EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION
med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europe-
iska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, Avsnitt III – kommissionen
EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION
— med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (1),
— med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning för budgetåret 2004 – Volym I –
Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar(SEK(2005)1158 – C6-0352/2005, SEK(2005)1159 – C6-0351/2005) (
2),
— med beaktande av rapporten från kommissionen om uppföljningen till besluten om ansvarsfrihet 2003
(KOM(2005)0449, KOM(2005)0448), och arbetsdokumentet från kommissionens tjänsteenheter –bilaga till rapporten från kommissionen till Europaparlamentet om uppföljningen till besluten om
ansvarsfrihet 2003 (SEK(2005)1161),
— med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Sammanfattande rapport för 2004”
(KOM(2005)0256),
— med beaktande av kommissionens årsrapport till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet, om inter-
nrevisioner som genomförts under 2004 (KOM(2005)0257),
— med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning
(single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) (
3),
— med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska revi-
sionsrätten av den 15 juni 2005 om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll(KOM(2005)0252),
— med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska revi-
sionsrätten – Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll
(KOM(2006)0009),
— med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004, tillsammans med de granskade insti-
tutionernas svar (
4),
— med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas
laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (5),
— med beaktande av rådets rekommendation av den 14 mars 2006 (5971/2006 – C6-0092/2006),— med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Eura-
tomfördraget,
— med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetför-
ordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (
6), särskilt artiklarna 145, 146 och 147 i
denna,
— med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott
(A6-0108/2006), och av följande skäl:
A. Högkvalitativ ekonomisk information går hand i hand med en förmåga till högkvalitativ ekonomisk
förvaltning och högkvalitativ ekonomisk förvaltning genererar verkliga ekonomiska vinster.
B. Genom att utse klara ansvarsskyldigheter inom kommissionen för framtagande av ekonomisk infor-
mation och genom att kräva ordentliga godkännanden på central nivå i samband med denna infor-
mation bidrar man till god kvalitet på den information som lämnas.6.12.2006 L 340/5 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) EUT L 53, 23.2.2004.
(2) EUT C 302, 30.11.2005, s. 1.
(3) EUT C 107, 30.4.2004, s. 1.
(4) EUT C 301, 30.11.2005, s. 1
(5) EUT C 302, 30.11.2005, s. 100.
(6) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.
C. I sin resolution om ansvarsfrihet för 2003 av den 12 april 2005 (1) föreslog parlamentet att varje
medlemsstat skulle tillhandahålla en förhandsredovisningsförklaring och en årlig revisionsförklaring(DAS (
2)) i efterhand när det gäller användningen av EU-medlen.
D. Förfaranden i detta syfte har upprättats i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999
om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (3) och genomförts genom kommissionens förord-
ning (EG) nr 438/2001 (4) och genom rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005
om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (5) när det gäller Europeiska garanti-
fonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
E. Genom förordning (EG) nr 1290/2005 införs ett system med tre nivåer med årliga efterhandsförklar-
ingar från medlemsstaterna enligt följande: för det första: årsräkenskaperna för de utbetalande
organen; för det andra: en DAS från det utbetalande organet; för det tredje: en attesteringsrapportupprättad av det attesterande organet i vilken de tidigare förklaringarna intygas. Dessa signaturerfrån medlemsstaterna kompletterar andra som begärts för månatliga betalningar och förhandsberäk-ningar.
F. Artikel 38.1 f i förordning (EG) nr 1260/1999 och artikel 15 i förordning (EG) nr 438/2001 före-
skriver en slutlig medlemsstatsdeklaration om varje avslutad gemenskapsåtgärd från en myndighetsom skall vara fristående i förhållande till olika förvaltnings- och betalningsmyndigheter.
G. Ekofinrådet accepterade inte vid sitt sammanträde den 8 november 2005 parlamentets förslag om
förklaringar på nationell nivå (
6).
H. Den grundläggande princip som parlamentet ville hävda är att de berörda politiska myndigheterna
inom medlemsstaterna skall ta ansvar för de medel som ställs till deras förfogande.
I. Åttio procent av gemenskapens utgifter kontrolleras de facto av medlemsstaterna och avsaknaden av
adekvat ansvars- och redovisningsskyldighet på central medlemsstatsnivå kommer ständigt att utgöra
ett hinder för att erhålla en positiv DAS.
J. Budgetkontrollutskottets arbete i allmänhet och ansvarsfrihetsförfarandet i synnerhet är en process
som syftar till att upprätta fullständig ansvars- och redovisningsskyldighet från kommissionen som
helhet samt även från alla andra berörda aktörer i enlighet med fördraget, att skapa förhållandensom underlättar detta samt att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom EU och därmed skapaen solidare grund för beslutsfattandet mot bakgrund av revisionsrättens granskningsresultat.
K. För att en organisation skall kunna styras på ett korrekt sätt måste den högsta ledningen föregå med
gott exempel.
L. God styrning innebär också att ett sunt system med ”checks and balances” upprättas mellan kontrol-
lörer, räkenskapsförare och internrevisorer å ena sidan och verksamhetsförvaltningen å den andra.
M. En effektiv och ändamålsenlig internkontroll bör ingå såsom en budgetprincip (
7) i budgetförord-
ningen, vilket kommissionen föreslagit i sitt ovannämnda meddelande – Handlingsplan för en integ-rerad ram för intern kontroll.6.12.2006 L 340/6 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1)Antagna texter, P6_TA(2005)0092 .
(2) Förkortning av det franska begreppet ”Déclaration d'assurance”.
(3) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 173/2005 (EUT L 29, 2.2.2005,
s. 3).
(4) EGT L 63, 3.3.2001, s. 21. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2355/2002 (EGT L 351, 28.12.2002, s.
42).
(5) EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.
(6) Se slutsatserna från Ekofinrådets sammanträde den 8 november 2005 på
http://www.fco.gov.uk/Files/kfile/EcofinConclusions_08nov.pdf.
(7) De nuvarande budgetprinciperna som återfinns i artikel 3 i budgetförordningen är ”enhet, riktighet i budgeten,
ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning samt öppenhet”.
N Kommissionens direktiv och rekommendationer för redovisning och revision inom den privata
sektorn tyder på att kommissionen fäster stor vikt vid en högkvalitativ ekonomisk rapportering ochrevision.
O. Det mest kraftfulla sätt på vilket kommissionen kan visa sitt verkliga åtagande för öppenhet samt
högkvalitativ ekonomisk information och rapportering är att föregå med gott exempel och atterhålla en positiv DAS av Europeiska revisionsrätten.
ÖVERGRIPANDE FRÅGOR
Räkenskapernas tillförlitlighet
1. Europaparlamentet konstaterar att som föregående år, med undantag av följderna av bristen på
effektiva förfaranden för den interna kontrollen av diverse inkomster och förskott, anser revisions-rätten att Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och tillhörande noter ger en till-förlitlig bild av gemenskapernas inkomster och utgifter för budgetåret 2004 samt av den finansiellaställningen vid årets slut DAS, punkterna II och III).
2. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen anser att införandet av det nya redovisningssys-
temet 2005 kommer att lösa problemen (punkt 1.17 i revisionsrättens årsrapport).
Ingående balansräkning
3. Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts för att genomföra den nya redovisningsramen.
Parlamentet är dock djupt oroat över revisionsrättens anmärkningar om förseningen i upprättandetav den ingående balansen för 2005. Kommissionen uppmanas att omedelbart ta itu med de bristerrevisionsrätten uppmärksammat för att undvika konsekvenserna för tillförlitligheten i årsredovis-
ningen för 2005.
4. Europaparlamentet konstaterar att det är utanordnarna som måste godkänna de sifferuppgifter som
behövs för att upprätta den ingående balansen 2005 och att det är räkenskapsföraren som måstelägga fram dessa ekonomiska uppgifter och vara säker på att de ger ”en rättvisande bild” (punkt1.45 i revisionsrättens årsrapport) och sålunda göra det möjligt för kommissionens ordförande att
underteckna räkenskaperna för kommissionen som kollegium och i enlighet med fördraget.
5. Europaparlamentet finner att osäkerheten om vem som har det slutliga ansvaret för upprättandet av
dessa sifferuppgifter är oacceptabel. Parlamentet förväntar sig att dessa svårigheter kommer attåtgärdas 2006 och att förseningen inte skall ses som ett organisatoriskt problem mellan utanord-
narna och räkenskapsföraren.
6. Europaparlamentet förväntar sig att resultatet av den översyn som kommissionen inledde i oktober
2005 av okända bankkonton som hör samman med kommissionens verksamhet kommer att tillfullo delges parlamentet och följas upp.
7. Europaparlamentet förväntar sig att de konton som därmed konstateras kommer att granskas och
medlen på kontona tillföras den allmänna budgeten.
Förfinansiering
8. Europaparlamentet konstaterar att beloppet för förfinansieringen – det vill säga pengar som betalats
ut men som ännu inte slutligen accepterats som berättigade utgifter eller använda – uppskattas tillcirka 64 000 miljoner EUR (punkt 1.30 i revisionsrättens årsrapport), vilket motsvarar ungefär tvåtredjedelar av budgeten.
9. Europaparlamentet anser att kommissionen bör säkerställa en sund politik (undvika alltför generösa
förskott och alltför långa förseningar för att avsluta program och projekt) när det gäller förfinan-siering i syfte att begränsa den ekonomiska betydelsen av outnyttjade belopp och/eller belopp somännu inte slutligen accepterats som berättigade utgifter. Kommissionen uppmanas att lägga fram
förslag inför parlamentets ansvariga utskott om hur den i framtiden avser att hantera förfinansier-
ingen i linje med ovanstående synpunkter.6.12.2006 L 340/7 Europeiska unionens officiella tidning SV
Mot en integrerad ram för intern kontroll
10. Europaparlamentet välkomnar det ovannämnda yttrandet nr 2/2004 från revisionsrätten, som inne-
håller ett förslag om en gemenskapsram för intern kontroll, såsom en ram inom vilken man kan
analysera svagheterna vid de finansiella kontrollerna och föreslå nödvändiga åtgärder för att kommatillrätta med dessa, och påminner om följande huvudprinciper, som framförs i punkt 57 i yttrandet.
— ”Gemensamma principer och standarder [...] skall tillämpas på alla förvaltningsnivåer både vid
institutionerna och i medlemsstaterna”.
— ”De interna kontrollerna skall ge rimlig” – inte absolut – ”säkerhet om transaktionernas laglighet
och korrekthet, och om att principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet följs”.
— ”Kostnaden för kontrollerna skall vara proportionell mot den nytta de bidrar med både i mone-
tärt och politiskt avseende”.
— ”Systemet skall utgå från en logisk kedjestruktur där kontroller genomförs, redovisas och rappor-
teras i enlighet med en gemensam standard som gör att alla deltagare kan förlita sig på dem”.
11. Europaparlamentet välkomnar att Barrosokommissionen har uppställt som strategiskt mål att sträva
efter en positiv DAS från revisionsrätten, i enlighet med vad som anges i meddelandet från kommis-
sionen av den 26 januari 2005 – Strategiska mål 2005–2009, EU 2010: Ett partnerskap för Europas
förnyelse – Välstånd, solidaritet och säkerhet – KOM(2005)0012.
12. Europaparlamentet välkomnar på samma sätt det ovannämnda meddelandet från kommissionen om
en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll, expertpanelen och handlingsplanen som följde
på denna såsom ett svar på parlamentets resolution om ansvarsfrihet för 2003 och som en uppfölj-ning till revisionsrättens yttrande nr 2/2004.
13. Europaparlamentet stöder kommissionen i dess ansträngningar att ge prioritet åt denna fråga men
är medvetet om att medan kommissionen har det fulla ansvaret för att genomföra budgeten enligtfördraget, handhas i realiteten fyra av fem euro i budgeten av medlemsstaterna under gemensamförvaltning. Parlamentet betonar därför att det är mycket viktigt att medlemsstaterna medverkaraktivt i detta initiativ och att rådets ordförandeskap gör det till första prioritet och inkluderar detsom en separat fråga i sina sexmånaders arbetsprogram.
14. Europaparlamentet betonar att om kommissionen skall vara ansvarig för utgifter, måste den ha
mekanismer som gör det möjligt för den att sköta detta ansvar, och att om dessa mekanismer inteställs till kommissionens förfogande, bör dess ansvarsskyldighet ändras.
15. Europaparlamentet betonar att bristerna i Europeiska unionens ekonomiska förvaltning inte enbart
kan begränsas till en fråga om en positiv eller negativ DAS. Parlamentet varnar därför för att enpositiv DAS erhålls utan motsvarande förbättring av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen.
16. Europaparlamentet understryker att ansvaret för ekonomisk förvaltning ligger hos kommissionen
och medlemsstaterna och att det är kommissionens och medlemsstaternas sak att tillsammans se tillatt revisionsrätten i samband med sin granskning kan finna bevis för framsteg mot en adekvat
hantering av risken för fel.
17. Europaparlamentet anser att den stegvisa förbättringen av den ekonomiska förvaltningen i unionen
måste stödjas och ges kraft genom att framstegen noga följs upp inom kommissionen och imedlemsstaterna.
18. Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna måste hållas ansvariga för sin användning av EU-
medel och att deras nationella parlament och media är de främsta instrumenten för att kontrolleradetta ansvar. Revisionsrätten och nationella revisionsorgan uppmanas med kraft att vidta ytterligare
åtgärder så att de får tillgång till högkvalitativ och lättillgänglig information om svagheter i de lokala
finansiella kontrollerna.6.12.2006 L 340/8 Europeiska unionens officiella tidning SV
Resultattavla för genomförandet av en integrerad ram för intern kontroll
19. Europaparlamentet begär att kommissionen skall offentliggöra – och lägga fram inför budgetkon-
trollutskottet – en detaljerad resultattavla för varje område i budgetplanen med exakta mål som skalluppnås inom en bestämd tidsrymd för genomförandet av åtgärder som betraktats som nödvändigaför att upprätta en integrerad ram för intern kontroll och att rapportera om framstegen till detbehöriga utskottet var sjätte månad. Parlamentet förväntar sig att den integrerade ramen för intern
kontroll kommer att vara genomförd den 1 maj 2009 och då göra det möjligt för kommissionen
att fastställa ett datum då målsättningen att få en positiv DAS skall uppnås.
20. Europaparlamentet begär ytterligare detaljerad information, på kommissionsnivå och på medlems-
statsnivå (och på regional nivå om så behövs), om genomförda och ej genomförda åtgärder, orsakertill förseningar, tidsfrister, effektivitet vid genomförandet etc. så att parlamentet får en fullständigöverblick över de uppnådda resultaten och ärenden som återstår att hantera. Kommissionenuppmanas att lägga fram denna information inför parlamentet såsom en del av förberedelserna för
ansvarsförfarandet för 2005.
21. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att
— följa och undersöka genomförandet av den föreslagna handlingsplanen, baserat på kommissio-
nens bedömning av brister och testning av effektiviteten i övervaknings- och kontrollsystemetvid hantering av risker för fel, under ett femårigt löpande granskningsprogram,
— bedöma den förklaring som generaldirektoraten årligen lämnar om övervaknings- och kontrol-
lorganssystemens effektivitet och hur de extra åtgärder fungerat som vidtagits när systemen inteär effektiva, särskilt i medlemsstaterna.
22. Europaparlamentet välkomnar att 16 konkreta åtgärder planerats i handlingsplanen. Kommissionen
uppmanas med eftertryck att uppnå ett lyckat resultat i Europeiska unionens och dess medborgares
intressen. Parlamentet betonar att ett förhandsgodkännande av insatserna och avsikterna i form av
en överenskommelse eller ”sammanfallande ståndpunkter” från parlamentets sida strider mot dessroll som oberoende ansvarsfrihetsbeviljande myndighet och att det som sådan endast kan bedömakommissionen efteråt på grundval av uppnådda resultat.
Revisionsförklaring
23. Europaparlamentet konstaterar att den befintliga enda revisionsförklaringen inte i tillräcklig grad
beskriver områden med framgång och områden med misslyckanden. Parlamentet noterar att mångalikvärdiga nationella granskningssystem sammanställs på avdelningsbasis. Parlamentet föreslår attrevisionsrätten genomför en översyn av revisionsförklaringssystemet i syfte att upprätta specifika
revisionsförklaringar för enskilda generaldirektorat inom kommissionen som sedan ingår i en över-
gripande DAS.
24. Europaparlamentet konstaterar att ett sådant system, tillsammans med ett likvärdigt system med
nationella förklaringar, skulle skapa en matris för att identifiera de mest bekymmersamma områ-dena både horisontellt, när det gäller kommissionsprogram, och vertikalt, när det gäller medlems-statsansvaret.
Förenkling
25. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att förenkla regelverket, vilket särskilt bör
inriktas på att minska byråkratikraven på bland annat enskilda individer och små och medelstoraföretag. Det slutliga syftet med den integrerade ramen för intern kontroll kommer bara att uppnåsom bördan av att hantera för många och överdrivet tunga regelverk minskas betydligt.
26. Europaparlamentet betonar att enkelhet och insyn är två av de viktigaste verktygen för finansiell
kontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av projekt och program över-
väga förhållandet mellan önskade resultat av ett visst program, komplexiteten i regelverk för detta
och sannolikheten för att ett fel uppstår.6.12.2006 L 340/9 Europeiska unionens officiella tidning SV
27. Europaparlamentet ber kommissionen att utarbeta en rapport om effektiviteten i den befintliga
regelramen när det gäller systemen för förvaltnings-, revisions- och attesteringsförklaringarna frånmedlemsstaternas olika organ med beaktande av
— den exakta graden av tillämpning av befintlig lagstiftning av medlemsstaterna och tillsynsmeka-
nismen,
— dess byråkratiska och administrativa kostnad för de europeiska skattebetalarna,— dess mervärde när det gäller att förebygga bristande förvaltning och återkräva gemenskaps-
medel,
— dess inverkan när det gäller en korrekt fördelning av ansvaret,
— samstämmigheten mellan de olika befintliga förklaringssystemen,— fördelarna med att inrätta ett enda förfarande för medlemsstatsförklaringar i budgetförordningen
i stället för spridd sektorslagstiftning.
Beroende av resultaten av den ovannämnda analysen uppmanas kommissionen att lägga fram lämp-
liga lagstiftningsförslag.
Nationella förvaltnings-, revisions- och attesteringsförklaringar
28. Europaparlamentet beklagar rådets beslut att vägra att diskutera förhands- och efterhandsförklar-
ingar som skall lämnas av ansvariga politiker på nationell nivå. Därför uppmanas nationella utskott
för offentliga räkenskaper och nationella parlament att söka information från sina regeringar ochatt ordna en parlamentsdebatt om sina regeringars inställning till punkt 12 i ovannämnda slutsatserfrån Ekofinrådet, vilken har följande formulering:
”Med beaktande av nödvändigheten att inte ifrågasätta den nuvarande balansen mellan kommis-
sionen och medlemsstaterna eller att äventyra ansvars- och redovisningsskyldigheten på verk-samhetsnivå, anser rådet att de befintliga förklaringarna på verksamhetsnivå kan utgöra enviktig försäkran för kommissionen och slutligen också revisionsrätten och bör vara användbaraoch kostnadseffektiva och beaktas av kommissionen och slutligen av revisionsrätten för atterhålla en positiv revisionsförklaring (DAS).”
29. Europaparlamentet tillbakavisar rådets slutsats att de av parlamentet föreslagna instrumenten skulle
kunna rubba den nuvarande balansen mellan kommissionen och medlemsstaterna eftersom de baraunderstryker medlemsstaternas ansvar som det framgår av andra meningen i första stycket avartikel 274 i fördraget.
30. Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ att stärka medlemsstaternas ansvar när det gäller att
förbättra kontrollen av de åtgärder som vidtas under gemensam förvaltning i syfte att nå en positivDAS, och särskilt rådets åtagande att utarbeta en årlig sammanfattning på lämplig nationell nivå avde granskningar och förklaringar som finns tillgängliga.
31. Europaparlamentet påminner om att medan kommissionen enligt artikel 274 i fördraget är ansvarig
för genomförandet av budgeten så har medlemsstaterna ansvar för kontrollerna över medel vid
gemensam förvaltning som fastställts i sektorsförordningarna och i deras detaljerade regler.
32. Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på att medlemsstaterna har friheten att organisera
dessa kontroller såsom de finner bäst, beroende på de institutionella och administrativa strukturernaoch tillämpliga internationella normer, med tanke på att medlemsstaterna liksom kommissionen
skall respektera internationella normer, och att i praktiken fördelas ansvaret på ett stort antal olika
organ som rapporterar till den nationella regeringens ministerier eller till lokala styrande organ.
33. Europaparlamentet anser att kommissionen bör sträva efter samma geografiska lokalisering för
utbetalningsställena (den gemensamma jordbrukspolitiken, GJP) och förvaltningsmyndigheterna(strukturfonderna) och närhelst detta är möjligt kombinera de två i varje medlemsstat i syfte att göra
det möjligt för kommissionen att hålla reda på var, när och hur EU-medel används i var och en av
medlemsstaterna.6.12.2006 L 340/10 Europeiska unionens officiella tidning SV
34. Europaparlamentet anser att man måste välkomna och understödja initiativet med målet att standar-
disera kontrollinsatserna på grund av det fortfarande finns ett stort antal ansvariga kontrollinstanser.
35. Europaparlamentet betonar att artikel 274 i fördraget också kräver att medlemsstaterna skall samar-
beta med kommissionen för att garantera att anslagen används i enlighet med principerna om sund
ekonomisk förvaltning.
36. Europaparlamentet finner därför att kommissionen bör begära en försäkran från var och en av
medlemsstaterna att detta kontrollansvar till fullo fullgjorts och i synnerhet att risken för fel i deunderliggande transaktionerna i tillräcklig grad hanterats.
37. Europaparlamentet anser att en förklaring på politisk nivå som täcker samtliga gemenskapsmedel
vid gemensam förvaltning och undertecknad av finansministrarna, vilket föreslogs i ovannämnda
resolution om ansvarsfrihet för 2003, fortfarande är en nödvändighet och skulle vara ett stort steg
framåt.
38. Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att rådet och kommissionen instämmer med att
den interna kontrollen bör stärkas. Detta mål måste nås utan att den administrativa bördan ökaroch det är därför en förutsättning att den underliggande lagstiftningen förenklas. Parlamentet anser
att man, för att uppnå en positiv DAS, måste prioritera en sund ekonomisk förvaltning av medel
som står under gemensam förvaltning. Parlamentet anser det skulle kunna läggas fram bestämmelseri detta syfte i de grundläggande rättsakterna i fråga. Parlamentet noterar att medlemsstaternas rele-vanta revisionsmyndigheter, som en del av sitt förstärkta ansvar för strukturfonderna och i enlighetmed nationella konstitutionella krav, kommer att bedöma huruvida förvaltnings- och kontrollsys-temen står i överensstämmelse med gemenskapens förordningar. Parlamentet välkomnar det faktum
att medlemsstaterna därför har åtagit sig att utarbeta en årlig sammanfattning på lämplig nationell
nivå av de granskningar och förklaringar som finns tillgängliga.
39. Europaparlamentet påpekar att nivån för ett eventuellt undertecknande på medlemsstatsnivå inte
huvudsakligen är en formfråga utan först och främst en signal som visar på den förväntade kvali-teten på de övervaknings- och kontrollsystem som verkar under undertecknarens ansvar. Parla-
mentet påminner om sin resolution av den 2 februari 2006 om nationella förvaltningsdeklara-
tioner (
1) där det erkändes att i praktiken kan dessa nationella förklaringar bestå av ”flera förklar-
ingar, i stället för en enda, inom en nationell ram för att respektera att vissa medlemsstater har fede-rala och decentraliserade politiska system”.
40. Europaparlamentet konstaterar medlemsstaternas motstånd och önskar vara pragmatiskt och
konstruktivt och betonar att det viktiga är att hitta en väg för att upptäcka svagheterna i de nuva-
rande kontroll- och övervakningssystemen och att vidta lämpliga åtgärder för att komma tillrättamed problemen i syfte att uppnå en bättre ekonomisk förvaltning av EU-medel.
41. Europaparlamentet välkomnar en diskussion om vilken myndighet som kan vara bäst lämpad för
ändamålet och uppmanar kommissionen och rådet att överväga ett alternativt tillvägagångssätt tillföljd av rådets intresse av förklaringar på sektorsnivå, vilket framgår i punkt 9 i Ekofinrådets slut-
satser (
2).
Förhands- och efterhandsförklaringar om varje område i budgetplanen
42. Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på följande sifferuppgifter:
— För perioden 1994–1999 godkände kommissionen 1 104 program inom strukturfonderna och
920 projekt inom Sammanhållningsfonden (punkt 5.4 i revisionsrättens årsrapport).
— För perioden 2000–2006 finns 606 program inom strukturfonderna, 1 163 projekt inom
Sammanhållningsfonden och 72 projekt inom instrumentet för strukturpolitiska åtgärder införanslutningen (punkt 5.4 i revisionsrättens årsrapport).6.12.2006 L 340/11 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) Antagna texter, P6_TA(2006)0043.
(2) ”Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna tillhandahålla en bedömning av de nuvarande kontrollerna på
sektorsnivå och regional nivå samt värdet av befintliga förklaringar.”
— Varje program kan innehålla flera tusen enskilda projekt (punkt 5.10 i revisionsrättens årsrap-
port).
— Under den gemensamma jordbrukspolitiken finns 91 utbetalningsställen (se tabell 4.2 i revi-
sionsrättens årsrapport).
43. Europaparlamentet instämmer till fullo med revisionsrätten när den hävdar att ”de största innebo-
ende riskerna när det gäller strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet beror på [...] denmängd olika organ och myndigheter som medverkar i förvaltningsprocessen, det stora antalet
program” och ”projekt som genomförs över flera år samt risken för potentiella brister i förvaltnings-
och kontrollsystemen”. Parlamentet instämmer även med påståendet att ”dessutom regleras de stöd-berättigande utgifterna av ett stort antal villkor som inte alltid är tydliga, vilket medför risk för olikatolkningar” (punkt 5.10 i revisionsrättens årsrapport).
44. Europaparlamentet betonar att varken kommissionen eller – slutligen – revisionsrätten har
möjlighet att ingående granska varje enskild attestering och/eller revisionsrapport från primär- ellersekundärkontrollnivå beroende på det stora antalet projekt, program och utbetalningsställen.
45. Europaparlamentet anser därför att det befintliga stora antalet enskilda attesteringar och/eller revi-
sionsrapporter inom varje större sektor bör konsolideras på central medlemsstatsnivå, varvid kvali-
teten på den information som lämnas i enskilda förklaringar på lägre nivå skall garanteras. Parla-
mentet föreslår att medlemsstaterna sålunda aktivt skall medverka till att förbättra användbarhetenav oberoende revisionsresultat i kontrollkedjan. Parlamentet är av uppfattningen att detta tillväga-gångssätt i betydande omfattning skulle bidra till en förenkling och ge en värdefull översikt överlagligheten och korrektheten i transaktionerna på nationell nivå och följaktligen bidra till denförsäkran som skall upprättas.
46. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag vad beträffar formen på och
innehållet i dessa kompletterande arrangemang i samband med genomförandet av ovannämnda
handlingsplan för en integrerad plan för intern kontroll och uppmanar medlemsstaterna att som till-
fällig åtgärd utse det organ på central medlemsstatsnivå som skall vara ansvarigt och redovisnings-skyldigt för utgivningen av förklaringarna och att vederbörligen informera kommissionen om detta.
Förhandsredovisningsförklaring
47. Europaparlamentet upprepar att den formella förhandsredovisningsförklaringen skall bekräfta att
den organisationsstruktur som inrättats av medlemsstaten är förenlig med gemenskapslagstift-
ningens krav och förväntas vara effektiv när det gäller att hantera riskerna för bedrägerier och fel ide underliggande transaktionerna i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
48. Europaparlamentet anser att förhandsredovisningsförklaringen på central medlemsstatsnivå kunde
backas upp av motsvarande förklaringar från direktören för varje utbetalningsställe och varjeförvaltningsmyndighet (strukturfonderna) vilka är ansvariga för förvaltningen och kontrollen avgemenskapsmedel.
Revisionsförklaring i efterhand
49. Europaparlamentet noterar att revisionsförklaringen i efterhand på central medlemsstatsnivå skulle
kunna beakta den fleråriga dimensionen i redovisningsprocessen och den fleråriga karaktären på deflesta gemenskapsprogrammen och samtidigt ge en försäkran om att kontrollsystemen fungeradeeffektivt under åren i fråga.
50. Europaparlamentet förväntar sig att efterhandsförklaringen på central medlemsstatsnivå bygger på
förklaringar från direktören för varje utbetalningsställe (GJP) och för varje förvaltningsmyndighet(strukturfonderna) och på de attesteringsrapporter som lämnas av direktörerna för de attesterande
organen.
Artikel 53.5 i budgetförordningen
51. Europaparlamentet insisterar på att tills en sådan sektoriell konsolidering inrättats på central
medlemsstatsnivå för varje område i budgetplanen och efter att ha noterat medlemsstaternas oviljaatt ge kommissionen den försäkran denna behöver, skall kommissionen till fullo tillämpa artikel 53.5i budgetförordningen enligt vilken den skall ha det slutliga ansvaret för genomförandet av budgeten
enligt artikel 274 i fördraget genom ”förfaranden för avslutning av räkenskaperna eller mekanismer
för finansiella korrigeringar”.6.12.2006 L 340/12 Europeiska unionens officiella tidning SV
52. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lämna en frivillig förklaring på nationell nivå i
den betydelse som avses i punkt 45. Parlamentet rekommenderar att varje medlemsstat som lämnaren sådan förklaring skall bli föremål för ett reducerat revisionsprogram om kommissionen uppleveratt det i landet i fråga föreligger en mindre risk för fel än i en medlemsstat som inte lämnar ensådan förklaring.
53. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta ett mer målmedvetet program för
efterhandsrevisioner av avslutningen av räkenskaperna och att fullt ut utnyttja möjligheten att hållainne betalningar eller att göra finansiella korrigeringar närhelst kommissionen inte kan få enförsäkran från medlemsstaterna.
54. Europaparlamentet uppmanar varmt nationella parlament (särskilt nationella utskott för offentliga
räkenskaper och utskott som ingår i konferensen mellan organen för gemenskaps- och EU-frågor
vid medlemsstaternas parlament, COSAC) att diskutera denna fråga med sina nationella regeringar.
55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att bekräfta på grundval av
konkreta bevis att konsolideringen på central medlemsstatsnivå och för varje område av budget-planen, genom vilken kvaliteten på enskilda rapporter och/eller revisionsrapporter garanteras,kommer att vara en effektiv åtgärd till stöd för en övergripande förklaring på politisk nivå som
täcker alla gemenskapsmedel under gemensam förvaltning.
Insyn
56. Europaparlamentet välkomnar kommissionens insynsinitiativ och förväntar sig att det skall leda till
konkreta åtgärder och lagstiftningsinitiativ som i sin tur skall leda till insyn i det sätt på vilket EU-medel används och förvaltas.
57. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt som det står i dess makt för att förmå
medlemsstaterna att ge allmänheten tillgång till information om projekt och mottagare av EU-medel
vid gemensam förvaltning.
58. Europaparlamentet upplever att den nuvarande situationen där de flesta medlemsstater inte ger
allmänheten tillgång till information om projekt och mottagare av EU-medel vid gemensam förvalt-ning, inte gynnar den övergripande insynen i EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanasdärför med eftertryck att ta itu med detta missförhållande.
59. Europaparlamentet betonar att det är problem med det sätt på vilket kommissionen för närvarande
tillämpar reglerna för offentliggörande på förhand och i efterhand av de medel som förvaltas undercentraliserad direkt förvaltning, eftersom det är svårt att få fram fakta då generaldirektoraten harolika sätt för att offentliggöra uppgifter på internet.
60. Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på behovet av mera öppenhet när det gäller de olika
typer av expertgrupper som ger råd till kommissionen och också de kommittéer som arbetar inom
kommittéförfarandet.
61. Europaparlamentet begär att kommissionen lämnar lättillgängliga upplysningar till allmänheten om
de olika typerna av expertgrupper, inbegripet uppgifter om gruppernas verksamheter ochmedlemmar.
Den möjliga rollen för nationella revisionskontor
62. Europaparlamentet påminner om att det i sin ovannämnda resolution om ansvarsfrihet för 2003
ansåg ”det vara av grundläggande betydelse att undersöka hur nationella revisionsorgan i högre grad
kan delta i själva arbetet under processen” (punkt 77).
63. Europaparlamentet anser att nationella revisionsorgan har intresse av att veta, och därmed ansvar
för att undersöka, att det inte finns faktiska skulder eller eventualskulder i de nationella räkenska-perna som härstammar från undermålig efterlevnad av EU:s regelverk.
64. Europaparlamentet anser att nationella revisionsorgan skulle kunna granska systemen för intern
kontroll som upprättats av den nationella förvaltningen liksom även korrektheten och lagligheten i
de underliggande transaktioner som utförts i deras eget land.6.12.2006 L 340/13 Europeiska unionens officiella tidning SV
65. Europaparlamentet uppmanar nationella revisionsorgan att ta sitt ansvar vid kontrollen av lokal
användning av EU-medel och därmed göra eventuella överväganden om att inrätta nationella kontorunder Europeiska revisionsrätten onödiga.
66. Europaparlamentet anser att en sådan granskning – inriktat på verksamheter på nationell nivå –
skulle kunna bidra till större medvetenhet om behovet av effektiv kontroll och vägleda nationellaparlamentariker när det gäller att fastställa regeringens ståndpunkt i Ekofinrådet. Dessutom
uppmanas nationella utskott för offentliga räkenskaper att diskutera denna fråga med sina nationella
revisionsorgan.
67. Europaparlamentet föreslår att man skall överväga att inbjuda företrädare för nationella revisions-
organ och nationella parlaments budgetkontrollutskott till presentationen av revisionsrättens årsrap-port inför parlamentets behöriga utskott.
Kommissionens system för intern kontroll
Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar
68. Europaparlamentet konstaterar att, trots vissa framsteg, fortsätter revisionsrätten att rapportera om
att det fortfarande finns utrymme för förbättringar.
69. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, i linje med bästa metod i vissa av dessa, att tillse att
nationella revisionsorgan, och i förekommande fall regionala, offentliggör en årlig revisionsrapport
om utnyttjade EU-medel.
70. Europaparlamentet oroar sig över att revisionsrätten fortsätter att rapportera om att ”kommissio-
nens utformning och användning av indikatorer ännu inte räcker till för att kontinuerligt övervakakvaliteten på systemen för intern kontroll och de underliggande transaktionernas laglighet ochkorrekthet” (punkt 1.53 i revisionsrättens årsrapport). Parlamentet delar till fullo revisionsrättensåsikt – grundad på INTOSAI-normer – att förvaltningen är ansvarig för att utarbeta indikatorer som
möjliggör en exakt bedömning av framstegen.
71. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen, och särskilt de centrala avdelningar som är
ansvariga för riktlinjerna för årliga verksamhetsrapporter och förklaringar, prioriterar utarbetandetav indikatorer med direkt anknytning till laglighet och korrekthet.
72. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens uppföljning av de reservationer som uttrycktes under
2003 och 2004 av generaldirektörerna (tabell 1.2) och konstaterar följande:
— För fem av de sju områdena i budgetplanen har revisionsrätten upptäckt brister som inte hade
införts i generaldirektörernas förklaringar.
— För tre områden var inte förklaringarna relevanta för revisionsrättens granskningsslutsatser.— För två områden blev förklaringarna relevanta efter korrigeringar.— För två områden var förklaringarna omedelbart relevanta.
73. Europaparlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat att bättre beskriva källan för deras
försäkran och garantera att deras förklaringar ger en sann och rättvis bild av hur deras hantering avrisken för fel i de underliggande transaktionerna fungerat.
Sammanfattande rapport
74. Europaparlamentet påminner om att den i sin resolution om ansvarsfriheten för 2003 uppmanade
kommissionen ”att omvandla den årliga sammanfattande rapporten till en konsoliderad revisions-förklaring om kommissionens förvaltning och finansiella kontroller som helhet” (punkt 62).
75. Europaparlamentet konstaterar med besvikelse att kommissionen inte kommer at vidta den rekom-
menderade åtgärden med anledning av vad som anges i den ovannämnda bilagan till rapporten från
kommissionen till Europaparlamentet om uppföljningen till besluten om ansvarsfrihet 2003, dvs.att
”den sammanfattande rapporten är en akt genom vilken kommissionen utövar sitt politiska
ansvar genom att analysera de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna till dessa ochgenom att anta en ståndpunkt i större övergripande frågor, inklusive lämpliga steg när det gällerärenden som behöver rättas till på kommissionsnivå. Denna policy baseras på reformen, som
decentraliserade förvaltningsansvaret till generaldirektörerna och avdelningscheferna, under den
politiska kontrollen av den berörde kommissionsledamoten.”6.12.2006 L 340/14 Europeiska unionens officiella tidning SV
76. Europaparlamentet betonar att medan det yttersta ansvaret för transaktioner efter reformen – och
detta är helt riktigt – nu ligger på linjeförvaltare (generaldirektörer), måste det slutliga ansvaret förkontrollsystem förankras i centrum och inte i periferin. Parlamentet konstaterar att revisionsrättenstöder denna åsikt och gjorde en tydlig rekommendation i detta hänseende (punkt 1.57 i revisions-rättens årsrapport).
77. Europaparlamentet är inte övertygat om att riskerna är under kontroll och anser att kommissionen
inte har tillräcklig grund för att förklara att situationen är ”överlag tillfredsställande” som den gjordei sitt ovannämnda meddelande ”Sammanfattande rapport för 2004” (sidan 7).
78. Europaparlamentet konstaterar att de årliga verksamhetsrapporterna och det ovannämnda medde-
landet om den sammanfattande rapporten för 2004 är delar av systemet för intern kontroll och attden interna kontrollen inom kommissionen aldrig kommer att bli starkare än den politiska viljanbakom den.
79. Europaparlamentet anser – utan att föreskriva en enda lösning – att följande åtgärder är ett
minimum som krävs för att kommissionskollegiet skall kunna uppfylla de krav som anges iartikel 274 i fördraget när det gäller situationen i kommissionen som institution:
— Eftersom systemet för intern kontroll är utformat av centrala finanstjänsten vid generaldirekt-
oratet för budget, och eftersom decentraliseringen av finansiella kontroller kräver en ordentligcentral övervakning av de kontrollsystem som används på enskilda avdelningar, bör generaldi-
rektören för detta generaldirektorat lämna ett formellt utlåtande om kvaliteten och effektiviteten
när det gäller systemen för intern kontroll.
— Eftersom den sammanfattande rapporten upprättas av kommissionens generalsekreterare, och i
syfte att assistera kommissionen som institution när den antar en ståndpunkt om innehållet iden sammanfattande rapporten, bör generalsekreteraren, som har det slutliga operationella ochexekutiva ansvaret för byråkratin, lämna en formell revisionsförklaring när det gäller kvalitetenpå de enskilda förklaringarna från linjeförvaltarna (generaldirektörerna).
— Kommissionens internrevisor bör lämna sin bedömning av kontrollernas kvalitet och effektivitet
såsom beskrivna i förvaltningens årliga verksamhetsrapport och den sammanfattande rapporten
i form av ett revisionsutlåtande om innehållet i generalsekreterarens revisionsförklaring.
— Den ansvarige kommissionsledamoten bör också underteckna – eventuellt i form av (ett bestyr-
kande med begränsad säkerhet uttryckt i negativ form) (negative assurance) – för att undvikavarje form av underminering av det ansvar som tilldelats utanordnarna – den förklaring somlämnas av generaldirektören eftersom detta skulle överbrygga den klyfta som finns mellan gene-raldirektörernas enskilda revisionsförklaringar och kollegiets institutionella revisionsförklaring.
80. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att överlämna sina synpunkter på dessa frågor
till parlamentets behöriga utskott i form av en detaljerad och allomfattande rapport där alla rele-
vanta frågor behandlas. Kommissionen förväntas – i händelse av att den inte ställer sig bakom ovan-stående synpunkter – att grundligt förklara hur den annars kommer att kunna erhålla den försäkransom krävs för att kunna axla det ansvar som avses i artikel 274 i fördraget.
Räkenskapsföraren
81. Europaparlamentet påminner om att i punkt 10 i resolutionen om ansvarsfrihet för 2003 uppma-
nades kommissionen att uppgradera den nuvarande räkenskapsföraren till förste finansansvarig,Chief Financial Officer (CFO), som skulle iträda rollen som förvaltningsledningens institutionellamotvikt till dess 39 tjänsteenheter. Parlamentet beklagar att den föreslagna ändringen av budgetför-
ordningen är långt ifrån att tillmötesgå denna rekommendation. Parlamentet håller till fullo med
revisionsrätten när den i punkt 53 i yttrande nr 10/2005 över förslaget till rådets förordning omändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordningför Europeiska gemenskapernas allmänna budget hävdar att ”de föreslagna ändringarna (avseenderäkenskapsförarens roll) inte [går] tillräckligt långt för att lösa de problem som de är avsedda attsvara mot”.
82. Europaparlamentet påpekar att i yrkesrollen för en räkenskapsförare ingår mer än att göra en
sammanställning eller ett aggregat av sifferuppgifter som erhållits från utanordnarna. Parlamentetriktar uppmärksamheten på det faktum att en enkel namnteckning från räkenskapsföraren kommerendast att vara en kosmetisk förbättring så länge som räkenskapsföraren inte för egen del kan
förklara, och inte enbart på grundval av upplysningar från generaldirektörerna, att de framlagda
räkenskaperna ger en sann och rättvis bild av verkligheten.6.12.2006 L 340/15 Europeiska unionens officiella tidning SV
83. Europaparlamentet upprepar sin rekommendation som är i linje med bästa metod inom den privata
sektorn – att räkenskapsföraren bör uppgraderas till CFO med särskilt ansvar för kvaliteten ikommissionens ekonomiska rapporter och för systemet för intern kontroll som helhet.
84. Europaparlamentet betonar att en CFO som är ansvarig för kvaliteten på kommissionens ekono-
miska rapportering och dess system för intern kontroll måste ha nödvändig kompetens och tillräck-
liga resurser för att garantera sådan kvalitet och detta inbegriper medel för att testa generaldirekt-
örernas inlämnade förklaringar.
85. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att höja medlemsstaternas medvetenhet
om deras ansvar enligt artikel 274 i fördraget, men är mindre lycklig över kommissionens motviljaatt se kritiskt på sitt eget ansvar enligt samma artikel. Parlamentet uppmanar därför revisionsrättenatt lämna ett yttrande om kommissionens efterlevnad av villkoren i denna artikel och om ställ-ningen och rollen för räkenskapsföraren och för en framtida förste finansansvarig i ett system med
periodiserad redovisning.
86. Europaparlamentet skulle också vilja veta revisionsrättens inställning till huruvida kommissionens
strukturer för intern kontroll följer de rekommendationer som kommissionen föreslår för denprivata sektorn, exempelvis meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet –Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan(KOM(2003)0284) och om detta är önskvärt.
87. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att informera parlamentets behöriga utskott – före
utgången av den andra månaden efter antagandet av denna resolution – huruvida den kommer attacceptera uppmaningen att lämna ett yttrande och – i händelse av ett positivt svar – att lägga framen preliminär tidtabell för när arbetet med detta yttrande kommer att utföras.
Upprättande av nätverk
88. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk för organisationer och organ
som utövar finansiell kontroll (inbegripet ett årligt möte i närvaro av ledamöterna av budgetkontrol-lutskottet), vilka skall diskutera och utbyta erfarenheter avseende allmänna system för internkontroll
i EU (inbegripet internrevision) och räkenskapsfrågor, och därmed främja ett effektivare samarbete
mellan medlemsstaterna och Europeiska unionen.
89. Europaparlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att tillhandahålla särskilda medel från EU:s
budget för ett sådant nätverk.
Felfrekvenser, acceptabel risk för fel och kostnads- och nyttoanalys
90. Europaparlamentet anser att en övergripande felfrekvens endast kommer att visa att någonting är
fel men inte vad problemet är, och att vad som behövs är exakt information om felaktigheternasursprung, frekvens, typ och ekonomiska konsekvenser samt faktorer som skulle kunna ligga till
grund för åtgärder för att undvika nya fel i framtiden.
91. Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten på nytt fokuserar på sin metod för DAS och att
den centrala frågan nu är huruvida systemen för övervakning och kontroll, som genomförts på EU-och nationell nivå, ger kommissionen tillräcklig säkerhet avseende de underliggande transaktio-nernas laglighet och korrekthet.
92. Europaparlamentet är av åsikten att en acceptabel risk för fel bör fastställas i förväg som ett steg i
skapandet av en effektiv och ändamålsenlig ram för intern kontroll.
93. Europaparlamentet anser för övrigt att en acceptabel felfrekvens i de underliggande transaktionerna
endast kan fastställas när man vet vilka medel som skall användas till att kontrollera utgifterna.
Parlamentet välkomnar därför de åtgärder som inletts genom den ovannämnda handlingsplanen fören integrerad ram för intern kontroll för att uppskatta kostnaderna för och nyttan med kontrol-lerna.
