SV Europeiska unionens officiella tidning C 274/1

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS SLUTLIGA ÅRSREDOVISNING

BUDGETÅRET 2006

Del I

KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

(2007/C 274/01)

INNEHÅLL

Anmärkning till de konsoliderade årsredovisningarna

Utveckling och avgörande frågor

Del I: Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och anmärkningar

A. Balansräkning

B. Resultaträkning (inklusive segmentinformation)

C. Kassaflöde

D. Förändringar i nettotillgångarna

E. Anmärkningar till årsredovisningen

Del II: Konsoliderade rapporter om genomförandet av europeiska gemenskapernas budget och förklarande anmärkningar

A. Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

B. Anmärkningar till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

NOT TILL DE KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGARNA

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning 2006 har utarbetats utifrån de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.9 i budgetförordningen. Härmed intygas att räkenskaperna utformats i överensstämmelse med avdelning VII i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i bilagorna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat all information som är nödvändig för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska gemenskapernas tillgångar och skulder samt budgetgenomförandet.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa upplysningar och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas ekonomiska situation.

Brian Gray Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

UTVECKING OCH AVGÖRANDE FRÅGOR

Europeiska gemenskapernas årsredovisning 2006 utarbetas för andra gången enligt bestämmelserna om periodiserad redovisning som Europeiska gemenskaperna började tillämpa 2005. Kommissionen försöker kontinuerligt förbättra sin redovisning, framför allt i syfte att göra den så förståelig och relevant som möjligt för läsaren.

Följande förändringar har gjorts i uppställningen av 2006 års årsredovisning:

— Enligt den ändrade budgetförordningen som trädde i kraft den 1 maj 2007 intygar kommissionens räkenskapsförare för första gången att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

— Varje räkenskapsförare vid de gemenskapsorgan som tas upp i de konsoliderade räkenskaperna har intygat att det finns rimliga garantier för att deras räkenskaper utgör en rättvisande bild av den ekonomiska situationen vid deras institution eller organ.

— Beloppen i årsredovisningen anges i miljoner euro vilket underlättar läsbarheten.

— Uppställningarna över budgetgenomförandet har förenklats för att bli begripligare.

— Ytterligare uppgifter lämnas om återvinning av kommissionens utgifter.

De konsoliderade räkenskaperna omfattar också fler organ än 2005 – nu tas 24 organ upp i räkenskaperna jämfört med 16 år 2005.

HUVUDPUNKTER I ÅRSREDOVISNINGEN FÖR 2006

— Budgetöverskottet har fortsatt minska och sjönk från 2,41 miljarder euro till 1,85 miljarder euro.

— Det ekonomiska resultatet för året förändrades från ett underskott på 7,812 miljoner euro år 2005 till ett överskott på 197 miljoner euro år 2006.

— De sammanlagda tillgångarna ökade från 58,7 miljarder euro år 2005 till 67,3 miljarder euro och de sammanlagda skulderna ökade från 120,9 miljarder euro till 131,6 miljarder euro. Differensen kommer på kort sikt att finansieras från budgetanslag som redan beviljats eller som medlemsstaterna förbundit sig att bevilja på längre sikt.

DEL I

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH ANMÄRKNINGAR

INNEHÅLL

A. Balansräkning

B. Resultaträkning (inklusive segmentinformation)

C. Kassaflöde

D. Förändringar i nettotillgångarna

E. Anmärkningar till årsredovisningarna

1. Redovisningsprinciper

2. Anmärkningar till balansräkningen

3. Anmärkningar till resultaträkningen

4. Anmärkningar till kassaflödesanalysen

5. Poster utanför balansräkningen och anmärkningar

6. Hantering av finansiella risker

7. Redovisning av transaktioner med närstående

8. Händelser efter balansdagen

9. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

10. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

A. BALANSRÄKNING

(miljoner euro) Anmärkning 31.12.2006 31.12.2005 I. ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 31 556 31 415 Immateriella anläggningstillgångar 2.1 37 27 Materiella anläggningstillgångar 2.2 4 586 4141 Investeringar 2.3 2 157 1 874 Lån 2.4 2 023 2 397 Långfristig förhandsfinansiering 2.5 22 425 22 732 Långfristiga fordringar 2.6 328 244 II. OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 35 776 27 291 Lager 2.7 115 126 Kortfristiga investeringar 2.8 1 426 1 440 Kortfristig förhandsfinansiering 2.9 8 055 6 633 Kortfristiga fordringar 2.10 9 796 7 238 Likvida medel och motsvarande 2.11 16 384 11 854 Summa tillgångar 67 332 58 706 III. LÅNGFRISTIGA SKULDER 37 071 38 026 Ersättningar till anställda 2.12 32 200 33 156 Avsättningar för risker och kostnader 2.13 989 1 097 Finansiella skulder 2.14 1 862 1 920 Övriga långfristiga skulder 2.15 2 020 1 853 IV. KORTFRISTIGA SKULDER 94 479 82 825 Avsättningar för risker och kostnader 2.16 379 275 Finansiella skulder 2.17 20 22 Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.18 94 080 82 528 Summa skulder 131 550 120 851 TILLGÅNGAR NETTO (64 218) (62 145) Reserver 2.19 2 855 2 808 Fordringar på medlemsstaterna 2.20 (67 073) (64 953) Pensionsfordringar (långfristiga) (1) (32 200) (33 156) Övriga belopp (2) (34 873) (31 797) V. TILLGÅNGAR NETTO (3) (64 218) (62 145)

B. RESULTATRÄKNING (inklusive segmentinformation)

(miljoner euro) Anmärkning 2006 2005 DRIFTSINTÄKTER 3.1 113 486 107 890 Egna medel och andra intäkter 105 118 103 964 BNI-medel 70 134 70 861 Egna medel från mervärdesskatt 17 207 16 018 Traditionella egna medel 15 247 14 265 Budgetjusteringar 2 395 2 606 Bidrag från tredjeland (inklusive Eftaländer) 135 214 Driftsintäkter 8 368 3 926 Utdömda böter 2 217 719 Jordbrukstullar 1 695 447 Återvinning av kostnader 1 296 939 Intäkter från administrativ verksamhet 982 895 Övriga driftsintäkter 2 178 926 DRIFTSKOSTNADER 113 422 107 597 Administrativa kostnader 3.2 6 619 6 127 Personalkostnader 3 998 3 613 Kostnader för anläggningstillgångar 348 320 Övriga administrativa kostnader 2 273 2 194 Driftskostnader 3.3 106 803 101 470 Direkt central förvaltning 12 273 11 281 Indirekt central förvaltning 677 351 Decentraliserad förvaltning 1 809 1 733 Förvaltning som delas med medlemsstaterna 90 828 86 925 Gemensam förvaltning 34 248 Övriga driftskostnader 3.4 1 182 932 ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET 64 293 Intäkter från finansiell verksamhet 3.5 621 399 Kostnader för finansiell verksamhet 3.6 (331) (369) Förändringar i de långfristiga pensionsfordringarna 2.12 108 (8 044) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN ICKE LÖPANDE VERKSAMHET 398 (8 014) NETTO (UNDERSKOTT) FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH SAMRISKFÖRETAG 3.7 (265) (91) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN DEN HUVUDSAKLIGA VERKSAMHETEN 197 (7 812) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 197 (7 812)

SEGMENTINFORMATION

I den här rapporten fördelas driftsintäkterna och driftskostnaderna på olika politikområden enligt kommissionens struktur för verksamhetsbaserad budgetering. Politikområdena kan samlas under tre större rubriker, nämligen verksamhet inom Europeiska unionen, verksamhet utanför Europeiska unionen samt organ och övrigt.

Gruppen ”verksamhet inom Europeiska unionen” är den största och omfattar de många politikområden som avser Europeiska unionen. Gruppen ”verksamhet utanför Europeiska unionen” omfattar politikområden med inriktning utanför EU, t.ex. handel och bistånd. Gruppen ”organ och övrigt” avser den internationella och ämnesövergripande verksamhet som krävs för att gemenskapernas institutioner och organ skall fungera.

De gemenskapsorgan som ingår i konsolideringen tas upp inom sina respektive politikområden. Andra institutioner än kommissionen tas upp som inom ett eget politikområde. Siffrorna för de olika politikområdena anges brutto före de elimineringar som sker vid konsolideringen, vilka tas upp globalt i en av kolumnerna.

Egna medel och bidrag till egna medel har inte delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, uppbärs och förvaltas av kommissionens centrala tjänst. De visas nedan för att göra det lättare att jämföra nettoresultatet mot resultaträkningen.

SEGMENTINFORMATION – SAMMANFATTNING

(miljoner euro) Verksamhet inom EU Verksamhet utanför EU Organ och övrigt EKSG under avveckling Övriga institutioner Eliminering vid konsolidering TOTALT DRIFTSINTÄKTER Utdömda böter 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Jordbrukstullar 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Återvinning av kostnader 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Intäkter från administrativ verksamhet 44 48 702 0 275 (87) 982 Övriga driftsintäkter 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Administrativa kostnader 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Personalkostnader 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Kostnader för anläggningstillgångar 62 55 102 0 129 0 348 Övriga administrativa kostnader 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Driftskostnader 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Direkt central förvaltning 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Indirekt central förvaltning 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentraliserad förvaltning 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Förvaltning som delas med medlemsstaterna 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Gemensam förvaltning 7 27 0 0 0 0 34 Övriga driftskostnader 734 267 199 53 0 (71) 1 182 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 DRIFTSKOSTNADER NETTO (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Egna medel och andra intäkter 105 118 Överskott från verksamheten 64 Finansiella nettointäkter 290 Förändringar i pensionsfordringarna 108 Resultat från andelar i intresseföretag/samriskföretag (265) Ekonomiskt resultat för året 197





SEGMENTINFORMATION – VERKSAMHET INOM EU

(miljoner euro) Ekonomi och finans Näringsliv Konkurrens Sysselsättning Jordbruk Transport och energi Miljö Forskning Informationssamhället DRIFTSINTÄKTER Utdömda böter 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Jordbrukstullar 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Återvinning av kostnader 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Intäkter från administrativ verksamhet 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Övriga driftsintäkter 1 146 0 34 436 194 39 382 23 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Administrativa kostnader 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Personalkostnader 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Kostnader för anläggningstillgångar 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Övriga administrativa kostnader 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Driftskostnader 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Direkt central förvaltning 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Indirekt central förvaltning 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentraliserad förvaltning 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Förvaltning som delas med medlemsstaterna 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Gemensam förvaltning 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Övriga driftskostnader 0 62 268 16 34 99 15 53 45 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 DRIFTSKOSTNADER NETTO (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Gemensamma forskningscentret Fiske Inre marknaden Regionalpolitik Beskattning och tullunion Utbildning och kultur Hälsa och konsumentskydd Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa Verksamhet inom EU totalt DRIFTSINTÄKTER Utdömda böter 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Jordbrukstullar 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Återvinning av kostnader 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Intäkter från administrativ verksamhet 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Övriga driftsintäkter 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Administrativa kostnader 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Personalkostnader 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Kostnader för anläggningstillgångar 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Övriga administrativa kostnader 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Driftskostnader 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Direkt central förvaltning 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Indirekt central förvaltning 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentraliserad förvaltning 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Förvaltning som delas med medlemsstaterna 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Gemensam förvaltning 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Övriga driftskostnader 6 1 37 0 0 55 23 20 734 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 DRIFTSKOSTNADER NETTO (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SEGMENTINFORMATION – VERKSAMHET UTANFÖR EU

(miljoner euro) Yttre förbindelser Handel Utvecklingssamarbete Utvidgning Humanitärt bistånd Verksamhet utanför EU totalt DRIFTSINTÄKTER Återvinning av kostnader 35 0 1 21 1 58 Intäkter från administrativ verksamhet 48 0 0 0 0 48 Övriga driftsintäkter 69 0 13 250 0 332 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 152 0 14 271 1 438 Administrativa kostnader 632 51 125 71 20 899 Personalkostnader 427 46 118 50 14 655 Kostnader för anläggningstillgångar 54 0 0 1 0 55 Övriga administrativa kostnader 151 5 7 20 6 189 Driftskostnader 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Direkt central förvaltning 3 131 7 684 456 601 4 879 Indirekt central förvaltning 48 0 29 231 0 308 Decentraliserad förvaltning 203 0 78 1 166 0 1 447 Gemensam förvaltning 59 1 (62) 29 0 27 Övriga driftskostnader 8 0 8 249 2 267 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 4 081 59 862 2 202 623 7 827 DRIFTSKOSTNADER NETTO (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SEGMENTINFORMATION – ORGAN OCH ÖVRIGT

Press och kommunikation Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) Samordning Personal och administration Eurostat Budget Revision Övrigt Organ och övrigt totalt DRIFTSINTÄKTER Återvinning av kostnader 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Intäkter från administrativ verksamhet 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Övriga driftsintäkter 0 0 35 5 0 0 0 70 110 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Administrativa kostnader 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Personalkostnader 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Kostnader för anläggningstillgångar 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Övriga administrativa kostnader 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Driftskostnader 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Direkt central förvaltning 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Indirekt central förvaltning 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Övriga driftskostnader 0 0 2 15 1 56 0 125 199 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 DRIFTSKOSTNADER NETTO (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. KASSAFLÖDE

(miljoner euro) Anmärkning 2006 2005 KASSAFLÖDE FRÅN HUVUDSAKLIG VERKSAMHET Överskott/(Underskott) från den huvudsakliga verksamheten 197 (7 812) Kassaflöde från den löpande verksamheten 4.2 Amorteringar 11 7 Avskrivningar 306 278 Nedskrivningar av investeringar (3) (12) (Ökning)/minskning av lån 374 (99) (Ökning)/minskning av långfristig förhandsfinansiering 307 (1 447) (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar (84) 64 (Ökning)/minskning av lager 11 (63) (Ökning)/minskning av kortfristig förhandsfinansiering (1 422) 94 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (2 558) (99) Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar (108) 84 Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder (58) 233 Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder 167 9 Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar 104 35 Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder (2) (130) Ökning (minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 11 552 8 287 Överskott från budgeten 2005 redovisat som intäktsposter som inte påverkar likvida medel 2006 (2 410) (2 737) Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel 140 2 Kassaflöde från investeringsverksamhet 4.3 (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar (772) (351) (Ökning)/minskning av investeringar (4) (156) 13 (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar 14 3 Förändringar i de långfristiga pensionsfordringarna 2.12 (956) 7 144 KASSAFLÖDE FRÅN DEN HUVUDSAKLIGA VERKSAMHETEN 4 654 3 503 NETTOÖKNING/(MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARANDE 4 654 3 503 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARANDE VID ÅRETS BÖRJAN (5) 2.11 12 170 8 667 LIKVIDA EDEL OCH MOTSVARANDE VID ÅRETS SLUT (5) 2.11 16 824 12 170

D. FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

(miljoner euro) Reserver Ackumulerat överskott/(underskott) Ekonomiskt resultat för året (7) Totalt Reserv för verkligt värde Övriga reserver INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2004 (justerad) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Kontorörelser avseende garantifonden 145 (145) 0 Förändringar i verkligt värde (7) (7) Övrigt 9 9 Fördelning av resultat 2004 103 1 354 (1 457) 0 Budgetutfall 2004 som krediterats medlemsstaterna (2 737) (2 737) Ekonomiskt resultat för budgetåret (7 812) (7 812) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Kontorörelser avseende garantifonden 22 (22) 0 Förändringar i verkligt värde (77) (77) Övrigt 72 145 217 Fördelning av resultat 2005 30 (7 842) 7 812 0 Budgetutfall 2005 som krediterats medlemsstaterna (2 410) (2 410) Ekonomiskt resultat för budgetåret 197 197 UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. ANMÄRKNINGAR TILL ÅRSREDOVISNINGEN

1. Redovisningsprinciper

2. Anmärkningar till balansräkningen

3. Anmärkningar till resultaträkningen

4. Anmärkningar till kassaflödesanalysen

5. Poster utanför balansräkningen och anmärkningar

6. Hantering av finansiella risker

7. Redovisning av transaktioner med närstående

8. Händelser efter balansdagen

9. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

10. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

1. REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 LAGAR OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006, EUT L 390, 30.12.2006) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen, senast ändrad den 28 mars 2007.

Enligt artikel 133 i budgetförordningen skall kommissionens räkenskapsförare fastställa de redovisningsmetoder som skall tillämpas av alla institutioner och organ. Räkenskapsföraren antog därför gemenskapernas gällande redovisningsbestämmelser den 28 december 2004. Principerna för den periodiserade redovisningen bygger på de internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). Bestämmelserna har anpassats av kommissionens räkenskapsförare efter yttrande från en kommitté för harmonisering av god redovisningssed som lämnat professionell rådgivning. Bestämmelserna ses över regelbundet och uppdateras vid behov, senast den 18 oktober 2006.

De värderingsregler och redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering.

Kommissionens räkenskapsförare skall lämna in de preliminära konsoliderade årsredovisningarna till revisionsrätten för kontroll före den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Kommissionen skall senast den 31 juli utarbeta de slutliga konsoliderade räkenskaperna, som skall offentliggöras i EUT senast den 15 november tillsammans med revisionsrättens revisionsförklaring. Både de preliminära och de slutliga årsredovisningarna för budgetåret 2006 är uppställda på följande sätt: del I innehåller de konsoliderade räkenskaperna och del II kommissionens räkenskaper.

