EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.01.97 
KOM(97) 7 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
SAMMANHÅLLNINGEN OCH INFORMATIONSSAMHÄLLET 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
FÖRORD 
FRÅGESTÄLLNINGEN 
SAMMANHANGET 
• REGELVERKET 
• STRUKTURFONDERNAS ROLL 
DEN FORTSATTA UTVECKLINGEN 
ATT FRÄMJA SAMMANHÅLLNING GENOM 
LAGSTIFTNINGSPROCESSEN 
•... ATT FULLBORDA NÄTINFRASTRUKTUREN ... 
•... OCH ATT STIMULERA EFTERFRÅGAN 
SLUTSATSER 
BILAGA MED STATISTISKA UPPGIFTER 
FÖRKLARANDE NOTER 
FORORD 
Kommissionen antog nyligen i enlighet med artikel 130b i fördraget sin första rapport om 
ekonomisk och social sammanhållning. Detta meddelande utgör en del av uppföljningen av 
rapportens rekommendationer om och analys av informationssamhället. Meddelandet är ett 
komplement till grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i 
centrum" (i vilken olika frågor kring social sammanhållning analyseras) framför allt genom 
att det betonar frågans regionala aspekter. 
Med tanke på globaliseringen och behovet av större konkurrenskraft globalt sett, erbjuder 
det framväxande informationssamhället enorma möjligheter, till exempel i form av 
konkurrensfördelar för företag och geografiska områden, effektivare organisationsformer 
och nya möjligheter till handel, utbildning och arbetstillfällen. Att ge hela Europa tillgång 
till dessa möjligheter är ett av de viktigaste målen för den gradvisa liberaliseringen av 
telekommunikationsmarknaden. Av geografiska, sociala och ekonomiska skäl är dock inte 
alla Europas regioner, medborgare och företag lika väl rustade att utnyttja dessa förmåner, 
men det råder inte någon tvekan om att de i en alltmer globaliserad miljö måste konkurrera 
inte bara inom EU utan också globalt. 
Även om öppnandet av telekommunikationsmarknaden och harmoniseringsåtgärderna i 
princip skall omfatta alla geografiska områden inom unionen, ligger den största risken i att 
investeringarna i en del regioner blir försenade. 
Därmed måste utvecklingen av informationssamhället kompletteras med politiska åtgärder 
där så krävs för att minska de nuvarande skillnaderna och för att säkerställa att 
informationssamhället utvecklas i önskad takt inom hela unionen. Detta kräver medverkan 
av och samordning mellan regioner, nationella myndigheter och de europeiska 
institutionerna för att undvika att det i samband med att den nya tekniken sprids uppstår en 
polarisering mellan människor som har tillgång till information och människor som inte har 
det. 
I detta dokument klarläggs först behovet av åtgärder och därefter följer en redogörelse för 
frågeställningarna, sammanhanget och den fortsatta utvecklingen inom de områden av 
politiken som omfattar lagstiftning, investeringar och stöd till efterfrågan. Enhetliga 
framsteg på dessa tre områden kommer att vara viktiga för en harmonisk regional 
utveckling. 
FRÅGESTÄLLNINGEN 
1) Informationssamhället ger möjlighet till genomgripande ekonomiska, sociala och 
institutionella förändringar inom alla områden för mänsklig aktivitet1. 
Informationssamhället har också en avsevärd potential när det gäller att förstärka 
den ekonomiska och sociala sammanhållningen enligt artikel 130 a, eftersom det 
kan leda till att regionernas konkurrenskraft förbättras. Konkurrenskraften är i allt 
större utsträckning beroende av regionernas förmåga att integrera den nya teknik 
som informationssamhället för med sig. 
Informations- och kommunikationstekniken kan ge företagen större faktiska 
valmöjligheter vad gäller lokalisering, så att de kan dra fördel av skillnader i 
driftskostnader och/eller av olika marknadsmöjligheter. Tekniken kan hjälpa 
regionerna både att behålla en större del av det sammanlagda mervärdet och att dra 
till sig och utveckla nya verksamheter med höga mervärden. Informationssamhället 
kan också hjälpa till att undanröja hindren för lokalisering av företag utanför 
stadskärnorna, vilket skulle dra till sig ökade investeringar i landsbygdsområdena, 
där de relativa kostnaderna för företagslokaliseringar i allmänhet är lägre och där 
man kan få en hög livskvalitet. 
2) Informationssamhället ger också stora möjligheter till utveckling av nya 
anställningsformer och högt kvalificerade arbeten, särskilt genom att det ger små 
och medelstora företag, som är den huvudsakliga källan till nya arbetstillfällen, 
tillväxt och konkurrenskraft, de medel som behövs för att de skall kunna förnya sig 
och anpassa sig till de snabba förändringarna i den ekonomiska omgivningen. 
De undersökningar som kommissionen genomfört visar att liberaliseringen av 
telekommunikationsmarknaden tillsammans med ett snabbt införande av 
informations- och kommunikationstekniken kommer att ha positiva följder för 
sysselsättningen och i stor utsträckning ersätta de arbetstillfällen som eventuellt 
skulle försvinna inom telekommunikationsområdet. Problemet är dock hur man 
skall hantera tidsskillnaden mellan dessa processer: de som först anpassar sig och 
inser vilken typ av produkter och tjänster som kan utvecklas kommer sannolikt att 
erhålla konkurrensfördelar enligt principen "först till kvarn far först mala", medan 
en bristande förmåga att snabbt införa den nya tekniken utan tvekan kommer att ha 
negativa följder för sysselsättningen . 
Sett ur socioekonomisk synvinkel kan man konstatera att informationssamhället ger 
möjlighet till nya arbetsformer, till exempel distansarbete i hemmet, vilket troligen 
gör arbetslivet tillgängligt för fler människor och arbetstiderna mer flexibla. 
Informationssamhället kan hjälpa till att lösa de problem med rörlighet och 
tillgänglighet som bland annat beror på långa avstånd och/eller dålig infrastruktur 
på transportområdet, framför allt i landsbygdsområdena. Det ger nya möjligheter 
vad gäller utbildning, hälsa och omsorg och medger ökad öppenhet vad gäller den 
offentliga förvaltningen. Detta är bara några exempel på informationssamhällets 
möjligheter . 
3) Alla dessa processer har också långtgående rumsliga och sociala följder. Även om 
informations- och kommunikationstekniken inte i sig själv medför någon bestämd 
rumslig utveckling, så påverkar införandet av den regionernas möjligheter att 
utnyttja och utveckla sina mänskliga resurser, sin infrastruktur osv., och därmed 
bestäms regionens utvecklingsmöjligheter indirekt av tekniken. Detta är särskilt 
viktigt vad gäller små- och medelstora företag, som utgör ryggraden i de regionala 
ekonomiska strukturerna, framför allt i de mindre gynnade områdena. Samtidigt 
finns det dock risk för att nya typer av social utslagning uppstår om inte alla 
medborgare far tillgång till informationssamhället på lika villkor. 
Informations- och telekommunikationsinfrastrukturens kvalitet är avgörande för 
människors faktiska möjligheter att delta i informationssamhället. Också 
kompetens- och utbildningsnivån är betydelsefulla faktorer som kan stödja en 
utbredd användning av informationssamhällets tjänster. Viktiga förutsättningar är 
också att både den privata och den offentliga sektorn aktivt främjar 
informationssamhället, att den organisatoriska kapaciteten och investerings­
kapaciteten medger en ändamålsenlig strategi för informationssamhället, att det 
finns tillgång till tekniskt stöd som kan underlätta spridningen av olika aktiviteter 
med anknytning till informationssamhället och att man skapar en allmän 
medvetenhet om informationssamhället. 
4) För att informationssamhällets möjligheter skall kunna utnyttjas av privatpersoner, 
institutioner och företag oberoende av bostads- eller lokaliseringsort, måste man se 
till att ovanstående förutsättningar uppfylls inom hela EU. En utvärdering av de 
statistiska uppgifter som finns i bilagan till detta dokument antyder att det 
fortfarande finns stora skillnader mellan unionens rikaste och mindre gynnade 
regioner vad gäller tillgången på grundläggande infrastruktur, kostnaden för tjänster 
av olika slag, tjänsternas tillförlitlighet och tillgången på avancerade tjänster. 
Om man ser till hur stor andel av hushållen som har tillgång till kabelnät (vilket 
utvisar de framtida möjligheterna att snabbt utveckla konkurrensen inom 
accessnätet och olika bredbandstjänster), så visar det sig att ca 97 % av belgarna och 
84 % av holländarna hade tillgång till kabel-TV-nät år 1993 jämfört med 0 % av 
befolkningen i Italien och Grekland, 2 % i Portugal och 8 % i Spanien. Ett annat 
exempel gäller kostnaderna för informationssamhällets tjänster. I början av 1996 far 
hushållen i de områden som omfattas av sammanhållningsfonden i genomsnitt 
betala 32,5 % mer för att fa en telefonledning installerad än hushållen i det 
europeiska kärnområdet. I Irland får man betala 65 % mer och i Grekland 76,0 % 
mer. 
