SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.6.2007 
KOM(2007) 323 slutlig 
2007/0109 (CNS)   
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om verkningarna av det stöd som Finland har beviljat  
för vissa mängder utsäde och vissa  mängder spannmål för utsäde 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om ändring av förordning (EG) nr 1947/2005 
avseende Finlands stöd till ut säde och spannmål för utsäde 
(framlagt av kommissionen) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. I NLEDNING .................................................................................................................... 3 
2. D EN NATIONELLA STÖDORDNINGEN  FÖR PRODUKTION AV UTSÄDE ............................... 3 
2.1. Stöd för spannmålsutsäde............................................................................................. 3 2.2. Stöd för gräs- och klöverutsäde ................................................................................... 4 2.2.1. Produktion.............................................................................................................. ...... 4 
2.2.2. Genomförande............................................................................................................ .. 5 
2.2.3. Minskning av stödet..................................................................................................... 5 
2.2.4. Stöddifferentiering per region...................................................................................... 5 
2.2.5. De stödberättigande arternas  utsädessorter (bilaga V)................................................. 6 
2.2.6. Rödklöver ( Trifolium pratense L. ) – bilaga VI, tabell 1 .............................................. 6 
2.2.7. Timotej ( Phleum pratense L. ) – bilaga VI, tabell 2 ..................................................... 6 
2.2.8. Ängssvingel ( Festuca pratensis Huds. ) bilaga VI, tabell 3 ......................................... 7 
2.2.9. Hundäxing ( Dactilis glomerata L. ) – bilaga VI, tabell 4 ............................................. 7 
2.2.10. Engelskt rajgräs ( Lolium perenne L. ) – bilaga VI, tabell 5.......................................... 7 
3. I
MPORT AV UTSÄDE TILL FINLAND ................................................................................ 8 
3.1. Import av spannmål för utsäde – b ilaga VII – tabellerna 1 och 2................................ 8 
3.2. Import av gräs- och klöverutsäde – bilaga VII – tabell 3............................................. 8 
4. A NDRA STÖDORDNINGAR I FINLAND ............................................................................. 8 
5. P RODUKTIONEN AV GRÄS - OCH KLÖVERUTSÄDE I FINLAND OCH EU-15....................... 9 
6. S YSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD ........................................................................... 9 
7. S AMMANFATTNING OCH ANMÄRKNINGAR ................................................................... 10 
7.1. Rättslig grund............................................................................................................ . 10 
7.2. Systemets genomförande ........................................................................................... 10 7.3. Andra stödordningar .................................................................................................. 10 
7.4. Systemet med samlat gårdsstöd ................................................................................. 10 
7.5. Odling i andra länder.................................................................................................. 11 
7.6. Produktion av spannmålsutsäde ................................................................................. 11 
7.7. Importer till Finland................................................................................................... 11  
8. F
ÖRSLAG ..................................................................................................................... 11 
Anmärk-
ning:  De bilagor som nämns i rapporten återfi nns i ett bifogat arbetsdokument från 
kommissionen (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/seeds/index_en.htm ) 
 
SV 3   SV RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om verkningarna av det stöd som Finland har beviljat  
för vissa mängder utsäde och vissa  mängder spannmål för utsäde 
1. I NLEDNING  
I enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 2358/711 gavs Finland tillstånd 
att bevilja stöd för spannmålsutsäde (ge nom kommissionens beslut 2001/60/EG av 
den 9 januari 20012, se bilaga I) och för utsäde av rödklöver, timotej, ängssvingel, 
hundäxing och engelskt rajgräs (genom  kommissionens beslut 2001/61/EG3 av den 
9 januari 2001, se bilaga II) fram till den 31 december 2005. 
Enligt artikel 8.2 i rådets förordning (EG)  nr 1947/2005 skall kommissionen före den 
1 januari 2006 lämna rådet en rapport, base rad på uppgifter som i god tid lämnats av 
Finland, om verkningarna av det stöd som har lämnats för vissa mängder utsäde och 
vissa mängder spannmål för utsäde samt föreslå rådet de åtgärder som kan behövas. 
