SV Europeiska unionens officiella tidning C 81/102

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden: En ansluten digital inre marknad för alla

[COM(2017) 228 final]

(2018/C 081/14)

Föredragande: Antonio LONGO

Remiss Kommissionen, 5.7.2017 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 4.10.2017 Antagande vid plenarsessionen 18.10.2017 Plenarsession nr 529 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 111/0/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder förslaget om att se över strategin för den digitala inre marknaden, och konstaterar samtidigt att kommissionen gjort stora ansträngningar i fråga om lagstiftningsinitiativ för att uppnå EU:s mål i fråga om teknisk, ekonomisk och social tillväxt.

1.2 EESK hyser dock oro för förseningarna i antagandet och genomförandet av de 35 åtgärder och lagstiftningsinitiativ som lagts fram, eftersom detta skulle kunna öka den tekniska klyftan och konkurrenskraftsklyftan i förhållande till globala konkurrenter.

1.3 EESK stöder kommissionens förslag att i strategin för den digitala inre marknaden integrera tre nya lagstiftningsinitiativ om onlineplattformar, den europeiska dataekonomin respektive it-säkerhet. Kommittén rekommenderar en helhetsstrategi som tar hänsyn till behovet av att stärka konkurrenskraften och skyddet av digitala rättigheter både på den inre marknaden och i förhållande till tredjeländer.

1.4 EESK erinrar om behovet av att stärka den sociala dimensionen (1) av strategin för den digitala inre marknaden. Endast genom styrning på europeisk nivå med deltagande av de nationella regeringarna, arbetsmarknadsparterna och det civila samhället i sin helhet kan man möta de utmaningar och risker som den digitala revolutionen innebär, skydda de sårbara och erbjuda bättre möjligheter för medborgare och företag.

1.5 EESK hoppas att EU, med respekt för nationella behörigheter, främjar en omfattande plan för digital utbildning för alla medborgare så att de får de kognitiva verktyg de behöver för att bättre kunna hantera övergången. Planen bör omfatta utbildning av alla slag och på alla nivåer, från utbildning av lärare till översyn av läroplaner och undervisningsmetoder, och bör vara nära knuten till ett system för kontinuerlig fortbildning som syftar till uppdatering av arbetstagarnas kvalifikationer eller omskolning av arbetstagare. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt personer i ledande ställning genom kurser på högre nivå i samarbete med universiteten.

1.6 Den digitala revolutionen kommer att förändra alla aspekter av arbetslivet: arbetsorganisation, arbetsplatser, arbetsuppgifter, arbetstid, arbetsvillkor och anställningsavtal. EESK anser att den sociala dialogen kan spela en nyckelroll i sammanhanget och uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med arbetsmarknadens parter om utsikterna på medellång och lång sikt samt att identifiera motståndskraftiga åtgärder för att garantera anständiga löner, arbetstillfällen av god kvalitet, en sund balans mellan arbetsliv och familjeliv och allmän tillgång till social trygghet.

1.7 EESK ser positivt på den senaste tidens framgångar inom den digitala sektorn, men uppmanar EU-institutionerna och de nationella institutionerna att säkerställa ett korrekt och fullständigt genomförande av lagstiftningen (t.ex. avskaffandet av roamingavgifter i slutkundsledet) och att fortsätta arbetet med att minska fragmenteringen och snedvridning. I detta sammanhang rekommenderar EESK att kommissionen offentliggör en förordning så snart som möjligt för att möjliggöra portabilitet för innehåll online.

1.8 Kommittén betonar vikten av att snarast möjligt överbrygga den infrastrukturella, territoriella och kulturella digitala klyftan, som nu utgör en flaskhals för EU:s ekonomiska och sociala utveckling och en källa till orättvisa i fråga om levnadsvillkor och möjligheter för medborgare och företag. Den finansiering som hittills erbjudits är betydande, men inte tillräcklig för att täcka alla utvecklingsbehov i EU.

1.9 EESK erinrar om att tillgång till internet är en grundläggande rättighet för varje medborgare och ett oundgängligt instrument för social integration och ekonomisk tillväxt, och därför utan dröjsmål bör införas som en del av de samhällsomfattande tjänsterna.

1.10 EESK uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av strategierna för e-förvaltning och e-hälsovård, dels för att de är en nödvändig förutsättning för den digitala utvecklingen i EU, dels för den positiva påverkan de kommer att få på tjänsternas kvalitet och medborgarnas liv.

1.11 Kommittén anser att små och medelstora företag bör få mer stöd eftersom användningen av digital teknik redan i dag är en absolut förutsättning för att kunna stanna kvar på marknaden. Dessutom måste stödet till företag inbegripa en särskild strategi för uppstartsföretag, som bygger på tre centrala mål: förenkling av lagstiftningen, utbyggnad av näten och enklare tillgång till finansiering.

1.12 Kommittén uppmanar kommissionen att stärka skyddet av de digitala konsumenternas rättigheter i hela EU, och se till att harmoniseringen av de olika bestämmelserna inte innebär en försämring av skyddet i de fall då det redan är etablerat och tillfredsställande.

1.13 EESK anser att it-säkerhet är en övergripande prioritering för den europeiska suveräniteten och konkurrenskraften inom alla områden där digital teknik används. Kommittén välkomnar att kommissionens förslag innehåller en betydande förbättring av standarderna för förebyggande och avskräckande verksamhet, respons, krishantering och motståndskraft, i överensstämmelse med EU:s grundläggande rättigheter, vilket lägger grunden för ett stärkt samarbete mellan medlemsstater och tredjeländer.

2. Det aktuella läget för den digitala inre marknaden

2.1 Sedan maj 2015 har Europeiska kommissionen lagt fram 35 lagstiftningsförslag inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden (2), av vilka många ännu inte har genomförts eftersom de är föremål för förhandlingar mellan kommissionen, parlamentet och rådet eller ännu inte har börjat tillämpas i de enskilda medlemsstaterna. Meddelandet om halvtidsöversynen av strategin för den digitala inre marknaden innehåller en första inventering av de initiativ som tagits och de resultat som uppnåtts.

2.2 Bland de viktigaste av de initiativ som genomförts eller som ska genomföras kan följande nämnas: — Avskaffandet av roamingavgifterna i slutkundsledet (3) från och med den 15 juni 2017. — Gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online (4) från och med början av 2018. — Undanröjande av omotiverad geoblockering (5) som är till skada för konsumenterna.

2.3 Kommissionen anser att det är väsentligt att genomföra konnektivitetspaketet (6), som kommer att främja tillhandahållandet av högkvalitativ digital infrastruktur i hela EU, så att alla unionens företag och medborgare kan dra nytta av fördelarna med den digitala revolutionen.

2.4 För att stimulera gränsöverskridande e-handel är det viktigt att anta kommissionens förslag om att harmonisera bestämmelserna om digitala avtal (7), stärka samarbetet mellan de nationella konsumentskyddsmyndigheterna (8), säkerställa överkomliga priser för gränsöverskridande leveranstjänster (9), förenkla förfarandena för mervärdesskattedeklaration (10), bekämpa otillbörliga affärsmetoder och skydda immateriella rättigheter, inklusive upphovsrätt (11).

2.5 För att uppnå de högsta standarderna för uppgiftsskydd (12) och respekt för privatlivet i samband med elektronisk kommunikation (13) har kommissionen antagit två förordningar som ska börja tillämpas 2018.

2.6 Den rättsliga ramen för den audiovisuella sektorn (14) kommer att anpassas till behoven i den digitala tidsåldern med en översyn av upphovsrätten (15) för att underlätta gränsöverskridande tillgång till innehåll och användningen av upphovsrättsskyddade alster inom utbildning, forskning och kultur.

3. Sammanfattning av kommissionens nya förslag

3.1 Inför den ofrånkomliga utvecklingen av den digitala världen, som kommer att kräva fortlöpande anpassning av infrastruktur och bestämmelser, är det av grundläggande betydelse att säkerställa att alla användare får en säker digital miljö som är öppen och rättvis. Dessa villkor är oumbärliga för att stärka förtroendet, som fortfarande begränsar en utvidgning av den digitala inre marknaden (16).

3.2 Kommissionen har identifierat tre områden där det krävs kraftfullare EU-åtgärder och där kommissionen inom kort förväntas lägga fram lagstiftningsinitiativ: 1) onlineplattformar, 2) den europeiska dataekonomin och 3) it-säkerhet.

