RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

(65) Åtgärderna 6, 7, 8, 9, 12, 17 och 21 under genomförande, och 15, 19 och 23 avslutade, under genomförande eller kan förbättras.

(17) Internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC), internationella redovisningsstandarder (IAS), IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

Kommissionen har förtydligat huvudaktörernas ansvar på området intern revision och intern kontroll (SEK(2003) 59 av den 21 januari 2003). Flera samordningsåtgärder (nätverket Auditnet, framtagning av gemensamma metoder, verktyg och tekniker) har vidtagits av internrevisionstjänsten, men det krävs ytterligare ansträngningar under 2004. Per den 31 december 2003 var revisionen ännu inte tillräckligt samordnad.

Så snart som det konkreta instrument (dokument, bestämmelse etc.) som följer av varje åtgärd föreligger följs den faktiska lösningen av varje fråga upp via den årliga sammanfattande rapporten (se svaret till punkt 1.72). I detta sammanhang bedömer kommissionen att flertalet av de åtgärder som nämnts av revisionsrätten hade utförts den 31 december 2003.

Under de senaste åren har användningen av mallar och standardformat för olika former av avtal (kontrakt, bidragsöverenskommelser, finansieringsöverenskommelser) bidragit till att effektivisera kommissionens kontroller. Procedurerna för att verkställa betalningar och kräva styrkande handlingar stämmer således överens med budgetbestämmelserna. Kontraktsvillkoren för attestgranskning (”certification audits”) har också förfinats (se svaren till punkterna 7.30 och 7.32). Vidare har strategin för extern revision utökats genom införandet av årliga revisionsplaner över det granskningsarbete som skall genomföras på huvudkontorets eller delegationernas initiativ.

Nästan alla de mest omfattande av de geografiskt indelade program som ingår i budgeten decentraliserades under perioden 2001–2003, medan handläggningen av de tematiskt indelade budgetposterna har decentraliserats under 2004. Det faktum att decentraliseringen således skett gradvis är en viktig del av förklaringen till skillnaderna mellan olika delegationer och mellan olika direktorat inom Byrån för samarbete EuropeAid.

Under den andra etappen av genomförandet av Europeiska flyktingfondens uppdrag anordnade kommissionen under 2002 och 2003 kontrollbesök i samtliga medlemsstater. Resultaten från dessa besök visade att det fortfarande finns urymme för förbättringar, och de brister som uppmärksammades kommer att ingå i underlaget för planeringen av efterhandsgranskningarna.

Trots att de uppgifter som lämnades av medlemstaterna inför avslutningen av programmen kom in sent och var av varierande kvalitet gjorde kommissionen stora framsteg under 2003 när det gällde genomgången av ansökningar om slutbetalning för 1994–1999 års program. Den metod för avslutning av program som kommissionen använder har till syfte att undvika att slutbetalningarna används för utgifter som inte uppfyller reglerna.

Flera andra aspekter tjänar som underlag till den ökade säkerheten. Det kan exempelvis röra sig om resultaten från granskningar som utförts av kommissionens interna revisionstjänst eller den interna revisionsenheten samt eventuell information från OLAF. GD Jordbruk tar också hänsyn till de uppgifter som kommer in från revisionsrätten. Den årliga verksamhetsrapporten har till syfte att lyfta fram de viktigaste framstegen som skett inom politikområdet under det gångna året (se svar till punkt 4.22).

Projektet pågår fortfarande och är i god fas med den tidsplan som anges i kommissionens meddelande av den 17 december 2002, samt med den mer detaljerade projektplanen som föreslogs den 8 juli 2003. Det nya centrala datasystemet, som går under beteckningen ”ABAC”, väntas vara klart för övergången till periodiserad redovisning under 2005. Detta dock först efter att man har färdigutvecklat och testat de nya IT-funktionerna. Utvecklingen av denna programvara planeras, förutom inom GD Budget, i huvudsak ske under 2004 års senare hälft. I slutet av juni 2004 bedömde samtliga berörda generaldirektorat att de kommer att ha färdigutvecklat programvaran till slutet av 2004. Med tanke på den begränsade tidsrymd man förfogar över väntar sig dock flera av dem att bli klara så pass sent att ingen marginal kommer att finnas för oförutsedda händelser.

Sedan början av 2003 samordnar kommissionen behandlingen av fordringar centralt, och följer upp de betalningskrav som ännu är utestående via en kvartalsvis återkommande, åldersfördelad förteckning över alla utestående betalningskrav, fördelade per kvartal och utanordnare. Kommissionen registrerar också vilka åtgärder som vidtagits i fråga om varje betalningskrav i en databas, där det också anges vilka indikatorer som bifogats den åldersfördelade förteckningen över fordringar.

Kortfristiga skulder: Det är inte korrekt att under denna rubrik i balansräkningen redovisa en del av de betalningsbemyndiganden som överförs till nästa budgetår (176,5 miljoner euro per den 31 december 2003) (se punkt 1.34 i årsrapporten 2002).

Jordbruksutgifter – modulering: Det har gjorts bokningar under en budgetpost som inte slutgiltigt kommer att belastas av den aktuella utgiften (88,9 miljoner euro under 2003) och utgifter som ännu inte betalats (237,9 miljoner euro per den 31 december 2003) redovisas i räkenskaperna som om de redan hade betalats (se punkterna 1.13 och 1.14 i årsrapporten 2002).

(5) Genom efterföljande ändringsbudgetar hamnade åtagandebemyndigandena 2,5 miljarder euro och betalningsbemyndigandena 10,4 miljarder euro under taken.

Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen gäller i första hand det årliga genomförandet. Dessutom har kommissionen på vissa områden lagt fram mer uttömmande rapporter. För strukturfonderna tar kommissionen varje år fram ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”, som bland annat täcker genomförandets kumulativa sida.

Risken för onormala utestående åtaganden, som är svåra att reglera genom utbetalningar vid utgången av innevarande programperiod, har jämfört med tidigare minskats för strukturfonderna som svarar för huvuddelen av de utestående åtagandena. Detta har skett genom ”n+2”-regeln, som i praktiken innebär att årliga åtaganden under genomförandet kontinuerligt avslutas cirka tre år efter det att de förts upp i budgeten. Under de närmaste åren bör ”n+2”-regeln leda till en stabilisering av utestående åtaganden, så att även revisionsrättens åsyftade rättsliga åtaganden på 95 miljarder euro genomförs när de förfaller till betalning. Att utestående åtaganden för perioden 2000–2006 blir 2,3 gånger större än nuvarande årliga utbetalningar (se punkt 2.34) ligger i linje med kommissionens prognos. Kommissionen hänvisar till sitt meddelande från september 2002 om de utestående åtagandena (se punkt 2.16) och till den gemensamma förklaringen om att avsluta gamla och ”potentiellt onormala” åtaganden (se punkt 2.21).

Åtagandebemyndigandena för strukturfondsperioden 2000–2006 måste tas upp i budgeten enligt tilldelningen i budgetplanen, såsom denna fastställdes av Europeiska rådet i Berlin. Den totala tilldelningen för sjuårsperioden är 230,2 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden tillsammans). Av de 210,6 miljarder euro som hänför sig till strukturfonderna tilldelades medlemsstaterna 201,1 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (det vill säga rättsliga åtaganden ingicks) genom utgiftsprogram som fastställdes mellan 2000 och 2002. Budgetåtaganden ingås därefter varje år under den sjuåriga programperioden. På grund av att antagandet av de nya programmen var försenat lyckades man inte nå den planerade nivån för rättsliga åtaganden, varför taken i budgetplanen från och med 2002 höjdes med hjälp av de anslag som inte utnyttjats 2000 och 2001.

Trots åtgärder för att se till att medlemsstaternas betalningsansökningar lämnas in jämnt under året (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) , gjordes över hälften av betalningarna mellan september och december 2003, varav en fjärdedel enbart i december. Att behandlingen av transaktioner på detta sätt koncentreras till årets slut ställer orimliga krav på kommissionens förvaltningsresurser.

I sin årsrapport för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) uppmärksammade revisionsrätten att den dåliga kvaliteten på medlemsstaternas prognoser är ett av huvudskälen till att kommissionen inte i tid kan vidta lämpliga åtgärder när det gäller underutnyttjandet. Under 2003 gjordes insatser för att förbättra prognoserna, och totalt sett minskade andelen prognosfel för strukturfonderna från 73 % till 50 %. Fortfarande är dock skillnaden mellan prognoser och faktiska betalningar 13,0 miljarder euro. När det gäller programmen under perioden 2000–2006 låg den bästa uppskattning som en medlemsstat gjorde 12 % över de faktiska behoven, medan den sämsta uppskattningen låg mer än två och en halv gång över de faktiska behoven. Fem medlemsstater hade gjort prognoser där skillnaden till slut blev över en miljard euro.

Vid sidan av utbetalningar på 3,5 miljarder euro för programmen under 1994–1999 återtogs cirka 2,8 miljarder euro. Den sammanlagda effekten av utbetalningar och återtaganden minskade de utestående åtagandena för programmen under 1994–1999 från 15,4 miljarder euro vid utgången av 2002 till 9,1 miljarder euro vid utgången av 2003, vilket är en minskning på 41 %.

När det gäller gemenskapsinitiativ, som är program som genomförs i medlemsstaterna på kommissionens initiativ, var genomförandet endast 25 % 2002, och budgeten minskades med 2,0 % 2003. Utnyttjandegraden var 48 % 2003, vilket till stor del berodde på förseningar i avslutningen av program från perioden 1994–1999 på grund av att medlemsstaterna lämnade in sina ansökningar om slutbetalning sent (en utnyttjandegrad på 30 %). Genomförandegraden för betalningar 2003 med avseende på perioden 2000–2006 var 75 %.

För strukturfonderna tillhandahåller kommissionen redan uppgifter bland annat om genomförandet kumulativt sett i sin årliga ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”. Kommissionen är dock beredd att tillhandahålla ytterligare uppgifter (se svaret på punkt 2.50). Kraven på framtida utbetalningar förväntas sjunka med tanke på ”n+2”-regeln (se svaret på punkt 2.48).

Revisionsrätten har under ett antal år uppmärksammat behovet av att kommissionen identifierar och åtgärdar gamla och vilande utestående åtaganden som eventuellt aldrig kommer att resultera i betalningar. I slutet av 2002 åtog sig budgetmyndigheten och kommissionen i en gemensam förklaring att ta itu med ”potentiellt onormala” utestående åtganden (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) före utgången av 2003. Under 2003 skedde följande: av de 17,3 miljarder euro som identifierats som ”potentiellt onormala” gjordes betalningar för 4,0 miljarder euro, drogs 2,7 miljarder euro tillbaka och visade sig 10,6 miljarder euro vara giltiga varför de bibehölls.

I diagram 2.1 visas värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag under de senaste tio åren jämfört med budgeten för åtaganden varje år. Under de senaste fem åren har värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag ökat med 47 %. Detta berodde på två faktorer: för det första var åren 2000–2003 inledningsperioden för viktiga program (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (se punkt 2.16) och för det andra fortsatte underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden (se punkterna 2.12 och 2.13).

Återstoden av utestående åtaganden motsvarar dock inte samtliga rättsliga utgiftsåtaganden som ingåtts av gemenskapen, framför allt beroende på effekten av förfarandet för att ingå åtaganden för strukturfonderna (se punkt 2.33). De utgiftsbelopp för vilka det i slutet av 2003 hade ingåtts rättsliga åtaganden för programperioden 2000–2006, och som redovisas som poster utanför balansräkningen i årsredovisningen, men som ännu inte fanns med som åtaganden i årliga budgetar, uppgår till runt 95 miljarder euro (se punkt 2.34). Mot den bakgrunden uppgår därför de totala utestående åtagandena cirka tre år innan nuvarande programperiod löper ut till ungefär 200 miljarder euro, vilket motsvarar betalningar under fem år med dagens utnyttjandegrad (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) . Även om tidsfristen för att göra betalningar löper till efter programperiodens slut (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) , kommer den höga på nivån utestående åtaganden att innebära påfrestningar på betalningsbudgeten, och den kan eventuellt försena avslutningen av programmen. Dessa faktorer riskerar att påverka budgetgenomförandet under de första åren av nästa programperiod, såsom skett tidigare.

När det gäller differentierade anslag motsvarar återstoden av utestående åtaganden ungefär två och ett halvt års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad. Vid en liknande tidpunkt under perioden då den förra budgetplanen gällde (1996) uppgick värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag till 47,9 miljarder euro, vilket motsvarade betalningar under knappt ett och ett halvt år med den dåvarande utnyttjandegraden.

I tabell 2.3 visas underutnyttjandet brutto och konsekvenserna av det under de senaste fem åren. Under den perioden har underutnyttjandet resulterat i att 39,9 miljarder euro i betalningsbemyndiganden har förfallit. Budgeten har under samma period ökat med 16,3 %, vilket motsvarar ett ackumulerat totalbelopp på 53,6 miljarder euro i extra anslag.

Detaljinformation om budgetgenomförandet 2003 finns i kommissionens dokument ”Report on budgetary and financial management – Financial year 2003”. Enligt artikel 29 i budgetförordningen skall denna rapport offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Detta skedde inte när det gällde rapporten för 2002, då dokumentet gjordes tillgängligt på kommissionens webbplats (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) . 2003 års version finns tillgänglig på samma plats. Revisionsrätten noterar de ansträngningar som gjorts för att förbättra dokumentet jämfört med 2002 men anser att den övergripande analysen skulle kunna göras mer användbar om man inkluderade uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider och om hur snabbt medlemsstater och mottagarländer gör utbetalningar till slutmottagare.

Det finns separata budgetar för åtaganden och betalningar. Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder betalas inom program som förvaltas under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna), under vilka budgetåtaganden som återspeglar rättsliga utgiftsåtaganden ingås ett år medan betalningar görs (”regleras”) under ett antal år (”differentierade anslag”) (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) .

Poster i B-räkenskaperna innehåller felaktigheter såsom sent gjorda eller dubbla poster, felaktiga belopp och poster som skulle ha förts in i A-räkenskaperna.

Det kommissionen skulle göra i fråga om informationsteknik på tullområdet som förberedelse för utvidgningen blev gjort i god tid före fristens utgång. Man har aktivt stött länderna i fråga i arbetet med att utveckla och prova ut tulldatasystemen. Sedan utvidgningen har man inte haft några sammankopplingsproblem mellan tulldatasystemen och kommissionens system, och alla de nya medlemsstaterna har lämnat in de obligatoriska rapporterna om traditionella egna medel i tid. Under de sista fyra månaderna år 2004 ämnar kommissionen besöka alla de nya medlemsstaterna för att granska de förfaranden och system som nu är på plats och bedöma om deras redovisning av traditionella egna medel följer tidtabellen och är exakt.

Enligt kommissionens uppgifter kom sex momsöversikter in före fristens utgång den 31 juli. Två till kom den 1 augusti, och den 31 augusti fattades bara två, även om en medlemsstat bara hade sänt in en sammanfattning. Den näst sista översikten kom den 12 september och den portugisiska den 1 april 2004, sedan ett överträdelseförfarande hade inletts.

I Antwerpen uppvisades inte ett stort antal av de containrar som tullen hade valt ut för avsökning med röntgen. Under en flera månader lång period ökade antalet ej uppvisade containrar, och nådde under augusti månad 2003 en nivå på 16 % (197 av sammanlagt 1 251 utvalda containrar). Sådana försök att undgå tullkontroll är en allvarlig försämring av tullens övervakning. I allmänhet leder sådan underlåtenhet att förete varor endast till böter på 125 eller 250 euro. Det konstaterades också att i Antwerpen nåddes en andel på under 50 % för 16 av de 36 målen i kontrollplanen.

Traditionella egna medel upprättas och uppbärs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar som skall uppfylla kraven i gemenskapens regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) . Medlemsstaterna skall ställa samman uppgifterna från enskilda tullposter i de så kallade A–räkenskaperna och betala de totala tullbelopp som fastställts, minus uppbördskostnader, till kommissionens konto senast ett fastställt datum i den andra månaden efter den månad under vilken anspråket fastställdes. Undantagsvis behöver tull som är obetald och för vilken ingen säkerhet har ställts, eller för vilken det har ställts säkerhet men som har överklagats, inte göras tillgänglig förrän den verkligen uppbärs. Om medlemsstaterna använder denna möjlighet skall det aktuella tullbeloppet inte föras in i A–räkenskaperna utan i stället redovisas i särskilda räkenskaper (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) (de så kallade B–räkenskaperna).

(2) Många av de utbetalningsställen som granskades för det betalningsår som slutade den 15 oktober 2002, som omfattar utbetalningar gjorda med hänsyn till ansökningar och kontroller gjorda under regleringsåret 2001, kunde inte vidta korrigerande åtgärder i tid för regleringsåret 2002, vilket påverkade det betalningsår som slutade den 15 oktober 2003. I många fall kunde korrigerande åtgärder inte vidtas förrän till regleringsåret 2003, vilket påverkar betalningar under EUGFJ:s betalningsår som slutar den 15 oktober 2004.

(1) EUGFJ:s betalningsår löper från den 16 oktober till den 15 oktober. När det gäller arealstöd omfattas stöd som betalats ut för stödansökningar som gjorts under det föregående regleringsåret som också skulle ha kontrollerats det regleringsåret. Till exempel skulle betalningsåret 2002, som slutade den 15 oktober 2002, omfatta stödansökningar som gjorts och kontrollerats under det föregående regleringsåret 2001. När det gäller djurbidrag görs kontroll och utbetalning av stöd under ansökningsåret.

De brister som revisionsrätten nämner uppdagades av kommissionen under ett antal uppföljningsrevisioner som gjordes under år 2000 i de medlemsstater där allvarliga brister hade konstaterats under tidigare revisioner och där finansiella korrigeringar hade tillämpats.

Revisionsrätten framhåller mycket riktigt att vissa medlemsstater skickar in statistik av mycket olika karaktär, vilket är svårt att komma till rätta med på kort sikt. De allra flesta medlemsstater skickade emellertid in relevanta fördelningar för 2001, och både de och kommissionen fortsatte att förbättra rapporteringstekniken under 2002 och 2003.

(68) Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003, Rom, s. 220.

Anm 2: Kontroller som gjorts under år n gäller utbetalningar som gjorts under år n+1.

Den 22 april 2004 fattade rådet (jordbruk) beslut om en grundläggande reform av stödet till tobakssektorn. Enligt 2004 års reform skall tobaksstödet från och med 2010 helt frikopplas från produktionen. Hälften av stödet skall överföras till det samlade gårdsstödet och resten skall användas för en omstrukturering i de tobaksproducerande regionerna, inom ramen för politiken för landsbygdsutveckling. Under den fyraåriga övergångsperioden 2006–2009 skall åtminstone 40 % av stödet frikopplas och föras in i det samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas antingen på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. 2004 års reform bör i princip lösa alla nuvarande problem.

Kommissionen noterar de iakttagelser revisorerna gjorde under kontrollresorna i de fyra berörda medlemsstaterna mellan oktober 2001 och juni 2002. Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gjorde under 2002 resor till samtliga medlemsstater för att kontrollera spårbarhet, och utfärdade rekommendationer om hur man skulle komma tillrätta med de brister som inspektörerna funnit.

Kommissionen utförde 2003 med deltagande av medlemsstaterna en noggrann kvalitetskontroll av den elektroniska databas där större delen av medlemsstaternas meddelanden om oegentligheter lagras, vilket resulterade i en förbättrad intern överensstämmelse mellan uppgifterna samtidigt som siffrorna aktualiserades. De aktualiserade siffrorna (se punkt 30) för utestående belopp per den 31 december 2002 visar följande: de sammanlagda felaktiga utbetalningar som rapporterats sedan 1971 uppgår till 2 983 miljoner euro. Av detta belopp har 603 miljoner euro (20 %) återvunnits och 297 miljoner euro har avskrivits (10 %). Beloppet för oavslutade ärenden uppgår till 2 083 miljoner euro (70 %). Dessa siffror inkluderar även de uppdateringar som inkom till kommissionen under 2003 och de ekonomiska effekterna av kommissionens beslut 2003/481/EG (75 miljoner euro).

Rapporten visar också att avsaknaden av fullständiga utvärderingar och kontroller utförda av kommissionen före 2001 innebar att vissa brister i de förebyggande åtgärderna och bekämpningsåtgärderna, särskilt vad gäller skydd vid gränserna, djurfoder, katastrofplaner, identifiering av får, informationssystemet mellan medlemsstater i fråga om förflyttningar av djur (Animo) inte korrigerades i tid. Europaparlamentet kritiserade kommissionen för att den inte kontrollerade katastrofplanerna i medlemsstaterna före krisen, men medgav att kommissionen agerade mycket positivt i samband med krisen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) . Kommissionen konstaterade snabbt under krisen att åtgärderna och genomförandet av dem i medlemsstaterna var bristfälliga när det gällde antalet veterinärer, anmälan av sjukdomen och hur snabbt slakt ägde rum, men det var för sent att göra någonting åt det. Revisionsrätten konstaterade särskilt att bekämpningsåtgärdernas effektivitet i stor utsträckning var beroende av att uppfödarna omedelbart anmälde sjukdomen och att de respekterade restriktionerna för förflyttning av djur.

I diagram 4.6 och 4.7 visas fördelningen av korrigeringar i beslut som kommissionen fattade under perioden 1999 till 2003 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) per medlemsstat och marknadssektor. Dessa beslut gäller utgiftsposter under gemenskapens budgetår 1996–2002.

