P8_TA(2019)0240

Ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt

Europaparlamentets resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (2018/2121(INI))

(2021/C 108/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artiklarna 4 och 13 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

— med beaktande av artiklarna 107, 108, 113, 115 och 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

— med beaktande av sitt beslut av den 1 mars 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (TAX3) samt fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (1),

— med beaktande av TAXE-utskottets resolution av den 25 november 2015 (2) och TAX2-utskottets resolution av den 6 juli 2016 (3) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt,

— med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (4),

— med beaktande av resultaten från undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt, som lades fram för rådet och kommissionen den 13 december 2017 (5),

— med beaktande av kommissionens uppföljning av var och en av de ovannämnda resolutionerna från Europaparlamentet, (6)

— med beaktande av de många avslöjanden som gjorts av undersökande journalister, såsom LuxLeaks, Panamadokumenten, Paradisläckan och nyligen cum-ex-skandalen, samt de fall av penningtvätt som inbegriper framför allt banker i Danmark, Estland, Tyskland, Lettland, Nederländerna och Förenade kungariket,

— med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen (7),

— med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (8),

— med beaktande av de studier som utarbetats av Europaparlamentets utredningstjänst med titlarna Citizenship by investment (CBI) and residency by investment (RBI) schemes in the EU: state of play, issues and impacts (system för medborgarskap och uppehållstillstånd genom investering inom EU: lägesrapport, problem och konsekvenser), Money laundering and tax evasion risks in free ports and customs warehouses (risker för penningtvätt och skatteundandragande i frihamnar och tullager) och An overview of shell companies in the European Union (en överblick över skalbolag inom EU) (9),

— med beaktande av studien VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues (momsbedrägerier: ekonomiska konsekvenser, utmaningar och politiska frågor) (10), studien Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion (kryptovalutor och blockkedja – rättsligt sammanhang och konsekvenser för ekonomisk brottslighet, penningtvätt och skatteundandragande) och studien Impact of Digitalisation on International Tax Matters (digitaliseringens konsekvenser för internationella skattefrågor) (11),

— med beaktande av kommissionens studier om indikatorer för aggressiv skatteplanering (12),

— med beaktande av de bevis som inhämtats av TAX3-utskottet under dess 34 utfrågningar med experter eller under diskussioner med kommissionsledamöter och ministrar samt under uppdragen till Washington, Riga, Isle of Man, Estland och Danmark,

— med beaktande av den moderniserade och mer robusta ram för bolagsskatt som infördes under denna mandatperiod, framför allt direktiven mot skatteflykt (första direktivet mot skatteflykt (13) och andra direktivet mot skatteflykt (14)) samt av översynerna av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC) (15),

— med beaktande av kommissionens förslag i avvaktan på antagande, i synnerhet om bolagsskattebasen (16), paketet avseende digital beskattning (17) och offentlig landsspecifik rapportering (18), samt parlamentets ståndpunkt om dessa förslag,

— med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 1 december 1997 om en uppförandekodgrupp för företagsbeskattning och av denna grupps regelbundna rapporter till Ekofinrådet,

— med beaktande av rådets förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet som antogs den 5 december 2017 och som ändrats på grundval av den fortgående övervakningen av tredjeländers åtaganden,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 mars 2018 om nya krav för bekämpning av skatteundandragande i EU:s lagstiftning avseende i synnerhet finansierings- och investeringstransaktioner (C(2018)1756),

— med beaktande av den pågående moderniseringen av momsregelverket, framför allt det slutliga momssystemet,

— med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om vägen mot ett slutligt momssystem och bekämpning av momsbedrägeri (19),

— med beaktande av EU:s nyligen antagna nya regelverk för bekämpning av penningtvätt, i synnerhet efter antagandet av revideringarna av penningtvättsdirektivet genom fjärde (AMLD4) (20) respektive femte penningtvättsdirektivet (AMLD5) (21),

— med beaktande av de överträdelseförfaranden som inletts av kommissionen mot 28 medlemsstater för att de inte på korrekt sätt har införlivat fjärde penningtvättsdirektivet i sin nationella lagstiftning,

— med beaktande av kommissionens åtgärdsplan av den 2 februari 2016 för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (COM(2016)0050) (22),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018 om ett starkare EU-regelverk för stabilitetstillsyn och penningtvättstillsyn över finansinstitut (COM(2018)0645),

— med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om brådskande behov av EU:s svarta lista över tredjeländer i linje med penningtvättsdirektivet (23) a,

— med beaktande av kartläggningen och gapanalysen av Europeiska unionens plattform för finansunderrättelseenheter (EU:s FIU-plattform) av den 15 december 2016 beträffande deras befogenheter och hinder för att erhålla och utbyta information, och av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 juni 2017 om en förbättring av samarbetet mellan EU:s finansunderrättelseenheter (SWD(2017)0275),

— med beaktande av rekommendationen från Europeiska bankmyndigheten (EBA) och kommissionen av den 11 juli 2018 till Maltas finansunderrättelseenhet om nödvändiga åtgärder för att följa direktivet om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism,

— med beaktande av den skrivelse av den 7 december 2018 som skickats av TAX3-utskottets ordförande till Maltas ständiga representant vid EU, Daniel Azzopardi, där det begärs förklaringar angående företaget 17 Black,

— med beaktande av kommissionens utredningar och beslut avseende statligt stöd (24),

— med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 23 april 2018 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (COM(2018)0218),

— med beaktande av utkastet till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen,

— med beaktande av den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket,

— med beaktande av resultaten från de olika G7-, G8- och G20-toppmöten som anordnats avseende internationella skattefrågor,

— med beaktande av den resolution som FN:s generalförsamling antog den 27 juli 2015 om handlingsagendan från Addis Abeba,

— med beaktande av rapporten från den högnivågrupp om olagliga finansiella flöden från Afrika som inrättades på gemensam begäran av Afrikanska unionens kommission (AU-kommissionen)/FN:s ekonomiska kommission för Afrika (ECA) vid dess konferens för afrikanska ministrar för finanser, planering och ekonomisk utveckling,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2016 om en extern strategi för effektiv beskattning (COM(2016)0024), i vilken kommissionen även uppmanade EU att ”föregå med gott exempel”,

— med beaktande av sina resolutioner av den 8 juli 2015 om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer (25) och av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (26),

— med beaktande av skyldigheten enligt artikel 8.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) om att ständigt respektera lagstiftning om privatliv,

— med beaktande av kommissionens rapport av den 23 januari 2019 om system för medborgarskap och uppehållstillstånd för investerare i Europeiska unionen (COM(2019)0012),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 januari 2019, Mot ett mer effektivt och demokratiskt beslutsfattande inom EU:s skattepolitik (COM(2019)0008),

— med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 oktober 2017 om EU:s utvecklingspartnerskap och utmaningen med internationella skatteavtal,

— med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från det särskilda utskottet för frågor om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (A8-0170/2019).

1. Allmän inledning och bakgrund

1.1. Förändringar

1. Europaparlamentet anser att de befintliga skattereglerna ofta inte kan följa ekonomins tilltagande hastighet. Parlamentet påminner om att de befintliga internationella och nationella skattereglerna huvudsakligen utformades i början av 1900-talet. Parlamentet menar att det finns ett brådskande och fortlöpande behov av att reformera reglerna, så att de internationella, europeiska och nationella skattesystemen kan bemöta 2000-talets nya ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar. Parlamentet konstaterar att det finns ett brett samförstånd om att de befintliga skattesystemen och redovisningsmetoderna inte har vad som krävs för att hålla jämna steg med utvecklingen och säkerställa att alla marknadsaktörer betalar sin skäliga andel skatt.

2. Europaparlamentet framhåller att parlamentet på ett väsentligt sätt har bidragit till bekämpningen av ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt av det slag som framkommit bland annat i fallen med LuxLeaks, Panamadokumenten, Paradisläckan, Football Leaks, Bahamas Leaks och cum-ex-uppläggen, framför allt genom arbetet i de särskilda utskotten TAXE, TAX2 ( 27 ) och TAX3, undersökningskommittén PANA och utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON).

3. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen under den innevarande mandatperioden har lagt fram 26 lagförslag som syftar till att täppa igen vissa av kryphålen, förbättra bekämpningen av ekonomisk brottslighet och aggressiv skatteplanering och göra skatteuppbörden mer effektiv och säkra större skatterättvisa. Parlamentet beklagar djupt de bristande framstegen i rådet när det gäller viktiga initiativ avseende bolagsskattereformer som ännu inte har slutförts på grund av avsaknaden av uppriktig politisk vilja. Parlamentet efterlyser ett skyndsamt antagande av EU-initiativ som ännu inte har slutförts och en noggrann övervakning av genomförandet i syfte att säkerställa effektivitet och vederbörlig efterlevnad, för att hålla jämna steg med de många olika typerna av skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.

4. Europaparlamentet påminner om att en skattejurisdiktion bara har kontroll över skattefrågor som gäller dess eget territorium, medan ekonomiska flöden och vissa skattebetalare såsom multinationella företag och personer med stor nettoförmögenhet är verksamma globalt.

5. Europaparlamentet betonar att man för att fastställa skattebaser måste ha en fullständig bild av en skattebetalares situation, däribland de delar som är utanför den berörda skattejurisdiktionen, och avgöra vilken del som hänför sig till vilken jurisdiktion. Parlamentet noterar att det också krävs att sådana skattebaser fördelas mellan skattejurisdiktionerna för att undvika dubbelbeskattning och dubbel icke-beskattning. Parlamentet bekräftar att prioritet bör ges åt att få bort dubbel icke-beskattning och säkerställa att problemet med dubbelbeskattning bekämpas.

6. Europaparlamentet anser att insatser behöver göras av alla EU-institutioner och medlemsstater för att förklara det arbete som görs på skatteområdet och de åtgärder som vidtas för att avhjälpa befintliga problem och kryphål för medborgarna. Parlamentet anser att EU behöver anta en bred strategi så att EU med relevant politik kan hjälpa medlemsstaterna att gå över från sina nuvarande skadliga skattesystem till ett skattesystem som är förenligt med EU:s rättsliga ram och andan i EU-fördragen.

7. Europaparlamentet noterar att de ekonomiska flödena ( 28 ) och möjligheterna att ändra den skatterättsliga hemvisten har ökat avsevärt. Parlamentet varnar för att vissa nya fenomen ( 29 ) till sin natur präglas av eller underlättar bristande transparens, och därigenom möjliggör skattebedrägeri, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och penningtvätt.

8. Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater förverkar andra medlemsstaters skattebas genom att locka till sig vinster som skapas någon annanstans, och därmed tillåter företag att artificiellt sänka sin skattebas. Parlamentet påpekar att denna metod inte bara skadar EU:s solidaritetsprincip utan också ger upphov till en omfördelning av välstånd till multinationella företag och deras aktieägare, på EU-medborgarnas bekostnad. Parlamentet stöder det viktiga arbete som utförs av akademiker och journalister som hjälper till att kasta ljus över dessa metoder.

1.2. Syftet med beskattning och konsekvenser av skattebedrägeri, skatteundandragande, skadlig skattepraxis och penningtvätt för de europeiska samhällena

9. Europaparlamentet anser att rättvis beskattning och en beslutsam kamp mot skattebedrägeri, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och penningtvätt spelar en viktig roll för att skapa ett rättvist samhälle och en stark ekonomi, samtidigt som det sociala kontraktet och rättsstatsprincipen skyddas. Parlamentet noterar att ett rättvist och ändamålsenligt skattesystem är nyckeln till att motverka ojämlikhet, inte bara genom att finansiera offentliga utgifter till stöd för social rörlighet, utan även genom att minska inkomstskillnader. Parlamentet understryker att skattepolitik kan ha stor inverkan på företagens sysselsättningsbeslut, investeringsnivåer och vilja att expandera.

10. Europaparlamentet understryker att den viktigaste prioriteringen är att minska det skattegap som uppstår till följd av skattebedrägeri, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och penningtvätt och dess inverkan på medlemsstaternas och EU:s budgetar, för att säkerställa lika villkor och rättvis beskattning mellan och för alla skattebetalare, bekämpa växande ojämlikheter och stärka förtroendet för demokratiskt beslutsfattande genom att säkerställa att bedragare inte har konkurrensmässiga skattefördelar jämfört med ärliga skattebetalare.

11. Europaparlamentet betonar att gemensamma insatser på europeisk och nationell nivå är avgörande för att skydda EU:s och medlemsstaternas budgetar mot förluster på grund av obetalda skatter. Parlamentet noterar ett endast genom fullständigt och ändamålsenligt uppburna skatteintäkter kan staterna tillhandahålla bland annat offentliga tjänster av god kvalitet, inklusive utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder till överkomligt pris, säkerhet, brottsbekämpning och beredskap vid nödsituationer, social trygghet och omsorg, tillämpning av yrkes- och miljönormer, bekämpning av klimatförändringar, främjande av jämställdhet mellan könen, kollektivtrafik och väsentlig infrastruktur för att främja och, vid behov, stabilisera socialt balanserad utveckling i syfte att uppnå målen för hållbar utveckling.

12. Europaparlamentet anser att den senaste utvecklingen vad gäller beskattning och skatteuppbörd, som har inneburit att skatteincidensen har flyttats från förmögenhet till inkomst, från kapitalinkomst till arbetsinkomst och konsumtion, från multinationella företag till små och medelstora företag, och från den finansiella sektorn till den reala ekonomin, har fått oproportionerliga konsekvenser för kvinnor och låginkomsttagare, som i regel är mer hänvisade till arbetsinkomst och spenderar en högre andel av sin inkomst på konsumtion ( 30 ) . Parlamentet noterar att skatteundandragande förekommer i högre grad hos de mest förmögna ( 31 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta konsekvenserna för den sociala utvecklingen, inbegripet jämställdhet och övriga ovan nämnda politikområden, i sina lagstiftningsförslag på områdena för beskattning och bekämpning av penningtvätt.

1.3. Risker och fördelar i samband med kontanttransaktioner

13. Europaparlamentet betonar att kontanttransaktioner fortfarande utgör en mycket stor risk för penningtvätt och skatteundandragande, inklusive momsbedrägerier, trots fördelar såsom tillgänglighet och snabbhet. Parlamentet noterar att flera medlemsstater redan har infört begränsningar för kontant betalning. Parlamentet beklagar även att samtidigt som reglerna om kontroller av kontanta medel vid EU:s yttre gränser har harmoniserats, varierar reglerna mellan medlemsstaterna när det gäller kontantflöden inom EU:s gränser.

14. Europaparlamentet noterar att fragmentering och skillnader mellan dessa åtgärder kan hindra den inre marknaden från att fungera korrekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta ett förslag om europeiska begränsningar av kontant betalning, samtidigt som kontanter bibehålls som betalningsmetod. Parlamentet noterar vidare att eurosedlar i höga valörer utgör en större risk för penningtvätt. Parlamentet gläder sig över att Europeiska centralbanken (ECB) 2016 tillkännagav att den inte längre skulle utfärda nya 500-eurosedlar (även om de kvarvarande sedlarna förblir lagliga som betalningsmedel). Parlamentet uppmanar ECB att upprätta en tidsplan för att fasa ut möjligheten att använda 500-eurosedlar.

1.4. Kvantitativ bedömning

15. Europaparlamentet betonar att skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering leder till förlorade resurser för nationella budgetar och EU-budgeten ( 32 ) . Parlamentet erkänner att det inte är enkelt att avgöra storleken på dessa förluster. Parlamentet noterar samtidigt att ökade transparenskrav inte bara skulle medföra bättre uppgifter, utan även bidra till att minska oklarheter.

16. Europaparlamentet noterar att man genom flera bedömningar har försökt kvantifiera förlusterna på grund av skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. Parlamentet påminner om att ingen av dessa i sig själv ger en tillräckligt komplett bild, på grund av uppgifternas karaktär eller avsaknaden av uppgifter. Parlamentet noterar att vissa av de senaste bedömningarna kompletterar varandra, eftersom de bygger på olika men kompletterande metoder.

17. Europaparlamentet noterar att kommissionen gör en uppskattning av mervärdesskattegapet för EU, men att endast 15 medlemsstater gör sina egna nationella uppskattningar av skattegapet. Parlamentet uppmanar varje enskild medlemsstat att, under kommissionens vägledning, ta fram heltäckande uppskattningar av skattegapet som inte enbart begränsas till mervärdesskatt utan inbegriper en utvärdering av kostnaderna för samtliga skatteincitament.

18. Europaparlamentet beklagar återigen ”avsaknaden av tillförlitlig och objektiv statistik rörande omfattningen av skatteundandragande och skatteflykt” och ”betonar vikten av att utarbeta lämpliga och transparenta metoder för att kvantifiera omfattningen av dessa fenomen och även deras inverkan på länders offentliga finanser, ekonomiska verksamheter och offentliga investeringar” ( 33 ) . Parlamentet framhåller betydelsen av att statistikinstitut är politiskt och finansiellt oberoende för att tillförlitligheten hos statistiska uppgifter ska kunna säkerställas. Parlamentet anser att man bör begära hjälp av Eurostat med att samla in omfattande och korrekt statistik, så att den tillhandahålls i ett jämförbart digitalt format som är enkelt att samordna.

19. Europaparlamentet påminner särskilt om den empiriska bedömning av omfattningen av det årliga intäktsbortfall som aggressiv bolagsskatteplanering orsakar inom EU som utarbetades 2015. Parlamentet konstaterar att bedömningen sträcker sig från 50–70 miljarder euro (belopp som går förlorat enbart på grund av överföring av vinster, motsvarande minst 17 % av bolagsskatteintäkterna 2013 och 0,4 % av BNP) till 160–190 miljarder euro (med tillägg av större multinationella företags enskilda skattearrangemang samt effektivitetsbrister i uppbörden).

20. Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att, framför allt med stöd från Fiscalisprogrammet, prioritera projekt som syftar till att kvantifiera skatteundandragandets omfattning för att man på ett bättre sätt ska kunna åtgärda det befintliga skattegapet. Parlamentet betonar att det har antagit ( 34 ) en ökning till Fiscalisprogrammet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att under kommissionens samordning uppskatta sina skattegap och offentliggöra resultaten årligen.

21. Europaparlamentet konstaterar att man i arbetsdokumentet från Internationella valutafonden (IMF) ( 35 ) uppskattar intäktsbortfallen världen över på grund av urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och med anknytning till skatteparadis till omkring 600 miljarder US-dollar per år. Parlamentet konstaterar att intäktsbortfallen för OECD-länderna uppgår till 400 miljarder US-dollar (1 % av deras BNP) och till 200 miljarder US-dollar för utvecklingsländerna (1,3 % av deras BNP) enligt IMF:s långsiktiga ungefärliga uppskattningar.

22. Europaparlamentet välkomnar de senaste uppskattningarna av den dolda ekonomin – ofta kallad skuggekonomin – i undersökningen av skattepolitiken i EU från 2017 ( 36 ) , som ger en bredare indikation på skatteundandragande. Parlamentet betonar att värdet för den dolda ekonomin omfattar ekonomiska verksamheter som kanske inte fångas upp i de grundläggande uppgiftskällor som används för att sammanställa nationalräkenskaper.

23. Europaparlamentet framhåller att nästan 40 % av de multinationella företagens vinster världen över överförs till skatteparadis varje år och att vissa länder i EU förefaller vara de främsta förlorarna på vinstöverföring, eftersom 35 % av de överförda vinsterna kommer från EU-länder, följt av utvecklingsländer (30 %) ( 37 ) . Parlamentet påpekar att ca 80 % av vinstöverföringen från flera EU-medlemsstater kanaliseras genom eller till ett fåtal andra EU-medlemsstater. Parlamentet påpekar att multinationella företag kan betala upp till 30 % mindre skatt än sina inhemska konkurrenter, och att aggressiv skatteplanering stör konkurrenskraften för inhemska företag, framför allt små och medelstora företag.

24. Europaparlamentet noterar att de senaste uppskattningarna av skatteundandragandet inom EU visar på ett belopp på cirka 825 miljarder EUR per år ( 38 )

25. Europaparlamentet noterar att de multinationella företag som utfrågats av TAX3-utskottet gör sina egna beräkningar av effektiva skattesatser ( 39 ) . Parlamentet påpekar att dessa beräkningar ifrågasätts av vissa experter.

26. Europaparlamentet efterlyser insamling av statistik om stora transaktioner i frihamnar, tullager och särskilda ekonomiska områden, samt information som lämnats av förmedlare och visselblåsare.

1.5. Skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering

27. Europaparlamentet påminner om att kampen mot skatteundandragande och skattebedrägeri är riktad mot brottsliga handlingar, medan kampen mot skatteflykt behandlar situationer där kryphål i lagen utnyttjas eller situationer som a priori ligger inom lagens ramar – såvida skattemyndigheterna eller i sista hand de rättsliga myndigheterna inte bedömer dem som olagliga – men som strider mot dess andemening. Parlamentet efterlyser därför en förenkling av skatteramen.

28. Europaparlamentet påminner om att en förbättrad skatteuppbörd i EU-länderna sannolikt skulle minska det antal brott som är kopplade till skatteundandragande och den penningtvätt som följer i dess spår.

29. Europaparlamentet påminner om att aggressiv skatteplanering innebär ett skatteupplägg som syftar till att minska skatteplikten genom att utnyttja teknikaliteterna i ett skattesystem eller missförhållandena mellan två eller flera skattesystem i strid med lagens andemening.

30. Europaparlamentet välkomnar kommissionens svar på parlamentets uppmaningar i resolutionerna från TAXE, TAX2 och PANA, nämligen att bättre identifiera aggressiv skatteplanering och skadlig skattepraxis.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram och anta en övergripande och noggrann definition av indikatorer för aggressiv skatteplanering, på grundval av både de kännetecken som fastställts i den femte översynen av direktivet om administrativt samarbete (DAC6) ( 40 ) och kommissionens tillämpliga studier och rekommendationer ( 41 ) . Parlamentet understryker att dessa tydliga indikatorer vid behov kan baseras på internationellt fastställda normer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda dessa indikatorer som ett underlag för att få stopp på all skadlig skattepraxis som har sitt ursprung i befintliga kryphål i skattelagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att regelbundet uppdatera dessa indikatorer om det uppkommer nya arrangemang eller metoder för aggressiv skatteplanering.

32. Europaparlamentet betonar likheten mellan bolagsskattebetalare och personer med stor nettoförmögenhet när det gäller att använda bolagsstrukturer och liknande strukturer såsom truster och offshorestrukturer för att bedriva aggressiv skatteplanering. Parlamentet framhåller förmedlarnas roll ( 42 ) för att upprätta sådana system. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det mesta av inkomsten för personer med stor nettoförmögenhet kommer in i form av reavinst snarare än löpande kapitalinkomster.

