Under 2015 lanserade kommissionen dessutom webbplatsen Lighten the load – Have your say och den nya Refit-plattformen. Dessa nya kommunikationskanaler ger en möjlighet att framföra synpunkter till kommissionen om eventuella onödiga bördor eller brister i samband med befintliga lagstiftningsåtgärder, t.ex. om subsidiaritets- och proportionalitetsfrågor.

I rapporten undersöks hur EU:s institutioner och organ har tillämpat de två principerna under 2015 och hur praxis har förändrats jämfört med tidigare år. Den innehåller också en analys av de kommissionsförslag som blev föremål för motiverade yttranden under året. Med tanke på de nära kopplingarna mellan systemet för subsidiaritetsprövning och den politiska dialogen mellan de nationella parlamenten och kommissionen bör denna rapport betraktas som ett komplement till kommissionens årsrapport 2015 om förbindelserna med de nationella parlamenten.

Kommissionen gör vanligtvis mellan 100 och 120 utvärderingar per år (122 under 2015). Sedan den första kontrollen av ändamålsenligheten genomfördes 2012 har kommissionen slutfört sju sådana kontroller, varav två slutfördes 2015. Följande exempel visar utvärderingar där frågor om subsidiariteten, det europeiska mervärdet och proportionaliteten tagits upp:

Subsidiariteten och proportionaliteten var också avgörande för de efterhandsbedömningar och kontroller av ändamålsenligheten som genomfördes under 2015. I dessa undersöktes om EU:s åtgärder ger de förväntade resultaten när det gäller effektivitet, ändamålsenlighet, samstämmighet, relevans och europeiskt mervärde. Man undersökte också om åtgärderna var nödvändiga eller om målen kunde ha uppnåtts bättre på annat sätt. Kommissionen är fast besluten att ”utvärdera först”, dvs. att analysera tidigare resultat innan eventuella ändringar av lagstiftningen övervägs. Genom att samla erfarenheter och dra lärdomar som kan stötta beslutsfattandet gör EU utvärderingsprocessen till en integrerad och permanent del av sitt politiska arbete.

Under 2015 granskade konsekvensbedömningsnämnden och senare nämnden för lagstiftningskontroll 30 konsekvensbedömningar. Sju av dem (23 %) ansågs behöva förbättringar när det gällde subsidiaritet eller proportionalitet eller båda. Följande ärenden från 2015 bör särskilt uppmärksammas:

Fiscalis och Tull 2013 – Fiscalis- och Tullprogrammen stöder it-system som gör det möjligt för medlemsstaternas skatte- och tullmyndigheter att utbyta och få tillgång till information på ett snabbt och säkert sätt. Detta gemensamma nät garanterar att de enskilda nationella myndigheterna bara behöver koppla upp sig en gång för att kunna utbyta information med de övriga medlemsstaterna. Utvärderingarna 2015 bekräftade programmens stora europeiska mervärde. Om det inte hade funnits en sådan infrastruktur skulle en medlemsstat behöva koppla upp sig 27 gånger för att nå alla övriga medlemsstaternas nationella system. Detta skulle leda till betydligt högre administrativa kostnader.

Offentlig upphandling – I 2011 års utvärdering av Europeiska unionens regler för offentlig upphandling konstaterades att de besparingar som genereras av EU:s direktiv om offentlig upphandling långt överskrider kostnaderna för de offentliga upphandlarna och leverantörerna. Utvärderingen visade emellertid att det kan finnas vissa områden där kostnaderna för att genomföra dessa reglerade förfaranden kan vara oproportionella i förhållande till fördelarna. Kommissionen föreslog därför en rad åtgärder för att förenkla kraven och ge medlemsstaterna större flexibilitet att göra den offentliga upphandlingen mer effektiv och strategisk. Kommissionens förslag antogs med bred majoritet av Europaparlamentet och rådet, och medlemsstaterna håller för närvarande på att genomföra den ändrade lagstiftningen, som trädde i kraft i april 2014. I fem medlemsstater beräknades kostnadsbesparingarna uppgå till mellan 29 och 58 %.

Prospekt – Prospektdirektivet utvärderades 2015 i samband med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat. Utvärderingen var till stor del en reaktion på de berörda parternas oro över de höga kostnaderna för att utarbeta prospekt. Man utvärderade också det proportionerliga systemet för offentliggörande, som infördes 2011 för att lätta på bördan för små och medelstora företag. Vid utvärderingen konstaterades att ordningen för små och medelstora företag inte hade använts i förväntad utsträckning eftersom informationskraven var alltför betungande. På grundval av utvärderingen och en konsekvensbedömning antog kommissionen därför i slutet av 2015 ett reviderat förslag för att förbättra kraven i direktivet. Genom det reviderade förslaget minskar den administrativa bördan för företag (särskilt små och medelstora företag), och prospekten blir ett värdefullt informationsverktyg för potentiella investerare. De potentiella besparingarna för små och medelstora företag uppskattas till 45–67 miljoner euro per år.

2.2. Uppföljning av motiverade yttranden från nationella parlament

Under 2015 mottog kommissionen åtta motiverade yttranden från nationella parlament beträffande subsidiaritetsprincipen. Detta var en minskning med 62 % jämfört med 2014 då 21 motiverade yttranden inkom. De motiverade yttranden som inkom under 2015 utgjorde också en betydligt lägre andel (2 %) av det totala antalet yttranden som inkom till kommissionen det året inom ramen för den politiska dialogen (350).

Antalet motiverade yttranden under 2015 är det lägsta som inkommit under ett kalenderår sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes genom Lissabonfördraget 2009. Det bör också noteras att det totala antalet yttranden från de nationella parlamenten inom ramen för den politiska dialogen också sjönk kraftigt under 2015.

Liksom tidigare år fortsatte de motiverade yttrandena att variera i form. Likaså varierade de argument som de nationella parlamenten framförde för att stödja sina slutsatser om att subsidiaritetsprincipen hade åsidosatts. De åtta motiverade yttrandena 2015 avsåg tre kommissionsförslag. Det förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden, nämligen förslaget till förordning om inrättande av en omplaceringsmekanism vid kriser, genererade fem motiverade yttranden. Två motiverade yttranden avgavs över förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier, och ett enda motiverat yttrande avgavs över förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning. För mer information, se avsnitt 3 nedan och bilagan till denna rapport.

Att det totala antalet motiverade yttranden sjönk markant 2015 ledde till en kraftig minskning av antalet motiverade yttranden per kammare. Åtta av 41 kammare avgav motiverade yttranden under 2015 (jämfört med 15 under 2014). De motiverade yttrandena avgavs av den tjeckiska senaten (Senát), den tjeckiska deputeradekammaren (Poslanecká sněmovna), den spanska deputeradekammaren/senaten (Congreso de los Diputados/Senado), det ungerska parlamentet (Országgyűlés), den nederländska andra kammaren (Tweede Kamer), den rumänska deputeradekammaren (Camera Deputaților), Sveriges riksdag och det slovakiska parlamentet (Národná Rada). Ingen kammare avgav mer än ett motiverat yttrande.

