Justitieministerns befogenhet att utfärda särskilda anvisningar till åklagarmyndigheten åtföljs av skyddsmekanismer och används inte i praktiken. Åklagarmyndigheten faller under justitieministerns politiska ansvar, även om nämnda myndighet inte i sig utgör del av ministeriet. Ministern erhåller periodiskt information från åklagarmyndigheten om viktiga mål och har behörighet att ge anvisningar att åtala i ett särskilt mål eller avstå från åtal. Särskilda rättsliga säkerhetsåtgärder finns för att begränsa möjligheten att göra godtyckliga ingripanden. Ministern är skyldig att informera riksåklagarmyndigheten och de skriftliga instruktionerna ska, tillsammans med myndighetens yttrande, läggas till ärendeakten. Representanthuset och senaten ska även underrättas om en instruktion att avstå från åtal samt om riksåklagarmyndighetens uppfattning, såvida detta inte skulle strida mot statens intresse. De nederländska myndigheterna har rapporterat att några särskilda anvisningar i praktiken inte har utfärdats på flera årtionden. Dessa säkerhetsåtgärder, i kombination med det faktum att justitieministern inte använder sin behörighet att ge anvisningar till åklagare i enskilda fall, förefaller minska eventuella risker i fråga om åklagarmyndighetens oberoende. Mot bakgrund av senaste rättspraxis från Europeiska unionens domstol gällande den europeiska arresteringsordern , har det faktum att denna rätt att utfärda instruktioner finns lett till att Nederländerna under 2019 ändrat sitt förfarande för att utfärda sådana arresteringsordrar .

I avsaknad av särskild lagstiftning för media som säkerställer redovisning av detaljer om ägandeförhållanden till allmänheten, erhåller allmänheten sådan information via det övervakningsverktyg för media som offentliggörs av CvdM. Enligt övervakningsverktyget för mediepluralism bedöms risken vara medelhög när det gäller transparens från medieägande i Nederländerna på grund av att det saknas av särskilda bestämmelser för media enligt vilka det krävs ett utlämnande av uppgifter om ägandeförhållanden till allmänheten. I praktiken tillhandahålls information om medieägande till allmänheten via den årliga mediaövervakning som offentliggörs av CvdM. Dessutom kan allmänheten mot en mindre avgift konsultera handelskammarens register för att erhålla relevant information. Såsom berörda aktörer har uppgett är denna transparens ännu viktigare, eftersom medieägandet är mycket koncentrerat, särskilt inom pressektorn. Mediemyndigheten övervakar påverkan av utvecklingen på den finansiella marknaden och konsolideringen av ägandet på mediepluralismen och oberoendet när det gäller tillhandahållandet av information i Nederländerna. Regeringen bidrar till att främja oberoende journalism. Stöd tillhandahålls via journalistiska fonden som förvaltas av ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap, vilket är ansvarigt för mediepolitiken, och via fonden för djupgående journalistik samt fonden för främjande av journalism .

Brottsbekämpande myndigheter åtnjuter gott förtroende vad gäller bekämpning av korruption. 60 % av de som svarade på Eurobarometerundersökningen har störst förtroende för polisen när det gäller hanteringen av korruptionsärenden. Dock anser 34 % av de tillfrågade att mutor och maktmissbruk för personlig vinning är utbredda bland polis- och tullmyndigheter. I detta hänseende visar en studie från 2017 att fler åtgärder skulle kunna vidtas för att bekämpa korruption och andra integritetskränkningar inom de brottsbekämpande myndigheterna. Greco har exempelvis rekommenderat att prövning och kontroll av personal inom brottsbekämpande myndigheter sker med regelbundna intervaller under hela tjänstgöringen och att kontrollåtgärderna vad gäller tillgång till och användning av konfidentiella uppgifter ska utökas för att förebygga obehörig åtkomst till och att information läcker ut. Ett lagförslag genom vilket kontrollen av poliser och externa konsulter utökas innan de utses och under anställningen väntar på att antas.

Ämnen som rör rättsstatsprincipen får stor uppmärksamhet i politiken och i samhället. Senaten genomför regelbundna politiska debatter om det aktuella läget när det gäller rättsstatsprincipen, vilket ger senatorerna en möjlighet att debattera med ministrarna och inge motioner om ämnen som har samband med rättsstatsprincipen. I mars 2020 lämnade senatorerna till exempel in åtta nya motioner som bland annat avsåg den oberoende förvaltningen av resurser för rättsväsendet. Denna praxis i senaten har följts i representanthuset. I januari 2020 organiserade representanthusets utskott för rättvisa och säkerhet en konferens där domare, advokater och politiker debatterade om ”Tillämpningen av rättsstatsprincipen på 2000-talet”. Dessa initiativ utgör ett forum för att debattera frågor med anknytning till rättsstatsprincipen och främja medvetenheten om sådana ämnen. Dessutom ansågs mordet på en advokat i ett mycket uppmärksammat brottsmål i september 2019 utgöra en attack på rättsstatsprincipen och gjorde att regeringen vidtog ytterligare åtgärder för att ta itu med organiserad brottslighet och tillhandahålla ytterligare finansiering för skydd av lokala politiker, domare, åklagare, poliser, advokater och journalister. Samtidigt framkallade en rad mycket uppmärksammade domar en politisk debatt om rättsväsendets roll i förhållande till andra statliga myndigheter. Denna utveckling har främjat diskussioner och initiativ för att ytterligare främja en rättsstatskultur. I aktuella rapporter från rådet för offentlig förvaltning och från Statliga rådet framhålls att rättsstatsprincipen har varit föremål för diskussioner under senare år. Rådet för offentlig förvaltning rekommenderar regeringen att utveckla en politisk agenda för rättsstatsprincipen och främja en rättsstatskultur. Statliga rådet har aviserat att det avser organisera ”samtal om rättsstatsprincipen” för att underlätta en utväxling av åsikter mellan representanter från olika statliga institutioner som fyller en betydande funktion för rättsstaten.

Europarådet: Ministerkommittén (2016), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2016)4 till medlemsstaterna om skydd av journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet.

Europarådet: Ministerkommittén (2018), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2018)1 till medlemsstaterna om mediepluralism och insyn när det gäller medieägande.

Statliga rådet (2019), Årsrapport 2019.

Statliga rådet, Rådgivande yttrande W04.20.0139/I/Vo av den 25 maj 2020.

Statliga rådet, dom av den 29 maj 2019, Nitrogen Action Programme, ECLI:NL:RVS:2019:1604.

Europeiska unionens råd (2002), Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna.

Europeiska unionens domstol, dom av den 19 november 2019, C‑585/18, C‑624/18 och C‑625/18.

Europeiska unionens domstol, dom av den 27 maj 2019 i de förenade målen OG, C-508/18 och PI, C-82/19 PPU.

Europeiska unionens domstol, dom av den 9 juli 2020, Land Hessen, C-272/19.

Europeiska unionens domstol, pågående mål C-510/19, Openbaar Ministerie (Faux en écritures).

Generaldirektoratet för kommunikation (2016–2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public (ej översatt till svenska).

Generaldirektoratet för kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482 om företagens inställning till korruption i EU.

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), särskild Eurobarometer 502 om korruption.

Nederländska advokatsamfundet, nederländska föreningen för domstolsväsendet, Socialt arbete Nederländerna och Allians RIBW (2019), Stå upp för rättsstaten! https://www.advocatenorde.nl/nieuws/gezamenlijke-verklaring-nova-nvvr-en-swn-sta-op-voor-de-rechtsstaat .

Nederländernas regering (2020), underlag från Nederländerna för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Nederländernas regering, Stöd till media. https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/funds-for-the-media .

Nederländernas regering, Åtgärder för att undergräva kriminalitet. https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/ondermijning/maatregelen-tegen-ondermijnende-criminaliteit .

Nederländernas regering, Säkerställandet av pressfriheten. https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/safeguarding-press-freedom .

Nederländska mediemyndigheten, Övervakningsverktyg för media: Mediekoncentration. https://www.mediamonitor.nl/mediabedrijven/ .

European Audiovisual Observatory (2019), IRIS Special 2019-1: The independence of media regulatory authorities in Europe. https://rm.coe.int/the-independence-of-media-regulatory-authorities-in-europe/168097e504 .