Årsrapport om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och dess genomförande under 2018

Humanitära biståndsinsatser som har fått stöd under 2018

I denna rapport presenteras unionens viktigaste verksamhet och resultat på området humanitärt bistånd under 2018, genom den verksamhet som bedrivits av Europeiska kommissionen. Denna rapport utarbetas i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996.

Sammanfattning av utvärderingar som slutfördes under 2018

Översikt över de viktigaste humanitära biståndsinsatser som genomfördes under 2018

Humanitära biståndsinsatser som har fått stöd under 2018

År 2018 gick krisen i Syrien in i sitt åttonde år. Under den perioden har offensiver och förändringar i territoriell kontroll lett till en mängd tvångsförflyttningar, dödsoffer och stort lidande för mer än 13 miljoner människor. Kommissionen gav livräddande bistånd, främst i form av livsmedel, läkemedel, vatten och tak över huvudet. Kommissionens insatser gav hjälp till befolkningen i Syrien, men även till syriska flyktingar i Libanon, Jordanien och Egypten. Kommissionens humanitära bistånd uppgick till 260 miljoner euro.

Alert ger snabb finansiering för direkta insatser vid plötsliga och omfattande naturkatastrofer där mer än 100 000 människor drabbas. Under 2018 tillhandahölls 8,65 miljoner euro till insatser i samband med svåra översvämningar i Kenya, Etiopien och Nigeria, jordbävningar och en tsunami i Indonesien och följderna av en tropisk cyklon i Filippinerna.

Översikt över de viktigaste humanitära biståndsinsatser som genomfördes under 2018

Under 2018 fortsatte konflikter och våld att drabba 17 miljoner invånare svårt i området. Mer än 2,7 miljoner människor, varav 1,5 miljoner barn, tvångsförflyttades internt eller till grannländer. Akut brist på livsmedel och undernäring låg kvar på en kritisk nivå och 3 miljoner människor led av svår brist på livsmedel.

Under 2018 uppstod den värsta livsmedels- och näringskrisen i Sahel på många år. En ökad spridning av konflikter och en kris i det betesbaserade jordbruket förvärrade den befintliga komplicerade situationen, som påverkade en alltmer utsatt befolkning.

Under 2018 tillhandahöll kommissionen 61 miljoner euro i humanitärt bistånd med huvudsaklig inriktning på hälsa och näring. Biståndet täckte 80 % av hälso- och sjukvårdsdistrikten i landets norra delar. Sammanlagt tog ungefär 160 000 utsatta personer emot akut livsmedelsbistånd. Mer än 124 000 barn under fem års ålder som led av grav akut undernäring fick livräddande näringsbistånd och tusentals barn fick ta del av insatser för utbildning i nödsituationer i norra och centrala Mali. Dessutom gav kommissionen livsmedelsbistånd till mer än 140 000 maliska flyktingar i Burkina Faso och Niger samt livsmedelsbistånd och utbildning i nödsituationer till maliska flyktingar i Mauretanien.

Under 2018 utökade kommissionen sin insats mot krisen genom att tillhandahålla 127,5 miljoner euro i livräddande bistånd till mer än 14 miljoner utsatta personer.

Jemen var den största humanitära krisen i världen och 22,2 miljoner människor behövde bistånd under 2018. Den pågående konflikten, brott mot internationell humanitär rätt och en svag ekonomisk situation i landet utlöste den största livsmedelsförsörjningskrisen för 20 miljoner människor. Den offensiv som inleddes i al-Hudayda i juni 2018 ledde till tvångsförflyttningar av mer än 500 000 människor och fördjupade krisen ytterligare. Dessutom fortsatte kolerautbrottet i Jemen.

Under 2018 var EU:s humanitära insatser främst inriktade på stöd till flyktingar och migranter i Bosnien och Hercegovina. Lokalsamhällen och internationella organisationer gav grundläggande bistånd som mat, tak över huvudet och grundläggande hälso- och sjukvård. De var dock överbelastade och i maj 2018 begärde Bosnien och Hercegovinas ministerråd officiellt bistånd från EU.