94. Europaparlamentet anser, i enlighet med vad revisionsrätten anger i punkt 55 i ovannämnda
yttrande nr 2/2004, att förhållandet mellan kostnaderna för kontroller och den nytta de medför är
en avgörande aspekt av kontrollstrategin för ett program eller politikområde och att det därför krävs
”öppenhet och insyn”.6.12.2006 L 340/16 Europeiska unionens officiella tidning SV
95. Europaparlamentet anser därför att de politiska och budgetmässiga myndigheterna (parlamentet och
rådet) bör ha ansvar för att godkänna balansen mellan kostnaderna för och nyttan av kontroller pågrundval av ett detaljerat förslag från kommissionen och därmed acceptera en viss risknivå för fel.Parlamentet stöder därför kommissionens initiativ att inleda en interinstitutionell dialog 2006.
96. Europaparlamentet anser för övrigt att det för olika budgetområden skulle kunna fastställas olika
nivåer för vad som anses vara acceptabla risker för fel beroende på de berörda transaktionernas typoch risknivå.
97. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så detaljerat som möjligt ange vilka delar av
budgeten som man anser medför hög risk, medelsstor risk och låg risk och anpassa sin kontroll-och granskningsverksamhet efter detta.
98. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att vid utarbetandet av sitt revisionsutlåtande beakta
den risk som de budgetmässiga och politiska myndigheterna beslutat att acceptera.
Europeiska revisionsrätten
99. Europaparlamentet erinrar om att revisionsrättens ordförande i sitt tal inför parlamentets behöriga
utskott i Strasbourg den 14 november 2005 sade att revisionsrätten höll på att förbereda en självbe-dömning av sin organisation och sina metoder, som kommer att åtföljas av en granskning av
experter på samma nivå. Parlamentet noterar att ingen oberoende granskning av revisionsrättens
arbete har gjorts sedan den inrättades 1977. Parlamentet välkomnar initiativet och förstår attgranskningen av experter på samma nivå kommer att innebära en extern granskning, vilket förnärvarande görs i vissa medlemsstater, och att syftet är att testa kvaliteten på och relevansen av revi-sionsrättens arbete och tydligt uppge vilka lärdomar revisionsrätten kan dra av andra, inbegripetmedlemsstater och andra stater som Förenta staterna och Nya Zeeland.
100. Europaparlamentet begär att man vid denna granskning beaktar frågan om huruvida revisionsrät-
tens resurser är tillräckliga för att uppnå institutionens mål.
101. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att som en del i förberedelsen av granskningen av
experter på samma nivå skicka en rapport till parlamentets behöriga utskott, i vilken revisionsrättenpå ett kritiskt och yrkesmässigt sätt skall beskriva sina starka och svaga sidor och huruvida revi-
sionsrättens nuvarande organisation av arbetet gör det möjligt att uppfylla befintliga normer avse-
ende effektivitet och ändamålsenlighet samt ansvar och ledarskap. Revisionsrätten uppmanas vidareatt hålla det behöriga utskottet, som är dess huvudsakliga kund, informerat om alla viktiga steg idenna process och att överlämna den slutliga rapporten och mellanrapporterna till utskottet.
102. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i denna rapport seriöst och detaljerat överväga
införandet i sitt arbetsprogram av förbättrat teknik för att mäta och bedöma framsteg när det gälleratt etablera effektiva finansiella kontroller.
103. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens ansträngningar för att förbättra presentationen av
sina granskningsresultat och särskilt användningen av tabeller och indikatorer, såsom bedömningenav genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna när det gäller strukturåt-gärder (bilaga 2 till kapitel 4 och bilaga 1 till kapitel 5 i årsrapporten). Europaparlamentet uttryckersin förhoppning om att användningen av sådana tabeller och indikatorer skall utökas i kommande
rapporter.
104. Europaparlamentet finner att en systematisk jämförelse, s.k. benchmarking, kan vara ett effektivt
verktyg när det gäller att utvärdera medlemsstaternas ansträngningar att förbättra förvaltningen av
EU-medel. Parlamentet begär därför att information om brister och förtjänster i medlemsstaternaskontrollsystem offentliggörs av både kommissionen och Europeiska revisionsrätten.
105. Europaparlamentet beklagar att tabellen i bilaga 1 till kapitel 5 endast omfattar ett begränsat antal
medlemsstater och uppmanar revisionsrätten att försöka ta med tydligare och specifikare informa-tion om brister i de olika sektorerna och medlemsstaterna.
106. Europaparlamentet påminner om att det redan i sitt betänkande om ansvarsfrihet för 2003 bad om
att revisionsförklaringsmetoden ytterligare skulle utvecklas för att erhålla ytterligare information omförbättringar i varje sektor från år till år i de olika medlemsstaterna.
107. Europaparlamentet påminner revisionsrätten om att dess verkställande enheter väsentligt skulle
kunna förstärkas genom att endast ha en anställd i ledamöternas kanslier.6.12.2006 L 340/17 Europeiska unionens officiella tidning SV
SEKTORSSPECIFIKA FRÅGOR
Inkomster
108. Europaparlamentet noterar att bidrag beräknade på grundval av bruttonationalinkomsten (BNI) nu
är gemenskapens allra viktigaste inkomstkälla (två tredjedelar av de totala inkomsterna under 2004)och oroar sig över revisionsrättens rapporter om väsentliga skillnader i övervaknings- och kontroll-system vid statistikkontoren i medlemsstaterna (punkt 3.48 i revisionsrättens årsrapport), eftersomdetta skulle kunna påverka kvaliteten på de uppgifter som används för att beräkna medlemsstaternasbidrag.
109. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera det behöriga utskottet om vilka åtgärder
man har vidtagit eller kommer at vidta för att förbättra de nationella räkenskapernas jämförbarhet,tillförlitlighet och fullständighet.
Den gemensamma jordbrukspolitiken
110. Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att revisionsrätten för första gången avger en
positiv revisionsförklaring under det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)
samt anser att detta system, om det genomförs på ett effektivt sätt, är ett viktigt instrument för att
kunna minska risken för felaktiga utgifter.
111. Europaparlamentet konstaterar också att systemet ännu inte fullt ut genomförts i Grekland, vilket
skulle ha gjorts 1993, och att revisionsrätten, också för första gången, uppger skälet till detta,nämligen att ”jordbrukarföreningar kontrollerar registreringen av alla uppgifter i datasystemet”.Parlamentet konstaterar dessutom att ”analyser visar att de finansiella följderna av dessa oriktigaändringar kan uppskattas till minst 10 000 000 EUR, och för hela ansökningsperioden kan summanvara betydligt större” (punkt 4.8). Parlamentet konstaterar att Greklands regering tillbakavisade dessa
påståenden och i november 2005 inledde den förhandlingar med kommissionen för att lösa
problemet. Parlamentet anser att det är Greklands regering och inte jordbrukarföreningarna sombör kontrollera registreringen av uppgifter i datasystem.
112. Europaparlamentet noterar att i det befintliga systemet är det alltför ofta skattebetalarna som betalar
korrigeringarna och inte den slutmottagare som begått misstaget. Parlamentet anser att korrigering-arna därför endast har en begränsad förebyggande och avskräckande effekt på mottagare och förval-tare.
113. Europaparlamentet noterar revisionsrättens missnöje med tillämpningsområdet för de attesterande
organens arbete (punkt 4.60 i revisionsrättens årsrapport) eftersom det inte ger direkt säkerhet omatt den information som stödansökarna lämnar, och som utbetalningsställena använder för attberäkna vilket belopp som skall betalas ut, är korrekt och att utbetalningarna därmed är lagliga och
korrekta. Kommissionen uppmanas att uttryckligen kräva att de attesterande organen skall testa hur
primärnivåkontrollen fungerar.
114. Europaparlamentet instämmer helt med revisionsrättens åsikt att kommissionens efterhandskon-
troller av betalningar med besök i endast tre medlemsstater är alltför begränsade för att kommis-
sionen skall kunna uttala sig om huruvida man har ”rimlig säkerhet beträffande överensstämmelsemed gemenskapslagstiftningen när det gäller utgifterna” (punkt 4.58).
Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling
115. Europaparlamentet instämmer med revisionsrättens kritik av att det saknas en allmänt vedertagen
definition av skog och andra skogsarealer i EU trots att FN redan för 10 år sedan fastställde
allmänna definitioner av skog och skogsarealer. Parlamentet rekommenderar uttryckligen att
kommissionen skall införa en miniminivå för gemensam terminologi, till exempel en uppsättningdefinitioner enligt de olika klimatzonerna i unionen. Parlamentet begär att kommissionen skallanvända dessa gemensamma definitioner för att bättre rikta EU:s åtgärder och utgifter för skogs-bruket.
116. Europaparlamentet finner det oacceptabelt att godkännandet av EUGFJ:s utbetalningsorgan i vissa
medlemsstater har varit ofullständig sedan anslutningen. Kommissionen uppmanas att slutföra dettaarbete så snart som möjligt eftersom betydande belopp kommer att belasta EUGFJ under kommande
år och en ytterligare förlängning av godkännandeprocessen kommer definitivt att förorsaka sena
eller försenade betalningar för dessa medlemsstater.6.12.2006 L 340/18 Europeiska unionens officiella tidning SV
117. Europaparlamentet konstaterar att det saknas enhetlighet mellan å ena sidan den sjuåriga program-
planeringsperioden från 2000 till 2006 för EU:s beskogningsåtgärder och de anslagna medlen fördenna period och å andra sidan det viktiga instrumentet för beskogning, som innebär att ett årligtbidrag per hektar betalas till mottagarna under 20 år för att kompensera för förlorade inkomsterom de omvandlar jordbruksmark till skogsmark. Parlamentet är bekymrat över revisionsrättens slut-
sats att bidragsbeloppet långt överstiger de medel som beviljades för programmet. Parlamentet oroar
sig för att kommissionens personal som en konsekvens inte kan koncentrera sig på målen utanmåste förvalta bidragen. Parlamentet anser att rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för lands-bygdsutveckling (EJFLU) (
1) är ett första steg i rätt riktning, eftersom den förkortar systemet för
ersättning från 20 till 15 år. Kommissionen ombeds att lägga fram ytterligare förslag för att åtgärda
situationen.
Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling: verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk
118. Europaparlamentet noterar att åtgärder för miljövänligt jordbruk ingår i EU:s reformerade GJP, trots
att verifieringen av miljörelaterade utgifter kan medföra särskilda problem på grund av att denkräver mycket arbete och högspecialiserade kunskaper.
119. Europaparlamentet påpekar att god nationell praxis skulle kunna tjäna som mall för alla medlems-
stater, såsom den tyska tvåstegsmetoden för att kontrollera god jordbrukarsed med en allmän
kontroll av 5 procent av jordbrukarna och en ytterligare och mer detaljerad kontroll av 1 procentav jordbrukarna. Parlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att förbättra och bättreanvända lokala kunskaper och indikatorer, eventuellt genom att till viss del använda medlen förtekniskt bistånd i den nya förordningen om landsbygdens utveckling i syfte att utöka sådanakunskaper.
120. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, i syfte att bättre uppfylla sina skyldig-
heter, bedöma om underåtgärderna är verifierbara i samband med godkännandet av programmenför landsbygdens utveckling.
121. Europaparlamentet fäster mycket stor vikt vid en effektiv och ansvarsfull användning av EU-
budgeten och tillämpningen av principen att ett initiativ som inte är tillräckligt verifierbart inte bör
finansieras med offentliga medel.
122. Europaparlamentet anser därför att kommissionen, rådet och parlamentet bör se till att denna
princip i högre grad respekteras i samband med genomförandet av förslagen avseende utgifter förmiljövänligt jordbruk under programplaneringsperioden från 2007 till 2013, utan ökade kontroll-
kostnader och byråkrati.
Strukturåtgärder
123. Europaparlamentet instämmer fullt ut med revisionsrättens uttalande att medlemsstaterna är ansva-
riga i första led för att leda verksamheten och kontrollera utgifterna samt för att garantera att de
underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta med hjälp av system som kontrolleras av
nationella revisionsorgan (punkt 5.7 i revisionsrättens årsrapport). Parlamentet påminner bådekommissionen och revisionsrätten om att det i avsaknad av en tillfredsställande verifieringskedja förstrukturprogrammen inte heller finns någon enkel och tydlig grund för medlemsstaternas attesteringav utgifterna.
124. Mot bakgrund av detta är Europaparlamentet bekymrat över att revisionsrätten kommit fram till
följande mycket allvarliga slutsatser (punkt 5.48 i revisionsrättens årsrapport):
— ”brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i samtliga program både för perioden 1994–1999
och för perioden 2000–2006”,
— beträffande perioden 2000–2006 behöver de flesta av de system som granskades ”förbättras i
olika utsträckning för att fullt ut uppfylla de grundläggande lagstadgade kraven på effektivalöpande förvaltningskontroller och/eller oberoende stickprovskontroller av transaktioner”,
— ”många fall av bristande laglighet och korrekthet gällande de utgifter som ingick i de deklara-
tioner som utgjorde underlag för kommissionens utbetalningar 2004”.6.12.2006 L 340/19 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.
125. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart vidta alla de
åtgärder som behövs för att se till att den löpande förvaltningen uppfyller de normer som krävs.
126. Europaparlamentet påpekar att inom ramen för GJP kan utbetalningställena ålägga de delegerade
organen vissa uppgifter, men att faktiska utbetalningar aldrig får delegeras. Utbetalningsstället fort-sätter därmed att ha huvudansvaret för samtliga beslut som leder till faktiska utbetalningar. Parla-mentet anser att den befintliga situationen avseende strukturåtgärderna, där förvaltningsmyndighe-terna tillåts att delegera beslut om faktiska betalningar undergräver effektiva ”checks and balances”.Kommissionen ombeds därför att lösa problemet på ett snabbt och lämpligt sätt.
127. Europaparlamentet anser att vad som behövs är bättre och inte fler kontroller och att garantierna
för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet måste komma från bättre primärakontroller innan ansökningarna godkänns, då verksamheten genomförs och före den slutliga utbe-
talningen och inte genom att kommissionen utför fler kontroller på plats.
128. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tillräckliga resurser anslås för dessa
kontroller och att lämplig rådgivning tillhandahålls. Kommissionen uppmanas att stödja dessa
åtgärder genom att sprida god praxis på detta område.
129. Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att investera mer i information som riktas
till mottagare för att göra dem medvetna om finansieringsvillkoren, sannolikheten att de kontrol-
leras och följderna av överträdelser.
130. Europaparlamentet noterar att på grund av det stora antalet nationella, regionala och lokala kontor
och avdelningar i medlemsstaterna som är inblandade i förvaltning och kontroll av strukturåtgär-
derna, är konsolideringen av granskningsrapporterna, enligt förslag på central medlemsstatsnivå, ett
nödvändigt och effektivt sätt att förbättra kontrollerna.
131. Europaparlamentet noterar att strukturåtgärderna i framtiden skulle kunna utgöra nästan hälften av
anslagen i gemenskapsbudgeten och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att
genomföra de föreslagna sektorsvisa förklaringarna på central medlemsstatsnivå.
132. Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att förvaltnings- och kontrollorganen är
oberoende och uppmanar kommissionen att se till att godkänna förvaltnings- och kontrollorgan på
nationell nivå.
133. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så fort som möjligt lägga fram ett förslag med
kravet att det revisionsorgan som föreslogs i förordningarna för 2007-2013 skall intyga betalnings-
ansökningar till alla gemenskapens strukturfonder år för år, och inte bara ansökningarna inom
ramen för programmen för 2007–2013, eftersom utgifterna för perioden 2000–2006 fortsätterfram till 2010.
134. Europaparlamentet betonar att kommissionen – i samarbete med medlemsstaterna – bör tillse att de
läxor man lärt sig från avslutandet av programmen för perioden 1994 till 1999 tillämpas på peri-oden 2000-2006 och framtida perioder för genomförandet av strukturfondprogrammen ochSammanhållningsfondens projekt. Parlamentet konstaterar att detta också innebär att medlemssta-terna måste garantera att nationella handlingar för avslutandet inlämnas i tillräcklig omfattning ochi god tid.
135. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att var sjätte månad presentera en resultattavla som
visar medlemsstaternas framsteg med att effektivt genomföra övervaknings- och kontrollsystem ienlighet med beskrivningen i förordningarna.
Inre politik, inbegripet forskning
136. Europaparlamentet ber att kommissionen skall arbeta för att i så stor utsträckning som möjligt stan-
dardisera förfarandena i den inre politiken, och därmed underlätta kontroller och minska den admi-nistrativa bördan för mottagarna. Kommissionen uppmanas särskilt att följa revisionsrättens råd och
inrätta ett gemensamt eller integrerat IT-system för förvaltningen av det femte, sjätte och
kommande ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstrationsverksamhet.6.12.2006 L 340/20 Europeiska unionens officiella tidning SV
137. Europaparlamentet noterar att kommissionen delar revisionsrättens oro för den fortsatta höga risken
för fel som orsakas av inkorrekta utgiftsförklaringar från slutmottagarnas sida. Parlamentet är över-tygat om att förenklade förfaranden skulle bidra till att lösa detta problem. Kommissionen ombedsdärför att noggrant överväga revisionsrättens förslag i detta syfte.
Sysselsättning och sociala frågor138. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten åter konstaterat svagheter i strukturåtgärdernas
förvaltnings- och kontrollsystem och uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att snarast vidta
förbättringar med hjälp av nationella tillsynsmyndigheter och oberoende behöriga myndigheter.
139. Europaparlamentet ställer sig bakom revisionsrättens rekommendation att öka antalet projektkon-
troller på plats och beklagar i detta sammanhang att generaldirektoratet för sysselsättning inte
genomfört tillräckliga kontroller för att underbygga slutsatserna om förvaltnings- och kontrollsys-temen i medlemsstaterna för perioden 2000–2006.
140. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och särskilt de behöriga generaldi-
rektoraten att samarbeta effektivt i enlighet med principerna om uppriktighet och om en sundekonomisk förvaltning för att anslagstilldelningen i framför allt strukturfonderna skall genomföraspå ett korrekt sätt.
141. Europaparlamentet instämmer i att det elektroniska system som generaldirektoratet för sysselsätt-
ning infört för att följa upp rekommendationerna om kontroller inte är effektivt och uppmanar
kommissionen att utfärda ett memorandum om god praxis för förvaltningskontroller av de natio-nella utgifterna och resultatutvärdering av alla sorters finansieringsmedel.
142. Europaparlamentet är på det stora hela tillfreds med de framsteg som gjorts i fråga om utnyttjandeg-
raden och konstaterar att detta sannolikt bland annat kan tillskrivas tillämpningen av n+2-regeln.
143. Europaparlamentet instämmer i de lärdomar som dragits vid utvärderingen av gemenskapsinitiativet
Integra om social uteslutning på arbetsplatsen och uppmanar därför medlemsstaterna och kommis-sionen att fortsätta sina insatser för att skapa starkare social sammanhållning.
144. Europaparlamentet förklarar sig på det stora hela tillfreds med utnyttjandegraden i budgetposten för
sysselsättning och sociala frågor, något som kan hänföras till kommissionens förbättrade förvalt-
ning.
145. Europaparlamentet beklagar att det inom den inre politiken alltjämt saknas en lämplig DAS för
betalningarnas laglighet och korrekthet och uppmanar kommissionen att noga undersöka om intedess system för kostnadsersättning kan förenklas och förfarandena och instruktionerna för de olikaprogrammen formuleras tydligare.
146. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med tanke på osäkerheten i samband med att
förslag godkänns för deltagande i gemenskapsprogram vidta praktiska åtgärder för att förenklaförfarandena.
Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
147. Europaparlamentet anser att de totala genomförandenivåerna är tillfredsställande för budgetrubri-
kerna för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.
148. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla assistansen till dem som
ansöker om bidrag i samband med fleråriga program. Europaparlamentet välkomnar ansträngning-arna att bättre fokusera anbudsinfordringarna och ge mer assistans till sökanden så att man kanundvika att projektansökningar lämnas in som uppenbart inte kan komma ifråga för stöd eller som
är av dålig kvalitet, men konstaterar att mycket arbete fortfarande krävs för att situationen skall bli
tillfredsställande.6.12.2006 L 340/21 Europeiska unionens officiella tidning SV
149. Europaparlamentet konstaterar att betalningsnivåerna inom politikområdena för miljö, hälsa och
livsmedelssäkerhet alla låg under 80 procent. Europaparlamentet medger svårigheterna att planerabehoven för betalningsbemyndiganden, eftersom inlämnande av fakturor från förmånstagare ochuppdragstagare till stor del ligger utanför kommissionens kontroll. Europaparlamentet uppmanardock kommissionen att noggrant granska sina egna förfaranden för att se om genomförandet av
betalningsbemyndiganden skulle kunna förbättras.
150. Europaparlamentet påpekar att tillämpningen av administrativa och finansiella bestämmelser i
budgetförordningen inte får leda till onödiga förseningar när det gäller att bevilja stöd eller att välja
projekt som skall finansieras.
Inre marknaden och konsumentskydd
151. Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen vidtagit för att undanröja risken för
misstag i samband med bidragsförvaltningen, vilket resulterat i att revisionsrätten inte framför någraiakttagelser när det gäller konsumentåtgärder. Parlamentet välkomnar även att årsrapporten inteinnehåller några kritiska iakttagelser i fråga om åtgärder inom politikområdena inre marknaden ochtullar.
152. Europarlamentet är medvetet om de praktiska svårigheter som kommissionen ställs inför när det
gäller att förena kraven på å ena sidan att så långt som möjligt minska den administrativa bördasom åläggs de stödsökande enligt de nuvarande programmen, och å andra sidan skyldigheten att
säkerställa en sund ekonomisk förvaltning som överensstämmer med budgetförordningens genom-
förandebestämmelser.
153. Europaparlamentet betonar att det är viktigt att de årliga anbudsinfordringarna för särskilda projekt
inom området konsumentskydd genomförs på ett korrekt sätt. Kommissionen uppmanas att ta till-
vara de erfarenheter som gjorts vid genomförandet av det nuvarande konsumentprogrammet då detnya programmet för perioden 2007-2013 utformas och ge företräde åt andra stödmottagare somskulle vara bättre lämpade att genomföra de planerade åtgärderna.
154. Europaparlamentet betonar vikten av att revisionsrättens iakttagelser i fråga om internrevisionsfunk-
tionen och brister avseende uppfyllandet av erkända normer följs upp.
Transport och turism
155. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten i sin årsrapport fann att interngranskningsverk-
samheten vid generaldirektoratet för energi och transport (GD TREN) avsevärt utökats, då värdet pågranskade avtal steg från 52 920 000 miljoner EUR år 2003 till 504 000 000 miljoner EUR och det
sammanlagda värdet på justeringarna till kommissionens fördel steg från 2 530 000 miljoner EUR
år 2003 till 14 910 000 miljoner EUR.
156. Europaparlamentet konstaterar vidare att revisionsrätten anser att generaldirektoratet för energi och
transport bör vidta ytterligare åtgärder för att nå sitt granskningsmål på 20 procent av projekten
och 35 procent av de sammanlagda projektkostnaderna, ta fram en mall för kostnadsredovisningaroch av granskningsskäl göra skillnad på studier och arbeten.
157. Europaparlamentet välkomnar det faktum att man, efter revisionsrättens iakttagelser i sina tidigare
årsrapporter, antog en ny mall för kommissionsbeslut under 2004, som ger en snävare definitionav stödberättigade och icke stödberättigade kostnader.
158. Europaparlamentet oroar sig över att, medan 93 procent av åtagandebemyndigandena för transport-
säkerheten utnyttjades, gällde detta enbart 60 procent av betalningsbemyndigandena.
159. Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att man enbart utnyttjade 25 procent av de åtagan-
debemyndiganden och 11 procent av de betalningsbemyndiganden som stod till förfoganden för
skydd av passagerarnas rättigheter.
160. Europaparlamentet noterar att ett annat område där genomförandegraden varit låg är betalningsbe-
myndigandena för Marco Polo-programmet, och detta av orsaker utanför gemenskapens kontroll,
samt att ett antal förskottsbetalningar faktiskt inte genomfördes eftersom vissa projekt inte var
beredda att lämna den nödvändiga bankgarantin eller använde felaktiga bankgarantiformer.6.12.2006 L 340/22 Europeiska unionens officiella tidning SV
161. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att 100 procent av de åtagandebemyndiganden och
95,82 procent av de betalningsbemyndiganden som stod till förfogande för den viktiga budget-posten TEN-T har utnyttjats, vilket leder till slutsatsen att en ökning av anslagen är absolutnödvändig i framtiden.
Kultur och utbildning
162. Europaparlamentet ställer sig bakom de rekommendationer som revisionsrätten gjort i årsrappor-
tens kapitel 6 om inre politik och som handlar om behovet av att minska riskerna för fel, framför
allt mot bakgrund av de särdrag som är utmärkande för stödmottagarna inom EU:s program för
utbildning, kultur, ungdom och medier.
163. Europaparlamentet välkomnar kommissionens svar, där kommissionen utfäst sig fortsätta sitt arbete
till förmån för bättre interna kontroller med hjälp av de åtgärder som föreskrivits i kommissionensmeddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll.
164. Europaparlamentet understryker vikten av att kommissionen tar fasta på stödmottagarnas upple-
velser av flaskhalsar och svårigheter i samband med förfarandena vid projektförvaltningen samtuppmanar kommissionens berörda tjänsteenheter att finna lösningar och ordna dessa i form avlärdomar för stödmottagarna, avsedda för spridning bland dem, liksom också för att med derashjälp förbättra arbetsinsatserna vid de interna förfarandena.
165. Europaparlamentet erinrar om sin avsikt att fästa stor vikt vid delrapporter och slutrapporter om
utvärderingen av framtida versioner av programmen Livslångt lärande, Kultur, Medier, Ungdom och
Medborgare för Europa och förespråkar en mera utbredd användning av indikatorer för bedömning.
166. Europaparlamentet framhåller vikten av att flerspråkigheten bättre får komma till sin rätt vid förfar-
andena i samband med ansökningsomgångar som riktar sig till medborgarna och potentiella stöd-
mottagare i samband med EU-program.
167. Europaparlamentet konstaterar i hur ringa grad vissa viktiga budgetposter med anknytning till press
och kommunikationer genomförts och anser att detta är till stor skada för en effektiv kommunika-tionspolitik som adekvat kunde återspegla det aktuella behovet av en debatt kring unionens framtid.
Jämställdhet mellan kvinnor och män
168. Europaparlamentet konstaterar att 2004 var det år som EU-utvidgningen genomfördes och budge-
tens huvudprioritering var att aktivt underlätta integrationsprocessen för de tio nya medlemssta-terna.
169. Europaparlamentet beklagar det faktum att ansvarsfrihetsrapporten inte innehåller tillräcklig relevant
information om i vilken utsträckning budgeten har uppnått denna prioritering, särskilt när det gällerlika möjligheter för kvinnor i det utvidgade EU.
170. Europaparlamentet påminner kommissionen om att Nicefördragets bestämmelser innebär att ett
mycket brett spektrum av gemenskapens politik och åtgärder måste ses över utifrån ett jämställd-
hetsperspektiv.
171. Europaparlamentet upprepar sitt krav till kommissionen i sin resolution av den 3 juli 2003 om
jämställdhetsbudgetering (
1) och beklagar att ansvarsfrihetsrapporten inte ger parlamentet möjlighet
att bedöma budgetens effekter utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet beklagar bristen på
uppgifter om jämställdhetsfrämjande anslag inom ramen för olika budgetposter.
172. Europaparlamentet begär att relevant information om jämställdhetspolitiska åtgärder skall ingå i alla
ansvarsfrihetsrapporter. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lämnat sådan information.Parlamentet upprepar sin begäran om uppgifter om jämställdhet i ansvarsfrihetsrapporterna.
173. Europaparlamentet välkomnar de framsteg som uppnåtts i genomförandet av budgeten för 2004
när det gäller samtliga mål och planeringsperioden för strukturfonderna, vilket motsvarar ett betal-ningsgenomförande på 99 procent, klart högre än vad som uppnåddes 2003 (89 procent).6.12.2006 L 340/23 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) EUT C 74 E, 24 3.2004, s. 746.
174. Europaparlamentet konstaterar att det föreligger en låg betalningsgenomförandegrad för Daphne-
programmet, samtidigt som parlamentet accepterar kommissionens motivering för att upprätthållahöga krav på projekt som stöds av Daphneprogrammet.
175. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och de berörda generaldirektoraten i
kommissionen att på ett effektivt sätt och i enlighet med bestämmelserna om god sed och godfinansiell förvaltning samarbeta för att se till att beslutade anslag används på ett korrekt sätt, särskiltnär det gäller strukturfonderna.
176. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av den osäkerhet som föreligger när
det gäller godkännandet av förslag om deltagande i olika gemenskapsprogram vidta praktiskaåtgärder för att förenkla förfarandena och minska de utgifter som framläggandet av förslagen
medför.
Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
177. Europaparlamentet välkomnar det faktum att vissa framsteg har åstadkommits i genomförandet av
budgeten för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet beklagar dock djupt den fort-
farande mycket låga genomförandenivån när det gäller betalningar (83,8 procent enligt revisions-
rätten jämfört med 68 procent 2003) vilket leder till en avsevärd ökning av de utestående åtagan-dena, (från 160 000 000EUR till 238 000 000 EUR. Generaldirektoratet för rättvisa, frihet ochsäkerhet uppmanas att ytterligare förbättra genomförandet av budgeten och att minska de utestå-ende åtagandena.
178. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten i sin rapport om budgeten för 2004 måste upprepa
sin oro över medlemsstaternas genomförande av flyktingfonden och i synnerhet bristerna i kontroll-systemen. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste införa adekvata kontrollmekanismer för
att garantera ett ordentligt genomförande av den nya budgetplanens program genom gemensam
förvaltning. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla lämplig utbildning för medlemsstaternastjänstemän i god tid innan de nya programmen inleds.
179. Europaparlamentet beklagar att Eurojusts budgetförordning fortfarande inte har godkänts av
kommissionen.
Yttre åtgärder
180. Europaparlamentet begär att kommissionen, i linje med revisionsrättens rekommendationer, skall
klargöra med FN:s organ att revisionsrätten har tillträdesrätt till de projekt som organen förvaltarför att kunna utföra nödvändiga kontroller på plats.
181. Europaparlamentet kräver att kommissionen skall informera parlamentets behöriga utskott när man
ger väsentliga bidrag till FN-organen samt förklara varför detta görs.
182. Europaparlamentet ber att revisionsrätten skall rapportera om hur EU-bidrag kan behålla sin iden-
titet inom ramen för FN samt om fördelarna med att finansiera åtgärder genom FN istället förgenom kommissionens åtgärder på området för yttre förbindelser.
183. Europaparlamentet oroar sig över revisionsrättens iakttagelser om de organ som skall genomföra
projekt, dvs. bristerna i deras interna kontroller och ett stort antal fel i deras transaktioner. Parla-mentet uppmanar EuropeAid att i sin övergripande riskbedömning fästa särskild uppmärksamhetvid genomförandenivån och intensifiera sina granskningar av de verkställande organen.
184. Europaparlamentet begär att kommissionen skall se till att information om alla granskningar, inbe-
gripet de som är kontrakterade av delegationer och verkställande organ, inlemmas i EuropeAidssystem för finansiell information (Cris) och därmed kopplas till respektive information om projektö-vervakning och görs tillgänglig för huvudkontorets avdelningar. Parlamentet välkomnar kommissio-
nens beredvillighet att överväga detta förslag men uppmanar dock kommissionen att tillämpa denna
rekommendation från revisionsrätten så snart som möjligt.6.12.2006 L 340/24 Europeiska unionens officiella tidning SV
185. Samtidigt som Europaparlamentet erkänner att EuropeAid reagerat på parlamentets uppmaning om
ökad insyn och helt håller med om att det behövs ett bättre kontrollsystem, beklagar parlamentetden enormt ökade komplexiteten i de nya förfarandena, som är tungrodda och tar alldeles för långtid att genomföra. Parlamentet påpekar behovet av en verklig förenkling, samtidigt som man inteskall tappa det ursprungliga målet ur sikte. Därför välkomnas EuropeAid:s beslut att från den
1 februari 2006 förenkla förfarandet för bedömning av inkomna förslag, i syfte att minska belas-
tningen på ansökande organisationer när det gäller att tillhandahålla styrkande handlingar ochgarantier för stödberättigande.
186. Europaparlamentet insisterar på att programkvalitet, engagemang och utbetalningstakt ges lika stor
vikt.
187. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentets behöriga utskott om sina
pågående konkreta åtgärder och framtida planer för att minska riskerna med att genomföra och
finansiera projekt i en miljö som i hög grad inbjuder till korruption, med ”checks and balances” ochstyrningsstrukturer som är bristfälliga. Parlamentet skulle också uppskatta kommissionens åsikt omhuruvida och i vilken utsträckning de risker som detta innebär kan hanteras inom ramen förfördragsbestämmelserna.
188. Europaparlamentet upprepar sin åsikt att de avsevärda extrakostnaderna till följd av decentralisering
måste motiveras med märkbara resultat. Parlamentet välkomnar revisionsrättens utvärdering av hureffektivt decentraliseringen fungerat hos delegationerna, vilket efterlystes av parlamentets utskott förutrikesfrågor i yttrandet om ansvarsfriheten för 2002 års budget. Revisionsrätten konstaterar emel-
lertid att vissa problemområden i planeringsprocessen kräver fortsatt uppmärksamhet.
189. Europaparlamentet inser att det är svårt att redogöra för en enskild givares resultat i en situation
där flera biståndsgivare verkar. Parlamentet beklagar dock kommissionens avsikt att övergå till enresultatbaserad strategi för utvecklingspolitiken utan att införa metoder för att mäta resultatet av
gemenskapens samarbetsinsatser i förhållande till huvudmålen i millennieutvecklingsmålen.
190. Europaparlamentet håller med revisionsrätten om att det behövs objektiva, användbara och heltäck-
ande indikatorer som speglar de resultat som uppnåtts tack vare stödet (Särskild rapport nr 4/2005,
punkt 63). Parlamentet räknar med att sådana indikatorer kommer att införas för perioden 2007-
2013.
191. Europaparlamentet beklagar att kommissionens totala rapporterade tilldelning av anslag till grund-
läggande utbildning och hälsa endast uppgick till 4,98 procent 2004, vilket var långt ifrån det av
parlamentet fastställda riktmärket på 20 procent. Parlamentet efterlyser en meningsfull dialog med
kommissionen om hur denna siffra kan förbättras.
