MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN - En enkel och papperslös miljö för tullen och handeln

INNEHÅLL

BAKGRUND

INLEDNING

1. I vilket sammanhang ingår detta meddelande?

2. Utmaningarna

2.1. Vad förväntar sig samhället av tullen?

2.2. Vad förväntar sig näringslivet av tullen?

2.3. Slutsats

3. Målen

3.1. Radikalt förenkla och modernisera lagstiftning och förfaranden

3.2. Skapa kompabilitet genom en allt mera enhetlig IT-miljö

4. Hur skall målen uppnås? - åtgärder att vidta

4.1. Förenkla tullagstiftningen och inbegripa säkerhetsaspekter

4.1.1. Ange regeln: elektronisk deklaration och elektroniskt datautbyte

4.1.2. I stor utsträckning reducera antalet gällande tullbehandlingar

4.1.3. Enhetsgaranti

4.1.4. Europeiska enhetstillstånd

4.1.5. Översyn av bestämmelser om tullskuld och rollen hos gränstullkontor och tullkontor inne i länderna

4.1.6. Omdefinition av näringsidkares och speditörers roller

4.1.7. Inrättande av en rättslig grund för nya verktyg och arbetsmetoder

4.1.8. Elektronisk signatur, elektroniska dokument och elektronisk arkivering

4.1.9. Standardisera och harmonisera informationskraven

4.2. Rationalisera affärsmetoder genom användning av modern teknik

4.2.1. Gränssnitt mellan olika tullförvaltningar och mellan näringsidkare och tullen

4.2.2. Säkra betalningssystem via Internet

4.2.3. En enda automatiserad anslutningspunkt för handeln

4.2.4. Öppenhet

SLUTSATS

Bilaga 1:Åtgärdsplan

Annex 2:Huvudsakliga nackdelar och fördelar för näringslivet och förvaltningar

BAKGRUND

Detta meddelande utgör en uppföljning av rådets resolution beträffande förenkling av tullförfaranden [1], kommissionens tidigare meddelande om en strategi för tullunionen [2] och rådets därtill relaterade resolution [3]. Det utgör ett svar på rådets begäran om att inrätta en åtgärdsplan för förenkling och rationalisering av tullföreskrifter och tullförfaranden samt användning av effektiva arbetsmetoder som informationsteknik, riskanalys och avancerade revisionssystem. Syftet är också att på tullens område uppfylla målen med initiativen för eEurope [4] och bättre lagstiftning [5]. Slutligen beaktas de förändrade rollerna för tullkontoren vid gränserna och inne i länderna efter den förestående utvidgningen. Samtidigt framläggs ett meddelande från kommissionen om tullens roll när det gäller säkerheten vid de yttre gränserna [6].

[1] EGT C 332, 1996, s. 1.

[2] KOM(2001) 51, slutlig, 8.2.2001.

[3] EGT C 171, 15.6.2001, s. 1.

[4] KOM(2002) 263, slutlig.

[5] KOM(2001) 726, slutlig (meddelande från kommissionen om en bättre och enklare lagstiftning, Bryssel 5.12.2001).

[6] KOM(2003) 452 slutlig, 24.07.2003.

Inledning

Globalisering och liberalisering av handeln, den ökade handelsvolymen och användningen av just-in-time-leveranser, produkters och transporttjänsters sofistikerade beskaffenhet och e-handelns tillväxt har kontinuerligt inneburit nya utmaningar för tullförvaltningarna [7].

[7] Se meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om en strategi för tullunionen, KOM(2001) 51, slutlig, 8.2.2001.

Dessutom visar samhällets behov av skydd mot farliga eller skadliga produkter och behovet efter den 11 september 2001 att på ett bättre sätt integrera säkerhetsaspekter i tullförfarandena att det krävs brådskande lösningar för att förena kravet på säkerhet med behovet att underlätta handeln. Även om dessa mål verkar vara motstridande är användningen av IT-verktyg i kombination med moderna riskhanteringsmetoder det adekvata svaret på denna utveckling.

För att få effekt kräver dock dessa metoder att vissa uppgifter om import och export finns tillgängliga på ett tidigt stadium (om möjligt innan varorna ankommer till gränsen) och att dessa uppgifter överförs till eller finns tillgängliga för tullen och andra ansvariga organ vid gränsen via elektroniska hjälpmedel med användning av en enda kommunikationskanal.

Graden av tullens ingripande måste vidare vara lika hög i hela tullunionen och riskanalysen och riskbedömningen måste således utformas med beaktande av den inre marknaden. Denna aspekt är av särskild betydelse mot bakgrund av den förestående utvidgningen, då en stor del av Europeiska unionens landgräns kommer att förflyttas. Ett första delsvar på denna utmaning kommer att bestå i inrättandet av en papperslös ram för befordran av varor, en begränsning av gränskontrollerna till att i huvudsak avse säkerhetsaspekter och en förflyttning av andra kontroller till de tullmyndigheter som är behöriga för näringsidkarnas lokaler, vilket minimerar risken för bedrägeri och regelöverträdelse.

I ett bredare europeiskt perspektiv har eEurope [8] nu blivit en politisk prioritering och regeringar har lovat att den offentliga förvaltningen skall vara tillgänglig på nätet senast 2005, för att bättre tjäna medborgarna och få till stånd ett bättre styre.

[8] KOM(2002) 263, slutlig, s. 10.

Att tullen tar till vara denna möjlighet att skapa en enklare och papperslös miljö för handeln och på så sätt ge ett exempel på e-förvaltning för hela tullunionen är i högsta grad logiskt och i tullunionens anda.

Medlemsstaterna har samma legitima målsättningar och har utvecklat egna individuella strategier för att skapa en elektronisk miljö för tullen, vilka beaktar nationella sedvänjor och behov. Detta har givetvis medfört olika IT-lösningar och måhända olika sätt att genomföra tullbestämmelser och tullförfaranden, samtidigt som det upprätthåller gamla hinder och potentiellt inför nya hinder (t.ex. digitala hinder) på den inre marknaden samt undergräver målet att näringsidkare skall få lika behandling.

Näringsidkare med verksamhet i mer än en medlemsstat måste uppfylla olika villkor för elektroniskt tillträde till tullen, vilket innebär onödiga kostnader och äventyrar den inre marknadens funktion. Även de näringsidkare som är etablerade i blott en medlemsstat men som importerar eller exporterar varor via en annan medlemsstats territorium möter svårigheter till följd av att det inte finns gemensamma uppgiftskrav och gemensamma gränssnitt. Elektronisk kommunikation mellan tullförvaltningar hindras också av avsaknaden av gemensamma standarder (bortsett från det nya datoriserade transiteringssystemet - NCTS). Den förestående utvidgningen kommer att förvärra denna situation och skapa ytterligare bördor.

Vidare har de nuvarande tullförfarandena blivit föråldrade i det att de är för komplicerade och baseras på användning av pappersdokument. Det är inte kostnadseffektivt att bibehålla de många varianter av tullförfaranden som avspeglar en pappersbaserad miljö och relativt höga tullsatser, samt att utveckla IT-lösningar för förfaranden som inte längre kan motiveras ekonomiskt. Befordran av varor över ett flertal medlemsstater kan dessutom inte övervakas effektivt av tullen när gemensamma gränssnitt och data saknas.

Medlemsstaterna kan inte själva inrätta den nödvändiga rättsliga ramen och IT-miljön, varför de behöver kommissionen som en "katalysator" för att se till att den rättsliga ramen och de praktiska förutsättningarna lämpar sig för inrättandet av en förenklad och papperslös miljö för tullen och näringsidkarna och att man uppnår kompatibilitet mellan de befintliga IT-systemen. De näringsidkare som följer reglerna bör kunna bedriva verksamhet i ett "affärsvänligt" klimat där kontroller som säkerställer skyddet av medborgare och företag genomförs på det mest effektiva och minst betungande sättet.

Europeiska kommissionen uppmanar rådet och Europaparlamentet att ansluta sig till följande strategiska mål:

* Att tullförfarandena revideras fullständigt, förenklas radikalt och baseras på moderna tekniker, inbegripet omfattande användning av IT [9] och riskanalys.

[9] Detta motsvarar en begäran som rådet gjorde redan 1996 (EGT C 332, 7.11.1996, s. 1) och som hittills delvis har tillmötesgåtts genom reformen av tullförfaranden med ekonomisk verkan.

* Att tullens arbete organiseras så att näringsidkare kan dra nytta av den inre marknaden, dvs. att det inte skall ha någon betydelse var ett tullförfarande påbörjas och var det slutförs.

* Att tullens ingripande sker med syftet att den inre marknaden fungerar korrekt och att det inte införs eller bibehålls några hinder, inklusive digitala sådana.

* Att tullkontrollers omfattning och tillförlitlighet är likvärdig vid EU:s yttre gränser, i synnerhet när skyddet av samhället och dess säkerhet står på spel. Sådana kontroller skall normalt baseras på uppgifter som erhålls före ankomst respektive avgång. Övriga kontroller skall normalt ske på grundval av periodiska deklarationer och revisioner på plats hos näringsidkarna. Detta förutsätter en gemensam riskhantering.

* Att de IT-tullsystem som drivs av medlemsstaterna överallt erbjuder samma möjligheter för näringsidkarna och är fullt kompatibla, med hänsyn till att EG:s tullunion ligger till grund för den inre marknaden [10].

[10] Detta motsvarar en begäran som rådet gjort i sin resolution om en strategi för tullunionen (EGT C 171, 15.6.2001, s. 1).

Detta meddelande syftar till att få politiskt stöd från både rådet och Europaparlamentet för att uppnå dessa mål. Samtidigt beskrivs i det ramen och etappmålen för gemensamma åtgärder av kommissionen, (de nuvarande och framtida) medlemsstaterna och näringsidkarna i syfte att skapa den nya förenklade och papperslösa miljön för tullen och handeln.

1. I vilket sammanhang ingår detta meddelande?

På europeisk, internationell och nationell nivå görs insatser och tas initiativ för att underlätta legitim handel genom användning av IT och bättre och enklare lagstiftning.

Vid toppmötet i Sevilla i juni 2002 bekräftades två viktiga politiska initiativ: "eEurope" och "bättre lagstiftning".

Initiativet eEurope 2005 [11] syftar till att skapa en miljö som är gynnsam för att öka produktiviteten, modernisera de offentliga tjänsterna och skapa arbetstillfällen så att Europa blir den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin. Några centrala mål för detta initiativ är följande:

[11] KOM(2002), 263 slutlig, 28.5.2002.

* Interaktiva offentliga tjänster (e-förvaltning) som är tillgängliga för alla och kan nås via flera olika plattformar. Detta förutsätter en överenskommen kompatibilitetsram för att stödja förmedlingen av Europatäckande e-förvaltningstjänster till medborgare och företag.

* Översyn av lagstiftning som påverkar e-företag.

Initiativet för "bättre lagstiftning", vilket är ett av åtagandena i vitboken om styrelseformerna i EU [12], syftar till att förenkla lagstiftningen i EU för att minska kostnaderna för att driva företag i Europa och öka rättssäkerheten för medborgare.

[12] KOM (2001), 428 slutlig, 25.7.2001.

I detta sammanhang är tullen central: elektronisk överföring av harmoniserade uppgifter via gemensamma gränssnitt kommer att göra det möjligt för näringsidkare att undvika flera deklarationer till olika organ vid gränserna med i många fall liknande eller exakt likadana uppgifter. Samtidigt skulle alla formaliteter i samband med import och export (t.ex. i fråga om fytosanitära regler och hälso- och miljöregler) kunna fullgöras via ett och samma införselställe eller samma nätport.

På internationell nivå finns underlättande av handeln och användning av IT för tullförfaranden på den politiska dagordningen, både inom Världshandelsorganisationen (WTO) och Världstullorganisationen (WCO) samt i de bilaterala avtal som gemenskapen har ingått eller förhandlar om i nuläget.

Till följd av WTO-ministerdeklarationen i Doha ingår underlättande av handeln i WTO:s pågående arbetsprogram. Bland viktiga åtgärder för att underlätta handeln räknas förenkling av tullregler, användning av modern teknik och öppenhet. Om gemenskapen önskar fortsätta att vara en huvudaktör för att på global nivå yrka på handelsunderlättande måste den själv befinna sig i främsta ledet i fråga om modern tullhantering.

WCO:s mall för tulluppgifter utgör vidare en gemensam överenskommelse om tullens informationsbehov. I linje med den reviderade Kyotokonventionen [13] finns en global standard för genomförande av tullbestämmelser angående inledningsvis nedsatta krav på elektroniska uppgifter och efterföljande inlämning av periodiska deklarationer och styrkande handlingar.

[13] EGT L 86, 3.4.2003, s. 21.

Det är följaktligen nödvändigt att varje initiativ som tas på gemenskapsnivå i syfte att förenkla och harmonisera tullförfaranden och på så sätt underlätta handeln i full utsträckning beaktar den internationella utvecklingen.

De nuvarande förutsättningarna, både på europeisk och internationell nivå, utgör en unik möjlighet till förenkling och automatisering på tullområdet. Det är således viktigt att utnyttja denna möjlighet till att fastställa mål och identifiera sätt att införa en enklare och papperslös miljö för tullen där näringsidkare inte behöver lida av att i nuläget 15 och snart 25 olika nationella förvaltningar genomför gemenskapens lagstiftning.

2. Utmaningarna

Tullförvaltningarna står idag inför större utmaningar när det gäller att fullgöra sina uppgifter, beroende på att handeln och samhället ställer nya och uppenbarligen motstridande krav. Tullförvaltningarna måste i allt snabbare takt effektivt hantera en större volym av varor som passerar gränserna, med ökande krav på sig att minska kostnader och fördröjningar. Samtidigt måste de hantera ett ökande antal allvarliga kontrollfrågor i fråga om miljö, hälsa, skydd, säkerhet osv [14].

[14] Meddelande från kommissionen: en framtida integrerad förvaltning av EU- medlemsstaternas yttre gränser, KOM(2002) 233, slutlig, 7.5.2002, och meddelande från kommissionen om säkerheten vid de yttre gränserna, KOM(2003) 452 slutlig, 24.07.2003.

Traditionellt har tullens viktigaste uppgift varit att uppbära tullar och jordbruksavgifter, vilka bidrar till gemenskapens budget. Tullens roll i fråga om uppbörd av mervärdesskatt och punktskatter åt medlemsstaternas budgetar är fortfarande en viktig uppgift. Tullen har idag också en central roll i globaliseringsprocessen och utgör en faktor som kan påverka länders och företags konkurrenskraft, eftersom den har en huvudroll i övervakningen och hanteringen av internationell handel.

Tullen utgör den första försvarslinjen för kontroll av både personer och varor från tredjeland och för upptäckt av olaglig import av djur och djurprodukter samt överträdelser av veterinärlagstiftningen.

En lika viktig uppgift för tullen är att kontrollera efterlevnad av lagstiftningen. Tullen är portvakten med ansvar för att hindra farlig eller t.o.m. olaglig verksamhet som kan hota vårt samhälles och våra handelspartners välmående. Tullens verksamhet för att kontrollera lagstiftningens efterlevnad omfattar mycket mer än gränskontrollstationerna och täcker hela gemenskapens territorium.

Både näringslivet och samhället har betydande förväntningar på vad tullförvaltningarna skall göra.

2.1. Vad förväntar sig samhället av tullen?

Oaktat sin traditionella uppgift att uppbära intäkter för staten har tullförvaltningarna även en betydande roll när det gäller att skydda samhället.

Tullen gynnar EU:s ekonomi när den behöver skydd, exempelvis mot dumpade, subventionerade eller varumärkesförfalskade varor.

Tullen agerar inte bara för att skydda folkhälsan mot hälsovådliga ämnen (t.ex. dioxin, narkotika, hormoner) utan även för att skydda miljön (radioaktiv strålning, avfall) och hotade arter (Cites-konventionen).

Tullen agerar dessutom mot kriminell verksamhet som barnpornografi, olaglig handel med vapen eller produkter med dubbla användningsområden, penningtvätt och kringgående av internationella sanktioner (embargon).

Tullen skyddar också statens ekonomiska intresse genom att bekämpa bedrägeri (i fråga om egna medel, mervärdesskatt och punktskatter) och genom att sörja för korrekt tillämpning av jordbruksregler och handelspolitiska åtgärder (exportbidrag, antidumpningstullar, export- och importlicenser). Tulldeklarationen utgör det viktigaste underlaget för statistik som hjälper företag att utforma marknadsstrategier och medlemsstaterna och kommissionen att förbereda förhandlingar med handelspartner.

Tullen bidrar slutligen till regional integration genom att främja förmånliga handelsförbindelser mellan länder och regioner, vilket ökar deras välfärd.

2.2. Vad förväntar sig näringslivet av tullen?

System för att hantera försörjningskedjan och samarbete företag emellan har i mycket hög utsträckning minskat leveranstiderna genom att baseras på IT-applikationer som sammankopplar alla berörda aktörer. Om tullen inte skulle kopplas in i detta system kommer den att vara till hinder för just-in-time-leveranser.

Mot denna nya bakgrund är det naturligt att näringslivet förväntar sig positiva bidrag, i form av bland annat högre effektivitet och produktivitet och bättre tjänster, även från tullen.

