RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om verksamheten inom de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under 2012 /* COM/2013/0935 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om verksamheten inom de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under 2012 1. Inledning De gemensamma teknikinitiativen är offentlig-privata partnerskap inom industriell forskning på europeisk nivå. De är nu väletablerade och har nått marschfart. De inrättades 2007–2008 inom ramen för sjunde ramprogrammet[1] på fem strategiska områden – flygteknik och lufttransport, folkhälsa, teknik för bränsleceller och vätgas, inbyggda datorsystem och nanoelektronik. Inom de gemensamma teknikinitiativen samlas industri, forskarsamhälle, i vissa fall tillsynsmyndigheter och EU för att fastställa gemensamma forskningsagendor och investera i storskaliga multinationella forskningsinsatser. Initiativen är därför konkreta uttryck för EU:s strävan att stärka sin konkurrenskraft genom vetenskaplig spetskompetens, öppenhet och innovation. De första verksamhetsåren visar också att de gemensamma teknikinitiativen är ett positivt svar på behovet av att minska fragmenteringen av forsknings- och innovationsmiljön. De fakta och siffror som bifogas denna rapport visar att de gemensamma teknikinitiativen når sina forskningsmål. I relativa tal är andelen små och medelstora företag som godkänts i de gemensamma företagens ansökningsomgångar 2012 betydligt högre än motsvarande andel små och medelstora företag som deltar i sjunde ramprogrammets särskilda program Samarbete. Deltagandet var högt i hela Europa. Det stora intresset för ansökningsomgångarna och den höga urvalsfrekvensen visar att både forskarsamhället och industrin välkomnar de gemensamma teknikinitiativen och uppskattar deras öppenhet och den kontinuitet som de gemensamma företagen erbjuder när det gäller förvaltningen av den verksamhet som finansieras. Enligt artikel 11.1 i rådets förordningar om bildande av de enskilda gemensamma teknikinitiativen krävs en årsrapport om de framsteg som de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har gjort. För varje initiativ anges följande: ”Kommissionen ska varje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts av det gemensamma företaget för [det gemensamma teknikinitiativets namn]. Denna rapport ska omfatta detaljerade upplysningar om genomförandet, inklusive antalet förslag som lämnats in, antalet förslag som valts ut för finansiering, typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och statistik per land.” I denna rapport analyseras de gemensamma företagens resultat, i synnerhet i förhållande till de resultat som redovisats i den förra rapporten för 2011. Syftet är att ge information till Europaparlamentet och rådet och sammanfatta de framsteg som nåtts sedan de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ bildades. Efter en kort presentation av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ sammanfattas deras framsteg under 2012. Närmare uppgifter finns i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. Rapporten avslutas med en redogörelse för de framtida utmaningarna. Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar och bilagorna till denna rapport innehåller närmare uppgifter om verksamheten inom respektive gemensamma teknikinitiativs gemensamma företag under 2012. Dessutom redovisas resultat och framsteg för tidigare års ansökningsomgångar. En sammanfattning av kommissionens åtgärder i anslutning till de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ (lönsamhetsanalys, samråd med intressenter och förberedelser inför den andra interimsutvärderingen) ingår också. Denna rapport läggs fram efter det att kommissionen tagit initiativ till att föreslå en utvidgning av verksamheten i de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under nästa fleråriga budgetram (2014–2020)[2]. I samband med diskussionerna om detta förslag i rådet och Europaparlamentet utgör de fakta och siffror som krävs enligt rådets förordning om bildande av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ en huvudsaklig källa till information för intressenter och parter som deltar i beslutsfattandet. Den andra interimsutvärderingen av experter från de gemensamma teknikinitiativen behandlas i en särskild rapport. 2. De gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ De gemensamma teknikinitiativen bildades i form av gemensamma företag i enlighet med artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”unionen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra unionens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration”. De är ”unionsorgan” enligt artikel 185 i budgetförordningen. De var en viktig nyhet i sjunde ramprogrammet och infördes för att stödja viktiga områden för forskning och teknisk utveckling som kan bidra till Europas konkurrenskraft och livskvalitet men inte gynnades optimalt av de befintliga instrumenten inom sjunde ramprogrammet. Inom sjunde ramprogrammets särskilda program Samarbete bildades 2007–2008 och för perioden till och med den 31 december 2017 följande fem gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ: (1) Det gemensamma företaget för flygteknik och lufttransport (Clean Sky), som syftar till att öka den europeiska flygteknikindustrins konkurrenskraft och samtidigt minska utsläpp och buller, bildat genom rådets förordning (EG) nr 71/2008 av den 20 december 2007. (2) Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI), som syftar till att främja utveckling av bättre och säkrare läkemedel för patienterna, bildat genom rådets förordning (EG) nr 73/2008 av den 20 december 2007. (3) Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH), som syftar till att påskynda utvecklingen och tillämpningen av vätgasförsörjning och bränslecellsteknik, bildat genom rådets förordning (EG) nr 521/2008 av den 30 maj 2008 och ändrat genom rådets förordning (EU) nr 1183/2011 av den 14 november 2011. (4) Det gemensamma företaget för inbyggda datorsystem (Artemis), som syftar till att hjälpa den europeiska industrin att befästa och stärka sin världsledande ställning i fråga om teknik för inbyggda datorsystem, bildat genom rådets förordning (EG) nr 74/2008 av den 20 december 2007. (5) Det gemensamma företaget för nanoelektronik (Eniac), som syftar till att uppnå den mycket höga nivå av miniatyrisering som krävs för nästa generations nanoelektronikkomponenter, bildat genom rådets förordning (EG) nr 72/2008 av den 20 december 2007. Initiativet Sesar[3] (Single European Sky Air Traffic Management Research) bör också nämnas eftersom det finansieras genom sjunde ramprogrammet och innefattar verksamhet som kompletterar den som ingår i Clean Skys strategiska forskningsagenda. Europeiska kommissionen ansvarade, i egenskap av medgrundare, för starten av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. När de rättsliga och finansiella ramarna väl var på plats och företagen uppvisat förmåga att förvalta den egna budgeten beviljades de självständighet. De gemensamma företagen väljer ut projekt genom årliga öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar efter inlämnings- och utvärderingsförfaranden i en eller två etapper. De tillhandahåller finansiering för projekt för forskningssamverkan och samordnings- och stödåtgärder. 3. Framsteg under 2012 3.1. De första resultaten och lovande framsteg En kombinerad analys för flygplatser och lufttrafiksystem visade att Clean Sky är på god väg att minska buller, att minska koldioxidutsläppen med 50 % och kväveoxidutsläppen med 80 % och att senast 2020 minimera miljöpåverkan av flygplan under deras livscykel. Teknikutvärderarens[4] bedömning visade fördelarna med att nära koppla arbetsprogram till de viktigaste etappmålen i fråga om teknik och demonstration inom de integrerade teknikdemonstratorerna. IMI stöder ett projekt, som för närvarande befinner sig i patentstadiet, inom vilket man utvecklat en apparat och ett förfarande för snabb diagnos (under en halvtimme) av vilket slags infektion en patient har och vilken behandling som krävs. Inom sektorn för bränsleceller och vätgas har vissa tidiga tillämpningar, t.ex. gaffeltruckar och små reservkraftsaggregat, introducerats på marknaden. När det gäller både energi- och transporttillämpningar har framsteg gjorts i fråga om materialprestanda, hållbarhet och kostnadsbesparingar för både komponenter och system för transport och stationär energiproduktion. Inom FCH har ett mindre danskt företag utvecklat och underlättat kommersialisering av två innovativa produkter: H2Station (vätgastankstationer för bilar, bussar och materialhanteringsutrustning) och H2Drive (bränslecellssystem för materialhanteringsfordon som gaffeltruckar och dragfordon för flygplatser). FCH har hittills lämnat in 13 patent. Inom sektorn för inbyggda system har nya partnerskap bildats, och ett allt större antal små och medelstora företag har inkluderats i intressentnätverk. Intresset ökar för prototypframställning och demonstratorer, inklusive försök och fältstudier. För näringslivet har det främst inneburit att utvecklingskostnaderna och ”time to market” har minskat, samtidigt som återanvändbarheten har ökat. Inom sektorn för nanoelektronikkomponenter avsåg en viktig insats start, utvärdering och urval av fem pilotproduktionslinjer. Dessa projekt innefattar avancerade FoU-miljöer för att möjliggöra testning och demonstration av ny teknik under villkor som råder i stadiet omedelbart före produktion. Härigenom förbättras avsevärt Europas förmåga att överbrygga klyftan mellan teknisk utveckling och tillämpning. Genom pilotlinjerna får aktörerna, särskilt små och medelstora företag, tillgång till avancerad teknik. 3.2. Deltagande och geografisk täckning Deltagandet sett till antalet projekt som valts ut för finansiering har varit stabilt de senaste två åren, men den sammanlagda urvalsfrekvensen har ökat från 35,8 % 2011 till 45 % 2012. Det bekräftar att gemensamma företag framgångsrikt kan finansiera mycket specifik, industridriven forskning och att intressenterna blir alltmer insatta i hur dessa nya instrument fungerar. När det gäller industrins deltagande 2012 stod stora företag för 31,1 % av det totala deltagandet och små och medelstora företag för ytterligare 30 %. Små och medelstora företags deltagande har ökat från 28 % till 30 % de senaste två åren (2011 och 2012). Som jämförelse kan nämnas att små och medelstora företags deltagande i sjunde ramprogrammets särskilda program Samarbete under 2012 uppgick till 19 %. Urvalsfrekvensen för små och medelstora företag ökade också, från 35 % till 44 %. När det gäller deltagandets fördelning på medlemsstater och associerade länder var det 2012 liksom året innan i genomsnitt 20 olika länder som deltog i genomförandet av forskningsagendorna för de fem gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Länderna i EU-12 fick ökad tillgång till forskningsverksamheten inom de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Totalt var elva av medlemsstaterna i EU-12 representerade i projekt som valdes ut för finansiering. 