Denna rapport grundar sig på de uppgifter som regelbundet tillhandahållits av de 
finska myndigheterna.  
2. D EN NATIONELLA STÖDORDNINGEN FÖR PRODUKTION AV UTSÄDE  
De båda tillstånden gäller enbart för de spannmåls-, gräs- och klöversorter som är 
registrerade i Finlands ka talog och som, med förbehå ll för begränsade kvantiteter 
som odlas i vissa angränsande regi oner, enbart odlas i Finland. 
När det gäller stöd för spannmålsutsäd e är den stödberättigande mängden enligt 
tillståndet begränsad till 100 000 ton och st ödnivån till 2,523 euro per 100 kg, vilket 
motsvarar ett högsta stödbelopp på 2,523 miljoner euro (se bilaga I). 
När det gäller produktion av gr äs- och klöverutsäde fastställs  i tillståndet för varje art 
ett stödtak per hektar och en övre gräns för den stödberättigande arealen, vilket 
motsvarar ett högsta stödbelopp på 1,814 miljoner euro (se bilaga II). 
2.1. Stöd för spannmålsutsäde 
Under perioden 2000-2005 ökade produktione n av spannmålsutsäde med 23% från 
57 309 ton till 70 531 ton. 
Under samma period ökade produktionen av utsäde av korn med 62%, av vårvete 
med 163% och av höstvete med 70%. Pr oduktionen av havre- och rågutsäde 
minskade däremot med 32% respektive 10%. 
                                                 
1 EGT L 246, 5.11.1971, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 
(EUT L 270, 21.10.2003, s. 1). Förordningen upphävd och ersatt med förordning (EG) nr 1947/2005. (EGT L 312, 29.11.2005, s. 3). 
2 EUT L 21, 23.1.2001, s. 17. 
3 EUT L 21, 23.1.2001, s. 18. 
 
SV 4   SV De finska myndigheternas uppgifter framgå r av tabell 1. Det omfattar perioden 2000-
2005. 
Tabell 1 Certifierad produktion av sp annmålsutsäde (ton) i Finland under 
perioden 2000–2005 
Spannmål  2000 2001 2002 2003 2004 2005 Förändring 
i% 2000/2005
Korn 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Havre 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 -32% 
Råg 660 569 887 1 394 315 592 -10% 
Vårvete  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Höstvete  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Totalt 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Källa: Finland  
Stödnivån är fastställd per 100 kg, men det genomsnittliga stödet per hektar före 
perioden 2000–2005 ligger runt 68 euro/ha, med stigande tendens, enligt tabell 2. 
Tabell 2 Prognos för spannmålsstöd per he ktar, grundad på hi storiska resultat 
och en stödnivå på 2,523 euro per 100 kg. 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Medeltal 
2000–2005  
Produktion (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Antal hektar  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Avkastning (kg/ha) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704
Stödnivå 
(euro/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
(1) Genomsnittlig avkastning av korn, havre, råg, vårve te och höstvete.  
Under perioden 2000-2005 ökade den genomsnittliga avkastningen för produktionen 
av spannmål för utsäde med 44 %, och dä rigenom har stödnivån per hektar ökat på 
motsvarande sätt. 
De spannmålsutsädessorter som fått nationellt stöd mella n 2000 och 2005 ingår i 
bilaga III. I förteckningen syns det att an talet sorter, särskilt för korn, har ökat 
kraftigt. 
2.2. Stöd för gräs- och klöverutsäde 
2.2.1. Produktion 
Produktionen av gräs- och klöverutsäd e under perioden 2000–2005 sjönk från en 
topp på 4 685 ton 2001 till en  lägsta nivå på 1 654 ton 2004, främst beroende på 
väderleksförhållandena. Såsom framgår av  tabell 3 låg 2004 års produktion dock 
under sexårsgenomsnittet på 3 163 ton. Timotej är den viktigaste arten. 
 
SV 5   SV Tabell 3 Certifierad produktion av gräs- och klöverutsäde (ton) i Finland under 
perioden 2000–2005 
Art 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Förändring 
i procent 
2000/2005  
Rödklöver  53 125 68 62 4 52 -2% 
Timotej  2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 -11% 
Ängssvingel  423 732 468 454 318 700 66% 
Hundäxing  6 3 0 2 0 0  
Engelskt rajgräs  45 44 31 38 13 43 -6% 
Totalt  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
 Källa: Finland  
2.2.2. Genomförande 
Under perioden 2000-2005 införde de finska myndigheterna på eget initiativ följande 
ändringar i stödordningen: st ödet per hektar minskades vid överskridande av den 
tillåtna maximala arealen och stödnivån differentierades beroende på region. 
2.2.3. Minskning av stödet 
Vid flera tillfällen under perioden 2000–2005 va r den areal för odling av utsäde som 
godkändes av Finland större än den maxima la arealen enligt ko mmissionens beslut 
2001/61/EG. 
Stöd utbetalades i så fall enligt två olika metoder. Först, under perioden 2000–2002, räknade man fram ett belopp genom att 
multiplicera den maximala arealen med det högsta tillåtna stödet per hektar enligt 
kommissionens beslut. Bel oppet delades sedan med den areal som hade godkänts av 
Finland och som var större än den tillåtn a maximala arealen. Resultatet blev en 
reducerad stödnivå per hektar.  
2003 infördes begreppet stödenhetskoefficient som definieras som ”den del av en 
stödenhetskvantitet för vilken stöd betalas och som är föremål för stödansökan samt 
som berättigar till stöd”. 
Om en areal var större än den som ha r godkänts på nationell nivå, beräknades den 
stödberättigande arealen med hjälp av  stödenhetskoefficienten genom linjär 
minskning av de godkända arealerna för samtliga sökande. 
Om stödenhetskoefficienten är lägre än ett,  betyder det i praktiken att de enskilda 
jordbrukarna bara får stöd för en del av  varje hektar som de har ansökt om. 
2.2.4. Stöddifferentiering per region 
Under 2004 och 2005 varierade nivån på stöde t till utsädesproducenterna beroende 
på region (se bilaga IV). Stödnivån var uppdelad i två kategorie r. En kategori för 
regionerna A och B i Finlands södra hälft och en annan kategori för regionerna C1–
C4 i norra Finland. 
 
SV 6   SV Skälet till denna regionala di fferentiering var att det infö rdes ytterligare nationella 
bidrag inom ramen för det miljöprogram fö r jordbruket som bara är tillämpligt i 
regionerna A och B och att man ville undvika tänkbara överkompensationer. 
2.2.5. De stödberättigande arternas utsädessorter (bilaga V) 
Under perioden 2000–2005 ökade antalet förteckna de utsädessorter för var och en av 
de arter som får nationellt stöd avsevärt, främst i fråga om timotej och rödklöver. 
För perioden 2000–2004 framgår av bilaga VI hur följande aspekter  har utvecklats: 
arter som har fått stöd, produktionssiffr or, godkänd areal efter inspektion, 
avkastning, areal motsvarande högsta tillåtna stöd och stöd per hektar. Nedanstående 
kommentarer bygger på en analys av de ssa uppgifter. Inom ramen för analysen 
hänvisas det till den genomsnittliga avkastningsnivån för EU15, som återfinns i tabell 1 i bilaga VIII. 
2.2.6. Rödklöver (Trifolium pratense L.) – bilaga VI, tabell 1 
Under perioden 2000–2005 kännetecknades den totala produktionen av rödklöver i 
Finland av betydande variationer me llan 125 ton 2001 och 4 ton 2004. Minskningen 
berodde främst på att avka stningen sjönk dramatiskt (f rån 188 till 10 kg/ha) och i 
mycket mindre utsträckning på att arealen minskade. 
Den genomsnittliga avkastningsnivån fö r EU15 under perioden 2000-2005 varierade 
mellan 260 kg/ha 2004 och 380 kg/ha år 2000. 
Vid två tillfällen, nämligen 2001 och 2002, var dessutom den areal som godkändes 
efter inspektion större än den tillåtna maximala arealen, vilket ledde till minskad stödnivå per hektar. 
2.2.7. Timotej (Phleum pratense L.) – bilaga VI, tabell 2 
Även timotejproduktionen varierad e under perioden 2000–20054 och svängde 
mellan 3 781 ton 2001 och 1 319 ton 2005. Varia tioner i både avkastning och arealer 
ledde till skilda produktions volymer. Avkastningen varierade mellan 527 kg/ha 2001 
och 236 kg/ha 2004. 
I genomsnitt varierade avkastningen i EU-15 under perioden 2000-2005 mellan 
280 kg/ha och 530 kg/ha. Avkastningsnivån för timotejproduktionen i Finland är 
jämförbar med genomsnittssiffror na i EU-15 under dessa år. 
Under hela perioden var dessutom den timotejodlingsareal som godkändes efter 
inspektion större än den tillåtna maxima la arealen enligt kommissionens beslut 
2001/61/EG. Detta gäller särski lt åren 2001, 2002 och 2003, då arealen var mer än 
40 % större än den tillåtna maximala arealen. 
Att arealen var större än den tillåtna maximala arealen ledde till en minskning av 
stödet per hektar under perioden 2000- 2002. Från och med 2003 tillämpades en 
stödenhetskoefficient som fastställdes till 0,70 för 2003, till 0,89 för 2004 och till 
0,97 för 2005. 
 
SV 7   SV 2.2.8. Ängssvingel (Festuca pratensi s Huds.) bilaga VI, tabell 3 
Produktionen av ängssvingelutsäde har svängt mellan 732 ton 2001 och 318 ton 
2004. 
Avkastningen under perioden 2000-2005 var något ojämn och varierade mellan 
444 kg/ha 2001 och cirka 200 kg/ha 2004. 
EU15:s genomsnittliga avkastningsnivå under perioden 2000-2005 varierade mellan 
530 kg/ha och 750 kg/ha. 
Under varje år var dessutom den godkända arealen efter inspektion större än den 
tillåtna maximala arealen. De tta gäller särskilt 2003, då  arealen var mer än 44 % 
större än den tillåtna. 
Mellan år 2000 och 2002 ledde detta till en minskad stödnivå. Den tillämpade 
stödenhetskoefficienten uppgick 2003 till 0,68, 2004 till 0,75 och 2005 till 0,74. 
2.2.9. Hundäxing (Dactilis glomerata L.) – bilaga VI, tabell 4 
Produktionen varierade mellan 6 ton 2000 och 0 ton 2004 och 2005. 
Avkastningsnivån för hundäxingsutsäde  varierade mellan 339 kg/ha 2003 och 
23 kg/ha 2002. 
EU15:s genomsnittliga avkastningsnivå under perioden 2000-2005 varierade mellan 
790 kg/ha och 1 020 kg/ha. 
Under perioden 2000–2003 låg den areal som efter inspektion godkändes för 
utsädesproduktion av hundä xing inom den maximala ar ealen enligt kommissionens 
beslut 2001/61/EG. Ingen areal godkändes 2004 eller 2005. Stödnivån per hektar var 
därför oförändrad under perioden 2000-2003. 
Det verkar som om intresset för utsädesproduktion av hundäxing sjunker. 
2.2.10. Engelskt rajgräs (Lolium pe renne L.) – bilaga VI, tabell 5 
Produktionen varierade mellan 45 ton 2000 och 13 ton 2004. 
Avkastningen för rajgräsutsäde vari erade mellan 651 kg/ha 2001 och 180 kg/ha 
2004. 
EU-15:s genomsnittliga avkastningsnivå  under perioden 2000-2005 varierade mellan 
1 090 kg/ha och 1 510 kg/ha. 
Under perioden 2000-2005 rymdes den godkänd a arealen efter in spektion väl inom 
den maximala arealen enligt kommissionens beslut.  Stödet per hektar var konstant 
och låg på den högsta tillåtna nivån.  
 
SV 8   SV 3. I MPORT AV UTSÄDE TILL FINLAND  
3.1. Import av spannmål för utsäde – bilaga VII – tabellerna 1 och 2 
Importen av spannmål för utsäde ökad e från 39 ton år 2000 till 118 ton 2004, men 
minskade till 5 ton 2005 (bilaga VII, tabell 1). 
Importen uttryckt som procentuell andel av produktionen uppgick år 2000 till 
0,07 %, och 2005 var andelen ännu mindre. 
Den totala mängd certifierat spannmålsuts äde som fanns att tillgå på den finska 
marknaden (inhemsk produktion och import, inget spannmålsutsäde exporterades) 
uppgick till 57 347 ton år 2000 och till 70 536 ton 2005 (bilaga VII, tabell 2). 
Importen av spannmålsutsäde till Finla nd har ökat under dela r av den berörda 
perioden, med en tillfällig topp 2003. Importen står dock fortfarande, och detta gäller 
även år 2003, bara för en liten del av de t totala utbudet av spannmålsutsäde på den 
finska marknaden. 
3.2. Import av gräs- och klöverutsäde – bilaga VII – tabell 3 
Importen av gräs- och klöverutsäde mins kade avsevärt under perioden 2000–20054. 
Den totala mängden sjönk med 79% från 712 ton år 2000 till 152 ton 2005. En lägsta nivå på 142 ton nåddes 2002. Minskningen be ror främst på en minskning i importen 
av timotej- och ängssvingelutsäde. 
Produktionen av certifierat gräsutsäde i Finland under perioden 2000-2005 uppgick 
till 2 678 ton år 2000 och till 2 703 ton 2005. Importandelen var 27 %, 5 % 
respektive 6% av den inhemska produk tionen av gräs- och klöverutsäde år 2000, 
2003 respektive 2005. 
Av uppgifterna i tabell 4 i bilaga VII framgår att den ökade importen under 2004 
delvis användes för att ersätta den inhe mska produktionens bortfall under samma år. 
Det finns därför skäl att an ta att utsäde för den finska  marknaden kan odlas utanför 
Finland. 
Att den inhemska produktionen av gräs- och klöverutsäde under bristår kan ersättas 
med importerat utsäde visar att den inhemska produktionen konkurrerar med importerade produkter för samma marknad. 
4. A
NDRA STÖDORDNINGAR I FINLAND  
Stödordningar på grundval  av anslutningsakten  
I enlighet med artikel 142 i anslutningsakte n har det införts ett långsiktigt nationellt 
stöd för Finland och Sverige som skall kompensera för klimatförhållandena (nordligt stöd). I Finland är detta stöd tillämpligt i regionerna C1–C4 (se bilaga IV). Stödet 
ökar ju längre norrut man kommer. Stödet be talas ut per djur, per hektar eller som 
slaktbidrag i regionerna C3 och C4. 
I enlighet med artikel 141 i anslutningsak ten har det införts en stödordning för 
gradvis minskande nationellt övergångsstöd i regionerna A och B (se bilaga IV) för 
 
SV 9   SV boskapssektorn och trädgårdsnäringen. Stöde t utgörs av invester ingsstöd på nivåer 
som är högre än normalt samt av inkomststöd. 
Andra stödordningar  
Utöver ovan nämnda stöd gavs också stöd inom  ramen för ett finskt miljöprogram för 
jordbruket. Beslutet om stöd enligt artik el 141 tillåter ytterligare miljöstöd för 
jordbruket i form av stimulansbidrag på upp till 130 % av basbeloppet. Stimulansbidraget gavs utöver det samfinansierade miljöstödet för jordbruket och varierade beroende på gröda. 
I mars 2005 godkändes en stödordning för mindre gynnade områden. Inom ramen för 
den ordningen beviljas ett basbelopp oc h i vissa fall dessutom ett tilläggsbelopp i 
områden som berättigar till det samfin ansierade kompensationsbidraget. Dessa 
belopp tillkommer utöver det samfinansierade kompensationsbidraget. 
I bilaga XI återfinns en kortfattad översikt över det ekonomiska stöd från olika 
program som en producent kan få 2005 vi d sidan av det na tionella stödet för 
produktion av gräs-, klöve r- och spannmålsutsäde. 
5. P
RODUKTIONEN AV GRÄS - OCH KLÖVERUTSÄDE I FINLAND OCH EU-15   
I bilaga VIII ges en överblick över produktion, genomsnittspriser och 
genomsnittsavkastning i EU15 under perioden 2000-2005 jämfört med Finland. 
Av överblicken framgår följande: 
– Den finska utsädesavkastningen ligge r för det mesta under genomsnittet i 
EU15, utom i fråga om timotej som i ge nomsnitt ligger på en jämförbar nivå 
(bilaga VIII, tabell 1). 
– De finska genomsnittspriserna ligger generellt över genomsnittsnivån i EU15, 
särskilt när det gäller rödkl över (bilaga VIII, tabell 2). 
– De finska marknadsintäkterna från ut sädesproduktionen ligge r generellt under 
genomsnittet i EU15 (bilaga VIII, tabell 3). 
– Det genomsnittliga finska stödet för produkt ion av utsäde per hektar, inklusive 
EU-stöd och nationellt stöd för peri oden 2000-2004, är mycket högre än 
genomsnittet i EU15, utom när det gälle r hundäxing (bilaga VIII, tabell 6). 
– När det gäller rödklöver och timotej ligger de  totala finska intäkterna per hektar 
för produktion av utsäde unde r perioden 2000-2004 (inklusive 
marknadsintäkter och stödintäkter) under de flesta åren långt över genomsnittet i EU15. När det gäller ängssvingel och engelskt rajgräs ligger intäkterna 
däremot vanligtvis under genomsnittet i EU15. Uppgifterna om hundäxing i Finland räcker inte för en jämförelse med siffrorna för EU15 (bilaga VIII, tabell 7). 
6. S
YSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD  
Från och med början av 2006 tillämpar Finl and systemet med samlat gårdsstöd med 
hjälp av en dynamisk-regional hybridmodell. Fi nland är uppdelat i tre regioner. Cirka 
 
SV 10   SV 80 % av GJP-stödet omfattas av det regionala schablonbeloppet. Samtidigt är vissa 
belopp även fortsättningsvis kopplade och kompletterar schablonbeloppen. Målet är 
att fram till 2016 införa ett schablonbel opp för alla sektorer genom en gradvis 
minskning av tilläggsbeloppens nivå. 
Allt stöd för jordbruksgrödor och gemenskap sstöd för utsäde kommer att frikopplas 
fullt ut, med undantag för produktionen av utsäde av timotej ( Phleum Pratense L. ), 
där stödet även fortsättningsvis kommer a tt vara kopplat, i enlighet med artikel 99 i 
rådets förordning (EG) nr 1782/ 2003. Ett bibehållet kopplat stöd för 
timotejproduktionen kommer med alla sanno likhet att sörja för en fortsatt hög 
produktionsnivå för timot ejutsäde i Finland. 
7. S AMMANFATTNING OCH ANMÄRKNINGAR  
7.1. Rättslig grund 
Bestämmelsen om att Finland får bevilja nationellt stöd infördes i grundförordningen 
genom anslutningsakten och måste anses va ra en övergångsbestämmelse, eftersom 
kommissionen enligt samma bestämmelse inte bara skall lämna rådet en rapport utan 
också får föreslå rådet ”de åtgärder so m kan behövas” i fråga om det nationella 
stödet. 
7.2. Systemets genomförande 
Finland får bevilja stöd till jordbrukare i nom de areal- och beloppsgränser som har 
fastställts i besluten 2001/60/EG och 2001/61/EG. 
Under perioden 2000-2002 verkar stödet ha spridits över hela produktionsarealen, 
som ibland var större än den tillåtna areale n. Detta ledde till en  reducerad stödnivå. 
Sedan 2002 har metoden med stödenhetskoefficient tillämpats. 
7.3. Andra stödordningar 
De flesta av de stöd so m räknas upp i avsnitt 4, utom det stöd som bygger på 
artikel 141 i anslutningsakten, har som främsta syfte att kompensera för de svåra 
klimatförhållanden under vilka de finska jo rdbrukarna måste bedriva sin verksamhet. 
Skälet bakom dessa stödordningar och det na tionella stödet för produktion av utsäde 
är därför detsamma, och det är uppenbart att stöd som införs av klimatskäl är av 
kumulativ art. Eftersom st öden har samma syfte, är det nödvändigt att se över 
förhållandet mellan det natione lla stödet för utsäde och spannmålsutsäde (som redan 
har funnits i 12 år) oc h andra stödordningar. 
7.4. Systemet med samlat gårdsstöd 
Finland har beslutat att fr ån och med den 1 januari 2006 tillämpa en dynamisk och 
regional hybridmodell som frikopplar ge menskapsstödet till sektorerna för 
jordbruksgrödor och utsäde, utom när det gäll er timotejutsäde, som fortsätter att vara 
kopplat. Ett fortsatt natione llt stöd för produktion av utsäde och spannmålsutsäde 
utan slutdatum skulle leda till att sektor n åter blir permanent kopplad och kan komma 
 
SV 11   SV att omintetgöra fördelarna med 2003 års re form. Det skulle också få konsekvenser 
inom ramen för WTO. 
Dessutom förökar sig timotejutsädet i Finl and under nästintill optimala och relativt 
konkurrenskraftiga förhållanden. Ett bibehåll et kopplat stöd för timotejproduktionen 
kommer med alla sannolikhe t att sörja för en fortsa tt hög produktionsnivå för 
timotejutsäde i Finland. 
7.5. Odling i andra länder 
Eftersom det importerades spannmålsutsäd e under 2003, och eftersom importen av 
gräs- och klöverutsäde ökade  2004 (ett år då den inhemska produktionen minskade 
kraftigt), verkar det som om sådant ut säde för den finska marknaden med dess 
särskilda klimatförhållanden kan odlas utanför Finland. 
7.6. Produktion av spannmålsutsäde 
Under perioden 2000-2005 har produktionen av spannmålsutsäde haft en ökande 
tendens. Dessutom ökade den genomsnittl iga avkastningen för produktionen av 
spannmål för utsäde med 44 %, och däri genom har stödnivån per hektar ökat på 
motsvarande sätt. 
Under perioden 2000-2005 har dessutom det antal sorter för vi lka nationellt stöd 
beviljas ökat avsevärt. 
7.7. Importer till Finland 
Under perioden 2000–2004 låg mängden importer at spannmålsutsäde på en mycket 
låg nivå. Volymen ökade något under denna period men nådde en mycket låg nivå 2005. 
Under perioden 2000–20054 minskade importen av gräs- och klöverutsäde med 79 % 
och uppgick till 6 % av den inhemska produktionen. 
Att den inhemska produktionen under bris tår kan ersättas med importerat utsäde 
visar att den inhemska produktionen konkurrerar med importerade produkter för 
samma marknad. 
Det kan därför inte uteslutas att det nati onella stödet för utsäde och spannmålsutsäde 
hindrar importen genom att på konstg jord väg se till att den finska 
utsädesproduktionen kan konkurrera me d import från andra medlemsstater. 
8. F
ÖRSLAG  
Det bifogas ett förslag till en förordning fr ån rådet som bygger på resultaten av denna 
rapport. 
De föreslagna åtgärderna har inga konsekvenser för Europeiska gemenskapernas 
allmän budget. 
 
SV 12   SV MOTIVERING  
Enligt artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 1947/2005 skall kommissionen lämna rådet en 
rapport om verkningarna av det stöd som har lämnats för vissa mängder utsäde och vissa 
mängder spannmål för utsäde samt föresl å rådet de åtgärder som kan behövas. 
I rapporten om ”verkningarna av  det stöd som har lämnats för vissa mängder utsäde och vissa 
mängder spannmål för utsäde” redogörs för det fi nska stödets verkningar.  I rapporten beskrivs 
utvecklingen inom de finska sektorerna för utsäde och spannmålsutsäde under perioden 2000–
2005. 
