EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.09.1998 
KOM(1998) 488 slutlig 
Slutrapport från kommissionen till 
Europaparlamentet, rådet och 
Ekonomiska och sociala kommittén om 
programmet om gemenskapssystem för 
information om olyckor i hemmet och på 
fritiden (EHLASS-programmet) 

Målsättningen med gemenskapssystemet för information om olyckor i hemmet och på 
fritiden (EHLASS) är att samla in uppgifter om olyckor i hemmet och på fritiden. Antalet 
olyckor av detta slag leder till över 83 000 dödsfall per år i jämförelse med 45 000 
trafikolyckor med dödlig utgång och 6 000 olycksfall i arbetet med dödlig utgång. De slag 
av olyckor som EHLASS registrerar är de vanligaste dödsorsakerna för europeiska 
medborgare under 34 år. Systemet grundar sig på uppgifter som akuta mottagningar vid 
sjukhus har samlat in, förutom i tre medlemsstater där uppgifterna har samlats in via enkäter 
till hushållen. Det senaste beslutet upphörde att gälla den 31 december 1997. EHLASS är 
den enda allmänna informationskällan av detta slag om olyckor. 
EHLASS inrättades 19861 som ett pilotprojekt för insamling av uppgifter genom vilka man 
kan fastställa vilka produkter som orsakar olyckor. Systemet har bibehållits genom beslut 
19902, 19933ochl9944. 
En fristående granskning har gjorts på uppdrag av kommissionen och utgör grunden för en 
mer allmän utvärderingarapport om systemets funktion och för förslag till ändringar. 
Sammanfattningen av utvärderingsrapport är som bilaga till denna rapport. 
På grundval av den externa rapporten är kommissionens allmänna intryck att idén som 
ligger som grund för systemet är riktig och att medlemsstaterna har haft stor nytta av 
systemet. Användningen av data på EU-nivå har emellertid inte varit tillfredställande. Det är 
uppenbart att systemets potential inte har utnyttjats till fullo och att EU ekonomiskt inte har 
investerat tillräckligt i insamling av data. En av huvudorsakerna till detta har varit att 
medlemsstaterna enligt det nuvarande rapporteringssystemet endast lämnar insamlade 
uppgifter i form av tabeller och grafik till kommissionen. Kommissionen får inte uppgifter 
om enskilda olycksfall, vilket innebär att europeiska eller transnationella utredningar av 
specifika problem som t.ex. hur farlig en viss produkt är endast kan göras genom att begära 
information från medlemsstaterna. 
Kommissionen tänker lösa detta problem genom att underlätta tillgången till information 
genom att upprätta en europeisk databas som ingår i Euphin-nätverket (European Union 
Public Health Information Network - Europeiska unionens nätverk för 
folkhälsoinformation). Databasen kommer att utgöra ett tekniskt stöd genom vilket 
kommissionen, medlemsstaterna och andra intresserade skall ha tillgång till alla uppgifter 
Man har redan börjat utarbeta en datastruktur och ett dataregister. Meningen är att alla 
1 Rådets beslut nr 86/138/EEG av den 22 April om demonstrationsprojekt för införande av ett 
gemenskapssystem för information om olyckor där konsumentprodukter ingår, EGT L 109, 
26.4.1986, s. 23. 
2 Rådets beslut nr 90/534/EEG av den 22 Oktober 1990 om ändring av beslut nr 86/138/EEG om 
införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor dar konsumentprodukter ingår, och 
fastställande av de ekonomiska anslagen för de två sista verksamhetsåren, EGT L 296,27.10.1990, s. 
64. 
3 Rådets beslut nr 93/683/EEG av den 29 Oktober 1993 om införande av ett gemenskapssystem för 
information om olyckor i hemmet och på fritiden, EGT L 319,21.12.1993, s. 40 
4 Europaparlamentets och rådets beslut 3092/94/EG av den 7 december 1994 om införande av ett 
gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på fritiden, EGT L 331,21.12.1994, 
s. I. Detta beslut har ändrats genom rådets beslut av den 22 maj 1995 om ändring av beslut nr 
3092/94/EG om införande av ett gemenskapssystem för information om olyckor i hemmet och på 
fritiden (EGT L 120,31.05.1995.S.36) för att inbegripa de nya medlemsstaterna. 
A 
uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden 1986-1997 skall matas in i ett 
dataöverföringssystem före slutet av 1998. 
Kommissionen lägger fram följande förslag till förbättring av svagheter i EHLASS som 
framgick av utvärderingsrapporten: 
• Representativitet: Kommissionen föreslår att representativiteten skall förbättras genom 
att man ser till att medlemsstaterna väljer mer representativa sjukhus när det gäller 
geografisk och demografisk spridning och stads- och landsbygdsområden. Avsikten att 
säkra representativiteten genom att samla in en uppsättning av demografiska variabler 
Under den andra fasen skall dessa befolkningsuppgifter användas för att mäta 
representativiteten för de deltagande sjukhusen för att på detta sätt ge möjlighet till ett 
bättre urval vid behov. Hushållsundersökningar som utarbetats för ändamålet kan vara 
användbara vid förbättrandet av representativiteten. 
• Jämförbarhet: Gemensamma definitioner, klassificeraingar och kodifieringsregler är en 
förutsättning för att man skall erhålla jämförbara data från hela EU. Arbetet med att 
uppdatera den befintliga kodjfieringsmaiiu^en från 1986 genom att anpassa den till nya 
utvecklingar - särskilt när det gäller klassificering av produkter och sportgrenar -
måste fortsätta. Det skulle vara att föredra att medlemsstaterna inte använder 
hushållsundersökningar för insamling av grundläggande uppgifter. 
• Datakvaliteten är vanligen god, men den skulle kunna vara bättre. 1 den externa 
rapporten föreslås en metod för mätning av kvaliteten, som skulle kunna tillämpas för 
uppföljning av datakvalitetens utveckling. Kommissionen har för avsikt atti samarbete 
med medlemsstaterna utveckla vidare denna mätning av datakvalitet. Det skulle vara 
bra om nationella EHLASS-tjänstemän kan träffas för att samordn tolkningen av 
• Medlemsstaterna har inte lämnat sina resultat i tid, vilket har varit ett problem, 
eftersom förseningar vid ett sjukhus försenar den nationella rapporten, vilket i sin tur 
påverkar utarbetandet av den europeiska sammanfattande rapport som avses i 
EHL AS S-besluten. Kommissionen föreslår att man avstår från detta 
rapporteringssystem och att data i framtiden bör överlämnas direkt till den ovannämnda 
databasen med tre månaders mellanrum eller med kortare eller längre mellanrum 
beroende på vad man kommit överens om med medlemsstaterna. 
De europeiska samma^tällande rapporterna är så omfångsrika att det inte är möjligt 
att sprida dem i något större antal, vilket hämmar tillgången på information Detta 
problem har lösts genom att man offentliggjort en europeisk sammanställning av de 
nationella EHLASS-rapporterna för 1990-95 på Internet i maj 1997 Genom denna 
databas blir rapporter av detta slag överflödiga. 
Kodifienn^sjm^uakri måste ändras, särskilt vad gäller produkter och nya sportgrenar. 
Förberedelser har redan gjorts och kommissionen föreslår att slutförandet av detta 
arbete prioriteras. 
Hjälp med statistikarbetet vid datainsamling och utvärdering av EHL AS S-data ingår 
också i statistikprogrammet 1998-2000. Man kommer att särskilt uppmärksamma 
anpassning av metodiken så att den beaktar koder och maJlar som redan finns på EU-
nivå eller nationell nivå 
Kommissionens stöd till datainsamling har varit nödvändigt för att ända sedan det första 
pilotprojektet inleddes 1986 säkra att alla medlemsstater deltar. De erfarenheter som 
erhållits visar att medlemsstaterna drar nytta av att antalet olycksfall minskar och av de 
ekonomiska följder som detta far, vilket borde vara en tillräcklig motivering för 
medlemsstaterna att själva stå för kostnaderna för datainsamling. Däremot skulle det falla 
sig naturligt att kommissionen handhar samordningen av åtgärderna och upprätthållandet 
av en europeisk databas inom Euphin-nätverket. 
Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att säkra genomförandet av de ovannämnda 
förbättringarna i kommande program. För 1999 och därefter har kommissionen för avsikt 
att integrera EHL AS S-systemet i gemenskapens handlingsprogram för förebyggande av 
personskador inom ramen för insatser på folkhälsoområdet (KOM(98) 229 slutlig av den 
15 april 1998). Kommissionen godkände i denna fråga 23 av 28 ändringar som 
Europaparlamentet hade lagt fram efter den första behandlingen av kommissionens förslag 
av detta program (KOM(97) 178 slutlig). 
(V-
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
Utvärdering av EHLASS-systemet 
för Europeiska kommissionen - Generaldirektorat XXIV 
Avtal nr AO-2600/96/000262 
Sammanfattande kapitel av slutrapporten 
av den 20 augusti 1997 
GD XXIV har gett oss i uppdrag att allmänt utvärdera EHLASS-systemet. I det 
följande lägger vi fram de viktigaste resultaten av utvärderingen. Dessa två kapitel är 
utdrag ur vårt utkast till slutrapport och innehåller 
- praktiska slutsater 
- relevanta faktorer 
Rapporten har utarbetats av 
Marc Nectoux 
Dr Luc-Henri Barthélémy 
Dr Henning Bay-Nielsen 
Dr Christine Duval 
Dr Birthe Frimodt-Moller 
/|C 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
Utdrag ur den slutliga rapporten från utvärderingsstudien av EHLASS. 
Slutsatser om verksamheten (sammanfattning) 
1. Siffror 
-1 vår studie har vi gjort följande minimiuppskattningar när det gäller den årliga 
omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden i Europeiska unionens 
medlemsstater: 
- 20 miljoner olyckor i hemmen och på fritiden som krävde vård. 
- 2 miljoner inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på 
fritiden. 
- 83 000 dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. 
- 3,9 miljarder ecu i minimikostnader för inläggningar på sjukhus på grund 
av olyckor i hemmen och på fritiden. 
- 23 miljarder ecu i totala kostnader (direkta sjukvårdskostnader och sociala 
kostnader vid arbetsoförmåga). 
- Mot bakgrund av dessa siffror, uppgår kommissionens årliga stöd till driften av 
Ehlass-systemet till 2,5 miljoner ecu i förhållande till en övergripande total 
driftskostnad på 3,2 miljoner ecu under 1995. 
2. Ehlass-systemets existensberättigande 
- Olyckor i hemmen och på fritiden innebär stora bördor för den allmänna hälso- och 
sjukvården och en betydande ekonomisk kostnad. Det krävs därför ett särskilt 
informationssystem inom detta område. I Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs 
dessutom att en hög konsumentskyddsnivå skall uppnås. Kommissionen har samtidigt 
fatt i uppdrag att främja insatser när det gäller folkhälsa, vilket även omfattar olyckor 
och personskador. Olyckor i hemmen och på fritiden utgör därför ur dubbel 
bemärkelse en angelägenhet för gemenskapen. I Världshälsoorganisationens mål nr 11 
för genomförandet av den övergripande strategin för hälsa för alla år 2000 är en 
minskning av olyckorna i hemmen och på fritiden klart uttryckt. 
-1 praktiken befinner sig Ehlass-systemet i brytpunkten mellan följande två 
processer: 
- En handlingsprocess: För att undersöka fakta, fastställa prioriteringar, rikta 
insatserna och utvärdera resultaten av insatserna krävs ett system för att på förhand 
samla in uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. 
- En process för åtgärdsområdet: Den gemensamma marknaden, den fria 
rörligheten för varor, den nödvändiga samordningen av lagstiftningsåtgärder och 
förebyggande politik när det gäller konsumentsäkerhet och folkhälsa, innebär att 
frågan om olyckor, genom sin omfattning och sina verkningar, nödvändiggör en insats 
från gemenskapen när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. 
à 
Dessa orsaker till systemets existensberättigande är alltid aktuella. De förstärks 
dessutom av konvergensen i kommissionens mycket tydliga mål när det gäller 
konsumentsäkerhet (GD XXIV) och folkhälsa inom ramen för gemenskapens 
handlingsprogram för förebyggande av personskador (GD V), som håller på att 
införas. 
3. Ehlass-systemets goda resultat 
- Genom uppgifter från Ehlass-systemet kan man först och främst identifiera 
beteenden, riskgrupper (fördelat på kön, ålder, yrke, plats osv.) och farliga produkter. 
Identifieringen innebär att man kan lokalisera områden för lagstiftningsåtgärder och 
rikta de förebyggande åtgärderna. I många medlemsstater har riktade förebyggande 
åtgärder medfört dels en betydande minskning av antalet olyckor, dels mindre 
allvarliga olyckor. 
I Danmark har man på detta sätt åstadkommit en betydande minskning av antalet 
ögonskador (40 %) som orsakats av pyrotekniska fritidsartiklar (smällare med stubin 
och fyrvcrkeripjäser). Tack vare analysen av uppgifter frän Ehlass-systemet har 
myndigheterna kunnat upptäcka att åtskilliga unga pojkar hade fått ögonskador under 
lek med fyrverkeripjäscr. Minskningen av olyckorna berodde på en lämpligt riktad 
förebyggande informationskampanj som kort därefter inleddes, där man gav råd att 
- I -
SV/24/97/19740000. WOO (FR) 
använda skyddsglasögon. Dessutom beslutade tillverkarna att skicka med 
skyddsglasögon i paket med pyrotekniska fritidsartiklar som säljs till allmänheten. 
Detta är bara ett exempel bland många andra lagstiftningsåtgärder eller förebyggande 
åtgärder som har vidtagits på nationell nivå. Följande kan även nämnas: 
- Minskning av antalet olyckshändelser med förtäring av rengöringsmedel för 
hushållsbruk genom krav på barnsäkra korkar och att man tillsätter ammoniak med 
obehaglig lukt. 
- Ändring av markbeskaffenheten på lekplatser för barn för att minska krosskadorna. 
- Minskning av antalet sönderklämda fingrar genom att skapa en standard för att 
ändra anordningarna för att fälla ihop hopfällbara möbler. 
- Ändring av stängningsanordningen för automatiska garageportar. 
- Antagande av nya säkerhetsstandarder för tryckkokare. 
- Antagande av standarder för skärmflygning. 
- Rekommendation att bära hjälm under förd med mountainbike. 
- Införande av varningssymboler på förpackningar som innehåller riskprodukter. 
- Införande av skyltningssystem i skidbackar osv. 
- Alla dessa åtgärder har tillsammans bidragit till en mätbar minskning av vissa typer 
av olycksfall. I Frankrike har man sålunda noterat en betydande och kontinuerlig 
minskning av dödsfall bland unga människor under 15 år. Under 1986 inträffade 789 
dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden, medan det under 1992 
inträffade 526, dvs. en minskning med mer än 33 % på sex år (Källa: INSERM SC8). 
- Det område inom vilket det nuvarande Ehlass-systemet är effektivt är olyckor på 
mikronivå: fastställande av produktkiasser, typer av verksamhet, riskgrupper i 
befolkningen. Det är ännu inte effektivt när det gäller beskrivning av olyckor i 
hemmen och på fritiden i allmänna statistiska termer samt hälsoindikatorer. 
4. De huvudsakliga problemen i Ehlass-systemet 
- Systemet utnyttjas i mycket stor omfattning på central nivå i medlemsstaterna. 
Kommissionen drar dock liten direkt nytta av systemet på grund av det nuvarande 
funktionssättet, som inte gör det möjligt att få direkt och snabb tillgång till uppgifter 
som är tillräckligt representativa och tillförlitliga. 
- Kommissionen har bara direkt tillgång till de nationella standardiserade 
årsrapporterna. Dessa ger en bild av systemets funktion och av de övergripande 
resultaten i varje medlemsstat, men gör det inte möjligt att arbeta med detaljerade 
uppgifter i samband med konkreta och snabba åtgärder. 
5. Ehlass-systemets möjligheter 
Systemet ger dock mycket stora möjligheter. 
- De uppgifter som samlas in i medlemsstaterna är redan strukturerade i nationella 
databaser. Det skulle räcka att föra samman dessa uppgifter i en europeisk databas 
SV/24/97/19740000. WOO (FR) 
som är tillgänglig via Internet för att göra det mycket lättare och snabbare att söka 
uppgifter och sprida resultat. 
- För att förbättra uppgifternas kvalitet skulle det räcka 
- att kombinera periodiskt återkommande Ehlass-undersökningar (t.ex. 
vart femte år) som är representativa för de enskilda hushållen med den kontinuerliga 
insamlingen vid akutmottagningarna, i syfte att öka de insamlade uppgifternas 
representativitet, 
- att sätta igång det nya kodningssystem som redan har utarbetats, och 
- att utarbeta ett standardprogram för kontroll som omfattar kontroller av 
samstämmigheten. 
- För att förbättra hanteringen av uppgifterna skulle det räcka att via ett väl 
fungerande expertnätverk sprida de nya metoder för informationsbehandling som 
redan har införts i olika medlemsstater: beräkning av ett generellt tal för 
farlighetsgrad, automatiska varningssystem, typologi, "data mining" osv. 
Alla dessa åtgärder sammantagna kan till en blygsam kostnad finansieras genom en 
bättre korrelation av det stödbelopp som betalas ut till staterna med de faktiska 
insatser staterna gör. En liten minskning av stödbeloppet för bara insamlingen av 
uppgifter skulle göra det möjligt att finansiera dessa gemensamma och nödvändiga 
redskap. Dessa förbättringar kan således göras till en oförändrad total 
driftkostnad. 
6. Vår slutsats 
Vår slutsats är utan tvekan att stödja och förbättra driften av Ehlass-systemet, 
snarare än att avskaffa det. De ovan beskrivna åtgärderna kan i sig själva åstadkomma 
mycket större nytta. Med hänsyn till den genomsnittliga direkta kostnaden för en 
olycka i hemmet eller på fritiden, som beräknas till 368 ecu, och Ehlass-systemets 
driftskostnad (2,5 miljoner ecu/år), räcker det att åstadkomma en årlig minskning med 
mindre än 7 000 olyckor i hemmen och på fritiden i samtliga stater, dvs. 0,03 % av 
dessa olyckor, för att i makroekonomiska termer "balansera investeringen" i 
budgetarna i Europeiska unionens medlemsstater. 
-4 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
De viktigaste frågorna (sammanfattning) 
1. Vilka är grundförutsättningarna? 
-1 vår studie har vi gjort följande minimiuppskattningar när det gäller den årliga 
omfattningen av olyckor i hemmen och på fritiden i Europeiska unionens 
medlemsstater: 
- 20 miljoner olyckor i hemmen och på fritiden som krävde vård. 
- 2 miljoner inläggningar på sjukhus på grund av olyckor i hemmen och på 
fritiden. 
- 83 000 dödsfall på grund av olyckor i hemmen och på fritiden. 
- 3,9 miljarder ecu i minimikostnader för inläggningar på sjukhus på grund 
av olyckor i hemmen och på fritiden. 
- 23 miljarder ecu i totala kostnader (direkta sjukvårdskostnader och sociala 
kostnader vid arbetsoförmåga). 
- Mot bakgrund av dessa siffror, uppgår kommissionens årliga stöd till driften av 
Ehlass-systemet till 2,5 miljoner ecu i förhållande till en övergripande total 
driftkostnad på 3,2 miljoner ecu under 1995. 
2. Vilka är faktorer ger Ehlass-systemet sitt existensberättigande? 
- Såsom tidigare påpekades innebär olyckor i hemmen och på fritiden stora bördor för 
den allmänna hälso- och sjukvården och en betydande ekonomisk kostnad. Det är 
därför önskvärt med ett särskilt informationssystem inom detta område. I Fördraget 
om Europeiska unionen, som undertecknades i Maastricht, föreskrivs dessutom att en 
hög konsumentskyddsnivå skall uppnås. Kommissionen har samtidigt fått i uppdrag 
att främja insatser när det gäller folkhälsa, vilket även omfattar olyckor och 
personskador. Olyckor i hemmen och på fritiden utgör därför ur dubbel 
bemärkelse en angelägenhet för gemenskapen. En minskning av olyckorna i 
hemmen och på fritiden är dessutom tydligt uttryckt i Världshälsoorganisationens mål 
nr 11 för genomförandet av den övergripande strategin för hälsa för alla år 2000. 
- Olyckorna i hemmen och på fritiden är fortfarande dåligt kända och deras 
betydelse underskattad. I många medlemsstater röner dessa frågor inte tillräcklig 
politisk uppmärksamhet. Det är därför berättigat att främja ett europeiskt system för 
att få ett slut på de bristande insikterna och på de stora skillnaderna när det gäller 
tillgång till nationella instrument för att motverka olyckor i hemmen och på fritiden. 
- Den fria rörligheten för varor i EU:s medlemsstater medför ökade problem när det 
gäller konsumentsäkerhet. Varje produkt som tillverkas och saluförs lagligt skall ha 
tillträde till samtliga medlemsstaters marknader. Ett omfattande arbete för 
harmonisering och samråd mellan medlemsstaterna har visat sig vara nödvändigt för 
alt fastställa gemenskapsstandarder när det gäller produktsäkerhet. 
S 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
Därför är det nödvändigt att, på europeisk nivå och med ett enhetligt redskap för 
insamling, undersöka risker i samband med olyckor i hemmen och på fritiden och 
med produkter som är inblandade i dessa olyckor. De europeiska 
standardiseringsorganens mest eftersökta samarbetspart är Ehlass-systemet, som man 
regelbundet konsulterar. Den information som samlas in genom systemet beaktas vid 
utarbetandet, godkännandet och erkännandet av europeiska standarder. 
--1 praktiken befinner sig Ehlass-systemet i brytpunkten mellan följande två 
processer: 
- En handlingsprocess: För att undersöka fakta, fastställa prioriteringar och 
utvärdera de insatser som har gjorts krävs ett system för insamling av uppgifter om 
olyckor i hemmen och på fritiden. 
- En process för åtgärdsområdet: Den gemensamma marknaden, den fria 
rörligheten för varor, den nödvändiga samordningen av lagstiftningsåtgärder och 
förebyggande politik när det gäller konsumentsäkerhet och folkhälsa, innebär att 
frågan om olyckor, genom sin omfattning och sina verkningar, nödvändiggör en insats 
från gemenskapen när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. 
- Följande diagram illustrerar dessa två behov: behovet av ett system för insamling av 
uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden och behovet av en europeisk strategi 
för olyckor. Dessa två behov ledde den logiska konsekvensen att Ehlass-systemet 
inrättades och hanterades såsom ett europeiskt system för enhetlig insamling av 
uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden. Det är inte bara dessa behov som 
fortfarande motiverar systemets existens. De förstärks även av konvergensen i 
kommissionens mål beträffande konsumentsäkerhet och folkhälsa. 
6-
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
Handlingsprocess 
Insamling av 
uppgifter om 
olyckor I 
hemmen och pa 
fritiden Undersök­
ning av 
fakta Fastställande av 
prioriteringar behov av ett system för insamling 
Förebyg­
gande 
åtgärder Utvärdering av 
insatserna 
Processen i informationssystemet för att 
utarbeta en förebyggande politik Bedömning av insamlingssystemets användbarhet 
+ + + under dessa faser: + 
Samordnade förebyggande Insatser inom: 
- konsumentsftkerhet 
- folkhälsa 
RMtslig och normativ ram pa europeisk nivå för 
produkterna 
Insatsområdets europeiska 
dimension behov av en 
europeisk 
metod 
Process for 
åtgärds-
omradel 
Fall av olyckor I 
hemmen och pa 
fritiden 
Rörlighet för varor och personer 
* 
Gemensamma 
marknaden 
3. Vad kan man göra med Ehlass-systemet? 
Det nuvarande Ehlass-system kan inte förväntas tillhandahålla följande: 
- Tillförlitliga uppgifter om förekomst och om folkhälsoindikatorer för samtliga 
olyckor i hemmen och på fritiden i Europa. 
- Enastående och nyskapande analyser av olyckor på makronivå. Det är säkert att fall 
fortfarande kommer att utgöra huvudorsaken till olyckor och att de mest utsatta 
befolkningsgrupperna under åtskilliga år framåt kommer att vara barn och äldre 
människor. 
Ehlass-systemet har däremot genom sin pragmatiska och praktiska metod i 
mycket hög grad bidragit till att särskilda bestämmelser har införts eller 
förebyggande åtgärder har vidtagits, t.ex. för att åstadkomma följande: 
- Minska antalet olyckshändelser med förtäring av rengöringsmedel för hushållsbruk 
genom att ställa krav på barnsäkra korkar och att man tillsätter ammoniak med 
obehaglig lukt. 
- Uppmana läkemedelslaboratorier att främja framtagning av läkemedel i form av 
endosförpackningar för att förhindra omfattande förtäring bland små barn. 
- Ändra fotställ och fastsättningsanordningar på stegar för att öka deras stabilitet. 
- Ändra markbeskaffenheten på lekplatser för att minska krosskador bland små barn. 
- Minska riskerna vid fard på mountainbike genom att rekommendera att man bär 
hjälm. 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
- Utarbeta varningssymboler på förpackningar som innehåller riskprodukter. 
- Rekommendera skyddsanordningar runt privata simbassänger för att förhindra 
drunkningsolyckor bland barn. 
- Medverka till att införa ett skyltningssystem i skidbackar. 
- Minska antalet fall från våningssängar genom att ställa krav på lämpliga 
skyddsräcken. 
- Minska antalet sönderklämda fingrar genom att skapa en standard för att ändra 
anordningarna för att fålla ihop hopfållbara möbler. 
- Ställa krav på att det skall finnas bruksanvisning på förpackningar med giftiga 
produkter för trädgårdsskötsel. 
- Komplettera gällande standard om säkerhet för lekredskap och gung- och 
klätterställningar för privat bruk. 
- Ändra stängningsanordningen för automatiska garageportar och kräva att det 
uppfyller de ställda kraven. 
- Anta en ny säkerhetsstandard för tryckkokare. 
- Främja barns användning av hjälm vid skidåkning för att minska antalet skallskador. 
- Uppmana näringsidkarna att alltid tillverka konservburkar med lättöppningslock. 
- Rekommendera näringsidkarna att använda icke värmeledande material till ytskiktet 
på ugnsluckor. 
- Ställa krav på standarder för skärmflygning. 
- Förhindra att varmt hushållsvatten orsakar stora brännskador genom att sänka 
temperaturen i vattenledningarna till hushållen (åtgärd som undersöks i Frankrike). 
Ehlass-systemet gör det följaktligen möjligt att komma fram till lösningar på 
specifika, redan uttalade frågor (bakåtblickande tillämpning), eller att väcka frågor 
(framåtblickande tillämpning) som leder till förebyggande åtgärder eller 
lagstiftningsåtgärder för olika produktklasser, befolkningsgrupper eller inom en 
avgränsad verksamhet. 
Det nuvarande Ehlass-systemet är effektivt när det gäller olyckor på mikronivå, 
dvs. fastställande av produktklasser, verksamhetstyper och riskgrupper i 
befolkningen. Detta inbegriper varken någon beskrivning av olyckor i hemmen 
och på fritiden i allmänna statistiska termer eller någon beskrivning av enskilda 
olyckor (en specifik produkt, ett varumärke, en individ). 
4. Vilka är systemets starka sidor? 
•r- Detta system för kontinuerlig insamling är en av de viktigaste informationskällorna 
till olyckor i hemmen och på fritiden, vilka man fortfarande har dålig kunskap om. I 
elva av femton medlemsstater finns ingen annan insamling som samtidigt är 
kontinuerlig och specifik för detta ämne. Övriga insamlingar är antingen allmänna 
(t.ex. undersökningar av sjukdomar på sjukhus eller dödsattester), som gör det mycket 
svårt att särskilja det som bara kan tillskrivas olyckor i hemmen och på fritiden, eller 
partiella och mycket fragmentariska källor (t.ex. giftinformationscentraler, 
brandkåren, brännskadecentrum, koloxidförgiftning osv.) 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
+ Eftersom det sedan lång tid tillbaka redan finns informationssystem för 
trafikolyckor och för olycksfall i arbetet, bör det även finnas en samlande 
informationskälla om olyckor i hemmen och på fritiden. 
+ Vi har uppskattat den lägsta ekonomiska kostnaden för sjukhusvistelse på grund av 
olyckor i hemmen och på fritiden till 3,9 miljarder ecu, samt den totala kostnaden för 
dessa olyckor (direkta sjukvårdskostnader och sociala kostnader vid arbetsoförmåga) 
till 23 miljarder ecu. Även om dessa siffror är uppskattade, påvisar de den stora 
ekonomiska kostnaden för dessa olyckor. I makroekonomiska termer på europeisk 
nivå, samt om man räknar med ett årligt stöd till Ehlass-systemet på 2,5 miljoner ecu, 
innebär detta att det skulle räcka med en minskning med mindre än 0,07 % av det 
ärliga antalet sjukhusvistelser för att gemenskapens investering skall balanseras 
genom de besparingar som medlemsstaterna gör när det gäller sjukhusvistelser. 
+ Systemet fungerar tillfredsställande på nationell nivå i de flesta medlemsstater och 
relevanta uppgifter har samlas in sedan mer än tio år tillbaka. I Frankrike har mer än 
360 000 uppgifter samlats in och validerats. De bildar på detta sätt en unik databas pä 
grund av sin betydelse för ämnet. 
+ Åtskilliga organ, såväl offentliga som privata, använder de uppgifter och resultat 
som publiceras på nationell nivå, t.ex. ministerier med ansvar för konsumentfrågor, 
hälso- och sjukvård, miljöorganisationer, media, konsumentsäkerhetsorgan, 
konsumentorganisationer, inom den sociala servicen (på såväl nationell som på lokal 
nivå samt i kommuner) och hälso- och sjukvården. Läkare, journalister, studenter samt 
försäkringsbolag och näringsidkare söker själva uppgifter i Ehlass-systemet. Vi har 
beräknat att de nationella samordnarna årligen tar emot mer än 1 300 ansökningar om 
information och att mer än 350 specifika undersökningar årligen görs i Europa på 
grundval av uppgifter från Ehlass-systemet. 
+ Tack vare Ehlass-systemets kodningssystem, som bland annat omfattar mer än 
1 100 produktkoder, är det möjligt att lösa många frågor som inget annat system 
klarar av. t.ex. följande: Förekommer fler olyckor med rullbrädor än med 
rullskridskor? Hur allvarliga är de? Vilka typer av skador förekommer? Har det 
förekommit olyckor med cigarettändare för engångsbruk eller hopfållbara sängar? 
Under vilka omständigheter? 
+ Systemet har även medfört att de nationella myndigheterna i större utsträckning har 
lätt upp ögonen lor olyckor i hemmen och på fritiden. Många initiativ har tagits och 
nya strukturer har inrättats eller fått ökad betydelse genom att man stöder sig på 
resultaten från Ehlass-systemet. Exempelvis kan nämnas att man i Belgien har inrättat 
en "Commission de la Sécurité des Consommateurs" (konsumentsäkerhetsorgan), i 
Frankrike "Cellule Nationale d'Observation des accidents de la vie courante"(stat!ig 
enhet för övervakning av olyckor i vardagslivet och att man i Luxemburg har inrättat 
en stödkommitté för Ehlass-systemet. 
+- De arbetsgrupper som ansvarar för systemet består till största delen av kvalificerade 
personer som drivs av en hög samarbetsvilja. De tar tillsammans initiativ för att 
främja gränsöverskridande undersökningar och söka efter gemensamma redskap. Ett 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
exempel är ett möte i Stockholm med företrädare för åtta stater, där man under två 
dager, den 2-3 juni 1997, undersökte Ehlass-systemet med olyckor med rullskridskor 
(sk. "inline skates") som tema). 
+ Som vi senare skall se finns det stora möjligheter att förbättra systemet. För att råda 
bot på det dåliga utnyttjandet av uppgifterna, både på transnationell nivå och hos 
kommissionen eller av konsumenterna själva, är det tillräckligt att skapa en europeisk 
databas med Ehlass-uppgifter som är tillgängliga på Internet, vilket skulle leda till att 
systemets användbarhet mångdubblades till en mycket blygsam kostnad. 
+ För närvarande har systemet inte utnyttjats i någon större omfattning av övriga 
generaldirektorat. Några mycket positiva punkter för framtiden är dock att systemet 
kan användas av GD V inom ramen för dess kommande handlingsprogram för 
gemenskapsåtgärder (1999-2003) för förebyggande av personskador, som antogs av 
kommissionen den 14 maj 1997, samt Eurostats aktiva stöd för att omarbeta 
programmet. 
+ "Om Ehlass-systemet inte fanns skulle det behöva inrättas". Detta har ofta sagts 
under vara möten. Systemet är långt ifrån perfekt, men det har den stora förtjänsten att 
det existerar och fungerar rutinmässigt. Utan systemet skulle mer än två tredjedelar av 
staterna (11/15) inte ha tillgång till någon allmän informationskälla om olyckor i 
hemmen och på fritiden. 
5. Vilka är systemets svaga sidor? 
- Otydliga mål: Efter tio års existens verkar det fortfarande råda oklarheter om själva 
systemets art. Det kan inte fullt ut mäta hur många och hur allvarliga samtliga olyckor 
i vardagslivet är. Det kan heller inte betraktas som ett varningssystem eller ett system 
som mäter konsekvenserna av dessa olyckor för den allmänna hälso- och sjukvården. 
Det nuvarande Ehlass-systemet skall betraktas som en databank som finns tillgänglig 
för dem som vill ha detaljerade kunskaper om beteenden, befolkningsgrupper eller 
riskproduktklasser. Ehlass-systemet skall ses som ett register över olyckor i hemmen 
och på fritiden. 
- Två metoders samexistens: Att det samtidigt sker kontinuerliga insamlingar vid 
akutmottagningar (12 stater) och undersökningar av hushållen (3 stater) vittnar om 
skilda uppfattningar om systemets ändamål. De praktiska tillämpningarna är inte helt 
homogena inom en och samma metod. 
- Uppgifternas representativitet: I tre stater säkerställs den övergripande 
representativiteten för olyckor i hemmen och på fritiden i varje hushållsundersökning. 
I fyra andra stater säkerställs representativiteten för dessa olyckor som leder till besök 
på akutmottagningar. I de övriga nio staterna samlas uppgifter in som inte är 
representativa och i sju bland de senare staterna säkerställs inte att de uppgifter som 
samlas in är fullständiga på samtliga platser. 
- Kodningssystem: Det varierar när det gäller produktkoder. 
10 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
- Föråldrat kodningssystem: Systemet är över tio år gammalt och det finns inga 
specifika koder för sporter. Nomenklaturen bör ses över. 
- Kontroller: Kontrollerna av samstämmigheten skiljer sig mycket åt. En 
standardiserad kontroll skulle behöva införas som omfattar kontroll av uppgifternas 
samstämmighet. 
- Uppgifternas bristande tillgänglighet i tid och rum: För att sammanställa den årliga 
datafilen måste man ofta vänta tills det sista sjukhuset skickar in sina sista uppgifter. 
Detta försenar publikationen av standardrapporten och uppgifternas tillgänglighet i 
den nationella databasen. Staterna eller kommissionen har inte direkt tillgång till 
någon annan stats uppgifter. De gränsöverskridande undersökningarna är därför 
begränsade. Ingen aktör kan direkt och enkelt få tillgång till alla insamlade uppgifter 
eftersom det saknas en europeisk databas som är tillgänglig. 
- Uppgifternas användbarhet: För kommissionen är uppgifternas användbarhet 
begränsad. De nationella standardrapporterna ger ingen detaljerad information som 
kan utnyttjas direkt. 
- Systemets bristande omställningsförmåga: Systemet anpassar sig inte tillräckligt 
snabbt varken till förändringar när det gäller mål och efterfrågan, eller till de nya 
möjligheterna inom informationstekniken (nätverk och analysteknik). 
- Kvaliteten i hanteringen: Stora skillnader föreligger mellan staterna när det gäller 
systemets huvudmål, metod, uppgifternas kvalitet och den genomsnittliga kostnaden 
för insamlingen. Detta visar sig i form av ett kvalitetstal för insamlingen som i 
genomsnitt'är dåligt och genom indikationer på mycket varierande driftkostnader. För 
övrigt anser vi att man på nationell nivå skulle kunna avsätta mindre resurser till 
insamlingen, men mer resurser till utnyttjandet av uppgifterna och spridning av 
resultaten. 
- Institutionell och finansiell instabilitet: I den ena utvärderingsrapporten efter den 
andra har Ehlass-systemets öde ofta diskuterats och från år till år har det varit 
beroende av institutionella beslut om det skall finnas kvar eller inte. Man har ofta 
ställt sig frågan om systemet fortfarande skall finnas kvar eller inte, vilket har lämnat 
litet utrymme åt den andra frågan om hur systemet skall förbättras. 
- Vid åtskilliga tillfallen har ovissheten om driften fortfarande skulle subventioneras 
medfört förlamande effekter i vissa stater. 
Bristen på en stark samordnande struktur: I avsaknad av en struktur som hade 
kunnat verka som en stark, drivande och samordnande kraft, har en strängt tillämpad 
subsidiaritetsprincip resulterat i mindre ansträngningar för att förnya och omvandla 
systemet på europeisk nivå. 
6. Vilka slutsatser kan dras? 
11 -
Slutsatsen av denna redovisning av de starka och svaga sidorna beror på ur vilken 
synvinkel den betraktas. 
- Den är negativ ur statistikerns synvinkel. Efter tio års existens tillhandahåller 
systemet fortfarande inte statistik som är tillräckligt tillförlitlig på europeisk nivå, 
trots att situationen i detta fall är utmärkt i vissa stater. 
- Den är generellt sett positiv ur den förebyggande aktörens synvinkel 
(konsumentsäkerhet och folkhälsa) och ur de nationella beslutsfattarnas synvinkel i 
många stater när det gäller olyckor i hemmen och på fritiden. 
- Den är generellt sett negativ för de förebyggande aktörerna och beslutsfattarna på 
europeisk nivå, efterson europeiska data inte är direkt tillgängliga. 
Den är mycket positiv om inan överväger systemets möjligheter, det eventuella 
samarbetet med Eurostat när det gäller metoder, validering och publicering av 
resultaten, samt för GD V i samband med inrättandet av handlingsprogrammet tor 
gemenskapsåtgärder för förebyggande av personskador inom ramen tor insatser pä 
folkhälsoområdet (1999-2003). Ehlass-systemet skulle förstärka 
gemenskapsåtgärdernas kompletterande karaktär. 
7. Vilka möjligheter finns för systemet i framtiden? 
Följande fyra möjligheter är tänkbara: 
- Avskaffa Ehlass-systemet. 
- Låta systemet vila tills vidare under ett eller två år. 
- Behålla det nuvarande systemet. 
- Förbättra FJiIass-systemet. 
Vi kommer i tur och ordning att undersöka dessa lyra möjligheter och samtidigt 
bedöma möjligheterna att förbättra systemet. 
8. Om Ehlass-systemet avskaffades? 
- I vissa stater finns, förutom Ehlass-systemet, även andra källor till information om 
olyckor i hemmen och på fritiden. Om Ehlass-systemet avskaffades, skulle detta i ringa 
grad inverka på informationssystemets kvalitet när det gäller denna fråga i 
Nederländerna och Förenade kungariket. 1 Frankrike gör de periodiskt återkommande 
undersökningarna vid (NAM och INSEH det möjligt att la en generell uppfattning om 
olyckor i hemmen och pä fritiden. I övriga stater skulle avskaffandet av Ehiass-
svslcmet i hog grad imerka pä informationssystemens kvalitet. I dessa stater skulle det 
följaktligen, som vi redan tidigare har understrukit, endast återstå följande: 
Allmänna insamlingar (1 ex. undersökningar om sjukdomar pä sjukhus eller 
dödsattester) Det skulle dä bli mycket svårt att särskilja vad som endast 
orsakas av olyckor i hemmen och pä fritiden 
Partiella och mycket fragmentariska källor (t ex giftinformationscentraler, 
brandkåren, brännskadecentrum, undersökningar om koloxidtorgiftning). 
i z. 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
Följande diagram visar Ehlass-systemets centrala roll i den övergripande strukturen 
för insamling av information om olyckor i hemmen och på fritiden: 
Partiella källor: 
Giftinformationscentraler, brandkårer, 
brännskadecentrum, undersökningar om 
koloxidförgiftning 
Allmänna källor: 
- Undersökningar om 
sjukdomar på sjukhus 
- Dödsattester 
- Mälsoundersökningar 
Om systemet avskaffades, skulle detta skapa en stor lucka i informationsstrukturen. 
- 1 vår rapport har vi redovisat en tabell som gör det möjligt att få en uppfattning om 
de allmänna (men inte specifika) källorna till information, utanför Ehlass-systemet, 
om olyckor i hemmen och på fritiden i P^uropa, för att på detta sätt uppskatta 
konsekvenserna om systemet avskaffades. Om Ehlass-systemet avskaffades, har det 
konstaterats att detta skulle innebära följande: 
- Mycket omfattande konsekvenser i följande åtta stater: Belgien, Irland, 
Luxemburg, Österrike, Grekland, Spanien, Portugal och Finland. 
- Omfattande konsekvenser i följande fem stater: Danmark, Frankrike, 
Tyskland, Italien och Sverige. 
- Mindre omfattande konsekvenser följande två stater: Nederländerna och 
Förenade kungariket. 
- Vid våra kontakter har flera nationella experter spontant påpekat att "...om Ehlass-
systemet inte fanns skulle det behöva inrättas". Man måste konstatera att det i elva 
stater av femton är det enda specifika nationella systemet för insamling av uppgifter 
om olyckor i hemmen och på fritiden. 
- Att avskaffa Ehlass-systemet i egenskap av ett samordnat system på europeisk nivå, 
skulle således innebära att den generella konsumentsäkerheten minskar samtidigt som 
man pä följande sätt avstår från viktig information om folkhälsan: 
Undanröjer den logik på vilken inrättandet av systemet grundades. Ehlass-
systemet utgår från det faktum att det behövs ett system för insamling av 
uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden samt en europeisk metod för 
att hantera frågan om olyckor. 
Berövar elva medlemsstater tillgång till något system för information om 
olyckor i hemmen och på fritiden. 
13-
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
- Vidmakthåller skillnader när det gäller utarbetande av instrument och 
förebyggande politik för konsumentsäkerhet och folkhälsa. 
- Förlorar all jämförbarhet av uppgifter mellan stater. 
- Förlorar möjligheten att lokalisera sällsynta olyckor, som kan bli många 
tillsammans. 
- Minskar möjligheterna att se omfattningen av olyckor i hemmen och på 
fritiden och de nationella myndigheternas medvetenhet om detta stora 
problem. 
- Minskar möjligheterna att rikta den förebyggande politiken. 
- Avstår från hela det traditionella samarbetet och den erfarenhet som har 
vunnits. 
- Fördelen med denna lösning skulle vara att man avskaffade ett system som 
statistiskt sett är föga tillfredsställande och till liten direkt nytta för kommissionen i 
sin nuvarande form. Visserligen ger det befintliga Ehlass-systemet snarare bilden av 
en sammansättning av nationella system än av ett enhetligt och verkligt europeiskt 
system. Avskaffandet skulle frigöra de anslag som har avsatts till systemet. 
9. Om man lät systemet vila under ett eller två år? 
- Denna lösning medför åtskilliga olägenheter. Det skulle leda till följande: 
- Minskade ansträngningar för att tydliggöra omfattningen av olyckor i 
hemmen och på fritiden. 
- Att de nationella och europeiska användarna berövades ett viktigt redskap 
till hjälp för att införa en förebyggande politik och vidta lagstiftningsåtgärder. 
- Ett avbrott i den kompletterande finansieringen. 
- Ett avbrott i de kronologiska serierna av uppgifter. 
- En upplösning av grupper som har inrättats. 
- Behovet av nya insatser för att åter sätta igång det nya systemet, kort sagt 
förlorad tid och energi för en skenbar vinst. 
- Den enda fördelen med denna lösning skulle vara att man kunde få tid till eftertanke 
för att inrätta ett nytt och mer effektivt system. Det är dock bedrägligt att tro att ett 
nytt system lätt skulle kunna sättas igång på europeisk nivå. Dessutom har denna 
studie och övrigt arbete tillfört viktiga aspekter när man överväger nya metoder. Det 
är inte idéer och förslag som saknas, utan beslut om tillämpning och det faktiska 
genomförandet av dessa beslut. 
10. Om Ehlass-systemet behölls i sin nuvarande form? 
Det nuvarande systemet lider mindre av brist på data (inte tillräckligt med uppgifter) 
än att de uppgifter som har samlats inte är de bästa (utförlighet, kvalitetskontroll, 
lämplig kodning, snabb tillgänglighet osv.). På grund av att det saknas möjligheter att 
på ett enkelt och snabbt sätt söka i alla europeiska data utnyttjas dessa uppgifter i 
mindre utsträckning på gemenskapsnivå och på internationell nivå och av enskilda 
användare. 
14 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
- Trots den service som tillhandahålls på nationell nivå är det nuvarande systemets 
prestanda inte tillräckligt tillfredsställande. Vi anser att detta utesluter möjligheten att 
behålla Ehlass-systemet i sin nuvarande form, särskilt efter en undersökning av 
möjligheterna att omvandla Ehlass-system i enlighet med den senaste tekniken. 
Vi anser att valet för närvarande står mellan att avskaffa eller förbättra Ehlass-
systemet. 
11. Vilka möjligheter finns det att förbättra systemet? 
Följande betydande möjligheter finns: 
- Ny utveckling inom nätverkstekniken, WWW-tillämpningar och metoder för 
bearbetning av data i informationssystem (t.ex. "data mining"), som på ett enkelt sätt 
gör det möjligt att åtgärda de flesta brister som har tagits upp. Denna analys skulle har 
varit annorlunda för bara två år sedan. 
Efter vår analys av kostnadseffektiviteten föreslår vi att man avsätter mindre 
ekonomiska medel för insamlingen och mer för att förbättra uppgifternas kvalitet och 
utnyttjandet samt för att underlätta en enklare och snabbare åtkomst för samtliga 
användare. 
- För att minska kostnaderna för insamling föreslår vi för tillfället att man 
- bättre anpassar subventionerna till det faktiska insatser som görs, 
- tar bort (om det är politiskt möjligt) en insamlingsplats i vissa stater som har 
ett tillräckligt antal inbegripna sjukhus i förhållande till befolkningen, och 
- lägger till en insamlingsplats i vissa andra stater som har ett otillräckligt 
antal inbegripna sjukhus. 
På detta sätt sker en generell minskning av andelen subventioner till insamling av 
uppgifter. 
- Samtidigt föreslår vi att dessa besparingar när det gäller subventioner avsätts till 
följande: 
- Förbättra uppgifternas kvalitet genom att 
- genomföra Ehlass-undersökningar för att förbättra uppgifternas 
representativitet i de stater som gör kontinuerliga insamlingar och som begär 
detta, och på detta sätt kombinera de båda metodernas fördelar, 
- rekommendera och främja fullständiga insamlingar när det gäller fall på 
permanenta insamlingsplatser, 
- införa det nya kodningssystemet som nyligen har utarbetats, 
- utveckla och sprida ett standardprogram för kontroll av uppgifternas 
samstämmighet, 
- utarbeta och sprida rekommendationer om "god insamlingspraxis". 
- Förbättra spridningen och utnyttjandet av uppgifterna genom att 
- skapa en europeisk Ehlass-databas som är tillgänglig på Internet, 
- mata denna bas varje kvartal med uppgifter från insamlingsplatser, 
15 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
- allmänt sprida användning av elektronisk post mellan systemets aktörer, 
- utveckla redskap för att bearbeta uppgifterna (tal för farlighetsgrad, 
automatisk varning, typologi osv.) i förhållande till nationella varningssystem 
och gemenskapens varningssystem, 
- främja modeller för kostnadsanalys, 
- inrätta ett forum för experter som kan utveckla och sprida samtliga dessa 
gemensamma redskap till alla. 
För att minska kostnaderna för insamling på plats och med beaktande av 
utvecklingen av nätverk, bör man på medellång sikt införa följande: 
- Direktansluten ("on-line") insamling av uppgifter. 
- Automatisk kontroll. 
- Elektronisk överföring till den centrala databasen. 
- Utbildning i direktansluten kodning. 
- Direktansluten standardbearbetning. 
Vi anser att man i betydande omfattning kan förbättra systemets prestanda och 
dess användbarhet genom enkla åtgärder till samma finansieringskostnad. 
- För att illustrera möjligheterna till förbättring av Ehlass-systemet har vi utarbetat ett 
diagram där systemets användbarhet anges för de viktigaste användargruppenia. 
Dessa olika nivåer för användbarhet illustreras i form av en kurva samt en 
motsvarande kurva för ett framtida omarbetat Ehlass-system enligt ovanstående 
rekommendationer. 
Ytan mellan de två kurvorna visar möjligheterna att förbättra systemet för de olika 
användargrupperna. 
MK -I 
SvHtemetn 
Hiiviindltiirhct Omarbetat Khlass-sysln 
Möjligheter till förbättring för 
de olika användargruppen)* 
Nuvarande* Klilass sys! 
Konsumenter Gränsöverskridande samarbete Användargrupp 
Nationella och institutionella användare Kommissionen 
16 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
- För att visa genomförbarhet och användbarhet när det gäller en databas som 
är tillgänglig på Internet, har vi utarbetat en modell för en nätcentral, som är 
tillgänglig på den franska platsen (med ett lösenord som har tillhandahållits av 
GD XXIV för utprovningen). Modellen tillåter en dynamisk och direkt sökning i 
Frankrikes Ehlass-bas om man gör en sökning i ett formulär som innehåller samtliga 
Ehlass-variabler (sökning i textblocket är också möjlig). Det går att konsultera 
markerade data, söka statistiska standardtabeller samt lokalt överföra data. 
- Ehlass-data från tidigare år skulle finnas i den gemensamma europeiska databasen 
(databas 1 ) på så sätt att samtliga redan befintliga nationella databaser skulle kunna 
utnyttjas. På detta sätt skulle man kunna skapa en referensdatabas (bas 2) genom att 
endast inbegripa de uppgifter från sjukhus som innehåller samtliga typer av akutfall 
och de insamlade fall som är fullständiga. Denna databas skulle bli mer representativ. 
12. Vilka slutsatser drar vi? 
Med beaktande av 
- det nuvarande systemets starka och svaga sidor som anges ovan, 
- de stora olägenheter om man avskaffar, tillfälligt låter systemet vila eller behåller 
det nuvarande Ehlass-systemet, 
- redovisningen av systemets möjligheter genom snabba omarbetningar, som kan 
göras, utan att avbryta systemet och dess rörelsedynamik och med beprövade 
tekniska metoder till en oförändrad kostnad, genom en bättre fördelning av 
utgifterna, 
- behovet av information om olyckor i hemmen och på fritiden för att genomföra 
en enhetlig och effektiv konsumentsäkerhet inom ramen för insatser från 
GD XXIV, 
- systemets stora användbarhet för GD V inom ramen för sitt kommande 
handlingsprogram för förebyggande av personskador inom ramen för insatser på 
folkhälsoområdet (1999-2003), samt Eurostats aktiva stöd för ett förbättrat system. 
- rekommenderar vi tveklöst följande: 
Ett förbättrat Ehlass-system måste inforas så snart som möjligt. 
Hur? 
- Genom att utnyttja de möjligheter till förbättring som vår analys har visat på 
följande sätt: 
- Aktivt förbereda de nya tekniska redskap som nämns ovan samt starkt styra 
dess genomförande. 
- Starkt betona samarbetet med övriga generaldirektorat, särskilt Eurostat, för 
att utarbeta tillförlitlig statistik, och GD V, inom ramen för inrättandet av 
handlingsprogrammet för gemenskapsåtgärder för förebyggande av 
personskador. 
- Ge systemet tid att utvecklas. Vi har påpekat att ett av de stora hindren för 
att utveckla systemet har varit dess osäkra existens. Tidigare har planerade 
förändringar alltid avbrutits på grund av en annalkande tidsfrist för att 
17 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
eventuellt avbryta systemet. Nu måste tid ges för att genomföra en radikal 
förändring av systemet (fyra eller fem år). 
13. Hur skall det framtida Ehlass-systemet användas? 
Det framtida Ehlass-systemet skall ses som en källa till lättåtkomliga uppgifter 
(databas 1) för att utnyttjas på följande sätt när det gäller olyckor på mikronivå: 
- Bakåtbl i ekande, för att ge svar på specifika redan formulerade frågor (Hur många 
olyckor sker med kundvagnar i stormarknader? Är de allvarliga? Hur många olyckor i 
samband med skärmflygning? osv.). 
- Framåtblickande, för att generera sökningar med hjälp av vissa enkla statistiska 
verktyg (t.ex. generella tal för farlighet och automatiska varningssystem) eller genom 
varningsförfaranden som sätts igång av kodare på insamlingsplatserna. 
- Med de förbättrade metoder som förslås, bland annat kopplingen mellan det 
kontinuerliga insamlandet på akutmottagningarna och representativa Ehlass-
undersökningar i hushållen, ett bättre urval av sjukhus samt fullständigare insamlingar 
på platsen, kommer det att vara möjligt att använda systemet när det gäller olyckor på 
makronivå för att tillhandahålla tillförlitliga statistiska indikatorer (från databas 2). 
- Denna uppgiftskälla får naturligtvis inte bli en samling uppgifter som ligger i träda 
(de utnyttjas för närvarande i för liten utsträckning på europeisk och på 
gränsöverskridande nivå samt på grund av de föråldrade metoderna), en källa med 
felaktigheter (kvaliteten på de uppgifter som genereras måste förbättras), eller en 
penningslukare (nya sjukhus far inte inkluderas och fördelningen av subventionerna 
måste förändras för att få en så hög kostnadseffektivitet som möjligt). 
14. Varför bör kommissionen ge fortsatt stöd till Ehlass-systemet? 
- Därför att det är viktigt. Betydelsen av olyckor i hemmen och på fritiden har 
redovisats mot bakgrund av konsumentsäkerhet, folkhälsa och de ekonomiska 
kostnaderna. 
- Därför att det är ett europeiskt ansvar. Den fria rörligheten för varor innebär att 
konsumenterna ställs inför fler risker. Det är bra med fri rörlighet för varor, men det är 
också nödvändigt att konsumenterna får ett bättre skydd och att kravet på 
produktsäkerhet efterlevs. Dessutom är det kommissionens ansvar att bidra till 
säkerställa ett högt skydd för människors hälsa genom insatser för att förebygga 
sjukdomar och olyckor. Ehlass-systemet medverkar till båda dessa aspekter. Att det 
t.o.m. finns generaldirektorat med ansvar för konsumentsäkerhet (GD XXIV) och 
skydd av människors hälsa (GD V), visar att det är nödvändigt att samordna och ge 
ekonomiskt stöd för att förebygga olyckor. Därför är det även rimligt att i 
förebyggande syfte finansiera en homogen informationskälla som kan styra och visa 
vägen för denna politik. 
Om de europeiska instanserna inte finansierar projektet, kommer de stater som har 
kommit längst inom den förebyggande verksamheten att fortsätta sina göra insatser 
medan andra inte kommer att göra det. Detta kommer att leda till större skillnader 
SV/24/97/19740000.WOO (FR) 
mellan situationen på olika platser och större olikheter mellan EU:s medborgare när 
de ställs inför olyckor i vardagslivet. 
- Därför att det är svårt. Vi har även nämnt att problemet med olyckor i hemmen 
och på fritiden fortfarande uppmärksammas i liten grad, att det undervärderas, samt att 
det är svårt att mäta de direkta konsekvenserna av en förebyggande politik på detta 
område. Frågan tillmäts därför inte stor betydelse bland de politiska beslutsfattarna på 
nationell nivå. 
- Därför att det skulle vara paradoxalt att inte längre finansiera Ehlass-systcmet. 
Samtidigt som det i Fördraget om Europeiska unionen (undertecknat i Maastricht) står 
inskrivet att gemenskapen skall bidra till en hög konsumentskyddsnivå, och när 
kommissionen (genom GD V) inrättar ett handlingsprogram för gemenskapen för 
förebyggande av personskador (1999-2003), skulle det vara paradoxalt att överge det 
enda europeiska projekt som tillhandahåller nödvändig information om olyckor i 
hemmen och på fritiden. 
15. Varför bör kommissionen fortsätta att samordna systemet? 
- Därför att det är naturligt: När en struktur i en stat inte kan samordna de 
insamlingar som görs i andra stater, är det naturligt att en överstatlig instans tar detta 
ansvar, i detta fall kommissionen. Eftersom kommissionen redan samordnar andra 
informationssystem inom området (t.ex. systemet för snabbt utbyte av information), är 
det naturligt, om man bortser från historiska fakta (det var kommissionen som ville 
inrätta och inledningsvis hanterade systemet) att man fortsätter att samordna Ehlass-
systemet. 
- Därför att det är nödvändigt. Att endast säkerställa finansieringen av en del av 
systemet skulle inte vara tillräckligt för att upprätthålla den samstämmighet som krävs 
i ett europeiskt informationssystem. Innehållet i den information som samlas in i de 
olika staterna skulle snabbt skilja sig åt. De metoder som redan skiljer sig åt för 
mycket skulle komma att skilja sig åt ännu mer. Det måste finnas en samordnande 
struktur som är tillräckligt stark, trovärdig och som alla erkänner. 
- Därför att det är en fråga om makt. Man kan inte låta försäkringsbolagen och 
företagen vara de enda som innehar information om olyckor i hemmen och på fritiden. 
Konsumentorganisationer, institutionella organ som företräder konsumentintressen, 
konsumenterna själva och aktörer inom den allmänna hälso- och sjukvården måste 
också ha tillgång till information om dessa olyckor. Därför måste systemet samordnas 
av en självständig instans som garanterar oberoende, dvs. kommissionen. 
16. Vilka svar kan ges på den vanligaste kritiken? 
- "Uppgifterna är inte representativa" (problemet med representativitet): Detta 
problem kan lösas genom en förbättring av informationen i det permanenta systemet 
genom uppgifter från "Ehlass-undersökningar" som är representativa på hushållsnivå. 
Utförlighet på insamlingsplatserna och stabilitet i urvalet av sjukhus måste också 
främjas. 
-19 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
- "Man får ingen helhetsöverblick över dessa olyckor" (problemet med 
undersökningsområdet): En systematisk användning av Ehlass-undersökningar och 
kompletterande informationskällor, tillsammans med insamling på de vanliga 
platserna, gör det möjligt att uppnå en fullständig täckning av olyckor i hemmen och 
på fritiden. 
- "Uppgifterna är inte jämförbara mellan stater" (problemet med jämförbarheten): 
Detta problem kan lösas genom att följande införs: 
- Det nya insamlingssystemet som harmoniserar tanken bakom kodningen 
samt dess praktiska tillämpning. 
- Ett standardprogram för datainsamling, kontroll och stöd för kodning (som 
kan spridas via Internet), 
- Regelbundna möten med samordnarna för att lösa problem med 
samstämmighet när det gäller kodningen. 
- En struktur för utbyte av erfarenheter mellan insamlingsgrupperna (via 
elektronisk post). 
- "Det är inte ett riktigt varningssystem" (problem med flera olika mål med systemet): 
Detta är inte systemets huvuduppgift. Det kan dock ge ett användbart bidrag till detta 
om följande införs: 
- Ett statistiskt redskap för automatisk varning. 
- Ett kommunikationssystem för varning mellan de nationella Ehlass-platserna 
och GD XXIV. 
- Ett ökat samarbete med övriga varningssystem (system för snabbt 
informationsutbyte, skyddsklausuler osv.) genom att möjliggöra en dynamisk 
sökning i den kontinuerligt uppdaterade europeiska Ehlass-basen. 
- "Systemet kan inte upptäcka de verkligt farliga produkterna": Denna fråga hänger 
samman med den förra frågan. Det är emellertid sant att det ganska sällan är produkter 
som direkt orsakar olyckor i hemmen och på fritiden. Ehlass-systemets mål är även att 
lokalisera sammanlänkade händelser, beteenden och riskgrupper i befolkningen. Det 
kan dock på ett effektivt sätt medverka till att lokalisera farliga produkter om man 
- förbättrar tabellen över produktkoder, 
- stimulerar till att man anger varumärken på de berörda produkterna, när detta 
är möjligt, 
- genomför bakåtblickande undersökningar bland dem som har råkat ut för 
olyckor (möjlighet att spåra olyckan), och 
- använder ett generellt tal för produkters farlighet som är validerat av alla 
aktörer och som möjliggör jämförelser bakåt i tiden samt geografiska 
jämförelser. 
- "Det finns inte tillräckligt med variabler": eller "det finns för många variabler": När 
det nya kodningssystemet införs, bör denna fråga kunna lösas genom följande: 
- Tillägg av nödvändiga variabler (kodning av sporter osv.) 
20 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
- Revidering och berikande av variablernas nomenklatur (användning av 
logiska strukturer, kodningstabellerna NOMESCO). 
- Bättre utformade dokument för kodningshjälp osv. 
- "Uppgifterna utnyttjas för litet": Lösningarna på detta är 
- "on-line"-sökning i den europeiska databasen på Internet, och 
- sammanförande av de nya redskapen för bearbetning av data (typologi, "data 
mining" osv.) 
- "Man far alltid samma resultat": Ehlass-systemet syftar delvis till att påvisa de stora 
tendenserna (metod för olyckor på makronivå). Visserligen är det liten variation bland 
de vanligaste fallen (hög olycksfrekvens bland små barn när det gäller förgiftning, fall 
bland äldre personer osv.). För att åstadkomma följande är det dock betydelsefullt att 
ha ett tidsmässigt stabilt referensområde: 
- Kunna rekonstruera beteendemönster och olyckor på mikronivå. 
- Bygga upp en "källa" med data för bakåt- och framåtblickande 
undersökningar (ett sent exempel är drunkning i simbassänger), 
- Tillhandahålla fakta för utvärdering av den förebyggande politiken genom 
att mäta frekvensvariationer (eller generella tal för farlighet) när det gäller 
olika typer av olyckor med anknytning till produkter som har varit föremål för 
åtgärder. 
- "Man kan inte förhindra det som nödvändigtvis sker": Sådana påståenden beror 
snarare på oärlighet än på förnuft. I punkt 3 redovisades åtskilliga exempel pä 
konkreta åtgärder som har vidtagits med utgångspunkt från Ehlass-data. Endast 
Ehlass-systemet kan ge svar på följande frågor: Om olyckor med en ny typ av 
smäilare har anmälts, om det är ger tillräckligt skydd att bära ridhjälm för en ryttare, 
om det har förekommit kvävningar med olika typer av leksaker, vilka typer av 
frakturer och hur ofta olyckor förekommer med snow-board. 
- "Kommissionen skall inte finansiera detta system": I punkt 14 och 15 anges att 
kommissionens uppgift är att stödja, finansiera och samordna Ehlass-systemet. 
Vi rekommenderar att Ehlass-systemet ges stöd och att dess system förbättras 
genom följande tre huvudsakliga åtgärder: 
- Inrätta en europeisk databas med Ehlass-data som kan sökas via Internet. 
- Införa det nya kodningssystemet. 
- Infora de nya redskap som föreslås för bearbetning av data med hjälp av ett 
samarbetsforum med nationella experter. 
Dessa åtgärder borde, i sig och till samma kostnad, pä nytt kunna sätta fart på 
Ehlass-systemet samt ge det en ny dimension. 
-21 
SV/24/97/19740000.W00 (FR) 
Målet med detta är att 
- göra Ehlass-systemet mycket mer levande på gemenskapsnivå, 
särskilt inom kommissionen, genom ökat samarbete med de varningssystem 
som hanteras av GD XXIV och med Eurostat och GD V inom ramen för 
gemenskapens handlingsprogram för förebyggande av personskador (1999-2003), 
samt att 
- få tillgång till bättre redskap för att göra det lättare att vidta konkreta 
åtgärder för att förbättra konsumentsäkerheten och de europeiska 
medborgarnas hälsa. 
Den bästa garantin för att förbättra kvaliteten på uppgifterna i varje stat utgörs 
av att gemenskapen i mycket hög grad utnyttjar uppgifterna från alla stater, 
tillsammans med den förenklade bearbetningen av data och dessa förändringar. 
22 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 488 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 06 01 17 
Katalognummer : CB-CO-98-50I-SV-C 
ISBN 92-78-38711 -8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg