Bryssel den 14.03.2005

KOM(2005) 86 slutlig

2005/0014 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund och om ändring av förordning (EG) nr 1434/98

(FRAMLAGT AV KOMMISSIONEN)

MOTIVERING

I rådets förordning (EG) nr 88/98 återfinns de gällande tekniska åtgärderna för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund. De tekniska åtgärderna omfattar definitioner av maskstorlekar och andra aspekter av fiskeredskapens uppbyggnad, tidsperioder och geografiska områden där vissa fastställda typer av fisken är förbjudna eller begränsade samt landningsstorlekar för levande akvatiska resurser.

Gemenskapen är avtalsslutande part i Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC), det organ som fastställer regler för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön. Varje år lämnar IBSFC rekommendationer om fångstnivåer och vissa tekniska åtgärder för att säkerställa bevarande och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna i Östersjön. Om gemenskapen inte har rest invändningar är den skyldig att genomföra de åtgärder som IBSFC rekommenderar. När det gäller tekniska åtgärder har denna skyldighet fullgjorts genom rådets förordning (EG) nr 88/98. Ett antal IBSFC-rekommendationer om tekniska åtgärder har dock på senare tid genomförts inom ramen för de årliga TAC- och kvotförordningarna i stället för genom ändringar i rådets förordning (EG) nr 88/98. Det är därför lämpligt att sammanföra alla bestämmelser om tekniska åtgärder som är relevanta inom det här området till en enda förordning, i vilken de senaste årens utveckling beaktas.

I anslutningsakten från 2003 föreskrivs dessutom att särskilda bestämmelser skulle införas för begränsning av fiskeansträngningen i Rigabukten genom en ändring av rådets förordning (EG) nr 88/98 före anslutningen.

Alla dessa reviderade tekniska åtgärder bör föras samman i ett enhetligt paket.

Erfarenheterna från tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 88/98 visar att det finns vissa brister som leder till problem vid tillämpning och verkställighet. Kommissionen lägger därför i detta förslag fram ett antal villkor i syfte att åtgärda bristerna, främst genom att definiera målarter och de fångstprocent som krävs med tillämpning på olika maskstorlekar och geografiska områden vid fiske med vissa redskap. Vid utarbetandet av dessa ytterligare villkor har kommissionen strävat efter största möjliga överensstämmelse med de villkor i gemenskapslagstiftningen som avser tekniska åtgärder utanför Östersjön.

Det är dessutom efter gemenskapens utvidgning den 1 maj 2004 rimligt att förutse att IBSFC kommer att upplösas och ersättas med ett bilateralt samarbetsavtal med Ryska federationen, som är den enda återstående kuststaten i Östersjöområdet som inte är medlem i EU. Mot den bakgrunden kommer gemenskapen i fortsättningen inte att vara bunden av IBSFC-beslut när den utarbetar tekniska åtgärder för Östersjön. Eftersom dessutom ett antal av de nuvarande bestämmelserna är onödigt detaljerade eller inte kan motiveras som åtgärder för bevarande av fiskeresurserna, har kommissionen i det här förslaget försökt att förenkla reglerna så långt det är möjligt.

Alla övriga relevanta villkor som fastställs i rådets förordning (EG) nr 88/98 föreslås bibehållas.

Slutligen fastställs det i rådets förordning (EG) nr 1434/98 regler för landning av sill för annan industriell användning än som livsmedel. I sin strävan att förenkla lagstiftningen föreslår kommissionen att de bestämmelser som är tillämpliga på Östersjön i rådets förordning (EG) nr 1434/98 ersätts med allmänna bestämmelser om osorterade landningar i det här förslaget.

Om det här förslaget antas upphävs rådets förordning (EG) nr 88/98 och de bestämmelser som gäller Östersjön i rådets förordning (EG) nr 1434/98.

2005/0014 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund och om ändring av förordning (EG) nr 1434/98

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2] och

av följande skäl:

Enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[3] skall rådet, med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rekommendationer, fastställa de gemenskapsåtgärder som krävs för att garantera ett utnyttjande av levande akvatiska resurser som sker på ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. I det syftet får rådet vidta tekniska åtgärder för att begränsa fiskedödligheten och fiskeverksamhetens miljöpåverkan.

Gemenskapens anslutning till konventionen rörande fisket och bevarandet av de levande tillgångarna i Östersjön och Bälten, ändrad genom protokollet från konferensen med representanterna för de stater som anslutit sig till konventionen (nedan kallad "Gdansk-konventionen") godkändes genom rådets beslut 83/414/EEG. [4]

Sedan den inrättades genom Gdansk-konventionen har Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC) vidtagit ett antal åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön. IBSFC har underrättat de avtalsslutande parterna om vissa rekommendationer att ändra dessa tekniska bestämmelser.