33. Europaparlamentet välkomnar kommissionens bedömning och inkludering av indikatorer för aggressiv skatteplanering i sina landsrapporter för den europeiska planeringsterminen 2018. Parlamentet begär att en sådan bedömning ska bli ett regelbundet inslag i syfte att säkerställa lika villkor på EU:s inre marknad samt större långsiktig stabilitet i fråga om offentliga intäkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en tydlig uppföljning för att sätta stopp för metoder med aggressiv skatteplanering, om så är lämpligt i form av formella rekommendationer.

34. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till företag att, i egenskap av skattebetalare, fullt ut fullgöra sina skattskyldigheter och avstå från aggressiv skatteplanering som leder till urholkning av skattebasen och överföring av vinster, och att överväga en strategi för skälig beskattning liksom valet att avstå från skadlig skattepraxis som en viktig del av företagens sociala ansvar, med hänsyn till FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, i syfte att trygga skattebetalarnas förtroende för skatteramarna.

35. Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i förfarandet för fördjupat samarbete att så snart som möjligt enas om antagandet av en skatt på finansiella transaktioner, samtidigt som man erkänner att en global lösning vore lämpligast.

2. Bolagsbeskattning

36. Europaparlamentet påminner om att möjligheterna att välja en plats att bo och driva företag på baserat på lagstiftningsramarna har ökat avsevärt genom globaliseringen och digitaliseringen.

37. Europaparlamentet påminner om att skatter ska betalas i de jurisdiktioner där den faktiska väsentliga och egentliga ekonomiska verksamheten och det faktiska värdeskapandet äger rum eller, i fallet med indirekt beskattning, där konsumtionen äger rum. Parlamentet understryker att detta kan uppnås genom antagande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas i EU med en lämplig och rättvis fördelning, som bland annat inbegriper alla materiella tillgångar.

38. Europaparlamentet konstaterar att EU genom det första direktivet mot skatteflykt antog en utflyttningsskatt, med hjälp av vilken medlemsstaterna kan beskatta det ekonomiska värdet av reavinster som uppstått inom deras territorium också när vinsten ännu inte har realiserats vid utflyttningstidpunkten. Parlamentet anser att principen om att beskatta vinster som gjorts i medlemsstater innan de förs ut ur unionen bör stärkas, exempelvis genom samordnade källskatter på räntor och royaltyer, i syfte att täppa till befintliga kryphål och undvika att obeskattade vinster förs ut ur EU. Parlamentet uppmanar rådet att återuppta förhandlingarna om förslaget om räntor och royaltyer ( 43 ) . Parlamentet noterar att skatteavtal ofta begränsar källskatteavdragen i syfte att undvika dubbelbeskattning ( 44 )

39. Europaparlamentet är fortfarande övertygat om att anpassningen av de internationella skattereglerna måste bemöta undandragande på grund av möjlig användning av samspelet mellan nationella skattebestämmelser och nätverk av skatteavtal som leder till urholkning av skattebasen och dubbel icke-beskattning, samtidigt som man säkerställer att dubbelbeskattning inte förekommer.

2.1. Handlingsplanen avseende urholkning av skattebasen och överföring av vinster och dess genomförande inom EU: direktivet mot skatteflykt

40. Europaparlamentet konstaterar att syftet med det G20-/OECD-ledda BEPS-projekt var att på ett samordnat sätt ta itu med de orsaker och omständigheter som ger upphov till praxis som leder till en urholkning av skattebasen och överföring av vinster, genom en förbättrad gränsöverskridande samordning av skattereglerna, skärpta krav på affärsmässigt innehåll och ökad transparens och visshet. Parlamentet noterar dock att graden av vilja och engagemang för att samarbeta kring OECD:s BEPS-handlingsplan varierar mellan länderna och de särskilda åtgärder som berörs.

41. Europaparlamentet konstaterar att G20:s/OECD:s BEPS-handlingsplan med 15 punkter, som syftar till att på ett samordnat sätt gå till botten med de orsaker och omständigheter som ger upphov till BEPS-praxis, håller på att genomföras och övervakas samt att fortsatta diskussioner pågår i ett vidare sammanhang utöver de länder som deltog ursprungligen, genom det inkluderande ramverket. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stödja en reform av både det inkluderande ramverkets mandat och dess funktionssätt i syfte att säkerställa att kvarvarande kryphål i skattelagstiftningen och olösta skattefrågor omfattas av den befintliga internationella ramen. Parlamentet välkomnar det inkluderande ramverkets initiativ att diskutera och söka uppnå global enighet om en bättre fördelning av skatterättigheterna mellan länderna.

42. Europaparlamentet konstaterar att åtgärderna måste genomföras. Parlamentet noterar policydokumentet ( 45 ) från det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), som syftar till att ta fram möjliga lösningar på de utmaningar som identifierats i samband med beskattningen av den digitala ekonomin.

43. Europaparlamentet framhåller att vissa länder nyligen antagit unilaterala motåtgärder mot skadlig skattepraxis (t.ex. Förenade kungarikets skatt på undanhållna vinster och de övergripande bestämmelserna om lågbeskattade inkomster från immateriella tillgångar i Förenta staternas skattereform), i syfte att se till att multinationella företags utländska intäkter vederbörligen beskattas enligt en minsta effektiv skattesats i det land där moderbolaget har sin hemvist. Parlamentet efterlyser en EU-utvärdering av dessa åtgärder. Parlamentet noterar att EU, i motsats till dessa unilaterala åtgärder, generellt främjar multilaterala lösningar och samförståndslösningar för att uppnå en rättvis tilldelning av beskattningsrättigheter. Parlamentet betonar att EU till exempel prioriterar en global lösning för beskattning av den digitala sektorn, men ändå föreslår en europeisk skatt på digitala tjänster, eftersom de globala diskussionerna har gått långsamt framåt.

44. Europaparlamentet påminner om att EU:s åtgärdspaket mot skatteflykt från 2016 kompletterar de befintliga bestämmelserna i syfte att genomföra de 15 BEPS-åtgärderna på ett samordnat sätt på EU:s inre marknad.

45. Europaparlamentet välkomnar EU:s antagande av första och andra direktivet mot skatteflykt. Parlamentet konstaterar att dessa säkrar en mer rättvis beskattning genom att fastställa en lägsta skyddsnivå mot bolags skatteflykt inom hela EU och säkerställa ett mer rättvist och stabilt företagsklimat, ur både efterfråge- och utbudssynpunkt. Parlamentet välkomnar bestämmelserna om hybridarrangemang för att förhindra dubbel icke-beskattning i syfte att undanröja befintliga missanpassningar och undvika att nya missanpassningar uppstår mellan medlemsstater och gentemot tredjeländer.

46. Europaparlamentet välkomnar bestämmelserna om utländska kontrollerade bolag (CFC-bolag) i första direktivet mot skatteflykt, i syfte att säkerställa att vinster i närstående bolag som placeras i länder där låg skatt eller ingen skatt alls tas ut beskattas effektivt. Parlamentet erkänner att de förhindrar att avsaknaden av eller olikartade nationella regler för utländska kontrollerade bolag (CFC-regler) inom unionen snedvrider den inre marknadens funktion, bortsett från situationer som kännetecknas av helt artificiella arrangemang, vilket parlamentet krävt vid flera tillfällen. Parlamentet beklagar att det finns två strategier för tillämpningen av CFC-reglerna i första direktivet mot skatteflykt, och uppmanar medlemsstaterna att enbart tillämpa de enklare och mest effektiva CFC-reglerna såsom i artikel 7.2 a i första direktivet mot skatteflykt.

47. Europaparlamentet välkomnar den allmänna regel mot missbruk i samband med beräkningen av bolagsskatteunderlaget som ingår i första direktivet mot skatteflykt, som ger medlemsstaterna möjlighet att bortse från arrangemang som inte är reella och som med hänsyn till alla relevanta fakta och omständigheter enbart syftar till att erhålla en skatteförmån. Parlamentet upprepar sitt återkommande krav på antagandet av en allmän och gemensam strikt regel mot missbruk, närmare bestämt i befintlig lagstiftning och i synnerhet i moder- och dotterbolagsdirektivet, fusionsdirektivet samt ränte- och royaltydirektivet.

48. Europaparlamentet upprepar sin begäran om en tydlig definition av fast driftställe och betydande ekonomisk närvaro, så att företag inte på konstlad väg kan undvika att ha en beskattningsbar närvaro i medlemsstater där de är ekonomiskt verksamma.

49. Europaparlamentet kräver att man slutför arbetet i det gemensammaforumet för internprissättning i EU om utarbetande av god praxis och kommissionens övervakning av medlemsstaternas genomförande.

50. Europaparlamentet påminner om sina farhågor avseende användningen av internpriser i samband med aggressiv skatteplanering och påminner följaktligen om behovet av lämpliga åtgärder och en förbättring av ramen för internpriser för att man ska kunna ta itu med problemet. Parlamentet betonar nödvändigheten av att se till att internpriserna speglar den ekonomiska verkligheten och ger visshet, klarhet och rättvisa för medlemsstaterna och de företag som verkar inom unionen, samt att de minskar risken för missbruk av reglerna för vinstöverföringsändamål, med beaktande av OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skattemyndigheter från 2010 ( 46 ) . Parlamentet noterar dock att användningen av begreppet ”självständig enhet” eller ”armlängdsprincipen” är en av de främsta faktorer som möjliggör skadlig skattepraxis, vilket har framhållits både av experter och i publikationer ( 47 )

51. Europaparlamentet betonar att EU:s åtgärder för att ta itu med urholkning av skattebasen och överföring av vinster samt aggressiv skatteplanering har försett skattemyndigheterna med en uppdaterad verktygslåda för att säkerställa rättvis skatteuppbörd, samtidigt som EU-företagens konkurrenskraft upprätthålls. Parlamentet betonar att skattemyndigheterna bör ha ansvar för att använda verktygen på ett effektivt sätt utan att ytterligare belasta ansvarsfulla skattebetalare, särskilt små och medelstora företag.

52. Europaparlamentet erkänner att det nya informationsflödet till skattemyndigheterna till följd av antagandet av första direktivet mot skatteflykt och fjärde direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, kräver adekvata resurser för att man ska kunna säkerställa en så effektiv användning som möjligt av sådan information och på ett effektivt sätt minska det befintliga skattegapet. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att säkerställa att de verktyg som används av myndigheterna är tillräckliga och lämpliga så att de kan använda informationen samt kombinera och korsvis kontrollera information från olika källor och dataset.

2.2. Förstärkning av EU:s åtgärder för att bekämpa aggressiv skatteplanering och komplettera BEPS-handlingsplanen

2.2.1. Granskning av medlemsstaternas skattesystem och allmänna skattepolitik – aggressiv skatteplanering inom EU (europeiska planeringsterminen)

53. Europaparlamentet gläder sig över att medlemsstaternas skattesystem och allmänna skattepolitik har blivit en del av den europeiska planeringsterminen i enlighet med parlamentets begäran ( 48 ) . Parlamentet välkomnar de undersökningar och data som kommissionen har utarbetat ( 49 ) , som möjliggör en bättre hantering av situationer med indikationer på aggressiv skatteplanering och ger tydlig information om exponeringen för skatteplanering samt en omfattande databas för samtliga medlemsstater över detta fenomen. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna, i en anda av lojalt samarbete, inte får underlätta införandet av aggressiva skatteplaneringssystem som inte är förenliga med EU:s rättsliga ram och andan i EU-fördragen.

54. Europaparlamentet anser att dessa nya skatteindikatorer för den europeiska planeringsterminen bör ges samma status som indikatorerna avseende utgiftskontroller. Parlamentet betonar fördelen med att ge den europeiska planeringsterminen denna skattedimension, eftersom det kommer att göra det möjligt att behandla viss skadlig skattepraxis som hittills inte har åtgärdats genom direktivet mot skatteflykt och annan befintlig europeisk lagstiftning.

55. Europaparlamentet gläder sig över att det i den sjätte översynen av direktivet om administrativt samarbete (DAC6) fastställs kännetecken för gränsöverskridande arrangemang som förmedlare ska rapportera till skattemyndigheterna så att dessa kan bedöma dem. Parlamentet välkomnar att dessa inslag i systemen för aggressiv skatteplanering kan uppdateras i händelse av att det dyker upp nya arrangemang eller metoder. Parlamentet påpekar att genomförandefristen för direktivet ännu inte har löpt ut och att bestämmelserna fortfarande måste övervakas för att man ska kunna säkerställa att de är effektiva.

56. Europaparlamentet uppmanar uppförandekodgruppen för företagsbeskattning att årligen rapportera till rådet och parlamentet om de huvudsakliga arrangemang som det rapporteras om i medlemsstaterna i syfte att möjliggöra för beslutsfattare att hålla jämna steg med de nya skatteupplägg som utarbetas och att vidta de nödvändiga motåtgärder som eventuellt kan behövas.

57. Europaparlamentet uppmanar både EU-institutionerna och medlemsstaterna att säkerställa att offentliga upphandlingskontrakt inte underlättar leverantörers skatteflykt. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna bör övervaka och säkerställa att företag eller andra juridiska personer som deltar i anbudsförfaranden och upphandlingskontrakt inte deltar i skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga de befintliga upphandlingsreglerna enligt EU:s upphandlingsdirektiv och att vid behov föreslå en uppdatering av direktivet som inte hindrar tillämpning av skatteöverväganden som uteslutningskriterier eller till och med som urvalskriterier vid offentlig upphandling.

58. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra ett förslag som skulle tvinga medlemsstaterna att se till att de ekonomiska aktörer som deltar i offentlig upphandling uppfyller en miniminivå av insyn när det gäller skatter, särskilt offentlig landsspecifik rapportering och transparenta ägarstrukturer.

59. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast utfärda ett förslag som syftar till att avskaffa patentboxar, och uppmanar medlemsstaterna att främja icke skadligt och, i tillämpliga fall, direkt stöd till FoU inom sina territorier. Parlamentet betonar att skattelättnader för företag måste vara noggrant utformade och genomföras endast om detta får en positiv inverkan på sysselsättning och tillväxt och att alla risker för att skapa nya kryphål i skattesystemet är uteslutna.

60. Europaparlamentet upprepar samtidigt att det måste säkerställas att befintliga patentboxar skapar en verklig koppling till ekonomisk verksamhet, t.ex. genom utgiftskontroller, och att de inte snedvrider konkurrensen. Parlamentet noterar den allt större roll som immateriella tillgångar spelar i de multinationella företagens värdekedja. Parlamentet noterar även den förbättrade definitionen av FoU-kostnader i förslaget om en gemensam bolagsskattebas. Parlamentet vidhåller sin ståndpunkt om skatteavdrag för verkliga FoU-utgifter i stället för FoU-avdrag.

2.2.2. Bättre samordning på skatteområdet, inklusive den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen

61. Europaparlamentet betonar att skattepolitiken i EU bör inriktas såväl på att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering som på att underlätta gränsöverskridande ekonomisk verksamhet genom samarbete mellan skattemyndigheter och smart utformning av skattepolitiken.

62. Europaparlamentet betonar att det finns en uppsjö av skatterelaterade hinder som står i vägen för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. Parlamentet noterar i detta hänseende sin resolution av den 25 oktober 2012 om de 20 viktigaste problemen på den inre marknaden för europeiska företag och medborgare ( 50 ) . Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att prioritera antagandet av en handlingsplan för att ta itu med dessa hinder.

63. Europaparlamentet välkomnar att projektet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas har återupptagits genom kommissionens antagande av de sammanhängande förslagen om en gemensam bolagsskattebas och en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Parlamentet betonar att den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, när den har genomförts fullt ut, kommer att göra det möjligt att täppa igen kryphål mellan nationella skattesystem, särskilt när det gäller internprissättning.

64. Europaparlamentet uppmanar rådet att skyndsamt anta och genomföra de två förslagen samtidigt med beaktande av parlamentets yttrande, som redan inbegriper begreppet virtuellt fast driftställe och fördelningsformler som skulle täppa igen de kvarvarande kryphålen som möjliggör skatteflykt och upprätta lika villkor med hänsyn till digitaliseringen. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater fortfarande är ovilliga att nå en lösning, och uppmanar medlemsstaterna att överbrygga sina meningsskiljaktigheter.

65. Europaparlamentet påminner om att tillämpningen av en gemensam (konsoliderad) bolagsskattebas bör åtföljas av genomförandet av gemensamma redovisningsregler och en ändamålsenlig harmonisering av administrativa förfaranden.

66. Europaparlamentet påminner om att den gemensamma bolagsskattebasen och den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen bör införas samtidigt i alla medlemsstater, för att få ett stopp på överföring av vinster och införa principen att skatt ska betalas där vinsten uppstår. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda ett nytt förslag baserat på artikel 116 i EUF-fördraget, enligt vilken Europaparlamentet och rådet ska använda sig av det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att utfärda nödvändig lagstiftning, om rådet inte lyckas anta ett enhälligt beslut om förslaget om inrättande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

2.2.3. Beskattning av digitala bolag

67. Europaparlamentet konstaterar att digitaliseringen har gett upphov till en ny situation på marknaden, där digitala och digitaliserade företag kan dra fördel av lokala marknader utan att ha någon fysisk, och därigenom beskattningsbar, närvaro på marknaden i fråga, vilket leder till olika villkor och till att traditionella företag hamnar i ett ofördelaktigt läge. Parlamentet konstaterar att digitala affärsmodeller inom EU är föremål för en lägre genomsnittlig effektiv skattebörda än traditionella affärsmodeller ( 51 )

68. Europaparlamentet uppmärksammar i detta sammanhang den gradvisa övergången från konkret produktion till immateriella tillgångar i multinationella företag, vilket återspeglas i de relativa tillväxtsiffrorna under de senaste fem åren för royaltyer och licensavgifter (nästan 5 % per år) jämfört med handeln med varor och utländska direktinvesteringar (mindre än 1 % per år) ( 52 ) . Parlamentet beklagar djupt att digitala företag knappt betalar någon skatt i vissa medlemsstater, trots att de har en betydande digital närvaro och stora intäkter i de medlemsstaterna.

69. Europaparlamentet anser att EU bör göra det möjligt att skapa ett attraktivt affärsklimat i syfte att skapa en välfungerande digital inre marknad, samtidigt som man säkerställer en rättvis beskattning av den digitala ekonomin. Parlamentet påminner i fråga om digitaliseringen av ekonomin som helhet om att den plats där värdeskapandet äger rum bör fastställas med hänsyn till bidragen från användare och information som samlas in om konsumenternas beteende online.

70. Europaparlamentet understryker att bristen på en gemensam EU-strategi för beskattning av den digitala ekonomin kommer att leda – och har utan tvivel redan lett – till att medlemsstaterna antar ensidiga lösningar, vilket i sin tur kommer att leda till regelarbitrage och splittring på den inre marknaden och eventuellt bli en börda för företag med gränsöverskridande verksamhet liksom för skattemyndigheterna.

71. Europaparlamentet noterar kommissionens och vissa medlemsstaters ledande roll i den globala debatten om beskattningen av den digitaliserade ekonomin. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fortsätta med sitt aktiva arbete på OECD- och FN-nivå, framför allt genom den process som inletts genom det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) i dess policydokument ( 53 ) . Parlamentet påminner dock om att EU inte får vänta på en global lösning utan måste agera omedelbart.

72. Europaparlamentet välkomnar paketet om beskattning av den digitala ekonomin, som kommissionen antog den 21 mars 2018. Parlamentet beklagar dock att Danmark, Finland, Irland och Sverige bibehöll sina reservationer eller sitt grundläggande motstånd mot paketet om skatt på digitala tjänster under Ekofinmötet den 12 mars 2019 ( 54 )

73. Europaparlamentet betonar att överenskommelsen om vad som utgör ett digitalt fast driftställe, den enda som hittills nåtts, är ett steg i rätt riktning, men att man därmed inte löser problemet med fördelningen av skattebasen.

74. Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är villiga att överväga att införa en digital skatt att göra detta inom ramen för ett utökat samarbete i syfte att undvika en ytterligare fragmentering av den inre marknaden, vilket redan är fallet då enskilda medlemsstater överväger att införa nationella lösningar.

75. Europaparlamentet inser att den så kallade interimistiska lösningen inte är optimal. Parlamentet anser att den kommer att bidra till att påskynda sökandet efter en bättre lösning på global nivå, samtidigt som lika villkor i viss utsträckning upprättas på lokala marknader. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att snarast möjligt diskutera, anta och genomföra den långsiktiga lösningen när det gäller beskattningen av den digitala ekonomin (om betydande digitala närvaro) så att EU kan fortsätta att vara en trendsättare på global nivå. Parlamentet betonar att den långsiktiga lösning som kommissionen föreslagit bör utgöra grunden till ytterligare arbete på internationell nivå.

76. Europaparlamentet noterar EU-medborgarnas starka efterfrågan på en skatt på digitala tjänster. Parlamentet påminner om att undersökningar visar att 80 % av medborgarna från Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Österrike och Sverige stöder en skatt på digitala tjänster och anser att EU bör bana väg för internationella insatser. Parlamentet understryker dessutom att en majoritet av de medborgare som deltog i undersökningen vill ha ett brett tillämpningsområde för en skatt på digitala tjänster ( 55 )

77. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att skatten på digitala tjänster förblir en tillfällig åtgärd genom att inkludera en ”tidsfristklausul” i förslaget till rådets direktiv av den 21 mars 2018 om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster ( 56 ) (COM(2018)0148), och genom att påskynda diskussionen om en väsentlig digital närvaro.

2.2.4. Effektiv beskattning

78. Europaparlamentet noterar att de nominella bolagsskattesatserna på EU-nivå har minskat från ett genomsnitt på 32 % år 2000 till ett genomsnitt på 21,9 % år 2018 ( 57 ) , vilket är en minskning med 32 %. Parlamentet är oroat över konsekvenserna av denna konkurrens för skattesystemens hållbarhet och dess potentiella spridningseffekter till andra länder. Parlamentet konstaterar att man i det första G20-/OECD-ledda BEPS-projektet inte tog upp detta fenomen. Parlamentet välkomnar det inkluderande BEPS-ramverkets avsikt att senast 2020 undersöka utan att det påverkar tillämpningen, undersöka ”utan att påverka” beskattningsrätter som skulle stärka jurisdiktionernas kapacitet att beskatta vinster i de fall där en annan jurisdiktion med beskattningsrätt tillämpar en låg effektiv skattesats på dessa vinster ( 58 ) , vilket innebär lägsta möjliga effektiva beskattning. Parlamentet noterar att det nuvarande OECD-ledda arbetet, enligt det inkluderande ramverket, inte medför några förändringar av det faktum att länder eller jurisdiktioner fritt kan fastställa sina egna skattesatser eller avstå från ett system för bolagsskatt helt och hållet ( 59 )

79. Europaparlamentet välkomnar OECD:s nya globala standard för väsentlig verksamhet i förbindelse med jurisdiktioner med ingen eller endast nominell skatt ( 60 ) , som huvudsakligen inspirerats av EU:s arbete med EU-förteckningen (rättvisekriterium 2.2 i EU-förteckningen).

80. Europaparlamentet noterar skillnaderna mellan beräkningar av stora bolags effektiva skattesatser – som ofta är baserade på avsättning för skatter ( 61 ) – och den faktiska skatt som betalas av multinationella företag. Parlamentet noterar att de traditionella sektorerna i genomsnitt betalar en effektiv bolagsskattesats på 23 %, medan den digitala sektorn betalar cirka 9,5 % ( 62 )

81. Europaparlamentet noterar skillnaderna i metod för att bedöma effektiva skattesatser, vilket gör det omöjligt att på ett tillförlitligt sätt jämföra effektiva skattesatser i EU och världen. Parlamentet noterar att vissa bedömningar av effektiva skattesatser i EU varierar mellan 2,2 % och 30 % ( 63 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sin egen metod och att regelbundet offentliggöra de effektiva skattesatserna i medlemsstaterna.

82. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av fenomenet med minskade nominella skattesatser och dess konsekvenser för de effektiva skattesatserna i EU, och att föreslå åtgärder både inom EU och gentemot tredjeländer, i förekommande fall, som inbegriper strikta regler mot skatteundandragande, skyddsåtgärder, exempelvis mer strikt kontrollerade regler för utländska företag, och en rekommendation om att ändra skatteavtal.

83. Europaparlamentet anser att den globala samordningen av skatteunderlaget som en följd av OECD/BEPS-projektet bör åtföljas av bättre samordning av skattesatserna för att uppnå ökad effektivitet.

84. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppdatera uppförandekodgruppens mandat så att den kan undersöka konceptet med en effektiv minimibeskattning på företagsvinster och följa upp OECD:s arbete avseende skatteutmaningar till följd av digitaliseringen av ekonomin.

85. Europaparlamentet noterar den franska finansministerns uttalande vid TAX3-utskottets sammanträde den 23 oktober 2018 om behovet av att diskutera begreppet minimibeskattning. Parlamentet välkomnar Frankrikes villighet att inbegripa diskussionen om minimibeskattning som en av prioriteringarna för sitt ordförandeskap för G7 2019, vilket bekräftades vid Ekofinmötet den 12 mars 2019.

2.3. Administrativt samarbete på området för direkta skatter

86. Europaparlamentet betonar att direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC) har ändrats fyra gånger sedan juni 2014.

87. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och lägga fram förslag om att täppa till kryphålen i DAC2, särskilt genom att inkludera anläggningstillgångar och kryptovalutor i direktivets tillämpningsområde, genom att föreskriva sanktioner för bristande efterlevnad eller falsk rapportering från finansinstitut samt genom att inkludera fler typer av finansinstitut och konton som inte rapporteras för närvarande, t.ex. pensionsfonder.

88. Europaparlamentet upprepar sin efterlysning av ett bredare tillämpningsområde vad gäller utbyte av skattebeslut och av ett mer omfattade tillträde för kommissionen, samt av större harmonisering av skattebeslut mellan olika nationella skattemyndigheter.

89. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt offentliggöra sin första bedömning av DAC3 i detta avseende, och särskilt undersöka hur många skattebeslut som utbytts och vid hur många tillfällen nationella skattemyndigheter har fått tillgång till information från en annan medlemsstat. Parlamentet begär att man i samband med bedömningen även ska ta hänsyn till konsekvenserna av offentliggörandet av viktig information med anknytning till skattebeslut (antalet skattebeslut, mottagarnas namn, den effektiva skattesats som följde av vart och ett av besluten). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra nationella skattebeslut.

90. Europaparlamentet beklagar att den kommissionsledamot som ansvarar för skatter inte har erkänt behovet av att utöka det befintliga systemet för utbyte av information mellan nationella skattemyndigheter.

91. Europaparlamentet upprepar dessutom sitt krav på att säkra att det genomförs samtidiga skatterevisioner av personer med gemensamma eller kompletterande intressen (inbegripet moderbolag och deras dotterbolag), och sitt krav på ytterligare förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna genom en skyldighet att besvara gruppvis framförda förfrågningar i skatteärenden. Parlamentet påminner om att rätten att tiga gentemot skattemyndigheter inte gäller inom ramen för en rent administrativ utredning och att samarbete är obligatoriskt ( 64 )

92. Europaparlamentet anser att samordnade inspektioner på plats och gemensamma revisioner bör ingå i den europeiska ramen för samarbete mellan skatteförvaltningar.

93. Europaparlamentet betonar att inte bara utbyte och behandling av information, utan även utbyte av bästa praxis mellan skattemyndigheter bidrar till en effektivare skatteuppbörd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera utbyte av bästa praxis skattemyndigheter emellan, särskilt avseende digitaliseringen av skattemyndigheter.

94. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera förfarandena för ett digitalt system för inlämning av självdeklarationer i syfte att underlätta gränsöverskridande verksamhet och minska byråkratin.

95. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt bedöma genomförandet av direktivet om automatiskt utbyte av land-för-land-rapporter mellan medlemsstater (DAC4) och huruvida nationella skattemyndigheter på ett effektivt sätt bedömer landsspecifik information som innehas av en annan medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma sambandet mellan DAC4 och åtgärd 13 i G20/BEPS-handlingsplanen när det gäller utbyte av landsspecifik information.

96. Europaparlamentet välkomnar det automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton på grundval av den globala standard som utarbetats av OECD tillsammans med Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Schweiz. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppgradera fördragets bestämmelser så att de överensstämmer med direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, i dess ändrade lydelse.

97. Europaparlamentet betonar också det bidrag som gjorts genom Fiscalis 2020-programmet, som syftar till att förbättra samarbetet mellan deltagande länder, deras skattemyndigheter och deras tjänstemän. Parlamentet betonar det mervärde som tillförts av gemensamma insatser inom detta område och det eventuella programmets roll när det gäller att utveckla och driva stora transeuropeiska IT-system.

98. Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om alla deras fördragsenliga skyldigheter ( 65 ) , framför allt att samarbeta lojalt, uppriktigt och skyndsamt. Parlamentet kräver därför, mot bakgrund av gränsöverskridande fall, och framför allt de så kallade cum-ex-ärendena, att de nationella skattemyndigheterna i alla medlemsstater ska utse en enda kontaktpunkt, i överensstämmelse med det system för en enda kontaktpunkt som utvecklats av den gemensamma internationella arbetsgruppen för delade underrättelser och samarbete (Joint International Taskforce on Shared Intelligence and Collaboration) inom ramen för OECD ( 66 ) , i syfte att främja och förbättra samarbetet för att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att främja och samordna samarbetet mellan medlemsstaternas enda kontaktpunkter.

99. Europaparlamentet rekommenderar att myndigheter i medlemsstaterna som underrättas av sina motsvarigheter i andra medlemsstater om möjliga lagöverträdelser ska vara skyldiga att tillhandahålla ett officiellt tillkännagivande av att underrättelsen mottagits och, i tillämpliga fall, ett faktiskt svar avseende åtgärder som vidtagits till följd av nämnda underrättelse inom rimlig tid.

2.4. Företagsplundring och kupongtvätt

100. Europaparlamentet konstaterar att cum-ex-transaktioner har varit ett känt globalt problem även i Europa sedan 1990-talet, men att inga samordnade åtgärder för att motverka dem har vidtagits hittills. Parlamentet beklagar de skattebedrägerier som avslöjats genom den så kallade cum-ex-skandalen, vilka har lett till att offentligt redovisade förluster av medlemsstaternas skatteintäkter uppgår till så mycket som 55,2 miljarder euro enligt vissa medieberäkningar. Parlamentet betonar att konsortiet av europeiska journalister identifierar Danmark, Tyskland, Spanien. Frankrike och Italien som de påstådda huvudmarknaderna för cum-ex-handelspraxis, följt av Belgien, Tjeckien, Nederländerna, Österrike, Polen och Finland.

101. Europaparlamentet betonar att skattesystemens komplexitet kan ge upphov till rättsliga kryphål som underlättar för skattebedrägerisystem såsom cum-ex-systemet.

102. Europaparlamentet konstaterar att det systematiska bedrägeriet centrerat kring cum-ex- och cum-cum-systemen delvis möjliggjorts eftersom medlemsstaternas berörda myndigheter inte utfört tillräckliga kontroller av ansökningar om återbetalning av skatter och saknar en tydlig och fullständig bild av verkligt aktieägande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla berörda myndigheter tillgång till att komplettera och uppdatera information om ägande av aktier. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det behövs en EU-åtgärd i detta avseende och att lägga fram ett lagstiftningsförslag om bedömningen visar att det behövs sådana åtgärder.

103. Europaparlamentet understryker att dessa avslöjanden verkar peka på möjliga brister i nationell skattelagstiftning och i de nuvarande systemen för utbyte av information och samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt utnyttja alla kommunikationskanaler, nationella uppgifter och uppgifter som görs tillgängliga genom den förstärkta ramen för utbyte av information.

104. Europaparlamentet understryker att de gränsöverskridande aspekterna av cum-ex-ärendena bör behandlas multilateralt. Parlamentet varnar för att införandet av nya bilaterala avtal om informationsutbyte och bilaterala samarbetsmekanismer mellan enskilda medlemsstater ytterligare kan komplicera det redan komplicerade nätet av internationella regler, införa nya kryphål och bidra till bristande öppenhet.

105. Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att ingående utreda och analysera metoderna för betalning av utdelningar i sina jurisdiktioner, att identifiera de kryphål i sin skattelagstiftning som skapar möjligheter som utnyttjas av skattebedragare och skattesmitare, att analysera potentiellt gränsöverskridande dimensioner och att sätta stopp för all sådan skadlig skattepraxis som nu tillämpas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis i detta avseende.

106. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras finansiella tillsynsmyndigheter att bedöma behovet av att förbjuda uteslutande skattemässig ekonomisk praxis som utdelningsarbitrage eller företagsplundring och liknande system, om emittenten inte bevisar att dessa finansiella metoder har ett annat betydande ekonomiskt syfte än omotiverad skatteåterbäring och/eller skatteundandragande. Parlamentet uppmanar EU:s lagstiftare att bedöma möjligheten att genomföra denna åtgärd på EU-nivå.

107. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja utarbetandet av ett förslag till en europeisk finanspolitisk enhet inom ramen för Europol, med en egen utredningskapacitet, samt en europeisk ram för gränsöverskridande skatteutredningar och annan gränsöverskridande ekonomisk brottslighet.

108. Europaparlamentet konstaterar att cum-ex-ärendena påvisar det brådskande behovet av att förbättra samarbetet mellan EU-medlemsstaternas skattemyndigheter, särskilt när det gäller informationsutbyte. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att förbättra sitt samarbete när det gäller att upptäcka, stoppa, utreda och beivra system för skattebedrägerier och skatteundandragande som cum-ex-systemet och, i tillämpliga fall, cum-cum-systemet, inbegripet utbyte av bästa praxis, och att stödja lösningar på EU-nivå när det är motiverat.

2.5. Transparens avseende bolagsskatt

109. Europaparlamentet välkomnar antagandet av DAC4 för landsspecifik rapportering till skattemyndigheter, i enlighet med standarden för BEPS-åtgärd 13.