Under regleringsåret 1998/1999 gjorde Italien alternativa kontroller som minskade risken för EUGFJ, vilket ledde kommissionen till att föreslå en korrigeringsfaktor på 2 %, trots att de grundläggande kontrollerna uppvisade brister. Italien har nämligen ett register över olivodlingsarealer och kontrollerade 1998/1999 många anmälningar om grödor på plats inom ramen för uppbyggnaden av GIS-systemet för olivodling. Till följd av kontrollerna dömdes producenter som lämnat in motstridiga anmälningar till betydande påföljder.

Utgifterna för djurbidrag uppgick till 9 890 miljoner euro 2003, det vill säga 22 % av GJP-utgifterna. IACS:s kontrollstatistik över djurbidrag visar antal djur som jordbrukare har sökt stöd för men som kontrollörerna upptäckte inte fanns eller inte var stödberättigande. Såsom nämns i punkt 4.12 anser revisionsrätten att dessa statistiska uppgifter är mindre tillförlitliga än motsvarande statistik för ansökningar om arealstöd. Under 2002 (dvs. med avseende på stöd som betalats ut 2003) kontrollerade 14 medlemsstater 18,7 % av de djur som uppgetts i ansökningarna om stöd från det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se tabell 4.2 och diagram 4.5 ) och fann att 2,0 % av djuren saknades eller inte var stödberättigande (2001 konstaterades att 6,4 % inte var stödberättigande). För det särskilda nötköttsbidraget var andelen saknade eller ej godkända djur 3,8 % under 2002, för extensifieringsbidraget 1,5 % (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och för får- och getbidragen 5,6 %.

överensstämmelsebeslut (se punkt 4.70) fattade under 2003, som inte omfattar korrigeringar avseende 2003. (Överensstämmelsebeslut om utgifterna under 2003 kommer att fattas under kommande år) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) .

Varje år genomförs fler än 3 000 granskningar. Under den aktuella perioden upptäcktes 320 avvikelser till slutet av 2003 och det antalet kommer att öka när de pågående undersökningarna har avslutats. Under perioden 2001–2003 anmäldes 860 avvikelser till OLAF som ett resultat av tillämpningen av förordning nr 4045/89. Efterhandsgranskningar av utbetalningar är inte bara viktiga verktyg för att upptäcka avvikelser, utan fungerar också förebyggande.

Jordbrukarna lämnar in ansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningen grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv.

Trots att medlemsstaterna ingav avslutandehandlingarna sent och att handlingarna var av varierande kvalitet gjorde kommissionen under 2003 goda framsteg i prövningen av framställningarna om slutbetalning rörande programmen för perioden 1994-1999. Kommissionen började med avslutandegranskningarna under 2002 och hade, med avseende på vissa fonder, avslutat de flesta granskningarna i mitten av 2004.

Huvuddelen av granskningarna sker sent 2004 eller under 2005.

Kommissionen har gjort betydande framsteg i fråga om granskningen av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem för programperioden 2000-2006. Den har rekommenderat förbättringar närhelst systemen befunnits icke uppfylla fordringarna i förordningarna eller konstaterats fungera på ett ineffektivt sätt. Den har i vissa fall kommit överens med de berörda medlemsstaterna om omfattande åtgärdsplaner och följer upp genomförandet av dessa. Utöver utförandet av sitt eget granskningsarbete övervakar kommissionen medlemsstaternas myndigheters granskningsarbete, för diskussioner med dessa myndigheter om systemen och tillhandahåller riktlinjer. I de fall då kommissionen hyser allvarliga tvivel på att systemen garanterar att de redovisade utgifterna är korrekta, håller den inne utbetalningarna till de berörda programmen. Resultatet av detta arbete är att de försäkringar som kommissionen erhöll under 2003 rörande de nationella systemen på det hela taget är mer omfattande än de som erhölls under 2002.

Båda medlemsstaterna har lämnat in beskrivningar av sina förvaltnings- och kontrollsystem för det andra freds- och försoningsprogrammet till kommissionen i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 438/2001, även om ingen av dem klarade tidsfristen. Kommissionen har förvissat sig om att systembeskrivningen för Irland uppfyller fastställda normer. Detta är dock ännu inte fallet beträffande Förenade kungariket. I december 2003 gjorde dessutom kommissionen en granskning i Irland och Nordirland av hur de system som inrättats överensstämmer med dem som anmälts i beskrivningarna. Granskningen visade att det fanns vissa brister och att strukturerna har inrättats sent.

Det var nödvändigt att ge de genomförande organen tid att komma in i sitt arbete innan granskningen började. Förvaltningsmyndigheten har för avsikt att följa upp de dragna lärdomarna under programmets hela löptid.

Rekommendationen har följts, men denna granskning har gjorts sent under programmets förlopp. De myndigheter som ansvarar för programmets genomförande bör dessutom följa upp förhållandena med jämna mellanrum.

Genom programmet fastställs lokala gemenskapsprojekt och samhällsgrupper; programmet innehåller även urvalskriterier som vidareutvecklas i programkomplementet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) . Förvaltningsmyndigheten utfärdade ytterligare riktlinjer i början och slutet av 2003 samt i början av 2004. Detta ligger visserligen i linje med revisionsrättens rekommendationer, men en stor del av riktlinjerna introducerades tämligen sent under programmets förlopp.

Ett rättsligt krav på att det skall göras en bedömning av fondens finansiella behov innan det görs några utbetalningar till den infördes visserligen inte förrän i den förordning som antogs år 2002, på grundval av revisionsrättens rekommendationer i den särskilda rapporten och av en granskning som kommissionen utförde under senare delen av 2000, men kommissionen hade redan under 2000 i samarbete med fondens styrelse och inom ramen för den föregående förordningen börjat anpassa gemenskapens utbetalningar till det nuvarande målet. Kommissionen erkänner att det nuvarande saldot på fondens bankkonton överstiger fondens omedelbara behov. Kommissionen kommer inom kort att göra en ny bedömning av fondens finansiella situation. Den räknar med att fondens kassabehållning vid slutet av 2004 kommer att ha gått ned till målnivån två års utbetalningar till projekt. Räntorna på kassabehållningen används i fondens verksamheter.

Beträffande ESF finns det i förklaringen från generaldirektören för sysselsättning och socialpolitik en motsägelse mellan det positiva helhetsomdömet beträffande säkerheten om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och den reservation som läggs fram angående gemensam förvaltning och hur systemen sköts i medlemsstaterna. Generaldirektören konstaterar att hennes avdelning ännu inte kunnat kontrollera de ändringar av förvaltnings– och kontrollsystemen som medlemsstaterna gjort till följd av kommissionens kontroller som omfattade systemen för hanteringen av 46 % av de planerade utgifterna för perioden 2000–2006 (se punkt 5.43). Det finns inga hänvisningar till säkerheten för ESF under perioden 1994–1999 då 768 miljoner euro betalades ut 2003. De planerade efterhandskontrollerna av utbetalningarna kommer inte att göras förrän i slutet av 2004 eller under 2005.