3.3. Huvudsakliga resultat under 2012 i korthet Clean sky Strategisk forskningsagenda || Målen i den strategiska forskningsagendan för Clean Sky bedömdes på nytt, liksom även de faktiska framstegen och antagandena om giltighet. Resultaten bestod i en uppdaterad utvecklingsplan och uppdaterade prognoser av möjliga miljöfördelar i slutet av programmet. Den första interna utvärderingen publicerades 2012. Bedömningen av den första teknikutvärderaren genomfördes också, och resultaten finns på internet. (http://www.cleansky.eu/sites/default/files/documents/cs-te-assessment-special-edition-2012.pdf) Genomförande av ansökningsomgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2012: 3 Antal inlämnade förslag: 344 Antal stödberättigande förslag: 317 Antal förslag som finansierats: 120 Övergripande projektportföljer: 347 Lyckade exempel: Vindtunneltester – En rad vindtunneltester genomfördes 2012 för tre olika tekniker. BLADE-demonstratorn (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe) kommer att baseras på en flygande testbädd av typen A340 där de yttre vingarna modifierats med två vingdelar med naturlig laminärströmning (Natural Laminar Flow – NLF) – en central teknik inom Clean Sky Smart Fixed Wing Aircraft för att minska luftmotstånd. Inom ramen för Clean Sky har den europeiska transsoniska vindtunneln (European Transonic Wind tunnel – ETW) använts för att utveckla en metod för vingdesign som syftar till stabil laminär prestanda med hänsyn till olika ytdefekter. Rolls-Royce och SNECMA har oberoende av varandra genomfört en serie tester på sina egna provningsanläggningar för att bedöma egenskaper före installation hos deras design Open Rotor (särskilt bladen). De deltog därefter tillsammans med Airbus i prestanda- och aeroakustiktester av en färdig modell i DNW. Slutligen undersöktes tre system för vingavisning, som inte längre utnyttjar avtappningsluft från motorn, och särskilda isvindtunneltester genomfördes: två elektrotermiska system utvecklade av Liebherr och Zodiac och ett elektromekaniskt system utvecklat av SAAB. Teknik för reparation av kompositmaterial för flygplansunderhåll – projektet ADVANCED (Advanced heating system and control mode for homogeneous high temperature curing of large composite repairs) har nyligen slutförts. Det gällde utveckling av innovativa lösningar för mycket omfattande kompositreparationer som genomförs utanför autoklaver. De förväntade vinsterna är betydande, eftersom minskad användning av autoklaver ger en direkt minskning av både de sammanlagda reparationskostnaderna och reparationernas koldioxidavtryck. Utrustningen har testats med gott resultat och godkänts för industriella miljöer, efter en mycket krävande ansökan. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare: 483 Antal deltagare i finansierade projekt: 245 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 94 – 38 % av antalet deltagare i finansierade projekt, med en urvalsfrekvens på 50 %. Typer av deltagare i finansierade projekt: 53 forskningsorganisationer, 54 högre utbildning, 44 privat vinstdrivande. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 17 inblandade länder. Tabellen visar länderna med de bästa resultaten 2012 med sammanlagt 178 deltagare av 245. Geografisk spridning för projekt som valts ut för finansiering – Främsta aktörer || ES || 47 || UK || 36 || IT || 33 || FR || 33 || DE || 29 || || 178 || IMI Strategisk forskningsagenda || Efter uppdateringen av den strategiska forskningsagendan 2012 lades tonvikten på storskaliga projekt. I synnerhet vid den femte och den sjätte ansökningsomgången lades fokus på European Lead Factory och programmet New Drugs for Bad Bugs, som handlar om antimikrobiell resistens. Genomförande av ansökningsomgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2012: 5. De sista etapperna för ansökningsomgångarna 3 och 4 genomfördes. Antal inlämnade förslag (intresseanmälan, förslag som inlämnats i första steget): 37 Antal stödberättigande förslag: 33 Antal förslag som finansierats: 5 Övergripande projektportföljer: 40 Lyckade exempel: Inom projektet EUROPAIN har man gjort viktiga upptäckter som bidrar till en bättre förståelse för mekanismerna bakom kronisk smärta. Exempelvis upptäcktes likheter mellan smärta som orsakas av kemoterapi och den köldinducerade smärta som orsakas av koncentrerad mentol, och en molekyl identifierades som orsakar smärtan vid solbränna. Detta väcker förhoppningar om utveckling av nya, effektivare smärtstillande medel. Den nyupptäckta smärtmekanismen vid solbränna skulle kunna bidra till ökad förståelse för smärta vid inflammatoriska tillstånd som artrit och cystit. Genom att studera bilder av hjärnan (skanningbilder) har forskare konstaterat att förändringar i hjärnfunktionen hos patienter med kronisk smärta även kan ses efter minimal smärta hos friska försökspersoner. Inom projektet SUMMIT utvecklas metoder för att identifiera riskfaktorer för kroniska komplikationer hos diabetespatienter, som leder till stroke eller problem med hjärta, njurar eller ögon, innebär en enorm påfrestning på patienternas livskvalitet och står för över 10 % av hälso- och sjukvårdskostnaderna i Europa. SUMMIT har tillsammans med andra initiativ genererat den hittills största uppsättningen data om genomstudier (Genome Wide Association Studies). Inom SUMMIT kombineras gen-, biomarkörs- och bilddata för att identifiera icke-invasiva markörer för komplikationer i blodkärl till följd av karotisundersökningar (av stora pulsådern i hals och bröst). SUMMIT har konstruerat datamodeller som kommer att göra det lättare att förutsäga komplikationer av och respons på behandling, baserat på kroppsliga förändringar. Inom projektet MARCAR har man utvecklat och bevisat ändamålsenligheten hos metoder för att identifiera kemiska förändringar i det genetiska materialet (kromosomer) med koppling till cancer (icke-genotoxisk carcinogenes). Upptäckten av dessa så kallade epigenetiska förändringar kan användas som tidiga biologiska indikatorer (biomarkörer) för att förutsäga om läkemedel under utveckling sannolikt kommer att ge oönskade effekter (cancer) hos patienterna. Resultaten kommer därför att bidra till en bättre bedömning av säkerheten hos läkemedel under utveckling. Inom MARCAR har man dessutom visat att magnetisk resonanstomografi (MR) kan användas för tillförlitlig upptäckt av levertumörer hos möss när tumörerna bara är 1 mm i diameter (tidigare krävdes mer invasiva metoder för att hitta tumörer av den storleken) och för att upptäcka tumörer i ett tidigt skede och övervaka deras reversibilitet. Det gör dessa metoder till ett ovärderligt verktyg vid bedömning av potentiella läkemedels cancerrisk. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare: 418 (ansökningsomgångarna 5, 6 och 7) Deltagare i finansierade projekt: 62 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 16 – 26 % av antalet deltagare i finansierade projekt, med en urvalsfrekvens på 15,3 %. Typer av deltagare i finansierade projekt: 18 forskningsorganisationer, 25 högre utbildning, 3 övriga. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 26 inblandade länder. Tabellen visar länderna med de bästa resultaten 2012, inklusive ansökningsomgångarna 3 och 4 (som inleddes 2011 men inte analyserades i årsrapporten för 2011 eftersom de inte var tillgängliga då). Geografisk spridning för projekt som valts ut för finansiering – Främsta aktörer || DE || 18 || NL || 12 || FR || 10 || UK || 9 || ES || 3 || || 52 || FCH Strategisk forskningsagenda || Flerårig genomförandeplan – Marknadsintroduktion har redan åstadkommits för vissa tidiga tillämpningar, t.ex. gaffeltruckar och små reservkraftsaggregat. När det gäller både energi- och transporttillämpningar har framsteg gjorts främst i fråga om materialprestanda, hållbarhet och kostnadsbesparingar för både komponenter och system för transport och stationär energiproduktion. Genomförande av ansökningsomgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2012: 1 Antal inlämnade förslag: 72 Antal stödberättigande förslag: 68 Antal förslag som finansierats: 28 Övergripande projektportföljer: 98 Lyckade exempel: När det gäller reservkraft, en tidig tillämpning på marknaden, är FITUP ett demonstrationsprojekt där totalt 19 marknadsfärdiga bränslecellssystem från två olika leverantörer har installerats som reservkraftskällor av slutanvändare i Italien, Schweiz och Turkiet. Verkliga kunder från telekommunikationsindustrin använder dessa bränslecellsbaserade system på sina anläggningar. Dessa enheter håller på att testas för att demonstrera en teknisk prestandanivå som gör dem kvalificerade för marknadsintroduktion, vilket kan påskynda den globala kommersialiseringen, i synnerhet i) tillförlitlighet på över 95 % och ii) livslängd på mer än 1 500 timmar och mer än 1 000 cykler. Projektet innefattar riktmärkning och certifiering av enheter från båda bränslecellsleverantörerna på grundval av ett testprotokoll som utvecklats av konsortiet för omfattande tester vid fältförsök på anläggningar som valts ut av slutanvändarna. Omkring 50 % av de planerade testerna har genomförts (totalt omkring 1 300 timmar), och analysen av de uppgifter som hittills samlats in visar att de framsteg som nåtts kommer att göra det möjligt att nå projektmålen. De visar dessutom att de system som utvecklats är konkurrenskraftiga med dagens teknik. Inom projektet SOFT-PACT (stationära tillämpningar), som leds av E.ON, ska 100 mikrokraftvärmeverk (Gennex SOFC-baserade från Ceramic Fuel Cell Limited) tas i bruk i Tyskland, Storbritannien, Italien och Benelux och en eleffektivitet på minst 60 % demonstreras. Inom projektet behandlas dessutom de viktigaste kommersiella utmaningarna genom utveckling av hela försörjningskedjan, masstillverkningsaspekter och tillgång till det europeiska bostadsbeståndet. I slutändan avser projektet de olika medlemsstaternas certifieringssystem, standardförfaranden för bedömning och standarder för elnätsanslutning. Hittills har mer än 30 anläggningar framgångsrikt installerats i Storbritannien och Tyskland i två olika konfigurationer, och för vissa av dem har en eleffektivitet på 62 % rapporterats. Vissa installationsfrågor som inte hänger samman med själva tekniken utan med de olika kraven i medlemsstaterna kommer att behandlas i projektets slutfas. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare: 573 Deltagare i finansierade projekt: 222 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 55 – 25 % av antalet deltagare i finansierade projekt. Typer av deltagare i finansierade projekt: offentliga organ – 3, forskningsorganisationer – 59, högre utbildning – 31, privat vinstdrivande – 68, övriga – 6. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 21 inblandade länder. Tabellen visar länderna med de bästa resultaten 2012: Geografisk spridning för projekt som valts ut för finansiering – Främsta aktörer || DE || 50 || FR || 36 || UK || 30 || IT || 20 || BE || 13 || || 149 || Artemis Strategisk forskningsagenda || Fleråriga strategiska planer med forskningsagendor uppdaterades ytterligare och antogs 2012 för att inkludera slutsatserna från sherpagruppen för Artemis-Itea. Genomförande av ansökningsomgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2012: 1 Antal inlämnade förslag (fullständiga projektförslag): 25 Antal stödberättigande förslag: 24 Antal förslag som finansierats: 8 Övergripande projektportföljer: 44 Lyckade exempel: Projektet CESAR (Cost-efficient methods and processes for safety relevant embedded systems) avslutades den 30 juni 2012. CESAR:s resultat innefattar ett stort antal genombrott och innovationer, särskilt i fråga om sektorsöverskridande utveckling och/eller övervinnande av hinder för återanvändning av designmetoder, referensarkitektur för plattformar avseende teknik för inbyggda system och verktyg på området för inbyggda system som helhet. Ett stort antal pilottillämpningar visade den tekniska utvecklingens inverkan. Målet för POLLUX – Process Oriented Electronic Control Units for Electric Vehicles developed on a multisystem real-time embedded platform – är att utveckla en plattform för distribuerade realtidsinbäddade system för nästa generations elfordon, med hjälp av en komponent- och programmeringsbaserad designmetod. Denna metod är oerhört lovande när det gäller att förutsäga elbilens körsätt, vilket krävs för en framgångsrik marknadsbedömning av ett sådant fordon. Ett resultat av projektet är t.ex. SIL-processen (Software in the loop) för simulering av fordon. För närvarande undersöks om en ethernetmetod är användbar för intern kommunikation i bilar (inklusive säkerhetskritisk kommunikation). eSONIA – Embedded Service-Oriented Monitoring, Diagnostics and Control: Towards the Asset-Aware and Self-Recovery Factory – Syftar till att åstadkomma tillgångsbaserade och självåterhämtande fabriker genom genomgripande heterogena IPv6-baserade inbyggda anordningar med specialiserade tjänster, med hjälp av mellanprogram som utnyttjar den tjänsteorienterade metoden. Denna metod kommer för första gången att tillämpas i industrin för att stödja kontinuerlig övervakning, diagnostik, prognostik och kontroll av tillgångar, oavsett var de finns. Projektet kommer att medföra minskade underhållskostnader och ökad upptid vid tillverkning i de fall som angetts men även inom andra industrier eftersom tekniken är allmän och lösningarna utformade på ett sätt som kan tillämpas på dagens produktionssystem. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare (fullständiga projektförslag): 631 Deltagare i finansierade projekt: 326 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 106 – 32,5 % av antalet deltagare i finansierade projekt, med en urvalsfrekvens på 47 % Typer av deltagare i finansierade projekt: forskningsorganisationer/högre utbildning – 108, privat vinstdrivande – 112. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 18 inblandade länder. Tabellen nedan visar länderna med de bästa resultaten 2012. Geografisk spridning för projekt som valts ut för finansiering – Främsta aktörer || ES || 45 || IT || 44 || FR || 38 || DE || 37 || NL || 32 || || 196 || Eniac Strategisk forskningsagenda || Det årliga arbetsprogrammet 2012 baseras på ”Vision, Mission and Strategy for European Micro- and Nanoelectronics” (Vision, uppdrag och strategi för europeisk mikro- och nanoelektronik), som fastställts gemensamt tillsammans med CATRENE. Genomförande av ansökningsomgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2012: 2 Antal inlämnade förslag (fullständiga projektförslag): 17 Antal stödberättigande förslag (fullständiga projektförslag): 17 Antal förslag som finansierats: 11 Övergripande projektportföljer: 50 Lyckade exempel: Partnerna inom projektet IMPROVE utvecklade datormodeller för beteende och historik hos utrustning för att möjliggöra virtuell metrologi, prediktivt underhåll och adaptiva kontrollplaner för att förbättra kapacitet, stabilitet och reproducerbarhet samt allmän effektivitet vid waferframställning. Enligt projektledaren samarbetade sex europeiskt verksamma tillverkare inom IMPROVE med fjorton institutionella och akademiska forskningslaboratorier och tio leverantörer av industrilösningar för att höja utvecklingsnivån inom produktionsvetenskapen och förbereda för konkurrens med utgångspunkt i effektivitet och innovation. Projektet IMPROVE resulterade i över 90 publikationer som sedan har citerats, vilket är ett bevis för deras värde. Genom utbyten med andra Eniac-projekt har de resultat som nåtts kunnat vidareutvecklas och tillämpas. Litografi är den grundläggande tekniken för skalning av halvledarkomponenter. Utrusningen blir snabbt alltmer sofistikerad och kostsam i och med att mönsterdimensionen minskar. För att vidga tillämpningen av immersionslitografitekniken så långt som möjligt, ner till 22 nm-generationen, gjorde de tolv partnerna i projektet LENS med hjälp av dubbel exponering avsevärda framsteg när det gäller teknikens många aspekter. Inom LENS demonstrerades framgångsrikt immersionslitografiteknikens användbarhet för ytterligare minst två generationer som använder dubbel exponering eller täthetsdubblerande teknik för att möjliggöra en läglig och ekonomiskt effektiv utveckling av nästa generations halvledarkomponenter. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare (fullständiga projektförslag): 360 Deltagare i finansierade projekt: 247 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 58 – 23 % av antalet deltagare i finansierade projekt, med en urvalsfrekvens på 83 % Typer av deltagare i finansierade projekt: forskningsorganisationer – 39, högre utbildning – 42, privat vinstdrivande – 108. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 21 inblandade länder. Tabellen visar länderna med de bästa resultaten 2012: Geografisk spridning för projekt som valts ut för finansiering – Främsta aktörer || FR || 30 || NL || 20 || DE || 19 || AT || 15 || IT || 7 || || 91 || 4. Utmaningar och utsikter Kommissionen är fullt medveten om hur viktiga de gemensamma företagen är för ett effektivare genomförande av unionens forskningsprogram och har tagit itu med alla noterade svagheter eller områden som behöver förbättras i sitt förslag för gemensamma företag under Horisont 2020. En del stora utmaningar för de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ identifierades av de oberoende experter som medverkade vid de första interimsutvärderingarna. De externa experterna rekommenderade bl.a. bättre kommunikation med allmänheten, centrala resultatindikatorer och ökad delegering av