SV

Bryssel den 7.11.2008

KOM(2008) 708 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om finansieringsinstrumenten för det fleråriga programmet för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF)

(2001–2006)

Slutlig rapport till och med den 31 december 2006

(inklusive nyckelresultat till och med den 31 december 2007)

(enligt artikel 5.1 i rådets beslut 2000/819/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 593/2004/EG och 1776/2005/EG)

{SEC(2008)2750}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning (...)3

2. Översikt (...)4

2.1. Budgetgenomförande (...)4

2.2. Geografiskt genomförande (...)6

3. SMF-garantifaciliteten (...)6

3.1. Budget (...)6

3.1.1. Översikt (...)6

3.1.2. Utnyttjande (...)7

3.1.3. Hävstångseffekt (...)7

3.1.4. Förstärkt tillgång till finansiering för små och medelstora företag (...)8

3.1.5. Statligt stöd (...)8

3.1.6. Nettoutbetalningar och återvunna belopp (...)8

3.2. Finansiella förmedlare (...)9

3.3. Mottagande små och medelstora företag (...)9

4. ETF-startordningen (...)11

4.1. Budget (...)11

4.2. Finansiella förmedlare (...)12

4.3. Mottagande små och medelstora företag (...)12

5. Såddkapitalåtgärden (...)13

5.1. Budget (...)13

5.1.1. Översikt (...)13

5.1.2. Åtaganden och utbetalningar (...)13

5.2. Finansiella förmedlare (...)13

6. JEV-programmet (Joint European Venture) (...)14

7. Allmänna slutsatser (...)14

1. Inledning

Detta är den slutliga rapporten om genomförandet av finansieringsinstrumenten inom det fleråriga programmet för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) [1].

Den upprättas i enlighet med artikel 5.1 i rådets beslut 2000/819/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 593/2004/EG och 1776/2005/EG, där det fastställs att kommissionen ska lägga fram en årlig rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av finansieringsinstrumenten och en liknande slutrapport för det sista året.

Det fleråriga programmet var ursprungligen avsett att omfatta perioden 2001–2005. För att säkra verksamhetens kontinuitet till dess att det efterföljande programmet kan inledas inom den nya budgetramen, förlängdes emellertid programmet i september 2005 med ett år, fram till utgången av 2006.

Det fleråriga programmets finansieringsinstrument syftar till att förbättra de ekonomiska villkoren för företagen, särskilt för små och medelstora företag. Programmet bygger vidare på de resultat som nåtts inom ramen för initiativet för tillväxt och sysselsättning från 1998 [2].

Denna rapport avser gemenskapens fyra finansieringsinstrument (”åtgärder”) inom programmet, dvs.

· SMF-garantifaciliteten,

· startordningen för Europeiska teknikfonden (ETF-startordningen),

· såddkapitalåtgärden,

· JEV-programmet (Joint European Venture).

Den innehåller en översikt över vad som uppnåtts den 31 december 2006 och är indelad i ett kapitel för vart och ett av finansieringsinstrumenten (kapitlen 3, 4, 5 och 6).

Avsnitten III och IV i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX) innehåller beskrivningar av de ovannämnda finansieringsinstrumenten och särskilda slutsatser för vart och ett av dem.

De första tre finansieringsinstrumenten förvaltas av Europeiska investeringsfonden (EIF) för kommissionens räkning och under Europeiska kommissionens överinseende [3]. I medlemsstaterna har lämpliga finansiella förmedlare utsetts. Genom rådets beslut 2000/819/EG inbegreps JEV-programmet i det fleråriga programmet, men utan särskild budget. Kommissionen förvaltade JEV-programmet genom att utnyttja budgetmedel från programmets föregångare, tillväxt- och sysselsättningsinitiativet. Godkännandet av projekt som utnyttjar tillgängliga budgetmedel inom programmet inleddes i praktiken i mitten av 2002. Projekt som presenterats innan dess godkändes inom ramen för initiativet för tillväxt och sysselsättning.