Vissa medlemsstater har system med gemensamma komponenter som kan tillämpas i fråga om ett stort antal program, medan systemen i andra medlemsstater är rätt olika för olika program. I siffrorna över program som granskats på plats underskattas, med tanke på de överlappningar som finns mellan programmen, den andel av systemen som kontrollerats av kommissionen. Under den första fasen av de ERUF-systemgranskningar som utfördes under 2001–2003 var det inte möjligt att utföra tester rörande projekt, eftersom det inte hade uppkommit mycket utgifter. Under den andra systemgranskningsutredningen, som inleds under andra halvåret 2004, kommer sådana tester att utföras. Vid utgången av 2003 hade Generaldirektoratet för regionalpolitik granskat 27 % av de program som berörde ERUF. År 2003 utförde generaldirektoratet sammanlagt tio granskningar av de förvaltningssystem som hade med sammanhållningsfonden att göra och sex granskningar rörande projekt.

Under 2003 fortsatte GD Regionalpolitik att kontrollera förvaltnings– och kontrollsystemen. Bedömningen av förvaltnings– och kontrollsystemen har avslutats för flertalet medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) . I slutet av 2002 hade generaldirektoratet granskat ERUF–systemen i alla medlemsstater. Under 2003 gjordes besök i sju medlemsstater angående ERUF och i samtliga fyra medlemsstater som får stöd från sammanhållningsfonden, men eftersom det kan finnas olika system för olika program har granskningen varit av begränsad omfattning. Kontrollerna av ERUF omfattade sällan granskning av projekt.

Tabell 5.1 visar de program inom varje strukturfond som hade avslutats den 31 december 2003 respektive den 31 mars 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) . Tabellen visar att mindre än 10 % programmen hade avslutats före 2003. Kommissionen hade ursprungligen planerat att avsluta huvuddelen av resterande program under 2003, men enbart 331 av 1 090 huvudprogram och 251 av 1 080 program under gemenskapsinitiativen hade avslutats vid 2003 års utgång.

Beträffande ERUF och de 858 programmen under perioden 1994–1999 krävdes det ytterligare utredningar av kommissionen för 317 (närmare 40 %) av utlåtandena enligt artikel 8. I dessa fall tvingades kommissionen söka mer information eller begära att medlemsstaterna utförde ytterligare granskningar. Fram till den 31 mars 2004 utfördes sådana ytterligare granskningar av 51 program. Kommissionen kan när så är lämpligt föreslå att de utbetalningar som begärts av medlemsstaten minskas eller dras in. Kommissionen hade fram till det datumet redan beslutat om eller föreslagit sådana åtgärder i 127 fall (närmare 15 % av samtliga ERUF–program under perioden 1994–1999).

Den ursprungliga lagstadgade tidsfristen för medlemsstaternas inlämning av begäran om slutbetalning för programmen under perioden 1994–1999 var den 30 juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) . Medlemsstaterna höll i allmänhet inte denna tidsfrist. I rådets förordning nr 1260/1999 (juni 1999), med allmänna bestämmelser för strukturfonderna, anges att de belopp för programmen under perioden 1994–1999, för vilka ingen begäran om slutbetalning hade inkommit den 31 mars 2003, skulle återtas. Detta slutdatum tolkades som den faktiska sista tidsfristen – därefter skulle anslagen försvinna – men vållade fortfarande problem för medlemsstaterna. För att kunna klara denna tidsfrist lämnade medlemsstaterna i många fall in ofullständiga handlingar. Detta innebar att kommissionen tvingades begära kompletterande uppgifter och försenade handläggningen av ansökningarna.

Revisionsrätten undersökte hur generaldirektoraten för strukturåtgärder följde upp den åtgärdsplan som lagts fram av kommissionen för att avhjälpa de brister som identifierats (två av åtgärderna rör olika aspekter av den gemensamma förvaltningen). Dessa åtgärder, som togs upp i sammanfattningen för 2001 med en tidsfrist för avslutande under 2004, är fortfarande under genomförande (se även punkterna 1.84–1.86).

Kommissionen anser att den övervakning och kontroll som den utövar över medlemsstaterna utgör ett adekvat svar på risken för felaktigheter i de underliggande transaktionerna. Under ett visst år kan kommissionen genom sitt eget granskningsarbete täcka ett begränsat antal av medlemsstaternas system, särskilt vad beträffar andra risker, såsom avslutandet av den föregående programperioden, som revisionsrätten hänvisar till. Kommissionen har en flerårig strategi för sitt eget granskningsarbete som är inriktad på att uppnå en skälig garanti för systemens funktion under programperioden.

De största identifierbara riskerna beträffande strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet orsakas av att förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna, att ett stort antal organ och myndigheter – med olika kontrollorganisationer och kontrollrutiner – är delaktiga i förvaltningsprocessen, att det finns ett stort antal program som alla kan innehålla flera tusen projekt som skall genomföras under flera år samt att det kan uppstå brister i förvaltnings– och kontrollsystemen. Liksom förra året ledde inte revisionsrättens granskning av de riskanalyser som gjorts av generaldirektoraten med ansvar för förvaltningen av strukturåtgärderna till några iakttagelser. Kommissionen erkänner än en gång att det finns en risk för att den inte kan uppnå tillräcklig säkerhet om att den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna för programperioden 2000–2006 är laglig och korrekt, eftersom förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna inte alltid ger tillräcklig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. Under 2003 gjorde kommissionen ytterligare framsteg med förbättringen av sina internkontrollsystem och med analysen av de systembeskrivningar som lämnats av medlemsstaterna. Kommissionen har vid sina skrivbordsgranskningar och kontroller på plats i medlemsstaterna av förvaltnings– och kontrollsystemen identifierat ett antal brister, trots att besöken på plats endast har gällt ett begränsat antal av dessa system (se punkterna 5.42–5.46).

De sammanlagda budgeterade utgifterna under 2000–2006 uppgår till 230 177 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) . I diagram 5.1 och 5.2 syns fördelningen av utgiftsåtaganden och betalningar under 2003. Huvuddelen av utgifterna är koncentrerade till följande tre prioriterade politiska mål:

Genom strukturåtgärder ges stöd till den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europeiska unionen. Åtgärderna finansieras via sammanhållningsfonden och de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och fonden för fiskets utveckling (FFU). Genom strukturfonderna samfinansieras samhällsekonomiska utvecklingsprogram i medlemsstaterna och genom sammanhållningsfonden samfinansieras projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNP per capita understiger 90 % av genomsnittet i unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) .

KAPITEL 6

Inre politik, inklusive forskning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens mål och omfattning

Bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll

Införandet av normer för intern kontroll

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa

Resultat av granskningen av underliggande transaktioner som godkänts under budgetåret

Analys av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

Genomgång av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser i särskild rapport nr 2/2002 om Sokrates och Ungdom för Europa

Huvudsakliga iakttagelser i särskild rapport nr 1/2004 om femte ramprogrammet (1998–2002)

(1) Andra åtgärder inom jordbruket, andra regionala åtgärder, transport och andra åtgärder rörande fiskerinäringen och havet (avdelningarna B2-5 till B2-9 i underavsnitt B2) och information om den gemensamma jordbrukspolitiken (artikel B1-382).

(2) Generaldirektoraten för forskning, informationssamhället, energi och transport, näringsliv, fiske, rättsliga och inrikes frågor, utbildning och kultur, miljö, hälsa och konsumentskydd, konkurrens, inre marknaden, ekonomi och finans, Eurostat och gemensamma forskningscentret.

(3) Årlig verksamhetsrapport för generaldirektoraten för forskning (den 30 mars 2004), för Generaldirektoratet för informationssamhället (den 6 april 2004), för Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (den 31 mars 2004) och för Generaldirektoratet för utbildning och kultur (den 7 april 2004).

(4) Norm 11 ”Riskanalys och riskhantering”, norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”, norm 14 ”Anmälan av oegentligheter”, norm 17 ”Övervakning”, norm 18 ”Registrering av avvikelser”, norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen”, norm 21 ”Granskningsrapporter” och norm 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(5) Europeiska kommissionen, KOM(2000) 2203 daterad den 13 december 2000, och åtgärd 78 i vitboken, tillsammans med Europeiska kommissionen, Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar, KOM(2003) 391 slutlig av den 9 juli 2003.

(6) Detta rättades till i februari 2004 när man skapade en central enhet för att övervaka genomförandet av korrigeringsåtgärder.

(7) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998-2002), samt kommissionens svar, punkt 110.

(8) Budgeten för sjätte ramprogrammet omfattar 16 270 miljoner för Europeiska gemenskapens (EG) del och 1 230 miljoner euro för Euratom-delen. Denna budget kommer att öka med bidragen från de tredjeländer som ingår samarbetsavtal med gemenskapen om att delta i sjätte ramprogrammet. I budgeten ingår 760 miljoner euro och 290 miljoner euro från EG- respektive Euratom-delen som är avsedda att täcka direkt forskningsverksamhet som utförs av generaldirektoratet Gemensamma forskningscentret.

(9) Under 2003 slöt de fem generaldirektoraten 507 kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet (expertnätverk, integrerade projekt, särskilda riktade projekt, åtgärder i enlighet med artikel 169, särskilda forskningsprojekt för små och medelstora företag, åtgärder för att främja och utveckla personal och rörlighet, särskilda åtgärder för att främja forskningsinfrastrukturer, samordnade åtgärder, särskilda stödåtgärder, integrerade infrastrukturinitiativ) med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen på 1 945,7 miljoner euro. Detta skall jämföras med de 846 kontrakt på indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för femte ramprogrammet, med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen på 961,0 miljoner euro, som slöts 1999 som var det första året i det tidigare ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (se särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 59, 60, 132 och bilaga 3 a och 3 b).

(10) Sjätte ramprogrammet antogs den 27 juni 2002 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG. De särskilda programmen ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” och ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet” antogs av rådet genom beslut 834 respektive 835 den 30 september 2002 (se särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 11–15).

(11) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 15.

(12) Stommen till standardkontraktet antogs genom kommissionens beslut C(2003)799/1 av den 10 mars 2003, och ändrades genom beslut C(2003) 799/2 av den 12 mars 2003 och beslut C(2003) 3834 av den 23 oktober 2003 (tillsammans med bilaga II ”Allmänna villkor”, bilaga III för ”Integrerade projekt” och ”Expertnätverk”); bilaga III för ”Integrerade infrastrukturinitiativ” antogs genom kommissionens beslut C(2003) 2029 av den 2 juli 2003; två uppsättningar allmänna särskilda villkor antogs genom kommissionens beslut DL/2003/3004 (av den 7 november 2003) och DL/2003/3188 (av den 27 november 2003); riktade specialklausuler genom kommissionens beslut DL/2003/3140 (för ”Internationella organisationer”) och DL/2003/3141 (för ”Särskilda stödåtgärder för tillgång över gränserna”), båda av den20 november 2003 och genom kommissionens beslut DL/2003/3388 (för ”Särskilda stödåtgärder för infrastruktur”) av den10 december 2003.

(13) Europeiska kommissionen, ”Guide to Financial Issues relating to Indirect Actions of the Sixth Framework Programmes”, riktlinjer för finansiella frågor i anslutning till indirekta åtgärder inom sjätte ramprogrammet, version daterad april 2004.

(14) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 42–45 och 114.

(15) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998-2002), samt kommissionens svar, punkt 132.

(16) I förslaget angavs tre typer av granskningar som skall genomföras av kommissionen (eller för kommissionens räkning): redovisningsrevisioner i efterhand för att kontrollera tillförlitligheten i de revisorsintyg som åtföljer årsredovisningarna om indirekta åtgärder inom sjätte ramprogrammet, verifiering av intern kontroll (så kallade förvaltningsrevisioner) för att säkerställa att de nya instrumenten fungerar som det var tänkt (dvs. ”Expertnätverk” och ”Integrerade projekt”), och redovisningsrevisioner i efterhand för de instrument där det inte krävs revisorsintyg för att bekräfta att redovisade kostnader är stödberättigande (se generaldirektoratet för forskning, L4/RH/ER D (2003), generaldirektoratens gemensamma granskningspolitik för sjätte ramprogrammet, daterad den 5 december 2003).

(17) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 132.

(18) Rådets beslut 2000/596/EG av den 28 september 2000 om inrättande av en europeisk flyktingfond (EGT L 252, 6.10.2000, s. 12).

(19) Danmark deltar inte Europeiska flyktingfondens program (23:e skälet i rådets beslut 2000/596/EG).

(20) Artikel 15 om grundläggande krav per den31 december 2002i ”Internal Control and Risk Assessment 2002 (ICRSA) 2002”, en sammanställning av de grundläggande kraven och fullständiga normerna för intern kontroll (http://intracomm.cec.eu-admin.net/budg/document/crd/ics/baseline-en-1.03-final.pdf).

(21) Utöver de riktlinjer som tagits fram på teknisk nivå, som inte hade godkänts formellt av ledningen, fanns det vid generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor endast handböcker för ekonomiska förfaranden och samråd mellan avdelningar (särskilt ”Vademecum des Circuits financiers”, enhet C1, Personal, budget, data, säkerhet; ”Vademecum sur les procédures institutionelles”, juli 2003, DG JAI.01).

(22) Artikel 7 i kombination med artikel 18 i rådets beslut 2000/596/EG.

(23) Kommissionens beslut 2001/275/EG av den 20 mars 2001om genomförandebestämmelser till rådets beslut 2000/596/EG vad gäller utgifter som berättigar till stöd och rapporter om genomförandet av insatser som medfinansieras genom Europeiska flyktingfonden (EGT L 95, 5.4.2001, s. 27), rådets beslut 2002/307/EG av den 18 december 2001 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2000/596/EG i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem samt förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden (EGT L 106, 23.4.2002, s. 11).

(24) Artikel 4.1 c i rådets beslut 2000/596/EG.

(25) Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 6.43.

(26) Artikel 4 i kommissionens beslut 2002/307/EG om förvaltnings- och kontrollsystem samt förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden.

(27) För en transaktion som revisionsrätten granskade innehöll inte den interimsrapport som tagits fram av en slutlig stödmottagare och överlämnats till det nationella organet tillräcklig information för att styrka den deklarerade utgiften. Trots detta accepterades den i sin helhet och attesterades till kommissionen, och på grundval av den godkände kommissionen utbetalningen. En annan slutrapport innehöll belopp som betalats av en stödmottagares lokala kontor i Kosovo trots att det inte fanns tillräckligt verifierande underlag i akten.

(28) I den årliga verksamhetsrapporten 2003 för Generaldirektoratet för forskning sägs t.ex. att kommissionens tidsfrister inte respekteras i över 60 % av ärendena.

(29) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 90–100 och 129.

(30) Årsrapporten för budgetåret 2001, punkterna 4.27–4.30, årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 6.33–6.36.

(31) Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll.

(32) Siffrorna för 2002 har justerats jämfört med revisionsrättens årsrapport för 2002 med hänsyn till ytterligare information från kommissionen.

