvarande fastställd till 200 000 passagerare per år), och åter börja tillämpa det tröskelvärde som gällde före antagandet av det så kallade Almunia-paketet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dvs. en miljon passagerare per år. En förutsättning för en sådan tillämpning måste dock vara att en rimlig konnektivitet inte kan tillgodoses på annat sätt.
45.

ReK anser att det är av stor betydelse att all relevant information om initiativet kommuniceras och tillgängliggörs på ett effektivt sätt till alla intresserade aktörer för att underlätta att banbrytande projektidéer samlas in, utvecklas och kan ligga till grund för projekt. Kommissionen har en viktig roll i detta hänseende men även de lokala myndigheternas insatser är betydelsefulla, inte minst för att de har bäst kännedom om det lokala näringslivet och industrin. Olika former av nätverk på europeisk, nationell, regional och lokal nivå kan också ha en viktig roll i detta avseende. I detta sammanhang bör man inte glömma bort att det är viktigt att tillämpa ett system för flernivåstyre där varje offentlig myndighetsnivå bidrar till utvecklingen av projekten med utgångspunkt i sin kompetens och sina resurser,
2.15

Regionkommittén anser att Europarådets ”Revised European Charter on the Participation of Young People in Local and Regional Life” är ett mycket värdefullt dokument, och hoppas att det sprids bland de lokala och regionala myndigheterna i EU och att det kommer att ske ett ökat samarbete på detta område mellan Regionkommittén och Europarådets kommunalkongress.
Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln beaktas i högre grad, i första hand utsläpp från nya byggnader. Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner.

Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln från och med nu beaktas, från både nya byggnader och befintliga byggnader som renoveras . Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner. De lokala och regionala myndigheternas deltagande i utarbetandet av denna politik är avgörande för att se till att omställningen äger rum på alla nivåer.
Tekniska arbetsgrupper som tar itu med de konkreta utmaningarna i de berörda regionerna och underlättar utbyte av erfarenheter och bästa praxis kring utarbetandet av territoriella planer för en rättvis omställning och enskilda insatser. De tekniska arbetsgrupperna, som ska inbegripa lokala och regionala myndigheter, ska inrättas i enlighet med FRO:s operativa behov, med beaktande av sektorstäckningen av de verksamheter som får stöd.

De tekniska arbetsgrupperna ska ha ett nära samarbete med InvestEU:s rådgivningscentrum, som inrättats i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) [nya InvestEU-programmet] och relevanta avdelningar inom Europeiska investeringsbanken för att se till att de lokala och regionala myndigheterna har all den tekniska och praktiska kunskap de behöver för att få tillgång till de medel som finns tillgängliga via InvestEU-programmet och via EIB.
För att ge medlemsstaterna ett meningsfullt incitament att slutföra strukturreformer måste ett högsta ekonomiskt bidrag fastställas som är tillgängligt för dem inom ramen för instrumentet i varje tilldelningsstadium och vid varje ansökningsomgång. Detta högsta bidrag bör beräknas på grundval av befolkningen i varje medlemsstat . För att säkerställa att de ekonomiska incitamenten är spridda över hela tillämpningsperioden för programmet bör medlen till medlemsstaterna tilldelas i stadier. Under det första stadiet som omfattar tjugo månader bör hälften (11 000 000 000 euro) av den totala finansieringsramen för reformverktyget göras tillgängligt för medlemsstaterna, och de kan då få upp till det högsta ekonomiska bidraget genom att lämna in förslag till reformåtaganden.

För att ge medlemsstaterna ett meningsfullt incitament att slutföra strukturreformer av relevans för EU måste ett högsta ekonomiskt bidrag fastställas som är tillgängligt för dem inom ramen för instrumentet i varje tilldelningsstadium och vid varje ansökningsomgång. Detta högsta bidrag bör beräknas på grundval av de indikatorer som ska antas för sammanhållningspolitiken 2021–2027 (BNP per capita, ungdomsarbetslöshet, låg utbildningsnivå, klimatförändringar samt mottagande och integration av migranter) . För att säkerställa att de ekonomiska incitamenten är spridda över hela tillämpningsperioden för programmet bör medlen till medlemsstaterna tilldelas i stadier. Under det första stadiet som omfattar tjugo månader bör hälften (11 000 000 000 euro) av den totala finansieringsramen för reformverktyget göras tillgängligt för medlemsstaterna, och de kan då få upp till det högsta ekonomiska bidraget genom att lämna in förslag till reformåtaganden.
Om köparen tar betalt för de situationer som beskrivs under punkt 2 b, c och d ska köparen , på leverantörens begäran, förse leverantören med en beräkning av betalningen per enhet eller sammanlagt, beroende på vad som är lämpligt, och när det gäller situationer som beskrivs i punkt 2 b och d även en kostnadsberäkning och underlaget för beräkningen.

Om köparen kräver betalning strikt kopplad till den tjänst som tillhandahållits för de situationer som beskrivs under punkt 2 b, c och d ska köparen förse leverantören med en beräkning av betalningen per enhet eller sammanlagt, beroende på vad som är lämpligt, och när det gäller situationer som beskrivs i punkt 2 b och d även en kostnadsberäkning och underlaget för beräkningen.
Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa på väg – En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla COM(2017) 283 final Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: följedokument till Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa på väg – En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla [ej översatt till svenska] SWD(2017) 177 final Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package (I riktning mot ren, konkurrenskraftig och sammanlänkad rörlighet: transportrelaterad forskning och innovations bidrag till rörlighetspaketet) [ej översatt till svenska] SWD(2017) 223 final Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer COM(2017) 275 final Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning COM(2017) 276 final Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning) COM(2017) 280 final
24.

Enligt vår mening bör utvärderingen och urvalet av programmen inte bara genomföras av kommissionen, utan också medlemsstaterna bör kunna delta. På så sätt skulle de europeiska regionerna kunna medverka, eftersom regionerna medfinansierar de säljfrämjande åtgärder som till sist finns kvar inom ramen för EJFLU under perioden 2014–2020 (artikel 17) under former som i stor utsträckning liknar dem för åtgärd 133 under perioden 2007–2013.
2. Vart sjätte år från och med det datum som anges i artikel 2.1 i direktiv XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive], ska medlemsstaterna informera kommissionen om

2. Vart sjätte år från och med det datum som anges i artikel 2.1 i direktiv XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive], ska medlemsstaterna informera kommissionen om
2. För att avgöra om en utstationerad arbetstagare tillfälligt utför sitt arbete i en annan medlemsstat än den där han eller hon vanligtvis arbetar ska alla fakta rörande arbetet och arbetstagarens situation beaktas. Exempel på faktorer: a) Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat. b) Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen. c) Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen. d) Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker. e) Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten. Dessa faktorer är bara vägledande; de ingår i den totala bedömningen och kan inte beaktas separat från varandra. Kriterierna måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till varje situations särart.

2. Bedömningen av dessa faktorer ska ingå i definitionen av utstationerade arbetstagare i den mottagande medlemsstaten i enlighet med artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. 3. 2. För att avgöra om en utstationerad arbetstagare tillfälligt utför sitt arbete i en annan medlemsstat än den där han eller hon vanligtvis arbetar ska alla fakta rörande arbetet och arbetstagarens situation beaktas. Exempel på faktorer: a) Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat. b) Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen. c) Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen. d) Om den utstationerade arbetstagaren har ett giltigt A1-formulär som bevis på att denne omfattas av det sociala trygghetssystemet i hemmedlemsstaten. A1-formuläret får inte vara retroaktivt och måste tillhandahållas från början av utstationeringsperioden och före eventuella inspektioner. e d) Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker. f e) Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten. Dessa faktorer är bara vägledande; de ingår i den totala bedömningen och kan inte beaktas separat från varandra. Kriterierna måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till varje situations särart.
6. Den kapacitet som registreras för att ingå i den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer ska göras tillgänglig för katastrofinsatser inom ramen för mekanismen genom att kommissionen lämnar en begäran via centrumet för katastrofberedskap. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella tvingande skäl till att denna kapacitet inte kan göras tillgänglig vid en viss katastrof.

6. Den kapacitet som registreras för att ingå i den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer ska göras tillgänglig för katastrofinsatser inom ramen för mekanismen genom att kommissionen lämnar en begäran via centrumet för katastrofberedskap. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella tvingande skäl till att denna kapacitet inte kan göras tillgänglig vid en viss katastrof.

7. Kapacitet som sätts in ska fortsätta att stå under medlemsstaternas ledning och befäl. Samordningen av de olika resurserna ska handhas av kommissionen via centrumet för katastrofberedskap. När kapaciteten inte är ianspråktagen inom ramen för mekanismen ska den vara tillgänglig för de förvaltande medlemsstaterna att använda för nationella ändamål.