EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.06.1997 
KOM(97) 304 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
VÄRLDSRADIOKONFERENSEN 1997 
(WRC-97) 

INNEHÅLL 
SAMMANFATTNING 3 
1. INLEDNING 6 
2. BAKGRUND TILL FREKVENSFÖRVALTNING OCH 
VÄRLDSRADIOKONFERENSER (WRC) 8 
2.1 Betydelsen av frekvensfbrvaltning 8 
2.2 Den internationella regleringen av radiospektrumet 9 
2.3 De europeiska förberedelserna inför världsradiokonferenser 11 
3. WRC-BESLUT I ETT GEMENSKAPSPOLITISKT SAMMANHANG 12 
3.1 Radiofrekvenser och gemenskapens politik på området för 
radiokommunikation 12 
3.2 Frekvenser i relation till annan gemenskapspolitik 14 
4. BEHOVET AV ETT SAMORDNAT FÖRFARANDE MED HÄNSYN 
TILL WRC-97 18 
4.1 En analys av det befintliga förfarandet och förslag till förbättringar 18 
4.2 Dagordningen för WRC-97 21 
4.3 Punkter vid kommande världsradiokonferenser 23 
5. SLUTSATSER 24 
BILAGA I Huvudsakliga punkter på dagordningen för WRC-97 27 
BILAGA n Ordlista 28 
2-
SAMMANFATTNING 
Radiospektrum är en knapp resurs som är av avgörande betydelse för tillhandahållandet av 
radiokommunikationstjänster. Spektrumbaserad teknik är en viktig bidragande orsak till 
ekonomisk tillväxt, både direkt och indirekt genom att avlägsna handelshinder i många andra 
ekonomiska sektorer.1 En ökad efterfrågan på spektrum som är resultatet av ekonomisk 
tillväxt gör att liberalisering av telekommunikationssektorn, tekniska innovationer på 
radiokommunikationsområdet och beslut om gränsöverskridande tillgång till harmoniserade 
radiospektra påverkas av den internationella utvecklingen av radiokommunikationssektorn.2 
Den framtida planeringen av frekvensband inom gemenskapen beror till stor del på beslut som 
fattas vid de världsradiokonferenser (WRC) som organiseras av Internationella teleunionen 
(ITU). Vid dessa konferenser beslutar länder om frekvensallokering och 
delningsarrangemang. Nästa WRC (dvs. WRC-97) hålls i Genève mellan den 27 oktober och 
21 november 1997. 
De beslut som fattas vid världsradiokonferenser får konsekvenser som sträcker sig längre än 
till de tekniska kraven för samordningen av radiofrekvenser på global nivå. Beslut om 
radiofrekvenser berör offentlig politik med avseende på tillgång till och effektiv användning 
av en knapp resurs. Därför är det viktigt att de tekniska beslut som fattas vid 
världsradiokonferenserna relateras till mer allmänpolitiska aspekter, exempelvis vad 
gäller telekommunikationsbestämmelser, konkurrenspolitik och handelsfrågor. 
Inom ramen för gemenskapens telekommunikationspolitik har antagits rådets direktiv om 
GSM (Global System for Mobile communications), DECT (digital europeisk trådlös 
telekommunikation) och ERMES (Europeiska radiomeddelandesystemet) samt rådets beslut 
om S-PCS (Satellittjänster för personkommunikation) och dessa innehåller viktiga bindande 
bestämmelser om tillgång till och användning av radiofrekvenser för dessa viktiga 
mobiltekniker av andra generationen. På senare tid har kommissionen antagit ett meddelande 
om vidareutvecklingen av mobil och trådlös kommunikation (UMTS: Universal Mobile 
Telecommunications System). I detta behandlas nyckelfrågor som frekvenser mot bakgrund 
av det framväxande "trådlösa informationssamhället" med syftet att säkerställa att 
gemenskapens betydande ekonomiska intressen på radiokommunikationsområdet skall kunna 
garanteras också in i nästa århundrade. De frekvensbeslut som fattas på 
världsradiokonferenser måste därför vara förenliga med gemenskapens regelverk på 
ovan nämnda områden. 
I samband med det nyligen slutna avtalet om grundläggande telekommunikationer inom 
ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) beslöt man att varje nationell åtgärd för 
spektrumförvaltning som har som syfte att hindra eller på ett orimligt sätt begränsa 
marknadstillträdet för operatörer från andra WTO-medlemsstater på ett diskriminerande sätt -
i Exempelvis uppskattas radiosektorn i Förenade kungariket bidra med ungefär 1,5 % av 
bruttonationalprodukten och 1 % av sysselsättningen. 
2 Exempelvis finns det nu en abonnenttäthet för mobiltelefoni på 14% inom gemenskapen, den har 
redan nått 30 % i vissa länder och år 2005 förväntas den ha ökat till 40-50 % befolkningen. 
eller som har samma verkan - innebär ett brott mot GATS (General Agreement on Trade in 
Services", eftersom GATS förbjuder beslut om frekvensförvaltning som är diskriminerande, 
konkurrensbegränsande eller godtyckliga. WRC-besluten kan vidare komma att påverka de 
åtaganden om marknadstillträde som gjordes inom ramen för GATS. Därför är det viktigt 
att förhindra att vissa länder utnyttjar ITU och WRC till att omformulera eller omtolka 
de åtaganden om marknadstillträde som de gjort inom ramen för GATS. 
I enlighet med rådets ståndpunkt avseende det europeiska samarbetet om radiofrekvenser 
utarbetar Europeiska unionens (EU) medlemsstater gemensamma europeiska förslag till 
världsradiokonferenser inom CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen) som är den 
mellanstatliga samarbetsplattformen för telekommunikationsbestämmelser för 43 europeiska 
länder. Samarbetet inom CEPT visade sig vara tämligen effektivt vid 1995 års konferens där 
nästan alla de 86 gemensamma europeiska förslagen antogs. Det bör dock påpekas att CEPT-
samarbetet fokuseras på frågorna på WRC-dagordningen, men att det saknas en mekanism för 
att behandla förslag som läggs fram vid själva konferensen rörande frågor där ingen 
gemensam ståndpunkt har utarbetats. Detta blev uppenbart när ett förslag inkom om att 
allokera frekvenser till bredbandstjänster över satellit (dvs. det så kallade Teledesic-ärendet). 
Vid WRC-97 kommer man att behandla en omfattande dagordning med komplexa tekniska 
frågor, till vilken CEPT har antagit nästan 160 gemensamma europeiska förslag. Huvuddelen 
av frågorna på dagordningen till WRC-97 har sin grund i att man vid WRC-95 inte uppnådde 
resultat vad avser viktiga punkter - såsom den mobila och fasta satellittjänsten - och därför 
förväntas dessa åter bli föremål för stora tekniska och politiska diskussioner. Dessutom har ett 
antal förslag formulerats till dagordningarna för de kommande WRC-konferenserna som hålls 
1999 och 2001. I överensstämmelse med gemenskapspolitiken rörande den trådlösa 
kommunikationens framtid kommer CEPT att föreslå att WRC-99 skall behandla 
frekvensbehovet för tredje generationens mobiltekniker (dvs. UMTS). Om man misslyckas 
med att föra upp denna fråga på dagordningen för WRC-99 kommer det att få stora 
konsekvenser för europeiska intressen inom mobiltelesektorn. 
Mot denna bakgrund och med beaktande av att tillgången till radiofrekvenser är av 
avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen av gemenskapens 
radiokommunikationssektor, är syftet med detta meddelande att informera rådet och 
parlamentet om de frågor som står på spel vid.världsradiokonferenser, att visa hur WRC-
beslut påverkar gemenskapens politik avseende radiokommunikationer och att föreslå följande 
nödvändiga förbättringar: 
• Gemenskapen bör ta mer aktiv del i WRC-processen - framför allt vad gäller 
stödet till CEPT-arbetet - samt samarbeta med industrin, öka den politiska 
medvetenheten och bistå vid upprättandet och upprätthållandet av kontakter med 
tredje land för att säkerställa att WRC-resultaten är helt förenliga med 
gemenskapens regelverk och politiska mål för telekommunikationssektorn och 
andra områden. 
• Kommissionen eller medlemsstaterna skall kräva att en gemensam 
gemenskapsståndpunkt upprättas 
4-
a) i de fall då medlemsstaterna är oense med varandra om förslag som läggs fram 
vid konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, 
b) när medlemsstaterna är oense med andra CEPT-länder om sådana förslag, 
c) när CEPT-förslag inte är förenliga med gemenskapens intressen, eller 
d) när en gemensam gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka CEPT-
förslagen i diskussioner med tredje land. 
• Industrin på gemenskapsnivå bör engagera sig mer i CEPT: s utarbetande av 
ståndpunkter och den bör delta i världsradiokonferenser då det finns behov av 
samråd på plats, 
• De ståndpunkter som utarbetats före konferensen eller vid densamma stöds på ett 
lämpligt sätt av industri och politiska instanser. 
-5-
1. INLEDNING 
Den fortsatta utvecklingen av radiokommunikationssektorn i gemenskapen beror till stor del 
på olika nationella, regionala och internationella beslut om tillgängligheten till och 
användningen av radiofrekvenser. Exempelvis finns det nu en abonnenttäthet för 
mobiltelefoni på 30 % i vissa länder och år 2005 förväntas den ha ökat till 40-50 % 
befolkningen. Frekvenser måste göras tillgängliga om man skall kunna möta efterfrågan på 
sådana radiokommunikationstj änster. 
De beslut som antas vid världsradiokonferenser (WRC3) är avgörande för den framtida 
planeringen av frekvensband i Europeiska unionen. Dessa konferenser äger rum vartannat år 
inom ramen för Internationella teleunionen (ITU), som är FN:s fackorgan för 
telekommunikation. Där beslutas huruvida, hur, och på vilka villkor behoven av frekvenser 
för befintliga och planerade radiokommunikationssystem kan tillmötesgås. 
Nästa konferens äger rum i Genève mellan den 27 oktober och den 21 november 1997. 
De beslut som fattas vid världsradiokonferenser får konsekvenser som sträcker sig längre än 
till de tekniska kraven på samordning av radiofrekvenser på global nivå. Beslut om 
radiofrekvenser berör offentlig politik med avseende på tillgång till och effektiv användning 
av en knapp resurs. Därför är det viktigt att man beaktar allmänna politiska mål när man fattar 
tekniska beslut vid världsradiokonferenser, exempelvis vad gäller 
telekommunikationsbestämmelser och handelspolitik. 
Samtliga 15 medlemsstater i Europeiska unionen är fullvärdiga medlemmar i ITU. Europeiska 
gemenskapen har observatörstatus i ITU och deltog på grundval av denna vid konferenserna 
1992 och 1995. 
I enlighet med rådets önskan4 bör medlemsstaterna utarbeta gemensamma europeiska 
ståndpunkter avseende användningen av frekvensspektrum inom ramen för internationell 
frekvensharmonisering, särskilt med beaktande av ITU och dess tillhörande 
världsradiokonferenser. Dessa ståndpunkter bör utarbetas med hjälp av mekanismer 
upprättade av CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen).5 Det är arbetsgruppen 
"Conference Preparatory Group" (CPG) som inom ramen för CEPT samordnar 
Före 1993 kallades dessa konferenser World Administrative Radio Conferences (WARC). I denna 
rapport används dock endast termen World Radiocommunications Conferences (WRC) vilket inte 
gör någon skillnad i sak. 
Rådets resolution av den 28 juni 1990 om att stärka det europeiska samarbetet beträffande 
radiofrekvenser, särskilt i fråga om alleuropeiska tjänster, 90/C 166/02, EGT nr C 166/4, 7.7.90. 
CEPT består av följande 43 europeiska länder (inbegripet alla 15 EU-länder): Albanien, Andorra, 
Belgien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, 
Förenade kungariket, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, 
Luxemburg, Makedonien, Malta, Moldavien, Monaco, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, 
Rumänien, Ryssland, San Marino, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, 
Turkiet, Tyskland, Ukraina, Ungern, Vatikanstaten, Österrike. 
förberedelserna inför konferenserna genom att anta s.k. gemensamma europeiska förslag 
(ECP) och genom att förse sina medlemmar med ställningstaganden med bifogade referat och 
förslag till ståndpunkter (de s.k. CEPT-briefarna), något som tillsammans bör säkerställa 
europeisk samordning vid konferenserna. 
I CPG representeras gemenskapen av kommissionen, som har status som rådgivare. 
Kommissionen säkerställer att de europeiska gemensamma ståndpunkter som skall antas fullt 
ut överensstämmer med gemenskapens regelverk, särskilt med frekvensdirektiven avseende 
GSM, DECT och ERMES6. Även förenligheten av WRC-beslut med gemenskapens regler på 
området för telekommunikation och med annan relevant politik, såsom gemenskapens 
förpliktelser inom ramen för den internationella handelsordningen, måste säkerställas. 
De beslut som antas vid konferenserna kan komma att påverka gemenskapens 
telekommunikationspolitik. För att ge ett exempel kan nämnas att det var ett WRC-beslut om 
tillgängligheten av frekvenser för satellittjänster för personkommunikation (S-PCS) som 
föranledde rådet att den 6 mars 1997 anta ett beslut om S-PCS för att möjliggöra införandet av 
sådana tjänster i Europa. På internationell nivå håller man samtidigt på att formulera en 
gemensam avsiktsförklaring avseende GMPCS (Global Mobile Personal Communications 
Services by satellites). Å andra sidan bör det framväxande europeiska handlingsprogrammet 
avseende övergången från andra generationens mobilteknologier, t.ex. GSM och DCS-1800, 
till tredje generationens mobilteknologier, t.ex. UMTS (Universal Mobile 
Telecommunications System) inbegripa ett bestämt tillvägagångssätt vid konferenserna för att 
säkerställa tillräckligt frekvensutrymme. I detta avseende bör gemenskapens politik leda till 
WRC-beslut. 
Vid den senaste konferensen 1995 stod 40 av de 43 CEPT-medlemsländerna, inbegripet 
samtliga EU-medlemsstater, med som undertecknare av 87 europeiska gemensamma förslag 
av vilka de flesta antogs av konferensen och vilka stöder ytterligare utveckling av 
radiokommunikationssektorn i Europa. Vad avser WRC-97 förväntas CPG anta omkring 160 
sådana förslag om praktiskt taget alla punkter på dagordningen. 
För att vid konferenserna säkerställa gemensamma ståndpunkter inom ramen för 
gemenskapen, och i ett vidare europeiskt perspektiv, som tillvaratar gemenskapens 
internationella intressen, är syftet med detta meddelande för det första att 
• informera rådet och parlamentet om de frågor som står på spel vid konferenserna, 
• redogöra för sambandet mellan WRC-beslut och gemenskapens 
radiokommunikationspolitik, och 
• beskriva det sätt på vilket Europa förbereder sina ståndpunkter. 
För det andra är syftet med detta meddelande att föreslå kompletterande åtgärder för att 
Enligt gemenskapsrätten är EU:s medlemsstater förpliktade att säkerställa att de internationella 
avtal de ingår (vilket inbegriper WRC) är förenliga med gemenskapsrätten. 
7-
höja medvetenheten på politisk och industrinivå om de frågor och intressen som står på 
spel vid konferenserna, och erhålla ett större engagemang i och stöd för de ståndpunkter; 
som utarbetas, 
säkerställa att de beslut som tas vid konferenserna är förenliga med gemenskapens 
regelverk och med relevant gemenskapspolitik, särskilt med avseende på 
telekommunikationsbestämmelser och handel. 
2. BAKGRUND TILL FREKVENSFÖRVALTNING OCH VÄRLDSRADIOKONFERENSER (WRC) 
2.1 Betydelsen av frekvensförvaltning 
Radiospektrumet7 måste förvaltas och noga planeras för att 
• säkerställa en korrekt funktion av radiokommunikationstjänster, 
• undvika störningar vid transmission, 
• säkerställa förutsebara frekvensförhållanden för att möjliggöra investeringar i 
radioutrustning, och för att 
• säkerställa stordriftsfördelar genom internationell samordning av frekvenser för 
gränsöverskridande eller globala nät och tjänster, eller för tjänster som tillhandahålls inom 
tillhörande områden. 
Frekvensförvaltning kräver en noga avvägd balans mellan intresset hos existerande och 
potentiella användare (t.ex.. analoga mobil- och sändningstjänster kontra digitala tjänster, 
terrester kontra satellitkommunikation) liksom mellan själva användarna (t.ex. civil kontra 
militär och annan statlig användning, innehavare kontra "nya" operatörer). Detta leder ofta till 
kompromisser mellan ekonomiska intressen, hänsyn till nationell säkerhet, och internationella 
förpliktelser. 
Så länge det fanns tillräckligt med frekvenser för att tillmötesgå alla sökanden var det relativt 
lätt att rent tekniskt samordna radiospektrumet. Den ekonomiska tillväxten, större konkurrens 
på områdena för telekommunikation och rundradio samt teknisk innovation har ökat 
frekvensbehovet. Behovet är särskilt akut för privat mobilradio, mobiltelefoni (dvs. GSM, 
DCS-1800, S-PCS), terrester sändning och permanenta radiokommunikationsförbindelser. 
Inom området för satellitkommunikation rör det system, som verkar ha den största potentialen 
i fråga om pakettjänster, antal abonnenter och geografisk täckning, i synnerhet S-PCS, och 
beslut har nyligen fattats om användning av högre frekvensband, dvs. 19/29 GHz, genom 
bredbandsradiotjänster, inbegripet tal, data, video. 
7 Med radiospektrumet förstås normalt den del av det elektromagnetiska spektrumet mellan 
frekvenserna 3 kHz och 3000 GHz. Olika frekvenser har olika egenskaper som gör att de lämpar 
sig för vissa tillämpningar. Gränserna för användning av radiospektrumet fastställs genom 
överföringsfaktorer och andra tekniska kriteria. 
Utöver den tekniska nödvändigheten att samordna radiospektrumet inbegriper 
frekvensförvaltning i allt högre grad regelfrågor och handelspolitik. 
Vid förhandlingarna om grundläggande telekommunikationstjänster som fördes i samband 
med GATS (General Agreement on Trade in Services) inom ramen för 
Världshandelsorganisationen (WTO)8 erkändes det att även om en frekvensförvaltning inte i 
sig är oförenlig med GATS principer så kan frekvensallokering och -tilldelning samt tekniska 
samordningsförfaranden för radiobaserade system som vidtas av 
Världshandelsorganisationens medlemsländer fungera som förtäckta handelshinder. 
Radiokommunikationsoperatörer, särskilt på området för satellitkommunikation, föredrar 
exklusiv tillgång till vissa frekvensband och vill inte dela bandet med andra (konkurrerande) 
operatörer eftersom tekniska föreskrifter som möjliggör användning av.delade band innebär 
att det blir avsevärt mycket dyrare att tillhandahålla tjänsten. Det är av ekonomiska, politiska 
och kulturella skäl dock inte sannolikt att man på nationell eller internationell nivå beviljar en 
enda operatör exklusiv tillgång till frekvenser. Användningen av radiofrekvenser är med andra 
ord en allmän principfråga som rör ett effektivt utnyttjande av en ekonomiskt otillräcklig 
resurs. Det är därför viktigt att tekniska beslut om användningen av radio frekvenser ställs mot 
bredare allmänna principiella mål. 
2.2 Den internationella regleringen av radiospektrumet 
Vid världsradiokonferenserna fattas beslut om den kommande allokeringen av frekvenser 
samt om delningsplaner, vilket kommer att påverka potentialen för utveckling av 
telekommunikation9. Alla länder vid konferenserna ställer därför ofta krav, inte sällan 
motstridiga, på knappa radiofrekvenser och banpositioner för satelliter. Konferenserna 
utarbetar en slutrapport som omfattar ett reglemente som i princip är bindande för ITU-
8 WTO/GATS-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster slöts den 15 februari 1997: 69 
medlemsländer av Världshandelsorganisationen (WTO) - inbegripet Europeiska gemenskapen och 
dess medlemsstater - enades om en avreglering av världsmarknaden för telekommunikation, vars 
värde för närvarande uppskattas till över 600 miljarder USD. 
9 Det sätt på vilket system så småningom kommer in på marknaden genom en rad internationella, 
regionala och nationella avtal kan illustreras genom exemplet DCS-1800. Vid WRC-92 fattades 
beslut om den kommande , globala användning av radiospektrumet för terrester 
mobilkommunikation och satellitbaserade kommunikationssystem. Till följd av detta antogs inom 
ramen för CEPT beslut på europeisk nivå att allokera vissa frekvensband för DCS-1800. På EU-
nivå anses DCS-1800 ha banat väg för tillhandahållandet av personkommunikationstjänster i det 
framväxande informationssamhället, och medlemsstaterna har genom direktiv 96/2/EG anmodats 
att utfärda licenser för att driva sådana system. På nationell nivå har vissa medlemsstater faktiskt 
tilldelat frekvenser för operatörer av DCS-1800, medan i andra medlemsstater måste de fastställda 
banden först tömmas eftersom de fortfarande används av innehavande 
telekommunikationsorganisationer eller militären. 
medlemmar10. Medlemsländerna får dock reservera sig mot de delar av slutrapporten som de 
inte eller endast delvis kommer att genomföra. 
Syftet med ITU:s regleringar11 är att tillhandahålla det minimum av överenskommelser på 
fördragsnivå som krävs för att det befintliga globala telekommunikationssystemet skall kunna 
fungera, och för att möjliggöra utveckling och tillämpning av nya tekniker Eftersom 
radiovågor inte kan hållas inom nationella gränser är det viktigt att regeringar enas - både på 
global och regional nivå - om vilka radiokommunikationstjänster som skall använda vilka 
frekvenser, liksom om bestämmelser och förfaranden för att undvika skadliga störningar, t.ex. 
mellan terrestra radiostationer och satelliter i en omloppsbana kring jorden. 
ITU:s radioreglemente inbegriper sådana avtal. 
De frågor som diskuteras vid konferenserna inbegriper bland annat följande: 
• Vilka behov finns det för (ytterligare) allokering av frekvenser för nya eller befintliga 
radiokommunikationssystem, såsom mobil- och satellitkommunikation och rundradio? 
• I vilken del av frekvensspektrumet är nya allokeringar möjliga? 
• Vilken påverkan har allokering av frekvenser på befintliga eller framtida system i fråga om 
störningar och eventuella delningsmöjligheter, och vilket system bör prioriteras över ett 
annat i fråga om användningen av spektrumet? 
Gemenskapen har observatörstatus i ITU, men dess delaktighet är begränsad till att delta vid 
världsradiokonferenser och sammanträden med ITU:s arbetsgrupper. I kraft av sitt 
observatörstatus har gemenskapen senast deltagit vid konferenserna 1992 och 1995. 
Nationella frekvensallokeringstabeller12 grundas på ITU:s radioreglemente, även om det 
ibland kan förekomma vissa mindre nationella variationer. Nationella tabeller används mer för 
10 ITU har för närvarande 186 medlemmar, inbegripet samtliga CEPT-medlemsländer. 
1 1 ITU:s grundläggande instrument är det internationella telekommunikationskonventet (International 
Telecommunication Convention), vilket har status som internationellt fördrag när det ratificerats. 
Regleringar om och planer för allokering och användning av frekvenser, känt som ITU:s 
radioreglementet, enas om genom världsradiokonferenser (WRC) som äger rum vartannat år. 
Frekvensallokeringarna i ITU:s radioreglemente för satellitkommunikationstjänster är uppdelade 
enligt deras tekniska (och inte regelmässiga) specifikationer, av vilka de viktigaste är de fasta, 
mobila, rundradio och radiobestämningssatellittjänsterna. 
12 Allokering (av ett frekvensband): införande i frekvensallokeringstabellen av ett visst frekvensband 
för dess användning av en eller flera terrestra eller rymdradiokommunikationstjänster eller 
radioastronomitjänster på särskilda villkor. Fördelning (allotment) (av en radiofrekvens eller 
radiofrekvenskanal): införande av en fastställd frekvenskanal i ett bestämt plan, antaget av en 
behörig konferens, för användning av en eller flera administrationer för en terrester eller 
rymdradiokommunikationstjänst i ett eller flera fastställda länder eller geografiska områden och på 
särskilda villkor. Tilldelning (assignment) (av en radiofrekvens eller en radiofrekvenskanal): 
tillstånd som en administration ger en radiostation att använda en radiofrekvens eller 
radiofrekvensstation på särskilda villkor. Det är viktigt att notera att det är nationella 
-10-
att informera om den användare (eller de användare) till vilken bandet allokerats. I EU:s 
medlemsstater är det radioavdelningen vid den nationella regleringsmyndigheten för 
telekommunikation (NRA) som förvaltar nästan allt det civila radiospektrumet och som 
ansvarar för det spektrum som allokerats för användning av militären och vissa andra 
regeringsdepartement och organ. Dessa "radiomyndigheter" ansvarar för att åtgärder vitas mot 
olagliga sändare, säkerställer iakttagandet av tillståndsvillkor och löser klagomål mot 
störningar. De representerar i allmänhet också de nationella intressena i internationella fora 
såsom CEPT och ITU. 
2.3 De europeiska förberedelserna inför världsradiokonferenser 
Utöver global frekvensbandsallokering är avtal på regional nivå (i Europa inom ramen för 
CEPT) lika viktiga för den precisa identifieringen av frekvensområden inom de globalt 
fastställda band som särskilda tjänster och system använder. Detta säkerställer att störningar 
mellan olika system undviks och möjliggör, i ett gemenskapssammanhang, tillhandahållandet 
av tjänster och drift, med stöd av roaming (uppsökning), i hela Europa. 
I enlighet med rådets resolutioner 90/C 166/0213, 92/C 318/0114, och rådets slutsatser av den 7 
december 199315, måste kommissionen fullt ut beakta beslutsmekanismen inom ramen för 
Europeiska radiokommunikationskommittén (ERC) inom CEPT (Europeiska post- och 
telesammanslutningen) som den primära metoden för att säkerställa tillhandahållandet av de 
nödvändiga frekvenserna för nya europaomfattande radiotjänster. 
Vad gäller den internationella dimensionen av regleringen av radiospektrumet framgår det av 
rådets resolution 90/C 166/02 att det är ett avgörande politiskt mål att utveckla gemensamma 
europeiska ståndpunkter för användningen av frekvensspektrumet inom ramen för 
internationell frekvensharmonisering, särskilt med hänsyn till ITU och dess relevanta 
världsradiokonferenser och med hjälp av mekanismer fastställda av CEPT. 
Dessa gemensamma europeiska ståndpunkter utvecklas inom ramen för CEPT:s förberedande 
arbetsgrupp "Conference Preparatory Group (CPG). Denna arbetsgrupp samordnar 
förberedelserna inför världsradiokonferenserna genom att anta s.k. gemensamma europeiska 
förslag (ECP) - vilka undertecknas av enskilda CEPT-administrationer - samt CEPT-briefen 
som fastställer CEPT:s ställningstagande inför varje ärende på dagordningen, tillsammans 
med bakgrundsinformation och, vid behov, kommentarer till förslag från andra länder. Syftet 
administrationer, och inte ITU eller världsradiokonferenser, som faktiskt bestämmer vilka 
operatörer som får använda vissa radiofrekvenser eller radiofrekvenskanaler. 
13 Rådets resolution av den 28 juni 1990 om att stärka det europeiska samarbetet beträffande 
radiofrekvenser, särskilt i fråga om alleuropeiska tjänster, 90/C 166/02, EGT nr Cl 66/4, 7.7.90. 
14 Rådets resolution av den 19 november 1992 om genomförandet av Europeiska 
radiokommunikationsutskottets beslut i gemenskapen, 92/C 318/01, EG nr C 318/1,4.12.92. 
15 Se rådets pressmeddelande 10910/93 224-G. 
11-
med detta är att säkerställa att Europa talar med en enad stämma då det förhandlar om sina 
intressen i radiokommunikation vid konferenserna. 
Med beaktande av att världsradiokonferenser hålls vartannat år inrättade CEPT 1994 
arbetsgruppen CPG som en permanent självständig arbetsgrupp med uppgift att samordna 
förberedelserna inför konferenserna. Arbetet med att utarbeta europeiska gemensamma förslag 
(ECP) är tekniskt mycket avancerat och inbegriper hundratals frekvensexperter i CPG-
medlemsländerna. Det kräver inte bara djupgående kännedom om befintlig och planerad 
användning av frekvensspektrumet på europeisk nivå, utan även på global nivå, för att kunna 
utarbeta ställningstaganden om förslag som läggs fram av tredje land. 
Kommissionen företräder gemenskapen i CPG i egenskap av rådgivare, även om EU-
medlemsstaterna deltar i kraft uv sig själva. Detta säkerställer att de gemensamma 
ståndpunkter som skall antas är förenliga med gemenskapens regelverk och att de är förenliga 
med den förda gemenskapspolitiken, särskilt inom områdena för telekommunikation och 
handel. Kommissionen utför även en kritisk granskning av den balans som skall råda mellan 
representationen av gemenskapens intressen vid formuleringen av de ståndpunkter som skall 
försvaras av CPG, vilken representerar 43 länder i vilka utvecklingen av radiokommunikation 
har kommit olika långt. 
3. WRC-BESLUT I ETT GEMENSKAPSPOLITISKT SAMMANHANG 
3.1 Radiofrekvenser och gemenskapens politik på området för 
radiokommunikation 
Målen med den politik som gemenskapen för ifråga om radiofrekvenser16 är följande: 
• Att säkerställa de radiokommunikationsfrekvenser som behövs för att genomföra och driva 
- i största möjliga utsträckning i konkurrens - gemenskapsomfattande och europeiska 
transeuropeiska system och tjänster i syfte att främja upprättandet av en inre marknad för 
radiokommunikationsutrustning och -tjänster. Antagandet av rådets direktiv avseende 
GSM17, DECT18 och ERMES19 återspeglar detta mål. 
16 Handlingsprogram avseende samordningen av radiofrekvenser i gemenskapen. Meddelande från 
kommissionen om förslag till rådets beslut om medlemsstaternas genomförande av åtgärder 
rörande radiofrekvenser, COM(93) 382 slutlig, 10.9.93. 
17 Rådets direktiv av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det 
samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeiska, cellulär, digital, landbaserad 
mobilkommunikation inom gemenskapen (GSM), (87/372/EEG; EGT nr L 196/85, 17.07.1987). 
18 Rådets direktiv av den 3 juni 1991 om det frekvensband som skall tilldelas för det samordnade 
införandet av digital europeisk trådlös telekommunikation DECT i gemenskapen, (91/287/EEG; 
EGT nr L 144/45, 08.06.1991). 
-12-
• Att förverkliga gemenskapsomfattande marknader för att möjliggöra stordriftsfördelar för 
införandet av ny utrustning, särskilt utrustning tillverkad enligt europeiska standarder som 
utarbetats inom ramen för det europeiska standardiseringssystemet. Detta mål kommer i 
många fall att vara avgörande för att gemenskapens fullt ut skall kunna dra fördel av det 
arbefe som utförs av Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI). 
• Att vid världsradiokonferenser säkerställa gemensamma ståndpunkter inom ramen för 
gemenskapen, och i ett vidare europeiskt perspektiv, som tillvaratar gemenskapens 
intressen på den internationella arenan. 
Såsom angivits ovan, och i enlighet med rådets önskan, utarbetas dessa gemensamma 
europeiska ståndpunkter inom ramen för arbetsgruppen CPG och inte på gemenskapsnivå. 
Med beaktande av att tillgängligheten av frekvenser är en nödvändig förutsättning för att 
möjliggöra för ytterligare utveckling av Europas telekommunikationssektor, bör 
gemenskapens politiska inflytande användas fullt ut för att säkerställa att den relevanta förda 
politiken beaktas vid Överläggningar på CPG-nivå och vid konferenserna. 
Utöver tillgängligheten av frekvensband bör utvecklingen av mobila, satellita och trådlösa 
tjänster i gemenskapen ses i ett större perspektiv, och även avhängigt bland annat följande: 
• Avregleringen av telekommunikationsmarknaderna i gemenskapen senast den 1 januari 
1998, vilket ökar behovet av frekvenser (t.ex. en avsevärd ökning av mobilnät såsom GSM 
och DCS-1800 vad gäller abonnenter, tillhandahållare av nät och täckning). 
Den omfattning i vilken industrin utvecklar nya radiokommunikationssystem i syfte att 
möta kommunikationskraven i det framväxande informationssamhället (t.ex. utvecklandet 
av s.k. tredje generationens mobiltelefonsystem, t.ex. UMTS och S-PCS). 
Gemenskapens politik med avseende på gränsöverskridande tillhandahållande och 
ömsesidigt erkännande av tele- och radioutrustning (t.ex. standardisering och CE-
märkning). 
Social- och kulturpolitik, med avseende på spridning av information och sändningstjänster 
(t.ex. dataskydd och gränsöverskridande policys avseende television), och 
Gemenskapens handelsförbindelser med tredje land vad gäller förpliktelser avseende 
marknadstillträde mot bakgrund av dess skyldigheter enligt den internationella 
handelsordningen (t.ex. WTO-avtalet). 
Med beaktande av att tillgängligheten av harmoniserat spektrum i gemenskapen, och mer 
allmänt i CEPT-länderna, är en nödvändig förutsättning för kunna tillhandahålla mobila, fasta 
och satellitradiotjänster och tillhörande utrustning i hela Europa, är det mycket viktigt att 
säkerställa att beslut som antas under världsradiokonferenserna är förenliga med Europas 
intressen på området för radiokommunikation. • 
19 Rådets direktiv av den 9 oktober 1990 om frekvensband för det samordnade införandet av 
alleuropeiska, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen 
(ERMES), (90/544/EEC; OJ L 310/28, 09.11.1990). 
13-
3.2 Frekvenser i relation till annan gemenskapspolitik 
Gemenskapens politik på området för radiokommunikation påverkas av beslut som antas vid 
världsradiokonferenserna. Gemenskapen bör därför ha som mål att vid dessa konferenser 
uppnå resultat som är förenliga med denna politik. Detta innebär att gemenskapen, när den tar 
itu med frekvensfrågor, måste höja blicken utöver medlemsstaternas förpliktelser att 
säkerställa att de beslut om frekvenser som tas vid konferenserna genomförs i rätt tid, för att 
fastställa tydliga gemenskapsmål för konferenserna. Dessa mål kommer att upprättas mot 
bakgrund av aktuella politiska prioriteringar.20 
Gemenskapens politik ifråga om S-PCS 
Efter allokeringen av frekvenser vid WRC-92 har tillstånd för satellittjänster för 
personkommunikation (S-PCS) utfärdats i USA och genomförandeprogram är på gång. Dessa 
tjänster kommer snart att finnas kommersiellt tillgängliga och har potentialen att erbjuda 
världsomfattande taltelefoni med handterminaler (mobiltelefoner). På grundval av ett 
meddelande om S-PCS21 antog rådet i december 1993 en resolution22 i vilken det underströk 
behovet att få till stånd en gemenskapspolitik på detta område och i vilken de uppdrog åt 
kommissionen att bl.a. undersöka betydelsen av satellittjänster för personkommunikation vid 
utarbetandet av unionens politik på områdena för telekommunikation, rymd, handel, industri 
och regional utveckling, och, vid behov, att föreslå lämpliga åtgärder och insatser. På förslag 
av kommissionen23 antog rådet den 6 mars 1997 ett beslut om att senast i juli 1997 ha infört 
ett gemensamt urval av satellitsystem för sådana tjänster och ha antagit harmoniserade villkor 
för tjänster, utrustning, samtrafik, nummerplanering och tillgång till gateways (anslutning till 
fasta telefonnätet) som opererar i fastställda frekvensband.24 
Eftersom S-PCS-tjänster kommer att vara globala beslutades dessutom vid ITU:s World 
Policy Forum 1996 att formulera en gemensam avsiktsförklaring (dvs. om GMPCS) för att ta 
upp internationella regleringsfrågor, såsom typgodkännande och märkning, 
20 Detta inbegriper men är inte begränsat till politik med anknytning till andra och tredje 
generationens mobila kommunikationssystem och satellitkommunikationer (GSM, DECT, 
ERMES, DCS-1800, UMTS, S-PCS), radioutsändning, radionavigation och radiolokalisering. 
Jordövervakningsstillämpningar. 
21 Meddelande från kommissionen om satellittjänster för personkommunikation, COM(93) 171 
slutligt, 27.04.93. 
22 Rådets resolution av den 7 December 1993 om införande av satellittjänster för 
personkommunikation i gemenskapen (93/C 339/01, 16.12.93). 
23 Förslag till Europaparlaments och rådets beslut om åtgärder på unionsnivå inom området för 
satellittjänster för personkommunikation i Europeiska unionen, COM(95) 529 slutlig, EGT nr C 
15/6,20.1.96. 
24 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid 
auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen (EGT 
nr L 105, 23.4.97). 
14-
utrustningsgodkännande, möjlighet att få tillgång till specifikation av samtalstrafik och 
kundfrågor. 
S-PCS står åter med på dagordningen för WRC-97. Det är viktigt att säkerställa att eventuella 
nya WRC-beslut om S-PCS är förenliga med den hittills fastställda gemenskapspolitiken. 
Gemenskapens politik ifråga om UMTS 
I kommissionens Grönbok om mobil- och personkommunikation25 fastställdes att det fortsatta 
stödet för en utveckling mot personkommunikation samt behovet av att säkerställa en smidig 
övergång till UMTS utgjorde grundläggande krav för att förse Europa med ett 
långtidsperspektiv för telekommunikationssektorn. Idag råder stor enighet om den viktiga roll 
som UMTS spelar vid upprättandet av globala informationsinfrastrukturer. Det skall påpekas 
att vid WRC-92 fastställdes frekvensband för framtida allmänna mobila 
telekommunikationssystem FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications 
Systems)26, vars europeiska version är UMTS. Liksom med införandet av GSM på 1980-talet, 
är det nödvändigt att inom den närmaste tiden ta upp regleringsfrågor (t.ex. licensiering, 
nummerplan, och allokering av frekvensband) för att skapa förutsättningar för investeringar 
och en förutsebar miljö för de allianser som troligtvis kommer att utveckla UMTS. 
I detta syfte har kommissionen tagit initiativet till att inrätta ett UMTS-forum, vars syfte skall 
vara att bidra till utarbetandet av en europeisk politik avseende övergången till en UMTS-
miljö. Detta forum kommer att lämna sina rekommendationer, inbegripet i fråga om 
frekvenskrav för UMTS, sommaren 1997. Kommissionen har dessutom i ett meddelande 
parallellt tagit initiativ till en politisk debatt om eventuella behov av ytterligare reglerande 
åtgärder i fråga om UMTS.27 I detta meddelande redogörs för de reglerande och strategiska 
frågor som står på spel. 
De frekvensband som fastställdes vid WRC-92 för UMTS kommer troligtvis inte att räcka för 
att tillgodose kraven i Europa på lång sikt. Det är därför viktigt att Europa snarast möjligast 
utarbetar en ståndpunkt angående frekvenskrav för UMTS i syfte att ansöka om ytterligare 
allokering av frekvenser vid kommande världsradiokonferenser. 
Gemenskapens politik for forskning och teknisk utveckling 
25 på Väg mot ett personkommunikationssamhälle:: Grönbok om ett gemensamt tillvägagångssätt 
beträffande mobil- och personkommunikation inom Europeiska unionen, COM(94) 145 slutlig, 
27.04.94. 
26 ITU ändrade nyligen akronymen FPLMTS till IMT-2000 (International Mobile 
Telecommunications, varvid 2000 syftar på det år då IMT troligtvis genomförs). 
27 Meddelande till Europaparlamentet och rådet om ytterligare utveckling av mobil och trådlös 
kommunikation i Europa - utmaningar och val. KOM(97)217 slutlig, 29.5.97. 
15-
Kommissionens förslag till EG:s femte ramprogram för FoTU-verksamhet (1998-2002)28 
inbegriper forskningsverksamhet för utveckling av grundläggande teknik för övervakning av 
jorden, särskilt via satellit, för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser och 
ekosystem. Denna verksamhet är nära förbunden med annan gemenskapspolitik, såsom 
exempelvis jordbruks-, fiskeri- och miljöpolitik. FoTU-verksamhet som rör övervakning av 
jorden sätts in i ett bredare sammanhang i meddelandet till rådet och Europaparlamentet om 
"Europeiska unionen och rymden: att främja tillämpningar, marknader och industriell 
konkurrenskraft"29. 
I detta viktiga skede, som är avgörande för potentialen i rymdforskning och övervakning av 
jorden, är det viktigt att man i WRC-förhandlingarna ni.;ra följer den potentiella utvecklingen 
av dessa initiativ och inte agerar nå ett sätt som hindrar intressenterna (industri, användare, 
forskningsinstitutioner och internationella organ såsom ESA och EUMETSAT) från att bli 
framgångsrika i sin tillämpning. Det är särskilt viktigt att fastställa vilka frekvenser som 
behövs för en sådan användning av allmänt intresse och undvika att lägga hinder i vägen för 
ett sådant optimalt utnyttjande. 
Gemenskapens konkurrenspolitik 
I direktiv 96/2/EG om mobil- och personkommunikation30 fastställs en grundläggande ram för 
frekvenstilldelning. Enligt detta direktiv skall medlemsstaterna varje år offentliggöra eller på 
begäran tillhandahålla tilldelningsplanen för de frekvenser som reserverats för mobil- och 
personkommunikationstjänster, enligt den ordning som beskrivs i bilagan till direktivet. Enligt 
direktiv 96/19/EG om genomförande av full konkurrens på marknaderna för teletjänster31 är 
medlemsstaterna förpliktigade att inte vägra att ge tillstånd så länge det finns frekvenser 
tillgängliga. Konkurrensreglerna i fördraget skiljer inte mellan mobiltelesystem som bygger 
på standarder som utvecklats av europeiska organ som ETSI och andra system. Europeiska 
standarder får endast ges företräde när gemenskapsrätten föreskriver detta. 
Syftet med konkurrensreglerna med avseende på frekvensallokering är att säkerställa att de val 
som görs på det här området inte gynnar vissa tekniska lösningar på bekostnad av 
konkurrerande tekniker som bättre skulle motsvara behovet hos användare inom 
gemenskapen, och en sådan allokering skulle begränsa produktion, resultat och teknisk 
utveckling i den mening som avses i artikel 86c. 
28 KOM(97) 142, 30.4.97. 
29 KOM(96) 617,4.12.96. 
30 Kommissionens direktiv 96/2/EG av den 16 januari 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med 
avseende på mobil- och personkommunikation, EGT nr L 20/59, 29.01.96. 
31 Kommissionens direktiv av den 13 mars 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende 
på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster, 96/19/EG, EGT nr L 74/13, 
22.03.96. 
-16-
Gemenskapens handelspolitik 
GATS/WTO/GBT-avtalet kommer att öppna upp nationella marknader för utländsk 
konkurrens, tillåta utländskt deltagande i nationella telekommunikationsföretag och 
tillhandahålla ramarna för ett internationellt regelverk. 
Det skall konstateras att GATS:s förpliktelser gäller de inhemska frekvensförvaltnings- och 
licensieringsprocesserna. Såsom föreskrivs inom ramen för GATS32 skall varje WTO-
medlems rätt att självständigt förvalta frekvenser administreras på ett objektivt, 
genomblickbart och icke-diskriminerande sätt som inte är mer betungande än nödvändigt.33 
De flesta länder har dessutom uttryckligen förbundit sig att sköta sin frekvensförvaltning på 
ett objektivt, snabbt, genomblickbart och icke-diskriminerande sätt och att offentliggöra den 
gällande allokeringen av frekvensband.34 Varje nationell frekvensförvaltningsåtgärd som 
syftar till att blockera ,eller på ett orimligt sätt begränsa, marknadstillgången för operatörer 
från andra WTO-medlemsländer på ett diskriminerande sätt - eller som har samma verkan -
skulle innebära en kränkning av GATS, eftersom GATS förbjuder diskriminerande, 
konkurrenshämmande och godtyckliga beslut om frekvensförvaltning35.1 GATS erkänns dock 
att handlingsprogram för frekvensförvaltning inte i sig utgör ett förtäckt handelshinder, under 
förutsättning att de genomförs i enlighet med dessa bestämmelser. 
På grund av detta bör allokering av frekvenser för radiokommunikationstjänster inom ramen 
för ITU och världsradiokonferenser särskiljas från åtaganden om marknadstillträde inom 
ramen för GATS. Förpliktelser enligt GATS gäller dock både för regionala och nationella 
förfaranden för frekvensförvaltning - dvs. olika länders processer för tillståndsgivande och 
tilldelning av frekvenser till radiokommunikationsoperatörer - och den tekniska fasen för en 
fullständig internationell samordning av en satellit eller ett satellitsystem. WRC-beslut kan i 
ett senare led komma att påverka olika åtaganden om marknadstillträde som ingåtts inom 
ramen för GATS. I detta sammanhang är det viktigt att förhindra att vissa länder utnyttjar ITU 
och WRC för att omformulera eller omtolka de åtaganden om marknadstillträde som de gjort 
inom ramen för GATS. Samtidigt bör WRC-beslut ta hänsyn till den inverkan som sådana 
beslut eventuellt kan få för åtaganden om marknadstillträde enligt GATS. 
32 Se ordförandens anmärkning om marknadstillträdesbegränsningar av tillgängligt spektrum. 
33 Se artikel VI (Domestic Regulation) i GATS. 
34 Se referensdokument om regleringsprinciper som exempelvis bifogats till EG:s plan för åtaganden 
i fråga om grundläggande telekommunikationstjänster. 
35 Se referensdokument om regleringsprinciper. De flesta länder har inkluderat dessa principer i sina 
erbjudanden som ett bindande åtagande, och artikel VT (Domestic Regulation) i GATS.. 
17-
4. BEHOVET AV ETT SAMORDNAT FÖRFARANDE MED HÄNSYN TILL WRC-97 
4.1 En analys av det befintliga förfarandet och förslag till förbättringar 
Samordningen inom ramen för arbetsgruppen CPG 
Vid WRC-95 ombads konferensen, på grundval av ett sista-minuten förslag som senare blev 
känt som Teledesic-ärendet, att allokera frekvensband till icke-geostationära fasta 
satellittjänster (NGSO FSS, dvs. i grund och botten bredbandstjänster över satellit) vilket inte 
fanns med på dagordningen och för vilket CPG inte hade utarbetat någon ståndpunkt. CPG 
hävdade att det behövdes tid för att undersöka vilken inverkan allokeringen för NGSO FSS 
skulle kunna få på befintliga och planerade nät i Europa och ansåg därför att WRC-95 borde 
skjuta upp diskussionen till WRC-97. CPG-länderna blev dock nedröstade av en majoritet av 
delegationerna vid konferensen och tvingades att samarbeta för att bana väg för införandet av 
NGSO FSS.36 
Det bör emellertid påpekas att mekanismen för samordningen av nationella ståndpunkter inom 
ramen för CPG visade sig vara relativt effektiv vid WRC-95. 40 av de 
medlemsadministrationer som representerades av CPG37, inbegripet samtliga EU-
medlemsstater, förhandlade vid konferensen på grundval av 87 särskilda europeiska 
gemensamma förslag (ECP) som täckte alla punkter på dagordningen. De flesta av dessa 
förslag antogs av konferensen, ett faktum som ytterligare kommer att stärka utvecklingen av 
radiokommunikationssektorn i Europa. 
Europeiska gemenskapen har mycket att vinna på att samordna olika ståndpunkter inom 
ramen för CPG, vilket framgår av följande: 
• Det faktum att CPG representerar 43 europeiska länder skulle kunna medföra att 
användningen av frekvenser harmoniseras utöver gemenskapsnivå. 
• Den tekniska expertisen på området för användning av frekvenser i Europa återfinns i 
huvudsak i de nationella förvaltningar som är företrädda i CPG och som har 
medlemsstaternas politiska stöd. 
• Enbart möjligheten att vid världsradiokonferenserna samordna 43 europeiska länder stärker 
gemenskapens och enskilda CPG-medlemsländers ståndpunkter (dvs. enighet ger styrka). 
• Radiokommunikationsindustrin, som i allt större utsträckning riktar in sig på hela den 
europeiska marknaden i stället för gemenskapsmarknaden, inbjuds att delta i CPG:s arbete 
med att ta fram gemensamma ståndpunkter. 
36 Så småningom ledde närmare förhandlingar med särskilt USA och Japan till en minskning av det 
begärda frekvensutrymmet för NGSO FSS och gjorde dessa allokeringar tillfälliga i avvaktan på 
resultatet av delningsstudier. WRC-97 skall därmed besluta om de faktiska allokeringarna mot 
bakgrund av dessa delningsstudier. Dessutom har ett antal CPG-medlemmar reserverat sig i denna 
fråga som togs med i slutrapporten från konferensen. 
37 Endast Albanien, Bosnien-Hercegovina och Ryssland undertecknade inte de gemensamma 
europeiska förslagen (ECP). 
-18-
Det har dock visat sig att vissa förbättringar bör göras för att vid konferenserna säkerställa 
lämplig representation av Europas intressen på området för radiokommunikation. 
Höja medvetenheten på politisk nivå 
Den omständigheten att dagordningen för världsradiokonferenser bara verkar omfatta tekniska 
frågor kan kanske förklara det rätt låga intresset från CEPT-medlemmarnas politiska 
instanser, vilka normalt hänvisar till sina tekniska frekvensavdelningar för detta, både vad 
gäller förberedelserna inför och förhandlingarna under konferenserna. 
Vad beträffar WRC-95 ansåg man på politisk nivå dels att, vad beträffar t.ex. NGSO 
FSS/Teledesic-ärendet, CPG-delegationerna lade hinder i vägen för allokering av 
frekvensband för nya radiokommunikationssystem, dels att europeiska intressen inte togs 
tillvara tillräckligt. 
Som nämnts tidigare hade CPG inte utarbetat någon ståndpunkt avseende NGSO FSS 
eftersom denna fråga inte stod med på dagordningen. Till följd av detta verkar den omfattning 
i vilken Europas industri kommer att påverkas av allokeringar till NGSO FSS inte ha 
diskuteras med telekommunikationsdepartementen. Medvetenhet på politisk nivå i frågan 
uppnåddes först efter det att telekommunikationsdepartementen hade kontaktats av de NGSO 
FSS-förslagsgivare som bad de europeiska delegationerna om en positivare inställning till 
förslaget. 
Detta visar på att det är nödvändigt att se till att beslut om frekvenser inte begränsas till en 
teknisk nivå, utan att man på politisk nivå fullständig informeras om de europeiska 
ståndpunkter som skall förhandlas och om de eventuella konsekvenser som WRC-beslut kan 
få på telekommunikationsbestämmelser och handelspolitik. Vid världsradiokonferenser bör 
man tillämpa ett sammanhållet och aktivt tillvägagångssätt, som inte bara säkrar de egna 
europeiska intressena i fråga om radiokommunikationer utan också gör det möjligt att på ett 
adekvat sätt reagera på de frågor som andra förhandlingsparter anser viktiga. I detta 
sammanhang är det av strategiska skäl också viktigt att säkerställa en gemensam 
gemenskapsståndpunkt till förslag som är av mindre betydelse för gemenskapen. Detta är 
viktigt för att säkra det nödvändiga politiska stödet i frågor som gemenskapen prioriterar och 
för att underlätta kompromisser med tredje land på områden som är av mindre betydelse för 
gemenskapen. 
Industrins engagemang 
Det befintliga förberedelsearbetet inför världsradiokonferenserna kan förbättras ytterligare 
genom att mobilisera industrin att redogöra för aktuella och planerade prioriteringar avseende 
radiokommunikation och att samarbeta vid utarbetandet av gemensamma ståndpunkter 
avseende det förväntade behovet av frekvenser. Detta borde resultera i ett kraftigt stöd från 
industrin för varje gemensam ståndpunkt som utarbetas, både under och efter konferenserna. 
19-
Industrin är inte i en sådan ställning att den kan godkänna de gemensamma europeiska förslag 
(ECP) som tas fram. Inte heller är dess deltagande i nationella delegationer tillräckligt för att 
möjliggöra samråd på plats. För att kunna samråda med industrin om förberedelserna inför 
WRC-97 har kommissionen organiserat två möten, från vilka följande slutsatser kan dras: 
• Industrin anser att de förberedelser som CPG gör är användbara. 
• Enskilda företag deltar visserligen vid framtagandet av gemensamma europeiska förslag, 
men endast när det berör dem direkt. 
• Industrin anser att det finns behov av ytterligare politiskt stöd för de ståndpunkter som 
CPG utarbetar. 
• Industrin anser att USA:s förberedande lobbyverksamhet i tredje land är en viktig 
anledning till detta lands framgångar vid världsradiokonferenser. Europeisk verksamhet i 
detta avseende måste förbättras. 
• Industrin ser fördelar i att delta vid världsradiokonferenser, men besitter inte resurserna. 
• Det finns ingen industriell plattform som möjliggör en snabb bedömning av de 
ståndpunkter som CPG utarbetar, eller av förhandlingsutvecklingen under konferenserna. 
Förbindelser med tredje land 
Man har inom CPG enats om att Europa skall ta initiativet vid WRC-97 snarare än att tvingas 
på defensiven genom att vara tvungen att reagera över andra länders förslag. Man bör därför 
utveckla initiativ för att kartlägga deras ståndpunkter rörande de olika punkterna på 
dagordningen och se till att full medvetenhet råder om de frågor som står på spel. Främjandet 
av innovativ teknik, särskilt från den europeiska radiokommunikationsindustrins sida, får inte 
innebära att WRC-besluten leder till en snedvridning mot viss teknik på marknaden. De 
utbyten som görs med utvecklingsländer inom det här området kommer att tolkas mot den 
allmänna bakgrunden av befintlig samarbetsverksamhet. 
Av denna anledning har ett antal informella kontaktgrupper inrättats för att säkerställa en 
dialog mellan förhandlingsparterna under deras förberedelser inför WRC-97. Deltagarna 
kommer att utbyta information om hur deras förslag utvecklas, ge varandra synpunkter och 
beakta sådana synpunkter vid det fortsatta arbetet med förslagen. Genom denna process kan 
förhoppningsvis en viss grad av tillnärmning av förslagen uppnås redan före konferensen, och 
antalet utestående tvistefrågor som skall lösas vid konferensen kan förhoppningsvis 
minimeras. 
Det bör påpekas att kontakter med tredje land kräver resurser som kan utgöra en avsevärd 
börda både för administrationer och industrin. 
Gemenskapens engagemang 
Trots världsradiokonferenserna betydelse för gemenskapens politik och på grund av en 
avsaknad av rättsliga instrument och politiskt stöd, har gemenskapens engagemang före och 
under konferenserna varit relativt begränsat. Gemenskapen skulle och borde dock kunna spela 
en viktig roll, särskilt genom att 
20-
• stödja CPG vid utarbetandet av gemensamma ståndpunkter, samt granska dessa i ljuset av 
gemenskapens politik, 
medverka till att mobilisera industrins engagemang i WRC-processen, 
höja medvetenheten på politisk nivå och öka stödet för de frågor som står på spel och de 
mål man vill uppnå, 
säkerställa gemenskapssamordning för de gemensamma ståndpunkter som skall utarbetas 
före och under konferenserna, 
assistera och delta i kontakter med tredje land. 
Förslag till förbättringar 
Mot bakgrund av ovanstående föreslås följande: 
• Det vore lämpligt att höja medvetenheten på politisk nivå och öka det stöd som behövs för 
de ståndpunkter som utarbetas på grundval av överenskomna punkter på dagordningen. 
• Industrin borde mer aktivt stödja de ståndpunkter som utarbetas av CPG och delta vid 
världsradiokonferenser, särskilt vid behov av samråd på plats. 
• De förberedelser som tredje land utför inför konferenserna borde noggrant övervakas för att 
t.ex. minska risken för överraskningar vid själva konferensen (dvs. sista minuten-förslag 
eller uppförandet av frågor som inte står med på dagordningen). 
Slutligen borde gemenskapen mer intensivt engagera sig i WRC-processen, särskilt vad 
gäller att stödja CPG:s arbete, upprätthålla kontakter med industrin, höja medvetenheten på 
politisk nivå och hjälpa till att etablera och upprätthålla kontakter med tredje land. 
Gemenskapens samordning är dessutom mycket viktig för att kunna utarbeta gemensamma 
ståndpunkter inom sådana områden där EU-medlemsstaternas åsikter i ett första skede kan 
skilja sig åt (t.ex. i fråga om sista minuten-förslag från tredje land), där EU-
medlemsstaterna inte har samma åsikter som andra CPG-länder eller inte är fullständigt 
medvetna om den potentiella inverkan på gemenskapens politik. 
4.2 Dagordningen för WRC-97 
Översikt av dagordningen 
Under de fyra veckor som WRC-97 pågår kommer de förhandlande länderna att behandla en 
mycket omfattande dagordning bestående av många mycket tekniska ärenden, bland annat 
följande: 
• Förenkling av radioreglementet. 
• Kortvågsrundradio. 
-21-
• Maritima mobilradio- och mobilsatellittjänster. 
• Det globala maritima nödradio- och säkerhetssystemet. 
• Aeronautiska mobiltjänster. 
• Mobilsatellittj änster och fasta satellittj änster. 
• Jordutforsknings satellittjänst. 
• Rymdutforskningstj änster. 
• Fast tjänst för förtätad användning av radiolänk (fixed service for high-density 
applications). 
En översikt av de huvudsakliga ärendena på dagordningen38 för WRC-97 finns i bilaga I. 
För det mesta rör dessa ärenden inte nya telekommunikationstjänster, utan i stället tjänster 
vars behov av frekvenser kan ha ändrat sig med tiden eller för vilka delningskriteriet med 
andra tjänster måste förbättras. 
CPG har utarbetat 160 gemensamma europeiska förslag som omfattar praktiskt taget alla 
ärenden på dagordningen för WRC-97 och det förutses att, vilket var fallet 1995, en majoritet 
av CPG-medlemsländerna kommer att underteckna dessa förslag. Vid de rådgivande mötena 
med industrin noterades industrins deltagande vid utarbetandet av vissa av dessa ståndpunkter. 
Man kan därför anta att, inom ramen för de nuvarande ordningarna, både CPG:s 
medlemsadministrationer och industrin kommer att stödja de gemensamma ståndpunkter som 
tagits fram. 
Dessa gemensamma ståndpunkter har utarbetats på grundval av den överenskomna 
dagordningen och omfattar inte eventuella ärenden som de övriga förhandlingsparterna 
eventuellt tar upp under själva konferensen. I nuläget finns det dock ingenting som tyder på 
att andra viktiga ärenden kommer att tas upp i sista minuten. Det krävs emellertid en 
oavbruten övervakning av de förberedelser som görs i tredje land. 
Återkommande punkter på dagordningen för WRC-97 
WRC-97 kommer att ta upp två punkter som har lett till stor debatt vid tidigare konferenser. 
Det finns planer för tillhandahållandet av NGSO FSS, vilket har föreslagits av det USA-
baserade Teledesic-konsortiet. Dessa nät presenteras som den satellita motsvarigheten till 
fiberoptikkablar för glesbygdsområden som inte har tillgång till terrestra 
bredbandsanläggningar. Europa har dock tusentals radiolänkar i de frekvensband (19/29 GHz) 
som identifierades för dessa lågbanesatelliter (NGSO FSS). Det är oklart om det går att dela 
bandet. Även möjligheterna till delning mellan NGSO FSS och fasta satellittjänster i 
geostationära banan (GSO FSS), där Europa har avsevärda befintliga och framtida intressen, 
38 Det går inte att göra en prioritering mellan de frågor som står på spel vid WRC-97 enbart på 
grundval av dagordningen eftersom den endast listar de tekniska frågor som skall behandlas. 
-22-
är oklara. På grundval av delningsstudier som har utförts på nationell nivå och i ITU-
arbetsgrupper, har WRC-97 nu att besluta om hur frekvenserna faktiskt skall allokeras. 
En annan teknisk innovation på området för radiokommunikation rör tillhandahållandet av 
taltelefoni via s.k. Big LEO-system (lågbanesystem) för handterminaler, mobila, allmänt 
utbredda telefontjänster. Mobilsatellittjänsten (MSS med ITU-terminologi) är i Europa mer 
känd som satellittjänster för personkommunikation (S-PCS)* Redan vid WRC-92 gjorde ett 
spektrum tillgängligt för MSS mellan 1-3 GHz, men ytterligare världsomfattande allokering 
av frekvenser kommer troligtvis att begäras vid WRC-97 av geografiskt sett stora länder 
utanför Europa. Med beaktande av att flera globala förslag för närvarande håller på att spikas 
(för att inte nämna flera andra som åtminstone har meddelats ITU i syfte att begära spektrum) 
och vid projektering av behov hos olika S-PCS MSS operatörer med seriösa planer på att 
tillhandahålla tjänster i Europa, kanske det inte finns tillräckligt spektrum. Behovet av 
spektrum för MSS kan råka i konflikt med behovet hos andra generationens (t.ex. DCS-1800, 
DECT) eller tredje generationens (t.ex. UMTS) terrestra mobiltjänster som förväntas 
tillhandahålla en mer allmänt utbredd och komplett tjänst i merparten av Europa för 
mobilkommunikationer än MSS satellitsystem troligtvis kan tillhandahålla. Till följd av detta 
kan utnyttjandet av UMTS också fylla tredje lands behov av radiokommunikation, vilket var 
fallet med GSM, och erbjuda möjligheter att ytterligare förstärka Europas exportsituation på 
området för mobilteknik. 
I båda dessa fall skulle utmaningen för den internationella radiokommunikationssektorn ligga 
i att tillvarata dess befintliga och framtida intressen beträffande t.ex. terrestra radiolänkar, 
GSO-nät och UMTS och samtidigt ordna för införandet och driften av S-PCS och NGSO FSS. 
4.3 Punkter vid kommande världsradiokonferenser 
Den allmänna omfattningen av dagordningen vid en världsradiokonferens bör fastställas fyra 
år i förväg och den slutliga dagordningen företrädesvis två år innan konferensen äger rum. 
Den slutliga dagordningen upprättas normalt på grundval av en resolution som antas vid den 
föregående konferensen och som måste godkännas av ITU:s råd. 
Dagordningen för kommande konferenser kan inbegripa frekvensbehov för system som ännu 
inte är i drift eller har tagits fram. Vid WRC-92 och WRC-95 allokerades t.ex. (tillfälligt) 
frekvensband för S-PCS och NGSO FSS trots att dessa system vid den tidpunkten endast 
existerade på papperet. Med hänsyn till att radiokommunikationssystem utformas och 
utvecklas för att operera på vissa frekvenser, måste dock tillgängligheten av frekvenser 
säkerställas vid ett tidigt stadium. Det är därför viktigt att man vid konferenserna beslutar om 
frekvenser för att göra det möjligt för industrin att ta investeringsbeslut avseende utvecklingen 
och driften av nya system. 
Vad beträffar dagordningen för WRC-99 kommer CPG under WRC-97 föreslå att följande 
ärenden förs upp: 
-23-
• Granskning av huruvida ett tillräckligt frekvensutrymme allokerats för kortvågsrundradio 
(HFBC) från omkring 4 till 10 MHz. 
• Ytterligare allokering av frekvenser för satellitradionavigering39. 
• Ytterligare allokering av frekvenser för UMTS; 
• Trådlösa lokala nät (HIPERLAN) för avancerade tillämpningar, såsom mobildator- och 
multimediatillämpningar. 
Behovet av att säkerställa frekvenser för system under utveckling 
Även om tillgängligheten av frekvenser i Europa för att kunna utnyttja terrestra radionät har 
varit tillräcklig, krävs aktiva insatser vid världsradiokonferenserna för att säkerställa att 
övergången till UMTS inte hindras av bristen på tillgängliga frekvenser. Sådana insatser bör 
koncentreras till att söka ytterligare allokering av frekvenser för (terrester) UMTS samt att 
underlätta driften av S-PCS-nät som konkurrerar i fråga om användningen av samma 
frekvensband. 
Trots att man vid WRC-92 fastställde frekvensband för UMTS är det inte troligt att dessa 
band räcker för att på lång sikt tillfredsställa behoven i Europa. Till följd av detta kommer 
CPG att vid WRC-97 lämna in ett förslag om att föra upp frekvensbehoven för UMTS på 
dagordningen för WRC-99. Med beaktande av att man vid världsradiokonferenserna normalt 
håller fast vid den dagordning som överenskommits så är det mycket viktigt att WRC-97 antar 
CPG-förslaget om UMTS, så att industrin kan se fram emot en tillräcklig tillgång till 
frekvenser för UMTS på medellång sikt. Då kan UMTS-tillämpningar och -utrustning 
vidareutvecklas på grundval av detta. Om förslaget inte skulle antas skulle det i praktiken 
innebära att det måste läggas fram igen vid WRC-99 för att sedan behandlas av WRC-2001. 
Detta skulle orsaka avsevärda förseningar i utvecklingen av detta strategiska element i det 
"trådlösa informationssamhället". 
5. SLUTSATSER 
Mål: 
Eftersom de frekvensbeslut som fattas under världsradiokonferenserna går utöver rent 
tekniska överväganden och faktiskt har en betydande inverkan på det reglerande ramverket för 
telekommunikation samt på konkurrens inom radiokommunikationssektorn i gemenskapen 
och i CEPT-länder, krävs samordnade insatser för att säkerställa att 
39 Nya allokeringar i intervallet 1-10 GHz krävs för att stödja framtida globala system för 
satellitnavigering (Global navigation satellite systems - GNSS). För närvarande pågår arbetet med 
att utveckla ett europeiskt system för satellitnavigering (European Navigation Satellite System -
ENSS) som stöds av olika organ, däribland Europeiska rymdorganisationen (ESA), 
EUROCONTROL och Europeiska kommissionen. 
-24-
• konferensen antar gemensamma ståndpunkter inom ramen för gemenskapen och i ett vidare 
europeiskt perspektiv, i syfte att tillvarata gemenskapens intressen på den internationella 
arenan vad beträffar allokering av frekvenser, 
• förhandlingar under konferenserna om allokering av frekvenser ställs mot andra mål inom 
ramen för telekommunikationsreglering och telekommunikationspolitik, med vederbörlig 
hänsyn tagen till åtaganden inom ramen för den internationella handelsordningen, 
• de resultat från WRC-97 som fullt ut påverkar gemenskapens intressen är förenliga med 
gemenskapens regelverk. 
• vid kartläggningen av de frågor vid WRC-97 som är av särskild vikt för gemenskapen kan 
man där så är lämpligt beakta tekniska, ekonomiska och politiska hänsynstaganden vid 
förhandlingarna. 
Nödvändiga förutsättningar: 
För att nå dessa mål krävs följande: 
• Att enighet om frekvensbehoven för befintliga och planerade radiokommunikationssystem 
på europeisk nivå uppnås på ett tillräckligt tidigt stadium för att kunna utarbeta 
överensstämmande ståndpunkter inför världsradiokonferenser. 
• Att ett samlat och samordnat förfarande inför WRC-97 och kommande konferenser 
utarbetas. Detta måste bygga på befintliga arrangemang, vilket inbegriper CPG:s tekniska 
expertis i frågor som rör frekvenser, och lämpligt inlägg och deltagande från industrins sida 
i fråga om den europeiska industrins intressen på radiokommunikationsområdet, och från 
gemenskapens sida i fråga om telekommunikationsbestämmelser och annan relevant 
politik. 
• Att ett sådant samordnat förfarande stöds av medlemsstaterna på högsta politiska nivå, 
både vid utarbetandet av gemensamma europeiska förslag och under förhandlingarna vid 
WRC-97. 
Lämpliga åtgärder: 
Lämpliga förfaranden måste införas för att säkerställa effektiv representation av 
gemenskapens intressen. Detta inbegriper särskilt följande: 
• Att kommissionen eller medlemsstaterna skall kräva att en gemensam 
gemenskapsståndpunkt upprättas 
a) i de fall då medlemsstaterna är oense med varandra om förslag som läggs fram 
vid konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, 
b) när medlemsstaterna är oense med andra CEPT-länder om sådana förslag, 
c) när CEPT-förslag inte är förenliga med gemenskapens intressen, eller 
d) när en gemensam gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka CEPT-
förslagen i diskussioner med tredje land. 
-25-
Att en lämplig mekanism upprättas tillsammans med den europeiska industrin för att 
säkerställa att de europeiska gemensamma förslag (ECP) som antas av CEPT verkligen 
återspeglar den europeiska industrins behov inom radiokommunikationssektorn, och att en 
sådan mekanism utan dröjsmål kan användas under världsradiokonferenserna för att i 
vederbörliga fall erhålla industrins synpunkter. 
-26-
BILAGA I 
Huvudsakliga punkter på dagordningen för WRC-9740 
Punkt Punkt Bakgrund "~ " 
på 
dagord 
-ningen 
1.1 Strykning av nationella fotnoter. Administrationer får lägga till nationella fotnoter för allokeringar och 
ange särskilda nationella förhållanden. Syftet är att minska nationella 
skillnader. 
1.2 Förenkling av radioreglementet (RR). RR är tekniskt mycket komplext och kräver detaljerade 
samordningsförfaranden. Syftet är att förenkla detta. 
1.3 Samordning av frekvenser för Till följd av teknisk och kommersiell utveckling måste 
jordstationer vad gäller fasta tjänster koordinationen av frekvenser för små fasta, handhållna jordstationer 
(FS) och fasta satellittjänster (FSS). förbättras. 
1.4 Planerade förfaranden för Beaktande av flexibla, förenklade planeringsförfaranden, framtagna 
kortvågsrundradiokommunikation inom ramen för ITU:s radiobyrå. 
(HFBC). 
1.6 Global maritim nödradio- och 1 samband med införandet av automatisk övervakning, för att 
säkerhetskommunikation (GMDSS). säkerställa den allmänna säkerheten till sjöss, blir det möjligt att 
befria stationerna från lyssningsvakt inom den allmänna marina 
tjänsten efter den 1 februari 1999.. 
1.6 Frekvenser för stationer i den Nya (digitala) tekniker kommer att genomföras i VHF-bandet med 
maritima mobiltjänsten. Erbjuda ytterligare frekvensbehov, 
administrationer mer flexibilitet med 
att minska befintlig överbelastning i 
de maritima banden. 
1.6 Prioritetsordning för kommunikation Prioritetsnivån bör omdefmieras. 
i den maritima mobilradio- och 
mobilsateilittjänsten (i samma 
frekvensband) 
1.6 Användning av ny digital teknik i Identifiering av passande kännetecken för digitala system att ersätta 
maritima radiotelefonikanaler. befintlig analog teknik. 
1.8 Användning av banden 136-137 MHz För att säkerställa att ingen skadlig störning på aeronautiska tjänster 
för andra tjänster än aeronautiska förekommer (används för säkerhet, flygreglering). 
^ mobiltjänster. 
1.9 MSS under 1 GHz. Rör frekvensbehovet för "Little LEOs" (tillhandahåller 
världsomfattande datakommunikationstjänster) och möjligheten till 
delning med andra tjänster. 
T9 MSS mellan 1-3 GHz. Delningsmöjlighet mellan MSS ("Big LEOs", tillhandahåller 
världsomfattande talkommunikationstjänster) och andra tjänster 
(t.ex. Met-Sat, FS, radioastronomi och satellittjänst för utforskning 
av jorden). 
1.9 20/30 GHz band - NGSO FSS Frekvensbehov och scenario för delning vad gäller digitala 
bredbandsradiotj änster. 
1.9 NGSO MSS matarlänkar Allokering av frekvenser till den fasta satellittjänstens matarlänkar 
för icke geostationära MSS. 
punkterna 2-8 på dagordningen är standardpunkter av i huvudsak administrativ art 
8.2 I Dagordning för WRC-99 respektive Fastställande av en preliminär dagordning för de kommande två 
WRC-2001 konferenserna 
40 Observera att förteckningen inte är fullständig. För den kompletta dagordningen, se Resolution GT 
PLEN-3: Agenda for the 1997 World Radiocommunication Conference. 
-27-
BILAGA II 
ORDLISTA 
CEPT 
CPG 
DCS-1800 
DECT 
ECP 
ERC 
ERMES 
ETSI 
EU 
FPLMTS 
GATS 
GMPCS 
GSM 
GSO FSS 
ITU 
MSS 
NGSO FSS European Conference of Postal and Telecommunications administrations 
(Europeiska post- och telesammanslutningen) 
Conference Preparatory Group 
(arbetsgrupp inför världsradiokonferenser) 
Digital Communications Services in the 1800 MHz range 
(digital kommunikationstjänst på 1800 MHz-bandet) 
Digital European Cordless Telecommunications 
(Digital europeisk trådlös telekommunikation) 
Gemensamma europeiska förslag 
Europeiska radiokommittén (inom CEPT) 
European Radio Messaging System 
(Europeiska radiomeddelandesystemet) 
Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder 
Europeiska unionen 
Future Public Land Mobile Telecommunications Systems 
(framtida allmänt tillgängliga landbaserade mobiltelesystem) 
Allmänna tjänstehandelsavtalet 
Global Mobile Personal Communications Services 
(globala mobila personkommunikationstj änster) 
Global System for Mobile Communications 
Geostationary orbit fixed satellite services 
(fasta satellittjänster i geostationär bana) 
Internationella teleunionen 
Mobilsatellittjänst 
Non-geostationary orbit fixed satellite services 
28-
(icke-geostationära fasta satellittjänster) 
NRA Nationell tillsynsmyndighet 
S-PCS Satellite Personal Communications Services 
(satellittjänster för personkommumkation) 
WRC Världsradiokonferens 
WTO Världshandelsorganisationen 
UMTS Universal Mobile Telecommunications System 
29-

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 304 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-CO-97-312-SV-C 
ISBN 92-78-21691-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3Ö