Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Ett gemensamt momssystem - ett program för den inre marknaden"

(97/C 296/10)

Den 18 februari 1997 beslutade kommissionen att, i enlighet med artikel 198 i EG-fordraget, rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om "Ett gemensamt momssystem - ett program för den inre marknaden".

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 10 juni 1997. Föredragande var Kenneth Walker.

Vid sin 347:e plenarsession den 9 juli 1997 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med rösterna 78 för, 7 röster emot och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Sedan 1993, då det nuvarande så kallade övergångssystemet för moms infördes, har stora förändringar ägt rum på gemenskapsnivå. Samtidigt som avskaffandet av Europeiska unionens inre gränser var ett stort steg framåt avspeglar det endast delvis den ekonomiska integrationsprocess som ägt rum.

1.2. Den inre marknaden bör stärkas ytterligare om vi skall kunna utnyttja alla fördelar med dess ursprungliga koncept. Detta gäller i synnerhet en skatt såsom moms. Detta är en skatt på varor och tjänster, vars fria rörlighet är en grundläggande beståndsdel i den inre marknadens uppbyggnad. Moms är såsom koncept och i grundläggande lagstiftning en gemenskapsskatt. Att det finns femton olika system för redovisning, uppbörd och kontroll strider mot principen om en inre marknad och Europas behov av att stärka sin position gentemot resten av världen.

1.3. Så länge som mervärdesskatten uppbärs av femton olika skatteadministrationer i medlemsstater med olika rättsliga traditioner, tolkningar, processer, system och språk är det meningslöst att tro att gränsöverskridande transaktioner (som omfattas av två eller flera skattelagstiftningar) kan beskattas på exakt samma sätt som inhemska transaktioner, som endast omfattas av en skattelagstiftning. Så vore fallet även med en gemensam europeisk valuta. Förändringarna bör således vara inriktade på att minska snedvridningarna samt de kostnader som uppstår på grund av administrationen och skyldigheten att efterleva dessa administrativa bestämmelser.

1.4. Det är exempelvis långt ifrån självklart vilket land som har störst rätt att beskatta en transaktion mellan till exempel två personer, som är tillfälligt bosatta i Österrike och Belgien men vars normala hemvist är Portugal och Italien, och som utförs elektroniskt med hjälp av datorer i Spanien och Luxemburg beträffande varor som ursprungligen kommer från Grekland och som har Sverige som slutmål. Det är lika svårt att avgöra hur skatteplikten skall fastställas eller skatten skall uppbäras. Svårigheterna blir ännu större när ett eller flera av de berörda länderna befinner sig utanför EU.

1.5. Moms är en skatt vars praktiska detaljer kan innebära mycket stora skillnader, särskilt när det gäller företagens kostnader för att efterleva bestämmelserna och möjligheten till skattesmitning och fusk. Det är därför av stor betydelse att samtliga förslag att ändra systemet studeras noggrant, så att man kan bedöma de praktiska effekterna för näringslivet och konsumenterna av att genomföra dessa bestämmelser, och vilka finanspolitiska konsekvenser de får.

1.6. Ekonomiska och sociala kommittén anser att övergångssystemet för moms bidrog till genomförandet av den inre marknaden genom att den fria rörligheten för varor underlättades i och med att antalet gränskontroller minskades. Systemet är dock komplicerat, leder i vissa fall till större osäkerhet, ökar risken för skattefusk och leder till diskriminering mellan inhemska och gemenskapsinterna transaktioner. ESK instämmer därför med kommissionens förslag att åtgärder för att modernisera momssystemet måste vidtas så snart som möjligt.

1.7. Det nuvarande systemet saknar objektiv karaktär och ger upphov till oacceptabla kostnader för näringsidkarna på grund av den mångfald av faktorer som måste beaktas. Dessa omfattar bland annat skatteeffekterna av:

- Säljarens och köparens etableringsort ur skattesynpunkt.

- Avnämarens skattestatus.

- Avnämarens momsredovisningsnummer.

- Den plats där varorna befinner sig vid tidpunkten för leverans.

- Vem som organiserar transporten liksom dess avgångs- och ankomstort.

- Den tillhandahållna varans eller tjänstens art.

- Säljarens omsättning i den medlemsstat dit varorna anländer eller där tjänsterna utförs.

- Nödvändigheten att redovisa EU-interna inköp separat från andra inköp och att momsredovisa dem.

- Nödvändigheten att som regel behandla överföringar av egna tillgångar till en annan medlemsstat som om det vore fråga om försäljning och inköp.

1.7.1. Det finns också andra större brister i det nuvarande systemet.

1.7.1.1. Näringsidkare möter problem när det gäller att få rätt till avdrag för eller återbetalning av moms som betalats i medlemsstater där de inte är etablerade, och de kan vara tvungna att bevisa att moms faktiskt har betalats.

1.7.1.2. Företag kan också vara tvungna att inregistrera sig i andra länder än deras egen medlemsstat, även om de inte bedriver någon handel i dessa länder.

1.7.1.3. Små företag, som kanske inte behöver debitera mervärdesskatt och därmed skulle bli befriade från skattskyldighet för moms i sin egen medlemsstat eftersom deras omsättning ligger under ett visst tröskelvärde, kan dock ändå komma att behöva rapportera gemenskapsinterna transaktioner och upprätta regelbundna listor. I vissa fall kan de dock också behöva registrera sig och redovisa moms i sitt hemland om de köper varor utöver ett särskilt tröskelvärde från leverantörer i andra medlemsstater och/eller utnyttjar tjänster från skatterepresentanter för att fullgöra sina betalnings- och redovisningsskyldigheter i medlemsstater där de inte är fysiskt etablerade.

1.7.1.4. Små och medelstora företag, och speciellt mikroföretag, har hindrats från att fullt utnyttja de möjligheter som den inre marknaden skulle ha erbjudit dem.

1.7.1.5. Det nuvarande systemet behandlar inte ens alla transaktioner lika inom en och samma skatteadministration. I vissa länder är till exempel avdragsmöjligheten för ingående moms i samband med finansiering av verksamheten mer beroende av finansieringsmetod än av affärsverksamhetens skattemässiga status.

1.7.1.6. Handeln och industrin i EU hindras av frånvaron av ett gemensamt system och av medlemsstaternas ojämna tolkning och tillämpning av de befintliga momsdirektiven.

1.7.1.7. Det finns bevis för att lägre skattemoral i ökande grad urholkar momsintäkterna.

1.8. ESK förespråkar därför ett enklare och tydligare system, och i sitt yttrande på eget initiativ om direkt och indirekt beskattning () godkände ESK med vissa förbehåll ett definitivt momssystem som grundar sig på beskattning i ursprungslandet och hävdade att "en allmän tillämpning av denna princip dock är oförenlig med de alltför stora skillnaderna i fråga om moms ..." Kommittén drog dessutom följande slutsats: "Utan att eftersträva en fullständig harmonisering av skattesatserna ... måste skattesatserna dock röra sig inom en snävare marginal ..."

1.8.1. En harmonisering av skattesatserna tjänar dock ingenting till om det inte samtidigt sker en harmonisering av skatteunderlaget.

1.9. De momssatser som för närvarande tillämpas i de olika medlemsstaterna anges i bilaga 1.

1.10. I ESK:s yttrande konstaterades att "ett slutligt system endast bör införas om det har visat sig ha uppenbara fördelar (både inledande och bestående) som är tillräckligt omfattande för att kompensera kostnaderna som en förändring medför."

1.10.1. Kriterierna som bör användas för att bedöma de föreslagna ändringarna är och förblir följande:

- Lättnader i de administrativa skyldigheter som åvilar näringslivet måste genomföras.

- Risken för fusk får inte öka, utan skall helst minska.

- Snedvridning av konkurrensen måste minimeras.

- Skillnaderna mellan inhemska och gemenskapsinterna transaktioner måste minska.

- Medlemsstaternas momsintäkter får inte minska.

- Skatteneutraliteten i fråga om konkurrenskraft måste bibehållas i så hög grad som möjligt.

2. Kommissionens program för att införa ett gemensamt momssystem

2.1. Kommissionens arbetsprogram koncentreras på att upprätta ett gemensamt momssystem som bygger på tre pelare:

- En modernisering av det nuvarande momssystemet.

- En enhetlig tillämpning av det gemensamma momssystemet i hela EU.

- Skattesystemet i sig är det nya momssystemet i strikt mening.

2.1.1. Det är tänkt att de mest brådskande frågorna skall behandlas i början av programmet. De nuvarande systemet kräver modernisering för att kunna anpassa beskattningen till den tekniska utvecklingen och annan utveckling på ett antal områden.

2.2. Övergången till ursprungsprincipen planeras till slutet av programmet. Eftersom moms uttas på varor och tjänster, och den fria rörligheten för varor och tjänster är den inre marknadens kärnpunkt, har kommissionen grundlagt det nya systemet med beaktande av överväganden som rör den inre marknaden.

2.2.1. För att uppfylla kriterierna för den inre marknaden på momsområdet har kommissionen uttalat följande mål med programmet:

- Att frångå uppsplittringen av den inre marknaden i femton separata skatteområden.

- Att förenkla och modernisera systemet för att möta 2000-talets utmaningar.

- Att säkerställa en lika behandling av alla typer av transaktioner som utförs i Europeiska unionen.

- Att garantera ett effektivt skatteuttag och en noggrann kontroll och därmed säkerställa att nivån på momsintäkterna bibehålls.

2.3. För att nå dessa mål skall det föreslagna momssystemet framför allt kännetecknas av följande:

- All särbehandling av inhemska eller gemenskapsinterna transaktioner upphävs.

- Alla transaktioner inom EU ursprungsbeskattas.

- En ny mekanism införs för att fastställa platsen för leverans av varor och tjänster.

2.4. De viktigaste delarna i kommissionens program syftar till att uppfylla dessa kriterier.

2.4.1. Varje näringsidkare skulle endast behöva registreras i ett land, och denna registrering skulle omfatta all handel som utförs av detta företag inom EU.

2.4.1.1. Alla transaktioner inom EU, oavsett var de ägde rum, skulle debiteras moms enligt den skattesats som då tillämpas i det land där näringsidkaren är registrerat. Företaget skulle redovisa all mervärdesskatt för dessa transaktioner till registreringslandets skattemyndighet i detta lands valuta.

2.4.1.2. Detta förfarande innebär att avdragsrätten måste tillämpas strikt och uteslutande i registreringslandet.

2.4.1.3. En näringsidkare med verksamhet i mer än en medlemsstat skulle behöva registreras i bara ett land men grunden för hur man skulle bestämma vilket land som är registreringsland anges inte.

2.4.1.4. Om en näringsidkare var verksam i en annan medlemsstat än den där denne är registrerad, och då verksamheten bedrevs i form av en filial till huvudkontoret, skulle denna filial inbegripas i huvudkontorets registrering och skatt skulle utgå för de transaktioner som utförs av varje filial till den skattesats som vid tillfället gäller i registreringslandet, oavsett i vilken medlemsstat (medlemsstater) filialen (filialerna) låg. Redovisning skulle ske till myndigheterna i registreringslandet i dess egen valuta. I de fall verksamheten bedrevs i form av ett dotterbolag eller en annan egen juridisk person skulle denna anses vara ett eget företag i denna bemärkelse och då vara tvungen att registreras i lokaliseringslandet, lägga på skatt enligt där gällande skattesatser och redovisning skulle ske till myndigheterna i detta land och i dess egen valuta.

2.4.2. Den nationella skattemyndigheten skulle uppbära mervärdesskatt enligt det egna landets momssats från de näringsidkare som registrerats inom dess uppbördsområde. Skatteintäkterna skulle dock gå till en central fond som skulle omfördelas mellan medlemsstaterna i förhållande till konsumtionen inom deras territorium. Medlemsstaternas regeringar skulle därför uppbära skatten såsom representanter för den centrala fonden, till vilken de skulle vara tvungna att redovisa sina momsintäkter.

2.4.2.1. Kommissionen betonar att omfördelningen av intäkterna mellan medlemsstaterna inte kan grunda sig på uppgifter som hämtas ur de momspliktigas deklarationer, och anser att det bästa sättet att fastställa varje medlemsstats intäkter av den skattepliktiga konsumtion som ägt rum inom dess territorium är att beräkna denna konsumtion med hjälp av statistik.

2.4.2.2. Kommissionen hävdar att det med utgångspunkt från nationalräkenskaperna, lämpliga input-output-tabeller och annan information (statistiska undersökningar, årsrapporter osv.) går att fastställa den årliga konsumtionen inom olika ekonomiska sektorer, exempelvis den privata respektive den offentliga sektorn, såväl uppdelade funktionsvis som nedbrutna på detaljnivå. Sådan information finns också tillgänglig för andra sektorer och delsektorer, såsom privata icke-vinstgivande organisationer, kreditsektorn, försäkringsbolagen, hälso- och sjukvårdssektorn osv.

2.4.2.3. De konsumtionssiffror som används för att beräkna den skattesumma som skall tillgodoräknas varje medlemsstat måste rensas från den konsumtion som inte var föremål för beskattning, trots att den var slutlig. De uppskattningar avseende den svarta ekonomin som tagits med i beräkningen av BNP måste således åter dras av. Detsamma skulle gälla för konsumtion som var icke-beskattningsbar, såsom leveranser från näringsidkare som befinner sig under tröskelgränsen för momsregistrering, och tillhandahållande av tjänster som undantagits moms enligt det sjätte direktivet eller inte omfattas av skattskyldigheten.

