[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.11.2006

KOM(2006) 687 slutlig

2006/0229 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om gemenskapens statistiska program 2008-2012

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

Motiv och syfte

T illförlitliga statistiska uppgifter om det ekonomiska, sociala och miljörelaterade läget inom EU och deras komponenter på nationell och regional nivå är en ofrånkomlig förutsättning för den europeiska integrationsprocessen. Därigenom förses EU:s institutioner, medlemsstaterna, företagen och medborgarna med de objektiva instrument som krävs för att avgöra behov och framsteg inom europeiska politiska initiativ. Harmoniserad och jämförbar statistik är också oumbärlig för allmänhetens förståelse av Europa, för medborgarnas deltagande i debatten och den demokratiska processen när det gäller Europas framtid och för de ekonomiska aktörernas deltagande i den inre marknaden.

Mot denna bakgrund syftar förslaget till att upprätta ett omfattande strategiskt program för officiell gemenskapsstatistik. Det bör omfatta produktion och tillhandahållande av varor och tjänster till användarna, förbättring av statistikens kvalitet och ytterligare utveckling av det europeiska statistiksystemet (partnerskapet mellan Eurostat, de nationella statistikmyndigheterna och de övriga myndigheter som i varje medlemsstat ansvarar för framställning och spridning av europeisk statistik).

Allmän bakgrund

Kravet på ett flerårigt statistiskt program för gemenskapen grundar sig på artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 322/97 enligt vilken gemenskapens statistiska program skall definiera inriktning, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för en tid som inte överstiger fem år och som utgör ramen för framställning av all gemenskapsstatistik. Gemenskapens statistiska program genomförs genom årliga arbetsprogram där mer detaljerade arbetsmål anges för varje år och genom en särskild lagstiftning när det gäller mer omfattande åtgärder. Gemenskapens statistiska program är föremål för en lägesrapport efter halva tiden om framsteg samt en formell utvärdering efter programperiodens utgång.

Gällande bestämmelser

Det nuvarande statistiska programmet för gemenskapen enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG omfattar perioden 2003-2007 och är det sjätte av sitt slag.

Förenlighet med unionens politik och mål inom andra områden

Det huvudsakliga syftet med den officiella gemenskapsstatistiken är att med tillförlitliga, objektiva, jämförbara och samanvändbara faktauppgifter fortlöpande stödja utveckling, övervakning och utvärdering av gemenskapspolitiken. Inom vissa områden används statistiska uppgifter också direkt vid gemenskapsinstitutionernas hantering av viktiga politikområden. I bilaga 2 till förslaget förklaras hur de olika politikområdena i enlighet med fördragets avdelningar stöds av officiell gemenskapsstatistik.

Även om den officiella statistiken används som stöd för nästan all gemenskapspolitik styrs emellertid programmet av följande övergripande politiska prioriteringar:

- Välstånd, konkurrenskraft och tillväxt.

- Solidaritet, ekonomisk och social sammanhållning samt hållbar utveckling.

- Säkerhet.

- Ytterligare utvidgning av Europeiska unionen.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANLYS

Samråd med berörda parter

Samrådsmetoder, huvudsakliga målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Me dlemsstaterna samt Efta- och kandidatländerna har direkt deltagit i utarbetandet av förslaget. Samrådet har inriktats på de nationella statistikmyndigheter vars chefer är ledamöter av eller observatörer i kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG. Olika delar av programmet har dessutom mera i detalj diskuterats i de tekniska arbetsgrupper inom det europeiska statistiksystemet som också omfattar de institutionella användare och internationella organisationer som ingår i det mer omfattande internationella statistiksamarbetet.

Europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området, upprättad genom rådets beslut 91/116/EEG (ändrat genom rådets beslut 97/255/EG), har avgett ett yttrande om utkastet till program.

Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, upprättad genom rådets beslut 91/115/EEG (ändrat genom rådets beslut 96/174/EG), har också lämnat ett yttrande om programutkastet.

S ammanfattning av svaren och hur dessa beaktats

Vederhäftiga och konstruktiva svar erhölls efter samråd med de nationella statistikmyndigheterna. De huvudsakliga synpunkter som framfördes av medlemsstaterna bestod av: förhållandet mellan gemenskapens statistiska program och andra delar av den grundläggande rättsliga ramen för gemenskapsstatistik och den europeiska uppförandekoden avseende statistik, prioriteringar av åtgärder och krav inom statistiken, svarsbördan på företagen, det europeiska statistiksystemets flexibilitet och förmåga att tillgodose användarnas behov samt insynsskydd för statistik. På grundval av dessa svar klargjordes ett antal frågor för medlemsstaterna och ett antal förbättringar infördes i lagtexten och i bilaga 1 till förslaget. Vissa förslag från medlemsstaterna kunde emellertid inte tillgodoses i sin helhet, i synnerhet inte prioriteringar. Svaren rörande ett antal inriktningar och mål med anknytning till fördragets olika avdelningar utmynnade i många klargöranden och förbättringar i bilaga 2 till förslaget.

I yttrandet från den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området välkomnades förslaget men kommittén såg också utrymme för förbättringar, i huvudsak rörande det europeiska statistiksystemets samanvändbarhet och konsekvens, inriktningen på större användargrupper, tillhandahållandet av metadata, uppdelningen av statistiken efter kön och tillräckligheten i den nuvarande förteckningen över de strukturella indikatorer som används för att mäta framsteg i förhållande till Lissabonmålen. Kommittén framförde också reservationer när det gällde skillnader i statistikkrav mellan stora och små medlemsstater. På grundval av dessa svar infördes vissa förbättringar i förslaget, t.ex. när det gäller uppdelning av socialstatistiken efter kön samt utveckling och uppbyggnad av ett register över metadata.

Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik välkomnade förslaget och ansåg det vara välstrukturerat och välavvägt. Kommittén stödde i allmänhet de huvudsakliga prioriteringar och mål som definieras i programmet, i synnerhet när det gäller statistiken över den ekonomiska och monetära politiken, förutsatt att de inte försenar den utveckling som inom dessa områden redan planeras till år 2007. Kommittén stöder den tonvikt som läggs på styrning och prioriteringar inom statistikområdet och delar således Ekofinrådets åsikt om behovet att säkerställa lämpliga metoder, resurser och lämplig förmåga att framställa statistik av hög kvalitet på europeisk och nationell nivå. I fråga om instrument välkomnades de mål som avsåg ökad förmåga att tillgodose användarbehov, förbättrad samanvändbarhet inom all statistik och alla statistiksystem samt behovet att förbättra utbytet av konfidentiella uppgifter mellan statistikmyndigheterna.

Extern experthjälp

Någon extern experthjälp har inte behövts.

Konsekvensanalys

På grund av kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 322/97 är frågan inte huruvida lagstiftning skall införas eller inte, utan hur kraven i förordning (EG) nr 322/97 kan uppfyllas fördelaktigast för unionen.

Det är både begreppsmässigt och i praktiken komplicerat att bedöma ”statistikens effekter”. Statistikens effekter är för det första mestadels av indirekt natur. De härrör ur beslut som fattas och åtgärder som vidtas - på olika nivåer, helt eller delvis och av politiska eller ekonomiska skäl - på grundval av statistikuppgifter och där dessa beslut och åtgärder indirekt återspeglar de statistiska uppgifternas tillgänglighet och kvalitet. Det skulle ofta inte vara vare sig praktiskt genomförbart eller ekonomiskt rimligt att bedöma dessa effekter i detalj. Det är därför svårt att tala om de statistiska uppgifternas sociala, ekonomiska eller miljörelaterade effekter. Värdet av statistik ligger snarare i förmågan att bedöma effekterna av annan politik.

Gemenskapens statistiska program är för det andra en ram som definierar inriktningen hos den kommande utveckling och de övergripande mål som därefter definieras mer konkret i de årliga programmen och i särskild lagstiftning. En mer preciserad analys av effekter och följder kan således inte göras vid denna tidpunkt men kommer att utföras vid utarbetandet av de särskilda förslagen.

Det står emellertid också klart att det finns några direkta effekter av en given inriktning av ett statistikprogram för gemenskapen som kan bedömas i allmänna ordalag och med avseende på två alternativ - den ”snävare” strategin i förhållande till den ”heltäckande”. Dessa effekter rör:

A. Det europeiska statistiksystemets förmåga att leverera statistik av tillräcklig kvalitet (dvs. relevant, tillförlitlig, aktuell och punktlig, tillgänglig och tydlig, jämförbar, samanvändbar) - för att effektivt stödja gemenskapspolitiken.

B. Kostnader för de medlemsstater som ansvarar för att genomföra statistikåtgärderna.

C. Belastningen på företag och hushåll vid besvarandet av undersökningarna.

Beträffande A: En snävare strategi skulle säkerställa ett fortsatt tillhandahållande av befintlig statistik men skulle troligen inte sörja för en förbättrad förmåga att snabbare uppfylla nya användarbehov. Den skulle troligen inte heller säkerställa avsevärda förbättringar av aktualiteten hos europeiska aggregat då dessa fortfarande skulle vara beroende av det europeiska statistiksystemets traditionella instrument och de strategier där sammanställningen av gemenskapsstatistik alltid bestäms av tillgängligheten till alla nationella aggregat.

I motsats till detta kommer en heltäckande strategi - där gemenskapens statistiska program å ena sidan anger riktningen för utvecklingen av en rad instrument för det europeiska statistiksystemet, t.ex. sampling i Europeiska unionen, ökad användning av ad hoc-moduler, uppdelning av krav eller utökad användning av administrativa uppgiftskällor, och å den andra definierar principer för översyn av prioriteringar och minskning av de krav som inte längre är kostnadseffektiva - att öka det europeiska statistiksystemets förmåga att uppfylla nya behov som rör gemenskapens politik medan det fortfarande är i stånd att uppfylla befintliga grundläggande behov.

Beträffande B: Allt annat lika skulle troligen den snävare strategin medföra antingen gradvis ökade kostnader för medlemsstaterna då nya (ytterligare) uppgiftsbehov måste uppfyllas med hjälp av traditionella instrument eller att vissa statistikbehov skulle behöva täckas med hjälp av källor utanför det officiella statistiksystemet. Detta skulle å andra sidan bli till skada för relevans och sammanhang i och kontroll av det statistiska systemet i dess helhet.

En heltäckande strategi - där gemenskapens statistiska program omfattar allmän politik och allmänna mål för sådana instrument - kommer däremot att öka förmågan hos gemenskapens statistiska program att tillgodose användarnas behov på det kostnadseffektivaste sättet och därigenom göra det möjligt för medlemsstaterna att bättre avväga kraven mot resurserna.

Beträffande C: En snävare strategi skulle troligast medföra en betydande risk för en gradvis ökad svarsbörda. Orsaken till detta skulle vara att flexiblare instrument inom det europeiska statistiksystemet inte införts för att lätta den börda som uppstår ur nya politikrelaterade behov. En heltäckande strategi kommer däremot att göra det möjligt för det europeiska statistiksystemet att styra svarsbördan och samtidigt bibehålla en hög relevansnivå.

En heltäckande strategi har därför valts för gemenskapens statistiska program.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

S ammanfattning av den föreslagna åtgärden

I förslaget upprättas gemenskapens statistiska program för perioden 2008-2012. I programmet definieras inriktning, huvudområde och mål för de planerade åtgärderna och där ges också en sammanfattning av de statistiska behoven och kraven mot bakgrund av de politiska behoven inom Europeiska unionen.

Rättslig grund

Programmet grundar sig på artikel 285 i fördraget.

Subsidiaritetsprincipen

Målen i den föreslagna åtgärden, dvs. gemenskapens statistiska program 2008-2012, kan inte i tillräcklig utsträckning nås av medlemsstaterna utan kan bättre nås på gemenskapsnivå med utgångspunkt i en gemenskapsrättsakt och endast kommissionen kan samordna den harmonisering av de statistikuppgifter som krävs på gemenskapsnivå inom alla de statistikområden som omfattas av denna rättsakt, medan själva uppgiftsinsamlingen kan genomföras av medlemsstaterna, varför gemenskapen får vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget.

Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl.

I förslaget definieras målen för femårsperioden. Dessa mål är föremål för en mer detaljerad definition och planering i de årliga statistiska arbetsprogram inom kommissionen som utarbetas i nära samarbete med medlemsstaterna och som antas med beaktande av yttrandet från kommittén för det statistiska programmet. Nya statistiska krav kommer dessutom att bli föremål för en särskild lagstiftning som utarbetas i tidigt och direkt samarbete med medlemsstaterna.

Som anges i artikel 4.2 i förslaget skall vid utarbetandet av kommissionens årliga statistiska arbetsprogram den framställda statistikens kostnadseffektivitet beaktas och en fortlöpande översyn av prioriteringarna säkerställas så att största möjliga nytta dras av medlemsstaternas och kommissionens resurser och svarsbördan görs så lätt som möjligt. I förslaget definieras dessutom ett särskilt mål för införande av de metoder och förfaranden för att bedöma statistikens kostnader – på grundval av samma principer och metoder som används i andra sådana system, t.ex. EU:s nettokostnadsmodell, standardkostnadsmodell – och vinster som skall användas vid översynerna av gällande statistikkrav och vid bedömningen av nya användarönskemål, samt ett särskilt mål för att övervaka svarsbördan på företagen och söka efter vägar att minska denna.

Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: annan.

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl.

Med hänsyn till förlagets syfte och innehåll är ett beslut det lämpligaste instrumentet.

4. BUDGETKONSEKVENSER

De budgetmedel som Eurostat behöver för att genomföra programmet bedöms för närvarande uppgå till totalt 274,2 miljoner euro under programperioden. Detta belopp motsvarar de budgetmedel som Eurostat behöver för att bedriva all den verksamhet som beskrivs i programmet, med följande undantag:

- Personal- och administrationskostnader.

- Budgetmedel för andra budgetposter rörande statistik som kan tillkomma för att täcka nya regleringsbehov under perioden 2008-2012 (Edicom-åtgärder).

- Budgetmedel som avsätts till andra generaldirektorat under deras respektive budgetposter.

- Medel på nationell och regional nivå.

Eurostat kommer att omfördela sina egna budget- och personalresurser så att de tillgodoser programmets övergripande prioriteringar. Med beaktande av statistikarbetets utveckling - och trots syftet att omfördela resurser med utgångspunkt i översynen av prioriteringar - bör beredskap emellertid finnas för att den planerade resursnivån inte kan tillgodose alla krav. Under sådana omständigheter kommer alla krav på att senarelägga den verksamhet som planeras i detta program att anges i de årliga arbetsprogrammen när det gäller

- de medel som budgetmyndigheterna anslagit till kommissionen och

- de medel som finns tillgängliga inom hela det europeiska statistiksystemet för att genomföra verksamheten.

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Översyn/ändring/tidsbegränsning

Förslaget innehåller en bestämmelse om översyn.

Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning.

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)

Den föreslagna rättsakten avser en fråga som rör EES och bör därför omfatta EES.

2006/0229 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om gemenskapens statistiska program 2008-2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[2],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[3],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[4] och

av följande skäl:

(1) Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[5] skall ett flerårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen.

(2) I enlighet med förordning (EG) nr 322/97 skall gemenskapen vid varje tidpunkt ha tillgång till statistikuppgifter som är jämförbara mellan medlemstaterna, aktuella, tillförlitliga och ändamålsenliga och som kan upprättas så effektivt som möjligt så att gemenskapen kan utforma, tillämpa, övervaka och utvärdera sin politik.

(3) För att säkerställa att de statistiska uppgifterna är enhetliga och jämförbara inom gemenskapen krävs att ett femårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen, i vilket strategier, huvudsakliga områden och mål fastställs för de åtgärder som enligt dessa prioriteringar kommer att vidtas.

(4) Den särskilda metoden för att upprätta gemenskapsstatistik kräver ett särskilt nära samarbete inom gemenskapens framväxande statistiksystem genom kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom[6], i fråga om anpassningen av systemet, i synnerhet genom att införa de rättsliga instrument som krävs för att upprätta denna gemenskapsstatistik. Hänsyn kommer att tas till belastningen på uppgiftslämnarna, oavsett om dessa är företag, centrala eller lokala myndigheter, hushåll eller enskilda.

(5) Framställning av gemenskapsstatistik inom det femåriga programmets rättsliga ram erhålls genom ett nära, samordnat och konsekvent samarbete mellan Eurostat och de nationella myndigheterna. För detta ändamål bör Eurostat se till att i olika former samordna de nationella myndigheterna i ett nätverk som utgör det europeiska statistiksystemet för att säkerställa tillgång till aktuell statistik som underlag för Europeiska unionens politiska behov.

(6) Vid framställning och spridning av gemenskapsstatistik enligt detta beslut bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter iaktta de principer som fastställs i den europeiska uppförandekoden avseende statistik, som bilagts kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar[7].

(7) Vid utarbetandet av kommissionens årliga statistiska arbetsprogram bör behovet av fortlöpande översyn av statistiska prioriteringar beaktas, inbegripet förenkling av förfarandena och minskning av krav av avtagande betydelse under iakttagande av bästa möjliga utnyttjande av tillgängliga resurser.

(8) Då målen i den föreslagna åtgärden, nämligen gemenskapens statistiska program 2008-2012, inte i tillräcklig utsträckning kan nås av medlemsstaterna utan bättre kan nås på gemenskapsnivå får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som återfinns i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen som denna fastställs i artikeln i fråga går detta beslut inte utöver vad som krävs för att nå dessa mål.

(9) Genom detta beslut fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid som bör utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt ordalydelsen i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[8].

(10) I enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 322/97 har riktlinjer för programmets inrättande framlagts för kommittén för det statistiska programmet, europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området, inrättad genom rådets beslut 91/116/EEG[9], samt kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, inrättad genom rådets beslut 91/115/EEG[10].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av det statistiska programmet

Härmed inrättas gemenskapens statistiska program för perioden 2008-2012 (nedan kallat ”programmet”). Programmet återfinns i bilagorna I och II.

I bilaga I fastställs inriktningar, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för denna period. I bilaga II ges en sammanställning över statistikkraven med utgångspunkt i Europeiska unionens politiska behov.

Artikel 2

Politiska prioriteringar

1. Med hänsyn till tillgängliga resurser hos de nationella myndigheterna och kommissionen skall programmet inriktas på gemenskapens viktigaste politiska prioriteringar, nämligen

- välstånd, konkurrenskraft och tillväxt,

- solidaritet, ekonomisk och social sammanhållning samt hållbar utveckling,

- säkerhet och

- ytterligare utvidgning av Europeiska unionen.

2. Programmets övergripande prioriteringar och allmänna mål skall vara föremål för en detaljerad årlig planering i enlighet med förordning (EG) nr 322/97.

Artikel 3

Styrning på statistikområdet

1. Programmet skall genomföras i enlighet med principerna i den europeiska uppförandekoden avseende statistik för att framställa och sprida harmoniserad gemenskapsstatistik av hög kvalitet och säkerställa en korrekt funktion hos det europeiska statistiksystemet i dess helhet. De nationella myndigheterna och gemenskapens statistikmyndighet skall

1. inrätta en institutionell och organisatorisk miljö som främjar effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter när de framställer och sprider officiell statistik,

2. iaktta europeiska normer, riktlinjer och goda metoder vid de förfaranden som används av nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter för att organisera, insamla, bearbeta och sprida officiell statistik och för att eftersträva ett anseende för god förvaltning och effektivitet så att trovärdigheten i denna statistik stärks,

3. säkerställa att gemenskapsstatistiken uppfyller europeiska kvalitetsstandarder och tillgodoser behoven hos institutionella användare inom Europeiska unionen, regeringarna, forskningsinstituten, organisationerna i det civila samhället, företagen och allmänheten i stort.

Artikel 4

Prioritering, effiektivitet och flexibilitet

1. Programmet skall säkerställa ett fortlöpande statistikstöd för beslut och utvärderingar inom gemenskapens nuvarande politikområden och tillhandahålla statistikstöd för varje ytterligare krav som uppstår ur nya initiativ inom gemenskapspolitiken.

2. Kommissionen skall vid utarbetandet av de årliga statistiska arbetsprogrammen beakta den framställda statistikens kostnadseffektivitet och säkerställa en fortlöpande översyn av prioriteringarna så att största möjliga nytta dras av medlemsstaternas och kommissionens resurser och så att den börda som åläggs uppgiftslämnarna görs så lätt som möjligt.

3. Programmet skall säkerställa utvecklingen av instrument som ökar det europeiska statistiksystemets flexibilitet och förbättrar dess förmåga att tillgodose förändrade användarbehov så snart de uppstår.

Artikel 5

Finansiering

1. Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2008-2012 fastställs härmed till 274 200 000 euro.

2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom finansieringsramens gränser.

Artikel 6

Rapportering

1. Under det tredje året av programmets genomförande skall kommissionen utarbeta en lägesrapport om framsteg och förelägga kommittén för det statistiska programmet denna.

2. Vid utgången av den period som omfattas av programmet skall kommissionen efter samråd med kommittén för det statistiska programmet framlägga en rapport med utvärdering av programmets genomförande. Denna rapport skall färdigställas före utgången av år 2013 och därefter föreläggas Europaparlamentet och rådet.

3. Rapportering av omprioriteringarnas resultat skall ingå i lägesrapporten och i den slutliga utvärderingsrapporten.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[…] […]

BILAGA I DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: ÖVERGRIPANDE FRÅGOR

Denna bilaga berör övergripande aspekter av strategisk betydelse för gemenskapsstatistikens utveckling på medellång och lång sikt. Här beskrivs för det första hur den statistiska politiken i sig bidrar till europeisk integration, för det andra det europeiska statistiksystemets egenskaper samt samarbetet med användare och producenter, för det tredje de huvudsakliga instrument som gemenskapsmyndigheten använder i samarbete med de nationella myndigheterna. För var och en av dessa aspekter sammanfattas i denna bilaga de viktigaste mål som skall nås och de initiativ som skall tas under denna femårsperiod.

1. STATISTIKENS ROLL I DEN EUROPEISKA INTEGRATIONEN

Tillförlitliga statistiska uppgifter om det ekonomiska, sociala och miljörelaterade läget inom EU och deras komponenter på nationell och regional nivå är en oundgänglig förutsättning för den europeiska integrationsprocessen. Därigenom förses EU:s institutioner, medlemsstaterna, företagen och medborgarna med de objektiva instrument som krävs för att avgöra behov och framsteg inom europeiska politiska initiativ. Harmoniserad och jämförbar statistik är också oumbärlig för allmänhetens förståelse av Europa, för medborgarnas deltagande i debatten och den demokratiska processen när det gäller Europas framtid och för de ekonomiska aktörernas deltagande i den inre marknaden.