Trots att så få motiverade yttranden lämnades in under 2015 fortsatte flera kammare att kräva att systemet med subsidiaritetsprövning skulle förstärkas. I januari anordnade Nederländernas Tweede Kamer ett informellt möte i Bryssel om de nationella parlamentens roll, där man också diskuterade hur man kunde förbättra systemet med subsidiaritetsprövning. I maj och oktober hölls möten i en informell arbetsgrupp för de nationella parlamenten i Warszawa och Luxemburg, där man diskuterade hur systemet kunde förbättras. På grundval av diskussionerna i arbetsgruppen uppmanade Cosac vid sitt LIV:e sammanträde kommissionen att överväga att undanta såväl jul- och nyårsuppehållet som EU-institutionernas ledighetsperioder från beräkningen av den tidsfrist på åtta veckor inom vilken de nationella parlamenten får avge ett motiverat yttrande. Cosac uppmanade sin kommande ordförandetrojka att lägga fram en uppföljning i ärendet för Cosac. Cosac uppmanade också kommissionen att satsa ännu mer på att få svaren på motiverade yttranden att hålla högre kvalitet och inkomma i rätt tid. Slutligen noterade Cosac att det fanns ett brett stöd för ett slags förstärkt politisk dialog – s.k. grönt kort – som innebär att en grupp nationella parlament skulle kunna uppmana kommissionen att lägga fram förslag till ny eller ändrad lagstiftning.

2.3. Europaparlamentet och rådet

a) Europaparlamentet

Under 2015 mottog Europaparlamentet 254 inlagor från nationella parlament. Åtta av dessa var motiverade yttranden medan de övriga 246 var bidrag (dvs. inlagor som inte handlar om frågor som rör subsidiaritetsprincipen). Detta är något färre än 2014, då 18 motiverade yttranden och 269 bidrag officiellt översändes till Europaparlamentet.

Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor (JURI-utskottet) är ansvarigt för att se till att subsidiaritetsprincipen respekteras. JURI-utskottet utser en ständig föredragande för subsidiaritetsfrågor för en period av sex månader. Uppdraget roterar mellan de politiska grupperna. Laura Ferrara (EFDD/IT) var ständig föredragande under första halvåret 2015. Hon efterträddes av Sajjad Karim (ECR/UK) under andra halvåret 2015. Föredraganden övervakar de motiverade yttranden som inkommer. Frågor som väckts kan tas upp till debatt i JURI-utskottet och leda till eventuella rekommendationer till det utskott som är ansvarigt för det aktuella förslaget.

JURI-utskottet utarbetar också regelbundet ett betänkande om kommissionens årsrapport om subsidiaritet och proportionalitet. Den 13 oktober 2015 antog utskottet ett betänkande, som utarbetats av Sajjad Karim, om kommissionens årsrapporter för 2012 och 2013. Utskottet bidrar också till Cosacs halvårsrapporter om subsidiaritetsfrågor. Som ansvarigt utskott för att kontrollera den rättsliga grunden för förslag, liksom för bättre lagstiftning och Refit, följer JURI-utskottet också särskilt noga om proportionalitetsprincipen respekteras.

Under året fortsatte dessutom Europaparlamentets utredningstjänst att hjälpa Europaparlamentet att ta hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen i sitt arbete genom att

– systematiskt granska subsidiaritets- och proportionalitetsaspekterna i kommissionens konsekvensbedömningar och uppmärksamma eventuella problem som påpekats, särskilt av de nationella parlamenten och Regionkommittén,

– se till att dessa principer respekteras fullt ut i Europaparlamentets eget arbete, t.ex. när det genomför konsekvensbedömningar av sina egna ändringsförslag i sak eller när det analyserar mervärdet av parlamentets förslag till ny lagstiftning, på grundval av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå,

– granska subsidiaritets- och proportionalitetsaspekterna vid utarbetande av konsekvensbedömningar och samtidigt lyfta fram det europeiska mervärdet i förhållande till nationella utgifter eller åtgärder.

Under 2015 utarbetade Europaparlamentet 13 inledande utvärderingar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak och sex efterhandsbedömningar. Dessutom utarbetade parlamentet fyra rapporter om kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå och två bedömningar om det europeiska mervärdet.

Europaparlamentet började också tillämpa en ny och mer allmän strategi för bedömning av åtgärder på EU-nivå genom att utarbeta en rapport om kostnaden för uteblivna EU-åtgärder, där man kartlägger vinsterna med de åtgärder på EU-nivå som Europaparlamentet föreslagit.