styrelsernas ansvar för den dagliga förvaltningen till de gemensamma företagens verkställande direktörer. Rekommendationerna bör vara fullt genomförda innan den andra interimsutvärderingen slutförs. Under 2012 förbättrade de gemensamma företagen avsevärt kommunikationen med intressenterna, liksom verksamhetens synlighet för allmänheten. Att allmänheten i så pass hög grad deltog i öppna samråd på internet – i genomsnitt 25 % av deltagarna för Clean Sky, FCH och IMI – skulle kunna tolkas som ett tecken på ökad medvetenhet om inriktningen för och verksamheten i de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. De gemensamma företagen ökade sin synlighet och förbättrade sina huvudsakliga kommunikationsverktyg (t.ex. webbplatser). Vidare införde de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ centrala resultatindikatorer som regelbundet används för att övervaka framstegen för deras förvaltningsstrukturer och kontrollera deras resultat när det gäller genomförandet av respektive strategisk forskningsagenda och innovationsagenda. IMI införde centrala resultatindikatorer för två viktiga prioriteringar: genomförandet av den strategiska forskningsagendan och programkontorets verksamhet. Indikatorerna är i huvudsak kopplade till mål som anges i den årliga genomförandeplanen och till specifika mål. Vid sidan av den sedvanliga uppsättningen indikatorer genomförde IMI 2012 en bibliometrisk analys av pågående projekt. Syftet var att samla in ytterligare information om forskningsresultat. De gemensamma företagens resultat i fråga om budgetgenomförande övervakas med avseende på tiden för att bevilja bidrag och tiden för utbetalning. Under 2012 förkortades tiden för utbetalning av försenade bidrag för löpande kostnader med omkring 30 % jämfört med 2011. Clean Sky införde också centrala resultatindikatorer som redovisas i den årliga verksamhetsrapporten i form av en resultattavla. Dessa centrala resultatindikatorer är främst inriktade på att bedöma små och medelstora företags deltagande med avseende på antal och budgetanslag, urvalsfrekvensen för forskningsämnen som introducerats genom ansökningsomgångar, den tid som läggs ned på att färdigställa bidragsavtal och rapporter till partner och medlemmar, budgetgenomförande och planering och uppföljning av revision. De 17 centrala resultatindikatorer som övervakas i resultattavlan för 2012 vittnar om ett relativt gott resultat för de gemensamma företagen, särskilt när det gäller genomförandet av forskningsverksamheten och små och medelstora företags deltagande. FCH införde ”operativa indikatorer” för övervakning av FoTU-verksamhetens framsteg. Dessa jämförs mot resultatindikatorer med hjälp av mål och senast kända resultat. Operativa indikatorer syftar till att i) bedöma de tekniska och icke-tekniska hindren för kommersialisering av bränslecells- och vätgasteknik och ii) övervaka frågor som rör spridning och användning av resultat med sikte på kommersialisering. Nivån för industrins och små och medelstora företags deltagande i förhållande till beviljad finansiering övervakas därför noggrant. Tiden för utbetalning, särskilt för experter, förkortades avsevärt 2012 jämfört med tidigare år (89 % av utbetalningarna gjordes i tid 2012 jämfört med bara 62 % 2011). Dessutom gjordes 100 % av utbetalningarna för bidragsavtal i tid. Eniac införde centrala resultatindikatorer för att övervaka forskningsagendan, ekosystemen, etiska frågor, det gemensamma företagets åtaganden och tiden för genomförande (tiden från det att de offentliga deltagarnas råd fattar beslut om finansiering till den första utbetalningen till respektive stödmottagare). Den sistnämnda indikatorn var stabil 2012 efter att ha ökat stadigt de föregående åren. Artemis använder centrala resultatindikatorer för sin internkontroll. De gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ mätte 2012 för första gången sitt resultat i förhållande till väldefinierade organisatoriska centrala resultatindikatorer (tiden för att bevilja bidrag och för utbetalning, antal projektgranskningar, antalet spridningsinsatser och tiden för att få projektintyg/revisionsrapporter från de nationella finansieringsorganen). Ytterligare åtgärder planerades för 2013. Tack vare den snabbare takten och framstegen när det gäller att upprätta bidragsavtal noterade de gemensamma företagen generellt kortare tid för att bevilja bidrag än året innan. De visade därmed att de var på rätt väg, även om målen inte alltid nåddes. För Clean Sky minskade tiden för att bevilja bidrag med två månader men har ännu inte kommit ned i de åtta månader som anges som norm i den årliga genomförandeplanen. IMI förkortade tiden för att bevilja bidrag avsevärt mellan ansökningsomgångarna 4 och 6 (från omkring 360 till 160 dagar). Ansökningsomgångarna 5 och 6 var upplagda på ett sätt som delvis bidrog till detta. För Eniac var tiden från inledande till avslutande av ansökningsomgången i genomsnitt elva respektive tio månader för ansökningsomgångarna 2012-1 och 2012-2. För Artemis pågår fortfarande diskussioner med revisionsrätten om hur tiden för att bevilja bidrag ska mätas, främst med anledning av tvåstegsförfarandet för inlämning och utvärdering. De senaste besluten tyder på att tiden för att bevilja bidrag kommer att innefatta perioden från det att det fullständiga projektförslaget slutförs till dess att bidragsavtalet undertecknas. Mätt på det sättet förkortade Artemis den genomsnittliga tiden för att bevilja bidrag 2012; den är nu tolv månader. Det innebär en minskning på över 10 %. För FCH finns för närvarande inga uppgifter om tiden för att bevilja bidrag. Den andra interimsutvärderingen blir ett lämpligt tillfälle att bedöma ändamålsenligheten och kvaliteten hos de