Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 183/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Brački varenik”

EU-nr: PGI-HR-02454 – 8.4.2019

SUB () SGB (X)

1. Namn

”Brački varenik”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Brački varenik” är en produkt som används som smaksättare. Den framställs genom att saft som pressats från färska eller torkade druvor kokas tills saftens volym minskar till omkring en tredjedel av den ursprungliga volymen. ”Brački varenik” är en söt, trögflytande vätska med inslag av honung, en svag smak och doft av druvor och en måttligt uttalad smak av karamell. ”Brački varenik” kan vara mörkröd till mörkbrun om blå druvsorter används, och mörkgul till ljusbrun om gröna druvsorter används. När ”Brački varenik” släpps ut på marknaden ska den ha en halt av löslig torrsubstans (bestäms med refraktometrisk metod) på minst 45 %, och ett pH-värde på 3–5 (utspädd med vatten till 25 % torrsubstans). ”Brački varenik” säljs i glasflaskor med en högsta volym på 0,5 l.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Brački varenik” framställs av inhemska druvsorter, närmare bestämt de blå sorterna babić, crljenak och plavac mali och den gröna sorten maraština. Dessa druvsorter ska – enskilda eller i kombination – utgöra minst 80 % av produkten; resten får utgöras av andra druvsorter från ön Brač.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen av ”Brački varenik”, från plockning, pressning och avrinning av druvorna till kokningen av dem, måste äga rum i det produktionsområde som avgränsas i punkt 4.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När produkten släpps ut på marknaden måste namnet ”Brački varenik” vara mer framträdande på etiketten än den övriga texten vad gäller bokstävernas (typografins) storlek, typ och färg. Producentens namn får inte vara större än 70 % av produktnamnet.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

”Brački varenik” produceras på ön Brač, som är en administrativ del av länet Split-Dalmatien och delas in i åtta lokala självstyrda enheter: staden Supetar och kommunerna Postira, Pučišća, Selca, Bol, Nerežišća, Milna och Sutivan. Den avskiljs från fastlandet av havskanalen Brački Kanal norrut, från ön Šolta av sundet Splitska Vrata västerut och från ön Hvar av havskanalen Hvarski Kanal söderut.

5. Samband med det geografiska området

Orsakssambandet mellan ”Brački varenik” och ön Brač baseras på det anseende som produkten åtnjuter och på den särskilda traditionella produktionsmetoden och receptet som har bevarats fram till i dag, och som är kännetecknande för detta geografiska område.

Ön Brač är indelad i tre olika geomorfologiska områden: en lägre liggande kustremsa (upp till 170 m över havet), en central platå (upp till 400 m) och ett mer kuperat område. Det vanligaste ursprungssubstratet på ön Brač är kalksten och dolomit från kritaperioden, på vilka stenig, svart, brun, röd och antropogen jordmån har bildats. De mest lämpade grödorna för odling i denna jordmån är de traditionella Medelhavsgrödorna oliver, vindruvor, citrusfrukt, fikon, aromatiska växter och medicinalväxter.

Vinodling är en gammal och rik tradition på ön Brač och utgör öns viktigaste jordbruksgren. Detta framgår av att vindruvor har odlats i området sedan urminnes tider. Ön Brač domineras av kuperad terräng, och för att skapa så mycket mark som möjligt för odling kultiverade lokalbefolkningen antropogen jordmån genom att röja, gräva ut och gödsla marken för att skapa terrasser. Genom att gräva ut marken och bygga terrasser bevarade de den bördiga jorden och gjorde det möjligt att odla marken, i de flesta fall med vindruvor.

Den uråldriga vinodlingstraditionen på ön Brač, effekterna av know-how och expertis när det gäller att välja de druvsorter som är mest lämpade för de naturliga förhållandena i det geografiska området samt odlings- och produktionsmetoden är bara några av de mänskliga faktorer som avgör kvaliteten på de druvor som används för att framställa ”Brački varenik”.

De huvudsakliga druvsorter som odlas på ön Brač och som används för att framställa ”Brački varenik” är babić, crljenak, plavac mali och maraština, som odlas på vinodlingar på sydvända sluttningar. Ön Brač har ett varmt mikroklimat, då den är belägen i södra Dalmatien, som kännetecknas av ett milt Medelhavsklimat (av typen Csa), med varma och torra somrar, milda vintrar och höga årsmedeltemperaturer (21,8 °C under vegetationsperioden), mycket solljus och påverkan från havet. Under den varma delen av året blåser vinden över de sydvända sluttningarna – mistralvinden på dagen och burinvinden på natten – och mildrar den brännande sommarhettan. Ön Brač ligger i den soligaste delen av Adriatiska havet och har runt 2 600 soltimmar per år, vilket är mycket viktigt under druvornas mognadsperiod.

Befolkningen på ön Brač använder inte dessa druvor för att producera enbart vin. De kokar även saften från druvorna för att framställa specialiteten ”Brački varenik”, som används som en viktig smaksättare i traditionella rätter från Brač.

Att ”Brački varenik” användes som smaksättare redan på romartiden bekräftas av författaren Marcus Gavius Apicius, som beskrev metoden för att framställa produkten (V. Vodanović Kukec, 1997, Iz pijata i žmula, Korijeni bračke kuhinje). I historiska källor från 1885 uppger författaren S. Bulimbašić att ”Brački varenik” bereds enligt ett traditionellt recept på gården tillhörande familjen Didolić på ön Brač för att därefter skickas till de främsta köken i Wien, där den är mycket uppskattad och efterfrågad som krydda (S. Bulimbašić, Brački varenik, publicerad den 30 september 2011).

”Varenik” har producerats sedan urminnes tider, och i slutet av 1700-talet ville befolkningen på ön Brač därför uppmärksamma dess särpräglade honungsarom och smaken och doften hos denna smaksättare som framställs av druvor enligt ett recept som skyddats i flera hundra år av de gamla familjerna på Brač. Den traditionella metoden för att bereda ”Brački varenik” var en särskild social tillställning som var en del av jematva, druvskörden, som ägde rum i september och oktober. Där deltog lokala producenter som använde sin omfattande know-how och expertis för att välja ut de bästa druvorna av de inhemska blå druvsorterna babić, crljenak och plavac mali eller den gröna druvsorten maraština. Druvorna placerades i olika korgar och i slutet av skörden krossades och pressades dem för hand för att få färsk druvsaft som kokades under lång tid (ibland i över 10 timmar) på låg värme i en stor gryta som kallas kotlenka. Under uppsikt av vanligtvis kvinnor fick ”Brački varenik” koka till långt in på natten, ofta fram till nästa morgon, tills den hade blivit till en tjock vätska. De inhemska blå och gröna druvsorterna – babić, crljenak, plavac mali och maraština – har en hög sockerhalt, vilket är nödvändigt för slutprodukten. Den uråldriga traditionen för att bereda ”Brački varenik” har bevarats fram till i dag och är en del av livet för befolkningen på Brač.

Det anseende som ”Brački varenik” åtnjuter återspeglas i att den ofta dyker upp på restaurangmenyer i Brač, eftersom den används som en viktig smaksättare i ett antal traditionella rätter på ön (Slobodna Dalmacija, artikeln ”Tajni recepti bračkih nona”, 2014, och Slobodna Dalmacija, artikeln ”Supetar pjati puni kuharskih čudesa”, 2015).

Såväl vinstocksodlingen och druvproduktionen som de härledda produkterna har utgjort ryggraden för öns ekonomi i århundraden.

De druvsorter som används för att framställa ”Brački varenik” (babić, crljenak, plavac mali och maraština), de många soldagarna under druvornas mognadsperiod, det passande klimatet, den bördiga jorden och vinodlingarnas terrasser och läge ökar sockerhalten i druvorna, vilket är mycket viktigt för produktionsmetoden för ”Brački varenik” eftersom det gör att kokningstiden kan förkortas.

Anseendet hos ”Brački varenik” och hos den traditionella produktionsmetoden kan förklaras med att det är en regional produkt från ön Brač med långa anor. Produktens recept är baserat på lokalbefolkningens omfattande erfarenhet, som förs vidare från generation till generation och har ett nära samband med det avgränsade geografiska området.

Produktens anseende styrks även av dess regelbundna presentation varje år vid olika festivaler, det flertal utmärkelser produkten har vunnit och de många tidningsartiklar den omnämnts i (Dani varenika na otoku Braču, 2015, Supetars producentgrupp, Brački varenik na Markovom trgu, 2017, och GAST Fair, Izvorni brački varenik otrgnut od zaborava, 2017).

Sambandet mellan namnet ”Brački varenik” och det geografiska området ön Brač framgår även av marknadsföring inom turismen: Turistnämnden i staden Supetar har förklarat ”Brački varenik” oumbärlig som smaksättare i kulinariska specialiteter på ön Brač och tagit upp den i förteckningen över produkter man inte får missa när man semestrar på ön (Supetars turistbyrå, Croatian Hot Spots, mars 2017).

För att se till att traditionen att producera ”Brački varenik” inte glöms bort anordnas workshoppar på ön Brač för att ge yngre generationer de traditionella färdigheter som krävs för att bereda produkten. En sådan workshop om hur man bereder ”Brački varenik” anordnades på grundskolan i Supetar (grundskolan i Supetar, Eko kutak, 2016).

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Proizvoda_Bracki_Varenik.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.