(33) Definitioner som används i denna tabell:

— Antal slutförda granskningar: antal redovisningsrevisioner som ledde till att en slutlig granskningsrapport utarbetades under året.

— Antal pågående kontrakt: antalet kontrakt som ingåtts under året men inte avslutats, plus det totala antalet kontrakt som inte hade avslutats vid årets början och som inte avslutades under året. Med ”kontrakt” menas både kontrakt (antingen åtgärder med kostnadsdelning eller kontrakt som tilldelats genom offentlig upphandling) och stöd (där en finansiell överenskommelse nåtts). Ett ”avslutat kontrakt” är ett kontrakt där kontraktsbestämmelserna har uppfyllts, all ekonomisk och teknisk uppföljning har slutförts och slutbetalning erlagts.

— Värdet av granskade kontrakt: värdet av avtalspartens del av de kontrakt som kontrollerats på platsen.

— Belopp att återvinna: belopp som man vid kontroller på platsen ansett skall återvinnas och som redovisas i granskningsrapporterna.

(34) Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder. Med värdet av granskade kontrakt avses här det högsta bidrag som skall EU-finansieras.

(35) Åtgärder för kontroll av fiske. Med kontrakt avses här en medlemsstats program, med värdet av granskade kontrakt menas här värdet av de delar av programmet som granskats, med värdet av pågående kontrakt menas här det sammanlagda värdet av fleråriga åtgärder för alla medlemsstater.

(36) I siffrorna för 2002 ingår endast granskningar i anslutning till forskning.

(37) Detta belopp motsvarar det sammanlagda värdet av granskade kostnadsredogörelser.

(38) I detta belopp ingår en inställd betalning på 2 miljoner euro till Nederländerna inom ”Idea-projektet” (identifiering av djur).

(39) I antalet granskningar ingår två granskningar av ”Idea” (identifiering av djur) i Nederländerna och Spanien under budgetpost B1-3 6 0.

Källa: Europeiska kommissionen.

(40) Siffrorna för 2002 har justerats jämfört med revisionsrättens årsrapport för 2002 med hänsyn till ytterligare information från kommissionen.

(41) Kommissionens skriftliga svar på ett frågeformulär från Europaparlamentets budgetkontrollutskott, punkt 4.3, av den 21 december 2001. Se även revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1999, samt kommissionens svar, punkt 4.23.

(42) Förhållandet var 9,2 % för år 2000, 8,5 % för år 2001 och 4,8 % för år 2002. Se även revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, punkt 6.46.

(43) I kommissionens tjänstekontrakt sägs att man av externa revisionsföretag, för ett fast pris och med kravet att den slutliga granskningsrapporten skall överlämnas inom sex månader, kan begära upp till tre kontrakt per granskad avtalspart. För att öka granskningarnas omfattning skulle kommissionen kunna kräva att revisionsföretagen genomför fler granskningar per uppdrag.

(44) Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 98.

(45) Generaldirektoraten för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor och Generaldirektoratet för utbildning och kultur.

(46) Generalsekreteraren och generaldirektoratet för budget, ”Circular on annual activity reports for year 2003 to Directors-General and Heads of Service”, en skrivelse om den årliga verksamhetsrapporten för år 2003 till generaldirektörer och avdelningschefer, SEC(2003) 1469 av den 19 december 2003, ändrad genom SEC(2004) 147 av den 19 februari 2004.

(47) Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och försäkringarna från generaldirektörerna och avdelningscheferna, KOM(2002) 426 slutlig av den 24 juli 2002.

(48) Europeiska kommissionen, ”Action Plan to address the issues identified in certain Annual Activity Reports (2001) as weak points in the management of research projects”, en handlingsplan för behandling av de aspekter som i vissa årliga verksamhetsrapporter (2001) hade identifierats som svaga punkter i förvaltningen av forskningsprojekt, C(2002) 5558, 3.1.2003.

(49) Den gemensamma handlingsplan som antogs av de generaldirektorat som verkställer ramprogrammen för forskning omfattar, bland annat, följande specifika åtgärder: när det gäller genomförandet av femte ramprogrammet: förbättrat organisatoriskt samarbete mellan generaldirektoraten genom att man bildar en grupp för samarbete mellan berörda avdelningar om den ekonomiska förvaltningen av kontrakt samt ett nätverk med medarbetare som rapporterar till denna grupp, förbättrad kontraktsförvaltning genom bättre information till avtalsparterna, ökad kontroll av ersättningsanspråk (med införande av skrivbordsgranskningar och bättre utbildning i ekonomiska frågor), och förbättrade IT-system; när det gäller sjätte ramprogrammet: utarbetande av tydliga ekonomiska riktlinjer för avtalsparterna, krav på revisorsintyg, framtagning av ett gemensamt IT-system, fortsatt användning av den granskningsstrategi som tillämpats för femte ramprogrammet och införandet av påföljder i standardkontraktet.

(50) KOM(2004) 247 slutlig av den 5 april 2004, punkterna 30, 32, 33 och 39.

(51) Särskild rapport nr 1/2004, punkterna 42-45.

(52) Särskild rapport nr 1/2004, punkterna 36-41, 113-115.

(53) Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll.

(54) Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa, samt kommissionens svar, särskilt punkterna 10–21, 25–36, 39–56, 75–83 och 91–102.

(55) Rapport om beviljande av ansvarsfrihet avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2001 (kommissionen), den 26 mars 2003, punkterna 47-55.

(56) Gemenskapsprogrammet Sokrates inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 (EGT L 87, 20.4.1995) och ändrades genom beslut nr 576/98/EG av den 23 februari 1998 (EGT L 77, 14.3.1998). Det andra ”Sokrates”-programmet inrättades genom beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2002 (EGT L 28, 3.2.2000) och täcker alla aspekter av olika utbildningsfaser: Åtgärd 1 ”Skolundervisning (Comenius)”, åtgärd 2 ”Högre utbildning (Erasmus)”, åtgärd 3 ”Vuxenutbildning och andra utbildningsvägar (Grundtvig)”, åtgärd 4 ”Språkundervisning och språkinlärning (Lingua)”, åtgärd 5 ”Öppen undervisning och undervisning på distans, informationsteknik och kommunikationer på undervisningsområdet (Minerva)”, åtgärd 6 ”Observation och innovation”, åtgärd 7 ”Gemensamma åtgärder”, och åtgärd 8 ”Kompletterande åtgärder”.

(57) Det ursprungliga programmet Ungdom för Europa stödde informell utbildningsverksamhet (åtgärd 1 ”Ungdom för Europa”, åtgärd 2 ”Europeiska volontärtjänsten”, åtgärd 3 ”Initiativ för ungdomar”, åtgärd 4 ”Gemensamma åtgärder”, åtgärd 5 ”Kompletterande åtgärder”, åtgärd 6 ”Tredjeländer”. Åtgärdernas omfattning minskade något under 2000 när gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom inleddes.

(58) Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates.

(59) Generaldirektoratet för utbildning och kultur, ”Årlig verksamhetsrapport 2002”, den 14 april 2003, del 3, punkt 2 a.

(60) Rådets förordning (EG) nr 58/2003 (EGT L 11, 16.1.2003).

(61) Såsom ett organ i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (se rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002), artiklarna 54–56).