Ofta döljer genomsnittssiffrorna stora skillnader inom länderna. I Portugal fanns till 
exempel 62 huvudtelefonlinjer per 100 invånare i Lissabon mot 29 i övriga delen av 
landet och 18 på Azorerna. I Spanien hade Madrid 45,2 linjer jämfört med 36 i 
övriga delen av landet och 22 i Estremadura. I Grekland hade invånarna i Aten­
området tillgång till 52 linjer medan invånarna i Anatoliki i Makedonien endast 
hade tillgång till 27. 
Uppgifterna tyder också på att vissa grupper eller enskilda människor kan få svårt 
att anpassa sig till informationssamhället och på att man bör ta itu med de behov 
dessa har. 
Den avgörande frågan är därför hur man skall förena utvecklingen av politiken 
angående informationssamhället och telekommunikationerna med de möjligheter 
som strukturinterventionerna ger tor att snabbt kunna minska skillnaderna och 
främja ett sammanhållet informationssamhälle. 
SAMMANHANGET 
Regelverket 
5) Kommissionen har främjat och understött liberaliseringen av telekommunikations­
marknaden på grund av insikten om att telekommunikationsnäten måste spridas 
snabbare, att innovationer vad gäller tjänster och nätverk måste underlättas och att 
användningskostnaderna måste bänkas, vilket i sin tur kommer att leda till 
ytterligare innovationer och utveckling av nya tillämpningar. Kommissionens 
politik bygger också på insikten om att det är nödvändigt att säkerställa tillgången 
till samhällsomfattande tjänster även inom den alltmer konkurrensutsatta miljön på 
telekommunikationsområdet. I vissa fall är det också nödvändigt att säkerställa 
finansieringen genom att skapa särskilda mekanismer som finansieras av 
marknadsaktörerna. Kommissionen har valt att använda lagstiftningen på detta sätt 
delvis för att undvika att nya aktörer skall kunna "plocka russinen ur kakan", 
eftersom de inte är skyldiga att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och 
därför sannolikt skulle koncentrera sin verksamhet på affärs- och privatkunder i och 
i närheten av större städer . Ett annat syfte är att se till att alla medborgare i unionen 
får tillgång till vissa tjänster av hög kvalitet till priser som de har råd med. Principen 
med samhällsomfattande tjänster är ett centralt inslag i den europeiska modellen, 
som bidrar till solidaritet och jämlik behandling. Principen utgör också en väsentlig 
del av den ekonomiska och sociala sammanhållningen. De samhällsomfattande 
tjänsternas betydelse för sammanhållningen har också betonats i den första 
rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. 
6) Det hävdas ofta att utvecklingen mot ökad liberalisering och konkurrens kommer att 
omfatta alla områden inom unionen . Den snabba tekniska utvecklingen kommer 
dock att leda till att unionens kärnområden ofta får del av nya omgångar med 
investeringar, utveckling av nya tjänster och stärkt konkurrens. Om detta inte 
besvaras med någon typ av åtgärder, kommer det att påverka möjligheterna till 
utveckling och arbete och medföra att skillnaderna mellan olika typer av områden 
bevaras. Med hänsyn till sammanhållningen behövs därför övervakning av 
regelverket, framför allt vad gäller de samhällsomfattande tjänsterna, så att man kan 
se till att alla områden får del av samtliga de förmåner liberaliseringen medför i 
form av överkomliga priser, högre servicenivå och innovationer. Där så krävs bör 
regelverket, i överrensstämmelse med konkurrensreglerna, kompletteras med ett 
målinriktat investeringsstöd, så att de positiva effekterna når även unionens mindre 
utvecklade eller perifera områden och/eller landsbygdsområden. 
Strukturfondernas roll 
•7 
7) En nyligen genomförd analys av Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) 
och Europeiska socialfondens (ESF) interventioner visar att som helhet går endast 
en förvånansvärt liten del (omkring 2,0%) av de sammanlagda utgifterna till 
investeringar inom telekommunikationsområdet. Största delen av dessa 
investeringar (1,5 %) används till att förbättra och fullborda informations- och 
6 
kommunikationsinfrastrukturen, särskilt det grundläggande telefonnätet. Endast en 
mycket liten del (ungefär 0,3 % av de sammanlagda utgifterna) av Gemenskapens 
stödramar (EGSR) är därmed avsatt för åtgärder inriktade på efterfrågesidan. En 
analys mål för mål avslöjar inte några påtagliga skillnader. Följaktligen kan man 
konstatera, att de åtgärder som vidtas för att stödja utvecklingen av 
informationssamhället och förbereda regionerna på att tillvarata de fördelar detta för 
med sig, ännu med få undantag är obetydliga och otillräckliga, detta trots att de fatt 
ökad uppmärksamhet under nuvarande programplaneringsperiod. 
TABELL 1 - EGSR:S SAMMANLAGDA KOSTNADER FÖR MÅLEN 1, 2, 3, 4 OCH 5B INOM 
TELEKOMMUNIKATIONSOMRÅDET (1994-99) 
MILJONER ECU 
Telekommunikationer*"0 
- Grundläggande 
- Avancerade 
Telematik(,v) 
SUMMA(V) 
•n rr—r." ... —..E"1 MEDLEMSSTATERNA 
Privat 
33 
0 
27 
46 
81,504 Offentligt 
2,005 
1,417 
524 
382 
85,087 EUROPEISKA UNIONEN 
EGSR 
1,332 
877 
369 
437 
117,280 %(i) 
39,5 
38,2 
40,1 
50,5 
100,0 SUMMA 
Värde 
3,370 
2,295 
920 
865 
283,871 %(ii) 
1,2 
0,8 
0,3 
0,3 
100,0 
Den procentuella andel som clc siiminanlagda medlen för posten utgör av EGSR:s sammanlagda medel (dvs. 283,781 
miljoner ecu). 
De i Gemenskapens slodramar angivna medel som tilldelats åtgärdsområden, åtgärder och enkla åtgärder vad gäller 
telekommunikationer (infrastruktur och tjänster). Man skiljer också mellan Grundläggande (införande och modernisering av 
grundläggande tclefoni, vilket även omfattar digitalisering och optofiber i nationella och regionala nätverk) och Avancerade 
(inturande av avancerad infrastruktur och tjänster som optofiber i lokalnät, satellitlänkar, ISDN och bredbawjsnätverk). 
Medel som beviljats för telematiktillämpningar inom liera områden, t. ex. hälsa, utbildning och transporter. Denna rad 
omfattar också åtgärder beträffande distansarbete, distansstudier och multimediatillämpningar. 
Detta är totalsumman för EGSR och inte summan för posterna på raderna ovanför. 
8) Innehållet i kommissionens initiativ för att stödja och stimulera en mer vittgående 
spridning av informationsinfrastruktur och tillämpningar i de mindre gynnade 
regionerna har med tiden utvecklats från STAR-programmet, som hade en stark 
betoning på infrastruktur, till TELEMATIQUE-programmet10, vars huvudsyfte var 
att stimulera efterfrågan på telekommunikationstjänster och att se till att 
allmänheten och den privata sektorn utnyttjar telekommunikationsinfrastrukturen på 
ett ändamålsenligt sätt. 
TABELL 2- SAMMANLAGDA KOSTNADER 
TELEKOMMUNIKATIONS-()MRÅDET(L) FOR GEMENSKAPSINITIATIV PÅ 
MlIJONER ECU 
Telekommunikationer 
- Grundläggande 
- Avancerade 
Telematik 
SUMMA MEDLEMSSTATERNA 
Privat 
6 
0 
4 
66 
3,337 Offentligt 
41 
0,7 
24 
112 
3,280 EUROPEISKA UNIONEN 
EGSR 
41 
0,7 
24 
166 
5,910 % 
46,6 
50,0 
46,0 
48,3 
100,0 SUMMA 
Värde 
87 
1,4 
52 
344 
12,527 % 
0,7 
0,8 
0,4 
2,7 
100,0 
Europeiska socialfonden (ESF) har genom sina interventioner inom ramen för de 
olika målen och gemenskapsinitiativen EMPLOYMENT och ADAPT framför allt 
givit stöd till utbildning och strukturer som kan ge arbeten och kunskaper med 
anknytning till informationssamhället. År 1996 förstärktes ADAPT-initiativet med 
ytterligare åtgärder i form av ADAPT-BIS (Building the Information Society), vars 
mål är att stödja en aktiv socialpolitik som skall underlätta övergången till 
informationssamhället. 
Strukturfonderna är också ett viktigt medel för att bemöta risken att 
landsbygdsområdena kommer efter i utvecklingen, både genom bestämmelserna för 
finansiering av informations- oc^ kommunikationsinfrastruktur i avlägset belägna 
landsbygdsområden (särskilt i mål 1-regioner) och genom att de hjälper 
landsbygdsområdena att utnyttja nya möjligheter till sysselsättning . 
År 1994 inledde kommissionen 1 RIS I-initiativet (Interregional Information Society 
Initiative), vars syfte är att presentera en metod för att skapa medvetenhet om 
informationssamhället bland allmänheten, beslutsfattarna och inom den privata 
sektorn. Metoden skall grundas på subsidaritet och utgå från gräsrotsnivån. Målet är 
att avgränsa de åtgärder knutna till informationssamhället som har betydelse för en 
viss regions ekonomiska struktur, att utveckla samverkan mellan regionala resurser, 
privatkapital och strukturfonder samt att ge interregional vägledning och 
utbildning . Efter framgången med IRJSI har en ny omgång innovativa åtgärder för 
informationssamhället (RISI) inletts enligt artikel 10 i ERUF och artikel 6 i ESF1 . 
DEN FORTSATTA UTVECKLINGEN 
9) Debatten om informationssamhället och framför allt de politiska initiativen kring 
detta har inledningsvis koncentrerats på frågor kring teknik och utbud, men 
koncentreras nu också på sociala frågor och på olika aspekter av efterfrågan. 
Eftersom de förändringar som informationssamhället orsakar är så genomgripande 
och systematiska, krävs en integrering av alla berörda åtgärdsområden och ett aktivt 
deltagande från alla berörda aktörer på såväl lokal, regional och nationell nivå som 
på EU-nivå. 
Att främja sammanhållning genom lagstiftningsprocessen ... 
10) Med hänsyn till att de samhällsomfattande tjänsterna utmärks av dynamik och 
utveckling och därför kräver kontinuerlig övervakning, skall kommissionen 
den 1 januari 1998 för första gången skall lägga fram en rapport om dessa tjänsters 
omfattning, kvalitet, nivå och överkomlighet i fråga om priser. Kommissionen 
måste också undersöka hur direktivet om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) 
för telefoni och en allmän tjänst för telekommunikationer har fungerat och 
överlämna en rapport om detta till Europaparlamentet och rådet före den 31 
december 1999 . 
Det råder en bred enighet om att de samhällsomfattande tjänsterna måste beakta 
både den tekniska utvecklingen och förändringar i unionsmedborgarnas behov och 
förväntningar. När man i framtiden utvecklar principen om samhällsomfattande 
8 
tjänster eller åligganden angående offentliga tjänster, skulle man kunna tänka sig 
tjänster på olika miniminivåer anpassade till skilda användargrupper som små- och 
medelstora företag, vårdcentraler och utbildningsinstitutioner. Tillgång till mer 
avancerade tjänster och anslutning av abonnenter till digitala växlar skulle kunna 
bana väg för ett digitalt flertjänstnät (ISDN). 
Allmän tillgång och "samhällstillgång", vilket omfattar anslutning av skolor, 
högskolor, sjukhus, offentliga förvaltningar, bibliotek och andra allmänna platser, 
kan vara särskilt viktig för de mindre gynnade regionerna, där det finns en risk för 
att tillgången till avancerade telekommunikationstjänster försenas om tjänsterna 
lämnas helt åt marknadskrafterna . I detta sammanhang kommer man som ett led i 
övervakningen att regelbundet bedöma om principen med samhällsomfattande 
tjänster och/eller samhällsomfattande tillgång på europeisk nivå behöver omarbetas. 
För att hela befolkningen skall få tillgång till informationssamhällets fördelar, måste 
man enas om hur de samhällsomfattande tjänsterna skall utformas och på vilket sätt 
de skall betalas. 
För att underlätta övervakningen uppmanar och stödjer kommissionen därför 
medlemsstaterna och regionerna att under 1997 och framledes fortsätta med en bred 
och strukturerad rundfrågning om samhällsomfattande tjänster och allmän tillgång. 
Rundfrågningen skall omfatta allmänheten, små och medelstora företag, 
samhällsorganisationer, utbildningsinstitutioner och lokalsamhällen. Resultaten 
kommer att ge grundläggande och nödvändig information inför den framtida 
utformningen av de samhällsomfattande tjänsterna och de kommer också att ge 
upplysningar om vilka befogenheter de nationella tillsynsmyndigheterna i varje 
medlemsstat bör ha. På detta sätt säkerställs en fullständig öppenhet vad gäller 
övervakningen . 
Utvecklingen av den allmänna tillgången som ett led i den strategi som är avsedd att 
stimulera efterfrågan är ett viktigt komplement till all utveckling av de samhälls­
omfattande tjänsterna. Detta behandlas närmare i punkt 13. 
11) Medlemsstaterna har ett avgörande ansvar när det gäller att snabbt anpassa 
regelverket till den nya konkurrensmiljön. Kommissionen rekommenderar 
medlemsstaterna att fullfölja liberaliseringsprocessen så snart som möjligt. Den 
långsamma reformeringen av regelverket i en del länder kommer sannolikt att 
motverka sammanhållningen, eftersom osäkerhet kring vilka regler som gäller 
mycket väl kan förhindra nyinvesteringar. De licenser som man beviljar till 
telekommunikationsoperatörer är ett kraftfullt medel för att öka sammanhållningen. 
Med hänsyn till proportionalitetsprincipen och behovet av öppna marknader med fri 
konkurrens inom Europeiska unionen, skulle man kunna undersöka om man i dessa 
kan integrera de mål för täckning som omfattar mindre gynnade regioner. 
Konkurrenspolitiken är av stor betydelse och kommissionen kommer också i 
fortsättningen att se till att nyligen liberaliserade marknader och/eller nya 
marknader inte hålls utanför. 
... att fullborda nätinfrastrukturen... 
12) Huvudansvaret för att utveckla och förverkliga informationssamhället ligger hos det 
privata näringslivet, telekommunikationsoperatörerna och tjänsteleverantörerna. 
Investeringar i infrastruktur för telekommunikationer kan vara lönsamma även i 
många delar av de mindre gynnade regionerna. Till exempel skulle digitalisering av 
trunkledningar och lokalstationer samt utbyggnad av GSM troligen vara lönsamt 
redan från början i de mest tätbefolkade urbana områdena. 
Ännu kvarstår dock stora skillnader mellan investeringarna i de regioner som 
omfattas av sammanhållningsfonden och i övriga delar av unionen. Dessutom är 
kostnaderna för att installera och driva nya linjer ofta högre i mål 1-regioner (och 
mer allmänt sett i fattiga områden, landbygdsområden och perifera områden) och 
BNP per capita är ofta lägre. Till exempel har kostnaden för att digitalisera de sista 
10 procenten av nätverket i Grekland, Irland, Italien, Portugal och Spanien 
uppskattats till omkring 4-5 miljarder ecu . Ett i verklig mening 
samhällsomfattande digitalt nätverk skulle därmed kräva ytterligare investeringar av 
betydande omfattning. Dessutom kan det finnas ett tidsmässigt problem, som 
berättigar beviljandet av offentligt stöd med syfte att påskynda spridningen av en 
viss infrastruktur eller tjänst (som tydligt framgått av STAR-programmet). I den 
första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning konstateras att de länder 
som omfattas av sammanhållningsfonden har rätt att kräva kompletterande åtgärder 
för att snabbare kunna utveckla nätverken i samband med liberaliseringen. 
Kommissionen uppmanar medlemsstaterna och de berörda regionerna att noggrant 
analysera sina investeringsbeslut (också inom ramen för ERUF:s nuvarande 
programplaneringsperiod), så att sambandet mellan investeringar och regionala 
framsteg kan klarläggas. Medlemsstaterna och de berörda regionerna uppmanas 
också att investera i projekt som på bästa tänkbara sätt kan bidra till samman­
hållningen och i områden där investeringar inte skulle göras om marknadsvillkoren 
fick råda. Kommissionen kommer inom ramen för EU:s strukturpolitik att i 
partnerskap med medlemsstaterna noggrant utvärdera var och när det finns starka 
skäl för offentligt stöd till investeringar i telekommunikationer i överensstämmelse 
med konkurrensreglerna. 
...och att stimulera efterfrågan 
13) De politiska åtgärderna för att stimulera efterfrågan är av stor betydelse när det 
gäller att underlätta en snabbare och smidigare övergång till informationssamhället, 
20 
vilket har betonats bland annat av Rådgivande gruppen för konkurrenskraft . Också 
21 
i övrigt råder en bred enighet kring detta . 
Att uppskatta det verkliga behovet och den verkliga efterfrågan, vilket ingår som ett 
led i granskningen av de samhällsomfattande tjänsternas omfattning, är särskilt svårt 
med avseende på informationssamhället. Detta beror på att tjänsterna kan kräva 
större igångsättningsresurser, vilket kan bli ett hinder för många tänkbara användare 
som inte kan prova de nya tjänsterna för att bedöma deras användbarhet . Det kan 
vara en kostnadseffektiv lösning att se till att allmänheten far direkt tillgång till de 
nya informationstjänsterna genom institutioner som skolor, offentliga bibliotek och 
lokala utvecklingscentra. Detta skulle ge allmänheten tillgång till tjänsterna i en 
10 
utsträckning som annars inte vore möjlig och detta till en mycket låg kostnad 
jämfört med vad det skulle kosta om tjänsterna fanns i varje enskilt hushåll. 
Utbildning och stöd kan erbjudas på ett kostnadseffektivt sätt och det blir möjligt att 
undersöka hur användbara och populära de olika tjänsterna är. Möjligheterna att 
stödja sådana program med medel från strukturfonderna kommer att undersökas. 
14) De nuvarande regionala programmen för informations- och kommunikationsteknik 
saknar i många fall den typ av åtgärder som behövs som komplement till 
utvecklingen av nya avancerade infrastrukturer och tillämpningar. Därför måste 
initiativ tas för att integrera dessa program med utbildning i informations- och 
kommunikationsteknik, med projekt för att öka medvetenheten samt med regionalt 
strukturstöd, startkapital till olika projekt och riskkapital till användare . 
De mindre gynnade regionerna kännetecknas ofta av traditionellt utformade 
organisationsstrukturer och brist på förmedlande institutioner, vilket i många fall 
leder till att beslutsfattarna inte klarar av att sätta upp lämpliga mål med anknytning 
till informationssamhället och inte heller att genomföra ändamålsenliga planer. För 
att förbättra kunskaperna vad gäller organisation och ledning bör olika typer av 
25 
kurser inrättas. Också spridningen av sådana kunskaper i regionen bör stödjas . Att 
stimulera samarbete mellan olika företag och mellan företag och 
kunskapsresurscentra skulle dessutom troligen vara ett effektivt sätt att öka 
efterfrågan på nya tjänster och tillämpningar. 
Bristen på erfarenhet av att använda informations- och kommunikationstekniken 
hindrar en del mindre gynnade regioner från att ta del av informationssamhället. För 
att man skall kunna utnyttja de avancerade tillämpningarna på ett ändamålsenligt 
sätt, krävs bland annat datakunskaper, tillgång till lämpliga stöd- och 
underhållstjänster samt språkkunskaper. Därför måste initiativ tas till att förbättra 
utbildningen i informations- och kommunikationsteknik, till att stödja utvecklingen 
av distansarbeten, till att främja kampanjer för att öka medvetenheten och till 
utbildnings- och omskolningsprogram i kommunikation och informationssökning . 
15) Informationssamhället är ett dynamiskt begrepp. IRISI-initiativen har visat att 
informationssamhället sannolikt kommer att utformas på olika sätt i olika 
sammanhang beroende på strukturen hos de lokala produktionssystemen, de lokala 
institutionerna och vilken typ av tjänster befolkningen efterfrågar. Detta är skälet till 
att kommissionen inte presenterar några färdiga lösningar, utan i stället föreslår en 
metod och de medel som behövs för att genomfora den. Utgångspunkten är insikten 
om att den regionala nivån är den mest lämpliga när det gäller att klarlägga vilka 
möjligheter informationssamhället kan ge en viss region. Endast ett 
tillvägagångssätt som grundar sig på samförstånd, partnerskap och dialog mellan 
användare och leverantörer av informations- och kommunikationsteknik i en viss 
region kan göra informationssamhället till en verklighet anpassad till människornas 
och företagens behov i stället för till en teknisk manifestation. Detta sätt att utgå 
från gräsrotsnivån återspeglar det tillvägagångssätt som använts inom de 
områdespakter för sysselsättning som slutits inom ramen för Europeiska förtroende-
pakten för sysselsättning och stödjer de små och medelstora företagens roll som den 
pådrivande kraften vad gäller regional utveckling. Tillvägagångssättet skall bidra till 
att man verkligen drar fördel av den viktiga roll informationssamhället kan ha när 
det gäller att öka den europeiska medvetenheten om regionernas inneboende 
// 
möjligheter och att klargöra och uppmuntra de ekonomiska möjligheterna och 
möjligheterna till ökad gränsöverskridande handel. 
!)i:ilii tillvii}.':ij.'/>»)j.'Y,att h.ir använt', i (k: regioner som omfattas av IRISI- och RJSI-
initiativen. AU integrera denna typ av åtgärder med hjälp av strukturfonderna i nära 
samverkan med andra finansieringsmekanismer på EU-nivå, särskilt för projekt 
inom ramen för handlingsplanen för informationssamhället, kommer att vara en av 
prioriteringarna . 
Kommissionen kommer att genomföra en grundlig utvärdering av de nya mål 2-
och mål 1-programmens innehåll vad gäller informationssamhället både före och 
efter den granskning som skall v- ra klar i mitten av 1997. Analysen kommer att 
vara till hjälp för kommissionen, medlemsstaterna och regionerna när det gäller att 
klarlägga möjligheterna att stödja olika aktiviteter med anknytning till informations­
samhället inom redan befintliga program och när det gäller precisera programmens 
framtida prioriteringar. 
Kommissionen har nyligen utfärdat riktlinjer för program som berör mål 2-regioner 
under programplaneringsperioden 1996-99. I riktlinjerna bekräftas att tonvikten 
"skall ligga på praktiska IT-tillämpningar och tjänster som har visat sig vara 
effektiva när det gäller att skapa och bevara arbetstillfällen och företag" och med 
särskild betoning på åtgärder inriktade på att förstärka medvetenheten och 
utbildningen. Kommissionen förbereder i samma anda de nya riktlinjerna för mål 1-
regionerna, vars program ^kall revideras i mitten av 1997. Mål 1-, mål 5b- och mål 
6-regionerna och medlemsstaterna uppmanas att undersöka hur man inom befintliga 
ramar kan öka antalet åtgärder med anknytning till informationssamhället. 
Förutom åtgärder i mål 1 - och mål 2-regionerna, har kommissionen för avsikt att 
utnyttja de möjligheter som erbjuds av åtgärder i mål 3- och mål 4-regionerna för att 
stödja utbildning i färdigheter med anknytning till informationssamhället åt dem 
som redan är arbetslösa och dem som riskerar att bli det. Av särskilt stor betydelse 
för övergången till informationssamhället är att man inom företagen utvecklar 
förebyggande metoder och att man underlättar införandet av och anpassningen till 
nya sätt att organisera arbetet förenat med utbildning och omskolning av de 
anställda. 
16) Genom att aktörer från de mindre gynnade regionerna deltar i det fjärde 
ramprogrammet finns det redan en grund att stå på när det gäller att utnyttja och 
sprida resultaten, tillämpningarna och de bästa metoderna. I samband med att det 
femte ramprogrammet for FoTU utarbetas, får man ytterligare ett tillfälle att på ett 
bättre sätt integrera sammanhållningsaspekterna i FoTU-politiken och att ta hänsyn 
till användarnas behov, framför allt med avseende på informationssamhället. I de 
28 
riktlinjer som kommissionen föreslagit klargörs att skapandet av ett 
"användarvänligt informationssamhälle" är en de prioriteringar som ingår i det 
femte ramprogrammet. Regionerna måste uppmuntras att aktivt delta i 
genomförandefasen, så att samordningen med strukturpolitiken kan förbättras. 
12 
SLUTSATSER 
17) Information anses i allt större utsträckning vara en avgörande tillgång, som hela 
världsekonomin är beroende av. Framstegen inom informations- och 
kommunikationstekniken kan minska avståndens ekonomiska betydelse och ge 
företag och hushåll tillgång till betydelsefull information oberoende av 
lokaliserings- eller bostadsort. Genom att föra samman traditionellt separata 
sektorer (t.ex. telekommunikationer, datorer och media) har informations- och 
kommunikationstekniken skapat stora möjligheter till utveckling av nya 
verksamheter, tjänster och arbetstillfällen. Möjligheterna att få tillgång till och 
effektivt utnyttja informationssamhället är dock ojämnt fördelade över Europas 
regioner. 
18) Detta meddelande är ett försök att utforma vissa huvudprinciper vad gäller 
lagstiftning, investeringar i infrastruktur och stimulering av efterfrågan i syfte att att 
minska skillnaderna och att förbättra den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen. 
Medlemsstaterna bör utveckla sina regelverk på lämpligt sätt. De bör 
framför allt 
=> fortsätta debatten kring de samhällsomfattande tjänsterna och principen 
om allmän tillgång till informationssamhället i syfte att bidra till den 
framtida utvecklingen av det regelverk som berör privatpersoner, små 
och medelstora företag, samhällsorganisationer, utbildningsinstitutioner, 
regioner och lokalsamhällen, 
=> se till att liberaliseringsprocessen slutförs i ett tidigt skede, och 
=> undersöka licensordningarna för att se om man i dessa kan integrera de 
mål för täckning som omfattar mindre gynnade regioner samtidigt som 
man tar hänsyn till proportionalitetsprincipen och utvecklingen av öppna 
marknader med fri konkurrens över hela Europeiska unionen. 
• Medlemsstaterna rekommenderas 
=>att prioritera fullbordandet och förbättringen av 
telekommunikationsnäten och att klarlägga sambandet mellan 
investeringar och regional framsteg, liksom att med utgångspunkt från de 
nuvarande budgetbegränsningarna rikta stödet till investeringar i en 
telekommunikationsinfrastruktur som i så stor utsträckning som möjligt 
bidrar till ekonomisk och social sammanhållning och som inte snedvrider 
konkurrensen i den nya miljön, 
=> att på ett strategiskt och integrerat sätt närma sig informationssamhället i 
partnerskap med regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens 
parter, infrastrukturs- och tjänsteleverantörer och andra berörda aktörer, 
=> att där så krävs inrätta partnerskap mellan den offentliga och den privata 
sektorn för att fa även den privata sektorn engagerad, vilket innebär att 
13 
man kan försäkra sig om att de projekt som väljs är lämpliga, att de 
genomförs på ett ändamålsenligt sätt och att de är ekonomiskt hållbara på 
lång sikt, och 
=> att inleda en rad olika initiativ (också inom ramen för strukturfondema) 
på utbildnings- och arbetsorganisationsområdet, vilket redan föreslagits i 
kommissionens handlingsplan "Inlärning i informationssamhället" och i 
grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i 
centrum". Ansträngningarna måste i ökad utsträckning inriktas på 
utbildning. 
Kommissionen avser 
=> att beakta resultaten från rundfrågningen på medlemsstatsnivå (se ovan) i 
samband med den fortsatta utvecklingen av politiken beträffande de 
samhällsomfattande tjänsterna inom ramen för kommissionens 
lagstiftningsinitiativ, och framför allt i samband med den rapport om 
direktivet om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för telefoni och 
en allmän tjänst för telekommunikationer, som skall överlämnas den 31 
december 1999, 
=>att förbättra samordningen mellan sina åtgärder med anknytning till 
informationssamhället, framför allt vad gäller förhållandet mellan det 
fjärde ramprogrammet för FoTU och strukturfonderna, och att 
intensifiera sina ansträngningar att öka aktiviteten och medvetenheten 
och se till att man även i det femte ramprogrammet för FoTU verkligen 
tar hänsyn till användarnas behov, 
=> att till våren 1997 utarbeta ett meddelande som beskriver de åtgärder som 
skall vidtas som en uppföljning till de överläggningar och diskussioner 
som fördes i samband med grönboken "Leva och arbeta i informations­
samhället: människan i centrum", i vilket man kommer att presentera 
förslag till hur socialpolitiken i informationssamhället bör utformas för 
att människan verkligen skall sättas i centrum, framför allt med tanke på 
behovet av praktiskt inriktade åtgärder, 
=> att bevilja tekniskt stöd till medlemsstaterna och regionerna för att främja 
den nya informations- och kommunikationstekniken, vilken även 
omfattar elektronisk handel, och att inom ramen för sin företagspolitik 
förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att utnyttja 
informationssamhällets fördelar, vilket kommer att innebära att man dels 
beaktar företagens specifika behov, dels förbättrar informationen om de 
nya möjligheter som erbjuds, och 
=>att följa och kontinuerligt stödja medlemsstaternas och regionernas 
åtgärder inom ramen för strukturfondema, framför allt att utveckla 
integrerade och strategiska sätt att närma sig informationssamhället för 
att därigenom förbättra utbyggnaden av den regionala kapaciteten på alla 
nivåer. Kommissionen kommer också att grundligt utvärdera mål 1- och 
mål 2-programmens innehåll vad gäller informationssamhället och att i 
14 
de nya riktlinjerna för mål 1-regioner betona informationssamhällets 
betydelse. Dessutom kommer kommissionen att utnyttja de möjligheter 
som erbjuds inom ramen för mål 3, mål 4 och ADAPT-BIS. 
15 
BILAGA MED STATISTISKA UPPGIFTER 
Allmänna mått på telekommunikationer och informationssamhället29 
1.1 Mått på tillgänglighet 
Den första förutsättningen för att företag och hushåll skall kunna delta aktivt i 
informationssamhället är att de har tillgång till nätverk och utrustning. Även om likheterna är stora 
finns det avsevärda geografiska skillnader inom Europeiska unionen beträffande hur länge en 
abonnent kan få vänta för att få en uppkoppling, kvaliteten på servicen för uppkopplingen och 
utbudet av nätfunktioner uppkopplingen klarar. 
NÄTVERK ELLER TJÄNST 
PSTN 
- Fel per 100 huvud-ledningar 1994 
- Digitala linjer (%) 1994 
ISDN (primäraccess) 
- Geografisk täckning 1994 
- Beräknad täckning 1996 
Offentliga on line-tjänster 
- Compuserve-noder per 1M 1995 
- Uppringningsnummer per IM 1995 GENOMSNIIT FÖR 
KÄRNOMRÅDET0* 
11,3 
71,2 
85,0 
100,0 
0,54 
1,94 GENOMSNITT FÖR 
REGIONER SOM 
OM F AIT AS AV 
SAMMANI IÄLLN1N 
GSFONDEN 
32,6 
60,6 
32,3(ii) 
80,0 
0,05 
0,36 AVVIKELSE FÖR 
REGIONER SOM 
OMFATTAS AV 
SAMMANI 1ÄLLNIN 
GSFONDEN (%) 
+ 188,0 
-15,0 
-62,0 
-20,0 
-91,0 
-81,0 
(i) Det europeiska kärnområdet, s;1 som det definieras i NEXUS-undersökningen, omfattar alla Ell:s medlemsstater lorutom de 
länder som omfattas av sammanhållningsfonden (Irland, Grekland, Spanien oeh Portugal) och de regioner i Italien som omfattas av 
denna fond. 
(ii) Vid utgången av 1995 uppgav den spanska operatören Telefonica att man hade full geografisk täckning antingen direkt genom 
en ISDN-växel eller genom fjärrlänkar. Även Portugal Telecom uppgav sig ha sä gott som hundraprocentig täckning (inklusive 
Atlantöar som Madeira). Installationstiden är i allmänhet fyra veckor. 1 mänga områden är den avsevärt kortare, men i avlägsna 
regioner är installationstiden upp till åtta veckor. 
Som exempel kan nämnas att under 1995 var den verkliga tiden för att bli uppkopplad till nätet 
20 arbetsdagar i Tysklands västra delstater, 8 dagar i Förenade kungariket och Frankrike, att 
jämföra med 80 dagar i Grekland. 
På samma sätt varierar kvaliteten och tillförlitligheten i de allmänt tillgängliga kopplade 
telefonnäten (Public Switched Telephone Networks, PSTN) avsevärt både mellan olika 
medlemsstater och mellan olika regioner. År 1994 hade således det europeiska kärnområdet i 
genomsnitt 11,3 fel per 100 huvudtelefonledningar, medan Grekland hade 53,0 fel (nästan fyra 
gånger så mycket). 
Ytterligare ett mått pä tillgänglighet utgörs av tillgången till ett digitalt flertjänstnät (ISDN)" . 
År 1994 var nästan 85 % av den europeiska kärnan täckt av ISDN jämfört med endast 32,3 % av 
de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden. 
16 
Ett annat mått på de nationella och regionala skillnaderna i tillgången till informationssamhället 
kan härledas ur förekomsten av kommersiella on line-tjänster. Under 1995 fanns det 180 
uppringningsnummer i Förenade kungariket, 63 i Tyskland (1 på 1 150 000 invånare), 3 i 
Portugal (1 på 3 200 000 invånare) och 6 i Spanien (1 på 6 600 000 invånare) 
JL2 Mått på överkomlighet i fråga om priser 
Att näten och tjänsterna är fysiskt tillgängliga är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning: 
företag och hushåll måste också ha råd att använda dem. När avgiftsstrukturen31 jämförs 
framträder åter stora skillnader mellan olika länder. 
Till exempel var år 1994 ett telefonabonnemang (i procent av BNP) två gånger dyrare i de 
regioner som omfattas av sammanhållningsfonden (3 gånger dyrare i Portugal och 2,5 gånger 
dyrare i Irland). 
KOSTNAD TJÄNST 
PSTN (ecu) 
- Installering hushåll 
- Abonnemang hushåll (2 månader) 
- Närsamtal (högtaxa, 5 minuter) 
Mobilnät (1994 USD) 
- Uppkoppling 
- Abonnemang (per månad) 
- Närsamtal (3 minuter) 
Förhyrd förbindelse 
- Uppkoppling (ecu) 
- Månadshyra 50 km (ecu) 
- Månadshyra 250 km (ecu) GENOMSNIIT FÖR 
KÄRNOMRÅDET 
107,5 
21,7 
0,22 
64,6 
42,7 
1,4 
502,2 
353,0 
844,0 GENOMSNITT FÖR 
REGIONER SOM 
OMFATTAS AV 
SAMMANHÅLLNINGS 
FONDEN 
142,4 
18,4 
0,16 
83,8 
29,6 
1,73 
396,6 
429,0 
829,0 AVVIKELSE FÖR 
REGIONER SOM 
OMFATTAS AV 
SAMMANHÅLLNINGS 
FONDEN 
(%) 
+ 32,46 
- 15,44 
-26,45 
+ 29,7 
-30,7 
+ 23,6 
-21,0 
+ 21,4 
-1,8 
Den pågående processen med balansering av avgifterna tenderar dessutom att ändra 
avgiftsstrukturen genom en snabbare ökning av de fasta kostnaderna för hushållen, genom en 
faktisk ökning av närsamtalstaxan och genom en minskning av fjärr- och utlandssamtalstaxorna. 
Enligt en rapport från OECD33 var den reala ökningen mellan 1990 och 1994 av den 
genomsnittliga månadsavgiften för företagsabonnemang 5,5 % och för hushållsabonnemang 15,5 
%. Samma rapport anger att mellan 1990 och 1994 ökade närsamtalstaxan med 37,3 % medan 
fjärr- och utlandssamtalstaxorna sjönk med 24 % respektive 25,5 %. 
1.3 Mått på graden av utnyttjande 
Att tjänsterna är ekonomiskt överkomliga innebär dock inte att de faktiskt kominer att utnyttjas. 
Att mäta i vilken grad detta sker är därför ett viktigt inslag i alla försök att beräkna såväl 
17 
skillnaderna mellan de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden och andra regioner 
som följderna av dessa skillnader. Ett vanligt mått på i vilken grad de grundläggande 
telefonitjänster utnyttjas är antalet huvudledningar per 100 invånare. Det fanns 1995 i 
jrenomsnitt S4,3 huvudledningar per 100 invånare i kärnregionerna mot 40,2 i regionerna som 
i/Uti-iliiii) av ^ai«iiiîuiWâlhiiri^,';î(/h(l';t». 
Även om taltelefoni är det viktigaste kommunikationsmedlet för de flesta företag och hushåll 
förutsätter uppkomsten av informationssamhället att användningen av andra former av 
elektronisk kommunikation som text, bild och andra typer av data ökar. Ett mått på regionernas 
och ländernas kapacitet att delta i informationssamhället är till exempel antalet Internet-anslutna 
datorer. Det fanns 1995 i genomsnitt en Internet-ansluten dator per 200 invånare i 
kärnregionerna, att jämföra med en per 1 300 i regionerna som omfattas av 
sammanhållningsfonden. 
MATT FÖR NYTTJANDEGRAD 
Teletäthet 1995 
- Huvudledningar per 100 invånare 
Mobiltelefoni 1995 
- Mobila terminaler per 100 invånare 
Kabel-TV 
-% av kabelhushåll 1995 
-% av satellithushåll 1995 
Datakommunikation 
- Paketkopplade abonnenter per 100 invånare 
- Videotex-abonnenter per 100 invånare 
- ISDN-abonnenter per 100 invånare 
Internet 
- Internet-anslutna datorer per 1 000 invånare 1995 GENOMSNITT FÖR 
KÄRNOMRÅDET 
54,3 
9,1 
51,4 
13,8 
1,5 
32,5 
2,4 
5,3 GENOMSNITT 
FÖR REGIONER 
SOM OMFATTAS 
AV 
SAMMANHÅLL 
NINGSFONDEN 
40,2 
3,7 
8,0 
4,4 
1,3 
6,3 
0,2 
0,6 AVVIKELSE 
FÖR REGUIBER 
SOM OMFATTAS 
AV 
SAMMANHÅLL 
NINGSFONDEN 
-26,0 
- 59,4 
-84,4 
-68,1 
- 13,3 
-80,6 
-91,7 
-88,7 
Ett annat mått utgörs av värdet per capita av investeringarna i telekommunikationer. Regionerna 
som omfattas av sammanhållningsfonden investerade i genomsnitt 40% mindre än 
kärnregionerna i telekommunikationssektorn. Siffrorna är särskilt uppseendeväckande vad gäller 
tillgången på persondatorer, det oundgängliga verktyget för steget in i informationssamhället: år 
1995 fanns det 15,2 persondatorer per 100 invånare i kärnregionerna mot 3,1 i Grekland, 8,6 i 
Spanien, 6 i Portugal och 8,9 i Italien. 
18 
FÖRKLARANDE NOTER 
1. "Utan tvivel innebär den nya informations- och kommunikationsteknologin väldiga möjligheter när 
det gäller att skapa ny tillväxt och sysselsättning. Den gör att man kan använda inflödet mer effektivt [...]. 
Detta kan bidra till [...] högre inkomster och generellt sett ökad välfärd, mer decentraliserade 
organisationsformer, [...] mer hållbara regionala och urbana utvecklingsmönster, ökad individuell 
tillfredsställelse samt ett mer demokratiskt och decentraliserat samhälle. Här är det viktigt att framhålla att 
möjligheterna till högre tillväxt när det gäller ekonomi och produktivitet ytterst är beroende av en 
samstämmighet mellan teknologiska, ekonomiska och sociala dimensioner. ", Europeiska kommissionen, "Att 
skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla - Betänkande från expertgruppen på hög nivå", 
Sammanfattning av den preliminära rapporten, december 1995, s. 5. 
2. 1 undersökningen "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunication sector", 
som år 1996 genomfördes av BIPE Conseil, IFO och LENTIC på uppdrag av kommissionen, studerade man 
vilka följderna skulle bli av olika sätt att genomföra liberaliseringen av telekommunikationerna och att sprida 
tekniken. Alla de scenarier som undersöktes visade att liberaliseringen skulle leda till att 
telekommunikationerna spreds snabbare och till att priserna sjönk. Detta skulle indirekt vara positivt för 
ekonomin som helhet och i stor utsträckning uppväga liberaliseringens negativa påverkan på sysselsättningen 
hos operatörer inom den offentliga sektorn. En utveckling med snabb liberalisering och snabb spridning av 
tekniken skulle kunna innebära att 1,3 miljoner arbetstillfällen år 2005 har tillkommit eller bevarats över hela 
Europa. Av dessa skulle 93 000 finnas inom telekommunikationsområdet. Den senare siffran förklaras genom 
att förlusterna hos de traditionella telekommunikationsoperatörerna mer än väl skulle uppvägas av de nya 
arbetstillfällen som liberaliseringen skulle skapa hos leverantörer av telekommunikationstjänster, tillverkare 
och distributörer av telekommunikationsutrustning och hos operatöremas direktleverantörer. 
ir "viktigt att foretag och organisationer snarast anpassar sina strukturer. Så länge denna 
>e ägt rum kommer informationssamhället sannolikt att kosta fler arbetsplatser än det skapar. " 3. Det är 
anpassning inte 
"Nätverk för människor och deras sammanslutningar - Hur man bäst kan utnyttja 
informationssamhället i EU", Forum för informationssamhället, Den första årsredogörelsen, 
Sammanfattning och kommentarer, 1996. 
4. För en genomgripande diskussion av dessa aspekter, se grönboken "Leva och arbeta i 
informationssamhället: människan i centrum", Europeiska kommissionen, juli 1996. Aspekterna på den 
sociala sammanhållningen i informationssamhället kommer att utvecklas vidare i den handlingsplan 
kommissionen förbereder som uppföljning till grönboken. 
5. "Den effektiva användningen varierar mellan olika typer av regioner beroende på social och 
industriell sammansättning [...]. Den geografiska gradienten för efterfrågan faller mer eller mindre jämnt utåt 
från affärscentra i så kallade världsstäder, med små ökningar här och där på platser med många 
användarföretag, och faller snabbare i glesbefolkade eller särskilt fattiga regioner. [...]. På samma gång och 
inte mindre betydelsefullt har också kostnaden för att tillhandahålla teletjänster en särskild geografisk 
karaktär, som i allmänhet är omvänd till den faktiska efterfrågan. På den här sidan av ekvationen är 
kostnaderna oftast lägre i områden som är mera tätbefolkade [...]", NEXUS et al. "An assessment of the 
social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe", januari 
1996, volym IV, s. 9. Kommissionen har uppmärksammat problemet genom att arbeta fram en rad dokument 
med ståndpunkter och regler som definierar de samhällsomfattande tjänstemas plats i kommissionens politik 
på området för teletjänster. Se till exempel direktiv nr 90/388/EEG om konkurrens på marknaden för 
teletjänster (EGT 22.3.1996) som definierar principerna för de samhällsomfattande tjänsterna och förklarar 
hur kostnaden för dessa skall kunna spridas, och senare kommissionens meddelande av den 17 november 
1996 om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av 
samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt riktlinjer för medlemsstaterna för genomförandet 
av dessa program (KOM(96)608). I kommissionens meddelande om samhällsomfattande tjänster för 
telekommunikation på en avreglerad marknad (KOM(96)73 av den 13 mars 1996) ges definitioner, räckvidd 
och utvärderingsverktyg för de samhällsomfattande tjänsterna med betoning på deras dynamiska karaktär och 
fortlöpande utveckling. 
6. Enligt brittiska erfarenheter är viss försiktighet på sin plats. "I Förenade kungariket, som har en av de 
mest liberala regleringarna om telekommunikation i Europa, är utbudet av telekommunikationstjänster högst 
varierande. I centrala London kan företagen välja mellan ett stort antal konkurrerande leverantörer och mycket 
avancerade tjänster. I de centrala affärsdistrikten i andra större städer och i företagsbyar och andra 
19 
ansamlingar av affärsaktiviteter har företagen ett stort urval av potentiella leverantörer och tillgång till de 
flesta avancerade tjänster. I övriga tätortsområden har företagen ett mera begränsat urval av leverantörer, där 
enda tillgängliga direkta uppkoppling vanligen är till det tidigare PTT (Postal, Telegraph, and Telephone 
Administration; dvs. motsvarande post och televerket) och, där infrastrukturen är utbyggd, till den lokala 
kabeloperatören. I många mindre städer och på landsbygden står kunden i praktiken inför ett 
leveratörsmonopol i form av det tidigare PTT. 1 ett antal regioner, i första hand på landsbygden, har kunden 
inte ens direkt tillgång till digitala växlar som kan erbjuda tjänster som digitalt flertjänstnät" Se Regional 
Development in the Information Society: A Review of Analysis, rapport på begäran av Europeiska 
expertgruppen på hög nivå för sociala och samhälleliga frågor i informationssamhället, CURDS 1996, s. 23. 
Kommissionen kommer i detta avseende att undersöka övriga exempel på liberalisering (till exempel 
Förenade kungariket, USA, Finland, Sverige och Nya Zeeland). 
7. Europeiska kommissionens interna arbetsdokument "Telecommunications, Postal and RTD 
aspects of structural interventions plans for 1994-1999", Bryssel 1996. Viss försiktighet påkallas vid 
tolkning och användning av uppgifterna från denna analys på grund informationssamhällets 
gränsöverskridande och genomgripande karaktär utformningen av strukturfondernas 
programplaneringsförfarande, medlemsstatemas skilda sätt att strukturera sina planer och deras olika 
tidtabeller; Utgifter som har samband med informationssamhället extrapoleras ofta från sammanlagda siffror 
som förknippas med andra områden såsom industri och forskning och utveckling. De ger ändå en god 
uppfattning om vilken politisk prioritet medlemsstaterna ger informationssamhället. 
8. Till exempel Finland och Sverige tar sig an informationssamhället på ett mera enhetligt sätt. Dessa 
båda länder har inte bara avsatt en större del av tillgängliga medel för åtgärder med anknytning till 
informationssamhället, utan riktar också in sina satsningar på att underlätta för efterfrågan. Detta sker till 
exempel genom att öka arbetskraftens kompetens inom områden som är viktiga för informationssamhället, 
genom att förse skolorna med de nödvändiga uppkopplingarna och genom att utveckla lämpliga tjänster och 
tillämpningsområden. Strategin i det svenska samlade programplaneringsdokumentet (SPD) för mål 6 anger 
att ett av de horisontella kriterierna för kvalitetsbedömningen av vissa åtgärder skall vara "att använda 
informationsteknologin på bästa sätt inom alla socioekonomiska verksamhetsområden. En av 
informationssamhällets centrala egenskaper - dess gränsöverskridande och genomgripande karaktär - betonas 
på så sätt omedelbart. Som en av programplaneringsdokumentets allmänna målsättningar anges sedan "den 
ökade användningen av informationsteknologins olika tillämpningar och tillägnandet av kunskaper och 
färdigheter i informationsteknologierna". Detta skall göra det lättare att skapa nya arbetstillfällen, vilket är det 
viktigaste målet i den svenska planeringen. Dessutom framstår informationssamhället som en viktig faktor för 
utvecklingen av alla de fem prioriteringar som anges i dokumentet, och pekas ut som ett viktigt verktyg för i 
stort sett alla delmål. 
9. The Special Telecommunications Action for Regional Development (STAR) bidrog 1987-1991 med 
780 miljoner ecu från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för att "bryta den trend som medför att 
efterfrågan på avancerade telekommunikationstjänster (ATT) är för låg för att motivera tillhandahållande på 
affärsmässiga grunder, och att bristande kunskap om fördelama med ATT i sin tur ytterligare sänker 
efterfrågan" i de mindre gynnade regionerna i sju medlemsstater. Trots att STAR-programmet innehöll 
åtgärder för att stimulera efterfrågan (till exempel utveckling och marknadsföring av databaser och videotex-
tjänster för små och medelstora företag) lades 80 % av budgeten på att förbättra infrastrukturen med 
huvudinriktning på digitalisering av nätverken, allmänt tillgängliga datanät och mobilnät. Programmet lyfte 
framgångsrikt fram nätoperatöremas investeringsplaner, däri inbegripet att skynda på digitaliseringen av 
nätverket i Grekland med två år och att tidigarelägga lanseringen av det mobila radionätet i Portugal, också 
det med två år. Se Ewbank Preece Ltd, "STAR - Community level evaluation", Final report, Executive 
summary, Europeiska kommissionen, 1993. 
10. TELEMATIQUE-programmet, som 1991 tog över efter STAR med en budget på ungefär 233 
miljoner ecu, var tänkt att skynda på introduceringen och användningen av avancerade 
telekommunikationstjänster, i synnerhet datatjänster, hos små och medelstora företag och de nationella 
administrationerna. Tillvägagångssättet var både skilt från och ett komplement till STAR och omfattade 
stimulering av efterfrågan på praktiska tillämpningar inom olika verksamhetsområden för att främja 
utvecklingen i en eller flera regioner. Ett parallellt mål var att ge dessa regioner möjlighet att dra nytta av de 
tjänster som genom gemenskapsbestämmelserna öppnats för konkurrens. På så sätt speglade 
TELEMATIQUE-programmet en ny prioritering tor gemenskapsåtgärderna: att främja tillämpningen och de 
tclematiktjänster som detta kräver. 
20 
11. De ESF-interventioner inom de olika målen som syftar till att främja utveckling av mänskliga 
resurser som direkt hänför sig till informationssamhället uppskattas till ungefär 4 miljarder ECU för 
programplaneringsperioden 1994-1999. 
12. Kommissionen samfinansierar redan vissa åtgärder, till exempel för att inrätta telestugor i 
landsbygdsområden inom ramen för mål 1, 5b och 6 och lokala telematikprojekt inom ramen för 
gemenskapsinitiativet LEADER II. Till exempel har man i Finland inom ramen för ett mål 5b-program ett 
projekt som omfattar landets sydvästra del och skärgård och som har till mål att utveckla ett nätverk för att 
främja distansarbete och utbildning i telematik. Det finns naturligtvis flera andra gemenskapsåtgärder med 
anknytning till informationssamthället. Som exempel kan nämnas pilotprojekten WOLF vars syfte var att 
stimulera användningen av elektronisk handel hos små och medelstora företag i mindre gynnade regioner. Sju 
regioner samarbetar med kommissionen för att identifiera de sociala, ekonomiska och tekniska faktorer som 
påverkar utvecklingen av telekommunikationstjänster i eftersatta regioner. WOLF, med en budget på 530 000 
ecu, finansieras genom artikel 10 i ERUF. Andra exempel är initiativet IMPLACE som skall stimulera 
användningen av avancerade informations- och kommunikationstjänster hos små och medelstora 
tillverkningsföretag i mindre gynnade regioner och initiativet MARSOURCE som skall främja användningen 
av elektroniska handelssystem för fiskeriprodukter och därigenom bidra till att överbrygga avlägsna regioners 
nackdelar. 
13. Det nya i IRISLs tillvägagångssätt bygger på de institutionella mekanismer genom vilka strategin har 
utvecklats, dvs. ett partnerskap mellan regionala och lokala institutioner, sammanslutningar av företag samt 
företrädare för utbildningsinstitutioner, fackföreningar, handelskamrar, den kooperativa rörelsen och 
frivilligorganisationer. De sex deltagande regionerna - Sachsen (Tyskland), nordvästra England (Förenade 
kungariket), Nord-Pas de Calais (Frankrike), Piemonte (Italien), Valencia (Spanien) och centrala Makedonien 
(Grekland) - fick sätta upp en strategi för informationssamhället genom att analysera utgångssituationen och 
bedöma möjligheterna att bygga informationssamhället och med en gemensam insats samla de berörda 
regionala aktörerna. 
14. RISI1-projekten berör 23 regioner över hela Europa och har en budget på 6 miljoner ecu. Detta 
innebär att för närvarande deltar totalt nästan 25 % av alla de regioner som är berättigade till stöd från 
strukturfonderna i denna process för att utveckla en strategi och förvandla den till en handlingsplan. Dessutom 
planerar kommissionen att inleda tio fler-regionala pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF och artikel 6 i ESF 
med en budget på 15 miljoner ecu för att visa de bästa metoderna för den regionala utvecklingen av 
informationssamhället (RISI2). 
15. Se KOM(96)73 av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på 
en avrcglerad marknad. 
16. Se K0M(96)4I9 av den II september 1996 om Förslag till Europaparlamentets och rådets 
direktiv om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för telefoni och en allmän tjänst för 
telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning (ersätter Europaparlamentets och rådets direktiv nr 
95/62/EG). 
17. Se avsnittet "Allmän tillgång till informationssamhällets tjänster" i KOM(96)73 av den 13 mars 1996 
om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en avreglerad marknad, avsnitt IV, s. 21. 
18. "Det sätt på vilket vi utvecklar informationssamhället, som är den största förändringen i vår tid, 
måste återspegla de idéer och värden som präglar Europeiska unionen. För att fö och förtjäna ett brett stöd 
bland Europas medborgare måste dessa idéer och värden formuleras klart och tydligt.", "Leva och arbeta i 
informationssamhället: människan i centrum", Grönbok, Sammanfattning och kommentarer, juli 1996. 
Dessutom måste varje utveckling av de samhällsomfattande tjänsterna vara förenlig med det generella 
synsättet för tjänster i allmänhetens intresse i Europa. Se särskilt kommissionens meddelande om tjänster i 
allmänhetens intresse i Europa (KOM(96)443 slutlig den 11 september 1996). 
19. Se NEXUS et al., vol II, s. 20-21. 
20. Se den första rapporten från Rådgivande gruppen för konkurrenskraft, juni 1995, s. 17. 
21. Se bland annat den nyligen publicerade första rapporten om ekonomisk och social 
sammanhållning (Europeiska kommissionen, november 1996), kapitel 4, s. 78-81. 
21 
22. För låg inkomst och konsumtionskapacilel kan innebära avsevärda hinder. Den undersökning som 
gjordes 1995 av handelsdepartementet i USA, Falling through the net: a survey of the have nots of rural and 
urban America ("Att falla genom skyddsnätet: en undersökning om de obemedlade i städer och på landsbygd i 
Amerika") visar ett tydligt samband mellan hushållens inkomst och tillgången till dator i hemmet: mellan 4,5 
% och 8,1 % av hushållen i lägsta inkomstskiktet (mindre än 10 000 USD) hade dator i hemmet, medan 
mellan 59,6 % och 64,4 % av hushållen i det översta inkomstskiktet (75 000 USD och däröver) hade dator. 
Motsvarande uppgifter för gemenskapen finns ej. 
23. Se KOM(96)73 av den 13 mars 1996. Denna åsikt stöds bland annat av Forum för 
informationssamhället, som menar att man kan minska risken för ett tudelat samhälle genom att ordna allmänt 
tillgängliga IT-terminaler på biblioteken, i skolor och på andra lokala mötesplatser. I sammanhanget bör 
dessutom nämnas expertgruppen på hög nivå som i sin preliminära rapport betonar behovet av att utreda 
begreppet samhällsomfattande tjänster och eventuellt utvidga det till att även innefatta en viss nivå av tillgång 
till de nya informationstjänsterna, men samtidigt begränsa räckvidden till institutioner för utbildning, hälso-
och sjukvård, kultur eller ekonomi på lokal nivå. På samma sätt pekar den första rapporten om ekonomisk och 
social sammanhållning på att de politiskt ansvariga bör överväga möjligheten att förse exempelvis skolor, 
sjukhus och bibliotek med en bredare tillgäng till informationssamhället. 
24. Det är också nödvändigt att uppmuntra de offentliga förvaltningarna att införa informations- och 
kommunikationstekniken (dvs. IDA-programmet på gemenskapsnivå). Detta skulle kunna ha en regional 
katalysatoreffekt som utlöser initiativ i den privata sektorn. 
25. Se grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum", Europeiska 
kommissionen, juli 1996. 
26. För en mera omfattande genomgång av frågan om utbildning i informationssamhället, se 
kommissionens handlingsplan "Utbildning i informationssamhället" (KOM(96)471, september 1996). 
27. Den bidrar till exempel med finansiering till utbildning i tillämpning av telematik, till att sätta upp 
telestugor i landsbygdsregioner enligt mål 1, 5b och 6 och till lokala telematikprojekt inom ramen för 
gemenskapsinitiativet LEADER II. 
28. Se KOM(96)332 slutlig av den 10 juli 1996 om "UTFORMA FRAMTIDEN - Europeisk 
forskning i medborgarnas tjänst", och KOM(96)595 slutlig av den 20 november 1996 om "Mot det femte 
ramprogrammet: nya inlägg i forskningsdebatten". 
29. En del uppgifter finns i rapporten An assessment of the social and economic cohesion aspects of 
the development of the Information Society in Europe ("En bedömning av aspektema för social och 
ekonomisk sammanhållning i utvecklingen av informationssamhället i Europa") som utfördes av NEXUS et 
al. för kommissionens räkning och avslutades i december 1995. Även om man har försökt att uppdatera 
uppgifterna i denna bilaga är en viss försiktighet på sin plats eftersom sektorn för telekommunikation 
utvecklas mycket fort. Läsaren måste vara medveten om att framväxandet av informationssamhället i de 
mindre gynnade regionerna är långt ifrån linjärt och statistiskt förutsägbart. Antalet mobila abonnenter i till 
exempel Spanien växte från 230 000 till över en miljon under 1996; ISDN-täckningen i länderna som 
omfattas av sammanhållningsfonden har gått från noll till nästan full täckning under de senaste tre åren; trots 
att Internet var nästan mytiskt för några år sedan fanns det över 500 000 Internet-användare i Spanien vid 
utgången av 1996. Dessutom kommer förmodligen den senaste utvecklingen av digital satellitsändning att 
medföra ett alternativ till kabel-TV och på så sätt hjälpa de mindre gynnade regionerna att komma i kapp på 
detta område. 
30. ISDN är en förkortning som står för tillhandahållandet av ett brett utbud av befintliga och nya 
telekommunikationstjänster över det digitala nätet. ISDN tar bort barriärer mellan tal, data-, text- och 
videotjänster och sammanför dem i ett digitalt telekommunikationsnät. ISDN.s utbud av tjänster och 
användbarheten innebär avsevärda fördelar för kunden. 
31. Termen "avgiftsstruktur" definierar balansen mellan fasta kostnader (installation och abonnemang) 
och samtalskostnader i kundens totala kostnad. 
22 
32. Avsikten med den process som går under beteckningen "avgiftsbalansering" är att finna en balans 
mellan vad det kostar att utföra en tjänst och avgiften för den. 
33. Y. Kato och S. Paltridge, Telecom tariffs and the move to markets, The OECD Observer, nr 191, 
december 1994/januari 1995. 
23 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 7 slutlig 
DOKUMENT 
SV 13 05 15 
Katalognummer : CB-CO-()7-014-SV-C 
ISBN 92-78-15072-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
<M