1.2 REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning skall ge information om den finansiella situationen, resultat och betalningsflöden. Informationen skall vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För enheter inom offentliga institutioner som Europeiska kommissionen är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av institutionernas och organens verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är också riktlinjerna för detta dokument.

De europeiska institutionernas och organens räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna skall föras per kalenderår och uttryckas i euro. Budgeträkenskaperna visar hur budgeten genomförts i detalj. De grundas på en modifierad kassabaserad redovisning (8). De allmänna räkenskaperna ligger till grund för utarbetandet av årsredovisningen eftersom de ger en översikt av budgetårets samlade kostnader och intäkter och har utformats för att man skall kunna fastställa den ekonomiska ställningen i en balansräkning som upprättas på balansdagen den 31 december.

I artikel 124 i budgetförordningen anges att redovisningen skall upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

— Principen om kontinuerlig verksamhet

— Försiktighetsprincipen

— Principen om beständiga redovisningsmetoder

— Principen om uppgifters jämförbarhet

— Väsentlighetsprincipen

— Principen om att inte tillämpa kvittning

— Principen att substans går före form

— Principen om periodiserad redovisning

1.3 KONSOLIDERING

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning omfattar 34 kontrollerade enheter, ett intresseföretag och ett samriskföretag. En fullständig förteckning över konsoliderade organ finns i anmärkning E9. Åtta organ fler än 2005 har tagits in i de konsoliderade räkenskaperna.

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska gemenskaperna har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledning och därmed kan dra nytta av enheternas verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Den vanligaste indikatorn på bestämmande inflytande, majoritet av rösträtterna, är i de flesta fall inte tillämpliga på Europeiska gemenskaperna eftersom det vanligen inte finns några äganderättsliga förhållanden mellan enheterna.

De EU-institutioner som omfattas av den konsoliderade årsredovisningen har inrättats genom grundfördragen. De utgör grunden för Europeiska gemenskapernas organisationsstruktur och lämnar väsentliga bidrag i arbetet för Europeiska gemenskapernas mål. Därför kan EU-institutionerna anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna.

På samma sätt kan alla gemenskapsorgan och genomförandeorgan som inrättats genom sekundärlagstiftning anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna, och tas därför med i de konsoliderade årsredovisningarna. År 2006 togs sex nyligen inrättade organ för första gången med i de konsoliderade räkenskaperna. Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) och Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) får inga anslag från Europeiska gemenskapernas allmänna budget men tas 2006 för första gången med i de konsoliderade räkenskaperna. De åtta organ som 2006 för första gången togs med i de konsoliderade räkenskaperna påverkar budgeten på följande sätt:

Anläggningstillgångar : 32 miljoner euro Omsättningstillgångar : 413 miljoner euro Skulder : 168 miljoner euro Tillgångar netto : 277 miljoner euro

Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Kontrollerade enheter tas upp i den konsoliderade årsredovisningen enligt metoden för fullständig konsolidering. Alla transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska gemenskapernas kontrollerade enheter har eliminerats. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan enheterna är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretag

Intresseföretag är alla organisationer där Europeiska gemenskaperna har väsentligt inflytande men inte självständig kontroll, vanligen en andel på 20-50 procent av rösterna. Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället.

Europeiska gemenskapernas andel av intresseföretagens vinst eller förlust efter förvärvet tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven efter förvärvet tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna efter förvärvet justeras mot det redovisade värdet av investeringen. Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar investeringens redovisade värde.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskapernas och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. Av praktiska skäl har inga justeringar gjorts i de årsredovisningar från intresseföretagen som upprättats enligt kapitalandelsmetoden.

När Europeiska gemenskaperna äger 20 procent eller mer av en riskkapitalfond försöker gemenskaperna inte utöva betydande inflytande. Därför behandlas sådana fonder som tillgångar som kan säljas och kapitalandelsmetoden tillämpas inte.

Samriskföretag

Ett samriskföretag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska gemenskaperna och en eller flera parter (samägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten. Investeringar i gemensamt kontrollerade organisationer redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället.

Europeiska gemenskapernas andel av de gemensamt kontrollerade företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna justeras mot det redovisade värdet av investeringen.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskaperna och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Samriskföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. Av praktiska skäl har inga justeringar gjorts i de årsredovisningar från samriskföretagen som upprättats enligt kapitalandelsmetoden.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

De fonder som gemenskaperna förvaltar för sjukförsäkringssystemet för gemenskapernas anställda har inte konsoliderats i Europeiska gemenskapernas räkenskaper, vilket även gäller Europeiska utvecklingsfonden. Fondernas tillgångar uppgick den 31 december 2006 till 279 miljoner euro respektive 3,3 miljarder euro – se anmärkning E 10.

1.4 VALUTA OCH OMRÄKNINGSUNDERLAG

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska gemenskapernas funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna.

Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller –förluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december 2006:

Omräkningskurs för euro per den 31 december 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Följande rubriker räknas om enligt andra metoder:

— Materiella och immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris, omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

— Förhandsfinansiering som betalats via garantisektionen vid EUGFJ: räknas om enligt omräkningskursen den tionde dagen i månaden efter den månad då den beviljats.

Förändringar i det verkliga värdet av monetära värdepapper utställda i utländsk valuta, och som kan säljas, analyseras utifrån valutakursdifferenser som beror på förändringar i värdepapprets upplupna anskaffningsvärde och övriga förändringar i värdepapprets bokförda värde. Omräkningsdifferenserna framgår av resultaträkningen och övriga förändringar i det bokförda värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

1.5 BALANSRÄKNING

1.5.1 Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara kapitaliseras med utgångspunkt i kostnaderna för att köpa in och använda programvaran. Kostnaderna skrivs av under den beräknade nyttjandeperioden (fyra år). Internt utvecklade immateriella tillgångar kostnadsförs för närvarande i resultaträkningen.

Kostnader för att utveckla eller underhålla datorprogramvara tas upp när kostnaden uppstår.

1.5.2 Materiella anläggningstillgångar

Installationer, maskiner och verktyg

Alla installationer, maskiner och verktyg tas upp till anskaffningsvärdet, minus avskrivning (utom avseende mark, konstverk och tillgångar under uppförande) samt nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet.

Efterföljande kostnader tas bara upp i bokföringsvärdet av tillgången eller en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska gemenskaperna ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar och att man kan beräkna postens kostnader på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den sista period då de uppstod.

Inga avskrivningar görs för mark, konstverk och tillgångar under uppförande. Avskrivningar avseende övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följder restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt Typ av tillgång Linjär avskrivning Immateriella anläggningstillgångar 25 % Byggnader 4 % Installationer, maskiner och verktyg 10 % till 25 % Inventarier 10 % till 25 % Fast inredning 10 % till 33 % Fordon 25 % Datorhårdvara 25 % Övriga anläggningstillgångar 10 % till 33 %

Tillgångarnas restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov vid varje balansdag. Bokföringsvärdet av en tillgång skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om det bokförda värdet av tillgången överstiger det beräknade återvinningsvärdet.

Försäljningsvinster eller förluster räknas fram genom att intäkterna jämförs med bokföringsvärdet. Dessa tas upp i resultaträkningen.

Leasing

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska gemenskaperna tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing beräknas då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som förvärvats enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. För tillgångar för vilka värdet kan behöva skrivas ner, prövas behovet av nedskrivning så snart händelser eller förändringar i yttre omständigheter ger anledning att tro att det redovisade värdet överstiger återvinningsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

1.5.4 Investeringar

Investeringar i intresseföretag och andelar i samriskföretag

Investeringar i intresseföretag och andelar i samriskföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden.

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas och skall därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

Beräkning av verkligt värde

Eftersom de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad, och i avsaknad av tillförlitliga värderingsmetoder, anges värdet på investeringar i riskkapitalfonder post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet enligt fondförvaltarens rapport på balansdagen, vilket därmed utesluter eventuella orealiserade vinster som kan kvarstå i den investeringsportfölj som ligger till grund för beräkningen. Investeringar i riskkapitalfonder som på balansdagen funnits i högst två år värderas enligt samma principer, utom orealiserade förluster som inte tas med i beräkningen, eftersom de med tanke på att investeringsportföljen är så ny endast beror på administrativa kostnader.

Europeiska investeringsfonden har utvecklat en metod för att beräkna det verkliga värdet enligt IAS 39. Europeiska kommissionens investeringar i riskkapitalfonder vid årsslutet 2005 beräknades med hjälp av den metoden. Övergången från den aktuella värderingsmetoden till metoden avseende verkligt värde gjordes i kommissionens räkenskaper den 1 januari 2006 och de därmed sammanhängande justeringarna togs upp i reserven för verkligt värde.