Gemenskapen bör verkställa sådana rekommendationer. Eftersom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön kan komma att ersättas med ett bilateralt samarbete med Ryska federationen bör dock gemenskapen i sina regler inte i detalj följa dessa rekommendationer utan i stället sträva efter att fastställa ett heltäckande och konsekvent system av tekniska åtgärder i gemenskapsvattnen på grundval av de befintliga reglerna. Det finns utrymme för förenkling i vissa falla där de nuvarande reglerna är onödigt detaljerade eller inte kan motiveras av bevarandeskäl.

I rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 fastställs vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund[5].

Tillämpningen av förordning (EG) nr 88/98 har avslöjat vissa brister i den förordningen som leder till problem med tillämpning och verkställighet och som bör rättas till, främst genom att man definierar målarter och nödvändiga fångstprocentandelar för olika maskstorlekar och geografiska områden vid fiske med vissa typer av redskap.

Det bör fastställas hur andelarna för målarter och andra arter skall beräknas.

Den minsta storleken för en art bör överensstämma med selektiviteten för maskstorleken på det fiskeredskap som används för denna art.

Rigabukten är ett unikt och tämligen känsligt marint ekosystem som kräver särskilda åtgärder för att ett hållbart utnyttjande av resurserna skall kunna säkras och för att fiskets effekter skall minimeras. I artikel 21 i akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen[6] föreskrivs därför att rådet skall ändra förordning (EG) nr 88/98 före anslutningen i syfte att anta de nödvändiga bevarandeåtgärderna i Rigabukten.

För att kontrollera fisket bör det för tillträde till Rigabukten krävas särskilda fisketillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd[7].

Forskningen visar att för torsk är släpredskap utan selektionspanel mindre selektiva än redskap med selektionspanel i lyftets övre del enligt Bacoma-modellen. Således bör släpredskap utan Bacoma-fönster förbjudas i EU:s vatten och för EU:s fartyg vid fiske med torsk som målart.

I rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 fastställs villkor enligt vilka landning av sill får ske i andra industriella syften än för att konsumeras direkt[8].

För att förenkla de detaljerade reglerna i förordning (EG) nr 1434/98 bör de bestämmelser i den förordningen som har relevans för Östersjön ersättas med allmänna bestämmelser om osorterad landning och överföras till den här förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras.

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[9].

Ändringar i bilagorna till denna förordning bör också antas i enlighet med beslut 1999/468/EG.

På grund av de många och betydelsefulla ändringar som behövs bör förordning (EEG) nr 88/98 upphävas och ersättas med en ny förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde

Denna förordning innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande och gäller fångst och landning av fiskeresurser i havsområden under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion i det geografiska område som anges i bilaga I.

Artikel 2 Definitioner

I dessa föreskrifter används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) aktiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. redskap som släpas eller sätts ut runt fiskstimmet,

b) trålredskap : redskap som aktivt bogseras av fartygets huvudmotor och som består av en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en snörplina och som kan vidgas vid öppningen genom vingarna eller som kan monteras på en fast ram. Nätet hålls öppet i horisontalled antingen med trålbord eller med en bom eller ram av varierande form och storlek. Sådana nät kan släpas antingen på botten (bottentrål) eller i vattenpelaren (pelagisk trål).

c) snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att fösa fisken mot vadens öppning. Redskapet, som liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft.

d) skrapredskap: ett nät eller en metallkorg monterad på en ram av varierande storlek och form, vars underdel är försedd med ett skrapblad som kan vara tandat.

e) snörpvad/ringnot: varje instängningsredskap med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs underteln och som gör att nätet dras ihop och stängs.

f) bomtrål : ett redskap med en trål som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen, och nät av kätting, kättingmattor, och som aktivt släpas på botten med hjälp av fartygets huvudmotor.

g) förstärkande nätkasse : ett cylinderformat nät som helt och hållet omger lyftet och förlängningstycket. Den kan vara gjord av samma material som lyftet eller förlängningsstycket eller av tyngre material.

h) stängnät : ett nät som sitter fast inuti en trål, en snurrevad eller ett liknande släpredskap på ett sådant sätt att fångsten kan passera från främre till bakre delen av redskapet, men som också begränsar fångstens möjlighet att vända tillbaka.

i) passiva redskap : fiskeredskap för vilket fångstmanövern inte kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. stågarn, snärjgarn, grimgarn, förankrade flytande redskap, drivgarn, bottenstående garn, långrev, drivande eller förankrade flytlinor. Näten kan bestå av ett eller flera separata garn med linor upptill och nedtill och sammanbindande linor, och kan vara försedda med förankrings-, flyt- och navigationsredskap.