192. Europaparlamentet understryker att högre prioritet måste ges de huvudsakliga millennieutvecklings-
målen på området för hälsa och utbildning inom ramen för de kommande landsstrategidoku-
menten.
193. Europaparlamentet gläder sig över införandet av ett sektorsuppdelat budgetstöd (
1) som en möjlighet
att öka anslagen till utbildning och hälsa. Parlamentet anser att detta sektorsuppdelade budgetstöd
är mer effektivt än ett allmänt budgetstöd, även när det kopplas till framsteg inom dessa sektorer.
194. Europaparlamentet uppskattar kommissionens bidrag till PEFA-programmet (Public Expenditure and
Financial Accountability), som bidrar till att minska de risker som följer med budgetstöd. Parla-
mentet noterar dock revisionsrättens slutsatser, det vill säga att det delade av ansvaret för övervak-
ningen av de offentliga finanserna mellan Byrån för samarbete EuropeAid och generaldirektoratetför utveckling endast fungerar ”tack vare de goda personliga förbindelser som finns” (Särskildrapport nr 2/2005, punkt 65, fotnot 2).
195. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen har ökat både åtagande- och betalningsnivå-
erna varje år sedan reformen av förvaltningen av det externa biståndet och omorganiserat Euro-peAid, så att denna byrå i större utsträckning kan stödja de decentraliserade delegationerna. Parla-mentet delar kommissionens betänkligheter (
2) om huruvida det i tid kommer att kunna rekryteras
kvalificerad personal till delegationerna, särskilt på området för finanser, kontrakt och revision.6.12.2006 L 340/25 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) Svar på fråga 1.4, utvecklingsutskottets frågeformulär.
(2) Svar på fråga 5.2, utvecklingsutskottets frågeformulär.
196. Europaparlamentet välkomnar den genomsnittliga ökningen av antalet anställda från 4,1 år 1999 till
4,8 år 2004 för varje förvaltat belopp på 10 000 000 euro. Parlamentet beklagar att denna siffrafortfarande ligger långt under genomsnittet för europeiska givare och att den nu sjunker.
197. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillse att den administrativa kapaciteten för utveck-
lingspolitiken i Bulgarien och Rumänien förstärks innan länderna ansluts till EU.
Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delega-
tioner
198. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina kostnadsindikatorer och skynda på
sitt arbete med att ta fram indikatorer för hur snabbt biståndet tillhandahålls och vilken kvalitet dethåller, i syfte att bättre kunna bedöma kostnaderna för och nyttan av delegeringsprocessen.
199. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare förbättra kvaliteten på det stöd som
huvudkontoret ger delegationerna.
200. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar med att se till att
personalbehoven på både huvudkontoret och delegationerna uppfylls samt att ytterligare förstärka
utbildningen.
201. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att minska
förseningarna i sådant projektgenomförande som sker utanför delegationerna.
202. Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att förenkla och harmonisera finansiella
och kontraktuella förfaranden.
203. Europaparlamentet betonar att de 24 normerna för internkontroll som inrättats för delegationerna
måste tillämpas på ett effektivt sätt.
204. Europaparlamentet begär att revisionsrätten skall utarbeta en rapport om finansieringen av icke-stat-
liga organisationer och att det i denna rapport skall anges hur revisionsrätten anser att icke-statligaorganisationer bör definieras, hur stor procentandel av de icke-statliga organisationernas resurser
som finansieras av kommissionen samt storleken på den del som kommer från privata organ utan
koppling till något regeringsorgan. Revisionsrätten uppmanas också att analysera fördelarna med attlåta icke-statliga organisationer i stället för privata företag genomföra projekt.
205. Europaparlamentet begär för övrigt att revisionsrätten skall göra en separat undersökning av huru-
vida budgetpost 19-04 Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) i sinhelhet genomförts på ett korrekt sätt, enligt vad som Europaparlamentet fastställde 1992.
Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU
206. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens särskilda rapport om kommissionens förvaltning av
det ekonomiska samarbetet i Asien. Parlamentet konstaterar att revisionsrättens slutsats är att det
saknats fokusering i utgifterna och att projekt som avsåg hela Asien tyngdes av ett alltför komplextansökningsförfarande. Parlamentet välkomnar uttalandet att de projekt som granskats nådde ettansenligt antal mottagare. Parlamentet ställer sig bakom rekommendationerna om att kommissionenbör se till att ansökningsförfarandena inte är onödigt komplexa, att delegationerna erbjuder desökande lämplig hjälp och att man koncentrerar sig mer på projektens hållbarhet.
207. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga den operativa ramen för EU-stöd till
Asien, genom att inrikta sig på några få bättre definierade nyckelprioriteringar som i sin tur skulle
kunna förbättra den nödvändiga basen för ett effektivt genomförande av stöd och möjliggöra ett
mer resultat- och konsekvensinriktat tillvägagångssätt.
208. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att ta fram lämpliga
indikatorer för att mäta de framsteg som gjorts samt säkerställa den övervakning som behövs för att
bedöma resultaten.6.12.2006 L 340/26 Europeiska unionens officiella tidning SV
209. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i den pågående översynen av budgetförord-
ningen och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 omgenomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförord-ning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (
1) skall ta med lämpliga förenklingar av
förfarandena för kontrakt och stöd, särskilt när det gäller småskaliga projekt, för att kunna tillämpa
reglerna på ett flexiblare sätt samtidigt som man uppnår effektivitet och sund ekonomisk förvalt-
ning.
Strategi inför anslutningen
210. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tänka över utformningen av föranslutningsprojekt
för att bättre rikta in och förenkla målen och villkoren. Parlamentet instämmer med revisionsrätten
att detta skulle minska risken för fel i genomförandet. Parlamentet är övertygat om att en förenkling
av projektens utformning också skulle göra det lättare att bedöma resultaten.
211. Europaparlamentet medger att kommissionen måste hjälpa anslutningsländernas nationella myndig-
heter så att de själva kan kontrollera EU-utgifter på ett fullt decentraliserat sätt. Parlamentet konsta-
terar att kommissionen samtidigt måste fortsätta med att kompensera för brister i anslutningslän-dernas ekonomiska förvaltningar genom att se till att delegationerna utför förhandskontrollerna.Parlamentet anser att en korrekt riskhantering på detta område förutsätter att kommissionen uppnårrätt balans mellan dessa två poler.
212. Europaparlamentet tar del av revisionsrättens slutsats att det kvarstår brister i förvaltningskapaci-
teten i Bulgarien och Rumänien och välkomnar de förbättringar som redan gjorts. Parlamentetuppmanar med kraft myndigheterna i Bulgarien och Rumänien att fortsätta förbättra övervakningenav stödet inför anslutningen för att förbereda sig på att mer effektivt kunna utnyttja strukturfon-
derna. Samtidigt uppmanas kommissionen med kraft att förbättra sin förvaltning av och inriktning
på dessa medel.
Administrativa utgifter
Frågor i samband med organen
213. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen lagt fram ett förslag till interinstitutionellt avtal
om gemenskapsorganen, vilket parlamentet begärde i sina betänkanden för 2003 om ansvarsfrihetför gemenskapsorganen. Parlamentet begär att rådet så fort som möjligt skall inleda förhandlingar isyfte att ingå ett avtal på grundval av kommissionens textförslag och med beaktande av de principer
som parlamentet fastställde i sin resolution av den 13 januari 2004 om rambestämmelser för
EU:s tillsynsmyndigheter (
2) och sin resolution av den 1 december 2005 om
EU:s tillsynsmyndigheter (3).
214. Europaparlamentet noterar att budgetförordningen först och främst utformades för kommissionen.
Parlamentet är medvetet om att rambudgetförordningen för gemenskapsorganen (4) och de påföl-
jande enskilda budgetförordningarna för varje organ (5) alla utformades med syftet att hålla sig så
nära som möjligt den allmänna budgetförordningen. Parlamentet påpekar att en budgetförordningsom passar kommissionen kanske inte alltid passar de mycket mindre organen. Kommissionenuppmanas att se till att organens behov beaktas i tillräcklig hög grad vid den pågående reformen av
budgetförordningen.
215. Europaparlamentet finner det nödvändigt att gemenskapsorganens ansvar för en effektiv användning
av EU-skattebetalarnas pengar förbättras och anser därför att organen måste vara redovisningsskyl-diga inför parlamentets respektive utskott.6.12.2006 L 340/27 Europeiska unionens officiella tidning SV
(1) EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.
(2) EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 119.
(3)Antagna texter , P6_TA(2005)0460.
(4) Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för
de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning
för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).
(5) EUT L 245, 29.9.2003, s. 1.
216. Europaparlamentet anser att organen förmodligen behöver mer hjälp med rekryteringen än större
institutioner, som troligtvis har större och mer erfarna administrationer för sådana uppgifter. Parla-mentet uppmanar byrån för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO) att ge ett positivtsvar om organen ber om hjälp med rekryteringen. Kommissionen uppmanas att även göra andraövergripande tjänster tillgängliga för organen, såsom utbildning och rättstjänsten.
217. Europaparlamentet ber kommissionen att rapportera om läget avseende internrevision i organen,
med en beskrivning av varje organs kapacitet för internrevision samt de tjänster för internrevision
som kommissionen tillhandahåller både när det gäller rådgivning och själva internrevisionen.
218. Europaparlamentet noterar FN:s uppenbarliga misslyckande att på ett korrekt sätt tillämpa det finan-
sieringsavtal som undertecknades av kommissionen och FN avseende Europeiska byrån för återupp-byggnad, vilket har inneburit att revisionsrätten vid upprepade tillfällen har varit oförmögen att påett tillfredsställande sätt utföra en finansiell kontroll över betalningar och underliggande handlingar
avseende kontrakt som förvaltas eller övervakas av Förenta nationernas interimistiska uppdrag i
Kosovo (UNMIK). Parlamentet noterar uttalandet från FN:s generalsekreterares biträdande särskildarepresentant att bevilja fullständigt tillträde till samtliga handlingar som revisionsrätten begär. Parla-mentet uppmanar emellertid med kraft kommissionen att se över finansieringsavtalet med FN. Parla-mentet anser dock att en möjlig utfasning av verksamheten vid Eurpeiska byrån för återuppbyggnadinte bör ske inom en fastställd tidtabell utan bör vara beroende av ekonomiska och politiska para-
metrar och utvecklingstendenser samtidigt som man till fullo utnyttjar byråns mervärde när det
gäller sakkunskap och kunskaper som utvecklats under åren. Kommissionen ombeds att lägga framett förslag, efter en ordentlig slutlig utvärdering, för att se huruvida återuppbyggnadsbyråns mandatskulle kunna ändras på ett sådant sätt att befintlig kunskap och sakkunskap kan användas för att till-handahålla återuppbyggnadsstöd när så behövs, till exempel i Irak, Afghanistan, Pakistan, Indien
och de länder som drabbats av tsunamin, som ett andra steg efter att de omedelbara humanitära
behoven har tagits om hand av Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO).
219. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hjälpa Europeiska miljöbyrån att lösa
tvisten med de danska myndigheterna avseende återbetalning av felaktigt betalda skatter.
220. Europaparlamentet är besviket över att konflikten mellan kommissionen och översättningscen-
trumet för Europeiska unionens organ avseende betalningen av de anställdas pensionsavgifter ännuinte har lösts. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för attlösa denna konflikt.6.12.2006 L 340/28 Europeiska unionens officiella tidning SV