Enligt den nya metoden beräknas det verkliga värdet på investeringar i riskkapitalfonder med hjälp av det ackumulerade nettovärdet, som underförstått bygger på antagandet att om fondernas nettovärde överensstämmer med IAS 39, kommer även det ackumulerade nettovärdet av alla fonder att överensstämma med IAS 39.

Enligt metoden klassificeras fonderna i tre olika kategorier:

— Kategori I – fonder som använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39.

— Kategori II – fonder som använder andra värderingsmetoder (t.ex. riktlinjer för värdering från Association Française des Investisseurs en Capital, British Venture Capital Association & European Private Equity and Venture Capital Association) eller normer som kan anses ligga i linje med IAS 39.

— Kategori III – fonder som inte använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39 eller några andra riktlinjer för värderingen som är förenliga med IAS 39.

I kategori I och II tas orealiserade vinster ur beräkningen av verkligt värde upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de skall tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som justeringar av reserven för verkligt värde.

Det verkliga värdet av hänförbart NAV fastställs antingen genom Europeiska gemenskapernas procentuella ägarandel i den underliggande NAV-fonden enligt den senaste rapporten eller genom aktievärdet samma dag, om detta finns tillgängligt, enligt uppgift från respektive fondförvaltare.

Investeringar i kategori III tas upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning (för närvarande finns inga sådana investeringar).

Övriga investeringar

Klassificering

Europeiska gemenskaperna klassificerar sina investeringar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lånefordringar och kundfordringar, investeringar som hålls till förfall, och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur investeringarna klassas bestäms när de redovisas första gången och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Kategorin består av två underkategorier, dels finansiella tillgångar som innehas för handel, dels finansiella tillgångar som inledningsvis identifieras som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska gemenskaperna. Derivat kategoriseras också som innehav för handel, om de inte skall tas upp i säkringsredovisningen. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii) Lån och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat, som har fastställda eller fastställbara betalningar och som inte noteras på en aktiv marknad. De uppstår när gemenskaperna tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålles till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska gemenskaperna har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska gemenskaperna inga investeringar i denna kategori.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat som antingen identifieras som att de kan säljas eller inte klassificeras i någon av de andra kategorierna. De tas upp som anläggningstillgångar, om inte gemenskaperna har för avsikt att avyttra dem inom ett år från balansdagen.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas redovisas per affärsdagen. Lån tas upp när likvida medel lämnas till låntagarna. Investeringar redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Finansiella tillgångar som identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det vill säga det verkliga värdet av den ersättning som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med ett likartat kreditbetyg.

Vad gäller lån från EKSG under avveckling till tjänstemän beräknas det verkliga värdet initialt med hjälp av transaktionspriset, oberoende av ränteförmåner. Detta sker av praktiska skäl och väsentlighetsskäl.

Investeringar tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen upphört eller överlåtits och Europeiska gemenskaperna överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar som hålles till förfall och finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas senare upp till verkligt värde.

Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella tillgångar i kategorin ”värderade till verkligt värde via resultaträkningen” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

Förändringar i det verkliga värdet av monetära finansiella tillgångar utställda i utländsk valuta, och som kan säljas, analyseras utifrån omräkningsdifferenser som beror på förändringar i tillgångens upplupna anskaffningsvärde och övriga förändringar i tillgångens bokförda värde. Omräkningsdifferenserna framgår av resultaträkningen och övriga förändringar i det bokförda värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Förändringar i det verkliga värdet av icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

När man avyttrar eller skriver ned finansiella tillgångar som kan säljas skall justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen.

Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas som har räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när Europeiska gemenskapernas rätt till utbetalning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) tar Europeiska gemenskaperna fram det verkliga värdet genom att använda en värderingsteknik. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Lånefordringar och kundfordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde tas upp till anskaffningsvärdet med hjälp av effektivräntemetoden. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska gemenskaperna skall per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg som tyder på att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar har ett nedskrivningsbehov. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av att en eller flera händelser inträffat efter det att tillgången redovisats första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) har en inverkan på de uppskattade framtida kassaflödena för den finansiella tillgången som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

i) Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för kategorin lånefordringar och kundfordringar eller kategorin investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda belopp sätts ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålles till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskning den löpande effektiva räntan som anges i avtalet.

Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet återspeglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej.

Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

ii) Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller nedskrivning av aktierelaterade värdepapper som kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunkit under lång tid. Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas förs den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskningar av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, skall nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.5 Lager

Lager skall värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Undantagsvis kan också metoder som bygger på vägda genomsnittspriser användas. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar för utformningskostnader, kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader.

Lager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärde eller beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade anskaffningsvärdet motsvarar den kostnad Europeiska gemenskaperna skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.6 Förhandsfinansiering

Förhandsfinansiering är en utbetalning som avser att förse mottagaren med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förhandsfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter skall förhandsfinansieringen återbetalas till Europeiska gemenskaperna. Beloppet för förhandsfinansieringem sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som skall återvinnas.

Vid årets slut värderas utestående förhandsfinansierade belopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade berättigade belopp, beräknade berättigade belopp som ännu inte reglerats vid årets slut och värdeminskningar.

Ränta på förhandsfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förhandsfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen. Garantier avseende förhandsfinansierade belopp tas upp som eventualtillgångar utanför balansräkningen.

1.5.7 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att Europeiska gemenskaperna inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. Varje år görs även en allmän nedskrivning med 20 % av värdet av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts.

Se även anmärkning 1.5.13 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.8 Likvida medel och motsvarande

Likvida medel tas upp under omsättningstillgångar. De likvida medlen omfattar kontanter, avistakonton i bank, andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på eller under tre månader samt checkräkningskrediter. Checkräkningskrediter redovisas som en finansiell skuld under kortfristiga skulder på balansräkningen.

1.5.9 Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Europeiska gemenskaperna erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En förmånsbestämd pensionplan anger vanligen vilket belopp en anställd kommer att få ut i pension, vilket brukar bero på olika faktorer som t.ex. ålder, tjänsteår och lönenivå. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras.

Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen, med eventuella avdrag för det verkliga värdet på förvaltningstillgångarna. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av oberoende aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på förstklassiga företagsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Försäkringsmatematiska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringsmatematiska antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen.

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp på tillgångssidan, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Anställningsförmåner efter avslutad tjänst

Europeiska gemenskaperna erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond (RCAM) har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till anställda i aktiv tjänst tas upp som personalkostnader och de belopp som betalats ut under räkenskapsåret redovisas som en kostnad i resultaträkningen.

Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande o.dyl.) tas upp som anställningsförmåner efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en försäkringsmatematisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.10 Avsättningar för risker och kostnader

Avsättningar för risker och kostnader tas upp när Europeiska gemenskaperna har en gällande rättslig eller informell förpliktelse på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster.

En avsättning skall göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

Där effekten av när i tiden betalning sker är väsentlig skall avsättningen utgöras av nuvärdet av de utbetalningar som förväntas krävas för att reglera förpliktelsen. Diskonteringsfaktorn skall återspegla aktuella marknadsbedömningar av pengars tidsvärde och förpliktelsens särskilda risker, men inte risker för vilka justeringar gjorts i förväntade framtida kassaflöden.

1.5.11 Finansiella skulder

Finansiella skulder omfattar upptagna lån och skulder som innehas för handel.

Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och förpliktelser för vilka skuldebrev utfärdats. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på utbetalt belopp (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden. De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Skulder som innehas för handel omfattar även derivatinstrument som inte får tas upp i säkringsredovisningen när det verkliga värdet är negativt. De redovisas på samma sätt som tillgångar som kan säljas, se anmärkning 1.5.4.

1.5.12 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av gemenskapernas skulder till leverantörer och stödmottagare avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan gemenskapsfinansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna.

1.5.13 Periodisering av räkenskaperna – upplupna intäkter och förutbetalda intäkter

Ett viktigt inslag i övergången till periodiserad redovisning är det arbete som ägnas åt så kallad periodavgränsning, som går ut på att se till att transaktioner som ägt rum under året bokförs på rätt redovisningsår, eftersom de måste periodiseras och tas upp under rätt räkenskapsperiod. Transaktioner skall tas upp i bokföringen för den period som de hänför sig till.

