Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) - Att till fullo utnyttja de europeiska små och medelstora företagens möjligheter till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft"

(97/C 34/08)

BAKGRUND

- Kommissionens förslag till rådet [KOM(96) 98 slutlig - 96/0087 (CNS)] ().

- Rådets beslut av den 10 april 1996 att konsultera Regionkommittén i frågan, enligt artikel 198c, 1:a stycket i EG-fördraget.

- Regionkommitténs beslut av den 8 mars 1996 att ge uppdraget att förbereda detta yttrande till utskott 1 "Regional utveckling, ekonomisk utveckling, finansiella frågor på lokalt och regionalt plan".

- Utkastet till yttrande som antogs av utskott 1 den 20 juni 1996. Föredragande var Luigi Ricca (CdR 211/96 rev.).

- Maastrichtfördraget.

- Kommissionens vitbok om "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning".

- Kommissionens rapport som presenterades vid Europeiska rådets möte i Madrid: "Små och medelstora företag, en dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen", (CSE(95) 2087).

- Kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag ().

- Rapport från den oberoende expertgruppen om en förenkling av lagstiftning och administration (KOM(95) 288 slutlig) av den 21 juni 1995.

- Kommissionens meddelande om "Utvärdering av det andra fleråriga programmet för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag (1993-1996)" (KOM(96) 99 slutlig) av den 20 mars 1996.

- Kommissionens meddelande om "Hantverkssektorn och småföretagen - Nyckeln till tillväxt och sysselsättning i Europa" (KOM(95) 502 slutlig) av den 26 oktober 1995.

- Kommissionens meddelande om "Det europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, kommissionens kommentarer till den tredje årsrapporten (1995)" (KOM(95) 526 slutlig) av den 8 november 1995.

- Yttrandet om "Integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn" CdR 18/95 av den 1 februari 1995 ().

Med hänsyn till ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid den 14:e plenarsessionen den 19 september 1996.

1. Allmänna kommentarer

1.1. De små och medelstora företagen (med detta uttryck avses även hantverkssektorn) har på grund av sin utbredning stor möjlighet att sprida och upprätthålla välstånd och alltså även ekonomisk och social tillväxt.

1.2. Inom EU utgör de små och medelstora företagen 99,8 % av det totala antalet företag, svarar för 66 % av sysselsättningen och 65 % av näringslivets omsättning. Särskilt de allra minsta företagen spelar för närvarande en avgörande roll när det gäller tillväxt och bidrar till att skapa nya arbetstillfällen som proportionellt överstiger genomsnittet.

1.3. Under perioden 1988-1995 kompenserades förlusten av arbetstillfällen inom de stora företagen mer än väl av att nya arbetstillfällen skapades inom små och medelstora företag. Skapandet av sysselsättning har dock varit obetydligt i Europa och arbetslösheten har inte reducerats i någon betydande omfattning.

1.4. Medan sysselsättningen vid små och medelstora företag ökade med 4,7 % i USA under 1994 genom att man skapade 2,1 miljoner nya arbetstillfällen netto, ökar inte takten när det gäller skapande av nya arbetstillfällen inom små och medelstora företag inom EU.

1.5. Tillväxtpotentialen och kapaciteten att skapa sysselsättning inom de små och medelstora företagen är dock INTE fullt utnyttjad.

1.6. I den befintliga informationen ser man att tillväxt och skapande av arbetstillfällen inom små och medelstora företag har hindrats av skevheter och brister på marknaden och i den förda politiken. Man har dock ännu inte funnit några tillfredsställande lösningar på dessa problem.

1.7. Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att man genom att angripa prioriterade frågor ytterligare vill precisera och effektivisera gemenskapens politik genom det tredje fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag, som ett komplement till insatserna från de regionala och lokala myndigheternas och medlemsstaternas sida. Man skall betona lämpliga åtgärder för dessa frågor för att verkligen uppmuntra företagsamhet, kreativitet och innovationsförmåga inom hela den Europeiska unionen.

2. Gemenskapens politik för att stödja små och medelstora företag

2.1. Kommittén understryker nödvändigheten av att genomföra lämpliga åtgärder för att stödja och utnyttja de små och medelstora företagens möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning och även för att förbättra deras förmåga att hantera problem som beror på deras ringa storlek, vilket försvårar deras möjligheter till framgång.

2.2. Redan i februari 1995 uttryckte sig kommittén fördelaktigt om det "Integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn" (föredragande: Albert Bore och Luigi Ricca) (). I detta sammanhang ger det tredje fleråriga programmet för perioden 1997-2000 kontinuitet åt EU:s politik genom att fastställa följande målsättningar:

a) Att förenkla och förbättra företagens administrativa och rättsliga förutsättningar.

b) Att förbättra företagens ekonomiska förutsättningar.

c) Att hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förstärkta informationstjänster.

d) Att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra deras tillgång till forsknings- och innovationsresultat samt till utbildning.

e) Att främja företagande och att stödja speciella målgrupper.

2.3. Kommittén ställer sig positiv till dessa fem prioriterade målsättningar och avsikten att programmet skall koncentreras till de små och medelstora företagen oberoende av sektor, juridisk form och lokalisering inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3. Föreslagna åtgärder

3.1. Målsättning A: Att förenkla och förbättra företagens administrativa och rättsliga förutsättningar

A1 - Att säkerställa att man tar hänsyn till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens olika initiativ och handlingsprogram.

A2 - Att förenkla och förbättra gemenskapslagstiftningen.

A3 - Att öka insynen och spridningen av de bästa metoderna för att förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna.

A4 - Att förbättra ramverket för de små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet.

3.1.1. Kommittén ställer sig positiv till de föreslagna åtgärderna och önskar att de konkret kan förbättra de administrativa förutsättningarna - även lokalt - som idag innebär strukturella nackdelar för små och medelstora företag. Dessa konfronteras idag med en juridisk, skattemässig och administrativ situation som ständigt blir mer komplex med tungrodda och kostsamma förfaranden.

3.1.2. Den aktuella situationen inverkar negativt på de små och medelstora företagens kostnader, bromsar skapandet av nya företag, rekrytering, åtgärder och innovationer samt påverkar och försvårar ofta generationsskiftet i företag.

3.1.3. Kommittén anser att gemenskapsinitiativen kommer att ha större effekt ju mer involverade de små och medelstora företagen är i utarbetandet av lagstiftningen och gemenskapsprogrammen. Detta skall ske på så sätt att man framhåller åtgärder som är anpassade efter de små och medelstora företagens intressen och behov.

3.1.4. Kommittén understryker att förenklingen också skall beröra de förfaranden som rör tillgång till finansiella medel och europeiskt stöd, genom att man ökar insynen och samordningen och genom att man främjar en vidare och effektivare tillämpning.

3.1.5. När det gäller generationsskiften i företag anser kommittén att det är viktigt att föreslå att finansinstitut skapas inom området för "management buy-out". Dessa skall göra det möjligt för företagsledare att köpa ett företag som saknar efterträdare till ägaren. Motivet till detta kan utgöras av en särskild skattelättnad på vinsten som finansbolagen gör på denna typ av verksamhet.

3.2. Målsättning B: Förbättra företagens ekonomiska förutsättningar

B1 - Att förbättra tillgången till lånefinansiering.

B2 - Att intensifiera ansträngningarna för att minska problemen med sena betalningar.

B3 - Att underlätta utvecklingen av speciella finansiella instrument.

B4 - Att stimulera utvecklingen av kapitalmarknader för snabbt växande små och medelstora företag.

3.2.1. Kommittén anser att det är nödvändigt att identifiera instrument för att förbättra de små och medelstora företagens ekonomiska förutsättningar. Detta kan ske med hjälp av kompletterande åtgärder till det integrerade programmet för små och medelstora företag från 1994 som var inriktat mot:

- Att övervinna svårigheterna att få lån och att sänka räntenivån (idag har små och medelstora företag i allmänhet en räntenivå som ligger 2 till 5 procentenheter högre än de stora företagens räntenivåer).

- Att ta itu med skevheterna i de nationella skattesystemen, som bromsar återinvesteringar av sparkapital i det egna företaget.

- Att uppmuntra tillväxten av nya finansiella instrument på europeisk nivå och att skapa ett samspel mellan de små och medelstora företagens efterfrågan på kapital och investerarna som skulle kunna förse dem med kapital.

- Att ge små och medelstora företag som investerar i nya metoder tillgång till "när"-kapital från regionala och lokala organ, alternativt långsiktiga sparmedel, i regel från pensionsfonder.

3.2.2. Speciellt när det gäller att effektivisera finansiella åtgärder med hjälp av lånegarantier (B1) anser kommittén att det är nödvändigt att bevilja stöd från EU till garantiinstitut för att delvis täcka deras förluster (till exempel för 50 % av förlusterna som betalats till banksystemet under föregående år) för lånegarantier åt små och medelstora företag.

3.2.3. När det gäller punkt B4 skulle det vara lämpligt att införa stöd (åtminstone 50 % av kostnaden) till små och medelstora företag som låter sig graderas av ett specialiserat företag. Inrättandet av ett ratingsystem skulle uppmuntra företagsvärdering av utomstående investerare och av utländska partner för att värdera samarbetsavtal. Rating skulle dessutom underlätta en eventuell börsintroduktion. Det är nödvändigt att uppmana medlemsstaterna att utforma kraftiga skattelättnader (40-50 % av skatten) för små och medelstora företag för tre på varandra följande år innan de börsintroduceras.

3.2.4. ReK fäster stor vikt vid att man respekterar tidsplanen för övergång till den ekonomiska och monetära unionen. Den gemensamma europeiska valutan euro medför betydande fördelar för små och medelstora företag genom att valutaberoende transaktions- och kurssäkringskostnader bortfaller inom valutaunionen. Med hjälp av euron skapas en stor och likvid finansmarknad med attraktivare placerings- och finansieringsmöjligheter än de än så länge splittrade valutamarknaderna. Härigenom uppstår en ny dynamik i form av innovativt företagande samtidigt som utvandring av små och medelstora företag förhindras.

3.3. Målsättning C: Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster

C1 - Att utveckla informationstjänster (Euroinfocentra, till exempel "first-stop-shops").

C2 - Att satsa mer på att främja åtgärder för små och medelstora företag.

C3 - Att främja samarbete genom nätverken för att söka efter partnerföretag (BC-NET och BCC).

C4 - Att främja direkta kontakter genom partnerskapsprogram (Europartenariat och Interprise).

C5 - Att utveckla partnerskap genom underleverantörskontrakt.

C6 - Att främja tillträde till nya marknader och de små och medelstora företagens internationalisering.

3.3.1. Kommittén håller med om att hjälp till de små och medelstora företagens internationalisering utgör en nyckelfaktor för att förstärka deras konkurrenskraft på den inre marknaden och i ett vidare perspektiv. För att lyckas på världsmarknaden är det framför allt nödvändigt att ha tillgång till information för att kunna lägga upp en verksamhetsstrategi. Det är alltså lämpligt att främja användning av informations- och kommunikationsteknologi som är anpassad efter de små och medelstora företagens krav.

3.3.2. Kommittén uppskattar att kommissionen vill sätta EIC-nätverket (Euroinfocentra) i centrum för unionens företagspolitik och har för avsikt att använda det som huvudsakligt instrument för att förbättra små och medelstora företags tillgång till gemenskapsinformation.

3.3.3. I synnerhet avser man att utveckla en global tjänst där EIC-nätverket kommer att fungera som "first-stop-shop". Detta är den enda formen av samverkan med slutanvändaren för att styra upp förfrågningar mot det relevanta gemenskapsnätverket eller mot tjänsteleverantören.

3.3.4. Kommittén vill ändå betona följande aspekter som hör till detta kapitel och som framhållits i Arthur Andersens & Co:s rapport när det gäller utvärdering av det andra fleråriga programmet för små och medelstora företag (1993-1996):

- Även om en fast andel av finansieringen som är reserverad för företagspolitiken, är avsedd enbart för EIC-åtgärden, har samordningsvinsterna med de andra gemenskapsnätverken ännu inte varit tillräckliga.

- De aktuella marknadsföringsansträngningarna har inte gjort EIC-nätverket tillräckligt synligt i företagsvärlden.

- Användningen av nätverken BC-NET och BCC är blygsam, även om deras utarbetande innebär en kvalitativ men dock otillräcklig förbättring.

3.3.5. Kommittén konstaterar att några av kommentarerna till rapporten om det andra fleråriga programmet inte har besvarats på ett lämpligt sätt genom det tredje fleråriga programmet och anser:

- Att det är nödvändigt att marknadsföringen effektiviseras för att öka effekten i företagsvärlden av ett förbättrat och förstärkt nätverkssystem som är inriktat mot lämpligare partner i företagsvärlden.

- Att man bör fortsätta att undersöka om EIC-nätverkets påverkan på företagen inte skulle kunna utvecklas genom en annan organisationsram.

- Att man bör införa teknologi av bättre kvalitet och utnyttja BC-NET och BCC på ett lämpligare sätt.

- Att framgången med Europartenariat och Interprise förstärks genom att BC-NET, BCC och EIC-nätverket utnyttjas bättre.

3.3.6. ReK vill betona vikten av att man inleder pilotprojekt för regioner, som skulle kunna uppmuntra till:

- En internationell infrastruktur för små och medelstora företag, och en samordning mellan flera europeiska program.

3.4. Målsättning D: Att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsresultat samt till utbildning

D1 - Att öka de små och medelstora företagens innovativa potential.

D2 - Att stimulera ledarskapsutbildning.

D3 - Anpassning till miljökrav.

3.4.1. Kommittén ställer sig positiv till den andra Ciampi-rapportens konstaterande att "Den huvudsakliga utmaningen består i att överföra resultat från lyckad forskning till säljbara innovationer" och anser att de föreslagna åtgärderna är ett positivt steg i rätt riktning och rekommenderar att resultaten från pilotprojekten sprids så mycket som möjligt.

3.4.2. Av särskild vikt är utbildningen, som skall anpassas till de små och medelstora företagen med specifika aktionsprogram avsedda att:

- Främja "varvad utbildning" (lärlingskap som kombinerar skolstudier med arbetserfarenhet).

- Främja ledarskapsutbildning.

- främja "ständig fortbildning" i de nya teknologierna.

3.5. Målsättning E: Att främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper

E1 - Företagskultur och entreprenörskap.

E2 - Hantverkare och småföretagare.

E3 - Företag inom handel och distribution.

E4 - Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper.

3.5.1. Den primära målsättningen, som kommittén ställer sig positiv till, måste vara att man återskapar och stimulerar en äkta och personlig företagskultur som är grundad på olika värden som till exempel självförtroende, risktagande och känslan av personligt engagemang. Eftersom det är nödvändigt med en åtgärd för att förändra inställningen, måste alla intresserade parter involveras i varje enskilt land genom en politisk ansträngning där även regionerna och kommunerna måste vara engagerade.

4. Att utveckla företagspolitiken

- Statistik.

- Observationsgruppen för små och medelstora företag.

- Studier om små och medelstora företag.

- Att utveckla och utvärdera politiska åtgärder för små och medelstora företag.

4.1. Kommittén anser att de olika förslagen svarar mot ett uttalat kunskaps- och informationsbehov. Dessa förslag är ett användbart styrmedel för de politiskt ansvariga som skall fastställa lämpliga åtgärder för företagspolitiken.

4.2. Kommittén uppmärksammar speciellt:

- Informationens kvalitet och användbarhet, som skulle behöva vara mer exakt och anpassad.

- Behovet av en effektivare politik för spridning av information om programmet.

- Användning och integration av informationssamhällets nya möjligheter och teknologier för att göra disponibel information mer åtkomlig.

5. Slutsatser

Regionkommittén:

- Ser positivt på de föreslagna åtgärderna i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000), som säkerställer kontinuiteten i gemenskapens företagspolitik, förstärker några redan påbörjade åtgärder och inför ett antal nya åtgärder inom de nyckelsektorer som fastställts i kommissionens nya politiska dokumentet om små och medelstora företag.

- Önskar att planerna i praktiken kan överföras på enklast möjliga och lättillgängliga sätt för att inte tynga de små och medelstora företagen utöver vad som redan sker genom befintliga begränsningar och de begränsningar som tillkommit genom EU-byråkratin.

- Betonar förutom kommentarerna till de särskilda punkterna i rapporten, som man hänvisar till i slutsatserna, även följande:

a) Att man vid genomförandet av de föreslagna åtgärderna tillämpar ett mycket decentraliserat tillvägagångssätt, genom att man tar hänsyn till specifika lokala strategier med avseende på små och medelstora företag i de olika medlemsstaterna. Detta skulle innebära att åtgärderna genomförs så nära företagsvärlden som möjligt och med deltagande av lokala organisationer.

b) Att organisationer som representerar små och medelstora företag involveras så långt det är möjligt i EIC-nätverket, BC-NET och BCC. Därmed avser man även etablerade konsultverksamheter (finansiella institut, kommersiella och offentliga organ, handelskammare, etc.) som har stora möjligheter att agera.

c) Att man anstränger sig till det yttersta för att förbättra effekterna och den kvalitativa utvecklingen av EIC-nätverket, BC-NET och BCC, även genom en ändrad organisationsram.

d) Att man utnyttjar varje möjlighet som informationssamhället erbjuder i form av strategiska impulser för små och medelstora företag, genom att man till exempel gör betydande teknologiska investeringar.

e) Att man noggrant överväger om det inte är nödvändigt med ytterligare resurser, såväl finansiella som mänskliga, och särskild kompetens, för att ge tyngd åt den föreslagna politiken, eller undersöker om det är möjligt att överföra befogenheter till medlemsländerna och till regional och lokal nivå. Regional- och kommunalförvaltningarna spelar redan en central roll för de små och medelstora företagen när det gäller tekniskt och finansiellt utvecklingsstöd.

f) Varje insats som syftar till att till fullo utnyttja de små och medelstora företagens möjligheter är också ett viktigt instrument för att främja den sysselsättningspolitik som man även skall stödja, med hjälp av de regionala pakterna för sysselsättning som föreslagits av Europeiska kommissionen.

5.1. Kommittén anser att det är viktigt med en regelbunden utvärdering av programmets konsekvenser på de små och medelstora företagen och av hur väl åtgärderna genomförts i de enskilda medlemsstaterna. Dessa åtgärder bör vara inriktade på att i alla avseenden förenkla livet för de europeiska företagarna genom att befria dem från kostsamma och onödiga byråkratiska förpliktelser, för att istället uppmuntra entreprenörskap, kreativitet och innovationer i hela Europeiska unionen.

5.2. Kommittén påminner om fördelarna med att sprida kännedom i hela Europeiska unionen om de bästa åtgärderna som antagits av enskilda medlemsstater, för att optimera och fånga upp de möjligheter som erbjuds små och medelstora företag att utveckla och öka sysselsättningen.

Bryssel den 19 september 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5.

() EGT nr L 107, 30.4.1996, s. 4.

() EGT nr C 210, 14.8.1995, s. 92.