2.4.2.4. Varje medlemsstats andel av de totala teoretiska momsintäkterna i samtliga medlemsstater kommer således att ligga till grund för fördelningen av EU:s totala momsintäkter mellan medlemsstaterna. Varje medlemsstats konsumtion kommer att viktas för att ta hänsyn till variationerna i skattesats mellan medlemsstaterna och till i vilken omfattning konsumtionen rörde varor eller tjänster med reducerad momssats.

2.4.2.5. Medlemsstaterna skulle behålla de momsintäkter de uppburit för den centrala fondens räkning, men man skulle göra månatliga justeringar för att utjämna skillnaden mellan den summa som varje medlemsstat erhållit och det belopp som de har rätt till enligt de statistiskt beräknade konsumtionskvoterna. Dessa kvoter skulle fastställas för ettårsperioder och baseras på den senaste tillgängliga konsumtionsstatistiken, vilken som regel är två år för gammal. Med det senaste beslutet att från år 2000 och framåt anta 1995 års version av det europeiska revisionssystemet (ESA) väntar man sig att dröjsmålet skulle minska till ett år från detta datum. Retroaktiva justeringar skulle behöva göras för att anpassa den faktiska omfördelningen till de teoretiskt riktiga siffrorna så fort som de faktiska siffrorna för aktuell period blir tillgängliga.

2.4.3. Samtliga leveranser som ger upphov till konsumtion inom EU som utförs av en näringsidkare som är registrerad i EU skulle bli föremål för mervärdesskatt och det skulle inte längre spela någon roll i vilken medlemsstat leveransen utfördes rent fysiskt.

2.4.4. Kommissionen accepterar att normalmomssatserna skulle behöva harmoniseras i mycket högre grad.

2.4.5. I fråga om reducerade skattesatser anser kommissionen att det på ett rent tekniskt plan är nödvändigt med en harmonisering av deras antal och tillämpningsområden. Kommissionen är övertygad om att endast ett begränsat antal skattesatser är förenligt med målet att förenkla momssystemet.

2.4.6. Införandet av det föreslagna systemet kräver enhetliga momsbestämmelser i hela EU. Även om det sjätte direktivet fastställer en uppsättning regler är skillnaderna stora i praktiken. För det första ger direktivet medlemsstaterna ett val mellan diverse alternativ i olika frågor. För det andra har de medlemsstater som stött på svårigheter beviljats undantag, och direktivets bestämmelser tolkas eller tillämpas för det tredje inte på samma sätt överallt. Kommissionen föreslår att skattens omfattning breddas genom att man begränsar undantag och andra avvikelser från det system som nu är i kraft.

2.4.6.1. Det behövs en allmän harmonisering av exempelvis avdragsrätt, momsbefrielse, beskattning av småföretag, tröskelvärden för registreringsplikt, beräkningsperioder för moms, särskilda ordningar, icke-avdragsgilla utgifter och skattemyndigheternas förfaranden.

2.4.6.2. I syfte att säkerställa en gemensam tolkning av lagstiftningen, avser kommissionen att föreslå att momskommittén omvandlas till en regleringskommitté för att ge kommissionen befogenhet att besluta om genomförandebestämmelser till de rättsakter som rådet antar.

2.4.7. I det tilltänkta systemet skulle varje medlemsstats individuella ansvar att administrera, kontrollera och uppbära skatten ersättas av ett kollektivt ansvar. Samtliga medlemsstater skulle solidariskt ansvara för de totala skatteintäkterna som tillföll var och en av dem i förhållande till deras konsumtion. Den effektivitet med vilken medlemsstaternas utförde dessa uppgifter skulle direkt påverka övriga medlemsstaters statsbudget.

2.4.7.1. Detta skulle lägga större tonvikt på samarbetet mellan medlemsstaterna och också ställa krav på nya verktyg och metoder för samarbete. Medlemsstaterna skulle vara tvungna att hysa ett ömsesidigt förtroende när det gäller befogenheter, åtgärder och genomförande. Varje medlemsstat måste kunna förlita sig på att

- övriga medlemsstater förfogade över en tillräcklig miniminivå avseende kontroll- och uppbördsbefogenheter på det nationella planet,

- tillräckliga gemensamma åtgärder för kontroll och uppbörd vidtogs, och

- sättet på vilket dessa åtgärder genomfördes uppfyllde bestämda godtagbara normer.

2.4.8. Kommissionen har publicerat ett arbetsprogram och en tidsplan för att lägga fram förslag, som bygger på en stegvis metod, där förändringar kommer att införas i etapper från och med nu och fram till mitten av 1999. Det beräknas ta två år att genomföra dem efter att de godkänts av rådet.

3. Allmänna kommentarer

3.1. I sitt yttrande om fullbordandet av den inre marknaden, tillnärmningen av indirekta skattesatser och en harmonisering av den indirekta skattestrukturen () hävdade ESK att "kommittén till fullo välkomnar syftet att undanröja alla gränser och gränskontroller till den 1 januari 1993, inklusive de kontroller som nu görs för att uppbära indirekt skatt (moms och accisavgifter). Begreppen 'export' och 'import' kommer att upphöra att gälla i den gemenskapsinterna handeln."

3.1.1. Kommittén välkomnar därför många av kommissionens nuvarande föresatser, som utgör ett fortsatt steg på vägen mot ett försenat fullbordande av detta ideal. Kommittén välkomnar i synnerhet målet att:

- överge indelningen av den inre marknaden i femton separata beskattningsområden,

- förenkla och modernisera systemet för att möta 2000-talets utmaningar,

- behandla alla typer av transaktioner som utförs i EU lika,

- säkerställa ett effektivt skatteuttag och en noggrann kontroll,

- reducera företagens administrativa skyldigheter.

3.1.2. I sitt yttrande om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (nivån på grundskattesatsen) () ansåg ESK "att införandet av ett slutgiltigt system inte skall tillåtas skyla över behovet av fortsatta, tillfälliga reformer av det nuvarande övergångssystemet, som på så sätt utvecklas vidare till ett nytt, slutgiltigt system."

3.1.2.1. Kommittén står därför bakom kommissionens beslut att låta moderniseringen av det nuvarande momssystemet utgöra den första pelaren i dess arbetsprogram och att dessa åtgärder skall prioriteras i tidsplanen.

3.1.2.2. I detta sammanhang anser ESK att sjätte direktivet behöver moderniseras oavsett hur det slutliga momssystemet kommer att se ut. Flera medlemsstater är bekymrade över att tvetydigheter i direktivet har lett till domar i EG-domstolen som har skilt sig från vad man tidigare ansåg vara syftet med särskilda bestämmelser. Samtliga domar har haft retroaktiv effekt, vilket har enormt stor betydelse. Detta kan leda till stora inkomstförluster och komplikationer genom att man river upp vad som sedan länge varit praxis. Det skulle vara särskilt önskvärt att vissa tvetydigheter i direktivet avlägsnas så att medlemsstaterna kan tillämpa inhemsk och europeisk lagstiftning. Helst bör sjätte direktivet skrivas om till en momslag för gemenskapen.

3.1.2.3. Det flesta medlemsstater är också oroade över att det tar så lång tid att ändra någon av de permanenta bestämmelserna i sjätte direktivet. När en medlemsstat snabbt vill vidta åtgärder för att stoppa missbruk eller införa en förenkling ger artikel 27 rent teoretiskt en möjlighet, men användningen av artikeln är begränsad och denna eller artikel 29 borde bli mer flexibel.

3.1.3. I sitt yttrande på eget initiativ om direkt och indirekt beskattning konstaterade ESK att: "Detaljerade förslag bör utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter och näringslivet. En fullständig rådfrågning bör äga rum med utgångspunkt i näringslivets behov och kostnaderna för att nå enhetlighet i olika alternativ, inklusive ytterligare kostnader och administrativa problem som kan uppstå om det vidtas åtgärder för att hindra att man försöker komma undan att betala skatt."

3.1.3.1. Därför välkomnar kommittén kommissions tillvägagångssätt att publicera ett arbetsprogram som ett sätt att ge tillräckligt med utrymme för sådant samråd och hoppas att detta tillfälle kommer att utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt.

3.1.4. Ekonomiska och sociala kommittén noterar att kommissionen förutsätter att man inte skulle göra någon distinktion mellan nationella och EU-interna transaktioner och skriver i princip under på detta koncept, men understryker att enhetlighet i fråga om behandling av dessa två transaktionstyper måste uppnås genom en förenkling av den senare typen. Den får inte uppnås till priset av en ökad börda när det gäller att uppfylla nationella krav för inhemska transaktioner.

3.2. ESK gör dock reservationer beträffande vissa detaljerade aspekter som kommittén anser skulle kunna skapa praktiska problem om de genomfördes på det sätt som det för närvarande är tänkt. Kommittén anser dessutom att dessa frågor bör övervägas ytterligare innan kommissionen lägger fram ett konkret förslag till lagstiftning.

3.2.1. ESK accepterar i princip kommissionens idé att slå samman skatteintäkterna och omfördela dem mellan medlemsstaterna på grundval av deras konsumtion, eftersom man på så sätt undviker att upprätta ett clearingssystem som annars skulle vara nödvändigt för att garantera en rättvis fördelning av skatteintäkterna mellan medlemsstaterna. Kommittén anser att detta skulle bli alltför tungrott att administrera.

3.2.1.1. ESK är emellertid inte övertygad när det gäller den statistiska grund som föreslås som underlag för beräkningen av varje medlemsstats konsumtion. Statistiska uppgifter är som alla vet mycket opålitliga uppgifter. Vad gäller statistik från medlemsstaterna skulle man behöva ta ställning till följande:

- Lämpar sig uppgifterna för det avsedda syftet?

- Är uppgifterna tillräckligt exakta?

- Uppdateras uppgifterna tillräckligt regelbundet och snabbt?

- Har uppgifterna en jämförbar grund?

3.2.1.2. När det gäller frågan om relevans är det möjligt att den grund på vilken statistiken idag bygger inte är lämplig för dess nya användningsområde. Statistik är användbar för att identifiera trender och i detta sammanhang kan approximering i viss mån vara acceptabel, förutsatt att man är konsekvent från en beräkning till en annan. Detta skulle dock inte vara fallet om man som här önskar att få fram exakta siffror. Avseende uppgifternas exakthet, är den precision som är acceptabel för uppgifternas nuvarande användning kanske inte tillräcklig för deras nya syfte. Den precision som kännetecknar dagens uppgifter kan också variera från en medlemsstat till en annan. På samma sätt föreligger omfattande olikheter mellan medlemsstaterna beträffande den frekvens och den snabbhet med vilka siffrorna tas fram och presenteras. ESK är medveten om att kommissionen anser att det görs avsevärda framsteg för att förbättra situationen men anser inte att sann jämförbarhet kan uppnås annat än om det sker på längre sikt.

3.2.1.3. ESK konstaterar till exempel att det skulle bli nödvändigt att räkna bort de delar av BNP som representeras av den svarta ekonomin och vill påpeka att denna beräkning till stor del bygger på antaganden i de flesta medlemsstater.

3.2.1.4. Kommissionen hävdar i sitt dokument att "det går att fastställa den årliga konsumtionen inom de olika ekonomiska sektorerna". Eftersom konsumtionsstatistiken skulle vägas i förhållande till de momssatser som gäller i varje medlemsstat skulle man behöva skilja på konsumtion som beskattas med normal momssats, konsumtion som är föremål för reducerade momssatser, momsbefriad konsumtion samt konsumtion av varor och tjänster som normalt är föremål för momsbeskattning, men som inte beskattats till följd av att näringsidkarna av legitima skäl inte var registrerade. Det kommer också att bli nödvändigt att med rimlig exakthet kvantifiera effekterna av den grå ekonomin. ESK tvivlar på att allt detta är möjligt.

3.2.1.5. Det är till exempel svårt att se hur gränsöverskridande transaktioner mellan registrerade näringsidkare och slutliga konsumenter eller icke-registrerade näringsidkare skulle kunna återges korrekt i statistiken i det land där konsumtionen ägt rum.

3.2.1.6. Momssystemet skulle ställa krav på ett noggrant strukturerat och strikt system för en oberoende revision, för att man skall undvika snedvridningar på grund av missvisande statistik, oavsett om det sker av misstag eller ej.

3.2.1.7. ESK anser att det sannolikt inte skulle vara möjligt att finna en statistisk grund för dessa beräkningar i befintliga myndighetsuppgifter, eller på något annat sätt som är tillräckligt exakt för att utgöra ett rättvist underlag för fördelningen av momsintäkter och som, vilket är ännu viktigare, skulle inge allmänt förtroende.

3.2.2. Samtidigt som ESK förstår och till fullo stöder föresatsen att förenkla skatten för näringslivet, vill kommittén reservera sig mot förslaget att införa en enda registreringsort för varje näringsidkare och en skyldighet för näringsidkaren att debitera registreringslandets momssats för alla transaktioner inom hela EU. Kommittén anser inte att detta nödvändigtvis skulle uppnås med den avsedda förenklingen och fruktar att förslagen skulle kunna få andra komplikationer, som skulle bli större än de väntade fördelarna.