I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av gemenskapsfinansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till gemenskaperna (upplupna kostnader). Olika metoder används beroende på verksamhetens art och de tillgängliga uppgifterna, för att få en så tillförlitlig uppskattning som möjligt av beloppen. Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa kostnader under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Enligt de nya redovisningsreglerna skall transaktioner och andra händelser tas upp i bokföringen och i redovisningen för den period som de hänför sig till. Om beloppet inte kan bokföras innan årsredovisningen skall lämnas skall de belopp som med rimlig grad av säkerhet är kända innan årsredovisningen slutförs bokföras som upplupna kostnader. Enligt bokföringskriterierna skall Europeiska gemenskapernas kostnader kostnadsföras med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. För att få fram den bästa uppskattningen av de upplupna kostnaderna analyserade gemenskaperna alla aspekter av periodavgränsning vid offentliga organ. Gemenskaperna gjorde en fullständig inventering av de tillämpliga bestämmelserna med hänsyn till årsredovisningen. Målet var att se till att den använda metoden skulle minska risken för att årsredovisningen inte ger en tillförlitlig och rättvisande bild. Därefter uttryckte gemenskaperna periodavgränsningsstrategin genom operativa och praktiska instruktioner, bland annat rekommendationer om metod och en tematisk beskrivning av olika tekniker.

Också inkomster måste periodiseras till rätt bokföringsår. Vid årsslutet när en vara eller tjänst tillhandahållits eller ett avtalsförhållande ingåtts (t.ex. med hänvisning till ett fördrag) skall beloppet beräknas och tas upp i årsredovisningen som upplupna intäkter, även om ingen faktura ännu sänts.

Slutligen skall fakturerade belopp för varor eller tjänster som inte tillhandahålls under den aktuella rapportperioden tas upp som förutbetalda intäkter på skuldsidan. Inkomsterna måste nämligen minskas med samma belopp som är förutbetalt.

1.6 RESULTATRÄKNING

1.6.1 Intäkter

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen.

Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Övriga intäkter

Gemenskapens intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska gemenskaperna, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när Europeiska gemenskaperna sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På rapporteringsdagen beräknas vilka inkomster medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska gemenskapernas förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus de uppbördskostnader de har rätt att ta ut (25 %) Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att uppbäras.

Utdömda böter

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när gemenskapernas beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner.

Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom 2 månader efter delgivningen antingen

— acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av gemenskaperna,

— invända mot beslutet och överklaga till EG-domstolen.

Oberoende av detta skall huvuddelen av bötesbeloppet betalas inom tremånadersfristen, eftersom talan inte skall hindra verkställighet (artikel 242 i EG-fördraget). Gäldenären kan antingen preliminärt betala bötesbeloppet eller uppvisa en banksäkerhet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs det upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av gemenskapernas beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en banksäkerhet utställs istället för en betalning kvarstår de utdömda böterna som en fordran och banksäkerheten förs upp som en eventualtillgång.

Om det finns en risk att förstainstansrätten inte dömer till förmån för gemenskaperna görs en avsättning för denna risk om bötessumman redan betalts in provisoriskt. Om en banksäkerhet utställts görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Kumulerad ränta till Europeiska gemenskaperna för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som inkomster, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och –kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning över relevant period. Effektiv ränta är den ränta som exakt diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under det finansiella instrumentets förväntade löptid, eller i tillämpliga fall, en kortare period till den finansiella tillgångens eller finansiella skuldens redovisade nettovärde. Vid beräkning av den effektiva räntan skall Europeiska gemenskaperna vid uppskattningen av betalningar beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis förskottsbetalningar) men skall inte beakta framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna, som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader och alla andra överkurser och underkurser.

Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor redovisas när varorna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Kostnader för annat än inköp är speciella för Europeiska gemenskaperna och står för huvuddelen av utgifterna. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag såsom fordringar, överföringar enligt avtal, samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

Överföringar tas upp som kostnader under den period då de händelser som givit anledning till överföringen inträffat, om överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra förordningar) eller överföringen godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren, och en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som kostnader för det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Upplysning om en eventualtillgång lämnas i de fall ett inflöde av resurser eller tjänster är troligt.

Eventualtillgångar bedöms fortlöpande för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i de finansiella rapporterna. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar.

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från tidigare händelser, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

Upplysningar skall lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

Därför bedöms de fortlöpande för att avgöra om ett utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet har blivit troligt. Om ett utflöde av sådana resurser blir troligt för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse, görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

Åtagande om framtida finansiering

Ett åtagande om framtida finansiering är ett rättsligt eller informellt åtagande som Europeiska gemenskaperna gjort, vanligen i ett avtal, och som kan komma att kräva ett utflöde av resurser i framtiden.

Säkerheter

Säkerheter är möjliga tillgångar eller skulder som härrör från tidigare händelser och vars förekomst kommer att bekräftas endast av att en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka säkerheten utställts inträffar eller uteblir. Därför motsvarar säkerheter definitionen på eventualtillgångar eller eventualförpliktelser. En säkerhet avvecklas när det förhållande den inte gäller längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt ut säkerheten.

1.8 ANVÄNDNING AV UPPSKATTNINGAR OCH BEDÖMNINGAR

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, pensioner, avsättningar för oförutsedda utgifter, värdering av publikationslager, finansiella risker avseende lager och kundfordringar, upplupna intäkter och utgifter, eventualtillgångar och –skulder, samt nedskrivningar av anläggningstillgångar. Det faktiska resultatet kan skilja sig från uppskattningarna. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

2. ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

I. ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Som immateriella anläggningstillgångar betraktas identifierbara, icke-monetära tillgångar utan fysisk substans. För att tas upp på tillgångssidan i balansräkningen måste de vara under enhetens kontroll och generera framtida ekonomiska fördelar för Europeiska gemenskaperna.

Immateriella anläggningstillgångar

(miljoner euro) Belopp Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2005 65 Tillägg under budgetåret 15 Avyttringar (3) Överföring mellan rubriker (5) Övriga förändringar 10 Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2006 82 Total avskrivning per den 31 december 2005 38 Avskrivningskostnad under året 11 Avyttring 0 Överföring mellan rubriker (2) Övriga förändringar (2) Total avskrivning per den 31 december 2006 45 NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2006 37

2.2 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.2.1 Mark och byggnader

Det är i vissa länder omöjligt att särskilja markvärdet från fastighetsvärdet när det gäller den mark som delegationerna utnyttjar. Kommissionen har för avsikt att land för land genomföra en värdering av sådana fastigheter för att bestämma värdet på marken, som ju inte är föremål för avskrivningar.

De största tillgångarna som lagts till kommissionens fastighetsbestånd i detta avseende var två byggnader som förvärvats i Bryssel till ett värde av 201 miljoner euro (varav 47 miljoner euro för marken) samt förvärv av mark i Tokyo för 34 miljoner euro. För övrigt har fyra kommissionsbyggnader till ett samlat anskaffningsvärde på 300 miljoner euro överförts till denna rubrik (bokfördes tidigare under finansiell leasing), sedan kommissionen utnyttjat sin köpoption på dem och tillgångarna därför inte längre kan betraktas som leasade. Vidare förvärvade parlamentet tre byggnader i Strasbourg för sammanlagt 143 miljoner euro under 2006.

Under ”övriga förändringar” bokförs tillgångar som tillhör två organ som nyligen inkluderats i de konsoliderade räkenskaperna, nämligen Byrån för harmonisering inom den inre marknaden samt Gemenskapens växtsortsmyndighet.

2.2.2 Anläggningar och utrustning

Som ett led i införlivandet av delegationernas transaktioner i det centrala räkenskapssystemet har samtliga 132 delegationer matat in sina uppgifter om fasta tillgångar per den 31 december 2006 i kommissionens centrala räkenskaper. Ytterligare förbättringar i datasystemen under 2007 kommer att möjliggöra en bättre kontroll över kvaliteten på dessa uppgifter.

De justeringar som följer direkt av ABAC Assets-projektet och relaterade förteckningar över delegationernas tillgångar uppförs under rubriken ”övriga förändringar” i tabellen nedan. Under ”övriga förändringar” bokförs även tillgångar vid två organ som nyligen inkluderats i de konsoliderade räkenskaperna, nämligen Byrån för harmonisering inom den inre marknaden samt Gemenskapens växtsortsmyndighet.

2.2.3 Finansiell leasing och liknande rättigheter

Publikationsbyråns huvudbyggnad ingår inte i balansräkningen eftersom hyresavtalet klassas som löpande. Även om Publikationsbyrån har en köpoption (giltig 2006–2010) med värden som grundas på marknadsvärdet anses inte byrån väsentligen ha övertagit några risker och förmåner. En utvärdering av ett eventuellt förvärv har genomförts men inget beslut har ännu fattats.

Parlamentet leasade under 2006 en ny byggnad i Bryssel, till ett värde på 34 miljoner euro.

2.2.4 Anläggningar under uppförande

I mars 2003 undertecknade rådet ett avtal om uppförande och förvärv av LEX-byggnaden i Bryssel genom finansiell leasing. Rådet betalade under 2003–2006 ett antal förskott, säkrade genom bankgarantier, till ett sammanlagt värde på 224 miljoner euro per den 31 december 2006 (123 miljoner euro 2005). Den 1 februari 2007 undertecknade rådet kontraktet för förvärv av LEX-byggnaden, till ett preliminärt kontraktsvärde på 262 miljoner euro. Rådet betalade då också mellanskillnaden mellan det preliminära kontraktsvärdet för inköpet av byggnaden och nuvärdet på de tidigare förskotten. Det slutliga priset för byggnaden kommer att fastställas under 2007.