Fördjupningen och utvidgningen av unionen återspeglas i själva det europeiska statistiksystemet. Strategierna och åtgärderna inom det europeiska statistiksystemet omfattar fortlöpande harmonisering av begrepp, definitioner och metoder och, om så krävs, att framställningsprocesserna integreras och gemensamma samverkande system införs. Det europeiska statistiksystemet behöver emellertid vidareutveckla sina strukturer, strategier och åtgärder för att säkerställa att systemet upprätthåller och utvecklar den kvalitet och effektivitet som krävs för att tillgodose alla användares behov. Forskning inom officiell statistik kan bl.a. bidra till att ytterligare utveckla gemenskapsstatistikens infrastruktur, effektivitet och kvalitet.

Programmets mål utgörs av följande: Att det ”gemensamma statistikspråkbruket” för begrepp, klassificeringar och metoder ytterligare skall harmoniseras, utvecklas och genomföras. Bland viktigare åtgärder inom detta område finns översyn av det europeiska nationalräkenskapssystemet och genomförande av den statistiska näringsgrensindelningen NACE rev. 2. Att ett europeiskt statistikregister över multinationella företagsgrupper skall upprättas och integreras i statistikframställningsprocesserna. Att standarder och gemensamma instrument för ett effektivt och säkert utbyte av statistiska data och metadata i det europeiska statistiksystemet skall vidareutvecklas och införas i samarbete med andra berörda avdelningar inom kommissionen, Europeiska centralbankssystemet och internationella organisationer. Dessa standarder skall upprätthållas inom alla berörda områden. Att ett metadataregister – tillgängligt för såväl användare som producenter - skall utarbetas och införas samt förena data och metadata inom hela dataproduktionscykeln. Att ökad användning av Internet – inte endast för spridning till slutanvändarna utan också inom andra delar inom statistikframställningsprocessen – skall främjas. Att metoder och instrument för harmoniserad konfidentiell hantering inom det europeiska statistiksystemet skall utvecklas och införas. Harmoniserade metoder för att bereda godkända forskare optimalt tillträde till avidentifierade mikrodata skall också utvecklas och införas. Risken för avslöjande skall bedömas på lämpligt sätt och tekniska metoder skall utvecklas för att underlätta tillgång till och utbyte av statistiska uppgifter. Att metoder för utbyte av instrument inom det europeiska statistiksystemet skall utarbetas. Användningen av programvara med öppen källkod skall för detta ändamål främjas. Att metoder skall införas för att förbättra den operativa användningen av forskningsresultaten inom officiell statistik. |

- 2. RELATIONER MED INTRESSENTER

2.1. Det europeiska statistiksystemet

Eurostat ansvarar för att säkerställa framställning av gemenskapsstatistik för EU:s politiska ändamål. En effektiv framställning av den gemenskapsstatistik som omfattas av detta program där medlemsstatens myndigheter ansvarar för framställning av harmoniserad nationell statistik och Eurostat ansvarar för framställning av gemenskapsstatistik på grundval av de uppgifter som mestadels tillhandahålls av de nationella statistikmyndigheterna kräver ett nära och samordnat samarbete. Detta samarbete uppnås genom det europeiska statistiksystemet.

Det europeiska statistiksystemet är det partnerskap som omfattar Eurostat, de nationella statistikinstituten och de övriga nationella statistikorgan som i varje medlemsstat ansvarar för att framställa och sprida europeisk statistik enligt principerna i den europeiska uppförandekoden avseende statistik. Eurostat skall svara för den ledning och samordning av denna struktur som krävs för att se till att statistik tillhandahålls i rätt tid som stöd för EU:s politiska behov.

Utbyte av erfarenheter, goda metoder, kunnande och grundläggande tekniska metoder mellan medlemmarna av det europeiska statistiksystemet är också av grundläggande betydelse för att systemet skall fungera smidigt. Detta främjas genom utvecklingen av det europeiska programmet för statistikutbildning.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att kommissionen och medlemsstaterna skall ta lämpliga initiativ så att den europeiska uppförandekoden avseende statistik iakttas. Att strukturer och förfaranden skall införas för att inom Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna övervaka och ge råd om hur uppförandekoden skall iakttas. Ett rådgivande organ på hög nivå skall komplettera ledningsstrukturen. Att ett förfarande för kvalitetsmärkning av europeisk officiell statistik skall införas. Att det europeiska programmet för statistikutbildning skall syfta till att förbättra den övergripande kvaliteten i europeisk statistik genom att höja statistikernas kvalifikationer, främja deras oberoende, uppmuntra både teoretisk och praktisk utbildning samt medföra utbyte av goda metoder och erfarenheter. |

- 2.2. Samarbete med användarna

En nära fortlöpande dialog med användarna av gemenskapsstatistiken om deras behov, faktiska användning och prioriteringar är nödvändig. Det pågående samarbetet med användarna är nyttigt och omfattar bl.a. verksamhet inom den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området, samarbete med europeiska företagarorganisationer och formella diskussioner med kommissionens avdelningar om det statistiska arbetsprogrammet. Då emellertid antalet användare av gemenskapsstatistik ökar och användarnas behov mer och mer skiljer sig åt kommer Eurostat att ytterligare stärka dialogen mellan det europeiska statistiksystemet och dess användare.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att avståndet mellan användare och producenter skall minskas genom att förbindelserna med olika grupper och nätverk av användare förbättras. Att användarnas behov skall utredas med god framförhållning. Det skall därigenom bli möjligt för det europeiska statistiksystemet att effektivare tillgodose uppkommande behov. Att den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området skall stärkas. Det kommer därigenom att bli möjligt att få gemenskapsstatistiken mer användarinriktad. |

- 2.3. Tekniskt samarbete med länder utanför EU

EU:s samverkan med närliggande länder och med andra regioner och länder i hela världen kräver tillförlitlig officiell statistik om ekonomiska och sociala förhållanden i dessa länder. Ett omfattande tekniskt samarbete pågår för att bygga upp dessa länders statistikkapacitet och tillhandahålla den statistik som krävs för förvaltningen av EU:s politik. Detta är i synnerhet fallet när det gäller EU:s kandidatländer. Samarbetet engagerar expertkunskap hos många partner i det europeiska statistiksystemet.

Målet under programperioden utgörs av följande: Att utarbeta och genomföra regionala utvecklingsprogram och säkerställa en nära förbindelse mellan statistikåtgärderna och EU-programmens mer omfattande mål. |

- 2.4. Samarbete med internationella organisationer

Statistik skall vara jämförbar inte endast mellan EU:s medlemsstater utan också på en mer allmän internationell nivå, och många områden inom det europeiska statistiksystemet bygger på internationellt överenskomna metoder. I många fall tar det europeiska statistiksystemet ledningen och utvecklar standarder före de globala. I sådana fall är det väsentligt att de allmänna metoderna beaktar den europeiska utvecklingen. I det internationella samarbetet ingår också gemensam förvaltning av större projekt och samordning av arbetsprogram och uppgiftsinsamling för att undvika dubbelarbete.

Erfarenheten har visat att en samordnad, gemensam ståndpunkt är viktig för att EU:s prioriteringar skall få genomslag på dagordningen samt på utarbetande och harmonisering av de internationella statistiksystemen. Av detta skäl har initiativ tagits till fördjupade förberedelser och samordning av EU:s ståndpunkter inför internationella möten på hög nivå.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att säkerställa att EU fortlöpande företräds och, i förekommande fall, samordnar sina ståndpunkter inom de viktigaste internationella statistikforumen och de områden som prioriteras för EU:s politik. Att främja det internationella samarbetet och samordningen av arbetsprogrammen så att dubbelarbete undviks och jämförbarheten inom internationell statistik förbättras. |

- 3. INSTRUMENT

3.1. Förbättrad lagstiftning

I artikel 3.2 i förordning (EG) nr 322/97 framförs tre slags ”särskilda statistiska åtgärder” som kan användas för att genomföra gemenskapens statistiska program: för det första den lagstiftning som antagits i enlighet med medbeslutandeförfarandet, enligt vilket genomförandebehörighet kan delegeras till kommissionen; för det andra de åtgärder som på mycket begränsade villkor kan vidtas direkt av kommissionen, där åtgärden inte får löpa längre än ett år, där de uppgifter som skall insamlas redan skall finnas tillgängliga eller kunna erhållas hos de ansvariga nationella myndigheterna och där alla ytterligare kostnader som uppkommer på nationell nivå skall bäras av kommissionen; för det tredje överenskommelser mellan Eurostat och medlemsstaternas myndigheter.

Ett antagande av lagstiftning i enlighet med fördragets bestämmelser skall i de flesta fall väljas i första hand där insamling av statistik krävs. Detta skall grundas på en realistisk lagstiftningspolitik som överensstämmer med kommissionens politik för enklare och mer målinriktad lagstiftning. Nya lagstiftningsinitiativ skall ingående beredas tillsammans med intressenterna och de skall vara inriktade på användarbehov, undvika överdrivna svarsbördor på deltagarna samt vederbörligen beakta prioriteringar, kostnader och leveransmöjligheter.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att initiativ skall tas inom vissa områden av regelbunden gemenskapsstatistik som nått en tillräcklig utvecklingsgrad för att ersätta överenskommelser med gemenskapslagstiftning. Att initiativ skall tas inom statistikområden med komplicerad gemenskapslagstiftning för att omarbeta och förenkla lagstiftningen. Att initiativ skall tas inom de statistikområden där gemenskapslagstiftningen inte effektivt avspeglar användarnas behov och prioriteringar eller det socioekonomiska och tekniska sammanhanget så att lagstiftningen upphävs eller omarbetas. |

- 3.2. Övervakning av efterlevnaden

I gemenskapsstatistikens kvalitet ingår - utöver kraven på vetenskaplighet - det grundläggande kravet på efterlevnad av fördragets principer och sekundärlagstiftningen. En noggrann och systematisk övervakning av lagstiftningens tillämpning prioriteras därför. En allomfattande och enhetlig strategi för efterlevnad, som är uppbyggd kring principerna om en realistisk lagstiftningspolitik och medlemsstaternas skyldighet att systematiskt tillämpa statistiklagstiftningen skall tillämpas tillsammans med en enhetlig och systematisk övervakning av efterlevnaden. Nära kontakter med behöriga nationella myndigheter ingår under alla faser som en del av efterlevnadsförfarandet.

Målet under programperioden utgörs av följande: Att säkerställa en systematisk övervakning av gemenskapslagstiftningens efterlevnad. |

- 3.3. Ökad förmåga att tillgodose användarnas behov

För att förbättra de statistiska tjänsterna till användarna och för att förbättra det europeiska statistiksystemets effektivitet i dess helhet krävs en starkare inriktning på de grundläggande behoven inom europeisk politik. Denna kommer att utgå från principen ”Europa först”, som är en pragmatisk strategi för att underlätta sammanställning av de europeiska aggregat som är av särskild vikt för gemenskapens politik. Det europeiska statistiksystemets flexibilitet och förmåga att snabbt möta förändringar i användarbehoven måste därför stärkas.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att samanvändbarheten mellan alla statistiksystem skall förbättras. Förmågan att möta användarbehov genom att kombinera olika statistikkällor kommer därigenom att stärkas. Att användningen av ad hoc-moduler i gemenskapens undersökningar i vissa fall skall utökas. Detta kommer att öka lyhördheten inför nya behov. Att den differentiering av krav som beror på ländernas vikt i europeiska aggregat i större utsträckning skall användas. Därigenom kommer kostnaderna för vissa nationella myndigheter och svarsbördan på deltagarna att väsentligt minskas. Dessutom kommer aktualiteten i EU:s aggregat att förbättras. Att europeisk sampling som syftar till att på europeisk aggregatnivå tillhandahålla uppgifter av hög kvalitet kan användas i vissa fall. Därigenom kommer samanvändbarhet och jämförbarhet att förbättras och produktionsförfarandena att uppstramas. |

- 3.4. Ekonomiskt stöd till åtgärder som bidrar till gemenskapsmål

För att säkerställa att användarbehoven uppfylls i tid kan kommissionen stödja framställning av statistik och kapacitetsutbyggnad inom det europeiska statistiksystemet genom att tilldela tjänsteavtal eller sluta avtal om anslag.

Målet under programperioden utgörs av följande: Att tjänsteavtal och avtal om anslag skall tilldelas i avsikt att säkerställa bästa möjliga framställning av statistik och kapacitetsuppbyggnad inom det europeiska statistiksystemet där tillgängliga resurser används på bästa möjliga sätt. |

- 3.5. Utnyttjande av expertkunskap hos partner för gemenskapsändamål

För att uppnå det europeiska statistiksystemets mål och säkerställa den förbättring av program, förfaranden och produkter som krävs för att möta användarnas ökande behov krävs inte endast tillräckliga resurser utan också kreativitet och kompetens i hela det europeiska statistiksystemet. Nya vägar för att utforma den praktiska organisationen av viss verksamhet – användning i förekommande fall av expertkunskap och goda metoder – skall införas för att erhålla synergieffekter och förbättra effektiviteten i dess helhet.

Målet under programperioden utgörs av följande: Gemensamma organisationer, instrument och förfaranden skall inrättas, där nationella myndigheter och berörda EG-avdelningar deltar och där vissa medlemsstaters specialisering inom särskild statistikverksamhet underlättas till förmån för det europeiska statistiksystemet i dess helhet. |

- 3.6. Spridning

Målen och instrumenten för spridning kommer att underkastas genomgripande förändringar under programperioden, något som inte endast kommer att på ett avgörande sätt ändra spridningsfunktionens natur i sig utan också kommer att få en avgörande inverkan på övriga steg i förfarandet för framställning av statistik.

Den snabba utvecklingen när det gäller kapaciteten hos och tillgängligheten till Internet kommer att göra detta till det främsta instrumentet för att sprida statistiska uppgifter i framtiden. Det kommer att påtagligt öka den tänkbara användarkretsen och sålunda skapa nya spridningsmöjligheter. Det kommer dessutom att skapa möjligheter för ett fördjupat samarbete mellan Eurostat och de nationella statistikinstituten. Genom Internet kommer emellertid också påtagliga nya utmaningar att införas för ett användarvänligt framställningssätt av uppgifter som kommer att hjälpa användarna att finna, visa och förstå statistiken. Den nuvarande spridningen av publikationer på papper och via elektroniska medier som inte är kopplade till Internet kommer att behöva utvecklas till kompletterande spridningsinstrument. Lämpligt användarstöd och förbindelse med användargrupper utgör viktiga delar av en effektiv spridning.

Målen under programperioden utgörs av följande: Eurostats webbplats kommer att utvecklas när det gäller innehåll, användarvänlighet och funktioner; den skall motsvara de bästa metoderna. Samarbetet med det europeiska statistiksystemets övriga plattformar för spridning och övriga av kommissionens avdelningar kommer att öka för att underlätta användningen av webbplatser och öka värdet av den statistiska informationen för användarna. |

- 3.7. Avvägning mellan behov och resurser

Inom det europeiska statistiksystemet skall vaksamhet utövas när det gäller avvägningen mellan informationsbehoven för ändamålet med gemenskapens politik och de resurser som krävs såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå för att få fram denna information. Att ställa tillräckliga resurser till förfogande i ett nationellt sammanhang är av särskild betydelse när kraven på statistisk information för beslut inom EU:s politik skall tillgodoses. Det är emellertid också viktigt att tillräcklig flexibilitet bibehålls så att de nationella myndigheterna kan använda de mest kostnadseffektiva lösningarna för att tillgodose gemenskapens behov av statistisk information.

Fastställandet av prioriteringar kommer att grundas på följande tre generella riktlinjer:

- Bedömning av användarnas behov, inbegripet relevans för politiken på gemenskapsnivå.

- Bedömningar av kostnader för uppgiftslämnarna, medlemsstaterna och kommissionen.

- Bedömning av särskilda statistiska frågor av vikt för kostnadseffektiviten inom viss statistik, inbegripet kompromisser mellan olika delar av statistikens kvalitet, t.ex. mellan ”tillförlitlighet” och ”aktualitet” samt möjligheterna till en flexibel rapporteringsskyldighet med inriktning på centrala europeiska behov.

För att göra den totala kostnadseffektiviteten så stor som möjligt och för att stödja en välavvägd verksamhetsprioritering inom de årliga statistiska arbetsprogrammen kommer dessa principer att tillämpas öppet och enligt de praktiska riktlinjer som skall utarbetas och bibehållas av Eurostat i samarbete med de nationella statistikmyndigheterna.

Målen under programperioden utgörs av följande: Att metoder skall införas för en ingående översyn av befintliga områden inom gemenskapsstatistiken och för bedömning av nya eller avsevärt ändrade användarkrav. Detta kommer att bli viktigt för en fortlöpande förbättring av gemenskapsstatistiken genom att fastställa de krav som kan minskas eller avskaffas och för införande av reviderade eller nya statistikinitiativ. Att åtgärder skall vidtas inom statistikområden med en tung svarsbörda på företagen för att införa övervakning av denna och för att utreda hur denna börda kan minskas. Ökad användning av administrativa uppgifter för statistikändamål kommer att bli ett viktigt instrument för detta. Målen för minskningen skall uppsättas inom de områden som har den tyngsta svarsbördan. |

- BILAGA II DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: MÅL OCH ÅTGÄRDER

I denna bilaga sammanfattas behoven av och kraven på statistik mot bakgrund av Europeiska unionens politiska behov. Efter det första avsnittet med tvärgående statistisk verksamhet som stöd till övergripande politiska prioriteringar följer en indelning av dessa behov i enlighet med avdelningarna i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Detta kan leda till vissa upprepningar då viss statistisk verksamhet faller under mer än en avdelning. För varje politikområde anges i denna bilaga rättslig ram, nuvarande läge samt de viktigaste initiativ som skall tas under denna femårsperiod.

De prioriteringar som definieras av kommissionen skall varje år diskuteras med medlemsstaterna för att åstadkomma förslag till förenkling av de krav på statistik som skall integreras i förfarandet för antagandet av nya rättsliga grunder och åtgärderna för dessas genomförande. Bästa metoder för uppgiftsinsamling skall regelbundet diskuteras med och utbytas mellan medlemsstaterna för att främja förenkling och modernisering av metoderna för uppgiftsinsamling, något som skulle kunna lätta belastningen på deltagarna.

TVÄRGÅENDE STATISTISK VERKSAMHET SOM STÖD TILL ÖVERGRIPANDE POLITISKA PRIORITERINGAR

Strukturindikatorer och indikatorer för hållbar utveckling

Rättslig ram

Strukturindikatorer härrör från Lissabonstrategin som antogs av Europeiska rådet i mars 2000 och som huvudsakligen är inriktad på ekonomisk tillväxt och sysselsättning enligt de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning år 2005 (artikel 99 i EG-fördraget). Indikatorerna för hållbar utveckling har fått en ny grundval genom den strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet i juni 2006.

Nuvarande läge

Statistik och indikatorer krävs för att övervaka genomförandet och verkningarna av såväl Lissabonstrategin som strategin för hållbar utveckling då båda är av övergripande natur. Utvecklingsåtgärder vidtas fortlöpande för att anpassa uppsättningarna av indikatorer till befintliga behov och för att förbättra kvaliteten i den information som ges till allmänheten.

Vissa områden – som säkerhet och kvalitet hos livsmedel, kemiska ämnen och bekämpningsmedel, hälsa och miljö, företagsansvar, biologisk mångfald, naturresurser, transport, marina ekosystem, goda styrelseformer och finansiella tjänster – omfattas ännu inte på lämpligt sätt av indikatorer.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Strukturindikatorer och indikatorer för hållbar utveckling skall anpassas till nytillkommande användarbehov och till särskilda nationella program.

- Nya indikatorer för hållbar utveckling skall utvecklas i samarbete med andra av kommissionens avdelningar och Europeiska miljöbyrån för att bättre motsvara befintliga och kommande behov, i synnerhet inom områdena för säkerhet och kvalitet hos livsmedel, kemiska ämnen och bekämpningsmedel, hälsa och miljö, företagsansvar, biologisk mångfald, naturresurser, transport, marina ekosystem, markanvändning och goda styrelseformer; uppdelningen på regioner kommer att vidareutvecklas på lämpligt sätt.

- Kvaliteten hos de befintliga indikatorerna skall förbättras och informationen om kvaliteten hos offentliggjorda indikatorer skall färdigställas.

- Uppgifterna om strukturindikatorer och indikatorerna för hållbar utveckling skall förbättras i linje med de underliggande strategiernas betydelse.

Utvidgning

Rättslig ram

Inför anslutningsförhandlingarna skall kommissionen kunna stödja sig på en fullständig uppsättning tillförlitlig statistik som är metodiskt jämförbar med statistiken inom Europeiska unionens länder. Statistikstödet till nya medlemsstater, kandidatländer och länder som ännu inte är kandidatländer styrs av en stark rättslig ram, inbegripet anslutningsakten och rådets förordning (EG) 1085/2006 av den 17 juli 2006, där ett instrument för stöd inför anslutningen inrättas.

Nuvarande läge

När den uppfyller sina syften inom området för statistikstöd kommer unionen att möta tre något skiljaktiga utmaningar, nämligen:

- att integrera de potentiella nya medlemmarna i alla gemenskapens system, t.ex. budgetar över egna medel och strukturfonder och alla andra ämnen och program,

- att före deras anslutning korrekt förbereda kandidaterna genom att delta i förhandlingsprocessen samt att under förhandlingarna fram till deras anslutning noga övervaka deras åtaganden,

- att fortsätta att förbereda återstående kandidatländer och hjälpa dem att nå fullständig efterlevnad av gällande gemenskapslagstiftning.

Detta ställer höga krav på kandidaternas statistikproduktion. Grundläggande ekonomisk statistik är ofrånkomlig, bl.a bruttonationalproduktens, befolkningens och sysselsättningens fördelning sektorsvis och regionalt. Annan viktig statistik är den som mäter genomförandet av den inre marknaden som varuhandel, handel med tjänster och etableringsfrihet, betalningsbalans, kapitalflöden, rörlighet för personer, industriell produktion och struktur osv. Det finns dessutom krav på statistik inom sektorer som är känsliga vid anslutningsförhandlingarna och rör grundläggande EU-politik som jordbruket, transporterna, regionerna och miljön.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Insamling av harmoniserade uppgifter på centrala politiska områden skall konsolideras inför förhandlingar och för interna kommissionsändamål.

- Stöd till nya medlemsstater, kandidatländer och länder som ännu inte är kandidatländer skall fortgå så att deras statistiska system förbättras i syfte att uppfylla gemenskapskraven.

AVDELNING I FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR

Rättslig ram

Bestämmelser i fördraget: artikel 133 (gemensam handelspolitik). De rättsakter som gäller relevanta statistikområden är: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3330/91, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar.