3.2.2.1. Ta exempelvis ett detaljhandelsföretag som är registrerat i låt oss säga Tyskland och som har filialer i flera andra medlemsstater. Detta företag måste då tillämpa den tyska momssatsen i alla andra medlemsstater. Detta kommer att leda till en situation i till exempel England, då affärerna utmed en affärsgata i en större stad kommer att ha brittiskregistrerade butiker som debiterar moms enligt den brittiska skattesatsen vid sidan av filialer till nederländska butiker som debiterar nederländsk moms, danska butiker som debiterar dansk moms, svenska butiker som debiterar svensk moms, franska butiker som debiterar fransk moms och belgiska butiker som debiterar belgisk moms.

3.2.2.2. Om butikerna inkluderar momsen i sina priser behöver detta inte påverka konsumenten eftersom konkurrenstrycket kommer att tvinga de berörda butikerna att sätta ungefär samma priser på liknande produkter. Detta skulle innebära konkurrensmässiga nackdelar för näringsidkare som är registrerade i länder med hög moms. Även en avvikelse för normalskattesatsen på 2 % skulle innebära en avsevärd skillnad, med tanke på de små marginaler som många detaljhandlare arbetar med. Det skulle således hindra de företag som är registrerade i länder med hög moms att öppna filialer i andra medlemsstater eller tvinga dem att omvandla befintliga filialer till separata juridiska personer, vilket strider mot målsättningarna med den inre marknaden.

3.2.2.3. Icke EU-ägda företag som tar sig in på den europeiska marknaden skulle fritt kunna välja registreringsland och skulle ha en benägenhet att förlägga sin verksamhet till stater med låg moms. Detta skulle ge dem en fördel gentemot deras europeiska konkurrenter vars möjligheter att välja registreringsland troligtvis är mer begränsade.

3.2.2.4. Medan kravet att registreras i endast en medlemsstat först kan tyckas vara en förenkling, får det konsekvenser som skulle kunna göra systemet mer komplicerat. Näringsidkare skulle vara tvungna att redovisa alla transaktioner som görs i hela EU för registreringslandets skattemyndighet i detta lands valuta.

3.2.2.5. Detta skulle innebära att alla transaktioner som sker i andra valutor måste omvandlas till registreringslandets valuta. Till dess att samtliga medlemsstater har infört en gemensam valuta skulle detta vara ett mycket betungande krav som skulle skapa möjligheter till fiffel på statskassans bekostnad.

3.2.2.6. Företagen kan också komma att bli tvungna att överföra pengar tillbaka till registreringslandet för att betala moms, och detta skulle innebära ytterligare kostnader och administration även när en gemensam valuta har införts.

3.2.3. Dessa förslag ger också avsevärda möjligheter till skattefusk. Exempelvis skulle ett företag i ett land med hög moms kunna starta ett dotterbolag i ett land med låg moms. Detta bolag skulle registreras för sig eftersom det skulle utgöra en egen juridisk person. Det skulle därmed betala de momssatser som gäller i lokaliseringslandet. Moderbolaget skulle kunna "exportera" hela sin produktion till dotterbolaget och fakturera varorna till sin högre momssats även om varorna i själva verket aldrig hade lämnat moderbolagets registreringsland. Dotterbolaget skulle sedan dra av denna högre momssats som ingående moms i lokaliseringslandet och därefter exportera varorna till filialer som dotterbolaget etablerat i ursprungslandet och fakturera dem till den lägre momssatsen. På liknande sätt skulle ett dotterbolag kunna etableras i ett land med en låg momssats i syfte att importera varor från länder utanför EU. Varorna skulle beställas och betalas av dotterbolaget i landet med låg moms, men transporteras direkt till dess filialer i landet med hög moms. Detta uppfyller inte kravet på att undvika en snedvridning av konkurrensen.

3.2.3.1. Eftersom det skulle vara mycket lättare för stora organisationer att utföra sådan verksamhet, skulle nettoeffekten av dessa förslag innebära fördelar för stora företag på bekostnad av små och medelstora företag (och särskilt för mikroföretag). Det skulle också ge företag med hemvist utanför EU ett övertag gentemot EU-baserade företag.

3.2.4. Företag som förlagt sin huvudsakliga verksamhetsort till länder med låg momssats skulle starkt lockas att organisera verksamhet via filialer i länder med högre momssats, medan de som finns registrerade i länder med hög momssats skulle vara lika starkt lockade att dela upp sin verksamhet i separata bolag i medlemsländer med låg moms. Detta är säkerligen vad som skulle hända i praktiken. Effekten skulle bli att den totala summan av den mervärdesskatt som skall uppbäras minskade och att kravet på att inte förorsaka någon minskning av medlemsstaternas intäkter sålunda inte uppfylls.

3.2.5. Ytterligare en springande punkt är det faktum att skattemyndigheten i registreringslandet måste lita på övriga medlemsstaters skattemyndigheter när det gäller att verifiera de transaktioner som ägt rum utanför det egna landets gränser. Detta underlättar inte det ständiga arbetet med att motverka skatteflykt och företagen skulle ändå behöva hantera två eller fler skatte- och rättssystem. Uppdelningen av den inre marknaden i femton separata beskattningsområden skulle därför endast delvis tas bort, och syftet att säkerställa ett effektivt skatteuttag och en noggrann kontroll skulle inte uppnås. Dessutom skulle fakturor från leverantörer i andra medlemsstater behöva översättas till den mottagande medlemsstatens språk för att de skulle kunna kontrolleras.

3.2.6. Hur som helst skulle det enhetliga registreringssystemet bara vara tillämpligt i de fall där näringsverksamheten i andra medlemsstater utövas i form av filialer till moderorganisationen. I andra fall (vilket skulle gälla flertalet tillverknings- och handelsföretag med undantag för små detaljister, partnerskapsbaserade verksamheter och vissa delar av finanssektorn) kommer den berörda organisationen inte att kunna använda sig av den enhetliga registreringen. Detta skulle leda till ett tudelat system där företag inom liknande sektorer behandlas olika beroende på deras juridiska status. Detta skulle inte uppfylla kommissionens uttalade målsättning att garantera lika hantering av samtliga transaktioner som utförs inom EU och skulle även utgöra ett avsteg från den inre marknadens grundprinciper.

3.2.7. Som en följd av de svårigheter för filialverksamheter som beskrivits ovan tror ESK att de flesta företag som är verksamma i mer än en medlemsstat skulle känna sig tvingade att utöva sin verksamhet i form av separata bolag och att principen om en enhetlig registrering därför skulle få en begränsad tillämpning. Detta skulle äventyra den uttalade målsättningen att förenkla och modernisera systemet.

3.3. ESK vill påpeka att de flesta företag inte har några internationella affärer och att de troligen inte heller kommer att inleda sådana inom en överskådlig framtid. Det föreslagna systemet borde på detta sätt undvika att missgynna denna majoritet, som skulle inbegripa ett stort antal små och medelstora företag och i ännu högre grad mikroföretag.