Observera att åtagandeperioden för det fleråriga programmet löpte ut den 31 december 2006.Tillgänglighetsperioden, under vilken garanterade lån kan i EIF:s portfölj, löpte dock ut först den 30 juni 2007 eller den 31 december 2007 för de flesta finansiella förmedlare inom SMF-garantifaciliteten.Undertecknandeperioden inom ETF-startordningen, under vilken EIF kan göra åtaganden till riskkapitalfonderna, löpte ut först den 30 juni 2007.Dessa förlängda tillgänglighetsperioder innebär att faciliteterna fortsatte efter de sista åtagandena 2006, vilket medger en mjuk övergång till det fleråriga programmets efterföljare, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP).För att avspegla de förlängda tillgänglighetsperioderna anges siffror som visar vissa nyckelresultat vid årsslutet 2007 i en extra ruta i slutet av det aktuella kapitlet i denna rapport. |

2. Översikt

2.1. Budgetgenomförande

Finansieringsinstrumenten bidrar främst till det fleråriga programmets fjärde mål, ”att förbättra de ekonomiska villkoren för företag, särskilt för små och medelstora företag” [4]. De syftar till att korrigera påvisade marknadsluckor och/eller misslyckanden. De bidrar även till att ”mildra riskerna för finansiella förmedlare, och följaktligen underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering samt ha en stark hävstångseffekt” [5].

I budgethänseende är finansieringsinstrumenten det viktigaste av de åtgärdsområden som ingår i det fleråriga programmet. De övriga områdena är utvecklingen av politiken och nätverket av Euroinfocenter. Ursprungligen föreslogs en preliminär budget på 450 miljoner euro för perioden 2001–2005 för hela det fleråriga programmet. Med hänsyn till att programmet förlängts med ett år, de ökningar som beslutats av budgetmyndigheterna och de överföringar som gjorts från andra budgetposter uppgick den preliminära budgeten för perioden 2001–2006 till 653 miljoner euro för hela programmet. I slutet av 2006 uppgick de sammanlagda medel som anslagits för det fleråriga programmets finansieringsinstrument till 519,0 miljoner euro. Utöver budgetanslagen omfattar detta 9,9 miljoner euro i ränta och andra inkomster.

Av de totala medel som anslagits för det fleråriga programmets finansieringsinstrument var det endast 5,0 miljoner euro [6] i såddkapitalåtgärden som inte utnyttjades. Sammanlagt anslogs 466,5 miljoner euro för projekt.

Inga åtaganden har gjorts av kommissionen efter den 31 december 2006. Efter detta datum kommer alla nya projekt att inlämnas inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, som ersätter det fleråriga programmet. Från 2007 och framåt kommer saldona på klientmedelskonton inom det fleråriga programmet att återbetalas till EU:s allmänna budget. Outnyttjade åtagandebelopp från budgeten kommer att återtas.

Tabell A: Det fleråriga programmets finansieringsinstrument – budgetöversikt – per den 31 december 2006

(miljoner euro) | SMF-garantifaciliteten | ETF-startordningen | Såddkapital-åtgärden | Totalt |

Budgetanslag | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 |

Inkomster | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 |

Summa medel | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 |

Kommissionens nettoåtaganden [7] | 265,2 [8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 |

Reserv för EIF:s förvaltningsarvoden och andra ersättningsberättigande utgifter | 27,8 | 19,3 | 0,4 [9] | 47,5 |

Summa använda medel | 293,0 | 220,4 | 0,6 [10] | 514,0 |

Källa: Europeiska kommissionen, EIF, datautdrag 21 juni 2007

De totala lånevolymerna i förhållande till de anslagna beloppen var mycket höga. För cirka 262 miljoner euro av de takbelopp som anslagits inom ramen för SMF-garantifaciliteten beviljades till exempel lån på nästan 17 500 miljoner euro (se kapitel 3.2.3 för närmare uppgifter om denna hävstångseffekt) [11].

2.2. Geografiskt genomförande

Sammanlagt 29 länder utnyttjade det fleråriga programmets instrument, dvs. alla nuvarande EU-medlemsstater samt Turkiet och Norge. Av de 31 länder som är berättigade att delta var det endast två (Island och Liechtenstein) som inte utnyttjade finansieringsinstrumenten.

I enlighet med förvaltningsavtalen mellan EIF och kommissionen ska EIF ”sträva efter en balanserad geografisk fördelning av det fleråriga programmets tre finansieringsinstrument”.

De skiftande behoven, marknadsförhållandena och makroekonomiska omständigheterna i de olika deltagarländerna påverkade absorptionsförmågan och utnyttjandet av de olika finansieringsinstrumenten. För att kompensera för detta valdes ett flexibelt tillvägagångssätt, t.ex. att växla mellan de olika finansieringsinstrumenten i olika länder. Generellt sett anser kommissionen att en lämplig geografisk fördelning har åstadkommits för de olika finansieringsinstrumenten sammantagna.

De tre kartorna i avsnitt II i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX) visar den geografiska fördelningen för kommissionens nettoåtaganden för alla instrument sammanlagt.

3. SMF-garantifaciliteten

3.1. Budget

3.1.1. Översikt

Under 2006 fortsatte efterfrågan på SMF-garantifaciliteten att vara lika hög som tidigare, särskilt gällde detta lånegarantier och mikrokrediter. De flesta avtalen har därför förlängts för att tillgodose de finansiella förmedlarnas behov.

Den 31 december 2006 uppgick budgetanslagen till SMF-garantifaciliteten till 293,0 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 56 % av den sammanlagda budgeten för finansieringsinstrumenten inom det fleråriga programmet. Detta omfattar ackumulerad ränta som uppgick till 4,0 miljoner euro vid årsslutet 2006 [12]. Den totala budgeten täcker hela kostnaden för faciliteten, inklusive garantiförluster, EIF:s förvaltningsarvode och andra ersättningsberättigande kostnader. Det budgetbelopp som anslogs för de finansiella förmedlarna under hela programperioden uppgick till 265,2 miljoner euro, inklusive projekt mellan EIF och de finansiella förmedlarna som godkänts av kommissionen men som ännu inte undertecknats. Se även följande tabell:

· Tabell A (i avsnitt 2.1): det fleråriga programmets instrument – SMF-garantifaciliteten

Ytterligare information ges i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Diagram 1: ”Cumulative evolution of EIF operations (per year)”

· Diagram 2: ”Commitments to Financial Intermediaries (per year)”

3.1.2. Utnyttjande

Med utnyttjande avses förhållandet mellan de garantier som faktiskt har utfärdats av EIF och EIF:s maximala garantibelopp. Den 31 december 2006 hade resurserna utnyttjats helt [13]. Tillgänglighetsperioden tar för de flesta finansiella förmedlare slutade antingen den 30 juni 2007 eller den 31 december 2007, i syfte att möjliggöra en mjuk övergång till det fleråriga programmets efterföljare, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, som kommer omfattar perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Dessa förlängda tillgänglighetsperioder innebär att faciliteten kommer att finnas kvar efter de sista budgetåtagandena 2006. Dessutom har de flesta av de garantier som utfärdas av EIF inom ramen för faciliteten en löptid på upp till tio år. Det innebär att betalningar avseende lån som inte kommer att återbetalas kommer att göras i upp till tio år efter utgången av den sista tillgänglighetsperioden (men inte i något fall efter det att det fleråriga programmet upphör att gälla den 31 december 2016), och att de olika aktörernas rapportering, övervakning och kontroll kommer att fortsätta under den tiden.

Det rådde stor efterfrågan på både lånegarantier (nästan 80 % av åtagandena till finansiella förmedlare) och i viss utsträckning även mikrokrediter (omkring 14 %). Riskkapitalgarantierna har hittills utnyttjats i begränsad omfattning (omkring 6 %), eftersom målgruppen i form av befintliga garantiordningar för riskkapital är tämligen begränsad.

3.1.3. Hävstångseffekt

Det fleråriga programmets garantiordningar har generellt sett en mycket stor hävstångseffekt (som här definieras som beräknad underliggande lånevolym/anslagna budgetmedel för SMF-garantifaciliteten). Det finns två skäl till detta:

· EU-budgeten täcker en maximal riskexponering på portföljnivå med ett tak beräknat på grundval av förväntade förluster, netto för förväntade återtaganden och riskpremier som mottas av de finansiella förmedlarna. Detta maxbelopp ger en hävstångseffekt med avsevärt högre belopp av SMF-lån.

· Det finns en kedja av aktörer som har enats om riskdelningsarrangemang, vilket ytterligare ökar hävstångseffekten.

Lånegarantierna har till exempel stor hävstångseffekt, eftersom de ofta beviljas i form av motgarantier till institutioner som i sin tur beviljar garantier till andra aktörer, t.ex. förmedlare och banker. Tack vare riskdelningen mellan dessa olika aktörer är hävstångseffekten i fråga om lånevolym mycket stor för SMF-lånegarantidelen. För mikrolån är situationen vanligen en annan, eftersom de flesta EIF-garantier är direkta garantier till förmedlarna, som normalt beviljar lån direkt till de slutliga mottagarna (små och medelstora företag). Dessutom är det främst små och medelstora företag med hög risk som beviljas mikrolån, vilket leder till högre tak. Hävstångseffekten är därför generellt sett mindre än för lånegarantierna.

Vid årsslutet 2006 var hävstångseffekten cirka 67:1 för alla ordningarna sammantagna.

Generellt sett kan den totala hävstångseffekten bli ännu större, eftersom erfarenheten visar att de belopp som anslås för att täcka förluster i garantiverksamheter inte alltid utnyttjas helt, inte ens när målen för lånevolymerna nås. Återtaganden av outnyttjade takbelopp kan därför öka den slutliga hävstångseffekten.

Närmare information om hävstångseffekten finns i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Tabell 1: ”Leverage effect (gearing)”

3.1.4. Förstärkt tillgång till finansiering för små och medelstora företag

Den förstärkta tillgången till finansiering för små och medelstora företag har beräknats på grundval av siffror som lämnats av EIF och genom att använda vissa faktorer/antaganden, som anges i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX) i tabell 1:

· ”Estimation of enhanced access to finance for SMEs”

Baserat på dessa antaganden bidrog SMF-garantifaciliteten till att stödja en ytterligare lånevolym på uppskattningsvis över 13 miljarder euro.

3.1.5. Statligt stöd

Särskild uppmärksamhet ägnas åt att se till att de finansiella förmedlarnas garanti- eller låneprogram är förenliga med tillämpliga bestämmelser om statligt stöd. Varje finansiell förmedlare har en avtalsskyldighet att underteckna en förklaring gällande den tillämpliga ordningen för statligt stöd, och de relevanta bestämmelserna om statligt stöd anges i avtalen mellan EIF och de finansiella förmedlarna.

3.1.6. Nettoutbetalningar och återvunna belopp

Den 31 december 2006 hade lite drygt 40 miljoner euro betalats ut, motsvarande EIF:s andel av nettoförluster för lån som inte kommer att återbetalas [14]. Det ackumulerade beloppet för betalningar är fortfarande mycket lågt jämfört med den ackumulerade volymen av EIF-åtaganden i detta skede av genomförandet. Facilitetsperioden löper emellertid först ut den 31 december 2016 och med tanke på varaktigheten för EIF:s lånegarantier kommer de flesta förlusterna längre fram i tiden.

En sammanfattning av nettoutbetalningar och återvunna belopp lämnas i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

Tabell 2: ”Calls received and recoveries”

Från 2007 och framåt kommer eventuella minskningar av takbeloppen att leda till återtaganden eller återvunna belopp som återförs till EU:s allmänna budget.

3.2. Finansiella förmedlare

Den 31 december 2006 hade 51 avtal ingåtts med 46 finansiella förmedlare, omfattande 26 av de 27 medlemsstaterna (dvs. samtliga medlemsstater utom Luxemburg [15]), samt Turkiet och Norge. En översikt per del och land lämnas i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Tabell 3: ”Financial Intermediaries”

3.3. Mottagande små och medelstora företag

Godkännandet av projekt inom ramen för det fleråriga programmet inleddes i maj 2002. Antalet slutliga mottagare ökade gradvis och uppgick i slutet av 2006 till nästan 194 000 små och medelstora företag [16] (varav nästan 163 000 inom lånegarantidelen). Detta ska jämföras med 111 100 i slutet av 2005.

En översikt av mottagande små och medelstora företag lämnas i avsnitten I och II i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Tabell 4: ”Beneficiary SMEs – Breakdown by country”

· Karta 3: ”Beneficiary SMEs per country (including data from ETF Start-up)”

Uppgifter om sysselsättning gäller dagen då lånet beviljades [17]. I slutet av 2006 var omkring 990 000 personer registrerade som sysselsatta i företag som mottar garantier från SMF-garantifaciliteten (SMEG) [18]. Detta ska jämföras med cirka 620 000 personer som var registrerade som sysselsatta vid tidpunkten för lånets beviljande 2005 och omkring 328 000 år 2004. Den totala ökningen av sysselsättningen beror huvudsakligen på det ökade antalet mottagande små och medelstora företag.

Slutliga mottagare med upp till tio anställda utgjorde över 91 % (177 625) av det totala antalet små och medelstora företag som mottar medel från SMF-garantifaciliteten [19].

Det är intressant att jämföra de små och medelstora företagens storleksmässiga fördelning inom faciliteten med fördelningen i EU som helhet. Enligt den senaste tillgängliga statistiken är 91,4 % av de små och medelstora företagen i EU mikroföretag (0–9 anställda), 7,3 % är små företag (10–49) och 1,1 % är medelstora företag (50–249) [20]. Detta visar klart att SMF-garantifaciliteten är tydligt inriktad mot mycket små företag och nystartade företag.

I avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX) anges fördelningen per storleksklass:

· Tabell 5: ”Beneficiary SMEs – Breakdown by country and size class”

I avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX) anges även fördelningen per sektor enligt näringsgrensindelningen NACE, för hela faciliteten och per del:

· Diagram 3: ”Beneficiary SMEs – Breakdown by sector”

Det totala investeringsbeloppet för SMF-garantifaciliteten uppgick till mer än 23 miljarder euro vid utgången av 2006, med den absolut högsta andelen inom lånegarantidelen. Som en jämförelse uppgick volymen i slutet av 2005 till omkring 16 miljarder euro. En översikt lämnas i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Tabell 6: ”Investment volume by window”

Uppdatering 2007 (siffrorna för 2006 anges som jämförelse)

Ackumulerade siffror per den | Antalet mottagande SMF | Antalet anställda hos de mottagande SMF | Beräknad lånevolymmiljoner euro | Beräknad investerings-volymmiljoner euro | Utbetalda nettogarantiermiljoner euro |

31.12.2006 | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 |

31.12.2007 | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 |

4. ETF-startordningen

4.1. Budget

Utnyttjandet ökade avsevärt under 2006, vilket särskilt berodde på riskkapitalmarknadens återhämtning sedan 2005. Enligt ett pressmeddelande från EVCA (European Private Equity & Venture Capital Association) var ”2006 ytterligare en milstolpe för den europeiska aktiemarknaden, […] med ökad kapitalanskaffning och investeringsverksamhet” [21].

Den högsta ökningen av investeringar godkända av kommissionen under hela programperioden registrerades 2006, vilket huvudsakligen berodde på de förbättrade marknadsförhållandena. De godkända investeringarna under 2006 översteg faktiskt det totala beloppet för godkända investeringar sedan 2002.

Per den 31 december 2006 uppgick budgetanslagen för ETF-startordningen till mer än 220 miljoner euro, vilket motsvarar nästan 43 % av budgeten för det fleråriga programmets finansieringsinstrument. Alla tillgängliga medel inom ETF-startordningen hade utnyttjats vid utgången av 2006.

Den totala budgeten täcker hela kostnaden för faciliteten, inklusive investeringar i riskkapital, EIF:s förvaltningsarvoden och andra ersättningsberättigande kostnader. Av detta totalbelopp anslogs 201,1 miljoner euro till riskkapital, inklusive de båda projekt som redan godkänts av kommissionen och de projekt som skulle undertecknas under 2007 [22].

Intäkterna (återbetalningar och utdelningar) från riskkapitalfonderna uppgick år 2006 till cirka 1,4 miljoner euro, vilket motsvarar ackumulerade intäkter på nästan 1,6 miljoner euro från riskkapitalfonderna inom det fleråriga programmet vid årsslutet 2006, jämfört med endast cirka 154 000 euro vid utgången av 2005. Dessa relativt låga intäkter, jämfört med det belopp som betalats ut till riskkapitalfonder (nästan 30 miljoner euro) beror på att den största delen av medlen inte har avyttrats ännu, vilket innebär att mycket få avslut har gjorts. Intäkterna förväntas dock öka avsevärt under de kommande åren när riskkapitalfonderna börjar avyttras. När det gäller ETF-startordningen inom initiativet för tillväxt och sysselsättning (1998–2000) hade 46 miljoner euro redan återbetalats vid utgången av 2006 av de totala utbetalningarna av riskkapitalet på 94 miljoner euro.

Förutom intäkterna från riskkapitalfonderna uppgick ackumulerad ränta och andra inkomster till 4,3 miljoner euro, vilket ger en totalsiffra på nästan 5,9 miljoner euro i intäkter vid utgången av 2006. Se även följande tabell:

· Tabell A (i avsnitt 2.1): det fleråriga programmets instrument – ETF-startordningen

Ytterligare information ges i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Diagram 4: ”Cumulative evolution of EIF operations (per year), including the total disbursements to VC funds, amounting to almost EUR 38 million”

4.2. Finansiella förmedlare

År 2006 godkändes 12 nya investeringar i riskkapitalfonder (varav en ställdes in senare). Sammantaget har 21 investeringar i riskkapitalfonder belägna i 10 länder godkänts inom ETF-startordningen.

De riskkapitalfonder som EIF har investerat i är huvudsakligen inriktade på investeringar i tidiga skeden i högteknologisektorer, såsom informations- och kommunikationsteknik (IKT), mikroelektronik, Internet, hälso- och sjukvård samt biovetenskap/bioteknik. Detta är i linje med ETF-startordningens investeringsstrategi.

En förteckning över de riskkapitalfonder som EIF har investerat i lämnas i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX), där deras geografiska etablering och sektorsinriktning framgår:

· Tabell 7: ”Venture Capital funds with contractual agreements with the EIF”

4.3. Mottagande små och medelstora företag

Fram till december 2006 hade riskkapitalfonderna inom ramen för ordningen investerat i 73 portföljföretag (årsslutet 2005: 35). De flesta av dessa riskkapitalfonder befinner sig fortfarande i de inledande skedena av respektive investeringsperioder, vilket innebär att siffrorna för antalet anställda fortfarande skulle vara provisoriska och inte motsvara det verkliga antalet anställda inom ramen för det fleråriga programmets finansieringsinstrument.

Uppdatering 2007 (siffrorna för 2006 visas som jämförelse)

Ackumulerade siffror per den | Antal mottagande SMF | Åtaganden till riskkapitalfondermiljoner euro | Utbetalat belopp till riskkapitalfondermiljoner euro |

31.12.2006 | 73 | 201,1 | 29,6 |

31.12.2007 | 123 | 200,5 | 62,3 |

År | Intäkter(återbetalningar och utdelningar)miljoner euro | Räntor och andra inkomstermiljoner euro | Totala intäktermiljoner euro | Ackumulerade intäktermiljoner euro |

2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (per den 31.12) 5,9 |

2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (per den 31.12) 11,4 |

* Enligt den rättsliga grunden ska ”eventuellt saldo på förvaltningskontot återföras till Europeiska unionens allmänna budget, dock med undantag för medel som anslagits men ännu inte tillgodoräknats kontot eller investerats och skäliga medel som behövs för att täcka ersättningsberättigande kostnader och utgifter som t.ex. EIF:s förvaltningsarvode” efter utgången av den förlängda återinvesteringsperioden.

** Dessa intäkter har genererats efter åtagandeperiodens upphörande. De kommer att överföras till EU:s allmänna budget enligt den rättsliga grunden. Växelkursen för intäkter i GBP och SEK är per den 31 december 2007.

5. Såddkapitalåtgärden

5.1. Budget

5.1.1. Översikt

Den 31 december 2006 uppgick de tillgängliga budgetanslagen till såddkapitalåtgärden fortfarande till de 5,6 miljoner euro som redan anslagits 2001. Den sammanlagda budgeten täcker hela kostnaden för åtgärden, även bidrag till stödmottagarna, EIF:s förvaltningsarvoden och andra ersättningsberättigande kostnader.

Inga nya projekt godkändes 2006. I stället inställdes 4 projekt i slutet av 2006 [23]. Till följd av dessa inställda projekt minskade kommissionens nettoåtaganden till såddkapitalåtgärden till 200 000 euro och den outnyttjade budgeten ökade till omkring 5 miljoner euro. Detta outnyttjade belopp återtogs 2007 och återfördes till EU:s allmänna budget.

Se även följande tabell:

· Tabell A (i avsnitt 2.1): Det fleråriga programmets finansieringsinstrument – Såddkapitalåtgärden

5.1.2. Åtaganden och utbetalningar

Den ackumulerade utvecklingen av det sammanlagda beloppet av bidragen till riskkapitalfonder var 200 000 euro per den 31 december 2006. Detta överensstämmer med tidsplanen och villkoren i bidragsavtalen, enligt vilka bidragen ska betalas ut i två delbetalningar. Den första delbetalningen ska göras tidigast 18 månader efter det att avtalet undertecknats, och den andra (och sista) delbetalningen ska göras tidigast 36 månader efter det att avtalet undertecknats.

En översikt lämnas i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Diagram 5: ”Cumulative evolution of EIF operations (per year)”

5.2. Finansiella förmedlare

De riskkapitalfonder som godkänts inom ramen för såddkapitalåtgärden har tecknat avtal med EIF inom ramen för ETF-startordningen. Den 31 december 2006 hade två bidragsavtal ingåtts med två riskkapitalfonder. Närmare information finns i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

· Tabell 8: ”Capital Funds with contractual agreements with the EIF”

6. JEV-programmet (Joint European Venture)

Målsättningen för JEV-programmet var att stödja inrättandet av gränsöverskridande partnerskap som etablerats av minst två små och medelstora företag från olika stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

Slutsatsen från utvärderingen av initiativet för tillväxt och sysselsättning var att marknadens utnyttjande av JEV-programmet var lågt, effekten på skapandet av arbetstillfällen begränsad och de administrativa kostnaderna mycket höga. I två ytterligare utvärderingar drogs slutsatsen att programmet borde avslutas [24]. Till följd av detta antog kommissionen den 8 december 2003 ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att avsluta JEV-programmet [25]. Detta beslut [26] antogs av Europaparlamentet och rådet den 21 juli 2004. JEV-programmet stängdes för nya ansökningar den 29 december 2004.

Vid utgången av 2006 hade en ackumulerad totalsiffra på 323 ansökningar mottagits, 230 avtal hade ingåtts och 19,8 miljoner euro hade anslagits för projekten, varav 9 projekt fortfarande pågår. Ytterligare information ges i avsnitt V i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

7. Allmänna slutsatser

I budgethänseende var finansieringsinstrumenten den viktigaste komponenten i det fleråriga programmet. De sammanlagda budgetanslagen för finansieringsinstrumenten uppgick till nästan 520 miljoner euro i slutet av programmet, varav endast 5 miljoner euro som anslagits för såddkapitalåtgärden inte utnyttjades.

Sammanlagt godkändes 74 verksamheter [27] från mitten av 2002 fram till årsslutet 2006, till ett totalt belopp på 467 miljoner euro. Nästan 194 000 små och medelstora företag fick bidrag från programmets finansieringsinstrument, vilket innebär cirka 1 % av alla små och medelstora företag i EU.

En bred geografisk täckning åstadkoms med 29 deltagande länder (samtliga EU-medlemsstater utom Turkiet och Norge) av 31 berättigade länder [28].

SMF-garantifaciliteten har utnyttjats i mycket stor utsträckning av marknaden. Lånegarantierna och mikrokrediterna har varit särskilt framgångsrika och gjort det möjligt för de medverkande finansiella förmedlarna att öka volymerna och ta större risker. SMF-garantifaciliteten följde nära behoven på marknaden och hade från början utformats för att på ett harmoniskt sätt kunna anpassas till varje lands specifika marknadsförhållanden.

De totala volymer som stöddes av SMF-garantifaciliteten var mycket höga. För de omkring 262 miljoner takbelopp som ingicks beviljades lån på nästan 17 500 miljoner euro.

SMF-garantifaciliteten är det näst största EU-programmet sett till antalet små och medelstora företag som är slutliga stödmottagare. Bara strukturfonderna är större, och de har mycket större budget och en annan inriktning.

Genomförandet av ETF-startordningen mötte vissa svårigheter i början av programperioden på grund av problemen med kapitalanskaffning på EU:s riskkapitalmarknad. Den förbättrade ekonomiska situationen 2005 och 2006 ledde till en avsevärt ökad efterfrågan av faciliteten.

Såddkapitalåtgärden var mindre framgångsrik än väntat på grund av begränsningarna i form av kriterier för att komma i fråga för stöd och på grund av de svåra marknadsförhållandena för såddkapital.

Utvärderingen av EG:s finansiella stödordningar för små och medelstora företag [29] visade att det fleråriga programmets finansieringsinstrument är effektiva och ändamålsenliga. EIF:s förvaltning av finansieringsinstrumenten betraktades som bästa praxis med tanke på närheten till marknaden. Enligt utvärderarna fungerar instrumenten som en katalysator när det gäller att öka tillgången till finansiering för små och medelstora företag i hela EU, även i de länder där nationella finansieringsinstrument är mindre utvecklade.

I en nyare extern utvärdering av det fleråriga programmet [30] bekräftas slutsatserna från utvärderingen av de finansiella stödordningarna. I utvärderingen konstateras att SMF-garantifaciliteten och ETF-startordningen i hög grad bidragit till att förbättra de ekonomiska villkoren för företag som instrument för en offentlig politik för att främja små och medelstora företags tillgång till finansiering. Utvärderarna anser att finansieringsinstrumenten genomförs effektivt genom hela kedjan bestående av GD Näringsliv, GD Ekonomi och finans och Europeiska investeringsfonden (EIF). I rapporten slås det fast att ingen storlek kan passa alla: både riskkapital- och garantiinstrumenten kan anpassas till skiftande och föränderliga marknadsförhållanden.

En efterhandsutvärdering av det fleråriga programmet kommer att genomföras tillsammans med halvtidsutvärderingen av det särskilda programmet för entreprenörskap och innovation, som ingår i det fleråriga programmets efterföljare, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Denna utvärdering ska enligt planerna slutföras i december 2008 och kommer att innehålla en analys av resultaten och effekterna av det fleråriga programmet.

Den allmänna slutsatsen är att det fleråriga programmets finansieringsinstrument har bidragit till att fylla luckor och korrigera misslyckanden i kapitalmarknaderna för nystartade företag och små och medelstora företag. Generellt sett nådde finansieringsinstrumenten målet att förbättra de ekonomiska förhållandena för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag.

Finansieringsinstrumenten genomfördes på ett lämpligt och effektivt sätt och gav en hög hävstångseffekt. De genererade betydande belopp av ytterligare finansiering och stödde ett stort antal små och medelstora företag.

Det fleråriga programmets efterföljare, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013), är ett sammanhängande instrument för att nå målen i tillväxt- och sysselsättningsstrategin. Den rättsliga grunden för det nya ramprogrammet trädde i kraft den 29 november 2006 [31].

En översiktlig beskrivning av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation återfinns i avsnitt V i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

[1] Rådets beslut 2000/819/EG av den 20 december 2000 (EGT L 333, 29.12.2000, s. 84), ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 593/2004/EG av den 21 juli 2004 (EUT L 268, 16.8.2004, s. 4) och 1776/2005/EG av den 28 september 2005 (EUT L 289, 3.11.2005, s. 14).

[2] EGT L 155, 29.5.1998, s. 43.

[3] Den 10 december 2001 antog kommissionen beslut K(2001) 3973 om genomförandet av finansieringsinstrumenten inom det fleråriga programmet för företag och företagaranda. Den 18 december 2001 undertecknade kommissionen och EIF förvaltningsavtalen gällande ETF-startordningen, SMF-garantifaciliteten och såddkapitalåtgärden. Dessa avtal sågs över den 22 december 2005 med hänsyn till förlängningen av det fleråriga programmet.

[4] Enligt rådets beslut 2000/819/EG, artikel 2.1 d.

[5] Enligt ett uttalande i den slutliga utvärderingsrapporten External evaluation of the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship, and in particular for SMEs, Bryssel, 2004, s. 52.

[6] Detta outnyttjade belopp återtogs 2007.

[7] Motsvarar projekt som godkänts av kommissionen och som inte har ställts in.

[8] Omfattar takbelopp på 261,6 miljoner euro (se tabell 1 i avsnitt I i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2008) XXX).

[9] Beräkningen av reserven grundades på hela budgetanslaget. År 2007 gjordes ett återtagande, vilket gav en reserv på 0,145 miljoner euro. Endast 15 600 euro hade använts vid årsslutet 2007.

[10] Det outnyttjade beloppet på 5 miljoner euro återtogs 2007.

[11] Om man ser till tidigare erfarenheter finns det en möjlighet att det maximala beloppet (takbeloppet) inte utnyttjas helt. Om så blir fallet kommer instrumentets kostnadseffektivitet att vara ännu bättre.

[12] Enligt rådets beslut 2000/819/EG, bilaga II punkt II.G ska den intjänade räntan tillföras facilitetens tillgångar.

[13] Inklusive de projekt som har godkänts och som ska undertecknas i början av 2007.

[14] Nettoförluster: garantier som tagits i anspråk minus återvunna belopp.

[15] Luxemburg har ett avtal enligt ETF-startordningen.

[16] Siffran motsvarar det totala antalet mottagare som beviljades lån/garantier från medel som förvaltas av SMF-garantifaciliteten.

[17] Vissa stickprovsbaserade analyser visar att sysselsättningen vid årets utgång sannolikt kommer att vara omkring 20 % högre.

[18] Det finns inga siffror som visar effekten av garantilån på sysselsättningen.

[19] Per definition har alla företag som utnyttjar mikrokreditdelen (30 552) 10 eller färre anställda.

[20] Källa: Eurostat. Endast 0,2 % är stora företag. Se Eurostat: European business – Facts and figures – utgåva 2006, s. 22. När det gäller varu- och tjänsteekonomin var 18,8 miljoner företag registrerade i EU-27 år 2004, av vilka omkring 18,76 miljoner var små och medelstora företag (färre än 250 anställda).

[21] EVCA [et al.]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation, pressmeddelande, Bryssel, den 13 mars 2007.

[22] Åtagandena för projekt som ännu inte undertecknats uppgår till 44,3 miljoner euro.

[23] Ett projekt uppfyllde inte kriterierna för bidragsberättigande. Tre projekt drogs tillbaka.

[24] Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs, Deloitte&Touche, 2003; Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001-2005), Infyde, 2004.

[25] KOM(2003) 758 slutlig.

[26] Beslut nr 593/2004/EG.

[27] Verksamheter som inte har ställts in.

[28] Endast Island och Liechtenstein täcktes inte.

[29] Strategic Evaluation of the EC Financial Assistance Schemes for SMEs, rapport från Deloitte&Touche för Europeiska kommissionen (GD Budget), december 2003.

[30] Utvärderingsrapporten har offentliggjorts på engelska och franska som kommissionens arbetsdokument SEK(2004)1460 av den 15 november 2004 och lagts ut på GD Näringslivs webbplats: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm.

[31] Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP) (2007–2013), EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

--------------------------------------------------