centrala resultatindikatorer som används av de gemensamma företagen och de framsteg som nåtts i förhållande till de fastställda målen. Generellt sett kan man redan se ett antal fördelar som påverkar den vetenskapliga och industriella miljön i Europa. Små och medelstora företag lockas av forskningstemana hos de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ, särskilt på grund av stabiliteten och kontinuiteten i forsknings- och innovationsmiljöerna, finansieringsmetoderna och de mer omfattande värdekedjorna. Små och medelstora företag har sammanlagt beviljats omkring 170 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 27 % av all EU-finansiering som står till förfogande efter utvärdering. Denna ökning beror delvis på den roll som små och medelstora företag spelat i en av IMI:s viktigaste verksamheter 2012, European Lead Factory, där små och medelstora företag beviljats över 55 miljoner euro. Såsom beskrivs i avsnitt 3.2 lyckades de gemensamma teknikinitiativen med utmaningen att bli lockande för små och medelstora företag när det gäller genomförande av forskning, eftersom de kan dra nytta av deltagande i specifika arbetsmiljöer, av forskningsämnen som är tydligt inriktade mot marknaden och av de gemensamma företagen som ett instrument som bättre passar deras behov. Industrins engagemang för uppnåendet av allmänna mål förblev stabilt trots de svåra makroekonomiska förhållandena i EU. Det innebar en stabil tilldelning av medel och medverkan i strategiskt beslutsfattande. För både stora industrier och små och medelstora företag ses de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ som det främsta verktyget för att förkorta ”time to market”, öka den tekniska kompetensen och utveckla marknadsdrivna partnernätverk som omfattar hela värdekedjan. Mer allmänt sett är intressenternas deltagande fortfarande välbalanserat, och alla parter har medverkat i forskningsverksamheten i de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Insatser har gjorts för att locka organisationer från mindre välrepresenterade länder, som sammanlagt stod för omkring 6 % av deltagandet i finansierade projekt. Efter omfattande uppdateringar 2011 har de gemensamma företagens strategiska forsknings- och innovationsagendor försetts med ambitiösa mål för en längre tidsperiod och innefattar nu en ambitiösare hållning till innovation, i linje med Horisont 2020. Kopplingarna till den strategi som lagts fram av kommissionen i och med det nya ramprogrammet kommer att garantera enhetlighet och göra det enklare att anpassa EU:s åtgärder till de övergripande målen ökad konkurrenskraft inom industrin, vetenskaplig spetskompetens och tillväxt samt nya arbetstillfällen. Inför framtiden och som en anpassning till EU:s klimat- och energiprioriteringar kommer berörda gemensamma företag att uppmanas att visa en positiv effekt med avseende på en konkurrenskraftig koldioxidsnål ekonomi. Framför allt måste de strategiska forsknings- och innovationsagendorna för FCH och Clean Sky få ett tydligare miljöfokus, och resultaten måste mätas med den utgångspunkten. De gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har bekräftats som ambitiösa europeiska initiativ med potential att erkännas som modeller för offentlig-privata partnerskap. Denna potential erkändes också vid en rad samråd som hölls 2012 som ett led i förberedelserna inför en utvidgning av mandatet för de nuvarande gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ inom ramen för Horisont 2020. Framför allt öppna samråd med intressenter, vars resultat ingår i den konsekvensbedömning som är fogad till de nya lagstiftningspaketen, vittnade om ett starkt stöd för en fortsättning inom ramen för Horisont 2020, och ett antal positiva resultat framhölls. Deltagarna i samråden nämnde i synnerhet det tydliga europeiska mervärdet hos offentlig-privata partnerskap i specifika tekniska sektorer[5]. De gemensamma företagens administrativa konsolidering fortsatte, särskilt utvecklingen av de interna kontrollramarna, med betydande framsteg när det gäller mekanismerna för kontroll. Ett antal efterhandsrevisioner av stödmottagare har slutförts, och revisioner av bidrag in natura från industrin har förberetts. Under 2012 fortsatte Eniac och Artemis att, som ett led i sina revisionsplaner, samarbeta för att samla in information om revisionspraxis på medlemsstatsnivå. Alla gemensamma företag förbättrade funktionerna för it och logistik. Framför allt Clean Sky, FCH och IMI gjorde stora framsteg med att harmonisera de gemensamma företagens it-system och upprätta planer för verksamhetens kontinuitet. Dessutom har tillgången till CORDA förbättrats, och under året gjordes tester på systemnivå. Inför framtiden kvarstår ett antal utmaningar: 1. Administrativ börda Problemet med de gemensamma företagens relativt ringa storlek och de relativt höga löpande kostnaderna utgör fortfarande en stor utmaning. Europeiska kommissionen och de gemensamma företagen tittar på lösningar för att ge framtidens gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ verktyg för att prestera bättre och inrikta sina ansträngningar på att genomföra de strategiska forsknings- och innovationsagendorna (och därmed följa revisionsrättens förslag om att hushålla med resurserna). 2. Upprätthålla industrins och medlemsstaternas engagemang Industrins och medlemsstaternas engagemang är en nyckelfaktor för framgång för de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Det garanterar inte bara att målen nås vid programmets slut utan även en lämplig hävstångseffekt genom en kombination av EU-finansiering, nationell finansiering och investeringar från industrin. Oavsett finansieringsmekanismerna har vissa svårigheter uppstått på senare år när det gäller motsvarande finansiering från industrin och medlemsstaterna. Utvecklingen vände först 2012, inte minst tack vare en ökad flexibilitet i verksamheten och det faktum att det nya partnerskapet mognar och förtroendet ökar mellan partnerna. 3. Ändamålsenlig integrering av resultat som nåtts i forskningsprojekt i kommissionens system för kommunikation och spridning Detta blir allt viktigare i och med att de gemensamma företagen gör framsteg med genomförandet av forskningsverksamheten och sjunde ramprogrammet går mot sitt slut. Information om resultaten av den forskning som bedrivs av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ bör sammanställas gemensamt för de olika forskningsämnena så att helheten kan bedömas och utvärderas. För att åstadkomma detta måste samarbete mellan de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ och kommissionens avdelningar prioriteras, liksom teknisk kompatibilitet hos it-systemen. För att stärka strategin i fråga om nya förvaltningssystem vid Europeiska kommissionen kommer de gemensamma företagen antagligen inom ramen för Horisont 2020 att uppmanas att införa verktyg och arbetsmetoder som gör det möjligt för alla berörda parter att kontinuerligt bedöma resultaten och utnyttja dem. Därmed kan de gemensamma företagen och genomförandeorganen gå vidare med programgenomförandet, och kommissionen kan utforma en politik som är anpassad efter utmaningarna. För att sammanfatta de gemensamma företagens erfarenheter under det första året med självständighet kan följande positiva resultat nämnas[6]: Framgångarna under 2012 innefattade minskning av tillverknings- och underhållskostnaderna för flygteknik, identifiering av nya modeller för datatolkning och biomarkörer inom farmaci, patentering av apparater, marknadsintroduktion av nya produkter på området för vätgas och bränsleceller, lansering av viktiga pilotlinjer för tillverkning av nanoelektronik i Europa och konkurrerande företags öppnande gentemot sina industriella partner (t.ex. via en central resultatdatabas). De visar att de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ inte bara kan hantera tekniska utmaningar utan också främja industriell miljö och forskningsmiljö. De gemensamma teknikinitiativen fortsätter att i jämn takt nå sina mål både på forskningsområdet och på andra områden. Resultaten är lovande, deltagandet av små och medelstora företag har varit högt och ett brett deltagande från hela Europa har säkrats. Dessutom har deltagandet i ansökningsomgångarna hela tiden varit högt. När det gäller förvaltningen har de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ fått upp farten. Under 2012 minskade tiden för att bevilja bidrag överlag och är nu i genomsnitt 11,6 månader för Clean Sky, IMI, Artemis och Eniac. Det är mycket nära den genomsnittliga tiden för att bevilja bidrag vid GD Forskning och innovation och GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik, som är knappt 12 månader. Synligheten för verksamheten i de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ ökade också 2012, både bland intressenter och i andra sammanhang. De började ses som relevanta aktörer på global nivå på sina respektive tekniska områden. Resultaten för de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ började övervakas och utvärderas med utgångspunkt i en uppsättning centrala resultatindikatorer, som utformats på ett sätt som speglar mångfalden. En allmän jämförelse bör göras inom kort. De gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ bör behålla och öka sin enkelhet, öppenhet och tillgänglighet för alla potentiella stödmottagare. Särskild hänsyn bör även i fortsättningen tas till nya aktörer från mindre välrepresenterade länder och till små och medelstora företag. Den övergripande strategin för partnerskap med industrin bör förstärkas, och verksamheten i och resultaten för de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ bör sättas in i ett bredare sammanhang som innefattar de europeiska teknikplattformarna och de avtalsmässiga offentlig-privata partnerskap som upprättas inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Utvärderingen av vilken inverkan de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har på genomförandet av forsknings- och innovationsverksamheten på EU-nivå kommer i framtiden att avse kriterierna i Horisont 2020. De gemensamma företagens erfarenheter hittills kommer i detta avseende också att bedömas mot bakgrund av kriterierna för framtida offentlig-privata partnerskap. Den andra interimsutvärderingen, som kommer att omfatta tiden från starten fram till 2013 och offentliggöras som en särskild rapport i november 2013, kommer att ge ytterligare en intressant inblick i de framsteg som nåtts så här långt. [1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013), EUT L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Se COM(2013)494, som antogs den 10 juli 2013. [3] Det gemensamma företaget Sesar behandlas inte i detta dokument. Det har visserligen samma rättsliga grund som övriga gemensamma företag, men det finansieras genom sjunde ramprogrammet och programmen för de transeuropeiska transportnäten, med en annan tidshorisont, och har andra mekanismer för styrning och rapportering än övriga gemensamma företag. [4] Bestående av de tolv ledande integrerade teknikdemonstratorerna och de främsta instituten för flygteknisk forskning i Europa. [5] Närmare uppgifter om deltagandet i det öppna samråd på internet som inleddes av Europeiska kommissionen i juli 2012 redovisas i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. [6] Se avsnittet om genomförandet av ansökningsomgångarna för de berörda gemensamma företagen i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.