(62) Se till exempel kontrakt nr 2003-3007/001001, artikel 9.

(63) Europeiska kommissionen, ”A new Framework for Resource Management and Internal Auditing in the Commission”, en ny ram för resursförvaltning och intern revision vid kommissionen, daterad den 22 februari 2000, kapitel 4.

(64) Se till exempel ”Terms of Reference, Tasks to be carried out by the National Agencies for the implementation of the Socrates Programme at national level”, direktiv, uppgifter som skall utföras av nationella kontor vid genomförandet av Sokrates-programmet på nationell nivå, period: 1 april 2003 – 31 december 2004, SOC/KOM/02/061. Indikatorerna gäller bland annat antalet anställda som arbetar med Sokrates, antal mottagna ansökningar osv.

(65) Europeiska kommissionen, ”Standards for Internal Control within the Commission’s services” (SEC(2000) 2203), normer för intern kontroll inom kommissionens avdelningar, av den 2 februari 2001 (andra versionen daterad den 18 december 2001).

(66) Europeiska kommissionen, ”Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003)”, 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig, punkt 4 och rekommendationer.

(67) Europeiska kommissionen, Inbjudan nr EAC/60/02 att ansöka om att bli upptagen på en förteckning över experter som skall bedöma de projektförslag som lämnas inom ramen för EU:s åtgärdsprogram för utbildning, Sokrates, och andra utbildningsåtgärder (EGT C 211, 5.9.2002).

(68) Europeiska kommissionen, ”Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003)”, 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig.

(69) I början av 2004, och till följd av en intern omorganisation, tilldelades en särskild tjänst inom den ekonomiska enheten vid generaldirektoratet för utbildning och kultur uppdraget att bedöma de nationella kontorens attesteringsrapporter.

(70) Se till exempel attesteringsrapporterna från det franska nationella kontoret daterade den 11 februari 2004 eller rapporterna från det nationella kontoret i Luxemburg från den 10 februari 2004.

(71) Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, artikel 14 Övervakning och utvärdering.

(72) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, artikel 13 Övervakning och utvärdering.

(73) Meddelande KOM(2002) 276 av den 5 juni 2002.

(74) Europeiska kommissionen, Preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av den andra etappen avEuropeiska gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, KOM(2004) 153 slutlig.

(75) Europeiska kommissionen, Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003), 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig.

(76) Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Årlig verksamhetsrapport 2002, den 14 april 2003.

(77) Se generaldirektoratet för budget, Centrala ”finanstjänsten ’Standards for Internal Control within the Commission’s services and the baseline for implementation by the 31 December 2001’, normer för intern kontroll inom kommissionens avdelningar och grundläggande krav för genomförande per den 31 december 2001”, daterat den 18 december 2001.

(78) Särskild rapport nr 1/2004.

BILAGA 1 Inre politik (inklusive forskning) – Bedömning av väsentliga aspekter som det tidigare gjorts iakttagelser om Iakttagelser Åtgärder som vidtagits under 2003 Åtgärder som skall vidtas 1.a System för övervakning och kontroll –granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i FoTU-ramprogrammen De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen formulerade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av avtalsparterna skulle granskas (se årsrapporterna 2001 och 2002). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsföretag för kommissionens räkning. Revisionsrätten konstaterade följande: — Den definition av „avtalsparter som kan granskas” som kommissionen använder gör att betydligt färre än 10 % av indirekta FoTU-åtgärder eller kostnadsredovisningar blir granskade under programperioden (se årsrapporten 2002). — Kommissionen kan inte nå det egna granskningsmålet (se årsrapporterna 2001, 2002, 2003). De [333] granskningar som slutfördes under 2003, främst av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet, är fortfarande för få för att målet skall uppnås. Kommissionen bör för sjätte ramprogrammet fastställa mätbara mål, som realistiskt kan uppnås. — Kommissionen har inte antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. Det har lagts förslag på en gemensam revisionsmetod för 2004 men den har ännu inte antagits formellt. En gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet bör antas formellt av alla fem generaldirektoraten. — Kontinuiteten i kommissionens granskningsverksamhet är beroende av att det finns en möjlighet att lägga ut redovisningsrevision i efterhand på entreprenad (ramavtalet med den externa revisionsfirman går ut 2003). Förfarandet för tilldelning av ett nytt ramavtal (för indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet) inleddes i oktober 2003 men det har ännu inte ingåtts avtal. Det bör ingås ett nytt ramavtal för sjätte ramprogrammet så att kommissionen får tillräckligt externt stöd för att genomföra sin revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. 1.b System för övervakning och kontroll –granskning i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i transeuropeiska transportnätsåtgärder Kommissionen gör regelbundna kontroller på platsen för att övervaka de transeuropeiska transportnätsåtgärderna. Dessa kontroller kompletteras emellertid inte av redovisningsrevisioner och tekniska revisioner i efterhand (som när det är lämpligt kan utföras av Generaldirektoratet för energi och transport eller av externa experter) (se årsrapporterna för 2001 och 2002). Revisionsrätten konstaterade följande: — De transeuropeiska transportnätsåtgärderna ingick inte i granskningsprogrammet för Generaldirektoratet för energi och transport. Det fastställdes inget granskningsprogram för granskningar av transeuropeiska transportnätsåtgärder 2003. Det återstår av fastställa och genomföra ett granskningsprogram som inkluderar transeuropeiska transportnätsåtgärder. 2. System för övervakning och kontroll – kontroll av kostnaders stödberättigande för transeuropeiska transportnätsåtgärder I fråga om transeuropeiska transportnätsåtgärder fastställs stödberättigande och icke stödberättigande kostnader i den rättsliga grunden och i kommissionens beslut (årsrapporterna 2001 och 2002). Revisionsrätten konstaterade följande: — Definitionerna är inte tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de verkliga kostnader som stödmottagaren haft. — Definitionerna skiljer sig från de som tillämpas för liknande infrastrukturprojekt och medfinansieras genom strukturåtgärder. Från och med 2002 har standardtexten i kommissionens transportnätsbeslut grundligt omarbetats. Utgångspunkt har varit besluten i Sammanhållningsfonden och det ges mer detaljer beträffande stödberättigande kostnader. En ny modell för kommissionsbeslut antogs under 2003 som innebär att — de stödberättigande kostnaderna har förtydligats, — Användningen av olika finansieringsnivåer för studier respektive arbeten innebär en risk för att mottagare maximerar bidragen genom att felaktigt redovisa kostnader under studier. — definitionen av studier och arbeten har ändrats, och Definitionen av studier och arbeten är fortfarande inte tillräckligt klar och exakt. — Kommissionens kontrollarbete försvåras av att det saknas standardiserade blanketter för kostnadsredovisning. — det finns en tabell över „Fördelning av beräknade stödberättigande kostnader över den period som åtgärderna skall genomföras” som stödmottagarna kan använda när de redovisar uppkomna kostnader. Modellen för kostnadsredovisning skall vara en separat blankett (med uppgifter om uppkomna kostnader och styrkande dokumentation från stödmottagarna). Det skall vara obligatoriskt att använda den. Stödmottagaren skall datera och underteckna kostnadsredovisningen och härigenom intyga att de redovisade kostnaderna är verkliga, stödberättigande och korrekta. Kostnadsredovisningarna skall vidimeras av en extern revisor, eller, i fråga om offentliga organ, av en behörig offentligt anställd tjänsteman.