3.3 Onlineplattformarna (17) förändrar den digitala inre marknaden och är på väg att få en roll som ”grindvakter på internet” eftersom de förmedlar tillgången till information, innehåll och elektronisk handel. Under 2017 kommer kommissionen därför att ta fram ett initiativ för att involvera dem och få dem att ta större ansvar för förvaltningen av nätet. Framför allt ska kommissionen ta upp problemet med oskäliga avtalsvillkor och otillbörliga affärsmetoder i relationerna mellan plattformar och företag. Det ska gå snabbare och effektivare att avlägsna olagligt innehåll genom att man inför ett formellt system för ”anmälan och avlägsnande”.

3.4 Den europeiska dataekonomin kommer att bli viktigare för företagen, medborgarna och de offentliga tjänsterna. Under 2017 kommer kommissionen att offentliggöra två lagstiftningsinitiativ om ett fritt flöde av icke-personuppgifter över gränserna och tillgången till och vidareutnyttjandet av offentliga uppgifter och uppgifter som samlas in med hjälp av offentliga medel. För att förbereda den digitala marknaden inför utvecklingen av sakernas internet kommer man att fastställa principer för att avgöra vem som är ansvarig för skada som orsakas av dataintensiva produkter.

3.5 Under 2017 kommer kommissionen att se över EU:s strategi för it-säkerhet (18) samt mandatet för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) för att anpassa dem till de nya utmaningarna och riskerna. Ytterligare åtgärder kommer att föreslås om standarder, certifiering och märkning när det gäller it-säkerhet i syfte att ge uppkopplade föremål bättre skydd mot it-angrepp. Denna process kommer att stärka det offentlig-privata partnerskapet.

3.6 För att förbättra den digitala kompetensen och anställbarheten, efterlyser kommissionen ett snabbt genomförande av kompetensagendan för Europa (19) och av koalitionen för digitala färdigheter och arbetstillfällen (20). Under 2018 har kommissionen för avsikt att inleda pilotprojekt om digitala möjligheter som syftar till att ge studenter tillgång till gränsöverskridande praktikprogram på det digitala området.

3.7 Strategin för digitalisering av den europeiska industrin (21) kommer att uppmuntra samarbete och utbyte av bästa praxis. Detta initiativ kompletterar de resurser som anslagits av Horisont 2020-programmet (5,5 miljarder euro) och de privata och nationella investeringar som bygger på offentlig-privata partnerskap. Vissa viktiga sektorer som energi, transport och finans kommer att förändras avsevärt i enlighet med kriterier för hållbarhet och effektivitet.

3.8 Handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020 (22) kommer att underlätta den digitala övergången i offentliga förvaltningar på nationell och europeisk nivå. Kommissionen förväntar sig att hälso- och sjukvårdssektorn kommer att uppleva de största förändringarna som ett resultat av rätten till vård i ett annat EU-land (digitala patientjournaler och recept) och den ökande användningen av teknik inom vården (för analyser, operationer, behandling m.m.).

3.9 För att stärka sin position på global nivå har EU ökat medlen till forskning och innovation (FoU) och inlett två viktiga tekniska initiativ: Molnbaserade tjänster för att utbyta och återanvända data, och kvantdatorer, för att kunna lösa beräkningsproblem som de nuvarande superdatorerna inte kan behandla.

3.10 Kommissionen anser att strategin för den digitala inre marknaden kommer att få allt större betydelse i förbindelserna mellan EU och tredjeländer. Den innebär skydd av nya digitala rättigheter, arbete för att motverka digital protektionism och främjande av initiativ för att motverka den digitala klyftan på global nivå.

4. Allmänna kommentarer

4.1 EESK konstaterar att kommissionen har gjort stora ansträngningar i fråga om lagstiftningsinitiativ för att uppnå de mål på området för teknisk, ekonomisk och social tillväxt som fastställs i strategin för den digitala inre marknaden. Kommittén anser framför allt att denna halvtidsutvärdering är nödvändig för att främja genomförandet av strategin och därmed minska fragmenteringen och snedvridningen.

4.2 EESK välkomnar den senaste tidens resultat, t.ex. avskaffandet av roamingavgifter i slutkundsledet (23), portabilitet för onlineprodukter (24) och undanröjande av omotiverad geoblockering (25). Dessa initiativ kommer att bidra till en mer positiv bild av EU, även om det fortfarande finns många problem som måste lösas för att garantera konsumenternas rättigheter och sund konkurrens mellan företag.

4.2.1 Kommittén noterar dock att avskaffandet av roamingavgifter sker på ett splittrat och ojämnt sätt i många medlemsstater, till uppenbar nackdel för konsumenterna och EU:s image. I olika länder klagar konsumentorganisationerna på försök att kringgå avskaffandet av roaming, främst genom begränsning av den tillgängliga datamängden för onlinenavigering. EESK uppmanar därför kommissionen att noga övervaka denna process, och stärka och påskynda genomförandet.

4.2.2 När det gäller gränsöverskridande portabilitet hoppas EESK att man snart kommer att konkret genomföra den preliminära överenskommelsen mellan rådet och kommissionen som antogs av Europaparlamentet den 18 maj. I avtalet föreskrivs en förordning för att införa en gemensam strategi i unionen om portabilitet för innehållstjänster online för att ge abonnenter möjlighet att få tillgång till och använda innehåll när de tillfälligt befinner sig i en annan medlemsstat än den där de är bosatta.

4.3 Kommittén är oroad över att endast vissa av kommissionens lagstiftningsförslag inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden faktiskt har genomförts. Detta utgör ett allvarligt hinder både för bedömning av strategin som helhet och för realistiska framtidsutsikter för EU:s tillväxt och konkurrenskraft. Kommittén uppmanar alla de institutioner som är involverade i medbeslutandeförfarandet att förkorta förhandlingstiden och hoppas att medlemsstaterna tillämpar lagstiftningen på ett snabbt och konsekvent sätt.

4.4 Den digitala revolutionen kommer att på ett dramatiskt sätt förändra medborgarnas dagliga liv, deras affärsverksamhet, produktion och marknadsföring, med långsiktiga effekter som är svåra att förutse i dag, särskilt i fråga om arbetsmarknaden och sysselsättningen. Den digitala revolutionen kommer att ändra arbetsorganisation, arbetsuppgifter, arbetsplatser, arbetstid, arbetsvillkor och anställningsavtal. EESK erinrar därför om behovet av att stärka den sociala dimensionen (26) av strategin för den digitala inre marknaden. Bara på detta sätt kan man möta alla utmaningar och risker med den digitala revolutionen och ge alla en chans att dra nytta av dess fördelar och möjligheter.

4.5 EESK anser att det är mycket viktigt att så snart som möjligt inleda ett omfattande europeiskt program för digital utbildning för att säkerställa att alla medborgare får de verktyg de behöver för att kunna hantera övergången på bästa sätt. Kommittén hoppas i synnerhet, med beaktande av de särskilda nationella behörigheterna på detta område, att detta program kommer att inledas i skolorna och stärka kunskaperna hos lärare, säkerställa anpassning av läroplaner och undervisning till den digitala tekniken (inklusive e-lärande), och ge alla elever en högkvalitativ utbildning. Detta program får sin naturliga fortsättning i livslångt lärande för att anpassa eller öka kompetensnivån hos samtliga anställda (27).

4.6 Kommittén anser att företagen snabbt måste anpassa sin digitala kompetens, med särskild tonvikt på frågor om it-säkerhet. EU bör stödja företagen att med stöd av den akademiska världen ta fram högre utbildning riktad till ledningsnivån för att öka kunskapen och medvetenheten om riskerna med datastöld och it-brottslighet. Kommittén anser också att det är viktigt att stödja utbildningen av teknisk personal inom it-säkerhet med hjälp av lämpliga webbsidor för att simulera it-attacker och testa deras förmåga att reagera.

4.7 EESK noterar att några av de viktigaste utmaningarna inför förverkligandet av den digitala inre marknaden ännu inte har behandlats tillräckligt, trots att kommittén rekommenderade detta redan 2015 (28). Spridningen av digital kompetens, IKT-färdigheter, digitalisering av företag och e-förvaltning utgör fortfarande en förutsättning för en bred, gemensam och balanserad utveckling.

4.8 EU har investerat och kommer att fortsätta att investera flera miljarder euro i forskning och innovation samt i den digitala sektorn. Jämfört med de av kommissionen beräknade behoven (ungefär 155 miljarder euro) är vi emellertid långt ifrån de investeringsnivåer som krävs för en stark och balanserad utveckling inom den digitala sektorn i jämförelse med de viktigaste globala konkurrenterna. Kommissionen har därför ofta förklarat sin avsikt att utnyttja offentlig-privata partnerskap för att överbrygga investeringsklyftan.

4.8.1 EESK anser att offentlig-privata partnerskap visserligen är en viktig hävstång för tillväxt och innovation, men de kan inte betraktas som en universallösning för alla problem. EESK uppmanar därför EU:s institutioner att i ökad utsträckning delta genom åtgärder och finansiering i områden som inte är så intressanta för marknaden, liksom i initiativ som syftar till att skapa infrastruktur med ett högt mervärde men med lönsamhet endast på lång sikt (Fonden för ett sammanlänkat Europa).

4.9 Beskattning av multinationella företag inom det digitala området är föremål för en intensiv debatt och kraftiga institutionella initiativ. I synnerhet verkar nationella skattesystem inte alltid på lämpligt sätt beskatta de vinster som dessa företag genererar inom EU. Kommittén uppmanar kommissionen att ta fram lösningar som, inom ramen för subsidiaritetsprincipen, kan säkerställa en balans mellan behovet av en rättvis beskattning av vinsterna utan att hämma innovation och utveckling.

4.10 Kommittén vill åter peka på vikten av att minska den digitala klyftan, som riskerar att bli en av de viktigaste faktorerna bakom ekonomisk, yrkesmässig och social utestängning. Det är i detta sammanhang nödvändigt att så snart som möjligt genomföra de strategier som planeras av EU när det gäller utbildning i digitala färdigheter (kompetensagendan för Europa och koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen). Därför rekommenderar EESK kommissionen att säkerställa ett snabbt och korrekt genomförande av denna process av medlemsstaterna.

4.11 Kommittén vill åter framhålla principen om att tillgång till internet är en grundläggande rättighet för varje medborgare och också ett oundgängligt instrument för social integration och ekonomisk tillväxt. Tillgång till snabba internettjänster bör därför utan dröjsmål införas som en del av de samhällsomfattande tjänsterna (29). EESK anser också att den digitala revolutionen kan kontrolleras endast om medborgarna medverkar aktivt, medvetna om de möjligheter och risker som internet erbjuder.

4.12 Det är därför viktigt att EU stöder och aktivt deltar i Forumet för förvaltning av internet, vars nästa möte äger rum i Genève i december 2017 under rubriken Shape Your Digital Future!. Där ska man diskutera hur internets möjligheter kan maximeras och hur nya risker och utmaningar kan hanteras.

4.13 EESK stöder konnektivitetspaketet (30) och välkomnar särskilt initiativen för att minska den digitala klyftan mellan regioner (Wifi4EU) och för att säkerställa kvaliteten på digitala kommunikationer (5G). Kommittén vill i synnerhet betona WiFi4EU som avgörande för att den digitala inre marknaden verkligen ska nå alla. Därför hoppas vi att detta pilotprojekt, som nu enligt planerna ska tilldelas 125 miljoner euro, kan bli ett strukturellt inslag i EU-politiken genom en anpassning av EU-budgeten, så att man kan garantera alla medborgare, även dem som bor i områden som inte är så intressanta för marknaden (öar, bergsområden och de yttersta randområdena osv.), en högkvalitativ internetuppkoppling.

4.14 EESK välkomnar förslaget om att involvera onlineplattformarna i ett större projekt för att se till att aktörerna tar ansvar för att skapa ett rättvist och öppet ekosystem för internet. Denna process kan emellertid inte skiljas från behovet att minska splittringen på lagstiftningsområdet, med beaktande av konsekvenserna för företag (illojal konkurrens), arbetstagare (avtal) och konsumenter (31) (gränsöverskridande tvister), samtidigt som man säkerställer de standarder som uppnåtts.

4.15 EESK anser att den europeiska dataekonomin är en av de sektorer där avståndet är störst mellan EU och de globala ledarna i fråga om digital innovation. Kommittén stöder förslaget om att inrätta en regelram, under förutsättning att den anpassas till vad som gäller för molnbaserade datortjänster (32), artificiell intelligens och sakernas internet, att den beaktar avtalsfriheten och avlägsnar hinder för innovation, och att tillräcklig EU-finansiering finns.

4.16 EESK anser att it-säkerhet är en övergripande prioritering för alla områden där digital teknik används, och nödvändig för den europeiska suveräniteten, som kräver digital autonomi när det gäller insamling och förvaltning av data och för de maskiner som kontrollerar och övervakar denna process. Med tanke på hur stora områden som berörs anser EESK att de resurser som öronmärkts för it-säkerhet bör ökas avsevärt och omfatta mer än forskning, t.ex. känsliga sektorer inom näringslivet (transporter, industriell produktion med högt mervärde osv.) och hjälpa medlemsstaterna att stärka den digitala beredskapen.