Med utgångspunkt bland annat från de övriga stödprogram som ger kompensation till finska 
lantbrukare för de klimatförhållanden under vilk a de är verksamma, behovet av att undvika 
dubbla ersättningar och den tänkbara snedvrid ningen av konkurrensen genom den nationella 
stödordningen föreslås det att stryka möjligheten för Finland att ge nationellt stöd till utsäde 
och spannmål för utsäde från och med 2011, med undantag för stöd för timotejutsäde, för 
vilket stödet har strukits från och med 2006. Ar tikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 1947/2005 
om den gemensamma organisationen av ma rknaden för utsäde och om upphävande av 
förordningarna (EEG) nr 2358/71 och (EEG) nr 1674/72 ändras i enlighet med detta. 
 
SV 13   SV 2007/0109 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om ändring av förordning (EG) nr 1947/2005 
avseende Finlands stöd till ut säde och spannmål för utsäde 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 36 
och artikel 37.2 tredje stycket, 
med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande
4, och 
av följande skäl: (1) Enligt artikel 8.2 i rå dets förordning (EG) nr 1947/2005 om den gemensamma 
organisationen av marknaden för utsäde oc h om upphävande av förordningarna (EEG) 
nr 2358/71 och (EEG) nr 1674/72
5, får Finland, om kommissionen lämnar sitt 
tillstånd, bevilja stöd för vissa mängder ut säde och för vissa mängder spannmål för 
utsäde som har producerats i Finland, på gr und av de särskilda klimatförhållandena. 
(2) På grundval av de uppgifter som Finland har sänt till kommissionen har kommissionen 
till rådet överlä mnat en rapport6 i enlighet med andra stycket i artikel 8.2 i förordning 
(EG) nr 1947/2005. Av rapporten framgår att de  finska producenterna av utsäde och 
spannmålsutsäde får stöd inom ramen fö r andra stödordningar som kompensation för 
de klimatförhållanden under vilka de fins ka jordbrukarna bedriver sin verksamhet. 
(3) Rapporten visar också att mängden spannmål sutsäde som produceras i Finland har en 
ökande tendens och att den importerade kvan titeten spannmålsutsäde är liten jämförd 
med den inhemska produktionen. Av rapporten framgår dessutom att importen av utsäde ökar när den inhemska produktionen minskar, och tvärtom, vilket leder till 
slutsatsen att inhemskt utsäde kan ersätt as med importerat utsäde och att Finlands 
nationella stöd eventuellt snedvrider konku rrensen mellan inhemska och importerade 
produkter. 
(4) Timotejutsädet förökar sig i Finla nd under nästintill optimala och mycket 
konkurrenskraftiga förhållanden. Ett bibehå llet kopplat stöd för timotejproduktionen 
                                                
 
4 EUT C …, …, s. …. 
5 EUT L 312, 29.11.2005, s. 3. 
6 KOM(2007) …. 
 
SV 14   SV skulle utgöra ett incitame nt för produktion av timotejut säde i Finland Därför bör 
beviljandet av nationellt st öd till timotejutsäde upphöra. 
(5) Av dessa skäl, och för att den inre mar knadens skall kunna fungera väl, bör Finland 
inte längre få ge nationellt stöd för utsäde och spannmålsutsäde. För att jordbrukarna i Finland skall kunna anpassa sig till en situation utan nati onellt stöd bör stödet för 
utsäde och spannmålsutsäde i Finland fo rtsätta under en sista, ytterligare 
övergångsperiod, efter vilk en det bör avskaffas. 
(6) Inför en etappöversyn av det nationella stödsystemet bör Finland uppmanas att lämna 
en detaljerad redogörelse för resultaten  av de nationella stöd som beviljats. 
(7) Förordning (EG) nr 1947/2005 bör dä rför ändras i enlighet med detta. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1947/2005 skall ersättas med följande: 
“2. Finland får, om kommissionen lämnar si tt tillstånd, bevilja gradvis minskande stöd 
för vissa mängder utsäde, med undantag för timotejutsäde ( Phleum pratense L. ), och 
för vissa mängder spannmål för utsäde som har producerats enbart i Finland fram till 
och med 2010 års skörd.” 
Senast den 31 december 2008 skall Finland till kommissionen överlämna en 
detaljerad redogörelse för resulta ten av de beviljade stöden." 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraf t den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den … 
 På rådets vägnar 
 Ordförande