j) garn och snärjnät : varje nät bestående av ett enda nätstycke som hålls stående i vattnet med flöten och vikter. Det fångar levande akvatiska organismer genom insnärjning eller garning. Beroende på vikt och flytförmåga kan garnen användas för att fiska antingen i vattenpelaren och upp till vattenytan (förankrat flytgarn och drivgarn) eller nära botten (bottenstående garn).

k) grimgarn : varje förankrat garn som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina, och som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten.

l) förankrat flytgarn : varje garn som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten och som flyter på medeldjupt vatten och upp till vattenytan.

m) drivgarn : ett garn eller snärjnät som flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar och som driver fritt med strömmen, samt oftast med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med drivankare eller andra flytanordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga.

n) bottenstående garn : ett garn som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten och som stannar kvar på plats nära botten.

o) linor : ett antal sammankopplade linor antingen satta vid botten eller drivande, var och en med ett stort antal agnade krokar.

p) nedsänkningstid : tiden från den tidpunkt då näten först läggs i vattnet till den tidpunkt då näten helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.

q) nät med kvadratiska maskor : en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel.

r) lyftet : den bakre delen av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen eller konisk form.

s) förstärkande nätkasse : ett cylinderformat nät som helt och hållet omger lyftet på en trål och som kan vara fäst vid lyftet på ett antal fästpunkter. Nätkassen skall ha minst samma dimensioner (längd och bredd) som den del av lyftet vid vilken den är fäst.

t) avlastningsstropp : den ringformiga stropp som längst bak är fäst vid lyftet på mindre avstånd än två meter från bottenstroppens maskor när maskorna är sträckta i längdriktningen.

u) lyftstropp : ett rep som omger lyftet eller i förekommande fall den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den i öglor eller ringar.

v) lyftboj : en flytboj som används för att lyfta eller markera ett näts position.

w) bojrep : ett rep som sammanbinder en lyftboj med den del av fiskeredskapet som lyfts eller markeras.

KAPITEL II NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING

AVDELNING IAKTIVA REDSKAP

Artikel 3 Målarter och minsta maskstorlek

1. För vart och ett av delområdena i bilaga I skall de maskstorlekar som är tillåtna för var och en av målarterna vara de som anges i bilaga II.

Den minsta procentandelen av målarterna av de levande akvatiska resurser som förvaras ombord för varje geografiskt delområde och varje maskstorlek anges också i bilaga II.

2. Skrapredskap skall vara undantagna från bestämmelserna i punkterna 1 och 2. Det är dock förbjudet att under en fiskeresa med skrapredskap ombord landa eller behålla levande akvatiska resurser ombord, såvida inte minst 95 % av färskvikten därav består av mollusker.

Artikel 4 Beräkning av procentandelar för målarter

1. Procentandelen målarter som avses i bilaga II skall beräknas som andelen i färskvikt av alla arter som förtecknas i bilaga II och som

a) hålls ombord efter sortering eller

b) landas.

2. Procentandelen målarter respektive andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter målarter och andra arter enligt bilaga II som behålls ombord.

3. Om kvantiteter av arter förtecknade i bilaga II har lastats om från ett fiskefartyg skall dessa kvantiteter tas med vid beräkningen av procentandelen målarter för det fartyget.

4. Procentandelen kan beräknas på grundval av ett eller fler representativa stickprov.

5. När fångster landas osorterade skall medlemsstaterna säkerställa att mängden av de ingående arterna skattas på grundval av representativa stickprov.

Artikel 5 Fiskeredskapens konstruktion

1. Det får inte finnas någon anordning som hindrar passage genom maskorna eller på annat sätt minskar maskstorleken i någon del av nätredskapet.

2. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att på utsidan av nedre delen av lyftet på ett aktivt redskap fästa segelduk, nät eller annat material i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och sidokanter.

3. Genom undantag från punkt 1 är det, vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm, tillåtet att på utsidan av lyftet och förlängningsstycket fästa en förstärkande nätkasse. Maskstorleken i den förstärkande nätkassen skall vara minst dubbelt så stor som maskstorleken i lyftet och under inga omständigheter mindre än 80 mm.

En förstärkande nätkasse får

a) fästas vid framkanten,

b) fästas vid bakkanten.

En förstärkande nätkasse får knytas fast

a) vid en maskrad runt om lyftet och förlängningsstycket,

b) i längdriktningen längs en maskrad.

4. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att i aktiva redskap använda ett fallnät eller ett stängnät vars maskor är minst lika stora som lyftets. Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd.

Artikel 6 Särskilda förbjudna anordningar

Det är förbjudet att använda

a) lyft där antalet lika stora maskor i lyftets omkrets ökar från framkanten till bakkanten,

b) förlängningsstycken där antalet maskor, sömmarna oräknat, i förlängningsstyckets omkrets på någon punkt är färre än antalet maskor, sömmarna oräknat, i omkretsen av den främre delen av det lyft som förlängningsstycket sitter ihop med,

c) nät med en maskstorlek som är 32 mm eller större, där någon av maskorna inte är fyrsidig,

d) nätmaterial med enskilda fyrsidiga maskor vars stolpar skiljer sig i längd från andra stolpar i samma maska med mer än tio procent eller 2 mm,

e) redskap för bottenlevande arter till vilket lyftet är fäst på annat sätt än genom att vara fastsytt i nätdelen framför lyftet,

f) kombinationer av lyft och förlängningsstycken vars gemensamma utsträckta längd överstiger 36 meter för nät med en maskstorlek på mer än 89 mm,

g) lyft, förlängningsstycken eller kvadratmaskiga nätstycken som inte är byggda av endast en typ av nätmaterial,

h) lyft eller förlängningsstycken byggda av mer än ett lager nätmaterial så att de linjära måtten i sträckt läge på det övre lagret inte är desamma som på den nedre halvan eller nedre lagret.

Artikel 7 Förbjudna områden

Det är förbjudet under hela året att fiska med varje slag av aktivt redskap inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förenar följande koordinater:

54˚ 23´ N, 14˚ 35´ Ö

54˚ 21´ N, 14˚ 40´ Ö

54˚ 17´ N, 14˚ 33´ Ö

54˚ 07´ N, 14˚ 25´ Ö

54˚ 10´ N, 14˚ 21´ Ö

54˚ 14´ N, 14˚ 25´ Ö

54˚ 17´ N, 14˚ 17´ Ö

54˚ 24´ N, 14˚ 11´ Ö

54˚ 27´ N, 14˚ 25´ Ö

54˚ 23´ N, 14˚ 35´ Ö

AVDELNING II PASSIVA REDSKAP

Artikel 8 Målarter och minsta maskstorlek

1. För vart och ett av delområdena i bilaga I skall de maskstorlekar som är tillåtna för var och en av målarterna vara de som anges i bilaga III.

Den minsta procentandelen av målarterna av de levande akvatiska resurser som förvaras ombord för varje geografiskt delområde och varje maskstorlek anges också i bilaga III.

2. Bottenstående garn, snärjnät eller grimgarn med mindre maskstorlek än vad som anges i bilaga III får inte användas eller finnas ombord inom de delområden som anges i den bilagan.

När det gäller grimgarn får dock maskstorleken i den del av garnet som har de största maskorna motsvara en av de kategorier som anges i bilaga III. Maskstorleken i den del av garnet som har de minsta maskorna skall vara mindre än 16 mm.

3. Fångsten från en fiskeresa som har tagits i de delområden som nämns i bilaga I och som finns ombord får landas endast om den uppfyller villkoren i bilaga III.

Artikel 9 Beräkning av procentandelar för målarter

1. Procentandelen målarter som avses i bilaga III skall beräknas som andelen i färskvikt av alla de arter som förtecknas i bilaga III och som

a) hålls ombord efter sortering eller

b) landas.

2. Procentandelen målarter respektive levande akvatiska resurser skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter målarter och andra arter enligt bilaga III som behålls ombord.

3. Om kvantiteter av arter förtecknade i bilaga III har lastats om från ett fiskefartyg skall dessa kvantiteter tas med vid beräkningen av procentandelen målarter för det fartyget.

4. Procentandelen får beräknas på grundval av ett eller fler representativa stickprov.

5. När fångster landas osorterade skall medlemsstaterna säkerställa att mängden av de ingående arterna skattas på grundval av representativa stickprov.

Artikel 10 Mått och nedsänkningstid

1. När fiske bedrivs med förankrade flytgarn och drivgarn är det förbjudet att använda mer än 600 nät per fiskefartyg samtidigt, och inget nät får överstiga 35 m i längd, mätt vid redskapets överteln. Utöver det tillåtna antalet nät får det finnas högst 100 reservnät ombord.

2. När fiske utförs med bottenstående garn, snärjgarn eller grimgarn skall det var förbjudet att använda mer än 12 km nät för fartyg med en total längd på högst 12 m och 24 km nät för fartyg med en total längd på över 12 m.

3. Nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 3 får inte överstiga 48 timmar.

Artikel 11 Identifikationsmärkning

Det är förbjudet att använda förankrade eller drivande redskap utan att utmärka dessa med bojar eller annan identifikationsmärkning.

Artikel 12 Begränsningar för drivgarn

1. Från och med den 1 januari 2008 är det förbjudet att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske.

2. Under 2006 och 2007 får ett fiskefartyg ha drivgarn för fiske ombord om fartyget har fått tillstånd till detta av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för.

3. Under 2006 och 2007 får det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % respektive 20 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001 till 2003.

4. Medlemsstaterna skall senast den 30 april varje år till kommissionen överlämna en förteckning över fartyg som har fått tillstånd att bedriva fiske med drivgarn.

Artikel 13 Villkor för drivgarn

1. När drivgarn används skall flytbojar med radarreflektorer vara förtöjda i vardera ändan av garnet så att dess position alltid kan fastställas. Dessa bojar skall alltid vara märkta med registreringsbokstaven/bokstäverna och registreringsnumret för det fartyg de tillhör.

2. Befälhavaren på ett fartyg som använder drivgarn skall föra loggbok med skyldighet att varje dag föra in följande uppgifter:

a) Den sammantagna längden av de nät som förvaras ombord.

b) Den sammantagna längden av de nät som används vid varje fisketillfälle.

c) Mängden bifångst av valar.

d) Datum och fångstzon för sådana bifångster.

3. Varje fiskefartyg som använder drivgarn skall ombord förvara det tillstånd som avses i artikel 12.2.

AVDELNING III GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR GARN

Artikel 14 Fastställande av maskstorlek och garntjocklek

De tekniska bestämmelserna för att avgöra maskstorlek och garntjocklek för garn för fiske skall fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 129/2003[10].

Artikel 15 När fångstprocenten uppnåtts

1. Levande akvatiska resurser som har fångats utöver de tillåtna procentsatser som anges i bilagorna II och III får inte landas, utan skall kastas överbord före landningen.

2. När ett fartyg under en fiskeresa går ut ur något av de delområden som nämns i bilaga I, skall den minimiandel målarter som anges i bilagorna II och III och som fångats och behållits ombord i det geografiska området uppnås inom två timmar; detta skall dock inte påverka tillämpningen av punkt 1.

Artikel 16 Villkor för användning av redskap

1. Redskap som inte får användas inom ett visst geografiskt område eller under viss tid skall stuvas undan ombord på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda i det förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reservredskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda.

2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om,

a) i fråga om aktiva redskap,

i) trålborden är fästa vid relingens inner- eller yttersida eller vid trålgalgarna,

ii) sveplinorna eller trålvarpet är lossade från trålborden eller vikterna,

b) i fråga om passiva redskap,

i) näten är undanstuvade under en presenning,

ii) linor och krokar förvaras i stängda lådor,

c) när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenvajern är lossad från vaden.

3. Genom undantag från punkt 1 får ingen annan typ av redskap bevaras ombord om ett redskap används för vilket torsk (Gadus morhua) är målart enligt bilagorna II eller III.

KAPITEL III MINSTA LANDNINGSSTORLEK

Artikel 17 Mätning av fisk

1. En fisk är för liten om den är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga IV för arten och det tillämpliga geografiska området.

2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när munnen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan.

Artikel 18 Om för liten fisk bevaras ombord

1. För liten fisk får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.

2. Punkt 1 skall inte tillämpas på annan fisk än de arter som anges i bilaga II som målarter för maskstorlekar under 16 millimeter eller 16-31 millimeter, som har fångats med aktiva redskap med en maskstorlek på under 32 millimeter, under förutsättning att fisken inte sorteras och inte säljs eller bjuds ut till försäljning som livsmedel.

KAPITEL IV BEGRÄNSNINGAR I VISSA OMRÅDEN ELLER FÖR VISSA LEVANDE AKVATISKA RESURSER

Artikel 19 Stängning av Bornholmsbäckenet

Allt fiske är förbjudet i Bornholmsbäckenet från och med den 15 maj till och med den 31 augusti inom det område som avgränsas av följande koordinater:

– Latitud 55° 30' N, longitud 15° 30' Ö.

– Latitud 55° 30' N, longitud 16° 30' Ö.

– Latitud 55° 00' N, longitud 16° 30' Ö.

– Latitud 55° 00' N, longitud 16° 00' Ö.

– Latitud 55° 15' N, longitud 16° 00' Ö.

– Latitud 55° 15' N, longitud 15° 30' Ö.

– Latitud 55° 30' N, longitud 15° 30' Ö.

Artikel 20 Begränsningar när det gäller torskfiske

Torsk får inte bevaras ombord mellan den 15 juni och den 15 augusti.

Artikel 21 Begränsningar för fiske efter plattfisk

1. Det är förbjudet att ombord behålla följande fiskarter om fisken har fångats inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan:

Art | Geografiskt område | Period |

Skrubbskädda (Platichthys flesus) | Delområdena 22–32 | 1 februari–15 maj |

Rödspätta (Pleuronectes platessa) | Delområdena 22–32 | 1 februari–15 maj |

Piggvar (Psetta maxima) | Delområdena 22–32 | 1 juni–31 juli |

Slätvar (Scophtalmus rhombus) | Delområdena 22–32 | 1 juni–31 juli |

2. Genom undantag från punkt 1 får bifångst av skrubbskädda, rödspätta, piggvar och slätvar behållas ombord när ett redskap används för vilket torsk är målart i enlighet med bilagorna II eller III, dock högst 10 % av färskvikten av den totala torskfångst som behålls ombord under de förbudsperioder som anges i den punkten.

Artikel 22 Begränsningar av lax- eller öringfiske

1. Det är förbjudet att behålla lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) ombord

a) från den 1 juni till och med den 15 september i delområdena 22–31,

b) från den 15 juni till och med den 30 september i delområde 32,

2. I fråga om dessa förbud anses det geografiska området börja fyra sjömil utanför baslinjerna.

Artikel 23 Begränsningar när det gäller ålfiske

Det är under hela året förbjudet att behålla ål ombord som har fångats med aktiva redskap.

KAPITEL V SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR RIGABUKTEN

Artikel 24 Geografisk avgränsning

När det gäller bestämmelserna i den här förordningen skall Rigabukten anses begränsas

a) i väster av en linje från 57° 34,1234' N, 21° 42,9574' Ö till 57° 57,4760' N, 21° 58,2789' Ö, därifrån söderut till den sydligaste punkten på Sõrvehalvön och sedan i nordöstlig riktning längs ön Saaremaas kust och

b) i norr av en linje från 58° 30,0' N, 23° 13,2' Ö till 58° 30,0' N, 23° 41,1' Ö.

Artikel 25 Särskilt fisketillstånd

1. Fartyg skall för att få fiska i Rigabukten inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.

2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg, för vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 1 har utfärdats, finns upptagna i en förteckning med namn och registreringsnummer som varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen.

3. Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:

a) Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får för var och en av medlemsstaterna inte överskrida den som noterats under åren 2000-2001 i Rigabukten.

b) Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW).

Artikel 26 Utbyte av fartyg eller maskiner

1. Ett enskilt fartyg i den förteckning som avses i punkt 25.2 får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att

a) inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i artikel 25.3 a för den berörda medlemsstaten, och att

b) inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.

2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen enligt punkt 25.2 får bytas ut, förutsatt att

a) utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och att

b) ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i artikel 25.3 a för den berörda medlemsstaten.

KAPITEL VI ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 27 Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder

1. Det är förbjudet att fiska efter levande akvatiska resurser med hjälp av bomtrål.

2. Det är förbjudet att fånga levande akvatiska resurser med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen eller elektrisk ström.

3. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda levande akvatiska resurser som har fångats med de metoder som avses i punkt 2 med metoder som innefattar användning av något slag av projektil.

Artikel 28 Vetenskaplig forskning

1. Den här förordningen gäller inte för fiskeverksamhet som bedrivs enbart för vetenskapliga undersökningar förutsatt att det sker på följande villkor:

a) Fiskeverksamheten får bedrivas endast med tillstånd och under överinseende av den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

b) Kommissionen och den medlemsstat eller de medlemsstater i vars vatten forskningen bedrivs skall ha informerats om fiskeverksamheten i förväg.

c) Det fartyg som bedriver fiskeverksamheten skall ombord medföra ett tillstånd som har utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för.

2. Med undantag från punkt 1 får levande akvatiska resurser, som har fångats för de ändamål som anges i punkt 1, inte säljas, lagras, ställas ut eller utbjudas till försäljning annat än på följande villkor:

a) de uppfyller de minimistorlekar för landning som förtecknas i bilaga IV eller

b) de säljs direkt för andra ändamål än som livsmedel.

Artikel 29 Utsättning och flyttning

Denna förordning skall inte gälla för fiskeverksamhet vars enda syfte är utsättning eller flyttning av levande akvatiska resurser och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten skall kommissionen och alla berörda medlemsstater informeras i förväg.

Artikel 30 Medlemsstaternas åtgärder som endast gäller fiskefartyg som för deras flagg

1. För att begränsa fångster i syfte att bevara och förvalta bestånd får medlemsstaterna vidta tekniska åtgärder som

a) kompletterar de åtgärder som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken eller

b) går längre än de krav som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken.

Dessa åtgärder skall tillämpas enbart på den egna medlemsstatens fiskare och skall vara förenliga med gemenskapsrätten.

2. De berörda medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om dessa åtgärder.

3. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse kommissionen med all information som behövs för att kunna bedöma om åtgärderna är förenliga med villkoren i punkt 1.

4. Om kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna inte är förenliga med villkoren i punkt 1 skall den fatta ett beslut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra dessa åtgärder.

KAPITEL VII SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 31 Genomförandebestämmelser

De genomförandebestämmelser som behövs för den här förordningen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 32 Ändring av bilagorna

Ändringar i bilagorna skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 33 Ändringar i förordning (EG) nr 1434/98

Förordning (EG) nr 1434/98 ändras på följande sätt:

1) I artikel 1 skall punkt 2 utgå.

2) I artikel 2 skall punkterna 2 och 3 utgå.

3) Artikel 3.1 skall ersättas med följande:

”1. Fångster av sill, som tagits upp

– i område 1 och 2 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 32 mm eller

– i område 3 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 40 mm eller

– i område 1, 2 eller 3 med annat fiskeredskap än släpredskap,

får landas i annat syfte än för användning som livsmedel endast om de först har utbjudits till försäljning som livsmedel och ingen sådan försäljning har kunnat genomföras.”

4) I artikel 3.2 skall första strecksatsen utgå.

Artikel 34 Upphävande

Förordning (EG) nr 88/98 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 35 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

DELOMRÅDEN AV DET GEOGRAFISKA OMRÅDE SOM AVSES I ARTIKEL 1

Delområde 22

De vatten som begränsas av en linje från Hasenøre Hoved (56° 09' N, 10° 44' Ö) på Jyllands östkust till Gniben Spids (56° 01' N, 11° 18' Ö) på Sjællands västkust, därifrån längs Sjællands väst- och sydkust till en punkt på longitud 12° 00' Ö, därifrån rakt åt söder till ön Falster, därifrån längs Falsters östkust till Gedser Odde (54° 34' N, 11° 58' Ö), därifrån rakt åt öster till longitud 12° 00' E, därifrån rakt åt söder till Tysklands kust; därifrån i sydvästlig riktning längs Tysklands kust och längs Jyllands östkust fram till utgångspunkten.

Delområde 23

De vatten som begränsas av en linje från Gilbjerg Hoved (56° 08' N, 12° 18' Ö) på Sjællands nordkust till Kullen (56° 18' N, 12° 28' Ö) på Sveriges kust, därifrån söderut längs den svenska kusten till Falsterbo fyr (56° 18' N, 12° 28' Ö), därifrån genom Öresunds södra inlopp till Stevns fyr (55° 19' N, 12° 28' Ö) på Sjællands kust och därifrån vidare norrut längs Sjællands kust fram till utgångspunkten.

Delområde 24

De vatten som begränsas av en linje från Stevns fyr (55° 19' N, 12° 28' Ö) på Sjællands östkust genom Öresunds södra inlopp till Falsterbo fyr (55° 23' N, 12° 50' Ö) på Sveriges östkust, därifrån längs Sveriges sydkust till Sandhammarens fyr (55° 24' N, 14° 12' Ö), vidare därifrån till Hammerodde fyr (55° 18' N, 14° 47' Ö) på Bornholms nordkust, därifrån längs Bornholms väst- och sydkust fram till en punkt på longitud 15° 00' Ö, därfrån rakt åt söder fram till Polens kust, därifrån västerut längs Polens och Tysklands kuster fram till en punkt på longitud 12° 00' Ö, därifrån rakt åt norr till en punkt på latitud 54° 34' N och longitud 12° 00' Ö, därifrån rakt åt väster till Gedser Odde (54° 34' N, 11° 58' Ö), därifrån längs Falsters öst- och nordkust till en punkt på longitud 12° 00' Ö, därifrån rakt åt norr till Sjællands sydkust, därifrån i västlig och nordlig riktning längs Sjællands kust fram till utgångspunkten.

Delområde 25

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 56° 30' N och därifrån rakt åt öster till Ölands västkust, därifrån efter att ha passerat söder om Öland till en punkt på Ölands östkust på latitud 56° 30' N, därifrån rakt åt öster till longitud 18° 00' Ö; därifrån rakt åt söder till Polens kust, därifrån västerut längs Polens kust till en punkt belägen på longitud 15° 00' Ö, därifrån rakt åt norr till Bornholm, därifrån längs Bornholms syd- och västkust till Hammerodde fyr (55° 18' N, 14° 47' Ö), därifrån vidare till Sandhammarens fyr (55° 24' N, 14° 12' Ö) på Sveriges sydkust, därifrån norrut längs Sveriges kust fram till utgångspunkten.

Delområde 26

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på latitud 56° 30' N och longitud 18° 00' Ö och därifrån rakt åt öster till Lettlands västkust, därifrån söderut längs Lettlands, Litauens, Rysslands och Polens kuster till en punkt på den polska kusten belägen på longitud 18° 00' Ö och därifrån vidare norrut fram till utgångspunkten

Delområde 27

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland på latitud 59° 41' N och longitud 19° 00' Ö och därifrån rakt åt söder till Gotlands nordkust, därifrån i sydlig riktning längs Gotlands västkust till en punkt på latitud 57° 00' N, därifrån rakt åt väster till longitud 19° 00' Ö, därirfrån rakt åt söder till latitud 56° 30' N, därefter rakt åt väster till Ölands östkust, därifrån, efter att ha passerat söder om Öland, till en punkt på Ölands västkust på latitud 56° 30' N, därefter rakt åt väster till kusten på det svenska fastlandet, därifrån norrut längs den svenska kusten fram till utgångspunkten.

Delområde 28

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt vid lat 58° 30' N och longitud 19° 00' Ö och därifrån rakt åt öster till Saaremaas västkust, därifrån efter att ha passerat norr om Saaremaa till en punkt på dess östkust på latitud 58° 30' N, därifrån rakt åt öster till Estlands kust, därifrån i sydlig riktning längs Estlands västkust och Lettlands nord- och västkust till en punkt på latitud 56° 30' N, därifrån rakt åt väster till longitud 18° 00' Ö, därifrån rakt åt norr till latitud 57° 00' N, därifrån rakt åt öster till Gotlands västkust, därifrån norrut till en punkt på Gotlands nordkust belägen på longitud 19° 00' Ö, därifrån rakt åt norr fram till utgångspunkten.

Delområde 29

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland på latitud 60° 30' N och därifrån rakt åt öster till Finlands fastlandskust, därifrån i sydlig riktning längs Finlands väst- och sydkust till en punkt på södra fastlandskusten på longitud 23° 00' Ö, därifrån rakt åt söder till latitud 59° 00' N, därifrån rakt åt öster till Estlands fastland, därifrån söderut längs Estlands kust till latitud 58° 30' N, därifrån rakt åt väster till Saaremaas östkust, därifrån efter att ha passerat norr om Saaremaa till en punkt på Saaremaas västkust på latitud 58° 30' N, därifrån rakt åt väster till longitud 19° 00' Ö, därifrån rakt åt norr till en punkt på Sveriges fastlandsdkust belägen på latitud 59° 41' N, därifrån norrut längs Sveriges östkust fram till utgångspunkten.

Delområde 30

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 63° 30' N rakt åt öster till Finlands fastlandskust, därifrån söderut längs Finlands kust till en punkt på latitud 60° 30' N, därifrån rakt åt väster till Sveriges fastlandskust, därifrån norrut längs Sveriges kust fram till utgångspunkten.

Delområde 31

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 63° 30' N och därifrån efter att ha passerat norr om Bottenviken till en punkt på västkusten av Finlands fastland på latitud 63° 30' N, därfrån rakt åt väster fram till utgångspunkten.

Delområde 32

De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Finlands sydkust på longitud 23° 00' Ö och därifrån efter att ha passerat öster om Finska viken till en punkt på Estlands västkust på latitud 59° 00' N, därifrån rakt åt väster till longitud 23° 00' Ö, sedan rakt åt norr fram till utgångspunkten.

BILAGA II

AKTIVA REDSKAP: Maskstorlek, målarter och minimiandelar i fångsten

Målart | Maskstorlek (millimeter) |

Torsk (Gadus morhua) | Delområdena 22–32 | 38 cm |

Skrubbskädda (Platichthys flesus) | Delområdena 22–32 | 21 cm |

Rödspätta (Pleuronectes platessa) | Delområdena 22–32 | 25 cm |

Piggvar (Psetta maxima) | Delområdena 22–32 | 30 cm |

Slätvar (Scophtalmus rhombus) | Delområdena 22–32 | 30 cm |

Ål (Anguilla anguilla) | Delområdena 22–32 | 35 cm |

Lax (Salmo salar) | Delområdena 22–32 | 60 cm |

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

Rådets förordning (EG) nr 88/98. | Den här förordningen |

Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3.1-2 Artikel 3.3 Artikel 3.4 Artikel 3.5 Artikel 4 Artikel 5.1 Artikel 5.2 och 5.3 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8.1 Artikel 8.2 Artikel 8.3 Artikel 8.4 Artikel 9.1 Artikel 9.2 Artikel 10.1 Artikel 10.2 Artikel 10.3 Artikel 10.4 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 Artikel 16 Bilaga I Bilaga II Bilaga III Bilaga IV Bilaga V Bilaga VI | Artikel 1 Artikel 21 Artikel 17 Artikel 18.1 – – – Artikel 3 Artikel 8 Artikel 14 Artikel 5 Artikel 16.1 Artikel 16.2 Artikel 7 Artikel 16.3 Artikel 22 Artikel 10.1 – Artikel 27.2 Artikel 11 – Artikel 28 Artikel 29 Artikel 30 Artikel 31 Artikel 34 Artikel 35 Bilaga I – Bilaga IV Bilagorna II III Tillägg till Bilaga II Bilaga V |

[1] EUT C […], […], s. […].

[2] EUT C […], […], s. […].

[3] EUT L 358, 31.12.2002, s. 59.

[4] EGT L 237, 26.8.1983, s. 4.

[5] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1520/98 av den 13 juli 1998 (EGT L 201, 17.7.1998, s. 1).

[6] EUT L 236, 23.9.2003, s. 33.

[7] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[8] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

[9] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[10] EGT L 22, 25.1.2003, s. 5.