3.3.1. Kommittén noterar också att huvuddelen av alla gränstransaktioner sker mellan moms-registrerade näringsidkare och att köparen kan dra av den moms som läggs på av säljaren som ingående moms. Med det föreslagna systemet, med en fördelning av momsintäkterna mellan medlemsstaterna enligt ett konsumtionsindex, skulle den stora skillnaden i momssatser därför inte skapa några konkurrensstörningar för dessa transaktioner. Det skulle emellertid leda till en skattebetingad gränshandel bland konsumenter och företag som inte kan dra av den ingående momsen.

3.3.1.1. Det skulle också kunna ge upphov till en avsevärd ökning av postorderhandeln mellan företag i länder med låg moms och konsumenter i länder med hög moms. I ett system där beskattningen sker i ursprungslandet skulle av dessa anledningar en stor spridning av momssatserna inte vara hållbar i längden.

3.4. När en överenskommelse en gång nåtts om intervallet för normala och reducerade momssatser eller om enskilda momssatser, skulle det vara mycket svårt att senare ändra dem. Kommissionen argumenterar för att de begränsningar som denna faktor medför skulle göra det lättare för medlemsstaterna att uppfylla konvergenskriterierna från Maastrichtfördraget.

3.4.1. Ett momsintervall skulle troligtvis inte ge något verkligt handlingsutrymme eftersom en medlemsstat som sätter en högre momssats än den lägsta tillåtna missgynnar sina näringsidkare i konkurrensen med dem som är registrerade i medlemsstater med lägre momssatser.

3.4.2. Detta ger upphov till tanken att det föreslagna systemet i själva verket inte skulle kunna fungera på ett tillfredsställande sätt om man inte hade en enda momssats och att systemets införande skulle leda till att de planerade skattesatserna komprimerades till en enda skattesats under en relativt kort tidsperiod.

3.4.2.1. Kommissionens dokument förutser denna utveckling och konstaterar att: "I fråga om normalmomssatsen, även om införandet av en enhetlig momssats utgör en lösning som är ägnad att undvika varje momsrelaterad snedvridning av konkurrensen och framförallt säkerställa en enkel och enhetlig momstillämpning inom unionen, kvarstår möjligheten att en tillnärmning av momssatserna inom ett visst intervall skulle kunna visa sig vara tillräcklig".

3.4.3. Samtidigt som kommittén inser styrkan bakom detta argument anser den att förfarandet för att uppnå en verklig konvergens mellan skattesatserna kommer att skapa svårigheter för regeringarna i de medlemsstater som för närvarande har höga momssatser, eftersom de skulle bli tvungna att höja andra skatter för att kompensera de förlorade intäkterna. Även om det inte är troligt att en harmonisering kommer att ske runt de högsta skattesatserna kommer dessa regeringar ändå att hamna i underläge, eftersom medlemsstater som för närvarande har lägre skattesatser skulle kunna kompensera de ökade momsintäkterna genom att till exempel minska lönebikostnaderna för arbetskraft och därigenom erhålla konkurrensfördelar.

3.4.3.1. Av dessa skäl anser ESK att det är tveksamt om detta för närvarande skulle vara politiskt godtagbart för samtliga medlemsstater och påminner om att ett beslut skulle kräva enhällighet i rådet. Kommittén anser att harmoniseringen av momssatserna troligen lättast uppnås om den sker gradvis. En hög nivå av harmonisering kommer dock att behöva uppnås innan det nya systemet kan anses vara fullständigt genomfört.

3.4.3.2. Dessa överväganden skulle i lika stor utsträckning kunna gälla de reducerade momssatserna.

3.4.3.3. I sitt yttrande om det gemensamma momssystemet (grundskattesatsens nivå) () konstaterade Ekonomiska och sociala kommittén att kommissionen i sin rapport hävdade att "med hänsyn till tillämpningen av olika reducerade momssatser (extrareducerade skattesatser, nollskattesatser, 'parkerade' - tills vidare beviljade lägre - skattesatser osv.) har inga större snedvridningar av konkurrens konstaterats under tillämpningen av övergångsreglerna om beskattning av handel inom gemenskapen, som skulle kunna tillskrivas tillämpningen av olika sorters reducerade momssatser." Således finns det ingen anledning att frångå konceptet med reducerade momssatser.

3.4.3.4. ESK samtycker därför till kommissionens plan för sänkta skattesatser och anser att dessa hanteras bäst om man inför ett relativt begränsat intervall för reducerad momssats som skall tillämpas i alla medlemsstater.

3.4.3.5. ESK vill påpeka att moms är en ofrånkomlig skatt som slutkonsumenten inte kan undvika och att den betalas enligt samma skattesats av både fattig och rik. Den slår därför främst mot de mest missgynnade samhällsmedborgarna. Av denna anledning anser ESK att intervallet för de reducerade momssatserna skall fastställas på en mycket låg nivå och att denna momssats skall täcka alla utgifter för de allra nödvändigaste produkterna.

3.4.3.6. I sitt yttrande på eget initiativ om direkt och indirekt beskattning () konstaterade ESK att: "Vid harmoniseringen av skattesatserna är upprätthållandet av en reducerad skattesats och en generell skattesats av betydelse. En utvidgning av de produkter och tjänster som kan falla under den lägre skattesatsen kan övervägas av såväl sysselsättningshänsyn som av miljö- och inkomstpolitiska skäl." ESK står fast vid detta ställningstagande.

3.5. ESK håller med kommissionen om att det finns ett behov av att harmonisera reglerna för moms inom EU när det gäller tröskelvärden för moms, momsbefrielse, avdragsrätt, beskattning av småföretag och särskilda ordningar. Kommittén efterlyser fler detaljer kring kommissionens specifika förslag. För att minska systemets inverkan på mikroföretag förespråkar kommittén ett relativt högt tröskelvärde för obligatorisk registrering.

3.6. Detta system skulle kräva en ny avdelning inom kommissionen som samlar in och kontrollerar statistik över konsumtion samt eftersöker densamma om den inte inkommit i tid. Det gäller också momssiffrorna som samlas in i respektive land. Därtill skulle sedan den avgörande beräkningen av den summa som skall betalas till eller av respektive land tillkomma. Denna skulle förmodligen åtföljas av korrigeringar och rättelser. De medlemsstater som skall betala in till fonden kan vara sena med betalningen. Det skulle bli en ständig diskussion om sanktioner gentemot eventuella medlemsstater som släpat efter med skatteuppbörden, vilket skulle följas av fortsatta diskussioner ifall medlemsstaterna hävdar att de har hämtat in sin eftersläpning.

3.6.1. Kommissionens avdelning skulle även vara tvungen att agera på medlemsstaternas vägnar när det gäller att kontrollera hur effektivt varje medlemsstat uppbär de totala momsintäkterna. Man kan förvänta sig att detta kommer att omfatta kontrollsystem och stickprovskontroller. Denna avsevärda arbetsvolym måste betalas, och det är inte rimligt att tro att denna kostnad kan täckas av kommissionens nuvarande resurser. Det är även av mycket stor betydelse att kommissionens beräkningar granskas så att de är korrekta och rättvisa.

4. Slutsatser

4.1. ESK välkomnar huvudinriktningen i kommissionens arbetsprogram och i synnerhet de fördelar som näringsidkarna skulle få från följande faktorer, om de genomförs:

- Kravet att känna till kundens medlemsstat, huruvida kunden är momsregistrerad, och i så fall dennes momsredovisningsnummer, avskaffas.

- Kravet att bevisa att varan har lämnat säljarens medlemsstat avskaffas.

- Kravet att inkludera samtliga leveranser och inköp inom EU i redovisningen avskaffas.

- Kravet att tillhandahålla en detaljerad försäljningslista för EU avskaffas.

- Kravet på separat redovisning för EU-interna inköp avskaffas.

- Kravet att överföringar av egna tillgångar till en annan medlemsstat skall behandlas som försäljningar och inköp avskaffas.

- En enhetlig samling momsbestämmelser som tillämpas enhetligt inom hela EU.

4.1.1. ESK noterar med tillfredsställelse att näringsidkare inte längre skall behöva lämna så mycket information om sina momsintäkter, men misstänker att medlemsstaternas tillgängliga konsumtionsstatistik till viss del bygger på denna information. Näringslivet kommer inte att tjäna något på en förenkling av momssystemet om den endast innebär att det kommer att krävas mer statistisk information i någon annan form. Därför är kommittén inte helt övertygad om att näringslivets bördor med att ge information skulle minskas i den utsträckning som förutses.

4.1.1.1. En minskning av dessa bördor skulle medföra en mycket väsentlig förbättring och ESK välkomnar kommissionens initiativ i detta hänseende.

4.2. ESK stöder principen att momsintäkterna skall fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av deras konsumtion, men tror inte att man kan fastställa en statistisk grund som skulle vara, eller accepteras som, tillräckligt exakt.

4.2.1. Kommittén anser därför att man bör finna något annat empiriskt tillvägagångssätt som bygger på konsumtion för att omfördela den centrala momsfonden mellan de olika medlemsstaterna.

4.2.2. ESK är tveksam i fråga om huruvida ett system som bygger på statistiska uppgifter uppfyller kriteriet att det inte får medföra en ökad risk för bedrägeri. Användningen av statistiska data för beräkningen av konsumtionen i varje medlemsstat skulle medföra ett oönskat utrymme för felaktigheter och bedrägeri inom systemet. Det skulle till exempel vara svårt att med någorlunda exakthet beräkna den grå ekonomins effekter på konsumtionen i en medlemsstat vare sig dessa siffror underförstått har inbegripits i beräkningen av BNP eller uttryckligen har lagts till denna.

4.3. ESK anser att systemet med ett enda registreringsland är attraktivt bara på ytan men i praktiken skulle skapa fler problem än det skulle lösa. Även med en total harmonisering av momssatserna skulle systemet ha följande nackdelar:

- Näringsidkare som är etablerade i fler än ett land måste redovisa sina transaktioner i flera valutor.

- I många fall måste pengar sannolikt överföras till registreringslandet för att betala momsen.

- Fakturor måste översättas.

- Kontrollen av skatteflykten försvåras, eftersom transaktioner kan utföras i många länder och regleringsmyndigheten i registreringslandet måste lita på att myndigheterna i andra länder kontrollerar dem.

4.3.1. Av dessa anledningar anser ESK att det är osannolikt att tillämpningen av det enhetliga registreringssystemet får en stor spridning, eftersom huvuddelen av näringsidkarna skulle känna sig föranledda att utföra sin verksamhet i andra medlemsstater i form av separata bolag även i de fall där de för närvarande är utformade som filialer, något som i vilket fall som helst sällan förkommer. Kommittén anser att dotterbolag och filialer skall behandlas på ett likvärdigt sätt och rekommenderar att ett nytt system baseras på principen att näringsidkarna skall registrera sig i varje land där de är fysiskt närvarande och redovisa till myndigheterna i detta land i landets valuta för alla transaktioner som skett i landet, inklusive försäljning till konsumenter i andra medlemsstater.

4.3.1.1. Vid en första anblick kan det tyckas som om man lägger en större börda på de berörda näringsidkarna, men när man upprättar verksamhet i ett annat medlemsland krävs hur som helst olika slags registrering. I och med att man undviker de problem som nämns ovan skulle detta ytterligare krav vara värt besväret. Exempelvis skulle företagen behöva registrera sig av skatteskäl i varje enskilt land, och i många medlemsstater administreras bolagsskatt och mervärdesskatt av samma myndighet. I alla händelser anser ESK att den stora majoriteten av företag med verksamhet i mer än en medlemsstat skulle lockas att bedriva sin verksamhet i form av separata juridiska personer i det system som föreslås av kommissionen, och därför ändå skulle bli tvungna att registrera sig i varje land.

4.4. ESK godtar att ett system som bygger på ursprungsprincipen skulle kräva normalskattesatser som ligger inom ett snävt intervall och att det skulle fungera bäst med en enda skattesats. Kommittén anser att varje enskild medlemsstats inställning måste beaktas i det fortsatta arbetet mot detta mål.

4.5. ESK stöder idén att de reducerade momssatserna skall ligga inom ett snävt intervall, och anser att detta intervall måste läggas på en låg nivå. Det behövs också en långtgående harmonisering i fråga om vilka varor och tjänster som skall beskattas inom bandet.

4.6. ESK godtar kommissionens förslag att beslutet om skattesatserna (både normala och reducerade) och om vad som skall omfattas av de reducerade skattesatserna skall vara politiskt och beakta behovet av skapa tillräckliga intäkter, behovet av att dela bördan mellan olika sorters obligatoriska avgifter och bidrag (direkt beskattning, indirekt beskattning, sociala avgifter) samt målet med en skattepolitik på medellång sikt. Sociala faktorer och hänsyn till sysselsättningen ska väga tungt: exempel på det skulle kunna vara låga momssatser på grundläggande konsumtionsvaror och i synnerhet arbetskraftsintensiva tjänster och varor.

4.7. ESK vill understryka att medlemsstaternas regeringar kommer att förlora en stor del av sin kontroll över momssatserna, som utgör en väsentlig del av deras nuvarande skattepolitik. Principen om en överföring av kontrollen över penningpolitiken har dock redan accepterats i samband med den gemensamma valutan, och en utvidgning av denna princip till skattepolitiken skulle kunna betraktas som en logisk utveckling.

4.7.1. I varje fall är stora skillnader i momssatserna inte förenliga med den inre marknaden.

4.7.2. Man måste komma ihåg att momsen endast utgör en del av inkomstkällorna och att förändringar beträffande momssatser och momssystemet påverkar andra delar av skattesystemet. Kedjeeffekterna av åtgärder som medlemsstaternas regeringar skulle vidta för att justera skattesystemen i syfte att kompensera för under- eller överskott av moms som orsakats av harmoniseringen eller tillnärmningen av momssatserna, torde få effekter för en rad samhällsgrupper, inklusive konsumenter, arbetslösa, pensionärer, lågavlönade arbetstagare och barn. ESK anser att arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper bör rådfrågas om dessa förändringar.

4.7.3. Varje lands redovisade momsintäkters andel av de sammanlagda skatteintäkterna presenteras i bilaga 2.

4.8. ESK anser att det finns ett antal överväganden som måste göras innan man övergår till det nya gemensamma systemet.

4.8.1. När man lämnar det nuvarande systemet får ingenting göras som skulle kunna skada det europeiska deltagandet på världsmarknaden, i synnerhet när det gäller handelsvaror och finansiella tjänster.

4.8.1.1. Ett konsekvent och upplyst tillvägagångssätt behövs uttryckligen när det gäller behandlingen av holdingbolag, för att säkerställa att sådana företag inte bär bördor som minskar EU:s attraktionskraft som lokaliseringsort för deras verksamhet.

4.8.2. ESK anser att det krävs ett centralt organ för den offentliga diskussionen om allmänna tolkningar så att lösningar på praktiska problem kan granskas på en lägre nivå än EG-domstolen.

4.8.3. Kommissionens arbetsprogram föreslår inte att man återigen skall granska systemet med uppdelade betalningar utan godtar förmodligen att det skall fortsätta att fungera som förut. ESK menar att även om det till slut fattas ett beslut om att bibehålla systemet för delbetalningar, bör man överväga olika alternativ, i synnerhet eftersom några av dem mycket väl kan komma att öka de små och medelstora företagens likviditet.

4.8.4. Man bör studera hur kontrollmekanismerna fungerar. En sådan studie borde omfatta en fullständig revision av kostnadssidan samt en grundläggande analys av olika kontrollsystems effekter på förekomsten av bedrägerier samt deras effekter på företagens verksamhetskostnader.

4.9. ESK konstaterar att det föreslagna systemet kräver en mycket högre grad av samarbete och samordning mellan de ansvariga myndigheterna i de olika medlemsstaterna för att vara hanterbart. Samtidigt som kommittén är medveten om att det gjorts och fortfarande görs framsteg i denna riktning anser den att det, med tanke på de skillnader i system, traditioner, sedvänjor, praxis, arbetsmetoder, tolkningar, regelverk och språk som finns mellan medlemsstaterna, skulle ta avsevärd tid att uppnå den grad av enhetlighet som krävs och fruktar att systemets funktion dessförinnan kommer att urholkas.

4.9.1. Fördelningen av momsintäkterna mellan medlemsstaterna skulle vara en mycket tidsödande och utdragen process. Inte nog med att det skulle dröja innan statistik för ett visst år blev tillgänglig - det är dessutom vanligt att dessa uppgifter justeras i efterhand, ibland mer än en gång. Detta skulle kräva en utdragen process med justeringar och omfördelning av medel vilket, förutom att det är ineffektivt, också gör denna process svåröverskådlig.

4.10. ESK håller med kommissionen om att det skulle behövas en mycket vidsträckt harmonisering av skattens omfattning och de grundläggande reglerna för mervärdesskatt (avdragsrätt, registreringströsklar, undantag, särskilda system etc.). Det skulle också behövas en större enhetlighet mellan skatt- och tullområden. Det skulle behöva säkerställas att medlemsstaterna tillämpar och tolkar reglerna på ett gemensamt sätt. Detta skulle antagligen kräva direkt tillämpning av förordningar istället för direktiv. Dessa förändringars betydelse för accisavgifterna bör inte förbises.

4.11. Man bör särskilt beakta de föreslagna förändringarnas konsekvenser för små och medelstora företag (och mikroföretag), som sannolikt kommer att vara mycket mer omfattande än för större företag. Detta kan utjämnas genom att man inför en mycket högre tröskel för momsregistrering och tillåter system med en enhetstaxa där det är möjligt. Man bör även överväga ett ökat bruk av kontantmetoden och/eller årliga redovisningssystem för småföretagen.

4.12. En önskvärd förenkling skulle vara att i det nya systemet tillåta företagsgrupper som verkar i mer än ett land att registrera sig som grupp, så att transaktionerna mellan medlemmar i gruppen kunde ske utan moms, oberoende om transaktionerna skedde inrikes eller mellan unionens länder. Detta skulle uppfylla en annan av det föreslagna systemets uttalade målsättningar och bör införas på ett tidigt stadium.

4.13. Förslaget att momskommittén skall omvandlas till en regleringskommitté innebär en avsevärd maktförskjutning, vilket också gäller det framträdande kravet på att kommissionen skall delta i de beräkningar, den övervakning, de bedömningar och den administration som krävs vid fördelningen av medel från den centrala fonden till medlemsstaterna. För att garantera öppenhet i denna situation anser ESK att momskommitténs arbete bör göras mer öppet genom att skattekonsulter inbjuds att delta samt att resultaten av arbetet offentliggörs.

4.14. ESK anser att behovet av en väsentlig förändring till ett slutligt system inte får överskugga behovet av tillfälliga reformer av det nuvarande övergångssystemet. Dessa reformer skulle sedan kunna överföras till det nya slutliga systemet. Kommittén välkomnar därför kommissionens beslut att gå vidare genom att inleda en modernisering av det nuvarande systemet.

4.15. Där det är lämpligt skulle ESK vilja bli rådfrågad under de olika stadierna i kommissionens arbetsprogram och, i alla händelser, innan det formuleras några definitiva förslag till lagstiftning.

4.16. ESK anser att kommissionens tidsplan är orealistisk och att ett fullständigt genomförande av arbetsprogrammet kommer att kräva mer tid än vad som har planerats.

4.17. ESK välkomnar kommissionens initiativ och stöder i princip huvuddragen i arbetsprogrammet. Kommittén gör några reservationer när det gäller hur vissa detaljerade idéer skulle fungera i praktiken och skulle vilja uppmana kommissionen att ta itu med dessa frågor i samråd med arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer innan den lägger fram förslag till lagstiftning. Kritik av särskilda aspekter får dock inte tolkas som att huvudmålsättningen i programmet ifrågasätts.

Bryssel den 9 juli 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Yttrande antaget i december 1995; EGT C 82, 19.3.1996, s. 49.

() Yttrande antaget i juli 1988; EGT C 237, 12.9.1988, s. 14.

() Yttrande antaget i april 1996; EGT C 204 av den 15.7.1996, s. 94.

BILAGA I

>Plats för tabell>

BILAGA II

>Plats för tabell>