Faktorer som transportkostnader, regelmiljön, lätt tillgång till information och förutsägbarheten hos den totala transaktionen, inbegripet gränskontroller som involverar flera olika organ, har alla betydelse för att skapa konkurrensfördelar och nya möjligheter för näringslivet.

Strategiskt partnerskap

Tullförvaltningarna, som utgör en kritisk länk (eller ett kritiskt hinder) i leveranskedjan, förväntas underlätta handelstransaktioner. Näringslivet har ett grundläggande intresse av att ingå ett strategiskt partnerskap med tullen.

Korta och förutsägbara frister för att frigöra varor

Efterfrågan på och förmågan att tillhandahålla snabba leveranser har ökat stort till följd av multimodala transporter och elektronisk handel, vilket återspeglas i globalt integrerade just-in-time-system för att producera, leverera och distribuera varor och tjänster. Under dessa omständigheter måste det finnas enkla, förutsägbara och enhetliga tullkontroller och tullförfaranden som involverar flera olika organ.

Lika förutsättningar över hela EU

Näringsidkarna behöver en förutsägbar och öppen regel- och verksamhetsmiljö där lagstiftningen tolkas på ett enhetligt sätt i hela gemenskapen och där tullens arbetsmetoder liknar varandra, med följden att de ekonomiska aktörerna får likvärdiga förutsättningar.

Näringsidkarna vill vidare undvika oväntade tidsförluster i samband med lansering av produkter på den inre marknaden. Ett enda kontor för tulldeklarationer och andra formaliteter (i stället för ett flertal kommunikationskanaler till olika myndigheter eller organ) för att uppfylla alla villkor för import och export skulle bidra till att detta mål uppnås.

Minskning av byråkratin; ytterligare förenkling för näringsidkare som följer reglerna

Näringslivet förväntar sig att nödvändiga kontroller (legitima och välgrundade) inte leder till betungande och komplicerade förfaranden som ökar kostnaderna. Aktörer som följer reglerna bör få förmåner i form av ytterligare förenklingar. Användning av metoder för riskanalys, tillämpade på samma sätt i hela gemenskapen, skulle minska kontrollbördan.

Sammanhängande lagstiftning

Importörer och exportörer behöver inte bara följa tullagstiftningen utan även lagar och föreskrifter i fråga om skatt, jordbruk, handelspolitik, miljö och hälsa. Tillämpningen av dessa lagar och föreskrifter måste bli mera sammanhängande, så att handeln underlättas, antalet misstag minskar och regelefterlevnaden ökar.

2.3. Slutsats

Tullmyndigheternas två uppgifter att underlätta handel och kontrollera lagstiftningens efterlevnad strider potentiellt sett mera än någonsin mot varandra. Tullmyndigheterna behöver dessutom anpassa sig till nya handelsmönster och ny teknik.

3. Målen

Det finns bara ett sätt, som visserligen består av två komponenter, att hantera de skiljaktiga förväntningarna och dels genomföra ett ökande antal kontroller för att skydda gemenskapens finansiella och samhälleliga intresse samt säkerhets- och affärsintresse, dels samtidigt underlätta legitim handel.

3.1. Radikalt förenkla och modernisera lagstiftning och förfaranden

En omformning av förfaranden möjliggör användning av moderna verktyg och tekniker som kommer att främja en enhetlig tillämpning av lagstiftningen, vilket minskar kostnaderna för näringslivet och risken för misstag.

Det behöver skapas en ram där följande förutsättningar föreligger:

* Den stora variationen i nuvarande tullförfaranden och särskilda regler reduceras till några få grundläggande förfaranden, som import, export och suspensiva arrangemang, med så långt som möjligt gemensamma regler och uppgiftskrav, samt särskilda regler endast när det finns ett stort ekonomiskt berättigande för att göra undantag från de allmänna reglerna.

* Ett snabbt frigörande av varor blir regeln när näringsidkaren före varornas ankomst eller avgång har lämnat de uppgifter som krävs för riskbaserade kontroller av huruvida varorna kan frigöras. Skattekontroller utförs och handelspolitiska åtgärder vidtas i första hand av det tullkontor som ansvarar för den plats där näringsidkarens lokaler är belägna och där tull- och skatteskulder normalt uppstår.

* Alla transaktioner mellan näringsidkaren och förvaltningen kan ske och sker normalt elektroniskt.

* Tullförvaltningarna i gemenskapen agerar som om de vore en enda förvaltning. Detta inbegriper möjligheterna till att informationsutbyte mellan näringsidkare och tullmyndigheterna i vilken medlemsstat som helst, liksom mellan dessa myndigheter, sker på samma sätt, att tillstånd som är giltiga i hela gemenskapen beviljas inom strikta tidsfrister, samt att gemensamma procedurregler, gränssnitt, uppgiftskrav och riskkriterier används.

* Tullförvaltningarna kan utbyta data på elektronisk väg med andra offentliga myndigheter för en korrekt tillämpning av skatte- och jordbruksregler, handelspolitiska åtgärder, hälsokontroller, fytosanitära kontroller och andra åtgärder vid import eller export, så att i slutändan en enda kontaktpunkt blir verklighet.

Tullens nuvarande bestämmelser, formaliteter och system motsvarar ännu inte helt dessa krav. Enligt de nya bestämmelserna och med tanke på principerna för en tullunion borde det inte göra någon skillnad huruvida en tulltransaktion berör endast en medlemsstats territorium eller flera medlemsstaters territorier. Efter utvidgningen kommer kanske ändå flertalet import- och exporttransaktioner att beröra flera medlemsstaters territorier.

3.2. Skapa kompatibilitet genom en allt mera enhetlig IT-miljö

Information och dokumentation är huvudinslag i kontrollen av internationell gränsöverskridande handel. I en sammankopplad elektronisk miljö kommer dessa kontroller normalt att inbegripa informationsutbyte mellan näringsidkare och tullen före varornas ankomst eller avgång, för att tillhandahålla nödvändiga uppgifter för säkerhetskontroller och godtagbara frigörandefrister.

Medlemsstaterna har redan investerat mycket i utvecklingen av IT-system. Till följd av de olika befintliga systemen (en situation som kan jämföras med situationen före harmoniseringen av nationella tullregler) neutraliserar dock de olika regelsystemen och uppgiftssamlingarna fördelarna av den harmonisering som hittills uppnåtts, i synnerhet på grund av avsaknaden av kompatibilitet.

Följaktligen är det mycket viktigt att införa samverkansmöjligheter mellan befintliga och planerade nationella system och att skapa ett enda gemensamt gränssnitt gentemot handeln. Detta förutsätter att en ram för konvergens, gemensamma standarder och vid behov gemensamma strukturer införs.

4. Hur skall målen uppnås? - åtgärder att vidta

I detta avsnitt beskrivs de viktigaste stegen i en åtgärdsplan, med hänsyn till att både en sammanhängande och lämplig regelram och sammanhängande och lämpliga praktiska verksamhetsförutsättningar är nödvändiga för att inrätta en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln. Bestämmelser måste antas för övergångsperioden då elektroniska och pappersbaserade förfaranden existerar samtidigt.

4.1. Förenkla tullagstiftningen och inbegripa säkerhetsaspekter

Huvuddelen av gemenskapens tullkodex och dess tillämpningsföreskrifter utformades på 80-talet och antogs 1992 och 1993, med undantag för bestämmelserna om transitering och tullförfaranden med ekonomisk verkan. Denna regelsamling avspeglar således varken dagens utvecklingstendenser och den internationella leveransskedjans utseende eller minskningen av tullsatser.

Den nyligen ökade betoningen på säkerhetsaspekter vid befordran av varor kräver vidare att riskrelaterade uppgifter [15] utbyts i realtid mellan å ena sidan medlemsstaternas tullförvaltningar och å andra sidan tullförvaltningarna och andra organ (t.ex. polis- och veterinärmyndigheter). Detta kommer att göra det möjligt för tullmyndigheterna att besluta om vilka sändningar som skall utsättas för grundliga fysiska kontroller vid gränserna. Detta kan huvudsakligen ske genom användning av informationsteknik och antagande av relevant lagstiftning på gemenskapsnivå, vilken kommer att föreskriva användning av informationsteknik och övervinna de svårigheter som hänger samman med olika nationella bestämmelser (t.ex. om dataskydd).

[15] Bl.a. om känsliga varor (t.ex. farliga kemikalier) eller högriskvaror (t.ex. varor som omfattas av höga tullar eller skatter).

Om det skapas gemensamma förfaranderegler och gränssnitt kommer det att bli enklare att rationalisera tullbehandling, veterinärkontroller och andra förfaranden.

En översyn av tullagstiftningen måste därför syfta till att följande mål uppnås:

* Att elektroniska deklarationer (inbegripet bifogade dokument) och elektroniskt datautbyte blir regeln.