110. Europaparlamentet påminner om att offentlig landsspecifik rapportering är en av de viktigaste åtgärderna för att skapa större insyn i skatteinformation för företag. Parlamentet betonar att förslaget om offentlig landsspecifik rapportering av vissa företag och branscher lämnades in till medlagstiftarna omedelbart efter skandalen med Panamadokumenten den 12 april 2016, och att parlamentet antog sin ståndpunkt om denna fråga den 4 juli 2017 ( 67 ) . Parlamentet påminner om att det krävt en utvidgning av omfattningen av rapporteringen om och skyddet av kommersiellt känsliga uppgifter med hänsyn till konkurrenskraften för EU:s företag.

111. Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt avseende PANA-utskottets rekommendationer, i vilka man krävde en ambitiös offentlig landspecifik rapportering i syfte att förbättra skattetransparensen och den offentliga kontrollen av multinationella företag. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att nå en gemensam överenskommelse i syfte att anta offentlig land-för-land-rapportering som en av nyckelåtgärderna för att säkra ökad transparens för alla medborgare när det gäller företagens skatteinformation.

112. Europaparlamentet beklagar avsaknaden av framsteg och samarbete från rådets sida sedan 2016. Parlamentet kräver att rådet omgående går framåt och inleder förhandlingar med parlamentet.

113. Europaparlamentet påminner om att offentlig granskning är till nytta för forskare ( 68 ) , undersökande journalister, investerare och andra aktörer, för att de korrekt ska kunna bedöma risker, ansvar och möjligheter till att stimulera rättvist företagande. Parlamentet påminner om att det redan finns liknande bestämmelser för banksektorn i artikel 89 i direktiv 2013/36/EU (CDR IV) ( 69 ) och för utvinnings- och avverkningsindustrin i direktiv 2013/34/EU ( 70 ) . Parlamentet noterar att vissa privata aktörer frivilligt utvecklar nya rapporteringsverktyg för att öka skattetransparensen, exempelvis standarden för det globala rapporteringsinitiativet för att redovisa skatter och betalningar till staten (”Disclosure on tax and payments to governments”), som en del av deras policy för företagens sociala ansvar.

114. Europaparlamentet påminner om att åtgärder för transparens på området för bolagsskatt ska betraktas i ljuset av artikel 50.1 i EUF-fördraget om etableringsfrihet, och av denna anledning är ovan nämnda artikel en lämplig rättslig grund för förslaget om offentlig landsspecifik rapportering i enlighet med vad kommissionen slagit fast i sin konsekvensbedömning av den 12 april 2016 (COM(2016)0198).

115. Europaparlamentet noterar att det med hänsyn till utvecklingsländernas begränsade kapacitet att uppfylla kraven genom befintliga förfaranden för informationsutbyte är särskilt viktigt med transparens, eftersom det underlättar tillgång till information för deras skattemyndigheter.

2.6. Regler om statligt stöd

116. Europaparlamentet påminner om att området direkt beskattning av företag faller inom tillämpningsområdet för statligt stöd ( 71 ) när skatteåtgärder leder till diskriminering mellan skattebetalare, i motsats till generella skatteåtgärder som gäller för alla företag utan urskiljning.

117. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och i synnerhet generaldirektoratet för konkurrens att bedöma möjliga åtgärder för att avskräcka medlemsstater från att bevilja sådant statligt stöd i form av skatteförmåner.

118. Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya, proaktiva och öppna tillvägagångssätt för undersökningar av olagligt statligt stöd under den innevarande mandatperioden, vilket har lett till att kommissionen har slutfört ett antal högprofilerade ärenden.

119. Europaparlamentet beklagar det faktum att företag kan ingå avtal med regeringar om att nästan inte betala någon skatt alls i ett visst land trots att de utför en väsentlig verksamhet i landet. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende ett skattebeslut mellan den nederländska skattemyndigheten och Royal Dutch Shell plc, som förefaller strida mot den nederländska skattelagen, med som enda grund att huvudkontoret skulle placeras i Nederländerna efter sammanslagningen av de två tidigare moderbolagen, vilket resulterar i ett undantag från den nederländska skatten på utdelning. Parlamentet påpekar att de senaste undersökningarna samtidigt förefaller visa att bolaget inte heller betalar någon vinstskatt i Nederländerna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utreda detta fall av potentiellt olagligt statligt stöd.

120. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen sedan 2014 har utrett medlemsstaternas praxis avseende skattebeslut, som en uppföljning av påståendena om förmånlig skattebehandling av vissa företag, och har inlett nio formella utredningar sedan 2014, varav man i sex fall kommit fram till att skattebeslutet utgjorde ett olagligt statligt stöd ( 72 ) . Parlamentet konstaterar att man i ett fall kommit fram till att den dubbla icke-beskattningen av vissa vinster inte utgjorde statligt stöd ( 73 ) , medan utredningarna fortfarande pågår i två fall ( 74 )

121. Europaparlamentet beklagar att kommissionen, nästan fem år efter LuxLeaks-skandalerna, endast har inlett en formell utredning ( 75 ) av ett av över 500 skattebeslut i Luxemburg som avslöjades inom ramen för LuxLeaks-utredningen, som leddes av det internationella nätverket för undersökande journalister (ICIJ).

122. Europaparlamentet konstaterar att trots att kommissionen konstaterade att McDonald’s åtnjutit dubbel icke-beskattning för vissa av sina vinster inom EU, har inget beslut enligt EU:s regler om statligt stöd utfärdats, eftersom kommissionen dragit slutsatsen att den dubbla icke-beskattningen haft sin grund i bristande överensstämmelse mellan Luxemburgs och Förenta staternas skattelagstiftningar och dubbelbeskattningsavtalet mellan Luxemburg och Förenta staterna ( 76 ) . Parlamentet bekräftar att Luxemburg aviserat att man ska revidera sina dubbelbeskattningsavtal i överensstämmelse med internationell skatterätt.

123. Europaparlamentet är bekymrat över att kommissionen fastställt att den dubbla icke-beskattningen av McDonalds berodde på bristande överensstämmelse mellan skattelagstiftningen i Luxemburg och USA och dubbelbeskattningsavtalet mellan Luxemburg och USA, en bristande överensstämmelse som McDonalds utnyttjat genom att välja mellan jurisdiktionerna. Parlamentet är också bekymrat över att skatteflykt baserad på sådana val är möjlig i EU.

124. Europaparlamentet ser med oro på omfattningen av obetalda skatter i alla medlemsstater under långa perioder ( 77 ) . Parlamentet påminner om att syftet med att återkräva olagligt stöd är att återupprätta status quo, och att beräkningen av det exakta stödbelopp som ska betalas tillbaka utgör en del av de nationella myndigheternas genomförandeskyldigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och upprätta genomförbara motåtgärder, däribland böter, för att hjälpa medlemsstaterna att undvika att erbjuda selektiv förmånlig skattemässig behandling som utgör statligt stöd i strid med EU:s regler.

125. Europaparlamentet upprepar sitt krav på kommissionen att utarbeta riktlinjer som förtydligar vad som utgör skatterelaterat statligt stöd och ”lämplig” internprissättning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att undanröja rättsosäkerheten för både laglydiga skattebetalare och skattemyndigheter, och att tillhandahålla en heltäckande ram för medlemsstaternas skattepraxis i enlighet härmed.

126. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte använt sig av reglerna för statligt stöd mot skatteåtgärder som allvarligt snedvrider konkurrensen, och att den endast tillämpar dessa regler i vissa utvalda fall som är särskilt utmärkande för att ändra praxis i den berörda medlemsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att driva in otillbörligt statligt stöd, inbegripet för alla företag som nämns i Luxleaksskandalen, för att skapa lika villkor. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ge medlemsstaterna och marknadsaktörerna ytterligare vägledning om tillämpningen av reglerna för statligt stöd och dess betydelse för företagens skatteplanering.

127. Europaparlamentet efterlyser en reform av konkurrenslagstiftningen för att räckvidden för reglerna för statligt stöd ska utvidgas så att det blir möjligt att ingripa mer kraftfullt mot skadligt statligt skattestöd till multinationella företag, vilket inbegriper skattebeslut.

2.7. Brevlådeföretag

128. Europaparlamentet noterar att det inte finns någon enkel definition av brevlådeföretag, det vill säga företag som är registrerade i en jurisdiktion enbart i syfte att undvika att betala skatt och utan någon betydande ekonomisk närvaro. Parlamentet understryker dock att enkla kriterier såsom faktisk ekonomisk verksamhet eller fysisk närvaro av anställda som arbetar för företaget skulle kunna bidra till att identifiera och bekämpa spridningen av brevlådeföretag. Parlamentet efterlyser på nytt en tydlig definition.

129. Europaparlamentet betonar i enlighet med vad som föreslås i parlamentets ståndpunkt om interinstitutionella förhandlingar för ändringsdirektivet vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar av företag ( 78 ) , att medlemsstaterna bör vara skyldiga att säkerställa att gränsöverskridande ombildningar motsvarar faktisk ekonomisk verksamhet, inbegripet i den digitala sektorn, för att undvika att brevlådeföretag inrättas.

130. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att begära att finansiell information utbyts mellan behöriga myndigheter innan gränsöverskridande ombildningar, fusioner eller delningar av företag genomförs.

131. Europaparlamentet rekommenderar att varje enhet som inrättar en offshore-struktur för de behöriga myndigheterna bör ange berättigade skäl till ett sådant beslut, så att det säkerställs att offshore-konton inte används för penningtvätt eller skatteundandragande.

132. Europaparlamentet kräver att det tydligt ska framgå vem den verkliga huvudmannen är för skattemyndigheterna.

133. Europaparlamentet framhäver nationella åtgärder för att specifikt förbjuda affärsrelationer med brevlådeföretag. Parlamentet betonar i synnerhet den lettiska lagstiftningen, som definierar ett brevlådeföretag som en enhet utan någon faktisk ekonomisk verksamhet och utan någon dokumentation som kan bevisa motsatsen, som är registrerad i en jurisdiktion där företag inte behöver deklarera och/eller som saknar en verksamhetsadress i vistelselandet. Parlamentet noterar dock att enligt EU:s lagstiftning kan förbudet mot brevlådeföretag i Lettland inte användas för att förbjuda brevlådeföretag i EU:s medlemsstater, då detta skulle betraktas som diskriminerande ( 79 ) . Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ändringar av den nuvarande EU-lagstiftningen som skulle göra det möjligt att förbjuda brevlådeföretag också i EU-medlemsstater.

134. Europaparlamentet påpekar att de höga nivåerna av in- och utgående utländska direktinvesteringar som procentandel av BNP i sju medlemsstater (Belgien, Irland, Cypern, Luxemburg, Ungern, Malta och Nederländerna) endast i begränsad utsträckning kan förklaras av den faktiska ekonomiska verksamhet som bedrivs i dessa medlemsstater ( 80 )

135. Europaparlamentet understryker den höga andelen utländska direktinvesteringar i flera medlemsstater, framför allt i Irland, Cypern, Luxemburg, Malta och Nederländerna ( 81 ) . Parlamentet noterar att sådana utländska direktinvesteringar vanligtvis innehas av specialföretag som ofta syftar till att utnyttja kryphål. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma vilken roll de specialföretag har som innehar utländska direktinvesteringar.

136. Europaparlamentet observerar att ekonomiska indikatorer, till exempel ovanligt höga nivåer av utländska direktinvesteringar, samt utländska direktinvesteringar som innehas av specialföretag, hör till indikatorerna för aggressiv skatteplanering ( 82 )

137. Europaparlamentet noterar att bestämmelserna i direktivet mot skatteflykt (artificiella arrangemang) omfattar brevlådeföretag, samtidigt som en gemensam bolagsskattebas och en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle säkerställa att intäkter redovisas där den verkliga ekonomiska verksamheten äger rum.

138. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa samordnade, bindande och verkställbara krav på att en väsentlig ekonomisk verksamhet ska bedrivas samt krav på utgiftskontroller.

139. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom två år genomföra en kontroll av ändamålsenligheten för de sammanlänkade lagstiftningsmässiga och politiska initiativ som ska behandla användningen av brevlådeföretag i förbindelse med skattebedrägeri, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och penningtvätt.

3. Mervärdesskatt

140. Europaparlamentet betonar behovet av att harmonisera mervärdesskattereglerna på EU-nivå i den utsträckning som krävs för att etablera och upprätthålla den inre marknaden och undvika en snedvridning av konkurrensen ( 83 )

141. Europaparlamentet betonar att mervärdesskatt är en viktig källa till skatteintäkter för nationella budgetar. Parlamentet betonar att mervärdesskatteintäkterna under 2016 i EU:s 28 medlemsstater uppgick till 1 044 miljarder euro, vilket motsvarar 18 % av alla statliga skatteintäkter i medlemsstaterna. Parlamentet noterar att den årliga EU-budgeten för 2017 uppgick till 157 miljarder euro.

142. Europaparlamentet beklagar dock att stora förväntade intäkter från mervärdesskatt går förlorade varje år på grund av bedrägeri. Parlamentet betonar att enligt kommissionens statistik uppgick mervärdesskattegapet (dvs. skillnaden mellan de förväntade intäkterna från mervärdesskatt och den mervärdesskatt som faktiskt uppbärs, vilket ger en uppskattning av förlorad mervärdesskatt på grund av inte bara bedrägerier utan även konkurser, felberäkningar och skatteflykt) i EU under 2016 till 147 miljarder euro, vilket motsvarar över 12 % av de förväntade totala intäkterna från mervärdesskatt ( 84 ) , samtidigt som situationen är betydligt sämre i ett antal medlemsstater där gapet är nära eller till och med större än 20 %, vilket visar på en stor skillnad mellan medlemsstaterna i deras hantering av mervärdesskattegapet.

143. Europaparlamentet noterar att kommissionen uppskattar att ca 50 miljarder euro, eller 100 euro per EU-medborgare per år, går förlorade på grund av gränsöverskridande mervärdesskattebedrägeri ( 85 ) , samtidigt som Europol beräknar att ca 60 miljarder euro i mervärdesskattebedrägerier är kopplade till organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. Parlamentet noterar en ökad harmonisering och förenkling av systemen för mervärdesskatt i EU, även om samarbetet mellan medlemsstaterna hittills varken varit tillräckligt eller effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sitt samarbete för att bättre bekämpa mervärdesskattebedrägerier. Parlamentet uppmanar nästa kommission att prioritera införandet och genomförandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet i syfte att förbättra det.

144. Europaparlamentet efterlyser tillförlitlig statistik för att beräkna mervärdesskattegapet och betonar behovet av en gemensam metod för datainsamling och datautbyte inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att harmoniserad statistik regelbundet samlas in och offentliggörs i medlemsstaterna.

145. Europaparlamentet understryker att det aktuella systemet för mervärdesskatt (övergångsordning), som möjliggör undantag för leveranser och export inom EU, har missbrukats av bedragare, särskilt i förbindelse med karusellbedrägeri eller gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag.

146. Europaparlamentet observerar att företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet enligt kommissionen ådrar sig efterlevnadskostnader som är 11 % högre än de som påverkar företag som endast bedriver handel på hemmamarknaden. Parlamentet noterar att särskilt små och medelstora företag drabbas av oproportionerliga kostnader för efterlevnaden av mervärdesskattereglerna, vilket är en av anledningarna till att de har varit försiktiga med att ta del av den gemensamma marknadens fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta lösningar för att minska kostnaderna för efterlevnaden av mervärdesskattereglerna med anknytning till gränsöverskridande handel.

3.1. Modernisering av ramverket för mervärdesskatt

147. Europaparlamentet välkomnar av denna anledning kommissionens handlingsplan för mervärdesskatt av den 6 april 2016 för att reformera ramverket för mervärdesskatt och de 13 lagförslag som har antagits av kommissionen sedan december 2016 och som gäller övergången till det slutgiltiga systemet för mervärdesskatt, avlägsnar mervärdesskattshinder för e-handel, granskar systemet för mervärdesskatt för små och medelstora företag, moderniserar lagstiftningen om mervärdesskattesatser och bekämpar mervärdesskattegapet.

148. Europaparlamentet gläder sig över införandet2015 av en enda kontaktpunkt (MOSS – Mini One Stop Shop) för mervärdesskatt för telekomföretag, sändningsföretag och elektroniska tjänster som ett frivilligt system för registrering, deklaration och betalning av mervärdesskatt. Parlamentet välkomnar att denna enda kontaktpunkt utökas till andra företag som tillhandahåller varor och tjänster till slutkunder från och med den 1 januari 2021.

149. Europaparlamentet observerar att kommissionen uppskattar att reformen för att modernisera mervärdesskattesystemet förväntas minska byråkratin med 95 %, vilket uppskattas motsvara en miljard euro.

150. Europaparlamentet är särskilt positivt till att rådet den 5 december 2017 antog nya regler som gör det enklare för onlineföretag att följa mervärdesskattelagstiftningen. Parlamentet gläder sig i synnerhet över att rådet följde parlamentets ståndpunkt att införa en skyldighet för onlineplattformar att uppbära mervärdesskatt för den distansförsäljning som de förmedlar. Parlamentet anser att denna åtgärd kommer att säkerställa rättvisa förutsättningar i förhållande till företag från tredjeländer, eftersom många varor som importeras för distansförsäljning för närvarande är undantagna från EU:s mervärdesskatt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att korrekt genomföra de nya reglerna före 2021.

151. Europaparlamentet välkomnar de förslag om det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som antogs den 4 oktober 2017 ( 86 ) och 24 maj 2018 ( 87 ) . Parlamentet välkomnar i synnerhet kommissionens förslag om att tillämpa destinationsprincipen på beskattning, vilket innebär att mervärdesskatt betalas till skattemyndigheterna i slutkonsumentens medlemsstat, enligt den sats som gäller i denna stat.

152. Europaparlamentet välkomnar i synnerhet rådets framsteg mot ett slutgiltigt mervärdesskattesystem genom antagande av snabblösningarna ( 88 ) den 4 oktober 2018. Parlamentet är dock bekymrat över att inga skyddsåtgärder i förhållande till bedrägerikänsliga aspekter antogs i enlighet med parlamentets ståndpunkt ( 89 ) om förslaget om certifierade beskattningsbara personer ( 90 ) , som uttrycktes i dess resolution av den 3 oktober 2018 ( 91 ) . Parlamentet beklagar djupt att rådet skjutit upp beslutet om att införa en status som certifierad beskattningsbar person tills det slutgiltiga mervärdesskattesystemet har antagits.

153. Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa att statusen som certifierad beskattningsbar person överensstämmer med den status som godkänd ekonomisk aktör som beviljas av tullmyndigheterna.

154. Europaparlamentet kräver en minimisamordning på EU-nivå av definitionen av status som certifierad beskattningsbar person, inbegripet en regelbunden bedömning av kommissionen av hur medlemsstater beviljar denna status. Parlamentet efterlyser ett utbyte av information mellan medlemsstaternas skattemyndigheter angående nekad status som certifierad beskattningsbar person till vissa företag för att förbättra överensstämmelsen och gemensamma standarder.

155. Europaparlamentet välkomnar dessutom omarbetningen av de särskilda programmen för små och medelstora företag ( 92 ) , som är viktig för att säkerställa rättvisa förutsättningar, eftersom undantag endast ges till inhemska aktörer och kan bidra till att minska små och medelstora företags kostnader för efterlevnad av mervärdesskattereglerna. Parlamentet uppmanar rådet att ta hänsyn till parlamentets ståndpunkt av den 11 september 2018 ( 93 ) , särskilt med hänsyn till förenklad administration för små till medelstora företag. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en onlineportal där små och medelstora företag som vill dra fördel av undantag i en annan medlemsstat måste registrera sig, samt att införa ett enda kontaktställe där små företag kan redovisa mervärdesskatt för de olika medlemsstater där de är verksamma.

156. Europaparlamentet noterar antagandet av kommissionens förslag om omvänd betalningsskyldighet ( 94 ) , som kommer att tillåta tillfälliga undantag från normala mervärdesskatteregler för att bättre bekämpa karusellbedrägerier i de medlemsstater som påverkas mest av denna typ av bedrägeri. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av denna nya lagstiftning samt dess potentiella risker och fördelar. Parlamentet insisterar dock på att omvänd betalningsskyldighet inte får fördröja ett snabbt genomförande av ett slutgiltigt system för mervärdesskatt.

157. Europaparlamentet noterar att utökningen av e-handeln ofta utgör en utmaning för skattemyndigheter, t.ex. på grund av avsaknaden av en säljares beskattningsbara identifiering i EU och registrering av momsdeklarationer långt under det faktiska värdet på de deklarerade transaktionerna. Parlamentet välkomnar därför andemeningen i förslagen om genomföranderegler vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor som kommissionen antog den 11 december 2018 (COM(2018)0819 och COM(2018)0821), som framför allt innebär att onlineplattformar från och med 2021 ansvarar för att säkerställa att mervärdesskatt uppbärs för försäljning av varor av företag utanför EU till konsumenter i EU på företagens plattformar.

158. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka e-handelstransaktioner som inbegriper säljare som är etablerade utanför EU som inte deklarerar någon moms (t.ex. genom att otillbörligt använda sig av ”prover”) eller avsiktligt undervärdera värdet för att helt och hållet undvika att betala moms eller betala mindre moms. Parlamentet anser att sådan praxis äventyrar integriteten och funktionen för EU:s inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att om nödvändigt och lämpligt lägga fram förslag.

3.2. Mervärdesskattegapet, kampen mot mervärdesskattebedrägeri och administrativt samarbete om mervärdesskatt

159. Europaparlamentet påminner om sitt krav på åtgärder mot de faktorer som bidrar till skattegapet, som mervärdesskattegapet.

160. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen den 8 mars 2018 inledde överträdelseförfaranden mot Grekland, Cypern och Malta samt den 8 november 2018 mot Italien och Isle of Man med avseende på olagliga mervärdesskattemetoder i samband med förvärv av segelbåtar och flygplan, för att säkerställa att de upphör att erbjuda påstådda olagliga fördelaktiga skattevillkor för privata segelbåtar och flygplan, vilket snedvrider konkurrensen inom den maritima sektorn och luftfartssektorn.

161. Europaparlamentet välkomnar ändringarna av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet. Parlamentet välkomnar kommissionens övervakningsbesök i tio medlemsstater under 2017 och i synnerhet den efterföljande rekommendationen om att förbättra tillförlitligheten hos systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES).

162. Europaparlamentet noterar att kommissionen nyligen har föreslagit ytterligare kontrollverktyg och en ökad roll för Eurofisc samt mekanismer för bättre samarbete mellan tull- och skattemyndigheter. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att delta mer aktivt i Transactional Network Analysis-systemet (TNA) inom Eurofiscs.