Facilitetens humanitära flaggskeppsprogram, det sociala nödskyddsnätet, fortsatte att arbeta för att täcka grundläggande behov och skyddsbehov för 1,7 miljoner mottagare. Detta var det största enskilda humanitära projektet i EU:s historia. Med utgångspunkt i det sociala nödskyddsnätet har EU finansierat programmet för villkorade utbetalningar för utbildning (Conditional Cash Transfer for Education) sedan början av 2017 och gav i december 2018 stöd till regelbunden skolgång för 517 000 barn.

De humanitära behoven ökade, respekten för internationell humanitär rätt ifrågasattes och väpnade gruppers våld mot civilpersoner ledde till ökade tvångsförflyttningar. Mer än 150 000 människor tvångsförflyttades under 2018 och 1 miljon satt i förvar eller hade begränsade förflyttningsmöjligheter. I slutet av året hade grannländerna tagit emot ungefär 300 000 flyktingar från Colombia. Samtidigt ledde den växande krisen i Venezuela till att människor flydde till Colombia. Landet har också varit hårt drabbat av naturkatastrofer och i konfliktdrabbade områden har räddningstjänsten endast fått begränsat tillträde.

Den socioekonomiska kris som inleddes i början av 2018 ledde till att den humanitära situationen försämrades. Dålig tillgång till framför allt livsmedel och hälso- och sjukvård, i kombination med negativa hanteringsmekanismer ledde också till ökat skyddsbehov. Ett stort antal människor led av livsmedelsbrist redan under skördeperioden och situationen förvärrades under den magra perioden, då ungefär 6 miljoner människor var drabbade, vilket ledde till stor sårbarhet och kritiska nivåer av svår akut undernäring. Allt större begränsningar i den fysiska tillgången till kontanter skapade ytterligare påfrestningar.

Under 2018 bidrog kommissionen med 63 miljoner euro för att tillgodose behoven hos de människor som drabbats av krisen i Etiopien. Via partner gav EU bistånd till flyktingar från Sydsudan och Eritrea i form av livsmedel, tak över huvudet, grundläggande hushållsartiklar, behandling mot undernäring, vatten och sanitetstjänster. Den största andelen av finansieringen gick till internflyktingar som hade flytt från våld och förstörda hem och försörjningsmöjligheter.

Haiti

Haiti hade en kritisk brist på livsmedel under året och mer än 1,3 miljoner människor led av akut livsmedelsbrist. Förekomsten av akut undernäring hos barn under fem års ålder var fortfarande stor och låg över WHO:s nivåer för nödsituationer på flera platser. Mer än två år efter orkanen Matthew saknar mer än 140 000 hushåll fortfarande tillgång till jordbävningssäkra tillfälliga skydd och till vatten och sanitetstjänster.

Under 2018 anslog EU 12 miljoner euro till akut livsmedelsbrist och stöd till samordning mellan humanitära insatser. Ytterligare 3,4 miljoner euro investerades i initiativ för katastrofberedskap, stöd till snabb insatskapacitet, teknik för uppförande av tillfälliga skydd som är motståndskraftiga mot katastrofer samt beredskap för torka. EU tillhandahöll också andra förnödenheter än livsmedel till ett värde av 0,2 miljoner euro efter jordbävningen i oktober.

Afghanistan

Den pågående konflikten, som nu går in i sitt 18:e år, orsakade allt fler civila dödsfall och nya tvångsförflyttningar. Landet drabbades också av svår torka som fick stora konsekvenser för jordbruksproduktionen, vilket påverkade mer än 13 miljoner människor. Bland de 600 000 nya internflyktingarna och de uppskattningsvis 820 000 flyktingar (såväl dokumenterade som icke-dokumenterade) som återvände från Iran och Pakistan under 2018 var det många som behövde bistånd. Ungefär 13,5 miljoner människor stod inför en situation med osäker livsmedelsförsörjning, vilket var 6 miljoner fler än föregående år.

EU fortsatte att ge livräddande bistånd även i områden som inte fick stöd från andra aktörer, trots de svåra säkerhetsförhållandena. Under 2018 anslogs 46 miljoner euro till stöd för nödhjälpsinsatser.

Rohingyakrisen

Efter den massiva tvångsförflyttningen 2017 levde ungefär 1 miljon statslösa flyktingar i Cox’s Bazar i Bangladesh 2018. De flesta av dem levde i ett extremt överfullt megaläger och var fullständigt beroende av humanitärt bistånd, utan rörelsefrihet och möjligheter till försörjning. Tvångsförflyttningen från Myanmar ledde till att befolkningen i Cox’s Bazar nästan tredubblades, vilket skapade motsättningar med lokalbefolkningen.

EU tillhandahöll 46 miljoner euro i humanitärt bistånd till krisen i både Bangladesh och Myanmar i form av grundläggande hälso- och sjukvård, vatten och sanitetstjänster, tak över huvudet, näring, skydd, psykologiskt stöd och bistånd för katastrofriskreducering.

Övergripande prioriteringar

Utbildning i nödsituationer

Under 2018 anslog Europeiska kommissionen 8,5 % av sin humanitära budget till verksamhet inom utbildning i nödsituationer i 34 länder (till ett belopp av 91,6 miljoner euro) och överträffade därmed årets mål på 8 %. Under 2018 gav kommissionen också 1,4 miljoner euro i finansiering av utbildning i nödsituationer via instrumentet för krisstöd i Grekland. Biståndet för utbildning i nödsituationer gick till 1,25 miljoner stödmottagare och gav dem säker tillgång till trygg utbildning av hög kvalitet i de mest utsatta situationerna.

Kommissionen antog också ett meddelande om utbildning i nödsituationer och utdragna kriser i maj 2018. Den nya politiska ramen kommer att göra det möjligt för EU att använda resurser på ett mer förutsägbart, flexibelt och effektivt sätt genom en helhetsbaserad och samordnad strategi för kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd och tydliga strategiska prioriteringar. EU:s medlemsstater godkände den politiska ramen genom rådets slutsatser som antogs i november 2018.

Kontantstöd

Kontantöverföringar är ofta mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva än andra former av bistånd, vilket erkändes av det internationella samfundet vid världstoppmötet för humanitära frågor och i Grand Bargain samt bekräftades i vägledningen om kontantstöd (november 2017). Med minskade transaktionskostnader når stödet mottagarna direkt där det ger största möjliga effekt och valuta för pengarna. Kontantöverföringar stöder dessutom de lokala marknaderna och skapar förutsättningar för återhämtning och motståndskraft i samhällena.

Europeiska kommissionen tog vara på alla tillfällen att utöka användningen av kontanter och metoden har använts med framgång i insatser i Turkiet, Grekland, Somalia, Libanon, Jordanien, Afghanistan och Irak.

Innovation och den privata sektorns delaktighet

Under 2018 engagerade sig kommissionen i den globala debatten om humanitära innovationer och den privata sektorns delaktighet, främst vid Världsekonomiskt forums årliga möte, i segmentet för humanitära frågor vid Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) inom FN och i FN:s generalförsamling.

Kommissionen fortsatte att stödja utvecklingen av innovativa metoder genom att ta vara på de möjligheter som erbjuds i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Under 2018 inrättades till exempel tre priser från Europeiska innovationsrådet inom Horisont 2020 som är direkt relevanta för den humanitära sektorn: kostnadseffektiva, teknikbaserade lösningar för humanitärt bistånd, tidig varning för epidemier och blockkedjor för samhällets bästa.