* Att nuvarande tullförfaranden och andra förfaranden förenklas och minskas i omfattning.

* Att förenklade förfaranden blir mera likartade, anpassas till kraven på elektronisk behandling och att deras omfattning och användning utvidgas.

* Att omdefiniera rollen för både gränstullkontor och tullkontor inne i respektive land.

* Att omdefiniera näringsidkares och speditörers rättigheter och skyldigheter.

* Att i tullagstiftningen införa nya verktyg och metoder.

En sådan modernisering och förenkling av tullagstiftningen skulle minska kostnaderna för näringsidkarna, öka rättssäkerheten för medborgarna (bättre lagstiftning) och göra det möjligt för företag och medborgare att i full utsträckning dra nytta av IT-förfarandenas och den inre marknadens möjligheter.

4.1.1. Ange regeln: elektronisk deklaration och elektroniskt datautbyte [16]

[16] Denna åtgärd är ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen.

I både gemenskapens tullkodex och dess tillämpningsföreskrifter behandlas elektronisk deklaration och elektroniskt datautbyte som undantaget och pappersbaserade deklarationer och inlämning av pappersdokument som regeln. Tullagstiftningen bör anpassas så att elektronisk kommunikation blir grundvalen för import- och exporttransaktioner, både mellan näringsidkare och tullen och mellan tullförvaltningarna. Detta borde innebära en miljö där både näringslivet och tullen har ett ohindrat informationsflöde inklusive gemensamma uppgiftskrav och gemensamma gränssnitt. Pappersdeklarationer skulle få användas endast under vissa specifika förutsättningar. Förenklingar, t.ex. muntliga deklarationer för resande, kommer förstås att kvarstå.

Bifogade dokument (fakturor, ursprungscertifikat) bör i möjliga fall lämnas i elektronisk form enligt synsättet med en enda kontaktpunkt eller finnas i en databas som är tillgänglig för tullen (t.ex. importtillstånd). I de fall detta inte är möjligt måste särskilda villkor fastställas för att se till att dokumenten är äkta.

4.1.2. I stor utsträckning reducera antalet gällande tullbehandlingar [17]

[17] Även om denna åtgärd inte är ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen skulle den underlätta elektronisk behandling av tulltransaktioner.

För att skapa en enklare och mera sammanhängande lagstiftning och därför inrätta en gemensam grundläggande uppsättning av uppgifter samtidigt som kostnaderna för efterlevnad av reglerna minskas, föreslås en sammanslagning av de 13 befintliga tullbehandlingarna [18] och andra särskilda förfaranden (som temporär lagring, returvaror och produkter av havsfiske). Mindre variation medför även ett färre antal skiljaktiga förfaranden mellan olika medlemsstater.

[18] Artikel 4 punkterna 15 och 16 i gemenskapens tullkodex.

De nuvarande bestämmelser som är spridda i gemenskapens tullkodex skulle kunna grupperas under följande tre typer av tullförfaranden, med vid behov några variationer som är tillräckligt motiverade:

* Import (omfattar nuvarande uppvisande av varor för tullen, summarisk deklaration, temporär lagring, övergång till fri omsättning inklusive användning för särskilda ändamål, aktiv förädling (restitutionssystemet), intern transitering (införsel av varor), returvaror, produkter av havsfiske, förstörelse, överlåtelse till statskassan).

* Export (omfattar nuvarande export, återexport, passiv förädling, intern transitering (utförsel av varor)).

* Suspensiva arrangemang (omfattar nuvarande extern transitering, lagring i tullager, aktiv förädling (suspensionssystemet), bearbetning under tullkontroll, temporär import, frizoner, frilager).

Uppskov med mervärdesskatt och punktskatter skulle kunna tillämpas inom ramen för suspensiva arrangemang för att underlätta tillämpningen av destinationsprincipen (dvs. att skatten betalas i den medlemsstat där importören eller konsumenten är etablerad).

4.1.3. Enhetsgaranti [19]

[19] Denna åtgärd är inte ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen. En säkerhet som omfattar alla tullförfaranden skulle emellertid vara enklare att hantera elektroniskt.

En sammanslagning av alla suspensiva arrangemang kommer att möjliggöra användning av en enhetsgaranti för alla - för närvarande åtskilda - förfaranden, förutsatt att tillstånd har beviljats för de förfaranden som önskas användas. Denna garanti skulle även täcka mervärdesskatt och punktskatter, vilket för närvarande är fallet i fråga om transitering, och skulle kunna hanteras elektroniskt.

4.1.4. Europeiska enhetstillstånd [20]

[20] Denna åtgärd är inte ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen men syftar till att förenkla tullsystemet.

Enligt den gällande tullagstiftningen är förenklade förfaranden, reglerna om användning för särskilda ändamål och tullförfaranden med ekonomisk verkan i praktiken begränsade till att omfatta territoriet för den medlemsstat som beviljat tillståndet. Även om europeiska enhetstillstånd enligt lag kan vara giltiga i flera medlemsstater används de knappast i praktiken, eftersom varje medlemsstat har vetorätt när det gäller transaktioner på landets territorium. Så länge som denna vetorätt finns kommer en omfattande användning av europeiska enhetstillstånd inte att vara möjlig. I detta sammanhang bör det noteras att bindande klassificeringsbesked och bindande ursprungsbesked vilka utfärdats i en medlemsstat redan idag är giltiga i alla övriga medlemsstater.

Gemenskapens lagstiftning bör främja antagandet av beslut som gäller hela gemenskapen. Följaktligen bör tillståndet för en central och förenklad klarering beviljas av det tullkontor som ansvarar för den plats där näringsidkaren är etablerad, har sina huvudräkenskaper eller bedriver sin ekonomiska huvudverksamhet (de exakta kriterierna för att fastställa de ansvariga myndigheterna när dessa villkor kan uppfyllas i mer än en medlemsstat återstår att fastställa). På detta sätt tillses att kontrollerna blir effektiva och att tillstånd beviljas inom rimlig tid.

Ett sådant tillstånd skulle vara giltigt i hela gemenskapen och den ansvariga tullförvaltningen måste samråda med de övriga förvaltningarna för att se till att de tänkta kontrollmekanismerna är möjliga och effektiva. Gemensamma revisionsgrupper skulle genomföra en revision i syfte att inrätta lämpliga kontrollmekanismer. Förlagor för tillstånd skulle förenkla denna uppgift och bidra till att språkproblem övervinns.

Principen att ett beslut kan omfatta fall där ett företag som är etablerat i en medlemsstat har rättsligt oberoende dotterbolag i andra medlemsstater skulle kunna utvidgas till andra områden, som bindande klassificeringsbesked och ursprungsbesked.

4.1.5. Översyn av bestämmelser om tullskuld och rollen hos gränstullkontor och tullkontor inne i länderna [21]

[21] Denna åtgärd är inte ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen, utan syftar till att förbättra säkerheten och skapa ett mera förutsägbart klimat för näringsidkare. Åtgärden är en nödvändig förutsättning för centraliserad tullklarering.

Inrättandet av den inre marknaden den 1 januari 1993 medförde en betydande ökning av volymerna av sändningar som kräver en deklaration vid den yttre gränsen samt ett ökat behov av kommunikation mellan gränstullkontor och tullkontor inne i länderna.

Den ökade handelsvolymen, behovet av ett snabbt frigörande av varor och det faktum att kommersiella uppgifter om import och export normalt är tillgängliga elektroniskt innan den faktiska tulltransaktionen äger rum gör det nödvändigt att se över rollerna hos gränstullkontor och tullkontor inne i länderna.

* Även om fullständig tullklarering fortfarande kommer att vara möjlig vid införselstället kommer flertalet näringsidkare kanske att föredra att inte använda den möjligheten, med hänsyn till fördelarna med centraliserad, global klarering vid den plats där näringsidkaren är etablerad (uppskjutande av dagen för inlämning av en fullständig deklaration åtföljd av nödvändiga handlingar, periodiska deklarationer, uppskjuten betalning). Vid export sker redan klarering vid den plats där näringsidkaren är etablerad.

* Främjandet av centraliserad klarering frigör gränstullkontoren så att de kan koncentrera sig på varors godtagbarhet och säkerhetskontroller. Tullkontoren inne i länderna utför alla övriga kontroller (särskilt i fråga om vilka tullar och skatter som skall betalas och vilka handelspolitiska åtgärder som skall vidtas, utom när det krävs en kontroll vid gränsen) vid näringsidkarens lokaler med hjälp av revisioner och kontroller på platsen vilka baseras på gemensamt utvecklade och tillämpade riskkriterier.

* Enligt detta system uppkommer tullskulden och den relaterade skatteskulden normalt vid den plats där näringsidkaren är etablerad.

* Tullsystemet skulle kunna bli mera förutsägbart för näringsidkaren om bristande efterlevnad av tullbestämmelser utan bedrägliga avsikter inte skulle medföra uppkomst av tullskuld när det fastställs att den bristande efterlevnaden inte har någon avgörande inverkan på förfarandets korrekta genomförande [22]. För sådana fall skulle administrativa påföljder, baserade på en förteckning som fastställs på gemenskapsnivå, kunna innebära en bättre efterlevnad i framtiden. Genom en sådan lösning skulle man eftersträva att näringsidkare i hela gemenskapen får likvärdiga förutsättningar, utan att gemenskapens ekonomiska intressen äventyras.

[22] En sådan regel föreskrivs redan i artikel 204 i gemenskapens tullkodex och artikel 859 i dess tillämpningsföreskrifter och skulle kunna utvidgas till att även omfatta andra situationer.

4.1.6. Omdefinition av näringsidkares och speditörers roller [23]

[23] Även om denna fråga inte direkt är knuten till elektronisk tull, kommer användningen av informationsteknik att möjliggöra en bättre inriktning av den godkände näringsidkarens profil.

Enligt de nuvarande principerna i gemenskapens tullkodex har importören och exportören till uppgift att lämna nödvändiga uppgifter till tullen vid den tidpunkt då varorna fysiskt uppvisas för tullmyndigheterna, så att dessa myndigheter kan välja ut vissa varor för ytterligare undersökning. Den stora ökningen av handelsvolymerna och behovet att påskynda klareringen har gjort detta omöjligt i praktiken, och förenklade förfaranden (som lokal klarering) används i stor utsträckning för att minska bördorna för både näringsidkare och förvaltningar. I gemenskapens tullkodex anses dock sådana förfaranden utgöra ett "undantag" från normalreglerna. Tiden har nu kommit att beakta den senaste utvecklingen och införa de allmänna begreppen "godkänd näringsidkare" och "godkänd speditör".

Den godkände näringsidkaren

* kan deklarera varor elektroniskt för import till gemenskapen, i möjliga fall före varornas ankomst, på grundval av en grundläggande uppsättning uppgifter (bl.a. huruvida varorna hänförs till import eller ett suspensivt arrangemang), varvid varorna kan vara avsedda för olika medlemsstater,

* kan deklarera varor elektroniskt för export, i normala fall före varornas avgång, på grundval av en grundläggande uppsättning uppgifter, varvid varorna kan lämna gemenskapen via en annan medlemsstat än den där näringsidkaren är etablerad,

* omfattas i princip av gränskontroller endast i fråga om bekämpning av smuggling och säkerhetskontroller,

* gör fullständiga elektroniska deklarationer, beräknar tullar inom regelbundna perioder, ser till att kvantitativa begränsningar efterlevs och omfattas av regelbundna revisioner utförda av tullen; vissa förenklingar (t.ex. befrielse från anmälningsskyldigheter) kan beviljas när tullen har tillgång till relevanta uppgifter och detta har överenskommits mellan näringsidkaren och tullen, med beaktande av behovet av datasäkerhet,

* beviljas olika nivåer av förenkling beroende på den typ av varor som handlas, handelsvolymen, tillförlitligheten och öppenheten i hans bokföringssystem och hans efterlevnad av lagstiftningen, varvid kriterierna för att bevilja de olika nivåerna av förenklad behandling är desamma i hela gemenskapen.

Den godkände speditören eller transportören kan

* överta några av de skyldigheter som normalt åligger den godkände näringsidkaren (han skulle t.ex. kunna lämna en tulldeklaration eller anmälan på näringsidkarens vägnar),

* uppvisa vissa bevis (t.ex. avseende varors ankomst eller utförsel av varor från gemenskapen), och

* hantera samlastade sändningar som är avsedda för ett flertal importerande eller exporterande företag (eventuellt i olika medlemsstater) som innehavare av ett tillstånd för ett suspensivt arrangemang för införsel till gemenskapen och genom att lämna nödvändiga uppgifter för utförsel.

Importörer och exportörer som inte önskar använda möjligheten med godkänd näringsidkare eller godkänd speditör eller transportör eller som inte uppfyller villkoren kommer inte att få använda förenklade förfaranden och måste vid import, efter en deklaration före ankomst, välja mellan

* övergång till fri omsättning, eller

* ett suspensivt arrangemang (som kräver en säkerhet).

Vid export måste de nödvändiga uppgifterna lämnas innan varorna lastas, så att säkerhetskontroller kan utföras.

I båda fallen skulle näringsidkarna även kunna använda ett tullombud (som kan vara en godkänd speditör eller transportör, vilket skulle göra ovannämnda metoder mera attraktiva).

4.1.7. Inrättande av en rättslig grund för nya verktyg och arbetsmetoder [24]

[24] Denna åtgärd är direkt knuten till inrättandet av en papperslös miljö för tullen.

En omformning av regler och förfaranden bör åtföljas av att man i gemenskapens tullagstiftning inför moderna och effektiva verktyg och metoder, så att arbetet vid samtliga tullkontor blir effektivt och uppvisar en liknande grad av kontroll. Detta inbegriper

* egen tullberäkning och åtföljande revisioner som den normala typen av tulldeklaration för godkända näringsidkare,

* gemensamma metoder och kriterier för riskhantering,

* gemensamma standarder för revisioner och förhandsrevisioner [25],

[25] Förhandsrevisioner utförs vid behov före beviljandet av ett tillstånd.

* gemensamma ackrediteringsstandarder för beviljande av förenklingar, baserade på handelsvolymer, typer av förfaranden, riskparametrar, efterlevnad av lagstiftningen och resultatet av förhandsrevisioner (i linje med Stairway-synsättet),

* samförståndsavtal [26] vilka medger viss flexibilitet i förhållandet mellan tullen och näringsidkaren när det gäller förenklingar och kontroller; mallar för samförståndsavtal skulle kunna utformas,

[26] Används huvudsakligen i samband med europeiska enhetstillstånd och förenklade förfaranden.

* synsättet med "en enda kontaktpunkt" för samarbetet mellan tullmyndigheter och andra avdelningar eller organ å ena sidan och näringsidkarna å andra sidan,

* användning av riktlinjer och förklarande anmärkningar när rättsliga bestämmelser inte behövs men en harmonisering av arbetssätt är nödvändig, för att garantera öppenhet och lika behandling av näringsidkarna.

4.1.8. Elektronisk signatur, elektroniska dokument och elektronisk arkivering [27]

[27] Denna åtgärd är ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen.

Genom användning av informationsteknik uppkommer det avgörande problemet huruvida de uppgifter som utbyts eller lagras elektroniskt, t.ex. fakturor [28], konossement, ursprungscertifikat, äkthetsintyg och licenser, är äkta och korrekta.

[28] Se direktiv 2001/115/EG i fråga om mervärdesskatt.

Genom elektroniska signaturer kan de personer som undertecknar ett elektroniskt dokument autentiseras. Det finns redan gemenskapslagstiftning genom vilken elektroniska signaturer erkänns rättsligen.

Direktivet om elektroniska signaturer har genomförts i nästan samtliga medlemsstater. Således har elektroniska signaturer i medlemsstaterna rättslig verkan och är godtagbara som bevis i rättsliga förfaranden i samma utsträckning som underteckningar för hand.

Följaktligen bör följande göras:

i) De medlemsstater som ännu inte genomfört direktiv 1999/93/EG beträffande elektroniska signaturer bör fullfölja genomförandet.

ii) I gemenskapens tullkodex bör det införas en särskild bestämmelse som uttryckligen erkänner det rättsliga värdet av elektroniska signaturer och dokument för tulländamål, oberoende av graden av genomförande i de olika medlemsstaterna.

iii) Medlemsstaterna bör garantera kompatibilitet i de fall en näringsidkare använder en elektronisk signatur som godtas enligt lagstiftningen i den medlemsstat där han är etablerad.

4.1.9. Standardisera och harmonisera informationskraven [29]

[29] Denna åtgärd är ett nödvändigt villkor för inrättandet av en papperslös miljö för tullen.

Standardiserade och harmoniserade informationskrav och informationsförfaranden är grundläggande för att skapa det gemensamma synsätt som möjliggör ett effektivt informationsutbyte mellan alla parter som berörs av internationell gränsöverskridande varubefordran.

Standardiseringen och harmoniseringen av informationskraven bör överensstämma med det arbete som utförs av G7. Initiativen för att harmonisera administrativa enhetsdokument [30] och administrativa enhetsmeddelanden [31] när det gäller frivilliga fält borde leda till praktiska resultat. Uppgifter som skall överföras till en annan medlemsstat måste av nöden vara av samma slag i hela gemenskapen.