I oktober 2004 undertecknade parlamentet ett avtal om finansiell leasing med en köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel som började uppföras under 2004. I november 2004 gjordes en förskottsbetalning på 40 miljoner euro. Fram till undertecknandet av den preliminära godkännanderapporten får parlamentet göra ytterligare förskottsbetalningar och per den 31 december 2006 hade sammanlagt 253 miljoner euro betalats, vilket återspeglar arbetets fortskridande vid den tidpunkten (motsvarande siffra för 31 december 2005 var 196 miljoner euro).

Materiella anläggningstillgångar

(miljoner euro) Mark och byggnader Anläggningar och kommunikationsutrustning Inventarier och fordon Dator-hårdvara Övriga materiella anläggningstillgångar Finansiell leasing och liknande rättigheter Pågående nyanläggningar TOTALT Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2005 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Tillägg under budgetåret 423 32 13 56 14 37 156 731 Avyttringar (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Överföring mellan rubriker 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Övriga förändringar 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bruttoanskaffningsvärde per 31 december 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Total avskrivning per den 31 december 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Avskrivningskostnad under året 124 26 14 62 13 70 309 Återföring av avskrivningar 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Avyttringar (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Nedskrivningar 0 0 0 0 0 0 0 Återföring av nedskrivningar 0 0 0 0 0 0 0 Överföring mellan rubriker 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Övriga förändringar 5 (1) 30 26 0 0 60 Total avskrivning per 31 december 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2005 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

De avgifter som fortfarande ska betalas för finansiell leasing och liknande rättigheter upptas bland lång- och kortfristiga skulder i balansräkningen. De fördelar sig på följande sätt:

Finansiell leasing och liknande rättigheter

(miljoner euro) Beskrivning Kumulerade avgifter (A) Belopp att betala under påföljande år Totalt värde Anskaffningsvärde för arbeten Tillgångarnas värde Avskrivningar Netto-anskaffningsvärde =A+B+C+E < 1 år > 1 år > 5 år Sammanlagd skuld (B) A+B (C) A+B+C (E) Mark och byggnader 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Övriga materiella anläggningstillgångar 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Totalt per den 31 december 2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 INVESTERINGAR

Denna rubrik omfattar kapitalinvesteringar som syftar till att skapa varaktiga band och/eller att stödja Europeiska gemenskapernas verksamheter. Den innefattar även garantifondens nettotillgångar.

Investeringar

(miljoner euro) Saldo den 31.12.2006 Saldo den 31.12.2005 Innehav i intresseföretag: EIF 208 186 Andelar i samriskföretag: Galileo 62 141 Garantifonden 1 371 1 309 Tillgångar som kan säljas 495 211 Tillgångar som innehas för handel 21 27 Total investering 2 157 1 874

2.3.1 Innehav i intresseföretag och andelar i samriskföretag

Intresseföretag och samriskföretag

(miljoner euro) Innehav i intresseföretag: EIF Andelar i samriskföretag Galileo Belopp per den 31 december 2005 186 141 Förvärv 0 212 Avyttringar och uttag 0 (12) Delning av vinst/(förlust) 14 (279) Justering för övergång till IFRS avseende EIF: belopp upptagna under balanserade vinster 7 0 Ändringar i verkligt värde som återspeglas i aktiekapitalet 6 0 Andra förändringar i aktiekapital (utdelningar) (5) 0 Belopp per 31 december 2006 208 62

Europeiska investeringsfonden (EIF)

EIF är Europeiska unionens finansiella institution som är specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. I enlighet med rådets beslut av den 6 juni 1994 har Europeiska gemenskaperna, företrädda av kommissionen, bidragit till Europeiska investeringsfondens kapital med ett belopp på 600 miljoner euro, vilket motsvarar 600 andelar. Det motsvarar 30 % av fondens kapital. Den inlösta delen av kapitalet är 20 %, som kommissionen helt inbetalat. De betalningar som ännu inte gjorts avseende den oinlösta delen, dvs. 80 %, uppgår till 480 miljoner euro.

Enligt ett avtal som ingicks 2005 mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) har kommissionen rätt att när som helst sälja sina andelar till EIB till det pris som motsvarar EIF:s värdering delat med det totala antalet emitterade andelar. Värdet av säljoptionen är nära noll eftersom den metod som används för att bestämma andelarnas försäljningspris liknar den som används för att beräkna EIF:s nettokapital.

I enlighet med redovisningsbestämmelserna tillämpas kapitalandelsmetoden för värderingen av gemenskapernas andel i EIF. Aktieinnehavet värderas således till 30 % av EIF:s egna kapital, vilket per den 31 december 2006 uppgick till 208 miljoner euro (186 miljoner euro 2005), varav 14 miljoner euro härrör från resultatet från 2006. En utdelning på 5 miljoner euro för budgetår 2005 erhölls 2006.

EIF framlade för första gången sin redovisning enligt IFRS-standarderna, med en ingående balansräkning från den 1 januari 2005. Effekten av övergången har markerats i EIF:s ingående balans i form av balanserade vinster. Gemenskaperna har bekräftat sin andel av detta belopp till 7 miljoner euro, som tagits upp som balanserade vinster per den 31 december 2006. De förändringar i verkligt värde som återspeglas i aktiekapitalet gäller EIF-tillgångar ”som kan säljas”. Det har gjorts en utvärdering av avvikelserna mellan gemenskapernas redovisningsstandarder och de som för närvarande tillämpas av EIF. Effekterna av dessa avvikelser bedöms inte vara av väsentlig art.

Galileoprogrammet

Ett gemensamt företag enligt artikel 171 i EG-fördraget skapades för en fyraårsperiod (2002–2006) genom rådets förordning nr 876/2002 för genomförandet av utvecklingsfasen av Galileoprogrammet. Syftet med det gemensamma företaget är att säkra enhetlig förvaltning och finansiell kontroll i utvecklingen av Galileoprogrammet och att mobilisera de medel som avsatts för programmet. De grundande medlemmarna är Europeiska gemenskaperna, som företräds av kommissionen, och Europeiska rymdorganisationen. De medel som behövs för samfinansieringen av utvecklingsfasen beviljas det gemensamma företaget av kommissionen, som utnyttjar medel från budgeten för transeuropeiska nät.

Kommissionen hade tecknat och inbetalat kapital i denna enhet till ett belopp på 650 miljoner euro den 31 december 2006. Strax före årsslutet återbetalades 12 miljoner euro i kapital som Europeiska gemenskaperna tidigare hade betalat in. Detta belopp utgjorde en del av en kontantöverföring till den byrå som har hand om GNSS (de globala systemen för satellitnavigering), vilket var ett led i överföringen av verksamhet från det gemensamma företaget Galileo. Det gemensamma företaget Galileo försattes i likvidation den 1 januari 2007. Under 2007 kommer således det företagets tillgångar och skulder att överföras till den nya byrån med ansvar för GNSS.

Galileo redovisas i enlighet med kapitalandelsmetoden. Under 2006 uppgick kommissionens andel av förlusterna i det gemensamma företaget till 279 miljoner euro. Investeringens värde per 31 december 2006 uppgick således till 62 miljoner euro, vilket motsvarar investeringen på 637 miljoner euro minus de ackumulerade förlusterna på 575 miljoner euro.

2.3.2 Garantifonden

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 upprättades en garantifond för åtgärder avseende tredje land, för att betala gemenskapernas borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskaperna inte fullgör sina skyldigheter. Mekanismen täcker lån som garanteras av gemenskaperna efter beslut av rådet, särskilt EIB:s utlåningsverksamhet utanför EU, lånetransaktioner i form av makroekonomiskt stöd och Euratomlån utanför EU.

Enligt artikel 6 i förordningen har kommissionen överlåtit fondens finansiella förvaltning på EIB inom ramen för en fullmakt som undertecknades mellan gemenskapen och EIB den 23 november 1994 i Bryssel och den 25 november 1994 i Luxemburg.

I förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond, ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1149/1999 av den 25 maj 1999, anges att fonden från den 1 januari 2000 ska finansieras genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteinkomster från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp. I samma förordning fastställs målbeloppet till 9 %. Där anges också att ”om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, ska överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget”.

I det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet anges att en garantireserv ska skapas i Europeiska gemenskapernas allmänna budget för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten.

Denna reserv (1 253 miljoner euro) motsvarar garantifondens målbelopp (9) som beräknats på grundval av det utestående beloppet per 31 december 2006. Det belopp på 1 379 miljoner euro som anges på tillgångssidan i kommissionens balansräkning före eliminering av skuldebrev avseende makroekonomiskt stöd avser fondens nettotillgångar per 31 december 2006. Skillnaden mellan det fondbelopp som tas upp bland tillgångarna och reservbeloppet motsvarar det överskott som ska betalas tillbaka till budgeten (126 miljoner euro).

Garantifondens nettotillgångar

(miljoner euro) Saldo den 31.12.2006 Saldo den 31.12.2005 Rörelsekapital 1 380 1 325 Efter eliminering 1 372 1 310 Kortfristiga investeringar: Tillgångar som kan säljas 940 1 009 Efter eliminering 932 994 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 440 316 Kortfristiga skulder (1) (1) Tillgångar netto 1 379 1 324 Efter eliminering 1 371 1 309

Garantifonden innehar tre notes med rörlig ränta som emitterats av Europeiska gemenskaperna till ett belopp av 8 miljoner euro, inklusive upplupen ränta per den 31 december 2006 (15 miljoner euro 2005). Dessa obligationer har emitterats via instrumentet ”makroekonomiskt stöd”, utanför den allmänna budgeten. Ur redovisningssynpunkt måste både tillgångar (garantifonden) och skulder (makroekonomiskt stöd) elimineras på gemenskapsnivå. Förändringar i det verkliga värdet på den portfölj med räntebärande värdepapper ”som kan säljas” togs upp i det egna kapitalet till ett värde av 32 miljoner euro. Motsvarande belopp 2005 uppgick till 11 miljoner euro.

Garantifondens strategi för riskhantering beskrivs i avsnitt E 6.

2.3.3 Övriga investeringar

2.3.3.1 Tillgångar som kan säljas

Rubriken avser investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

Långfristiga tillgångar som kan säljas

(miljoner euro) EBRD Riskkapital-transaktioner ETF-startordning Europeiska fonden för Sydöstra Europa Övrigt Totalt Belopp den 31.12.2005 157 0 48 0 6 211 Överföringar 0 224 0 0 0 224 Förvärv 0 15 24 46 1 86 Avyttringar och uttag 0 (17) (8) 0 (2) (27) Omräkningsöverskott/underskott 0 (4) 11 3 0 10 Nedskrivningsförlust 0 (7) (1) 0 (1) (9) Belopp den 31.12.2006 157 211 74 49 4 495

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling gavs ett startkapital på 10 miljarder euro, varav Europeiska gemenskaperna tecknade sig för 3 %. Den inlösta delen av detta kapital uppgår till 30 %. Bankstyrelsens ledamöter beslutade vid årsmötet den 15 april 1996 att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Gemenskaperna tecknade efter detta beslut ytterligare 30 000 aktier à 10 000 euro vardera. Transaktionen omfattar såväl inlösta andelar som inlösbara andelar, varav 22,5 % av de tecknade andelarna utgörs av inlösta andelar och återstoden av inlösbara andelar.

På balansdagen uppgick gemenskapernas aktieinnehav i EBRD till 157 miljoner euro, varav 151 miljoner euro har lösts in och delvis betalats. De betalningar som ännu inte gjorts för den inlösta delen av kapitalet (6 miljoner euro) har förts upp under långfristiga skulder och redovisats till upplupet anskaffningsvärde. De betalningar som ännu inte gjorts avseende den oinlösta delen av kapitalet (443 miljoner euro) tas upp som eventualförpliktelser utanför balansräkningen.

Eftersom EBRD inte är börsnoterat och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s artiklar om införlivande, som bland annat avser försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är Europeiska gemenskapernas treprocentiga innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

Riskkapitaltransaktioner

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera kapitalinvesteringar. Dessa finansavtal uppvisar inte de grundläggande kännetecknen för lån, eftersom det inte finns några fastställda återbetalningsplaner eller överenskomna räntesatser för kapitalbeloppet. De liknar således indirekta kapitalinvesteringar. Inför redovisningarna för 2006 och följande år har man därför beslutat att beloppen i fråga bör tas upp som investeringar under denna rubrik, även om de tidigare har tagits upp som lån (se anmärkning E 2.4.1 nedan).

De bokförs till anskaffningsvärde minus eventuella avsättningar för nedskrivningar, eftersom det inte finns några noterade marknadspriser tillgängliga på en aktiv marknad och deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar för nedskrivningar på balansdagen baseras på de preliminära eller slutgiltiga nedskrivningar som meddelas av de finansiella motparterna.

ETF-startordning

Programmen Growth & Employment (tillväxt och sysselsättning) och det fleråriga programmet (MAP), vars förvaltning anförtrotts åt Europeiska investeringsfonden (EIF), stödjer bildande och finansiering av små och medelstora företag under etableringsfasen genom investeringar i lämpliga specialiserade riskkapitalfonder.

Metoden med ”verkligt värde” har nu för första gången tillämpats på de investeringar som gjorts inom ETF-startordningen under 2006. Om samma metod hade tillämpats den 31 december 2005 skulle saldot ha uppgått till 70 miljoner euro (i stället för 48 miljoner euro). I omräkningsöverskotten/-underskotten för 2006 ingår såväl värdejusteringar som växelkursförändringar som påverkar reserven för verkligt värde.

Europeiska fonden för Sydöstra Europa

Europeiska fonden för sydöstra Europa inrättades 2005 med ett ursprungligt aktiekapital på 147 miljoner euro. Fonden är uppbyggd som ett investmentbolag av SICAV-typ. Det övergripande målet för fonden är att främja ekonomisk utveckling och välstånd i sydöstra Europa genom att på ett kontinuerligt sätt bidra till finansieringen av sådan utveckling, särskilt till stöd för små företag och mikroföretag samt till privathushåll via lokala finansiella mellanhänder.

Europeiska gemenskaperna har en andel på 17,9 % i denna fond (innehav med rösträtter).

2.3.3.2 Tillgångar som innehas för handel

Europeiska gemenskaperna använder derivatinstrument i form av valuta- och räntesvappar eller i kurssäkringssyfte. Valuta– och räntesvappar är åtaganden för att byta ut ett kassaflöde mot ett annat. Svapparna resulterar i ett ekonomiskt utbyte av valutor eller räntesatser (till exempel fast ränta mot rörlig ränta) eller en kombination av båda (dvs. räntesvappar i mer än en valuta). Svappar används för att matcha kassaflödena för upp- och utlåning, såsom redogörs för nedan.

Dessa derivatinstrument blir fördelaktiga (tillgångar) eller ofördelaktiga (skulder) som ett resultat av variationer i marknadsräntor eller valutakurser i förhållande till deras löptider. Huruvida instrumenten är fördelaktiga eller ofördelaktiga, dvs. det verkliga värdet på deriverade finansiella tillgångar och skulder kan variera betydligt över tiden.

EKSG under avveckling (nedan kallat EKSG) har ingått avtal dels om en räntesvapp, dels om en kombinerad ränte- och valutasvapp. Det verkliga värdet på dessa svappar erhölls genom att man diskonterade de fasta nettokassaflödena genom att tillämpa en nollkupongsränta på balansdagen. Det verkliga värdet (inklusive upplupen ränta) på de svappar med en längsta löptid på mer än ett år efter balansdagen framgår av nedanstående tabell:

Tillgångar som innehas för handel

(miljoner euro) Derivat Saldo den 31.12.2006 Saldo den 31.12.2005 EKSG under avveckling 21 27

2.4 FORDRINGAR

Rubriken avser Europeiska gemenskapernas fordringar som löper på mer än ett år.

2.4.1 Lån som beviljats från Europeiska gemenskapernas budget och EKSG under avveckling

Denna punkt täcker lån på särskilda villkor som beviljas som en del i samarbetet med tredjeländer samt fastighetslån som beviljas av EKSG under avveckling från deras egna medel. Samtliga dessa belopp förfaller mer än 12 månader efter årsslutet.

Lån som beviljats från Europeiska gemenskapernas budget och EKSG under avveckling

(miljoner euro) Lån på särskilda villkor Riskkapitaltransaktioner EKSG under avveckling Totalt Totalt den 31.12.2005 170 224 44 438 Överföringar 0 (224) 0 (224) Nya lån 0 0 0 0 Återbetalningar (26) 0 (8) (34) Växelkursskillnader 0 0 0 0 Variationer i bokfört värde 17 0 3 20 Nedskrivningsförlust 0 0 0 0 Totalt den 31.12.2006 161 0 39 200

Lån på särskilda villkor

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånliga räntor. Effektivräntan på dessa lån varierar mellan 7,39 % och 12,36 %.

Riskkapitaltransaktioner

Detta gäller belopp som nu överförts till rubriken för tillgångar som kan säljas (se anmärkning E 2.3.3.1 ovan).

Fastighetslån från EKSG under avveckling

Fastighetslån är lån som EKSG beviljar från sina egna medel i enlighet med artikel 54 och artikel 54.2 i EKSG-fördraget. Lånen beviljas till en fast ränta på 1 % och betraktas följaktligen som lån till förmånliga räntor. Effektivräntan på dessa lån varierar mellan 2,806 % och 22,643 %.

2.4.2 Utlåning av upplånat kapital

I enlighet med EG-fördraget kan rådet med enhällighet anta program för garantier eller upplåning som det betraktar som nödvändiga för att nå gemenskapens mål. EG:s upplåning är direkt bindande för Europeiska gemenskaperna, men inte för någon enskild medlemsstat. Häri ingår lån som beviljas genom makroekonomiskt stöd (engelsk förkortning: MFA) och Euratom samt EKSG under avveckling.

I enlighet med de redovisningsprinciper som anges i anmärkning E 1.5.4 tas lånen upp till verkligt värde vid första redovisningstillfället. Därefter värderas de till upplupet anskaffningsvärde. Det verkliga värdet av ett finansiellt instrument vid det första redovisningstillfället är vanligen transaktionspriset. Om delar av det mottagna eller avgivna kapitalbeloppet är för något annat än det finansiella instrumentet, uppskattas det verkliga värdet av det finansiella instrumentet med hjälp av en värderingsmetod.

Utlåning av upplånat kapital

(miljoner euro) Makroekonomiskt stöd Euratomlån EKSG under avveckling Totalt Totalt den 31.12.2005 1 086 389 508 1 983 Nya lån 19 51 0 70 Återbetalningar (130) 0 (2) (132) Växelkursskillnader 0 0 (4) (4) Variationer i bokfört värde 2 2 (3) 1 Nedskrivningsförlust 0 0 0 0 Totalt den 31.12.2006 977 442 499 1 918 Belopp som förfaller inom < 1 år 20 0 75 95 Belopp som förfaller inom > 1 år 957 442 424 1 823

Lån från instrumentet för makroekonomiskt stöd (MFA)

Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- och/eller budgetstöd till partnerländer utanför gemenskaperna. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag, eller en lämplig kombination av båda, och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram.

På grund av väsentlighetsaspekten tillämpas inte metoden med effektiv ränta separat för upp- och utlåning. Transaktionskostnaderna redovisas direkt i resultaträkningen.

Euratomlån

Euratom är en separat juridisk enhet inom Europeiska unionen, och företräds i praktiken av Europeiska kommissionen. Målet med Euratoms finansiella verksamhet är att bevilja lån till medlemsstater och icke medlemsstater enligt följande:

— Euratomlån till medlemsstater beviljas för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer.

— Euratomlån till icke-medlemsstater beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation.

På grund av principen om väsentlighet tillämpas inte metoden med effektiv ränta separat för upp- och utlåning. Transaktionskostnaderna redovisas direkt i resultaträkningen.

EKSG under avveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt två onoterade skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken för att ersätta en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka beviljandet av tillhörande lån.

Ändringarna av bokförda värden motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och transaktionskostnaderna vid upprättandet beräknade i enlighet med effektivräntemetoden. De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

Effektiva räntesatser på lån som beviljats från lånade medel

Upplåning 31.12.2006 31.12.2005 Makroekonomiskt stöd 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % EKSG under avveckling 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 LÅNGFRISTIG FÖRHANDSFINANSIERING

Förhandsfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. likvida medel. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förhandsfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigade utgifter ska denne betala tillbaka förskottet till Europeiska gemenskaperna. Utbetalad förhandsfinansiering betraktas inte som en definitiv utgift förrän de relevanta avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Den förhandsfinansierade tillgångens belopp minskas (helt eller delvis) genom godkännande av berättigade kostnader och återbetalda belopp. När ett förhandsfinansierat belopp, efter kontroll av huruvida ett mottaget ersättningsanspråk är berättigat, helt eller delvis har godkänts av gemenskaperna, tas den berättigade utgiften bort från balansräkningen och registreras som en kostnad i resultaträkningen. På så sätt är del- eller slutbetalningar avsedda att ersätta utgifter som mottagaren ådragit sig på basis av en utgiftsberäkning. Detta kan helt eller delvis reglera det förhandsfinansierade beloppet.

Förhandsfinansiering ska värderas till det belopp som man beräknar kan återvinnas. Gemenskaperna ska se över sina förhandsfinansieringar i fråga om värdeminskningar när händelser, förändrade omständigheter eller ny information visar att tillgångens bokförda värde eventuellt inte kan återvinnas. Vid bedömningen ska gemenskaperna beakta om det finns någon garanti som är kopplad till förhandsfinansieringen. Den förhandsfinansiering som inte förväntas vara möjlig att återvinna eller det belopp avseende vilket återvinning inte längre är trolig redovisas som en värdeminskning eller kostnad i resultaträkningen. Motsvarande belopp redovisas som en minskning av det bokförda förhandsfinansierade beloppet i balansräkningen.

Vid årets slut värderas utestående förhandsfinansierade belopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade berättigade belopp, beräknade berättigade belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar. Garantier avseende förhandsfinansierade belopp tas upp som eventualtillgångar utanför balansräkningen.

Ränta utgår i allmänhet på all utbetald förhandsfinansiering, utom på belopp som betalats ut till medlemsstaterna eller som stöd inför anslutningen. Räntan redovisas efter hand som den tjänas in i enlighet med bestämmelserna i det berörda avtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen. Vem som räntan tillfaller – Europeiska gemenskaperna eller tredje part – avgörs av vilken form av förhandsfinansiering som används. Skillnaden mellan de två kategorierna är att den ränta som utgår på belopp som förhandsfinansierats av Europeiska gemenskaperna tillfaller gemenskapen och alltså måste återbetalas till gemenskaperna, medan den ränta som tjänats in på förhandsfinansiering genom tredje part tillfaller mottagaren.

Långfristig förhandsfinansiering

(miljoner euro) Typ av förvaltning Saldo den 31.12.2006 Saldo den 31.12.2005 Förhandsfinansiering genom Europeiska gemenskaperna: 920 3 Direkt central förvaltning 300 3 Indirekt central förvaltning 549 0 Decentraliserad förvaltning 50 0 Övrigt 21 0 Förhandsfinansiering genom tredje part: 21 505 22 729 Direkt central förvaltning 57 145 Indirekt central förvaltning 30 0 Decentraliserad förvaltning 224 106 Delad förvaltning 20 744 22 478 Gemensam förvaltning 450 0 Totalt långfristig förhandsfinansiering 22 425 22 732

De största beloppen i fråga om långfristig förhandsfinansiering hänför sig till strukturfonderna. Eftersom många av dessa projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förhandsfinansieringar upp som långfristiga tillgångar. Kommissionen betalar en form av förskott så snart de strukturfondsfinansierade programmen har antagits. Därefter verkställer kommissionen de mellanliggande betalningarna på grundval av de verkliga utgifter som styrkts av medlemsstaten. Resterande 5 % utbetalas efter det att programmet har avslutats och alla föreskrivna dokument har lämnats in till och godkänts av kommissionen. Betalningarna avser de äldsta utestående åtagandena. Under 2005 gjordes åtskillnaden mellan kortfristig och långfristig förhandsfinansiering endast för strukturfonderna.

2.6 LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Långfristiga fordringar

(miljoner euro) Saldo den 31.12.2006 Saldo den 31.12.2005 Byggnadsstöd 24 42 Förfallna belopp avseende medlemsstaterna 272 135 Personallån från EKSG 17 20 Europeiska byrån för återuppbyggnads kreditsystem 10 40 Garantier och inlåning 5 7 Totalt 328 244

Byggnadsstödet avser främst belgiska statens bidrag till förvärv och iordningställande av parlamentets D3-byggnad, med en kostnad av 176 miljoner euro som ska betalas på 10 år med sista betalningstillfället 2008. Vid budgetårets slut ska ett belopp på 22 miljoner euro betalas inom mer än ett år (2005: 42 miljoner euro 2005) och ett annat belopp på 20 miljoner euro (2005: 21 miljoner euro) ska betalas inom ett år.

De belopp som ska erhållas från medlemsstaterna avser belopp som förfallit till betalning till EKSG under avveckling från före detta anslutningsländer. Det totala stödet uppgår till 170 miljoner euro och ska betalas i fyra omgångar, första arbetsdagen varje år med början 2006, och betalningarna fördelar sig enligt följande: 15 %, 20 %, 30 % och 35 %. Stödets nettonuvärde uppgick till 138 miljoner euro vid budgetårets slut (159 miljoner euro 2005), och fördelade sig mellan långfristiga fordringar på 104 miljoner euro (135 miljoner euro 2005) och kortfristiga fordringar