Nuvarande läge

Anpassningarna av handelsstatistiklagstiftningen, i huvudsak med hänsyn till Intrastatförordningen, genomförandet av rapportsystemet med Intrastat i de nya medlemsstaterna och minskningen av punkterna i den kombinerade nomenklaturen utgjorde mera betydande landvinningar under den gångna programperioden. Denna utveckling genomfördes för att bättre kunna möta behoven hos användarna av statistiska uppgifter på både gemenskaps- och medlemsstatsnivå genom att en korrekt tolkning av den makroekonomiska utvecklingen samt en bedömning av EU:s och medlemsstaternas konkurrenskraft möjliggjordes. Samtidigt optimerades insamlingen och bearbetningen av statistiska uppgifter och som resultat minskades den administrativa belastningen på dem som lämnar information för statistik. Dessa resultat ligger i stort sett i linje med målen i Lissabonagendan.

Målet under perioden 2008-2012 kommer att vara att fortsätta att främja förenklingsansträngningarna, harmoniseringen av olika slags statistik som rör internationell befordran av och handel med varor samt betalningsbalansstatistiken, medan möjligheterna att förena uppgifter för handelsstatistik och nomenklaturer med andra slags statistik, i huvudsak företagsstatistik eller nomenklaturer över industriell verksamhet, samtidigt utreds. Resultatet kommer att bli ytterligare ett steg mot en mer förenklad, öppen och överskådlig ram för sammanställning och användning av handelsstatistik, vilket kommer att ytterligare minska den administrativa belastningen på företagen och på så sätt gynna den europeiska ekonomins konkurrensläge. Samtidigt bör sammanlänkningen av de olika slagen av statistik göra det möjligt att använda nya sätt att analysera ekonomisk och strukturell utveckling samt hållbar resursanvändning inom EU.

Viktiga initiativ 2008-2012

- Ett enda flödessystem för Intrastat kommer att föreslås av kommissionen som skall träda i kraft år 2010.

- Metoder och instrument kommer att utarbetas som syftar till en bättre integration av de olika slags uppgifter för statistik som avkrävs företagen.

- Överensstämmelsen mellan varuhandels- och betalningsbalansstatistik skall ytterligare förbättras genom att dessa två former av varustatistik samordnas.

AVDELNING II JORDBRUK

Rättslig ram

I jordbruksstatistiken återspeglas den höga graden av EU:s integration inom jordbruket, vikten av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU:s budget och jordbruksstatistikens väsentliga roll vid beslutsprocessen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Nuvarande läge

Den traditionella jordbruksstatistiken kommer att fortsätta att förbli avgörande för den gemensamma jordbrukspolitiken (marknadsstyrning) och måste konsolideras och rationaliseras. Å andra sidan kommer nya politiska frågor (landsbygdsutveckling, miljölagstiftningens efterlevnad och verkningar, livsmedelssäkerhet) att kräva strukturstatistik som kan bli mindre frekvent men som kan möta behovet av den detaljerade och ibland specifika geografiska uppdelning som kan sammanföras med t.ex. rumsliga uppgifter om markyta, vattendelare och biologisk mångfald. Jordbruksräkningen år 2010 kommer i detta hänseende att bli en mycket värdefull källa.

Ett av de viktiga förslag som ingår i Europeiska kommissionens handlingsplan om ekologiskt jordbruk är inriktat på en informationsledd utveckling av marknaden för ekologiska livsmedel. I detta syfte kommer insamling av statistikuppgifter om såväl produktion som marknadsföring av ekologiska produkter att planeras. Den rättsliga ramen för EU:s system för jordbruksstatistik skall inom en nära framtid förenklas och kommer att införas i EU och i kandidatländerna.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utarbetandet av särskilda indikatorer för miljömässig och hållbar förvaltning av skogar och träindustrier. EU-handlingsplanen för skog kommer att behöva övervakas efter inledningsfasen som planerats till 2006/2007.

I fiskestatistikprogrammet kommer det fortsatta genomförandet av befintlig lagstiftning att ingå, bl.a. statistik om vattenbruk, utarbetande av socioekonomiska indikatorer och av hållbarhetsindikatorer samt utarbetande av försörjningsbalanser för fiskeriprodukter. Eurostat kommer att följa utvecklingen inom den föreslagna havspolitiken och anpassa sitt arbetsprogram därefter.

Viktiga initiativ 2008–2012

- En jordbruksräkning skall i princip utföras år 2010 (med resultat tillgängliga senast 2011) enligt rättsakterna jämte en undersökning vart tionde år av vingårdar. Resultaten av 2007 års undersökning av företagsstrukturen i jordbruket skall göras tillgängliga år 2008 (jämte resultaten av 2007 års undersökning av fruktträd).

- Undersökningar av produktionsmetoderna inom jordbruket, av landanvändningen, av resursanvändningen och av det ekologiska jordbruket skall utföras enligt rättsakter och miljöindikatorerna för jordbruket kommer att utvecklas ytterligare.

- Pågående undersökningar av grödor och animalieproduktion skall utföras enligt reviderade rättsakter. De föreslagna rättsakterna syftar till att integrera och förenkla gällande lagstiftning.

- Beroende på de slutsatser som dras av den pågående genomförbarhetsstudien kan inkomsterna inom jordbrukshushållssektorn komma att behöva sammanställas.

- Landsbygdsutvecklings- och jordbruksmiljöindikatorena kommer att utvecklas ytterligare och göras tillgängliga.

- Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utarbetandet av ett effektivare system för insamling och validering av jordbruksstatistik.

- Ny statistisk information kommer att behöva sammanställas och lanseras för vägledning inom den föreslagna havspolitiken, där kommissionen för närvarande utarbetar ett utkast.

AVDELNING III FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER, TJÄNSTER OCH KAPITAL[11]

Rättslig ram

Fri rörlighet för kapital och tjänster är avgörande för EU:s inre marknad. De tillhör de s.k. ”grundläggande friheter” som är centrala för den inre marknaden. I sitt ansvar för övervakningen av en korrekt och lämplig tillämpning av de bestämmelser i fördraget som styr den fria rörligheten för kapital och tjänster behöver Europeiska kommissionen tillförlitliga och jämförbara uppgifter för statistik.

De relevanta bestämmelser i fördraget som styr den fria rörligheten för kapital återfinns i artiklarna 56-60 i EG-fördraget. Friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster fastställs i artikel 49 i samma fördrag. De rättsakter som styr de statistikområden som är berörda är: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar, Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik samt kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005) 88 slutlig).

Nuvarande läge

Den ökande betydelsen av fri rörlighet för tjänster och kapital leder till en ökande efterfrågan på statistik av hög kvalitet. Utmaningen består av att på ett lämpligt sätt offentliggöra relevanta uppgifter och att anpassa systemet till beslutsfattarnas växlande krav samtidigt som belastningen på uppgiftslämnarna hålls på en låg nivå.

Från och med år 2006 kommer genomförandet av förordningen om betalningsbalans att förbättra kvaliteten i uppgifterna om handeln med tjänster och direktinvesteringarna. Statistiken om utländska dotterbolag kommer dessutom att göra det möjligt att mäta globaliseringen av produktionssystemen. Den producerade statistiken kommer att fortsätta att omfatta handeln såväl utom som inom EU och på så sätt möta den inre marknadens behov.

Den ökande betydelsen av multinationella företag kommer att kräva nya former av uppgiftsinsamling. I den nya förordningen om företagsregister ingår överföring av enskilda uppgifter om multinationella företagsgrupper till Eurostat och återkoppling av harmoniserad information till medlemsstaterna något som leder till ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper (EuroGroups), som kommer att vara fullständigt infört från och med år 2008 och framöver.

Regelbunden framställning av högkvalitativ statistik om posttjänster är väsentlig för europeiska beslutsfattare, nationella tillsynsmyndigheter och postoperatörer för att bidra till att utveckla postsektorn i riktning mot en öppen postmarknad och gå vidare. Villkoren för uppgiftsinsamlingen kommer att grundas på utvärderingen av 2006 års pilotstudie för att säkerställa uppgifter av hög kvalitet.

Internationaliseringen av forskning och utveckling och därtill hörande mänskliga resurser är avgörande för den europeiska ekonomins prestationsförmåga. Det är därför viktigt att uppgifter om forskning och utveckling insamlas i samband med betalningsbalansen, de utländska dotterbolagen och mätningarna av de multinationella företagen.

Viktiga initiativ 2008-2012

- Klassificering enligt NACE rev.2 av ekonomisk verksamhet med en mer detaljerad uppdelning av tjänster kommer att tillämpas inom alla berörda områden.

- Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) kommer att säkerställas.

- Förbättrad mätning av internationaliseringen av forskning och utveckling skall fullföljas.

- Arbete med statistik om uppehållstillstånd – omfattande medborgare från både EU och tredjeländer – kommer att fortgå så länge det finns behov inom gemenskapspolitiken av detta slags uppgifter.

AVDELNING IV VISERING, ASYL, INVANDRING OCH ANNAN POLITIK SOM RÖR FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER [12]

Rättslig ram

Statistik om migration och asyl och om brottslighet och straffrättskipning kommer att framställas för att möta de framväxande statistikbehoven för att stödja kommissionens handlingsplan för att genomföra Haagprogrammet om frihet, säkerhet och rättvisa. Denna handlingsplan omfattar förslag om hantering av migrationsströmmar, social och ekonomisk integration av migranter, gränskontroller, asyl och förstärkning av säkerheten genom gemensamma åtgärder mot brottslighet, i synnerhet organiserad brottslighet. Betydligt ökad tillgänglighet till och kvalitet i statistiken kommer att krävas för att stödja dessa åtgärder. Detta är i synnerhet fallet när det gäller att införa de fyra nya fonder som föreslås i ramprogrammet om solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007-2013[13]. Denna utveckling kommer att inledas före år 2008 men kommer att fortgå under hela detta statistiska programs livstid samt därefter.

Nuvarande läge

Gemenskapsstatistiken om migration och asyl har för närvarande allvarliga problem med avsaknad av uppgifter och dålig harmonisering. Åtgärder för att överkomma dessa svårigheter pågår för närvarande och kommer att fortgå under hela programperioden. Dessa förbättringar kommer att genomföras genom att ny lagstiftning för gemenskapsstatistik om migration och asyl införs under detta programs första år. Brottslighetsstatistik kommer att upprättas i överensstämmelse med EU:s handlingsplan 2006-2010 om en övergripande och samordnad strategi för mätning av brottslighet och straffrättskipning. Genomförbarheten och tillrådligheten i att införa en rättslig grund för denna statistik kommer att undersökas.

Som ett erkännande av de stora skillnaderna mellan nationella system för administration och statistik när det gäller migration och asyl samt brottslighet och straffrättskipning kommer åtgärderna för att förbättra statistikens jämförbarhet att koncentreras på harmoniseringen av de statistiska resultaten snarare än på att införa gemensamma uppgiftskällor och förfaranden. I vissa fall (t.ex. statistik om organiserad brottslighet) kan det emellertid krävas att nya uppgiftskällor utvecklas.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Genomförande av lagstiftningen om gemenskapsstatistik om migration och internationellt skydd skall fullbordas. Detta kommer att ge en ram för pågående åtgärder för att förbättra tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politisk relevans hos denna statistik.

- Statistik som ger socioekonomisk information om invandrare skall utvecklas, inbegripet genomförande av ad hoc-moduler i arbetskraftsundersökningen och insamling av uppgifter om invandrare som en del av gemenskapens folkräkningsprogram år 2011.

- Gemenskapsstatistik om brottslighet (inbegripet organiserad brottslighet), brottsoffer och straffrättskipning skall utvecklas och jämförbarheten hos denna information skall förbättras, t.ex. genom att utveckla och om möjligt genomföra en gemensam EU-modul för brottsoffer.

AVDELNING V TRANSPORTER

Rättslig ram

EU:s transportpolitik har utvecklats snabbt under de senaste 15 åren. Dess mål har definierats i vitböckerna om transport av år 1992 och år 2001 samt i kommissionens meddelande från juni 2006 till rådet och Europaparlamentet ”Hållbara transporter för ett rörligt Europa. Halvtidsöversyn av EU-kommissionens vitbok från 2001 om den gemensamma transportpolitiken” (KOM(2006) 314 slutlig). Denna transportpolitik syftar till att optimera transportsystemet för att möjliggöra en effektiv, konkurrenskraftig, pålitlig, säker och miljövänlig prestationsförmåga hos de enskilda transportsätten och kombinationerna av dem i intermodala transportkedjor. Renare och effektivare transporter krävs för att undvika den ökade rörlighetens negativa biverkningar som utsläpp av växthusgaser. Unionens transportpolitik ligger nära EU:s strategi för hållbar utveckling och Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning.

Nuvarande läge

Gemenskapens transportstatistik syftar till att vara ett samlat transportinformationssystem, inbegripet uppgifter om gods- och passagerarflöden, infrastruktur, transportsätt, utrustning, rörlighet för personer, pålitlighet, säkerhet, energiförbrukning och miljöpåverkan, transportkostnader, investeringar i infrastruktur, transportföretag samt strukturella indikatorer och indikatorer för hållbar utveckling.

Statistikens täckning när det gäller passagerar- och godsflöden samt trafik är tillfredsställande för alla transportsätt utom för passagerartransport på landsväg och icke-motoriserade transportsätt. Inom trafikstatistiken om alla transportsätt saknas dessutom för närvarande vissa viktiga uppgifter som krävs för att övervaka stockningar, utsläpp i luften och ytterligare negativa påverkningar på miljön. Statistiken om fraktgodstransport är fortfarande huvudsakligen inriktad på enskilda transportsätt och ger inte tillräcklig information om intermodala transportkedjor.

För närvarande saknas det i transportinformationssystemet såväl information om investeringar och kostnader inom transportinfrastrukturen som geografiskt uppdelad information om transportnätverk och transportflöden jämte de länkar mellan geografisk representation av trafiknätverket och de uppgifter som insamlats om nätverket som krävs för att stödja investeringar i europeisk transportinfrastruktur och gemenskapens regionalpolitik.

Viktiga initiativ 2008-2012

- De rättsliga grundernas omfattning när det gäller gemenskapsstatistik om transporter för alla transportsätt skall konsolideras och färdigställas. Det pågående arbetet med att upprätta uppdelningsindikatorer inom både passagerar- och fraktgodstransporter skall ytterligare utvecklas. Särskild vikt skall läggas vid passagerartransporter på landsväg.

- Insamlandet av ytterligare statistik såväl om intermodala transportkedjor och stadstrafiktransporter som om upprättande av de indikatorer som behövs för att övervaka integreringen av miljö- och säkerhetsfaktorerna i transportpolitiken skall främjas. Insamlandet av uppgifter om utgifter och kostnader för investeringar i infrastrukturen skall ses över. Behovet av indikatorer för logistikutförandet skall också beaktas. Särskild vikt skall läggas vid insamling av trafikuppgifter som är uttryckta i fordonskilometer.

AVDELNING VI GEMENSAMMA REGLER OM KONKURRENS, BESKATTNING OCH TILLNÄRMNING AV LAGSTIFTNING

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistikuppgifter för denna avdelning hämtas i mån av behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING VII EKONOMISK OCH MONETÄR POLITIK

Rättslig ram

Fördragsbestämmelser: artiklarna 99 (samordning och övervakning av den ekonomiska politiken), 104 (övervakning av budgetutvecklingen), 105 (monetär politik och prisstabilitet), 133 (gemensam handelspolitik) och 269 (egna medel). Viktiga rättsakter: rådets förordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS95), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (BNI-förordning), rådets beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapernas egna resurser, rådets förordning (EG) nr 3605/93 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är bifogat fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex, rådets förordning (EG) nr 1165/98 om konjunkturstatistik, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar samt EU:s tjänsteföreskrifter.

Nuvarande läge

Övervakningen och samordningen av den makroekonomiska politiken i Europeiska unionen, förvaltningen av den monetära politiken i den ekonomiska och monetära unionen samt gemenskapens strukturpolitik kräver en stabil statistisk underbyggnad. Tillhandahållande av statistik för EU:s administrativa ändamål är dessutom av yttersta vikt.

Eurostat och medlemsstaterna behöver säkerställa ett framgångsrikt genomförande av programmet för överförande av uppgifter från det europeiska räkenskapssystemet . Dessa uppgifter ingår som en avgörande beståndsdel i konjunktur- och strukturanalys. En betydande insats kommer att göras för att mäta produktiviteten, med stöd av Euklem-projektet.

Tillhandahållandet av statistik för EU:s administrativa ändamål förblir av yttersta vikt. Detta omfattar tillhandahållande av bruttonationalinkomst- och mervärdesskatteuppgifter för beräkning av egna medel, de makroekonomiska uppgifter som krävs som stöd för strukturpolitiken (i synnerhet köpkraftspariteter ) och de uppgifter som krävs för EU-personalens löner och pensioner.

Harmoniseringen av och jämförbarheten hos de uppgifter som används för övervakning av budget- och finanspolitik kommer att bli föremål för granskning för att förse beslutsfattarna med jämförbara statistiska verktyg av hög kvalitet som stöd för välgrundade bedömningar av läget i varje medlemsstat.

Under senare år har utvecklingshastigheten i det harmoniserade konsumentprisindexet dämpats och förbättringen av kvaliteten i det harmoniserade konsumentprisindexet behöver fullföljas kraftfullare (i synnerhet när det gäller bostäder som är bebodda av sina ägare, kvalitetsanpassning och provtagning).

En fortlöpande förbättring av de europeiska ekonomiska huvudindikatorernas aktualitet, täckning och spridning behövs. När det gäller konjunkturstatistik krävs förbättringar i täckningen av tjänster, i synnerhet priserna på utbudet av tjänster, tidsseriernas längd och uppgifternas aktualitet.

När det gäller betalningsbalansstatistik omfattar de pågående utmaningarna att tillhandahålla lämplig inmatning i nationalräkenskaperna och att säkerställa fortlöpande kvalitet i medlemsstaternas källuppgifter där trösklar upprättats för bankrapporteringen.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Aktivt deltagande i översynen av de internationella standarderna för nationalräkenskaps- (SNA93) och betalningsbalansstatistik (BPM5).

- Översyn av det europeiska räkenskapssystemet (ESA95).

- Genomförande av klassificeringen enligt NACE rev. 2 av nationalräkenskaper, betalningsbalans- och konjunkturstatistik; genomförande av annan avgörande lagstftning.

- Upprättande av ett europeiskt system för konsumentprisstatistik kring det harmoniserade konsumentprisindexet, förenkling och konsolidering av den rättsliga ramen för det harmoniserade konsumentprisindexet och säkerställande av det harmoniserade konsumentprisindexets trovärdighet med hjälp av effektivare kommunikationer och en efterlevnadsstrategi.

AVDELNING VIII SYSSELSÄTTNING

Rättslig ram

EU :s arbetsmarknadsstatistik kommer att vägledas av den reviderade Lissabonstrategin, som nu åter inriktats på tillväxt och sysselsättning i Europa, de mål och riktmärken som fastställts inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och den ekonomiska och monetära unionen som kräver en sammanhängande uppsättning statistik som omfattar kortare tid än ett år för att beskriva arbetsmarknadsutvecklingen inom euroområdet och Europeiska unionen.

Nuvarande läge

Arbetsmarknadsstatistiken styrs av en solid rättslig ram för att säkerställa regelbunden överföring av uppgifter för bedömning av sysselsättning, arbetslöshet, inkomster och arbetskostnader. Nya politikområden kommer icke desto mindre att kräva utvidgning av statistiklagstiftningen till andra områden som i) statistik över lediga tjänster, utvärdering av arbetsmarknadens efterfrågesida och kompletterande statistik om sysselsättning och arbetslöshet, ii) arbetsmarknadsläget för invandrare, främjande av bättre integrering av denna befolkning och iii) övergången från skola till arbete genom att understödja en lämplig politik som säkerställer en smidigt inlemmande av de unga på arbetsmarknaden. Andra områden som arbetets och sysselsättningens kvalitet hos en åldrande arbetsstyrka, arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga samt arbetsmarknadens behov av informationssamhället kommer fortsättningsvis att rikta uppmärksamheten på statistikens utveckling.

Förbättringen under de gångna åren av gemenskapens arbetskraftsundersökning gör denna undersökning och dess årliga moduler till den viktigaste källan för att erhålla jämförbara uppgifter om arbetsmarknaden. Gemenskapens arbetskraftsundersökning är en hushållsbaserad undersökning vars resultat behöver kompletteras med företagsbaserade uppgifter som struktur- och konjunkturstatistik om inkomster och arbetskostnader. Det behövs emellertid ytterligare utveckling inom arbetsmarknadsstatistiken med kvalitetsförbättring som bättre samanvändbarhet av sysselsättningsuppgifter från nationalräkenskaper och från andra undersökningar inom näringsliv och jordbruk, och genom att införa europeiska stickprovtagningssystem och snabbskattningar förbättras spridningen av indikatorerna. Insatser bör också göras för en djupgående analys av befintliga uppgiftskällor så att flexiblare spridningsförfaranden av konfidentiella enskilda uppgifter till forskare säkerställs och att en reviderad klassificering av yrken införs år 2011 som bättre återspeglar sysselsättningsstrukturen och möjliggör förbättrade internationella jämförelser

Viktiga initiativr 2008–2012

- 2008 års arbetskraftsundersöknings ad-hoc modul om arbetsmarknadsläget för invandrare och deras ättlingar, 2009 års arbetskraftsundersöknings ad-hoc modul om övergången från skola till arbete och arbetskraftsundersökningprogrammets ad-hoc moduler 2010-2012 skall definieras och genomföras.

- Strukturundersökningarnas täckning av inkomster och arbetskostnader skall utökas till hela ekonomin och 2008 års arbetskostnadsundersökningar och 2010 års inkomststrukturundersökning skall genomföras.

- Europeiska stickprovtagningssystem som grundar sig på en bredare användning av befintliga uppgifter bör införas i konjunkturstatistiken för arbetsmarknaden, vilket gör det möjligt att kvartals- och månadsvis upprätta aktuella sysselsättnings- och arbetslöshetsaggregat för euroområdet.

- Arbetsmarknadsstatistiken skall göra det möjligt att övervaka informationssamhällets behov av sysselsättning och yrkesskicklighet.

- Rådets förordning om statistik över lediga platser skall genomföras i sin helhet.

AVDELNING IX GEMENSAM HANDELSPOLITIK

Rättslig ram

Europeiska kommissionens ansvar för förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer inbegripet handelsavtal om tjänster anges i artikel 133 i fördraget. De rättsakter som gäller relevanta statistikområden är: rådets förordning (EG) nr 1172/95 om statistik avseende gemenskapens och dess medlemsstaters varuhandel med icke-medlemsstater, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar samt kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005) 88 slutlig).

Nuvarande läge

Kraven på uppgifterna ökar då nya konkurrenter och partner inom handel (t.ex. Kina, Indien, Brasilien och Latinamerika) uppträder på världsscenen och även som en följd av strukturförändringar inom området för handel med varor och tjänster . Högkvalitativ insamling, analys och harmonisering av av uppgifter från kandidatländer och EU:s huvudsakliga partnerländer förblir dessutom prioriterade.

Ansträngningar kommer samtidigt att göras för att vidmakthålla kvalitetsstandarderna med avseende på gränsöverskridande handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolags handel. För detta ändamål kommer genomförandet av förordningen om betalningsbalansstatistik och antagandet av förordningen om utländska dotterföretag att vara av yttersta vikt.

Viktiga initiativ 2008–2012

- En ny lagstiftning om Extrastat skall införas med det huvudsakliga målet att göra ytterligare relevant tullinformation och kompletterande statistik tillgängliga genom användning av register över handelsaktörer.

- Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) skall säkerställas.

- Internationella valutafondens nya metodstandarder skall införas i EU:s sammanställning av betalningsbalansstatistik.

- Införande i EU av handboken om statistik i internationell handel med tjänster och dess reviderade version.

AVDELNING X TULLSAMARBETE

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistikuppgifter för denna avdelning hämtas i mån av behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING XI SOCIALPOLITIK, UTBILDNING, YRKESUTBILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR

Rättslig ram

Statistiken inom detta område kommer att ledas av den öppna samordningsmetoden inom områdena för social utestängning, pensioner och vård och omsorg, strategin för hållbar utveckling, artiklarna 143 (rapport om det sociala läget) och 13 (bekämpning av diskriminering) i EG-fördraget, strategin för hälsa och säkerhet i arbetet, rådets resolution från år 2003 om främjande av sysselsättning och social integrering för personer med funktionshinder och kommissionens meddelande om lika möjligheter för funktionshindrade personer. I UNECE-strategin för utbildning för hållbar utveckling framhålls också uppgiftsutveckling.

Nuvarande läge

Systemet för statistik om levnadsvillkor och socialt skydd vilar på två viktiga pelare: ESSPROS (systemet för statistik över socialt skydd) och EU-SILC (statistik över inkomst- och levnadsvillkor). Genom dessa båda pelare underbyggs den öppna samordningsmetodens Laeken- och pensionsindikatorer. Framsteg måste fortfarande göras när det gäller regional fattigdom och barns fattigdom.

Uppgifter om livslångt lärande omfattar information om formellt, icke-formellt och informellt lärande inom utbildnings- och yrkesutbildningssystemen eller självlärdhet. Med utgångspunkt i upprättad utbildningsstatistik sammanställdes nya uppgifter om yrkesutbildning inom företag (företagets engagemang och bidrag till yrkesutbildning av anställda mättes) eller om vuxenutbildning. Uppgifterna om ungdomar finns tillgängliga i befintliga undersökningar och dessa kommer att utnyttjas i sin helhet innan ytterligare insatser görs för att bättre integrera ungdomsaspekterna i befintliga undersökningar.

När det gäller hälsa och säkerhet i arbetet kommer insamlingen och analysen av uppgifter att inriktas på arbetsolycksfallens orsaker, omständigheter och kostnader, på yrkessjukdomar och arbetsrelaterade problem samt på de faktorer som negativt påverka de anställdas hälsa. Regelbunden insamling av uppgifter för statistik, i synnerhet harmoniserade undersökningsmoduler om funktionshinder kommer att utvecklas och genomföras. Statistiken kommer att förbättras ytterligare för att stödja nationella strategier för att utveckla tillgänglig och hållbar vård och omsorg av hög kvalitet.

Förberedelser för att utveckla en gemensam metod för statistik om diskrimineringens omfattning och verkningar har inletts.

Det centrala målet för demografisk statistik kommer att vara att tillhandahålla en samlad uppsättning uppgifter och analyser som krävs för att bedöma verkningarna av demografiska förändringar i Europa. Detta kommer att uppnås genom att metoderna för och innehållet i de demografiska uppgiftssamlingarna förbättras genom att lagstiftningen om 2011 års befolknings- och bostadsräkningar genomförs och genom att långtidsprognoser för befolkningen regelbundet upprättas.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Utveckling av en begränsad uppsättning grundläggande variabler och av det nya instrumentet för det europeiska systemet för socialstatistiska undersökningsmoduler.

- Konsolidering av statistikprojektet om inkomst- och levnadsvillkor, utveckling av den longitudinella spridningen och med fullt idrifttagande av bruttoinkomstbegreppet.

- Utvecklande av indikatorer för regional (med användande av skattningsmetoder för små områden) fattigdom och för barns fattigdom.

- Utvecklande av genomförandeförordningar för systemet för statistik över socialt skydd så att uppgifternas täckning, jämförbarhet och aktualitet förbättras.

- Förbättring av den befintliga statistikramen för livslångt lärande avseende kvalitet (inbegripet täckning, aktualitet, jämförbarhet och relevans) och prestationsförmåga, inbegripet att utfylla luckor i uppgifterna (t.ex. avseende investeringarnas effektivitet, rörligheten, kvaliteten hos lärare och handledare, utbildningens kvalitet, yrkesutbildning och yrkesträning, högskolestudenternas sociala bakgrund) samt av tillgången till information på utbildningsinstitutionsnivå.

- Ungdomsstatistiken behöver gradvis byggas upp med användande av befintliga källor och, vid behov, med bättre integrering i befintliga undersökningar.

- Alla sociala uppgifter som insamlas om enskilda på EU-nivå skall uppdelas efter kön och en grundläggande uppsättning indikatorer om jämställdhet mellan män och kvinnor kommer att definieras.

- En gemensam metod för att erhålla eller förbättra befintliga statistiska uppgifter om diskrimineringens omfattning och verkningar kommer att definieras.

AVDELNING XII KULTUR

Framställningen av kulturstatistik är för närvarande begränsad. Det finns därför ingen samlad och samanvändbar ram för kulturstatistik lika litet som någon särskild lagstiftning därom.

Om ny politik behöver utvecklas skulle kulturstatistiken behöva konsolideras genom uppnående av en varaktig regelbunden uppgiftsframställning (grundad på olika uppgiftskällor). Dessutom krävs hellre ett samlat metodarbete för att t.ex. mäta kulturens sociala verkningar samt kultursektorns roll i en kunskapsbaserad ekonomi.

AVDELNING XIII FOLKHÄLSA

Rättslig ram

Rådets direktiv 89/391/EEG om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet, Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) och kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet.

Nuvarande läge

Det hälsoinformationssystem som upprättats på grundval av tidigare gemenskapshandlingsprogram om folkhälsa kommer att utvecklas ytterligare genom åtgärder om ’information och kunskap om hälsa’ inom det kommande programmet för gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet 2007-2013. I nära samarbete med medlemsstaterna, kandidatländerna och EES/Efta-länderna kommer Eurostat att med hjälp av det europeiska statistiksystemet ytterligare utveckla statistikdelen av detta system, i synnerhet när det gäller Europeiska gemenskapens hälsoindikatorer.

Statistiska uppgifter om folkhälsa krävs också för indikatorer för hållbar utveckling, strukturella indikatorer, kontextindikatorer för funktionshinder samt de indikatorer som i samband med den öppna samordningsmetoden utvecklats för stöd till nationella strategier för utveckling av tillgänglig och hållbar hälsovård och omsorg av hög kvalitet.

I samverkan med verksamheten inom gemenskapens folkhälsoprogram, med berörda EU-institutioner och med internationella organisationer med behörighet inom folkhälsostatistikområdet (WHO, OECD och UNECE) har inriktningen lagts på att ytterligare utveckla och genomföra metoderna, i synnerhet inom områdena för hälsotillstånd (inbegripet funktionshinder och sjuklighet) hälsobestämmande faktorer (som livsstil och miljöfaktorer), hälsovård (inbegripet hälsokostnader) samt dödsorsaker.

Viktiga initiativ 2008–2012

- Där så är möjligt kommer kommissionsförordningar att antas för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet.

- Infrastrukturen för det grundläggande systemet för folkhälsostatistik skall förstärkas med särskild uppmärksamhet på prövning, konsolidering och genomförande av relevanta metoder, som europeiska hälsoenkäten och systemet för redovisning av utgifterna för hälso- och sjukvården,

- Folkhälsostatistikens tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politiska relevans – inbegripet statistik om funktionshinder och hälsovård – skall förbättras med särskild uppmärksamhet på förbättringar av metoderna och med beaktande av olika sammanhang i varje land.

AVDELNING XIV KONSUMENTSKYDD

Rättslig ram

Konsumentpoliken har fått en mycket högre profil inom EU:s institutioner under senare år (artikel 153 i fördraget). Eurostats arbete kommer att grunda sig på hälso- och konsumentskyddsstrategin och på det förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapsprogrammet för hälso- och konsumentskydd 2007-2013 som antogs av kommissionen i april 2005.

Det större området ”konsumentskydd” har uppdelats i två huvudområden: ”konsumentfrågor” och ”livsmedelssäkerhet”.

Nuvarande läge

När det gäller konsumentfrågor utger Eurostat årligen en publikation i serien Panorama ’Konsumenter i Europa: fakta och siffror’ och har upprättat en arbetsgrupp mellan de olika avdelningarna som skall tillhandahålla detaljerad prisstatistik.

Livsmedelssäkerhet är ett viktigt ämne i konsumentskyddspolitiken och Europeiska unionen har utvecklat omfattande lagstiftning och andra åtgärder som är tänkta att säkerställa effektiva kontrollsystem över hela livsmedelskedjan, inbegripet lagfästa normer för miljö och djurskydd.

Syftet med Eurostats insatser inom detta område är att tillhandahålla metodrådgivning och statistikuppgifter som är av intresse inte endast för beslutsfattare utan också för enskilda intressenter och för den stora allmänheten.

Viktiga initiativ 2008–2012 (konsumentfrågor)

- Utvecklande av ’hård’ officiell statistik (t.ex. detaljerade prisuppgifter, utgifter för konsumtion över gränserna, förhållandet mellan företag och konsument osv.) skall främjas.

- Utarbetande av en åtgärdsplan som följd av slutsatserna från den arbetsgrupp mellan de olika avdelningarna som skall tillhandahålla detaljerad prisstatistik.

- Framläggande av en detaljerad undersökning om en möjlig modul för konsumentskyddsfrågor som skall ingå i det nya instrument (E4SM) som för närvarande utvecklas av Eurostat.

Viktiga initiativ 2008-2012 (livsmedelssäkerhet)

- Utvecklandet av relevant statistik för övervakning av livsmedelssäkerhet skall fortsätta.

- Tillgänglighet till och kvalitet på statistik om märkta produkter (ekologiska produkter, produkter baserade på genetiskt modifierade organismer osv.) skall förbättras.

AVDELNING XV TRANSEUROPEISKA NÄT

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistikuppgifter för denna avdelning hämtas i mån av behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING XVI INDUSTRI

Företagsstatistik

Rättslig ram

Statistik om europeisk företagsamhet krävs för att stödja analys av konkurrenskraft, produktivitet och tillväxt och för att bilda nyckelinformation för övervakningen av de förnyade Lissabonmålens framsteg.

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer (med ändringar), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 48/2004 om framställning av gemenskapsstatistik om stålindustrin för referensåren 2003-2009 samt rådets förordning (EEG) nr 3924/91 om en statistisk undersökning av industriproduktionen i gemenskapen. Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om företagsregister. Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet. Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 om produktion och och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation.

Nuvarande läge

Strukturell företagsstatistik används för detaljerad analys av den europeiska företagssektorn. Användarnas huvudsakliga oro gäller uppgifternas otillräckliga aktualitet och den långsamma anpassningen till nya och uppkommande politiska behov, t.ex. otillräcklig information om tjänstesektorn, företagsamhet, globalisering och övergång till hållbara produktionsmönster. För särskilda tillverkningssektorer är produktionsstatistik ett väsentligt komplement för att förstå sektorns prestationsförmåga.

Gemenskapens innovationsstatistik är det viktigaste mätverktyget för innovation i Europa. Denna statistik framställs med en frekvens av två år från och med 2004 och därefter. Tillgång till uppgifter om gemenskapens innovationsstatistik säkerställs mer och mer genom mikrodata.

S tatistiken om utländska dotterbolag håller på att utvecklas och i den nya förordningen kommer en grundläggande uppsättning variabler för globliseringsmätning att ges. Det europeiska registret över multinationella företagsgrupper ( EuroGroups ), enligt åläggande i den nya företagsregisterförordningen, befinner sig i en pilotfas.

Viktiga initiativ 2008-2012

- Fullständigt genomförande av avgörande lagstiftning skall säkerställas (omarbetning av förordningen om strukturell företagsstatistik, förordningen om utländska dotterbolag, register över multinationella företagsgrupper (EuroGroups)). De pilotstudier som planeras i lagstiftningen skall utföras och utvärderas i sin helhet.

- För gemenskapens innovationsstatistik planeras ett fullständigt genomförande av Oslomanualen av år 2005 för gemenskapens innovationsstatistik år 2008. I gemenskapens innovationsstatistik för 2010 och i efterföljande innovationsundersökningar i gemenskapen skall också uppgifternas kvalitet och tillgången till uppgifterna ytterligare förbättras.

- Ny statistik för att fördjupa förståelsen för ekonomins globalisering skall utvecklas.

- Användarnas oro för aktualiteten och trögheten när det gäller att motsvara nya behov skall bemötas genom utprovning av nya och flexibla sätt att insamla uppgifter genom ad hoc-undersökningar och europeiska stickprovtagningsmetoder.

- Samtidigt som företagens rätt att hålla sina uppgifter konfidentiella skyddas kommer sätt att offentliggöra de europeiska aggregaten på den mest detaljerade verksamhetsnivån att utvecklas.

- En reviderad klassificering av ekonomisk verksamhet (NACE Rev.2) kommer att genomföras i all företagsstatistik från och med referensåret 2008 och därefter.

- Sätt att minska belastningen på företagen kommer att utvecklas, som ökad användning av administrativa uppgifter, av mindre men målinriktade undersökningsmetoder, av användning av offentligt tillgängliga uppgifter om företagen samt av eXtensible Business Reporting Language -tekniken.

Statistik om informationssamhället

Rättslig ram

Användningen av informations- och kommunikationsteknik är bland de viktigaste drivkrafterna för ett samhälle utan socialt utanförskap, bättre arbeten och stärkt konkurrenskraft för europeiska företag. Eurostats statistik om informationssamhället är en central grundval för europeiska beslutsfattare för att bedöma strukturförändringarna i riktning mot en kunskapsbaserad ekonomi och för att bidra till att övervaka framstegen i riktning mot de förnyade Lissabonmålen.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället.

Nuvarande läge

I flera år har Eurostat bidragit till mätningen av informationssamhället genom att tillhandahålla indikatorer för användningen av informations- och kommunikationsteknik såväl i företag som av hushåll/privatpersoner. Denna verksamhet kommer fortsättas och förbättras för anpassning till politiska krav, t.ex. i2010-initiativet (Europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning) som grundar sig på den reviderade Lissabonstrategin samt ytterligare politiska initiativ. Detta kan medföra krav på att utvidga den nuvarande rättsliga grunden utöver dess nuvarande begränsningar.

För att gå utöver tonvikten på beredskap och användning kommer insamlingen av uppgifter om investeringar i informations- och kommunikationsteknik och om informations- och kommunikationsteknikens inverkan på företagens resultat och beteende samt på samhället att komplettera de pågående gemenskapsundersökningarna. Behoven att anpassa den rättsliga grunden för statistiken om informationssamhället för att säkerställa en samlad, aktuell uppsättning uppgifter om informations- och kommunikationstekniksektorerna och den elektroniska kommunikationen och som är förenlig med nationalräkenskaperna kommer att utvärderas och omsättas i handling.

Viktiga initiativ 2008-2012

- Indikatorerna för informtionssamhället, inbegripet indikatorerna för informations- och kommunikationstekniksektorn och dess konkurrenskraft, skall fortlöpande anpassas till de föränderliga politiska behoven, med beaktande av ett bredare internationellt samarbete vid mätningen av informations- och kommunikationstekniken.

- Statistiken om investeringarna i informations- och kommunikationstekniken och om antagandet av informations- och kommunikationstekniken skall utvecklas så att målet att mäta den hållbara utvecklingen och informationssamhällets verkningar bättre uppfylls.

Statistik om turism

Rättslig ram

Turism är en viktig ekonomisk verksamhet i Europeiska unionen med stora möjligheter att bidra till högre sysselsättning och ekonomisk tillväxt samt till utveckling och socioekonomisk integration även på landsbygden och i avlägsna och underutvecklade områden.

Rådets direktiv 95/57EG om insamling av statistisk information om turism.

Nuvarande läge

För närvarande insamlas statistiken efter tillgång och efterfrågan på turistinkvartering samt efter ekonomiska synpunkter på turistbeteendet. Avgörande angelägenhetsområden utgörs av att uppnå en högre grad av jämförbarhet i den befintliga statistiken och av att upprätta harmoniserade satelliträkenskaper för turism som ingår i det större sammanhang om hållbar turism, för vilket relevanta indikatorer kommer att behöva definieras och mätas. På grund av den omedelbara inverkan på turistindustrin som händelser såsom terroristattacker eller spridning av överförbara sjukdomar har, kommer en viktig fråga att vara förbättring av uppgifternas aktualitet.

Viktiga initiativ 2008-2012

- Den nuvarande uppsättningen statistik om turism och dess rättsliga grund skall moderniseras.

- Harmoniserade satelliträkenskaper för turism skall genomföras och indikatorer för hållbar turism skall utvecklas och mätas.

Energistatistik

Rättslig ram

En säker försörjning med prismässigt överkomliga energiprodukter på ett miljövänligt sätt är väsentlig för EU:s energipolitik. Energistatistiksystemet har utvecklats som svar på de behov som uppstår i samband med denna politik.

Energistatistiksystemet grundar sig i huvudsak på ett avtal. Vissa juridiska åtaganden finns som omfattar särskilda synpunkter på systemet utöver rådets direktiv 90/377/EEG av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el till industriella slutanvändare.

Nuvarande läge

Under de senaste åren har oljemarknaden blivit instabil och oförutsägbar samtidigt som priserna nått höga nivåer. EU:s energiberoende ökar kontinuerligt; efterfrågan på energi stiger och sprider tvivel på förmågan att minska växthusgasutsläppen samtidigt som EU:s el-/gasmarknad ännu inte utvecklats till en inre marknad där konkurrens råder. I detta politiska sammanhang reagerade kommissionen – som svar på en uppmaning från stats- och regeringscheferna år 2005 – med en rad förslag (grönboken: En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning) som inrättandet av ett europeiskt energiförsörjningsobservatorium för att övervaka efterfråge- och tillgångsmönstren på EU:s energimarknader, ett nytt gemenskapsdirektiv om uppvärmning och kylning, övervakning/definiering av målen om förnybar energi för tiden efter år 2010 (inbegripet el och flytande biobränslen) samt övervakningen av förbättringarna av effektiviteten i energins slutanvändning.

Viktiga initiativ 2008–2012

- En förordning om energistatistik som omfattar de nuvarande kraven och således höjer kvaliteten.

- En lagfäst skyldighet att insamla statistik om de el- och gaspriser som erläggs av hushållen.

- En metod/ett tillvägagångssätt för redovisning av faktiska ursprungsländer; (bestämmelseort) för gasimport (export).

- Förbättring av metoder/nomenklaturer för insamlingen av statistik om flytande biobränsle.

- Definition av indikatorer/uppgiftsinsamling för bedömning av energieffektivitet enligt direktiv 2006/32/EG.

- En utvidgning, om så krävs, av de konkurrensindikatorer med vilka konkurrensens effektivitet och integreringen av gas-/elmarknaderna bedöms.

AVDELNING XVII EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING

Rättslig ram

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) och kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE).

Nuvarande läge

Regionala statistiska uppgifter insamlas för ca ett dussin omfattande statistikområden av vilka några täcks av en rättsakt medan andra styrs genom ett avtal. I det typiska fallet sänds uppgifterna fortlöpande till Eurostat. Uppgifter om stadsmiljön för kartläggning av läget i städerna (urban audit) insamlas vart tredje år från och med år 2003 och därefter.

Geografisk information insamlas och lagras i GISCO-databasen för användning inom Eurostat och av generaldirektoraten inom hela kommissionen. Avsaknaden av standarder och av en harmoniserad ram för informationsinsamlingen kräver en betydande mängd resurser för en korrekt lagring och uppdatering. Å andra sidan ökar den växande medvetenheten om möjligheterna att kombinera geografisk samt statistisk och tematisk information efterfrågan på kartläggning, analyser och tillämpningar.

Viktiga initiativ 2008-2012

Det arbete som skall utföras under det statistiska programmet 2008-2012 kommer att bestämmas av gemenskapens nya regionalpolitik under den nya programperioden för strukturfonderna . Konsolideringsarbetet med de befintliga uppgifterna kommer att fortsättas, framför allt inom områdena för kartläggning av läget i städerna, transporter, miljö samt forskning och utveckling. Införandet av en rättslig ram för uppgifter om regional befolkning och den emotsedda revision av förordningen om ESA95 som omfattar uppgifterna för regionalräkenskaper kommer att bli av betydande vikt för arbetet med strukturindikatorer. Metodkonsekvensen inom regionalstatistiken skall förbättras genom att striktare metoder införs i den berörda lagstiftningsramen när den revideras och den tillämpning av kvalitetsstandarder som redan inletts i uppgifterna för regionalräkenskaper skall utvidgas till övrig regionalstatistik för att säkerställa jämförbarhet och aktualitet.

Tillgången och tillträdet till geografisk information inom hela EU kommer att i grund förändras med genomförandet av det direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen som syftar till att utveckla en europeisk infrastruktur för rumslig information som skall stödja såväl miljöpolitiken som annan politik. Detta kommer i sin tur att få betydande verkningar för kommissionsavdelningarnas organiserande och användning av denna information. Under denna programperiod kommer Eurostats arbetsgrupp för geografisk information inte endast att behöva bidra till att utveckla det tekniska genomförandet och säkerställa den organisatoriska infrastrukturen (inbegripet att inrätta och leda kommittén för en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen) utan också till att stödja genomförandet av infrastrukturen för rumslig information inom hela EU. Främjandet av tekniken för rumslig analys genom att kombinera statistiska uppgifter med geografiska kommer att fortsätta när det gäller kommissionens användare; den ökade tillgången till rumsliga uppgifter