[30] administrativa enhetsdokument

[31] administrativa enhetsmeddelanden

Det är viktigt att informationsflödet är ohindrat. Näringsidkare borde behöva lämna uppgifter endast en gång (eller två gånger om systemet med en första ofullständig och en senare kompletterande deklaration används), varvid en medlemsstats uppgifter vid behov blir en annan medlemsstats uppgifter.

Lösningar måste också uppbådas i fråga om skillnader som vållas av nationella rättsliga krav, t.ex. avseende skatter (reducerade mervärdesskattesatser, punktskatter). Även om gemenskapens tullkodex inte kan lösa problemen med sådana skillnader, tillhandahåller det administrativa enhetsdokumentet och enhetsmeddelandet en ram inom vilken standardisering är möjlig.

4.2. Rationalisera affärsmetoder genom användning av modern teknik [32]

[32] Denna åtgärd är direkt knuten till inrättandet av en papperslös miljö för tullen.

När väl informationskraven har harmoniserats eller standardiserats bör tullens gränssnitt presenteras för näringsidkarna i varje medlemsstat i en och samma form. Detta blir inte bara en symbol för gemenskapen utan bidrar också till att övervinna språkproblem.

4.2.1. Gränssnitt mellan olika tullförvaltningar och mellan näringsidkare och tullen

För att tullkontoren i hela EU:s territorium skall kunna agera som en enda tullmyndighet bör de vara sammankopplade. Följaktligen är det nödvändigt att se till att det finns lämpliga gränssnitt mellan olika elektroniska tullsystem.

Näringsidkarna bör kunna inge sin deklaration eller anmälan direkt från sina egna IT-system (om de så önskar via en klareringscentral eller ett tullombud) och lämna alla nödvändiga uppgifter elektroniskt till tullen via ett standardiserat gränssnitt. Befrielse från vissa anmälningskrav skulle kunna beviljas i de fall tullförvaltningarna på frivillig basis får elektronisk tillgång till den berörda näringsidkarens bokföring. Även för dessa fall bör lämpliga gemensamma gränssnitt utvecklas. För små och medelstora företag bör det tillhandahållas möjlighet att lämna en deklaration eller anmälan till tullen via Internet.

4.2.2. Säkra betalningssystem via Internet

När det gäller teknisk säkerhet främjas genom kommissionens initiativ för eEurope [33] flera lösningar, inbegripet en åtgärdsplan för smartkort, och planeras ytterligare arbete på tekniker för identifiering och autentisering.

[33] KOM(2002) 263, slutlig, 28.5.2002.

Denna utveckling måste följas noga och lämpliga lösningar bör eftersträvas.

4.2.3. En enda automatiserad anslutningspunkt för handeln

För näringsidkarna är det viktigt att de har en enda automatiserad anslutningspunkt till gemenskapen. Detta innebär att de via denna anslutning kan få tillgång till relevanta tullklarerings- och informationssystem. De kommer att behöva lämna uppgifter endast en gång, oberoende av antalet bestämmelseländer.

4.2.4. Öppenhet

Information om tullförfaranden, förenklingar, kriterier för ackreditering, riktlinjer osv. bör vara tillgänglig via Internet på ett språk som förstås av breda kretsar inom den internationella handeln.

SLUTSATS

I meddelandet från kommissionen om en strategi för tullunionen [34] framhävs behovet av att förenkla och rationalisera tullagstiftningen för att beakta ändrade affärsbruk och bekämpa bedrägeri. Särskilt betonas främjandet av moderna tekniker och större informationsspridning för att hjälpa tullen och näringsidkarna att tillämpa lagstiftningen konsekvent.

[34] KOM(2001) 51, slutlig, 8.2.2001.

I sin resolution av den 30 maj 2001 om en strategi för tullunionen [35] uppmanade rådet kommissionen "att utarbeta ett program med bred bas för att datorisera tullförfarandena och utbytet av tulluppgifter samt en trovärdig strategi för utveckling och användning av informationsnät i tullens verksamhet".

[35] EGT C 171, 15.6.2001, s. 1.

Målet avseende en förenklad och papperslös miljö för tullen och handeln, i vilken en legitim varuhandel kan ske ohindrat med ett minimum av ingripande från tullens sida, har fastställts och bekräftats av näringslivet vid forumet om elektronisk tull (Toledo, maj 2002).

Detta är det enda sättet att undvika ytterligare avsteg från den inre marknaden och en ökning av antalet bilaterala överenskommelser (som är fallet med europeiska enhetstillstånd). Enbart standardisering och förenkling av tullförfaranden kan hindra företag från att skaffa sig tillstånd där det passar dem bäst, vilket får betydande ekonomiska konsekvenser för vissa medlemsstater och i slutändan medför en snedvridning av konkurrensen. Endast genom enhetliga och integrerade arbetssätt hos tullen kan man undvika höga administrativa kostnader och allvarliga konkurrensnackdelar för europeiska företag.

Det föreslagna tillvägagångssättet garanterar dessutom att säkerheten, folkhälsan och miljöskyddet inte äventyras. På detta sätt kan man undvika att vissa införselplatser och införselområden i EU anses vara mindre "säkra" och att vissa regioner och hamnar överges.

Det finns inget annat alternativ än att skapa bästa möjliga förutsättningar för de uppgifter som tullmyndigheterna och näringsidkarna måste utföra.

De nuvarande bestämmelserna, systemen och förfarandena måste ses över och förenklas och en papperslös miljö inrättas. I de fall det finns luckor i lagstiftning och avseende tekniska lösningar, måste de åtgärdas för att man skall få en integrerad rättslig och teknisk ram. Förbättringarna innebär att gemenskapens regelram håller jämna steg med den senaste utvecklingen av handelns logistikmetoder, sänkningen av tullsatser och den förestående utvidgningen.

Tullkontroller kommer inte längre att vara så betungande för handeln utan kommer att bli en del av en optimalt effektiv handelstransaktion.

Huvudaktörerna och deras respektive roller har identifierats. En åtgärdsplan har föreslagits. Offentliga myndigheter (kommissionen, tullförvaltningarna och andra myndigheter) och den privata sektorn (näringsidkarna) måste diskutera denna åtgärdsplan och utföra sina respektive uppgifter i en anda av partnerskap, kontinuerlig öppenhet och kontinuerligt samråd.

Huruvida strategin för en förenklad och papperslös miljö för tullen och handeln blir framgångsrik eller ej kommer i hög grad att bero på huvudaktörernas engagemang för dess genomförande.

I bilaga 1 beskrivs en första åtgärdsplan och i bilaga 2 ges en översikt över nackdelar och fördelar för näringsidkare och förvaltningar.

BILAGA 1

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

1

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Rättslig

Förslag till ändring av gemenskapens tullkodex (ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92.

2. Innehåll (huvudfrågor):

Anpassa tullkodexen till principen att elektroniska deklarationer och meddelanden är regeln och att pappersbaserade deklarationer är undantaget.

Fastställa förutsättningarna för ett digitalt tullsystem.

Rationalisera (normala och förenklade) tullförfaranden och tullbehandlingar (från 13 till 3), vilket minskar antalet avvikelser till ett minimum, och fastställa en gemensam grundläggande uppsättning av uppgifter.

Omdefiniera rollerna och ansvarsområdena för tullkontoren inne i länderna och gränstullkontoren.

Använda en enhetsgaranti för samtliga tullbehandlingar.

Främja omfattande användning av central klarering.

Inrätta en rättslig grund för nya verktyg och metoder (t.ex. riskanalysmodeller och databaser).

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Förslag till en ny förordning av rådet och Europaparlamentet om ändring av gemenskapens tullkodex.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Antagande av förslaget.

Genomförande av medlemsstaterna.

6. Kostnader och fördelar [36] för huvudaktörerna:

[36] För närvarande görs en preliminär genomförbarhetsstudie, som inkluderar en analys av kostnader och fördelar. Till dess att slutresultaten av studien finns för handen kan kommissionen endast göra antaganden utifrån kontakter med medlemsstaterna och näringslivet.

6.1. Kommissionen

Kostnader: En liten ökning av budgeten för tjänsteresor (analys av situationen i medlemsstaterna inom ramen för genomförbarhetsstudien) och sammanträden. Tillfälligt behov av minst två A-tjänstemän (en arbetar nu med frågan) och 1 manår tekniska konsulter.

Fördelar: Enklare lagstiftning, lättare genomförande för medlemsstaterna och förbättrad kontroll av tullagstiftningens efterlevnad genom markant förbättrade möjligheter att upptäcka bedrägeri. Förbättrad uppbörd av inkomster (egna medel) som ett direkt resultat av det föregående (upptäckt av bedrägeri) samt genom sannolikt mera korrekta deklarationer.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Det förberedande rättsliga arbetet borde inte innebära ytterligare kostnader (utöver deltagande i några ytterligare sammanträden och seminarier), åtminstone när det gäller de nuvarande medlemsstaterna eftersom verksamheten ingår i arbetet för att förutse förändringar och utvecklas. I fråga om de nya medlemsstaterna är dessa kostnader redan planerade och budgeterade inom ramen för genomförandet av gemenskapens regelverk.

Fördelar: Samma som för kommissionen. En mera effektiv allokering av mänskliga och andra resurser till följd av omformningen av tullprocesser och tullförfaranden och avskaffandet av dubbelarbete hos medlemsstater i fråga om åtgärder och kontroller. En mera effektiv användning av investeringarna och infrastrukturen avseende NCTS, även om de yttre gränserna har flyttats och antalet transiteringar minskar. Behåll tullkontor i de nuvarande medlemsstater som inte har någon yttre gräns. Ökad säkerhet och efterlevnad.

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Nödvändiga investeringar för att få tillgång till tjänsterna (inklusive klientmjukvara och utbildning, kostnader för nätverk och telekommunikation och eventuellt säkerhetsåtgärder. Kostnader för att skapa och underhålla ett gemensamt gränssnitt mot tullen (endast ett för samtliga medlemsstater).

Fördelar: Många och återkommande. Förbättrad tullklarering och snabbare frigörande av varor. Förenkling och rationalisering av skyldigheter och förfaranden (t.ex. europeiska enhetstillstånd, enhetsgaranti för samtliga tullbehandlingar). Mera öppenhet, samarbete och enhetlighet avseende samverkan med tullen. Minskade kostnader genom automatisering av tullförfaranden. Möjlighet till en enda automatiserad kontaktpunkt till EU. Ökad flexibilitet i samarbetsstrukturen med tullförvaltningarna.

7. När planeras åtgärden äga rum?

Efter förberedande tekniska diskussioner inom tullkodexkommittén (påbörjade 2002, fram till slutet av 2003) väntas det formella förslaget läggas fram för rådet och Europaparlamentet under 2004 (förutsatt att medel finns tillgängliga).

8. Åtgärdens varaktighet:

+/- 1,5 år till framläggandet av förslaget (beroende på medel).

9. Konsekvenser i fråga om resurser (kommissionen):

Minst 2 A-tjänstemän (heltid) och 1 extern konsult 1 år.

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

2

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Rättslig

Förslag till ändring av tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex (kommissionens förordning).

2. Innehåll (huvudfrågor):

Samma som i tabell 1, men på en mera "teknisk" nivå (= anvisningar för tillämpning av gemenskapens tullkodex).

Anpassa bestämmelserna till principen att elektroniska deklarationer och meddelanden är regeln och att pappersbaserade deklarationer är undantaget.

Fastställa förutsättningarna för ett digitalt tullsystem.

Rationalisera (normala och förenklade) tullförfaranden och tullbehandlingar (från 13 till 3), vilket minskar antalet avvikelser till ett minimum, och fastställa en gemensam grundläggande uppsättning av uppgifter.

Omdefiniera rollerna och ansvarsområdena för tullkontoren inne i länderna och gränstullkontoren.

Använda en enhetsgaranti för samtliga tullbehandlingar.

Främja omfattande användning av central klarering.

Inrätta en rättslig grund för nya verktyg och metoder (t.ex. riskanalysmodeller och databaser).

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Förslag till en ny kommissionsförordning om ändring av tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Antagande av förslaget.

Genomförande av medlemsstaterna.

6. Kostnader och fördelar [37] för huvudaktörerna: (samma som för tabell 1, nämligen)

[37] För närvarande görs en preliminär genomförbarhetsstudie, som inkluderar en analys av kostnader och fördelar. Till dess att slutresultaten av studien finns för handen kan kommissionen endast göra antaganden utifrån kontakter med medlemsstaterna och näringslivet.

6.1. Kommissionen

Kostnader: En liten ökning av budgeten för tjänsteresor (analys av situationen i medlemsstaterna inom ramen för genomförbarhetsstudien) och sammanträden. Tillfälligt behov av minst två A-tjänstemän (en arbetar nu med frågan) och 1 manår tekniska konsulter.

Fördelar: Enklare lagstiftning, lättare genomförande för medlemsstaterna och förbättrad kontroll av tullagstiftningens efterlevnad genom markant förbättrade möjligheter att upptäcka bedrägeri. Förbättrad uppbörd av inkomster (egna medel) som ett direkt resultat av det föregående (upptäckt av bedrägeri) samt genom sannolikt mera korrekta deklarationer.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Det förberedande rättsliga arbetet borde inte innebära ytterligare kostnader (utöver deltagande i några ytterligare sammanträden och seminarier), åtminstone när det gäller de nuvarande medlemsstaterna eftersom verksamheten ingår i arbetet för att förutse förändringar och utvecklas. I fråga om de nya medlemsstaterna är dessa kostnader redan planerade och budgeterade inom ramen för genomförandet av gemenskapens regelverk.

Fördelar: Samma som för kommissionen. En mera effektiv allokering av mänskliga och andra resurser till följd av omformningen av tullprocesser och tullförfaranden och avskaffandet av dubbelarbete hos medlemsstater i fråga om åtgärder och kontroller. En mera effektiv användning av investeringarna och infrastrukturen avseende NCTS, även om de yttre gränserna har flyttats och antalet transiteringar minskar. Behåll tullkontor i de nuvarande medlemsstater som inte har någon yttre gräns. Ökad säkerhet och efterlevnad.

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Nödvändiga investeringar för att få tillgång till tjänsterna (inklusive klientmjukvara och utbildning, kostnader för nätverk och telekommunikation och eventuellt säkerhetsåtgärder. Kostnader för att skapa och underhålla ett gemensamt gränssnitt mot tullen (endast ett för samtliga medlemsstater).

Fördelar: Många och återkommande. Förbättrad tullklarering och snabbare frigörande av varor. Förenkling och rationalisering av skyldigheter och förfaranden (t.ex. europeiska enhetstillstånd, enhetsgaranti för samtliga tullbehandlingar). Mera öppenhet, samarbete och enhetlighet avseende samverkan med tullen. Minskade kostnader genom automatisering av tullförfaranden. Möjlighet till en enda automatiserad kontaktpunkt till EU. Ökad flexibilitet i samarbetsstrukturen med tullförvaltningarna.

7. När planeras åtgärden äga rum?

Före och efter rådets och Europaparlamentets antagande av den nya förordningen om ändring av tullkodexen, förberedande tekniska diskussioner i tullkodexkommittén väntas påbörjas när förslaget om ändring av tullkodexen har lagts fram och väntas avslutas ett år efter antagandet av förslaget.

8. Åtgärdens varaktighet:

1-2 år (beroende på medel och förslagets framgång i rådet och Europaparlamentet).

9. Konsekvenser i fråga om resurser (kommissionen):

Samma som för tabell 1.

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

3

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Operationell (samarbete mellan några medlemsstater).

Pilotprojekt om automatiserad export.

2. Innehåll (huvudfrågor):

Pilotprojektet skulle omfatta indirekt export till ett tredjeland involverande minst 2 medlemsstater (exporttullkontoret finns i den första medlemsstaten och utfartstullkontoret i den andra).

Vid seminariet i Finland i december 2002 gick tre medlemsstater frivilligt med på att delta i pilotprojektet, nämligen Tyskland, Italien och Belgien. Näringslivet uttryckte intresse att delta via utvalda företag.

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Se till (i ett datoriserat tullsystem) att varor som deklarerats för export, passiv förädling eller återexport har lämnat tullområdet och förts till tredjeland, efter kontroll av att exporten får äga rum.

Integrera uppgiftskrav rörande tredjeland och säkerhetsaspekter (och fastställ gemensamma uppgiftskrav för export till tredjeland) i informationsflödet mellan avgångstullkontoret och utfartstullkontoret.

Inrätta ett optimalt samarbete mellan de berörda medlemsstaternas tullkontor.

Identifiera flaskhalsar och problem som måste lösas.

Sprida erfarenheterna och resultaten till andra nuvarande och framtida medlemsstater och näringsidkare och tjäna som modell för det automatiserade exportförfarande som skall tillämpas i hela gemenskapen samt som ett första konkret resultat av initiativet rörande elektronisk tull efter införandet av det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS). Organisera ett seminarium med alla berörda parter.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Utvärdering av resultaten som görs av medlemsstater och kommissionen (rapport), genomförande av berörda medlemsstater.

6. Kostnader och fördelar för huvudaktörerna:

6.1. Kommissionen

Kostnader: Kostnaderna kommer att täckas av Tull 2007-programmet (aspekten "elektronisk tull") och budgeten för den inre marknaden (seminarium).

Fördelar: Identifiera problem (rättsliga och tekniska), inbegripet säkerhetsaspekter, innan lagstiftningen ändras (export utgör redan ett förfarande i två steg, varför inga större förändringar behöver göras av tullkodexen utan huvudsakligen av tillämpningsföreskrifterna) och innan gränssnitt fastställs.

En konkret uppfattning om andra länders behov (t.ex. CSI [38]) kan ge positiva bidrag till modellen för automatisering av exportförfaranden i medlemsstaterna.

[38] Initiativet för säkra containrar.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Några tekniska anpassningar av infrastrukturen för NCTS kan behövas.

Fördelar: Samma som för kommissionen.

Användning av investeringar och infrastruktur avseende NCTS, även om de yttre gränserna har flyttats och antalet transiteringar minskat. Behåll tullkontor i de nuvarande medlemsstater som inte har någon yttre gräns. Förbättrad säkerhet och efterlevnad.

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Eventuellt tekniska anpassningar till det elektroniska gränssnittet mot tullen.

Fördelar: Förbättrad tullklarering och snabbare frigörande av varor. Bättre bevis på export för skatteändamål. Förenkling och rationalisering av skyldigheter (inbegripet utländska länders krav inom ramen för CSI) och förfaranden.

7. När planeras åtgärden äga rum?

Under 2003 och hela 2004. Förberedande sammanträden har redan ägt rum.

8. Åtgärdens varaktighet:

+/- 1-2 år (beroende på medel).

9. Konsekvenser i fråga om resurser (kommissionen):

Samma som för tabell 1.

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

4

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Teknisk.

Utvärdera den nuvarande IT-miljön inför skapandet av en ram för konvergens mellan medlemsstaterna.

2. Innehåll (huvudfrågor):

Inrätta en ram för konvergens mellan medlemsstaterna (vilka i nuläget har olika elektroniska system för tulländamål och relaterade ändamål) så att kompatibilitet uppnås. En teknisk utvärdering är nödvändig.

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Identifiera problem och föreslå lösningar så att medlemsstaternas IT-system blir kompatibla.

Fastställa de tekniska specifikationerna för konvergens.

Utarbeta och offentliggöra en rapport som baseras på uppgifter från medlemsstaterna.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Utvärdering av resultaten av medlemsstaterna och kommissionen, godkännande av konvergensplanen.

6. Kostnader och fördelar för huvudaktörerna:

6.1. Kommissionen

Kostnader: Arbetet kommer att utföras av medlemsstaterna (med bistånd från kommissionen) inom ramen för Tull 2007-programmet. Kostnaderna för sammanträden kommer att täckas av Tull 2007-programmet (aspekten "elektronisk tull").

Fördelar: Om konvergens mellan olika system möjliggör kompatibilitet kan man undvika de anslag för finansiella och mänskliga resurser som krävs för ett centralt skött kommissionssystem.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Resekostnaderna kommer att täckas av Tull 2007-programmet. Mänskliga resurser: 1 per medlemsstat.

Fördelar: Medlemsstaterna har redan investerat mycket pengar och resurser i sina IT-system. Om dessa används (i stället för att inrätta ett nytt system) med hjälp av tekniska anpassningar, kan medlemsstaterna spara in på offentliga anslag och mänskliga resurser (ingen ny utbildning behövs).

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Vissa tekniska anpassningar till följd av förändringar av de nuvarande gränssnitten.

Fördelar: De näringsidkare som redan utför sina tulltransaktioner på elektronisk väg är vana vid IT-systemet i den medlemsstat där de är etablerade. Om medlemsstaternas system kan behållas krävs ingen ytterligare utbildning och inga ytterligare tekniska investeringar.

7. När planeras åtgärden äga rum?

Under hela 2003 och 2004.

8. Åtgärdens varaktighet:

+/- 2 år.

9. Konsekvenser i fråga om resurser:

Samma som för tabell 1 + 1 datorspecialist.

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

5

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Teknisk.

Fastställa lämpliga gränssnitt för att uppnå kompatibilitet.

2. Innehåll (huvudfrågor):

För att uppnå kompatibilitet mellan medlemsstaterna (vilka i nuläget har olika elektroniska system för tulländamål) är det viktigt att lämpliga tekniska gränssnitt fastställs mellan följande aktörer:

Mellan olika tullkontor och tullförvaltningar.

Mellan tullen och andra förvaltningar (en enda kontaktpunkt).

Mellan tullen och näringsidkarna.

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Identifiera problem och lösningar så att medlemsstaternas system blir kompatibla.

Fastställa de tekniska specifikationerna för konvergens.

Utarbeta och offentliggöra en rapport som baseras på uppgifter från medlemsstaterna.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Utvärdering av resultaten av medlemsstaterna och kommissionen. Utarbeta och godkänna specifikationerna för gränssnitt.

6. Kostnader och fördelar för huvudaktörerna:

6.1. Kommissionen

Kostnader: Arbetet kommer att utföras av medlemsstaterna (med bistånd från kommissionen) inom ramen för Tull 2007-programmet. Kostnaderna för sammanträden kommer att täckas av Tull 2007-programmet (aspekten "elektronisk tull").

Fördelar: Om konvergens mellan olika system möjliggör kompatibilitet kan man undvika de anslag för finansiella och mänskliga resurser som krävs för ett centralt skött kommissionssystem.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Ytterligare kostnader för uppdatering av mjukvara, men dessa kostnader liknar dem som normalt skulle uppstå för underhåll och utveckling av deras mjukvara.

Fördelar: Medlemsstaterna har redan investerat mycket pengar och resurser i sina IT-system. Om dessa används (i stället för att använda ett nytt system) med hjälp av lämpliga gränssnitt, kan medlemsstaterna spara in på offentliga anslag.

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Nödvändiga investeringar för att få tillgång till tjänsterna, inbegripet klientmjukvara och utbildning.

Fördelar: Allmän sänkning av företagens kostnader i EU genom att man endast behöver ett enda gränssnitt mot samtliga tullförvaltningar i EU (för närvarande 15 och snart 25 olika gränssnitt).

7. När planeras åtgärden äga rum?

Under hela 2004 och 2005.

8. Åtgärdens varaktighet:

+/- 2 år.

9. Konsekvenser i fråga om resurser (för kommissionen):

Samma som för tabell 1 + 1 datorspecialist.

FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR ELEKTRONISK TULL

6

1. Vilken typ av åtgärd föreslås?

Teknisk.

Fastställa gemensamma standarder för gemensamma uppgiftskrav.

2. Innehåll (huvudfrågor):

För att uppnå kompatibilitet mellan medlemsstaterna (vilka i nuläget har olika elektroniska system för tulländamål) är det viktigt att fastställa gemensamma standarder för uppgiftsutbyte mellan följande aktörer:

Mellan olika tullkontor och tullförvaltningar.

Mellan tullen och andra förvaltningar (en enda kontaktpunkt).

Mellan tullen och näringsidkarna.

Det är dessutom viktigt att komma överens om en minsta gemensam grundläggande uppsättning av uppgifter (liksom inom NCTS) vilka kommer att utbytas mellan ovannämnda aktörer och möjliggöra elektronisk hantering av varuflödet.

3. Åtgärdens betydelse: Hög.

4. Förväntat resultat av den föreslagna åtgärden:

Fastställa en gemensam grundläggande uppsättning av uppgifter och standarder.

5. Mätning av uppnådda resultat:

Utarbeta och godkänna en förteckning över grundläggande uppgifter och standarder.

6. Kostnader och fördelar för huvudaktörerna:

6.1. Kommissionen

Kostnader: Arbetet kommer att utföras av medlemsstaterna (och kommissionen) i tullkodexkommittén och inom Tull 2007-programmet. Kostnaderna för sammanträden kommer i det senare fallet att täckas av Tull 2007-programmet (aspekten "elektronisk tull").

Fördelar: En gemensam standardiserad uppsättning av uppgifter kommer att underlätta informationsutbytet mellan berörda aktörer.

6.2. Medlemsstaterna

Kostnader: Resekostnader + 1 person.

Fördelar: Samma som för kommissionen.

6.3. Näringsidkare

Kostnader: Kostnader för anpassning av befintliga datastrukturer och datakoder.

Fördelar: Allmän sänkning av kostnaderna för företag i EU genom att man inför standardiserade och gemensamma uppgifter på gemenskapsnivå.

7. När planeras åtgärden äga rum?

Under hela 2003 och 2004.

8. Åtgärdens varaktighet:

+/- 2 år.

9. Konsekvenser i fråga om resurser (för kommissionen):

Samma som för tabell 1 + 1 datorspecialist.

BILAGA 2

Huvudsakliga nackdelar och fördelar för näringslivet och förvaltningar

>Plats för tabell>