4.17 It-terrorism och it-brottslighet utgör nu överhängande hot för alla ekonomier och regeringar. Kommittén välkomnar att kommissionens förslag till översyn av it-säkerhetsstrategin innehåller en betydande förbättring av standarderna för förebyggande och avskräckande verksamhet, respons, krishantering och motståndskraft, i överensstämmelse med EU:s grundläggande rättigheter, vilket lägger grunden för ett stärkt samarbete mellan medlemsstater och tredjeländer.

4.17.1 EESK instämmer i kommissionens resonemang att alla digitala produkter och därmed sammanhängande system måste vara säkra från det ögonblick de släpps ut på marknaden och ser fram emot ett snabbt antagande av de planerade åtgärderna.

4.17.2 Kommittén stöder kommissionens förslag om att förlänga Enisas (33) mandat och anpassa det till de nya globala hoten. I synnerhet anser EESK att översynen av de europeiska strategierna för it-säkerhet också bör innebära ökad öppenhet, dialog och transparens från Enisas sida gentemot medborgarna och det organiserade civila samhället, så att dess initiativ och verksamhet kan lyftas fram.

5. Särskilda kommentarer

5.1 Av de europeiska företagen kräver 90 % digitala färdigheter, men år 2016 hade bara 44 % av EU:s befolkning och 37 % av arbetskraften tillräckliga digitala färdigheter. Dessutom vidareutbildar nästan hälften av de europeiska företagen inte sin personal, vilket skadar både arbetstagarna och förtagets konkurrenskraft (34). EESK vill därför åter peka på vikten av att med särskilda resurser finansiera en övergripande strategi för allmän och yrkesinriktad digital utbildning (35), med särskilt fokus på den digitala klyftan mellan digitala infödingar och äldre (36), och mer allmänt för att stödja och åtfölja alla med bristande digitala färdigheter, oavsett ålder och situation.

5.2 När det gäller återverkningarna på sysselsättningen finns det också en reell möjlighet att robotiseringen leder till en total minskning av antalet arbetstillfällen genom att alla repetitiva och ”mindre kreativa” arbetstillfällen successivt försvinner (37). Kommittén uppmanar därför kommissionen att genom den europeiska sociala dialogen inleda en diskussion för att garantera anständiga löner, en sund balans mellan arbetsliv och familjeliv, arbetstillfällen av god kvalitet och allmän tillgång till social trygghet (38).

5.2.1 För att klara av de utmaningar som digitaliseringen innebär kommer det att vara avgörande att vidta åtgärder för utbildning och fortbildning, med särskilda åtgärder på europeisk nivå för omplacering av arbetstagare vars arbetsuppgifter har övertagits av maskiner eller blivit obsoleta genom robotiseringen. Man bör också inrätta lämpliga sociala skyddsnät för att garantera ett värdigt liv i omskolningsskedet. Det är av grundläggande betydelse att sådana åtgärder inkluderas i en bredare, flexibel och motståndskraftig strategi som kan reagera snabbt och effektivt på förändringar som den digitala revolutionen orsakar, så att vi kan styra denna revolution och inte bara drabbas av dess följder.

5.3 EESK upprepar sitt stöd till handlingsplanen för e-förvaltning, som syftar till att tillhandahålla individanpassade och användarvänliga digitala tjänster över gränserna. Kommittén anser dock att dessa mål inte kommer att kunna uppnås med tanke på förseningarna i genomförandet av strategin på nationell nivå och avsaknaden av en digital infrastruktur som är allmänt spridd i hela Europa och sammankopplad. Kommittén noterar de ihållande problemen med principen ”endast en gång” och förseningar i inrättandet av en gemensam digital ingång. EESK upprepar också behovet av att säkerställa uppdatering i enlighet med den senaste tekniken och behovet av att öka öppenheten gentemot användare när det gäller möjligheten att redigera eller radera sina personuppgifter (rätten att bli bortglömd) (39).

5.4 När det gäller e-hälsa noterar kommittén liknande problem som för e-förvaltning. EESK föreslår därför att man uppmuntrar skapandet av avancerad digital infrastruktur, att man förbättrar samarbetet med FoI-sektorerna och verkar för mer aktivt deltagande av användare och hälso- och sjukvårdspersonal (40).

5.5 EESK stöder meddelandet om digitaliseringen av den europeiska industrin, som visar att inget land med framgång ensamt kan ta vara på alla möjligheter som erbjuds av den digitala tekniken. EU kan däremot ta sig an globala konkurrenter om vi tar fram en gemensam strategi för att stärka den europeiska industriella basen (Industri 4.0) som fristående konkurrenskraftsfaktor som kan locka till sig investeringar, öka antalet arbetstillfällen och behålla fokus på målet om en industriproduktion på 20 % av EU:s BNP senast 2020 (41).

5.6 Kommittén uppmanar kommissionen att främja digital innovation i alla företag, med särskild tonvikt på små och medelstora företag, som kan vinna enorma fördelar genom digitaliseringen (förenkling och minskad byråkrati), men som utan lämpligt stöd och uppbackning riskerar att försvinna från marknaden. Digitalisering av alla företag är redan i dag en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att hålla sig kvar på marknaden, och små och medelstora företag med mindre resurser och verktyg skulle kunna få större svårigheter att anpassa sig till förändringarna.

5.7 EESK anser att det är nödvändigt att stödja nystartade företag, som är de främsta aktörerna för digital innovation, ekonomisk tillväxt och ny sysselsättning, och främja deras utveckling och konsolidering (expansion). Särskilt rekommenderas en övergripande strategi för de olika typerna av företag som bygger på tre centrala mål: förenkling av lagstiftningen, utbyggnad av näten och enklare tillgång till finansiering (42).

5.8 EESK anser att gränsöverskridande e-handel är ett av nyckelområdena för utvecklingen av den inre digitala marknaden. Kommittén upprepar sin begäran om mer beslutsamt agerande för att göra kostnaderna för paketleveranser överkomliga för alla (43). Bestämmelserna om digitala avtal bör också harmoniseras bättre, på grundval av valet av rättsakt (två direktiv), som kan ge upphov till förväxling utan en förenkling av regelverket (44).

5.9 EESK välkomnar den information som kommissionen gett angående de resultat som uppnåtts när det gäller konsumentskydd genom plattformen för tvistlösning online (45), men anser att mycket återstår att göra för att se till att plattformen blir mer känd och för att stärka konsumenternas förtroende för e-handel. EESK önskar i synnerhet en förstärkning av instrumenten för alternativ tvistlösning, i synnerhet över gränserna. Kommittén efterlyser dessutom åtgärder för skydd av personuppgifter (46), audiovisuella medietjänster (47), kampen mot bedrägerier och skydd för upphovsrätten (48), med särskild uppmärksamhet mot att skydda användare, särskilt de mest utsatta, från nätmobbning, falska nyheter och alla former av anstiftan till våld.

5.10 EESK välkomnar att kommissionen har inlett ett förfarande för att harmonisera konsumentskyddet på europeisk nivå, under förutsättning att konsumentskyddsnormerna bibehålls oförändrade eller stärks, i syfte att uppnå en övergripande förbättring av skyddet för digitala konsumenter i EU.

5.11 EESK uppmanar kommissionen att göra strategin för den digitala inre marknaden mer sektorsövergripande, genom att integrera den med andra sektorer/strategier som är viktiga för utvecklingen av Europa, såsom energi, den cirkulära ekonomin (49) och transporter (50), inom den vidare ram för hållbara utvecklingsmål som FN har fastställt. Detta kan på ett betydande sätt bidra till att uppnå målen om hållbarhet, förenkling och effektivitet.

5.12 EESK anser att EU bör öka FoI-investeringarna för att kunna konkurrera med de ledande inom digital innovation. Initiativ för att stärka infrastrukturen är viktiga, men inte avgörande. EU behöver särskilt så snart som möjligt genomföra datamoln (51) i linje med strategin ”Open Innovation, Open Science, Open to the World”. Kommittén ser också positivt på fortsatt utveckling på områden som kvantdatorteknik och artificiell intelligens (52).

5.13 EESK ställer sig bakom kommissionens beslut i fråga om förstärkningen av den yttre dimensionen av den digitala inre marknaden, men anser att väldigt lite har gjorts på detta område hittills. I synnerhet skulle kommittén vilja se åtgärder på två nivåer: — Fastställande av nya förbindelser med de digitala konkurrenterna. EU måste skydda de digitala rättigheterna, bekämpa digital protektionism och gå i bräschen för en global allians för it-säkerhet. Denna process kommer att spela en viktig roll i utformningen av det globala styret. — Främjande av digital utveckling. Digitalisering kan utgöra en viktig drivkraft för tillväxt som kan motverka orsakerna till krig, fattigdom och migration. För att kunna uppnå merparten av FN:s mål för hållbar utveckling krävs också en bredare och mer spridd användning av digitala verktyg, med aktivt deltagande av alla länder och medborgare, och inte bara de rikaste och mest avancerade. Arbetet med att minska den tekniska klyftan bör därför vara en prioriterad fråga för EU på global nivå och inte bara i samband med gränsöverskridande samarbete.

Bryssel den 18 oktober 2017. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, punkterna 3.8 och 3.9.

(2) COM(2015) 192 final.

(3) COM(2016) 399 final.

(4) COM(2015) 627 final.

(5) COM(2016) 289 final.

(6) COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

(7) COM(2015) 634 och 635 final.

(8) COM(2016) 283 final.

(9) COM(2016) 285 final

(10) COM(2016) 757 final.

(11) COM(2016) 593 final.

(12) Förordning (EU) 2016/679.

(13) COM(2017) 10 final.

(14) COM(2016) 287 final.

(15) COM(2016) 593 och 594 final.

(16) Särskild Eurobarometer 460.

(17) COM(2016) 288 final.

(18) JOIN(2013) 1.

(19) COM(2016) 381 final.

(20) 2016/C484/01.

(21) COM(2016) 180 final.

(22) COM(2016) 179 final.

(23) EUT C 24, 28.1.2012, s. 131, EUT C 34, 2.2.2017, s. 162.

(24) EUT C 264, 20.7.2016, s. 86.

(25) EUT C 34, 2.2.2017, s. 93.

(26) EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, punkterna 3.8 och 3.9.

(27) EUT C 434, 15.12.2017, s. 30.

(28) EUT C 71, 24.2.2016, s. 65, En strategi för en inre digital marknad, punkterna 1.1, 1.2 och 1.8.

(29) EUT C 161, 6.6.2013, s. 8.

(30) EESK har utarbetat ett yttrande om vart och ett av dessa förslag med en likartad struktur för att säkerställa enhetlighet i vision och innehåll: EUT C 125, 21.4.2017, s. 51; EUT C 125, 21.4.2017, s. 56; EUT C 125, 21.4.2017, s. 65; EUT C 125, 21.4.2017, s. 69; EUT C 125, 21.4.2017, s. 74.

(31) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119.

(32) EUT C 487, 28.12.2016, s. 86.

(33) EUT C 75, 10.3.2017, s. 124.

(34) Europeiska kommissionen, Digital Transformation Scoreboard, 2017.

(35) EUT C 173, 31.5.2017, s. 1, EUT C 173, 31.5.2017, s. 45.

(36) EUT C 389, 21.10.2016, s. 28.

(37) ”The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis”, OECD, 2016. Det pågår en livlig debatt om den digitala revolutionens effekter på sysselsättningen. OECD uppskattar att 9 % av antalet arbetstillfällen (de mest repetitiva) försvinner, men andra studier från Världsbanken och andra institutioner förutspår en ökning av antalet arbetstillfällen eller nya jobb som ersätter de försvunna arbetstillfällena. Alla studier visar emellertid att arbetslivet kommer att genomgå stora förändringar och att motåtgärder för att öka motståndskraften måste vidtas snarast.

(38) EUT C 13, 15.1.2016, s. 161.

(39) EUT C 487, 28.12.2016, s. 99.

(40) EUT C 13, 15.1.2016, s. 14.

(41) EUT C 389, 21.10.2016, s. 50.

(42) EUT C 288, 31.8.2017, s. 20.

(43) EUT C 34, 2.2.2017, s. 106.

(44) EUT C 264, 20.7.2016, s. 57.

(45) Fler än 24 000 fall löstes under det första året enligt kommissionsledamot Věra Jourová. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_sv.htm?locale=en

(46) EUT C 288, 31.8.2017, s. 107.

(47) EUT C 34, 2.2.2017, s. 157.

(48) EUT C 125, 21.4.2017, s.27.

(49) EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(50) EUT C 288, 31.8.2017, s. 85; EUT C 345, 13.10.2017, s. 52.

(51) EUT C 487, 28.12.2016, s. 86.

(52) EUT C 288, 31.8..2017, s. 1.