163. Europaparlamentet anser att medlemskap i Eurofisc måste vara obligatoriskt för alla medlemsstater och ett villkor för att erhålla EU-medel. Parlamentet delar revisionsrättens oro avseende momsåterbetalning för sammanhållningsutgifterna ( 95 ) och EU:s bedrägeribekämpningsprogram ( 96 )

164. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda medlemsstaternas möjlighet till insamling och kommunikation av mervärdesskattuppgifter i realtid, då detta skulle öka Eurofiscs effektivitet och möjliggöra ytterligare utveckling av nya strategier för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri. Parlamentet uppmanar alla berörda myndigheter att använda en rad olika statistiska verktyg och datautvinningstekniker för att identifiera avvikelser, misstänkta relationer och mönster, och därmed hjälpa skattemyndigheter att bättre åtgärda ett brett spektrum av överträdelser på ett proaktivt och kostnadseffektivt sätt.

165. Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktivet om skydd av unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) ( 97 ) som klargör frågorna avseende gränsöverskridande samarbete och ömsesidig rättslig hjälp mellan medlemsstaterna, Eurojust, Europol, Europeiska åklagarmyndigheten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och kommissionen i kampen mot mervärdesskattebedrägeri. Parlamentet uppmanar Europeiska åklagarmyndigheten, Olaf, Eurofisc, Europol och Eurojust att samarbeta nära för att samordna sina insatser mot mervärdesskattebedrägeri samt att identifiera och anpassa sig till nya former av bedrägeri.

166. Europaparlamentet pekar samtidigt på nödvändigheten av att förbättra samarbetet mellan de administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna inom EU, vilket betonades av experterna under utfrågningen den 28 juni 2018 och även har uppmärksammats i en studie som beställts av TAX3-utskottet.

167. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om att utöka Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde till gränsöverskridande terroristbrott. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att Europeiska åklagarmyndigheten kan påbörja sin verksamhet snarast möjligt och inte senare än 2022, genom att säkra ett nära samarbete med unionens redan etablerade institutioner, organ, byråer och kontor som ansvarar för att skydda unionens finansiella intressen. Parlamentet kräver att exemplariska, avskräckande och proportionella påföljder utfärdas. Parlamentet anser att alla som är involverade i mervärdesskattebrott bör få stränga straff för att undvika att ge intryck av straffrihet.

168. Europaparlamentet anser att en av de viktigaste faktorerna bakom bedrägligt beteende i förbindelse med mervärdesskatt ligger i den likviditetsvinst som en bedragare kan få. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera det förslag som lagts fram av experter ( 98 ) om att placera gränsöverskridande data i en blockkedja och att använda säkra digitala valutor, som endast kan användas för mervärdesskattebetalningar (enskilt syfte), i stället för att använda nationella valutor.

169. Europaparlamentet gläder sig över att bedrägeri som kopplas till importer har åtgärdats av rådet ( 99 ) . Parlamentet anser att den korrekta integrationen av data från tulldeklarationer i VIES kommer att göra det möjligt för destinationsmedlemsstaterna att korskontrollera tull- och mervärdesskatteuppgifter för att säkerställa att mervärdesskatt betalas i destinationslandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra denna nya lagstiftning effektivt före den 1 januari 2020.

170. Europaparlamentet anser att administrativt samarbete mellan skatte- och tullmyndigheter är suboptimalt ( 100 ) . Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge Eurofisc i uppdrag att utveckla nya strategier för att spåra varor enligt tullförfarande 42, som är den mekanism som medger ett undantag från mervärdesskatt för importören när de importerade varorna ska transporteras till en slutlig företagskund i en annan medlemsstat än den importerande medlemsstaten.

171. Europaparlamentet betonar vikten av att införa ett register med verkliga ägare av företagsenheter enligt det femte penningtvättsdirektivet, som ett viktigt verktyg för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka konkurrenskraften och kompetensen inom polis, skattemyndigheter, åklagare och domare som handlägger denna typ av bedrägeri.

172. Europaparlamentet är bekymrat över resultatet från den studie ( 101 ) som beställts av TAX3-utskottet och som visar att kommissionens förslag endast kommer att minska importbedrägerierna men inte undanröja dem. Parlamentet noterar att frågan om undervärderingen och den generella tillämpningen av EU-regler i förbindelse med personer som inte är skattepliktiga i EU inte kommer att lösas. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alternativa uppbördsmetoder när det gäller dessa varor på lång sikt. Parlamentet betonar att det inte är hållbart att förlita sig på god tro för att uppbära mervärdesskatt från personer som inte är skatteskyldiga i EU. Parlamentet anser att dessa alternativa uppbördsmodeller inte enbart bör inriktas på försäljning via elektroniska plattformar, utan omfatta all försäljning som utförs av personer som inte är skatteskyldiga i EU, oavsett vilket affärsmodell de använder.

173. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka hur införandet av det slutgiltiga systemet för mervärdesskatt inverkar på medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utreda eventuella nya bedrägeririsker inom ramen för det slutgiltiga mervärdesskattesystemet, i synnerhet möjligheten att avsaknaden av kund ersätts med avsaknaden av leverantör inom ramen för gränsöverskridande karusellbedrägerier. Parlamentet betonar i detta hänseende att bland annat tulltransiteringssystemet definitivt kan underlätta handeln inom EU. Parlamentet noterar dock att missbruk är möjligt och att brottsliga organisationer genom att undvika att betala skatter och avgifter kan orsaka stor förlust både för medlemsstaterna och för EU (genom att inte betala mervärdesskatt). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att kontrollera tulltransiteringssystemet och lägga fram förslag baserade på rekommendationerna från i synnerhet Olaf, Europol och Eurofisc.

174. Europaparlamentet tror att en stor majoritet av EU-medborgarna förväntar sig en tydlig europeisk och nationell lagstiftning, som gör det möjligt att identifiera de som inte betalar den skatt de ska, pålägga dem sanktioner och tvinga dem att betala den obetalda skatten inom rimlig tid.

4. Beskattning av fysiska personer

175. Europaparlamentet betonar att fysiska personer vanligtvis inte nyttjar sin rörelsefrihet med avseende på skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. Parlamentet framhåller dock att vissa fysiska personer har en så stor skattebas att den sträcker sig över flera skattejurisdiktioner.

176. Europaparlamentet beklagar att personer med stor nettoförmögenhet och personer med mycket stor nettoförmögenhet som använder sig av komplexa skattestrukturer, bland annat etablering av företag, fortfarande kan flytta sin inkomst och förmögenhet eller sina inköp mellan olika skattejurisdiktioner och därmed avsevärt minska eller helt och hållet undvika att betala skatt genom att anlita förmögenhetsförvaltare eller andra förmedlare. Parlamentet beklagar djupt att vissa EU-medlemsstater har infört skattesystem i syfte att locka till sig personer med stor nettoförmögenhet utan att det skapas egentlig ekonomisk verksamhet.

177. Europaparlamentet noterar att de nominella skattesatserna för arbetsinkomst vanligtvis är högre än för inkomster från kapital inom hela EU. Parlamentet noterar även att de förmögenhetsbaserade skatternas sammanlagda bidrag till de totala skatteintäkterna har förblivit relativt begränsat, med en andel på 4,3 % av de totala skatteintäkterna i EU ( 102 )

178. Europaparlamentet beklagar att företagens skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiva skatteplanering bidrar till att flytta skattebördan till ärliga och laglydiga skattebetalare.

179. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa avskräckande, ändamålsenliga och proportionerliga påföljder vid skattebedrägeri, skatteundandragande och olaglig aggressiv skatteplanering, samt att säkerställa att dessa påföljder verkställs.

180. Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater har utformat tvivelaktiga skattesystem som tillåter personer som bosätter sig i landet av skatteskäl att ta del av skatteförmåner, vilket undergräver andra medlemsstaters skattebas och skapar en grogrund för en skadlig politik som diskriminerar deras egna medborgare. Parlamentet noterar att dessa system kan inbegripa förmåner som inte är tillgängliga för landets egna medborgare, såsom icke-beskattning av kapital och inkomst från utlandet, engångsbetalningar av skatt på utländsk inkomst, skattebefrielser på delar av inhemsk inkomst samt lägre skattesatser för pensioner som flyttas till ursprungslandet.

181. Europaparlamentet påminner om att kommissionen i ett meddelande från 2001 föreslog att vissa specialsystem för högkvalificerad utlandsstationerad personal bör ingå i uppförandekodgruppens (företagsbeskattning) förteckning över skadliga skattemetoder ( 103 ) , men därefter inte har tillhandahållit några uppgifter om problemets omfattning. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nytt ta upp denna fråga och särskilt bedöma riskerna för dubbelbeskattning samt dubbel icke-beskattning inom ramen för sådana system.

4.1. Citizenship by Investment (CBI) och residency by investment (RBI)-program

182. Europaparlamentet oroar sig för att en majoritet av medlemsstaterna har infört program för medborgarskap eller uppehållstillstånd genom investering ( 104 ) , som ofta kallas ”gyllene visum” och ”gyllene pass” eller investeringsprogram, varmed medborgarskap eller uppehållstillstånd beviljas EU-medborgare och tredjelandsmedborgare i utbyte mot finansiella investeringar.

183. Europaparlamentet observerar att investeringar som görs inom ramen för dessa program inte nödvändigtvis främjar den reala ekonomin i den medlemsstat som beviljar medborgarskap eller visum samt att de ofta inte kräver att de sökande vistas i det territorium där investeringen sker, och även om ett sådant krav finns, kontrolleras det vanligtvis inte att det uppfylls. Parlamentet betonar att sådana program äventyrar uppnåendet av unionens mål och därför kränker principen om lojalt samarbete.

184. Europaparlamentet noterar att minst 5 000 tredjelandsmedborgare har fått EU-medborgarskap genom investeringsprogram ( 105 ) . Parlamentet konstaterar att enligt en studie ( 106 ) har minst 6 000 personer beviljats medborgarskap och nästan 100 000 uppehållstillstånd har utfärdats.

185. Europaparlamentet är oroat över att medborgarskap eller visum genom investering utfärdas utan att det görs ordentliga säkerhetskontroller av de sökande, inte heller för medborgare i tredjeländer med hög risk, vilket därmed utsätter unionen för säkerhetsrisker. Parlamentet beklagar att den oklarhet som råder kring pengarnas ursprung i samband med program för medborgarskap eller visum genom investering avsevärt har ökat de politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade riskerna för Europas länder.

186. Europaparlamentet betonar att program för medborgarskap och visum genom investering medför andra stora risker, till exempel att värdet i EU-medborgarskap och nationella medborgarskap undergrävs, samt risken för korruption, penningtvätt och skatteundandragande. Parlamentet noterar att en medlemsstats beslut att införa ett program för medborgarskap och visum genom investering påverkar andra medlemsstater. Parlamentet upprepar sin oro för att medborgarskap eller uppehållstillstånd beviljas via dessa program utan att åtgärder för kundkännedom vidtagits, varken helt eller delvis, av de behöriga myndigheterna.

187. Europaparlamentet noterar att den skyldighet som fastställs i femte penningtvättsdirektivet och som innebär att ansvariga enheter, inom ramen för sina förfaranden för kundkännedom, bör betrakta sökande enligt program för medborgarskap eller visum genom investering som högriskpersoner, inte fritar medlemsstaterna från deras ansvar att själva införa och genomföra utökade kundkännedomsförfaranden. Parlamentet observerar att flera formella utredningar av korruption och penningtvätt har inletts mot program för medborgarskap eller visum genom investering på nationell och europeisk nivå.

188. Europaparlamentet understryker samtidigt att investeringarnas ekonomiska hållbarhet och bärkraft inom ramen för dessa program fortfarande är oviss. Parlamentet framhåller att medborgarskap och därmed förbundna rättigheter aldrig bör vara till salu.

189. Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstat