Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten /* COM/2013/0753 final - 2013/0366 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Motiv och syfte Syftet bakom alla förordningar om fiskemöjligheter är att begränsa utnyttjandet av fiskbestånden till nivåer som är förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens (GFP) allmänna mål. I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken anges målen för de årliga förslagen till begränsningar av fångsterna och fiskeansträngningen och syftet härmed är att säkerställa att unionens fiske är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Fiskemöjligheterna fastställs genom en årlig förvaltningscykel (vartannat år när det gäller de djuphavslevande bestånden). Detta utesluter dock inte att det också införs mer långsiktiga förvaltningsstrategier. Unionen har gjort stora framsteg på detta område och det finns nu fleråriga planer för förvaltningen av viktiga bestånd av kommersiellt intresse. De årliga totala tillåtna fångstmängderna (TAC) och taken för fiskeansträngningen måste överensstämma med dessa planer. Tillämpningsområde Inför 2014 har kommissionen tagit hänsyn till ett önskemål som uttryckts av medlemsstaterna, dvs. man har återgått till en samlad text om de allmänna fiskemöjligheterna istället för den strategi som tillämpades under 2012 och 2013. Under de åren lades två olika texter fram och antogs - den ena avsåg de fiskemöjligheter avseende vilka EU ensamt fattar beslut och den andra avsåg de fiskemöjligheter vilka fastställs i enlighet med beslut som fattas genom bilaterala eller multilaterala förhandlingar. Detta förslags text och struktur bygger således på en sammanslagning av de separata förordningar som antogs 2013 (rådets förordning (EU) nr 39/2013 och rådets förordning (EU) nr 40/2013). Vad gäller de fiskemöjligheter som följer av åtgärder som man enats om inom ramen för bilaterala eller multilaterala fiskeavtal eller processer gäller att unionen agerar i enlighet med vetenskapliga utlåtanden och unionens egna politiska mål, även beträffande interna beslut. Vid sådana förhandlingar krävs det att unionen ger sitt samtycke för att den ska kunna bindas av åtaganden i förhållande till tredje part. Utöver den interna fördelningen mellan medlemsstaterna har unionen ingen betydande befogenhet när det gäller genomförandet av sådana beslut i unionslagstiftningen. När det gäller den interna fördelningen tillämpas principen om relativ stabilitet. Föreliggande förslag omfattar följande: · Gemensamma bestånd, dvs. bestånd som samförvaltas med Norge i Nordsjön och Skagerrak eller inom ramen för kuststatsavtal som ingåtts inom ramen för Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC). · Fiskemöjligheter som följer av avtal inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna (RFMO). En del av fiskemöjligheterna i detta förslag har märkts med förkortningen pm (pro memoria, dvs. uppgift saknas). Detta beror på något av följande: – Utlåtandena för vissa bestånd kommer inte att finnas tillgängliga vid den tidpunkt då förslaget ska antas. – Vissa fångstbegränsningar och andra rekommendationer från de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna finns ännu inte tillgängliga utan kommer att fastställas vid dessa organisationers årliga möten. – För bestånd i grönländska vatten samt för bestånd som samförvaltas med Norge och andra tredjeländer eller för vilka kvoter utbyts med de länderna finns ännu inga siffror tillgängliga, eftersom samråden med dessa länder inte kommer att avslutats förrän i november och december 2014. Översyn av bestånden Kommissionen har i gängse ordning gjort en översyn av den situation som råder och som fiskemöjligheterna måste svara mot och offentliggjort resultatet av denna i form av ett årligt meddelande, dvs. Meddelande från kommissionen till rådet om ett samråd om fiskemöjligheter för 2014 (COM(2013)319 final), nedan kallat meddelandet). I meddelandet ges en översikt av beståndens tillstånd som bygger på de vetenskapliga utlåtandena från 2012. På den positiva sidan kan nämnas att bland de bestånd för vilka det finns fullständiga utlåtanden har andelen bestånd som fiskas på ett sådant sätt att fisket ligger över hållbara nivåer har minskat från 86 % år 2009 till 39 % år 2013. Det finns emellertid vissa tendenser som är oroväckande. Andelen bestånd för vilka utlåtandena säger att fisket bör begränsas till en så låg nivå som möjligt har ökat. Dessutom uppfyller medlemsstaterna fortfarande inte sina rapporteringsskyldigheter, trots att uppgiftsrapporteringen är av avgörande betydelse för att det ska vara möjligt att göra hållbara bedömningar av beståndens tillstånd. I juli levererade Internationella havsforskningsrådet (Ices), som svar på kommissionens begäran, sina årliga utlåtanden avseende de flesta bestånden som omfattas av detta förslag. Ices har beaktat de riktlinjer som kommissionen anger i sitt meddelande. Utlåtandena behandlades vid sommarsammanträdet i vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Ices och STECF kan bara göra uppskattningar av bestånden om det finns tillräckliga och tillförlitliga data, så att man kan göra skattningar av beståndens storlek och prognoser om hur de kommer att reagera på de olika scenarierna för utnyttjandet (tabeller över fiskemöjligheter). Om tillräckliga data finns tillgängliga kan de vetenskapliga utlåtandena ge information om i vilken utsträckning fiskemöjligheterna behöver anpassas för att bestånden ska ligga på maximalt hållbart uttag (MSY-nivå). I sådana fall betecknas utlåtandena som MSY-utlåtanden. I övriga fall tillämpar de vetenskapliga organen försiktighetsprincipen när de utfärdar sina rekommendationer om nivån på fångstmöjligheterna. Den metod som Ices tillämpar i detta sammanhang presenteras i det material som Ices offentliggör avseende genomförandet av rådgivningen för de bestånd för vilka det inte finns tillräckliga uppgifter[1]. Huvudparten av de TAC som föreslås här ingår i bilaga IA, som innehåller 152 TAC för bestånd som fiskas i Skagerrak, Kattegatt, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, EU-vatten i Cecaf och Franska Guyanas vatten. Av dessa omfattas 23 TAC av MSY-utlåtanden. I övrigt gäller följande: · Tretton TAC följer de långsiktiga förvaltningsplanerna, dvs. de förvaltningsplaner som bygger på gällande förordningar inom den gemensamma fiskeripolitiken, ännu inte antagna förslag från kommissionen om förvaltningsplaner och förslag till förvaltningsplaner som har presenterats av de regionala rådgivande nämnderna och som bedömts som förenliga med försiktighetsprincipen av de rådgivande vetenskapliga organen. · 55 TAC avser bestånd för vilka det inte finns tillräckliga uppgifter och för vilka man inte kunnat göra någon fullständig bedömning. Av dessa ligger 21 TAC på samma nivå som under 2012, i linje med ett uttalande som gjorts av rådet och kommissionen om att fiskemöjligheterna bör ligga kvar på samma nivå så länge det inte finns några vetenskapliga utlåtanden som visar att beståndens tillstånd försämras. Orsaken till detta är att de flesta av de berörda bestånden utgör bifångster i blandade fisken och att deras tillstånd därför i praktiken inte påverkas av ändrade TAC, medan däremot minskade TAC skulle kunna innebära att fisk kastas över bord. · Vissa TAC anges än så länge bara som ”pm” (pro memoria), vilket beror på att det ännu inte finns vetenskapliga utlåtanden för de aktuella bestånden eller på att de vetenskapliga utlåtandena är beroende av internationella förhandlingar och avtal som kommer att slutföras och ingås i slutet av året. Förslaget kommer att behöva aktualiseras med avseende på dessa bestånd, i takt med att utlåtandena blir tillgängliga. De fiskemöjligheter som föreslås här överensstämmer med de vetenskapliga utlåtanden angående beståndens tillstånd som har inkommit till kommissionen och utlåtandena har använts i enlighet med kommissionens meddelande. Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Samråd med berörda parter a) Samrådsmetoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Kommissionen har rådgjort med berörda aktörer, särskilt genom de regionala rådgivande nämnderna, och medlemsstaterna om den strategi som kommissionen föreslår avseende förslagen om fiskemöjligheter som tagits fram på grundval av samrådet om fiskemöjligheter för 2014. Kommissionen har vidare följt de riktlinjer som anges i meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet med titeln Förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig), där principerna för den så kallade tidigareläggningsprocessen anges. Kommissionen organiserade dessutom ett möte med berörda aktörer i september 2013 och vid detta presenterades och diskuterades den vetenskapliga rådgivningen och dess följder. b) Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats Svaren på kommissionens samråd om fiskemöjligheterna visar hur medlemsstaterna och de berörda parterna ser på den bedömning som kommissionen gjort av resursernas tillstånd och hur man anser att bäst ser till att resurserna förvaltas på rätt sätt. Medlemsstaterna Förenade kungariket är den enda medlemsstat som inkommit med synpunkter på meddelandet vid den tidpunkt då denna motivering skrivs. I sitt svar anger Förenade kungariket att man uppskattar kommissionens strävan efter att sörja för förenlighet med reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken och med ramdirektivet om en marin strategi. Förenade kungariket ställer sig bakom strategin för maximalt hållbart uttag till 2015, och vad gäller försiktighetsprincipen manar Förenade kungariket till pragmatism och till bedömning från fall till fall vid fastställandet av TAC. Regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten (NWWRAC) NWWRAC instämmer i de mål som fastslagits i den politiska överenskommelsen om reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken och som innebär att bestånden ska utnyttjas i enlighet med MSY-principen före 2015, om möjligt, och senast 2020. NWWRAC erkänner att förbättrad redskapsselektivitet är en prioritering för nämnden och noterar de särskilda problem som tas upp i meddelandet om vitfisk (torsk, kolja och vitling) i Irländska sjön och vattnen väster om Skottland. Beträffande de vetenskapliga utlåtandena välkomnar NWWRAC den nya metod för den vetenskapliga rådgivningen som infördes 2012 och nämner att man förväntar sig att en mer sofistikerad lösning kommer att tas fram för de bestånd för vilka det endast finns begränsat med uppgifter. För detta ändamål avser NWWRAC bedriva ett nära samarbete kring uppgifternas tillgänglighet och insamling med Ices och nationella vetenskapsmän. Extern experthjälp Beträffande de metoder som har använts har kommissionen, vilket redan nämnts, rådfrågat Internationella havsforskningsrådet (Ices) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Utlåtandena från Ices baserar sig på ett rekommendationssystem som tagits fram av expertgrupper och beslutsorgan inom Ices och som används i enlighet med det samförståndsavtal som slutits med kommissionen. STECF utarbetar sina utlåtanden på grundval av sitt mandat från kommissionen. Unionens yttersta mål är att se till att bestånden ligger på nivåer som möjliggör maximalt hållbart uttag (MSY). Detta mål har särskilt tagits med i kommissionens förslag till en reform av den gemensamma fiskeripolitiken[2]. I juni 2013 nådde medlagstiftarna en politisk överenskommelse om förslaget, i vilket det bland annat anges att maximalt hållbart uttag bör ”där så är möjligt, ha uppnåtts senast 2015 och för samtliga arter senast 2020”. Det faktum att detta mål införlivats med grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken är en direkt följd av det åtagande som unionen gjorde till följd av slutsatserna från världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och den därmed sammanhängande genomförandeplanen. I slutsatserna anges att medlemsstaterna bör förbinda sig att, om möjligt, bevara eller återställa utfiskade bestånd till nivåer som möjliggör maximalt hållbart uttag senast 2015. Som redan noterats finns denna information redan för vissa bestånd. Bland de bestånd som berörs är de viktigaste vad gäller fångstvolymer och handelsvärde bestånden av kummel, torsk, marulk, tunga, glasvarar, kolja och havskräfta. För att få upp bestånden på MSY-nivå kan det i många fall vara nödvändigt att minska fiskeridödlighetstalen och/eller att minska fångsterna. Mot denna bakgrund bygger detta förslag i de fall då detta är möjligt på MSY-utlåtanden. Vissa bestånd fiskas redan i enlighet med MSY-principen sedan några tillbaka. I detta fall är syftet med de föreslagna TAC att se till att dessa nivåer bibehålls, eller i de fall där utlåtandena visar att uttaget var större än MSY-nivån under 2012, att minska fiskedödligheten så att bestånden kan komma tillbaka till hållbara nivåer. För de bestånd som ännu inte nått MSY-nivåer ligger de föreslagna TAC i linje med MSY 2015. Detta är i enlighet med de principer som anges i meddelandet om fiskemöjligheter för 2014. För de bestånd för vilka det endast finns begränsade uppgifter innehåller förslaget uppgifter om huruvida fångsterna bör minska, stabiliseras eller öka. Ices-utlåtandena innehåller i många fall kvantitativa riktlinjer för sådana ökningar och minskningar, utifrån principen att fångstnivåerna högst får ändras med +/- 20 % från ett år till nästa och ska bygga på försiktighetsprincipen. De föreslagna TAC bygger på dessa utlåtanden. Om inga vetenskapliga utlåtanden finns att tillgå har försiktighetsmetoden tillämpats, dvs. försiktighets-TAC har minskats med 20 %. För vissa bestånd (huvudsakligen vanliga bestånd, hajar och rockor) kommer utlåtanden att utfärdas till hösten. Förslaget kommer att behöva aktualiseras så snart de utlåtandena finns tillgängliga. För 13 bestånd används utlåtandena i syfte att genomföra tillämpliga förvaltningsplaner. När det gäller de aktuella tendenser som konstaterats i beståndens utveckling kan följande betonas: Vattnen kring Iberiska halvön Bestånden av marulk och glasvarar är i gott skick och utnyttjas hållbart, medan vissa av bestånden av havskräfta fortfarande är utfiskade. Biomassan för sydkummel fortsätter att öka, trots att fisketrycket på just det beståndet fortfarande är högt. Denna positiva respons torde således bero på goda miljövillkor. För optimera fördelarna med denna tendens vore det lämpligt att minska fiskeansträngningen i enlighet med den gällande förvaltningsplanen för beståndet. Biscayabukten Beståndet av tunga i Biscayabukten är fortfarande i dåligt skick. Ices rekommenderar sänkta TAC för tredje året i rad. I föreliggande förslag anges emellertid denna TAC som ”pm”, då berörda aktörer har föreslagit långsiktiga förvaltningsåtgärder för beståndet ifråga och kommissionen därför inväntar vetenskapliga utlåtanden kring dessa (förväntas inkomma i november 2013). Keltiska havet Fisket i området ger mindre och mindre fångster och biomassan har minskat för de bestånd som har stor ekonomisk betydelse i området. Det föreslås därför stora sänkningar av TAC i de fall då de vetenskapliga utlåtandena ger stöd för sådana sänkningar, dvs. vad gäller torsk och kolja. Höga utkastnivåer är ett ständigt problem och inte bara inom vitfiskfisket utan även inom plattfiskfisket. Inom fisket efter tunga tas även rödspätta upp, men de vetenskapliga utlåtandena visar att motsatsen vore bättre, dvs. mindre tunga och mer rödspätta. Problemen förvärras av att det är svårt att ta fram selektiva redskap för tunga, dvs. redskap som inte snärjer tunga, men väl rödspätta. Vattnen väster om Skottland I detta område är vitfiskbestånden i dåligt skick, och utkastnivåerna är ohållbara. Torsken lyckas inte återhämta sig och en TAC på 0 föreslås därför. Det är emellertid inte säkert att enbart förvaltning i form av TAC är tillräckligt för att vända utvecklingen. Situationen skulle till och med kunna förvärras till följd av de vetenskapliga utlåtandena avseende havskräfta, vilka förväntas i november. Utlåtandena förväntas innehålla en ökning av TAC för havskräfta, vilket kommer att öka fisket efter detta bestånd och därmed också risken för oönskade utkast av vitfisk. Det är därför nödvändigt att brådskande införa selektiva åtgärder. Ices har inte kunnat konstatera att torskdödligheten skulle ha påverkats till följd av att de flottor som fiskar i området använder selektiva redskap. Irländska sjön Tillståndet för torsk- och vitlingbestånden i området är bekymmersamt. I likhet med vad som är fallet i vattnen väster om Skottland är utkastnivån för vitfisk hög och de nuvarande selektivitetsåtgärderna förefaller otillräckliga. Bestånden av tunga och rödspätta befinner sig här i samma situation som i Keltiska havet. STECF bekräftar, och har i vissa fall byggt vidare på, Ices utlåtanden. Tillvägagångssätt för att göra expertutlåtandena allmänt tillgängliga Alla rapporter från STECF offentliggörs på GD MARE:s webbplats. Alla Ices-rapporter finns tillgängliga på Ices webbplats. Konsekvensbedömning Förordningen om fiskemöjligheter är inte ett instrument som ger rådet möjlighet att anta komplexa åtgärdspaket, utan rådet måste hålla sig inom det tillämpningsområde som fastställs i artikel 43.3 i fördraget. Den är därför väl avpassad för ett resultatinriktat förvaltningssätt. Om politiken som helhet fungerar bättre kommer de årliga fiskemöjligheterna att kunna öka. Detta gäller i synnerhet tekniska åtgärder, förvaltningen av flottan, strukturstöd, kontroll och tillsyn, marknadsreglering och integrering av förvaltningsverktyg i en samlad havspolitik. Det är dock fortsatt nödvändigt att använda förordningen om fiskemöjligheter för att göra de anpassningar som krävs för att säkra resursbasen för den europeiska fångst- och beredningsindustrin, och förebygga och motverka den negativa inverkan på havsmiljön som följer av en för hög fiskeridödlighet. Unionen har antagit ett antal fleråriga förvaltningsplaner för bestånd av central ekonomisk betydelse, däribland kummel, torsk, plattfisk och andra. Innan sådana planer antas måste det göras en konsekvensbedömning. När planerna har trätt i kraft anger de vilka TAC-nivåer som måste fastställas för ett visst år för att de långsiktiga målen ska kunna uppnås. Kommission måste basera sitt förslag om TAC på planerna så länge planerna är giltiga och i kraft. Till följd av detta är många avgörande TAC, som ingår i förslaget, resultatet av den särskilda konsekvensbedömning som gjorts för var och en av planerna. För övriga TAC och trots det faktum att de berörda bestånden inte omfattas av fleråriga planer strävar förslaget efter att undvika kortsiktiga lösningar till fördel för mer långsiktiga hållbarhetsinriktade beslut och det tar också hänsyn till initiativ från aktörerna och de regionala rådgivande nämnderna i de fall då sådana initiativ bemötts positivt av Ices och/eller STECF. I många fall innebär detta en mer gradvis minskning av fiskemöjligheterna. Den politik bakom kommissionens långsiktiga förvaltningsstrategi som ska leda till maximalt hållbart uttag, har genomgått en detaljerad analys och konsekvensbedömning inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och denna process har lett till att ett förslagspaket kunde läggas fram den 13 juli 2011. Det är nu dags för medlagstiftarna att besluta om huruvida det är önskvärt att låta MSY-målet vara ett av de mål som kommer att styra genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken under nästa decennium (se avsnitt 2 ovan). Kommissionens reformförslag bygger på en konsekvensbedömning (SEC(2011) 891), inom vilken MSY-målet bedömdes. I slutsatserna ses detta mål som ett nödvändigt villkor för att uppnå miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. Medlagstiftarna har godtagit de underliggande orsakerna till kommissionens reformförslag och i juni 2013 nådde man en politisk överenskommelse, i vilket det bland annat anges att maximalt hållbart uttag bör ”där så är möjligt, ha uppnåtts senast 2015 och för samtliga arter senast 2020”. Vad gäller fiskemöjligheter för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och bestånd som delas med tredje länder bygger bestämmelserna i detta förslag i princip på åtgärder som beslutats internationellt. Alla faktorer som är relevanta för bedömningen av fiskemöjligheternas eventuella konsekvenser behandlas i förberedelse- och genomförandefaserna i de internationella förhandlingar där unionens fiskemöjligheter fastställs i samförstånd med tredjeparter. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU:s skyldigheter att garantera ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser härrör från de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002. Sammanfattning av förslaget I förslaget fastställs de fångst- och ansträngningsbegränsningar som måste tillämpas på unionens fiske för att det ska bli möjligt att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål att garantera fiske på nivåer som är miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbara. Tillämpning De nuvarande bestämmelserna på det område som täcks av förslaget löper ut den 31 december 2014, med undantag av vissa bestämmelser om begränsningar av fiskeansträngningen som gäller till och med den 31 januari 2015 och om vissa TAC med särskilda säsongscykler (t.ex. lodda i grönländska vatten). Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget är det rådet som antar åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Genom föreliggande förslag till rådets förordning fördelas fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna. I enlighet med artikel 20.3 i förordning 2371/2002 står det medlemsstaterna fritt att på lämpligt sätt fördela möjligheterna mellan regioner eller operatörer. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja de tilldelade fiskemöjligheterna. Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. Val av regleringsform Föreslagen regleringsform: Förordning. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR Förenkling Förslaget innebär en förenkling av de administrativa förfarandena för offentliga myndigheter (unionens eller nationella), särskilt när det gäller kraven på begränsning av fiskeansträngningen. Översyn/ändring/tidsbegränsning Förslaget avser en ettårig förordning för 2014 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn. Närmare redogörelse för förslaget Detta förslag är begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor för utnyttjandet av fiskemöjligheterna. För ett antal bestånd, som kummel, tunga, rödspätta och havskräfta, har fiskemöjligheterna fastställts på grundval av bestämmelserna i de relevanta fleråriga planerna. För de bestånd för vilka fiskerinäringen föreslagit en långsiktig förvaltningsstrategi som bedömts som effektiv och förenlig med försiktighetsprincipen av de rådgivande vetenskapliga organen (till exempel beträffande sill i Keltiska sjön) följer förslaget dessa bestämmelser. Vad gäller torskbeståndet i Kattegatt är utlåtandena för 2014 identiska med utlåtandena för 2013, dvs. på grundval av försiktighetsprincipen bör inget riktat fiske bedrivas efter detta bestånd och bifångsterna och utkasten bör reduceras till ett minimum. Detta bestånd, för vilket det endast finns begränsade uppgifter, omfattas av artikel 9 i torskplanen[3]och det förslås därför en minskning av TAC med 20 %. Samma gäller för torsken i Irländska havet och även här föreslås en minskning med 20 %. Vad gäller torskbeståndet i vattnen väster om Skottland anges i de MSY-baserade utlåtandena att riktat fiske efter detta bestånd bör undvikas och bifångsterna och utkasten bör reduceras till ett minimum under 2014, vilket innebär att kommissionen på samma sätt som under 2013 föreslå en TAC på noll med en landningsmarginal på 1,5 %. Situationen är extremt allvarlig när det gäller torsk i vattnen väster om Skottland. Det har inte förekommit någon reell minskning av fiskeansträngningen i området och de åtgärder som har vidtagits för att undvika att torsk fångas och för att minska utkasten av torsk har i praktiken visat sig ineffektiva, vilket kan ses mot nyligen gjorda beräkningar av utkastnivån som hamnar på så mycket som 71 %. Beståndets reproduktionskapacitet är klart nedsatt, med en liten biomassa och låg rekrytering. Under dessa omständigheter är till och med en TAC på 0 (vilket är den enda tillgängliga lösningen) inte tillräcklig för att säkra beståndets återhämtning. För att effektivt motverka oönskade fångster och minska utkasten avsevärt krävs kompletterande åtgärder. De fiskemöjligheter i form av fiskeansträngning som föreslås i denna förordning gäller torskbestånden, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sydkummel och havskräfta. Dessa bestånd regleras genom respektive förvaltningsplan. Beträffande de tre torskbestånd som nämns ovan (torskbestånden i Kattegatt, Irländska sjön, vattnen väster om Skottland) är det av ovan angivna skäl nödvändigt att det kommer till stånd en reell minskning av fiskeansträngningen och det föreslås därför minskningar av fiskeansträngningen i enlighet med artikel 12.4 b i planen. När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen för sydkummel och havskräfta samt tunga i västra delen av Engelska kanalen kommer det förvaltningssystem som bygger på dagar till sjöss per typ av fartyg med registrerade tidigare fångster i det berörda fisket att behållas under 2014, men föreliggande förslag till förordning kommer även i fortsättningen att tillåta medlemsstaterna att tillämpa ett system med kilowattdagar för att utnyttja fiskemöjligheterna på ett effektivare sätt och främja bevarandeåtgärder i samförstånd med fiskerinäringen. Beträffande fisket efter tunga i västra delen av Engelska kanalen är förslagets syfte att underlätta fastställandet av ansträngningstak (ytterligare dagar) för de enskilda medlemsstaterna, i enlighet med en metod som redan visat sig fungera vad gäller fiskemöjligheterna för fisket efter sydkummel och havskräfta sedan 2011. På detta sätt kommer de faktiska uppgifterna för varje medlemsstat att anges i förordningen om fiskemöjligheter. Detta möjliggör större öppenhet vid omfördelning av de dagar till sjöss som återvunnits från fartyg inom det aktuella fisket som skrotats; resultatet av detta blir specifika uppgifter för varje medlemsstat. Slutligen föreskrivs i denna förordning (för fjärde gången sedan man började fastställa fiskemöjligheterna årligen) att medlemsstaterna själva bör anta vissa TAC, om än under förutsättning att detta sker i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Som redan nämnts innehåller förslaget också fångstbegränsningar som beslutats inom ramen för vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och inom ramen för förhandlingar med vissa tredjeländer (delade bestånd); dessa TAC anges i nuläget som ”pm”, i väntan på att de relevanta internationella förhandlingarna avslutas. 2013/0366 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten EUROPEISKA UNIONENS HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002[4] ska bestämmelser om tillträde till vatten och resurser och om hållbar fiskeverksamhet fastställas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), samt mot bakgrund av eventuella utlåtanden från regionala rådgivande nämnder. (2) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002. (3) Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena i de berörda regionala rådgivande nämnderna. (4) När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör TAC fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. TAC för bestånd av sydkummel, havskräfta, tunga i västra delen av Engelska kanalen, rödspätta- och tunga i Nordsjön, sill i vattnen väster om Skottland och torsk i Kattegatt, i vattnen väster om Skottland och i Irländska sjön, bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i följande förordningar: Rådets förordning (EG) nr 2166/2005[5], rådets förordning (EG) nr 509/2007[6], rådets förordning (EG) nr 676/2007[7], rådets förordning (EG) nr 1300/2008[8], rådets förordning (EG) nr 1342/2008[9] (torskplanen) och rådets förordning (EG) nr 302/2009[10]. När det gäller bestånden av nordkummel (rådets förordning (EG) nr 811/2004[11]) och tunga i Biscayabukten (rådets förordning (EG) nr 388/2006[12]), har emellertid minimimålen i återhämtnings- och förvaltningsplanerna uppnåtts och det är därför lämpligt att följa de vetenskapliga utlåtandena och fastställa TAC som innebär att bestånden antingen når eller ligger kvar på nivåer som möjliggör maximalt hållbart uttag. (5) När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga data som kan ligga till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärderna och TAC-nivåerna fastställas i enlighet med den försiktighetsmetod i fiskeriförvaltningen som definieras i artikel 3 led i i förordning (EG) nr 2371/2002, med beaktande av beståndsspecifika faktorer som t.ex. tillgänglig information om utvecklingstrenden för bestånden och överväganden med hänsyn till blandade fisken. (6) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996[13] bör det fastställas vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen. (7) Om en TAC för ett visst bestånd tilldelas endast en medlemsstat bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av TAC-nivån handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken. (8) Taken för fiskeansträngningen för 2014 bör fastställas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2166/2005, artikel 9 i förordning (EG) nr 676/2007, artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artiklarna 11 och 12 förordning (EG) nr 1342/2008 och artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009 och med beaktande av rådets förordning nr 754/2009[14]. (9) Mot bakgrund av de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices och i enlighet med internationella åtaganden inom ramen för konventionen om framtida multilateralt samarbete rörande fiskeri i Nordatlantens östra del (NEAFC) bör fiskeansträngningen avseende vissa djuphavsarter begränsas. (10) För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas helt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter sådana arter. (11) Utnyttjandet av de fiskemöjligheter för EU-fartyg som fastställs i denna förordning omfattas av förordning (EG) nr 1224/2009[15], i synnerhet artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning. (12) För vissa TAC bör medlemsstaterna ges möjlighet att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Försöksverksamhetens syfte är att prova ut ett fångstkvotsystem, dvs. ett system där alla fångster landas och räknas av mot kvoterna för att motverka utkast och förhindra att användbara fiskeresurser går förlorade. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen skulle däremot ge yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten. För en rationell förvaltning av utkasten bör varje fiskeinsats till havs täckas av fullt dokumenterat fiske, i stället för att man som i nuläget dokumenterar det som landas i hamn. Villkoren för att medlemsstaterna ska kunna bevilja sådan ytterligare tilldelning måste därför omfatta krav på användning av CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan kallade CCTV-system). Detta bör göra det möjligt att i detalj registrera vilka delar av fångsterna som behålls ombord och vilka delar som kastas överbord. Ett system med observatörer som är verksamma i realtid ombord är mindre effektivt, kostsammare och mindre tillförlitligt. Användningen av CCTV-kameror är för närvarande därför ett villkor för att system för att minska utkasten inom fullt dokumenterade fisken ska bli framgångsrika. Vid tillämpning av sådana system ska villkoren i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG[16] iakttas. (13) För att säkra att försöksverksamheten avseende fullt dokumenterade fisken verkligen ger en effektiv utvärdering av fångstkvotsystemets möjligheter att kontrollera fiskedödligheten för de berörda bestånden är det nödvändigt att all fisk som fångas inom försöksverksamheten, även den fisk som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken, räknas av mot det aktuella fartygets tilldelning, samt att fisket avbryts när fartyget har uttömt sin tilldelning. Det är också lämpligt att tillåta att tilldelning överförs mellan de fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken och fartyg som inte deltar, under förutsättning att det kan bevisas att de icke-deltagande fartygens utkast inte ökar. (14) I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) är det lämpligt att behålla och se över systemet för förvaltning av tobisfiskar i EU-vatten i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV. (15) [Kompletteras efter samråd med Norge] (16) [Kompletteras efter det att Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) har hållit sitt årsmöte]. (17) Till följd av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen i juli 2013 ingår bestämmelser om fiskemöjligheter för Kroatien i denna förordning. (18) [Kompletteras efter det att Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) har hållit sitt årsmöte]. (19) Vid sitt årsmöte 2013 antog Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) en resolution vars syfte är att skydda årfenshajar och som gäller för de fartyg som finns upptagna i IOTC:s fartygsförteckning; genom resolutionen är det, som en interimsåtgärd, förbjudet att att behålla ombord, omlasta, landa och lagra delar eller hela kroppar av årfenshajar. I resolutionen föreskrivs också ett undantag för småskaligt fiske, dvs. för det fiske som bedrivs av fartyg som endast fiskar inom sin flaggstats exklusiva ekonomiska zon. (20) [Kompletteras efter det att Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) har hållit sitt årsmöte]. (21) Vid sitt 84:e årsmöte 2013 beslutade Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) att bibehålla sina bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit. IATTC beslutade även att bibehålla sin rekommendation om bevarande av årfenshajar. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen. (22) [Kompletteras efter det att Fiskeorganisationen för Sydostatlanten (SEAFO) har hållit sitt årsmöte]. (23) [Kompletteras efter det att Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) har hållit sitt årsmöte]. (24) [Kompletteras efter det att åtgärder har antagits inom ramen för konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav] (25) Vid sitt 35:e årsmöte 2013 antog Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen (Nafo) ett antal fiskemöjligheter för 2014 rörande vissa bestånd i delområdena 1–4 i Nafos konventionsområde. Nafo antog också ett förfarande för ökning av de TAC för vitbrosme i Nafos delområde 3NO som fastställts för 2014, förutsatt att vissa villkor rörande beståndets status uppfylls. En avtalsslutande part i Nafo får meddela Nafos generalsekreterare om det observeras större fångster vitbrosme i Nafos delområde 3NO per ansträngningsenhet än normalt. Om Nafo under 2014 bekräftar en ökning av TAC för det året bör ökningen genomföras i unionslagstiftningen och medlemsstaternas kvoter ökas. (26) Vissa internationella bestämmelser, som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för unionen, kommer att antas av berörda RFMO i slutet av året och bli tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. De genomförandebestämmelser som införts i unionslagstiftningen beträffande sådana åtgärder i unionslagstiftningen måste därför tillämpas med retroaktiv verkan. Eftersom CCAMLR:s fiskesäsong löper mellan den 1 december och den 30 november och vissa fiskemöjligheter och fiskeförbud i CCAMLR:s konventionsområde därför har fastställts för en period som inleds den 1 december 2013, bör de relevanta bestämmelserna i denna förordning gälla från den dagen. En sådan tillämpning med retroaktiv verkan kommer inte att påverka principen om berättigade förväntningar, eftersom parterna i konventionen inte får bedriva fiske i konventionsområdet utan tillstånd. (27) I enlighet med förklaringen från Bolivarianska republiken Venezuela (nedan kallad Venezuela) om beviljande av fiskemöjligheter i EU-vatten för fiskefartyg som för Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust[17], är det nödvändigt att fastställa Venezuelas fiskemöjligheter för snapperfiskar i EU-vatten. (28) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet bör kommissionen ges genomförandebefogenheter vad gäller beviljande av tillstånd till en enskild medlemsstat att utnyttja systemet för förvaltning av dess fiskeansträngningar i enlighet med ett system med kilowattdagar. (29) För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter vad gäller tilldelning av ytterligare dagar till sjöss för definitivt upphörande med fiske och för förbättrad vetenskaplig observatörstäckning samt för att fastställa kalkylarksformat för insamling och överföring av uppgifter om överföring av dagar till sjöss mellan fiskefartyg som för olika medlemsstaters flagg. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011[18]. (30) För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att säkerställa utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2014, med undantag för bestämmelserna om begränsningar av fiskeansträngningen, vilka bör tillämpas från och med den 1 februari 2014, och för särskilda bestämmelser i särskilda områden, för vilka ett specifikt tillämpningsdatum bör anges. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts. (31) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte 1. I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten. 2. De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 ska omfatta följande: (a) Fångstbegränsningar för 2014 och, i de fall då så anges i denna förordning, för 2015. (b) Begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2014– 31 januari 2015 (c) Fiskemöjligheter för perioden 1 december 2013–30 november 2014 för vissa bestånd i CCAMLR:s konventionsområde. (d) Fiskemöjligheter för de perioder som anges i artikel 32 för vissa bestånd i IATTC:s konventionsområde under 2014, och, i de fall då så anges i denna förordning, under 2015. Artikel 2 Tillämpningsområde Denna förordning ska tillämpas på följande fartyg: (a) EU-fartyg. (b) Fartyg från tredjeland i EU-vatten. Artikel 3 Definitioner I denna förordning avses med (a) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen. (b) fartyg från tredjeland: ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland, (c) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av de vatten som gränsar till de utomeuropeiska länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget, (d) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion, (e) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år, (f) kvot: en andel av den totala tillåtna fångstmängd som tilldelas unionen eller en medlemsstat. (g) analytiska bedömningar: en kvantitativ bedömning av tendenserna inom ett visst bestånd som görs på grundval av sådana uppgifter om beståndets biomassa och utnyttjandegrad som av de vetenskapliga instanserna betraktas som tillförlitliga för vetenskapliga utlåtanden för framtida fångster. (h) maskstorlek: den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 517/2008[19]. (i) registret över EU:s fiskeflotta: det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 2371/2002. (j) fiskeloggbok: den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009. Artikel 4 Fiskezoner I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar: (a) Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009[20]. (b) Skagerrak: det geografiska område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten. (c) Kattegatt: det geografiska område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen. (d) Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII: det geografiska område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner: – 53° 30' N 15° 00' W, – 53° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 13° 00' W, – 51° 00' N 13° 00' W, – 51° 00' N 15° 00' W, – 53° 30' N 15° 00' W; (e) Cádizbukten: det geografiska område i Ices-sektion IXa som ligger öster om longitud 7° 23′ 48″ W. (f) Cecaf-områden: (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009[21]. (g) Nafo-områden (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de geografiska områden som definieras i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009[22]. (h) Seafos konventionsområde (Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): de geografiska områden som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten[23]. (i) Iccats konventionsområde (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten[24]. (j) CCAMLR:s konventionsområde (Antarktiskonventionen): det geografiska område som definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 601/2004[25]. (k) IATTC:s konventionsområde (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det geografiska område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica[26]. (l) IOTC:s konventionsområde (Indiska oceanens tonfiskkommission): det geografiska område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen[27]. (m) SPRFMO:s konventionsområde (Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria geografiska havsområde som ligger söder om 10oN, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om SIOFA:s konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen[28]och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion. (n) WCPFC:s konventionsområde (Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det geografiska område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet[29]. (o) Den del av Berings hav som är fritt hav: det fria geografiska havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts. (p) Överlappande område mellan IATTC och WCPFC: det geografiska område som avgränsas enligt följande: – longitud 150° W, – longitud 130º W, – latitud 4° S, – latitud 50° S. AVDELNING II FISKEMÖJLIGHETER FÖR EU-FARTYG Kapitel I Allmänna bestämmelser Artikel 5 TAC och fördelning 1. De totala tillåtna fångstmängderna för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I. 2. EU-fartyg får ta fångster, inom de TAC som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artikel 14 och i bilaga III till den här förordningen samt i förordning (EG) nr 1006/2008[30] och i tillämpningsföreskrifterna till denna. 3. För tillämpningen av det särskilda villkor som fastställs i bilaga IA för bestånden av tobisfiskar i EU-vatten i Ices områden IIa, IIIa och IV ska de förvaltningsområden som fastställs i bilaga IID gälla. Artikel 6 TAC som ska fastställas av medlemsstaterna 1. För vissa fiskbestånd ska TAC fastställas av den berörda medlemsstaten. Dessa bestånd anges i bilaga I. 2. TAC som fastställs av medlemsstaterna ska (a) vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens principer och regler, särskilt principen om hållbart utnyttjande av beståndet, och (b) ska ge följande resultat: i) Ett utnyttjande av beståndet som med största möjliga sannolikhet är förenligt med ett maximalt hållbart uttag från och med år 2015, om analytiska bedömningar finns att tillgå. ii) Ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med försiktighetsstrategin i fiskeriförvaltningen, om analytiska bedömningar inte finns att tillgå eller är ofullständiga. 3. Senast den 15 mars 2014 ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen: (a) Antagna TAC. (b) De data på vilka de TAC som antagits grundar sig och som samlats in och bedömts av den berörda medlemsstaten. (c) Uppgifter om hur antagna TAC är förenliga med punkt 2. Artikel 7 Villkor för landning av fångster och bifångster Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om (a) fångsterna har gjorts av fartyg som för en medlemsstats flagg, vilken medlemsstat har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller (b) fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna EU-kvot inte är uttömd. Artikel 8 Begränsning av fiskeansträngningen 1. Under perioden 1 februari 2014–31 januari 2015 ska följande begränsningar av fiskeansträngningen gälla: (a) Bilaga IIA ska tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd av torsk, tunga och rödspätta i Kattegatt, Skagerrak, den del av Ices-sektion IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt, Ices-delområde IV och Ices-sektionerna VIa, VIIa och VIId samt i EU-vattnen i Ices-sektionerna IIa och Vb. (b) Bilaga IIB ska tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten. (c) Bilaga IIC ska tillämpas på förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe. Artikel 9 Begränsning av fångster och fiskeansträngning i djuphavsfisken 1. I artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002[31] fastställs att krav på innehav av ett djuphavsfisketillstånd, ska gälla för fiske efter liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fiske efter, behållande ombord, omlastning och landning av liten hälleflundra. 2. Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2014, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002, inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fångstresor då djuphavsfisketillstånd innehades eller då arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades. Denna punkt ska enbart tillämpas på fångstresor då över 100 kg andra djuphavsarter än guldlax fångades. Artikel 10 Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter 1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, b) reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009, c) omfördelningar enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008, d) ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, e) kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, f) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009, g) kvotöverföringar och kvotbyten enligt artikel 20 i denna förordning. 2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC. Artikel 11 Fredningstid 1. Det ska vara förbjudet att fiska efter eller att behålla ombord följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj– 31 maj 2014: torsk, glasvarar, marulk, kolja, vitling, kummel, havskräfta, rödspätta, bleka, gråsej, rockor, tunga, lubb, birkelånga, långa och pigghaj/rödhaj. Vid tillämpning av denna punkt ska Porcupine Bank anses omfatta det geografiska område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner: Punkt || Latitud || Longitud 1. || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W Genom undantag från första stycket ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten i enlighet med artikel 50.3–5 i förordning (EG) nr 1224/2009. 2. Kommersiellt fiske efter tobisfiskar med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm ska vara förbjudet i Ices sektioner IIa, IIIa och Ices delområde IV under perioden 1 januari–31 mars 2014 samt under perioden 1 augusti–31 december 2014. Förbudet i föregående stycke ska gälla för fartyg från tredjeland som har tillstånd att fiska efter tobisfiskar i EU-vatten i Ices delområde IV, om inte annat anges. Artikel 12 Förbud 1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter: (a) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla vatten. (b) Håbrand (Lamna nasus) i alla vatten, såvida inte annat föreskrivs i bilaga IA. (c) Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten. (d) Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X. (e) Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X. (f) Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII. (g) Manta (Manta birostris) i alla vatten. 2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart. Artikel 13 Dataöverföring När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning. Kapitel II Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken Artikel 14 Ytterligare tilldelning 1. För vissa bestånd kan en medlemsstat bevilja ytterligare tilldelning till fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I. 2. Den ytterligare tilldelning för ett visst bestånd som det hänvisas till i punkt 1 får inte överskrida den högsta gräns som fastställs i bilaga I som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten. Artikel 15 Villkor för ytterligare tilldelning 1. Vid ytterligare tilldelning till ett fartyg enligt artikel 14 ska följande villkor uppfyllas: a) Fartyget ska använda CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan kallade CCTV-system), som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget. b) Den ytterligare tilldelning som beviljas ett enskilt fartyg som deltar i försöksverksamhet får inte överskrida följande gränser: i) 75 % av de utkast av det aktuella beståndet som beräknats av relevant medlemsstat för den fartygstyp som det berörda fartyget som beviljats ytterligare tilldelning tillhör, ii) 30 % av den individuella tilldelning fartyget hade innan det började delta i försöksverksamhet. c) Alla fångster som fartyget gör ur det bestånd för vilket det fått ytterligare tilldelning enligt artikel 14, inbegripet exemplar som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken enligt bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98[32], ska räknas av från fartygets individuella tilldelning. d) Så snart ett fartyg har uttömt sin individuella tilldelning för ett bestånd ska fartyget upphöra med all fiskeverksamhet i det aktuella TAC-området. e) Beträffande de bestånd som denna artikel omfattar får medlemsstaterna tillåta överföring av hela eller delar av den individuella tilldelningen från fartyg som inte deltar i försöksverksamhet avseende fullständigt dokumenterade fisken till fartyg som deltar i den försöksverksamheten förutsatt att det kan påvisas att utkasten från de icke-deltagande fartygen inte ökar. 2. Trots vad som sägs i punkt 1.b i får en medlemsstat undantagsvis bevilja fartyg som för dess flagg en ytterligare tilldelning på mer än 75 % av de beräknade utkasten av det aktuella beståndet för den fartygstyp som fartyget som beviljas ytterligare tilldelning tillhör, på följande villkor: a) Utkastnivån för det aktuella beståndet och fartygstypen är lägre än 10 %. b) Fartygstypen ifråga behöver inbegripas för att möjliggöra en utvärdering av CCTV-systemets kontrollpotential. c) Utkastnivån för de fartyg som deltar i försöksverksamheten överskrider inte 75 % av de beräknade utkasten. 3. Innan ytterligare tilldelning enligt artikel 14 beviljas ska en medlemsstat lämna följande information till kommissionen: a) En förteckning över fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. b) Specifikationer för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord på dessa fartyg. c) Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av dessa fartyg. d) Beräknade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten. e) Den fångstmängd som under 2013 tagits av de fartyg som deltar i försöken ur det bestånd som de berörda TAC avser. Artikel 16 Behandling av personuppgifter Om de inspelningar som avses i artikel 15.1 innebär att personuppgifter behandlas i den mening som avses i direktiv 95/46/EG ska det direktivet tillämpas på behandlingen. Artikel 17 Indragning av ytterligare tilldelning Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i artikel 15 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i försöksverksamheten under återstoden av 2014. Artikel 18 Vetenskaplig bedömning av utkastberäkningarna Kommissionen kan begära att varje medlemsstat som tillämpar detta kapitel lämnar in de beräkningar av utkasten för varje fartygstyp som de har gjort till ett vetenskapligt rådgivande organ för bedömning av efterlevnaden av det krav som anges i artikel 15.1 b i.. I avsaknad av en bedömning som bekräftar efterlevnaden ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att säkra att villkoret iakttas och informera kommissionen om detta. Kapitel III Tillstånd att fiska i tredjelands vatten Artikel 19 Fisketillstånd 1. Det största antalet fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten fastställs i bilaga III. 2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskeområden som anges i bilaga III ska överföringen inbegripa en motsvarande överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III, får dock inte överskridas. Kapitel IV Fiskemöjligheter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers vatten Artikel 20 Kvotöverföringar och kvotbyten 1. Om en regional fiskeriförvaltningsorganisations regler tillåter kvotöverföringar eller kvotbyten mellan de avtalsslutande parterna i organisationen, kan en medlemsstat (den berörda medlemsstaten) diskutera med en avtalsslutande part i organisationen och, om så är lämpligt, fastställa riktlinjer för planerade kvotöverföringar eller kvotbyten. 2. När den berörda medlemsstaten har underrättat kommissionen kan kommissionen godkänna riktlinjerna för den planerade kvotöverföring eller det planerade kvotbyte som medlemsstaten har diskuterat med den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen. Därefter ska kommissionen utan onödigt dröjsmål utväxla samtycke till att vara bunden av en sådan kvotöverföring eller ett sådant kvotbyte med den berörda avtalsslutande parten i organisationen. Kommissionen ska sedan anmäla den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet till organisationens sekretariat i enlighet med organisationens regler. 3. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet. 4. De fiskemöjligheter som erhålls från eller överförs till den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen genom kvotöverföringen eller kvotbytet ska betraktas som kvoter som tilldelats till eller dragits av från den berörda medlemsstatens tilldelning, så snart kvotöverföringen eller kvotbytet får verkan i enlighet med villkoren i det avtal som slutits med den berörda avtalsslutande parten i organisationen eller, i förekommande fall, i enlighet med den berörda organisationens regler. En sådan tilldelning ska inte ändra den befintliga fördelningsnyckeln för fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna i enlighet med principen om relativ stabilitet i fiskeverksamheten. AVSNITT 1 ICCAT:S KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 21 Begränsningar av fiskekapacitet och odlings- och gödningskapacitet för blåfenad tonfisk 1. Antalet spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från EU som tillåts fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas i enlighet med punkt 1 i bilaga IV. 2. Antalet EU-fartyg för kustnära icke-industriellt fiske som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 2 i bilaga IV. 3. Antalet EU-fartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas i enlighet med punkt 3 i bilaga IV. 4. Antalet fiskefartyg, och motsvarande totala GT-kapacitet för fartygen, som får fiska efter, behålla ombord, lasta om, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 4 i bilaga IV. 5. Antalet fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 5 i bilaga IV. 6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV. Artikel 22 Sport- och fritidsfiske Medlemsstaterna ska avsätta en särskild kvot för blåfenad tonfisk för sport- och fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats enligt bilaga ID. Artikel 23 Hajar 1. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av storögda rävhajar (Alopias superciliosus) ska vara förbjudet vid allt fiske. 2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arten rävhajar (Alopias). 3. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av hammarhajar av familjen Sphyrnidae (med undantag för Sphyrna tiburo) i samband med fiske i Iccats konventionsområde ska vara förbjudet. 4. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar (Carcharhinus longimanus) ska vara förbjudet vid allt fiske. 5. Att behålla ombord silkeshajar (Carcharhinus falciformis) ska vara förbjudet vid allt fiske. AVSNITT 2 CCAMLR:s KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 24 Förbud och fångstbegränsningar 1. Riktat fiske efter arterna i bilaga V del A ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som anges i samma del. 2. För undersökande fiske ska de TAC och bifångstbegränsningar som anges i bilaga V del B gälla i de delområden som anges i samma del. Artikel 25 Undersökande fiske 1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får under 2014 delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion. Om en sådan medlemsstat avser att delta i sådant fiske ska medlemsstaten senast den 1 juni 2014 anmäla detta till CCAMLR-sekretariatet i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004. 2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a ska TAC och bifångstbegränsningarna anges per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i bilaga V del B. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når angiven TAC och fiske i den enheten ska därefter vara förbjudet under resten av fiskesäsongen. 3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a ska det dock vara förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa. Artikel 26 Fiske efter antarktisk krill under fiskesäsongen 2014/2015 1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får fiska efter antarktisk krill (Euphausia superba) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2014/2015. En sådan medlemsstat ska, om den avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde, anmäla följande till CCAMLR:s sekretariat, i enlighet med artikel 5a i förordning (EG) nr 601/2004, samt till kommissionen, senast den 1 juni 2014: a) Medlemsstatens avsikt att fiska efter atlantisk krill, i det format som anges i bilaga V del C. b) Nätredskapets utformning, i det format som anges i bilaga V del D. 2. Den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som en medlemsstat ger tillåtelse att delta i fiske efter antarktisk krill. 3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska endast anmäla denna avsikt med avseende på fartyg med tillstånd som antingen för dess flagg vid tidpunkten för anmälan eller för flagg från någon annan konventionsstat men som förväntas föra den medlemsstatens flagg vid den tidpunkt då fisket beräknas äga rum. 4. En medlemsstat får bevilja deltagande i fiske efter antarktisk krill för ett annat fartyg än det som anmäldes till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel, om det anmälda fartyget är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och tillhandahålla följande: a) Fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, däribland de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004. b) En fullständig redovisning av skälen till bytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar. 5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s förteckningar över IUU-fartyg (IUU-fiske: olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) att delta i fiske efter antarktisk krill. AVSNITT 3 IOTC:S KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 27 Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar iIOTC:s konventionsområde 1. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet för dessa, fastställs i bilaga VI punkt 1. 2. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet för dessa, fastställs i bilaga VI punkt 2. 3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden. 4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Inga fartyg som förekommer i en regional fiskeriförvaltningsorganisations förteckning över IUU-fartyg får överföras. 5. För att genomförandet av de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC inte ska åsidosättas, får medlemsstaterna endast höja sin fiskekapacitet över de tak som avses i punkterna 1 och 2 inom de gränser som fastställs i dessa planer. Artikel 28 Hajar 1. Att bevara ombord, omlasta eller landa delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae ska vara förbjudet i allt fiske. 2. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar (Carcharhinus longimanus) ska vara förbjudet vid allt fiske, utom för fartyg med en total längd av mindre än 24 meter som endast fiskar inom sin flaggstats exklusiva ekonomiska zon, på villkor att fångsten endast är avsedd för lokal konsumtion. 3. Om de arter som avses i punkt 1 och 2 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Fiskarna ska släppas tillbaka omedelbart. AVSNITT 4 SPRFMO:s KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 29 Pelagiskt fiske – kapacitetsbegränsning Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa det totala bruttotonnaget för fartyg som för deras flagg, och som under 2014 fiskar efter pelagiska bestånd, till totalt 78 600 GT för hela unionen i detta område. Artikel 30 Pelagiskt fiske –TAC 1. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 aktivt har bedrivit pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde i enlighet med artikel 29, får fiska efter pelagiska bestånd i detta område i enlighet med de TAC som anges i bilaga IJ. 2. De fiskemöjligheter som anges i bilaga IJ får endast utnyttjas på villkor att medlemsstaterna till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s sekretariat, översänder förteckningen över fartyg som aktivt bedriver fiske eller deltar i omlastning i SPRFMO:s konventionsområde, VMS-register, månatliga fångstrapporter och, om uppgifterna finns tillgängliga, hamnanlöp senast den femte dagen i följande månad. Artikel 31 Bottenfiske Medlemsstater som har dokumenterat bottenfiske eller dokumenterade fångster i SPRFMO:s konventionsområde under perioden 1 januari 2002– 31 december 2006 ska begränsa sin fiskeansträngning eller sin fångst a) till genomsnittsnivån för fångster eller för ansträngningsparametrarna under den perioden, b) till endast de delar av SPRFMO:s konventionsområde där bottenfiske har förekommit under en tidigare fiskesäsong. AVSNITT 5 IATTC:S KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 32 Fiske med snörpvad 1. Fiske med snörpvadsfartyg efter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis) ska vara förbjudet a) under perioden 29 juli–28 september 2014 eller under perioden 18 november 2014–18 januari 2015, i det område som avgränsas enligt följande: – Nord-, Mellan- och Sydamerikas kuster mot Stilla havet, – longitud 150° W, – latitud 40º N, – latitud 40° S. b) under perioden 29 september–29 oktober 2014 inom det område som avgränsas enligt följande: – longitud 96° W, – longitud 110° W, – latitud 4º N, – latitud 3° S. 2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2014 meddela kommissionen vilken fredningsperiod enligt punkt 1 som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska upphöra med snörpvadsfiske i de områden som anges i punkt 1 under den period som valts. 3. Snörpvadsfartyg som fiskar efter tonfisk i IATTC:s konventionsområde ska behålla ombord och sedan landa eller omlasta all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångas. 4. Punkt 3 ska inte tillämpas i följande fall: a) Om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken. b) Fisken fångas vid det sista kastet under en fångstresa, då det återstående utrymmet i lastrummet kan vara otillräckligt för att ta emot den tonfisk som fångas vid detta kast. 5. Det ska vara förbjudet att fiska efter årfenshajar (Carcharhinus longimanus) i IATTC:s konventionsområde, och att behålla ombord, omlasta, lagra, bjuda ut till försäljning, sälja eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar i det området. 6. Om arter som avses i punkt 5 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Fiskarna ska omedelbart släppas av fartygsoperatörerna som även ska a) registrera antalet släppta individer med uppgift om status (döda eller levande), b) rapportera den information som avses i led a till den medlemsstat där fartygsägarna är medborgare. Medlemsstaterna ska vidarebefordra denna information till kommissionen senast den 31 januari 2014. AVSNITT 6 SEAFO:S KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 33 Förbud mot fiske efter djuphavshaj Riktat fiske efter följande djuphavshajar i Seafos konventionsområde ska vara förbjudet: – Rockor (Rajidae). – Pigghaj (Squalus acanthias). – Etmopterus bigelowi. – Etmopterus brachyurus. – Brunkäxa (Etmopterus princeps). – Slätkäxa (Etmopterus pusillus). – Apristurus manis. – Långnosad småpiggshaj (Scymnodon squamulosus). – Djuphavshajar av överordningen Selachimorpha. AVSNITT 7 WCPFC:S KONVENTIONSOMRÅDE Artikel 34 Villkor för fisket efter storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk 1. Medlemsstaterna ska se till att det antal fiskedagar som tilldelas snörpvadsfartyg som fiskar efter storögd tonfisk (Thunnus obesus), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) och bonit (Katsuwonus pelamis) i den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° N och 20° S inte ökas. 2. EU-fartyg får inte fiska efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i WCPFC:s konventionsområde söder om 20°S. Artikel 35 Stängt område för FAD-fiske 1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° N och 20° S ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av FAD-redskap (anordningar som samlar fisk) vara förbjudet mellan kl. 00.00 den 1 juli 2014 och kl. 24.00 den 31 oktober 2014. Under denna period får ett fartyg som fiskar med snörpvad endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte vid någon tidpunkt a) lägger ut eller använder FAD-redskap eller någon tillhörande elektronisk utrustning, b) fiskar efter hela stim med användning av FAD-redskap. 2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som anges i punkt 1 ska behålla ombord och landa eller lasta om all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats. 3. Punkt 2 ska inte tillämpas i följande fall: a) På det sista kastet under en fångstresa om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk. b) Om fisken är otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken. c) Om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel. Artikel 36 Överlappande område mellan IATTC och WCPFC 1. Fartyg som endast är förtecknade i WCPFC-registret ska tillämpa de åtgärder som anges i artiklarna 34–37 när de fiskar i det överlappande området mellan IATTC och WCPFC som detta definieras i artikel 4 p. 2. Fartyg som är förtecknade i både WCPFC-registret och IATTC-registret samt fartyg som endast är förtecknade i IATTC-registret ska tillämpa de åtgärder som anges i artikel 32.1 a och punkterna 2–6 när de fiskar i det överlappande området mellan IATTC och WCPFC som detta definieras i artikel 4 n. Artikel 37 Begränsning av antalet EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk Det största antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) i områden söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområde anges i bilaga VII. AVSNITT 8 BERINGS HAV Artikel 38 Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav Fiske efter bleka (Theragra chalcogramma) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet. AVDELNING III FISKEMÖJLIGHETER FÖR TREDJELANDS FARTYG I EU-VATTEN Artikel 39 TAC Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i EU-vatten inom ramen för de TAC som anges i bilaga I till denna förordning och på de villkor som anges i denna förordning och i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008. Artikel 40 Fisketillstånd 1. Det största antalet fisketillstånd för tredjelands fiskefartyg som fiskar i EU-vatten fastställs i bilaga VIII. 2. Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av ett fartyg från tredjeland med en kvot och vars kvot inte är uttömd. Artikel 41 Förbud 1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter: a) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i EU-vatten. b) Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten. c) Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X. d) Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X. e) Håbrand (Lamna nasus) i EU-vatten. f) Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII. g) Manta (Manta birostris) i EU-vatten. 2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Fiskarna ska släppas tillbaka omedelbart. Artikel 42 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014. Artikel 8 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2014. Bestämmelserna om fiskemöjligheter i CCAMLR:s konventionsområde som anges i artikel 24, 25 och 26 samt i bilagorna IE och V ska tillämpas från och med de datum som anges däri. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR BILAGA I : TAC tillämpliga på EU-fartyg i områden där TAC fastställts per art och per område. BILAGA IA: Skagerrak, Kattegatt, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, EU-vatten i Cecaf, Franska Guyanas vatten Bilaga IB: Nordostatlanten och Grönland, Ices-delområdena I, II, V, XII och XIV och grönländska vatten i NAFO 0 och 1. BILAGA IC: Nordvästra Atlanten – Nafos konventionsområde. BILAGA ID: Långvandrande arter – alla områden. BILAGA IE: Antarktis – CCAMLR:s konventionsområde. BILAGA IF: Sydostatlanten – SEAFO:s konventionsområde. BILAGA IG: Sydlig blåfenad tonfisk – alla områden. BILAGA IH: WCPFC:s konventionsområde. BILAGA IJ: SPRFMO:s konventionsområde BILAGA IIA: Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av vissa torsk-, rödspätta- och tungabestånd i Ices sektioner IIIa, VIa, VIIa, VIId, Ices delområde IV och EU-vatten i Ices sektioner IIa och Vb BILAGA IIB:Fiskeansträngning för fartyg i samband med åtgärder för återhämtning av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten. BILAGA IIC : Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe i västra delen av Engelska kanalen. BILAGA IID: Förvaltningsområden för tobisfiskar i Ices-sektionerna IIa och IIIa och i Ices-delområde IV. BILAGA III: Högsta antal fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten. BILAGA IV: Iccat:s konventionsområde. BILAGA V: CCAMLR:S KONVENTIONSOMRÅDE BILAGA VI: IOTC:S KONVENTIONSOMRÅDE BILAGA VII: WCPFC:s konventionsområde. BILAGA VIII: Kvantitativa begränsningar av fisketillstånd för tredjeländers fiskefartyg som fiskar i EU-vatten. [1] Se särskilt följande dokument om de allmänna förutsättningarna för Ices rådgivning: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf [2] Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken, KOM(2011) 425 slutlig. [3] Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (nedan kallad torskplanen). [4] Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, (EGT L 358, 31.12.2002, s. 59). [5] Rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EUT L 345, 28.12.2005, s. 5). [6] Rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (EUT L 122, 11.5.2007, s. 7). [7] Rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (EUT L 157, 19.6.2007, s. 1). [8] Rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (EUT L 344, 20.12.2008, s. 6). [9] Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (EUT L 348, 24.12.2008, s. 20). [10] Rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, ändring av förordning (EG) nr 43/2009 och upphävande av förordning (EG) nr 1559/2007 (EUT L 96, 15.4.2009, s. 1). [11] Rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21.4.2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (EUT L 150, 30.4.2004, s. 1). [12] Rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (EUT L 65, 7.3.2006, s. 1). [13] Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3). [14] Rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 (EUT L 214, 19.8.2009, s. 16). [15] Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009. s. 1). [16] Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31). [17] EUT L 6, 10.1.2012, s. 9. [18] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13). [19] Kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 av den 10 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 850/98 när det gäller fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (EUT L 151, 11.6.2008, s. 5). [20] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70). [21] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1). [22] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om fångster och fiskeriaktiviteter från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens västra del (omarbetning) (EUT L 87, 31.3.2009, s. 42). [23] Ingicks genom rådets beslut 2002/738/EG (EUT L 234, 31.8.2002, s. 39). [24] Unionen anslöts genom rådets beslut 86/238/EEG (EGT L 162, 18.6.1986, s. 33). [25] Rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (EUT L 97, 1.4.2004, s. 16). [26] Ingicks genom rådets beslut 2006/539/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 22). [27] Unionen ansluten genom rådets beslut 95/399/EG (EUT L 236, 5.10.1995, s. 24). [28] Ingicks genom rådets beslut 2008/780/EG (EUT L 268, 9.10.2008, s. 27). [29] Unionen ansluten genom rådets beslut 2005/75/EG (EUT L 32, 4.2.2005, s. 1). [30] Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av 29 september 2009 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33). [31] Rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (EGT L 351, 28.12.2002, s. 6). [32] Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1). BILAGA I : TAC TILLÄMPLIGA PÅ EU-FARTYG I OMRÅDEN DÄR TAC FASTSTÄLLTS PER ART OCH PER OMRÅDE I tabellerna i bilagorna IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG och IJ anges TAC och kvoter (i ton levande vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och de villkor som är funktionellt knutna till dem, i förekommande fall. Alla fiskemöjligheter som fastställs i denna bilaga ska omfattas av de regler som fastställs i förordning (EG) nr 1224/2009, särskilt artiklarna 33 och 34. Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. De latinska namnen anges för lagstiftningsändamål. Trivialnamnen anges i upplysningssyfte, Vid tillämpningen av denna förordning gäller följande jämförelsetabell över de latinska namnen och motsvarande svenska trivialnamn: Vetenskapligt namn || Treställig bokstavskod || Trivialnamn Amblyraja radiata || RJR || Klorocka Ammodytes spp. || SAN || Tobisfiskar Argentina silus || ARU || Guldlax Beryx spp. || ALF || Beryxar Brosme brosme || USK || Lubb Caproidae || BOR || Trynfiskar Centrophorus squamosus || GUQ || Brun pigghaj Centroscymnus coelolepis || CYO || Pailonahaj Chaceon spp. || GER || Djuphavsrödkrabba Chaenocephalus aceratus || SSI || Svartfenad isfisk Champsocephalus gunnari || ANI || Gunnars isfisk Channichthys rhinoceratus || LIC || Noshörningsfisk Chionoecetes spp. || PCR || Maskeringskrabbor Clupea harengus || HER || Sill Coryphaenoides rupestris || RNG || Skoläst Dalatias licha || SCK || Chokladhaj Deania calcea || DCA || Skednoshaj Dipturus batis || RJB || Slätrocka Dissostichus eleginoides || TOP || Tandnoting Dissostichus mawsoni || TOA || Tandnoting Dissostichus spp. || TOP || Tandnotingar Engraulis encrasicolus || ANE || Ansjovis Etmopterus princeps || ETR || Brunkäxa Etmopterus pusillus || ETP || Etmopterus pusillus Euphausia superba || KRI || Antarktisk krill Gadus morhua || COD || Torsk Galeorhinus galeus || GAG || Gråhaj Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Rödtunga Gobionotothen gibberifrons || NOG || Slanknoting Hippoglossoides platessoides || PLA || Lerskädda Hippoglossus hippoglossus || HAL || Hälleflundra Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantisk soldatfisk Illex illecebrosus || SQI || Nordlig stjärtfenad bläckfisk Lamna nasus || POR || Håbrand Lepidonotothen squamifrons || NOS || Grånoting Lepidorhombus spp. || LEZ || Glasvarar Leucoraja naevus || RJN || Blomrocka Limanda ferruginea || YEL || Gulstjärtsskädda Limanda limanda || DAB || Sandskädda Lophiidae || ANF || Marulk Macrourus spp. || GRV || Skolästfiskar Makaira nigricans || BUM || Blå marlin Mallotus villosus || CAP || Lodda Manta birostris || RMB || Manta Martialia hyadesi || SQS || Vanlig bläckfisk Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kolja Merlangius merlangus || WHG || Vitling Merluccius merluccius || HKE || Kummel Micromesistius poutassou || WHB || Blåvitling Microstomus kitt || LEM || Bergskädda Molva dypterygia || BLI || Birkelånga Molva molva || LIN || Långa Nephrops norvegicus || NEP || Havskräfta Notothenia rossii || NOR || Marmorerad noting Pandalus borealis || PRA || Nordhavsräka Paralomis spp. || PAI || Krabbor Penaeus spp. || PEN || Peneidaräkor Platichthys flesus || FLE || Skrubbskädda Pleuronectes platessa || PLE || Rödspätta Pleuronectiformes || FLX || Plattfisk Pollachius pollachius || POL || Bleka Pollachius virens || POK || Gråsej Psetta maxima || TUR || Piggvar Pseudochaenichthys georgianus || SIG || Krokodilisfisk Raja alba || RJA || Grårocka Raja brachyura || RJH || Ljusrocka Raja circularis || RJI || Sandrocka Raja clavata || RJC || Knaggrocka Raja fullonica || RJF || Näbbrocka Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Svartbuksrocka Raja microocellata || RJE || Småögd rocka Raja montagui || RJM || Fläckocka Raja undulata || RJU || Brokrocka Rajiformes || SRX || Rockor Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Liten hälleflundra Scomber scombrus || MAC || Makrill Scophthalmus rhombus || BLL || Slätvar Sebastes spp. || RED || Kungsfiskar Solea solea || SOL || Tunga Solea spp. || SOO || Tunga Sprattus sprattus || SPR || Skarpsill Squalus acanthias || DGS || Pigghaj/rödhaj Tetrapturus albidus || WHM || Vit marlin Thunnus maccoyii || SBF || Sydlig tonfisk Thunnus obesus || BET || Storögd tonfisk Thunnus thynnus || BFT || Blåfenad tonfisk Trachurus murphyi || CJM || Stillahavstaggmakrill Trachurus spp. || JAX || Taggmakrill Trisopterus esmarkii || NOP || Vitlinglyra Urophycis tenuis || HKW || Vitbrosme Xiphias gladius || SWO || Svärdfisk Följande komparativa tabell över latinska namn och trivialnamn lämnas endast i upplysningssyfte: Beryxar || ALF || Beryx spp. Lerskädda || PLA || Hippoglossoides platessoides Ansjovis || ANE || Engraulis encrasicolus Marulk || ANF || Lophiidae Tandnoting || TOA || Dissostichus mawsoni Hälleflundra || HAL || Hippoglossus hippoglossus Storögd tonfisk || BET || Thunnus obesus Skednoshaj || DCA || Deania calcea Svartfenad isfisk || SSI || Chaenocephalus aceratus Ljusrocka || RJH || Raja brachyura Birkelånga || BLI || Molva dypterygia Blå marlin || BUM || Makaira nigricans Blåvitling || WHB || Micromesistius poutassou Blåfenad tonfisk || BFT || Thunnus thynnus Trynfiskar || BOR || Caproidae Slätvar || BLL || Scophthalmus rhombus Lodda || CAP || Mallotus villosus Torsk || COD || Gadus morhua Sandskädda || DAB || Limanda limanda Slätrocka || RJB || Dipturus batis Tunga || SOL || Solea solea Krabbor || PAI || Paralomis spp. Blomrocka || RJN || Leucoraja naevus Djuphavsrödkrabba || GER || Chaceon spp. Skrubbskädda || FLE || Platichthys flesus Plattfisk || FLX || Pleuronectiformes Manta || RMB || Manta birostris Brunkäxa || ETR || Etmopterus princeps Guldlax || ARU || Argentina silus Liten hälleflundra || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Skolästfiskar || GRV || Macrourus spp. Grånoting || NOS || Lepidonotothen squamifrons Kolja || HAD || Melanogrammus aeglefinus Kummel || HKE || Merluccius merluccius Sill || HER || Clupea harengus Taggmakrill || JAX || Trachurus spp. Slanknoting || NOG || Gobionotothen gibberifrons Stillahavstaggmakrill || CJM || Trachurus murphyi Chokladhaj || SCK || Dalatias licha Antarktisk krill || KRI || Euphausia superba Brun pigghaj || GUQ || Centrophorus squamosus Bergskädda || LEM || Microstomus kitt Långa || LIN || Molva molva Makrill || MAC || Scomber scombrus Gunnars isfisk || ANI || Champsocephalus gunnari Marmorerad noting || NOR || Notothenia rossii Glasvarar || LEZ || Lepidorhombus spp. Nordhavsräka || PRA || Pandalus borealis Havskräfta || NEP || Nephrops norvegicus Vitlinglyra || NOP || Trisopterus esmarkii Svartbuksrocka || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantisk soldatfisk || ORY || Hoplostethus atlanticus Tandnoting || TOP || Dissostichus eleginoides Peneidaräkor || PEN || Penaeus spp. Rödspätta || PLE || Pleuronectes platessa Bleka || POL || Pollachius pollachius Håbrand || POR || Lamna nasus Pailonahaj || CYO || Centroscymnus coelolepis Kungsfiskar || RED || Sebastes spp. Skoläst || RNG || Coryphaenoides rupestris Gråsej || POK || Pollachius virens Tobisfiskar || SAN || Ammodytes spp. Sandrocka || RJI || Raja circularis Näbbrocka || RJF || Raja fullonica Nordlig stjärtfenad bläckfisk || SQI || Illex illecebrosus Rockor || SRX || Rajiformes Småögd rocka || RJE || Raja microocellata Etmopterus pusillus || ETP || Etmopterus pusillus Maskeringskrabbor || PCR || Chionoecetes spp. Tunga || SOO || Solea spp. Krokodilisfisk || SIG || Pseudochaenichthys georgianus Sydlig tonfisk || SBF || Thunnus maccoyii Fläckocka || RJM || Raja montagui Skarpsill || SPR || Sprattus sprattus Pigghaj/rödhaj || DGS || Squalus acanthias Vanlig bläckfisk || SQS || Martialia hyadesi Klorocka || RJR || Amblyraja radiata Svärdfisk || SWO || Xiphias gladius Knaggrocka || RJC || Raja clavata Tandnotingar || TOP || Dissostichus spp. Gråhaj || GAG || Galeorhinus galeus Piggvar || TUR || Psetta maxima Lubb || USK || Brosme brosme Brokrocka || RJU || Raja undulata Noshörningsfisk || LIC || Channichthys rhinoceratus Vitbrosme || HKW || Urophycis tenuis Vit marlin || WHM || Tetrapturus albidus Grårocka || RJA || Raja alba Vitling || WHG || Merlangius merlangus Rödtunga || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Gulstjärtsskädda || YEL || Limanda ferruginea BILAGA IA SKAGERRAK, KATTEGATT, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OCH XIV, EU-VATTEN I CECAF, FRANSKA GUYANAS VATTEN || || || || || || || Art: || Tobisfiskar || || || Område: || Norska vatten i IV || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Danmark || || 0 || || Analytisk TAC || || Förenade kungariket || 0 || || || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas Unionen || || 0 || || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas || || || || || || || TAC || || Ej tillämpligt || || || || || || || || || || || || Art: || Tobisfiskar || || || Område: || EU-vatten i IIa, IIIa och IV(1) || || Ammodytes spp. || || || || || Danmark || || 0 || (2) || Analytisk TAC || || Förenade kungariket || 0 || || (2) || Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas Tyskland || || 0 || (2) || Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas Sverige || || 0 || (2) || || || || Unionen || || 0 || || || || || Norge || || 0 || || || || || || || || || || || || TAC || || 0 || || || || || (1) Utom vatten inom sex sjömil från Förenade kungarikets baslinjer vid Shetland, Fair Isle och Foula. || || (2) Minst 98 % av de landningar som räknas av från denna kvot ska bestå av tobisfiskar. Bifångster av sandskädda, makrill och vitling ska räknas av mot återstående 2 % av kvoten (OT1/*2A3A4). Särskilda villkor: Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna mängder tas upp i följande förvaltningsområden för tobisfiskar som definieras i bilaga IID: || Område: EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar || || || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Danmark || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Förenade kungariket || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Tyskland || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Sverige || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Unionen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Norge || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Totalt || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Art: || Guldlax || || Område: || EU-vatten och internationella vatten i I och II || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Tyskland || || 24 || || Analytisk TAC || || Frankrike || || 8 || || || || || Nederländerna || || 19 || || || || || Förenade kungariket || || 39 || || || || || Unionen || || 90 || || || || || || || || || || || || TAC || || 90 || || || || || || || || || || || || Art: || Guldlax || || Område: || EU-vatten i III och IV || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Danmark || || 911 || || Analytisk TAC || || Tyskland || || 9 || || || || || Frankrike || || 7 || || || || || Irland || || 7 || || || || || Nederländerna || || 43 || || || || || Sverige || || 35 || || || || || Förenade kungariket || || 16 || || || || || Unionen || || 1 028 || || || || || || || || || || || || TAC || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Art: || Guldlax || || Område: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Tyskland || || 289 || || Analytisk TAC || || Frankrike || || 6 || || || || || Irland || || 268 || || || || || Nederländerna || || 3 023 || || || || || Förenade kungariket || || 212 || || || || || Unionen || || 3 798 || || || || || || || || || || || || TAC || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Art: || Lubb || || || Område: || EU-vatten och internationella vatten i I, II och XIV || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Tyskland || || 6 || (1) || Analytisk TAC || || Frankrike || || 6 || (1) || || || || Förenade kungariket || || 6 || (1) || || || || Övriga || || 3 || (1) || || || || Unionen || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || TAC || || 21 || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || || || || || || || || || Art: || Lubb || || || Område: || IIIa, EU-vatten i delområdena 22-32 || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Danmark || || 15 || || Analytisk TAC || || Sverige || || 7 || || || || || Tyskland || || 7 || || || || || Unionen || || 29 || || || || || || || || || || || || TAC || || 29 || || || || || || || || || || || || Art: || Lubb || || || Område: || EU-vatten i IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Danmark || || 64 || || Analytisk TAC || || Tyskland || || 19 || || || || || Frankrike || || 44 || || || || || Sverige || || 6 || || || || || Förenade kungariket || || 96 || || || || || Övriga || || 6 || (1) || || || || Unionen || || 235 || || || || || || || || || || || || TAC || || 235 || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || || || || || || || || || Art: || Lubb || || || Område: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII || Brosme brosme || || || (USK/567EI.) || || Tyskland || || pm || || Analytisk TAC || || Spanien || || pm || || Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas || Frankrike || || pm || || || || || Irland || || pm || || || || || Förenade kungariket || || pm || || || || || Övriga || || pm || (1) || || || || Unionen || || pm || || || || || Norge || || pm || (2)(3)(4)(5) || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom