ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring och rättelse av rådets förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker", och

- "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2202/96 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter"

(1999/C 116/08)

Den 18 december 1998 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling, miljö, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 5 februari 1999. Föredragande var José Bento Gonçalves.

Vid sin 361:a plenarsessionen den 24-25 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 63 röster för och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Ovannämnda två förslag till förordning innebär i huvudsak att slutsatserna från jordbruksministrarnas möte den 22-26 juni 1998 genomförs. Det första förslaget innehåller dessutom två förbättringar av redaktionell eller teknisk art av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, förbättringar som är en följd av samlade erfarenheter.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Direktförsäljning

2.1.1. Ekonomiska och sociala kommittén undrar vilka konsekvenserna blir av de föreslagna ändringarna för producentorganisationernas funktion och ekonomi när deras medlemmar får möjlighet att sälja direkt till konsumenterna, utanför den egna anläggningen.

2.1.2. Kommissionen nämner i sitt förslag inte något om hur producenternas direktförsäljningar till konsumenten skall övervakas.

2.2. Gratis fördelning

2.2.1. Kommittén anser att producentorganisationerna på ett effektivt sätt bör kompenseras för alla transport-, sorterings- och packningskostnader när produkter som återtagits från marknaden fördelas gratis.

3. Särskilda kommentarer

3.1. "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring och rättelse av rådets förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker"

3.1.1. Artikel 11.1 c.3 första strecksatsen

3.1.1.1. Kommittén föreslår att texten behåller sin nuvarande utformning, utan någon ändring.

3.1.1.2. Kommittén kan endast godta detta ändringsförslag om det i texten tydligt framgår att en producent inte i något fall får sälja mer än 25 % av den egna anläggningens produktion utanför sin egen organisation.

3.1.2. "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2202/96 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter"

3.1.3. Kommittén stöder kommissionens förslag.

4. Sammanfattning

4.1. Kommittén stöder dessa förslag förutsatt att kommissionen beaktar de kommentarer som kommit till uttryck.

Bryssel den 24 februari 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer"

(1999/C 40/05)

Den 9 november 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 november 1998. Föredragande var Jesús Muñiz Guardado.

Vid sin 359:e plenarsession den 2-3 december 1998 (sammanträdet den 2 december 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för och 2 nedlagda röster.

Ekonomiska och sociala kommittén godtar kommissionens förslag, eftersom det endast syftar till att komma till rätta med alla utelämnanden samt korrigera faktiska och redaktionella felaktigheter i förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer.

Bryssel den 2 december 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförandeBeatrice RANGONI MACHIAVELLI
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiske resurserna i Östersjön, Bälten och Öresund"

(97/C 296/07)

Den 30 maj 1997 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för ärendet, antog sitt yttrande den 1 juli 1997. Föredragande var Seppo Ilmari Kallio.

Vid sin 347:e plenarsession den 9-10 juli 1997 (sammanträdet den 9 juli) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 120 röster för, 1 röster mot och 3 nedlagda röster.

1. Allmänna kommentarer

1.1. Kommissionens förslag syftar till att kodifiera och förenkla lagstiftningen när det gäller fiske i Östersjön och EU:s rättsakter. Sektionen anser att detta förslag är befogat och eftersträvansvärt. Det kommer att leda till en förenkling av lagstiftningen i Östersjöländerna och i EU, som på längre sikt kommer att underlätta fiskenäringens och de berörda myndigheternas arbete och samarbete.

1.2. Förslaget till förordning kommer inte att ha någon inverkan på fiskenäringen och dess utövare, eftersom det inte innebär någon förändring av den befintliga lagstiftningen på området. Därför är det i detta sammanhang inte heller möjligt att göra någon genomgång av de ekonomiska, sociala och politiska effekterna av lagstiftningen beträffande fiske.

1.3. Kommittén har inga invändningar mot vare sig form eller sakinnehåll, varför man ger kommissionens dokument sitt fulla stöd.

2. Övriga kommentarer

2.1. Kommittén anser att Europeiska unionen bör fortsätta med kodifieringen av olika avtal om fiskeri till att också omfatta andra områden i fördraget. Kommissionens linje kommer att förbättra harmoniseringen av fiskeripolitiken och kommer också att bidra till samarbetet mellan näringslivet och myndigheterna.

Bryssel den 9 juli 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/116/EEG, 80/876/EEG, 89/284/EEG och 89/530/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel"

(97/C 89/07)

Den 27 januari 1997 beslutade rådet att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande i enlighet med EG-fördragets artikel 100 a om ovannämnda förslag.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster fick i uppgift att bereda ärendet och antog sitt yttrande den 8 januari 1997. Föredragande var Nikolaos Lerios.

Vid sin 342:a plenarsession den 29-30 januari 1997 (sammanträdet den 29 januari 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 94 röster för, 2 emot och 2 nedlagda röster.

1. Sammanfattning av kommissionens förslag

1.1. Eftersom artikel G i fördraget om Europeiska unionen ändrar "Europeiska ekonomiska gemenskapen" till "Europeiska gemenskapen" är det konsekvent att ändra varubeteckningen "EEG-gödselmedel" till "EG-gödselmedel" i de fyra direktiv som berörs.

1.2. I samråd med företrädare för den europeiska sammanslutningen för konstgödselproducenter EFMA (European Fertilizers Manufacturers Association) har kommissionen gjort en bedömning av hur lång tid industrin behöver för att anpassa sig till den nya situationen, och föreslagit att befintliga förpackningar, etiketter och följedokument med beteckningen "EEG-gödselmedel" skall få användas till och med den 31 december 1998.

2. Slutsatser

ESK ställer sig positiv till kommissionens förslag att ändra ovannämnda rådsdirektiv, eftersom det inte är lämpligt att man använder föråldrade beteckningar på förpackningar, etiketter och följedokument.

Bryssel den 29 januari 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om ändring av bilagan till rådets beslut 93/383/EEG av den 14 juni 1993 om referenslaboratorier för kontroll av marina biotoxiner"

(97/C 66/15)

Den 17 oktober 1996 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 5 november 1996. Föredragande var Staffan Nilsson.

Vid sin 340:e plenarsession den 27-28 november 1996 (sammanträdet den 27 november 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst.

1. Bakgrund

1.1. I rådets direktiv 91/492/EEG och 91/493/EEG fastställs hygienkrav för produktion och marknadsföring av levande tvåskaliga mollusker och av fiskeprodukter. Avsikten har framför allt varit kontroll av marina biotoxiner.

Enligt rådets beslut 93/383/EEG skall varje medlemsland utse ett nationellt referenslaboratorium för att säkerställa tillämpningen av bestämmelserna och samordning av utförda analyser. Som bilaga till beslutet finns en lista över de laboratorier som varje medlemsland anmält.

2. Kommissionens förslag

2.1. Förenade kungariket har meddelat kommissionen att man på grund av ändrade förhållanden utser ett nytt nationellt referenslaboratorium. Därför föreslår kommissionen att beslutet 93/383/EEG ändras i enlighet med detta.

2.2. Samtidigt föreslår kommissionen att artikel 5 och artikel 6 i sistnämnda beslut ändras så att i fortsättningen den lista som återfinns i bilagan ändras efter anmälan från en medlemsstat.

3. Synpunkter

3.1. Kommittén tillstyrker att bilagan till 93/383/EEG, ändras i enlighet med kommissionens förslag med nytt referenslaboratorium för Förenade kungariket.

3.2. Kommittén tillstyrker också de ändringar som möjliggör att kommissionen efter anmälan från medlemsstat kan ändra nämnda bilaga utan att rådet behöver fatta det beslutet. Det är ett förslag som ligger i linje med en förenkling av EU:s regelverk och den subsidiaritetsprincip som också skall prägla samarbetet.

Bryssel den 27 november 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart" () (97/C 30/09)

Den 13 juni 1996 beslutade rådet, enligt artikel 84 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 24 juli 1996. Föredragande var Robert J. Moreland.

Vid sin 338:e plenarsessionen den 25-26 september 1996 (sammanträdet den 25 september 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 95 röster för, 4 röster emot och 5 nedlagda röster.

1. Kommissionens förslag

Ändringen av förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart, är en utvidgning av förordningen [inom ramen för avtal med Joint Aviation Authority (JAA)] till att också gälla små kommersiella flygplan och helikoptrar som inte ingick i bilagan till (EEG) nr 3922/91.

2. Kommitténs yttrande

Detta förslag har ett brett stöd inom flygplansindustrin och från tekniska experter, och bidrar till en högre standard för säkerheten inom flygindustrin. Kommittén stöder förslaget.

Bryssel den 25 september 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT C 179, 22. 6. 1996, s. 9.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1601/91 om allmänna regler för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade cocktails av vinprodukter"

(96/C 174/08)

Den 18 mars beslöt rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i Romfördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i denna fråga, antog sitt yttrande den 7 mars 1996. Föredragande var Adalbert Kienle.

Kommittén antog vid sin 334:e plenarsession den 27-28 mars 1996 (sammanträdet den 27 mars 1996) följande yttrande med 92 röster mot 3 och 8 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommissionens ändringsförslag rör:

- användning av vindruvmust som vintillsats och fastställande av den lägsta tillåtna vinhalten i aromatiserade viner och drycker;

- förtydligande av reglerna för behandling av aromatiserade viner;

- definition av s k Glühwein.

2. Kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag att ändra definitionen i artikel 2 stycke 1 så att den tar hänsyn till konsumtionsvanorna i flera medlemsstater. Kommittén stöder också förslaget att sätta gränsen för lägsta tillåtna vinhalt till 75 %.

2.2. Med hänvisning till de traditionella produktionsmetoderna och konsumenternas produktförväntningar, stöder kommittén kommissionens förslag till definition av Glühwein i artikel 2 stycke 3.

2.3. Kommittén ställer sig bakom kommissionsförslaget om ett förtydligande av reglerna som rör behandling av vinhaltiga drycker i artikel 5. Man rekommenderar dock att termen "mellanprodukter" ersätts med "produkter som används i framställningen" under punkt 2. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det dessutom klargöras att bestämmande av sådana slutprodukter som avses i förordningen i alla tillämpliga fall skall ske enligt förfarandet i artikel 14. Den villkorsbetingade möjligheten för medlemsstaterna att tillämpa egna bestämmelser bör strykas eftersom det snarare skulle leda till rättsosäkerhet.

Bryssel den 27 mars 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till rådets direktiv för gemenskapsåtgärder för kontroll av vanlig svinpest" (kodifierad version),

- "Förslag till rådets direktiv om icke önskvärda ämnen och produkter i djurfoder" (kodifierad version), och - "Förslag till rådets förordning (EG) om en gemensam organisation av marknaden för mjölk och mjölkprodukter" (kodifierad version) (96/C 153/11)

Den 30 januari 1996 beslutade rådet, enligt artiklarna 43 och 198 i Romfördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för kommitténs arbete i frågan, antog yttrandet den 8 februari 1996. Föredragande var Michael P. Strauss.

Under sin 333:e plenarsession den 28-29 februari 1996 (sammanträdet den 28 februari 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Kommittén samtycker till kommissionens förslag att införa följande i gemenskapens regelsystem:

- rådets direktiv för gemenskapsåtgärder för kontroll av vanlig svinpest (95/0298 CNS);

- rådets direktiv om icke önskvärda ämnen och produkter i djurfoder (95/0299 CNS);

- rådets förordning (EG) om en gemensam organisation av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (95/0300 CNS).

2. Yttranden om de ursprungliga förslagen till direktiv och förordning har tidigare utarbetats av kommittén ()Bryssel den 28 februari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

.

() Finns inte på svenska, övers. anm., EGT nr C 227, 10. 10. 1979.
Rådet har begärt ett yttrande från FRA om Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level . I detta yttrande konstaterades att det finns betydande förbättringsmöjligheter.
2.4

Samtidigt finns det redan i dag ett mycket stort antal positiva exempel på småskalig utbyggnad av förnybar energi på lokal och regional nivå runtom i Europa. T.ex. har man – för bara nämna ett exempel – inrättat ett trävärmeverk i Langres i östra Frankrike (en ort med 10 000 invånare), som via ett närvärmenät på 5 km försörjer 22 varmvattenberedningsanläggningar och indirekt bland annat ett hotell, ett äventyrsbad och ett ålderdomshem. Per år sparar man in 3 400 ton koldioxid. Något som är anmärkningsvärt i samband med många av dessa initiativ är att deras regionalekonomiska relevans sällan utvärderas systematiskt. Här kan man konstatera att det råder en stor ”brist på statistiska kunskaper”.
1.6

Mer allmänt rekommenderar EESK att man påskyndar forskningen och genomförandet av nya produktions- och konsumtionssätt som har koppling till funktionsekonomin. — Ekodesign av produkter gör det möjligt att redan från början se till att de resurser som används är hållbara genom att man tar hänsyn till varornas miljökonsekvenser under hela deras livscykel. Funktionsekonomin kan innebära nya produktkoncept som i större utsträckning kan repareras och anpassas etc. — Den cirkulära ekonomin (se EESK:s yttrande om paketet för cirkulär ekonomi (1)) syftar till strategin cradle to cradle (vagga till vagga) för att förvandla ett företags avfall till resurser för andra. Funktionsekonomin kan göra det möjligt att öka värdet på härledda produkter och externa effekter hos vissa för att gynna andras produktion. — Delningsekonomin, särskilt som den beskrivs i EESK:s yttrande av den 21 januari 2014 (2), har en teoretisk grund som bygger på funktionsekonomin. Utvecklingen av dessa utbytesformer kan, under vissa omständigheter, tillsammans påskynda fördelarna med funktionsekonomin, i synnerhet när det gäller miljön. — Ekonomin för det allmänna bästa, se EESK:s yttrande av den 17 september 2015 (3). — Delningsekonomin, som särskilt behandlas i EESK:s yttrande av den 13 maj 2016 (4).
1.19

Kommittén rekommenderar spridning av goda metoder på alla nivåer. Detta sker redan genom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, Elard, Ecovast och ERP och tas upp i publikationen ”The best Village in the World” (3).
2.3

Det måste finnas ett globalt åtagande om att lösa klimatfrågan och undvika koldioxidutsläpp, minskade investeringar och förlorade arbetstillfällen. EU visade prov på ledarskap före och under Pariskonferensen och bör fortsätta i denna anda även under kommande partskonferenser. I sin klimatdiplomati bör EU rikta in sig på de länder som har störst utsläpp av växthusgaser, men också på de länder som är dess största konkurrenter och mest lovande partner ur ett ekonomiskt perspektiv. Klimatdiplomati och ekonomisk diplomati bör alltså gå hand i hand.
2.6

Enligt rådets rekommendation bör man inkludera följande inslag i arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande, samtidigt som varje individ har möjlighet att utnyttja dessa, antingen var för sig eller tillsammans, i enlighet med sina behov: — IDENTIFIERING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. — DOKUMENTATION av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. — BEDÖMNING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. — CERTIFIERING av resultaten av bedömningen av en individs läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande i form av intyg, meritpoäng som leder till en kvalifikation eller på annat lämpligt sätt.
2.1

Denna kris har bekräftat att förekomsten av tjänster av allmänt intresse, som är moderna och effektiva, fungerar som en ekonomiskt stabiliserande faktor. Över 500 000 företag (offentliga, privata och offentlig-privata) tillhandahåller tjänster av allmänt intresse, sysselsätter 64 miljoner arbetstagare (mer än 30 % av den totala arbetskraften inom EU) och genererar mer än 26 % av unionens BNP (studien ”Mapping of the public services” av European Centre of Employers and Enterprises providing Public services, maj 2010).
3.1.2

I stort sett är systemet effektivt. De berörda produkterna kommer från praktiskt taget alla varukategorier: vegetabiliska och animaliska, färska och bearbetade, drycker, fiskeriprodukter, kryddor etc. Detta framgår av efterföljande tabell med uppgifter från december 2007, i vilken anges att det totala antalet SUB och SGB nu uppgår till 772. Om man särskilt analyserar antalet registrerade produkter, t.ex. under perioden 2000–2006 har SUB ökat med 22 % och SGB med 40 %, och den genomsnittliga totala ökningen uppgår till 29 % på bara 5 år. TABELL I – Beteckningar och benämningar som registrerats av GD Jordbruk t.o.m. 15.12.2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/it/1bbaa_it.htm) DE AT BE CY DK ES FI FR EL HU IE IT LU NL PL PT CZ UK SK SI SE CO Totalt Frukt, grönsaker och spannmålsprodukter 3 3 0 0 1 34 1 27 32 0 0 53 0 2 0 22 0 1 0 0 0 0 179 Ostar 4 6 1 0 2 19 0 45 20 0 1 33 0 4 1 12 0 12 0 0 1 0 161 Färskt kött (och inälvor) 3 0 0 0 0 13 0 50 0 0 1 2 1 0 0 27 0 7 0 0 0 0 104 Oljor och fetter/olivoljor 1 1 1 0 0 20 0 9 26 0 0 38 1 0 0 6 0 0 0 1 0 0 104 Köttprodukter 8 2 2 0 0 10 0 4 0 1 1 29 1 0 0 28 0 0 0 0 0 0 86 Mineralvatten 31 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 31 Bröd, finare bakverk, mjuka kakor, konfekt, kex och andra bageriprodukter 4 0 1 1 0 7 0 3 1 0 0 3 0 0 0 0 4 0 1 0 1 0 26 Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör m.m.) 0 0 0 0 0 3 0 6 1 0 0 2 1 0 0 10 0 1 0 0 0 0 24 Övriga produkter i bilaga I (kryddor etc.) 0 0 0 0 0 4 0 7 1 0 0 4 0 0 0 0 1 3 0 0 0 1 (7) 21 Öl 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 17 Färsk fisk, blötdjur och skaldjur 3 0 0 0 0 1 0 2 1 0 1 0 0 0 0 0 2 3 0 0 0 0 13 Eteriska oljor 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 Naturliga gummi- och hartsvaror 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 Hö 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 Totalt 69 12 5 1 3 111 1 155 85 1 4 165 4 6 1 105 10 29 1 1 2 1 772
3.2.1

Dessa fyra uppgifter fullgörs emellertid inte av råden i samtliga medlemsstater. I vissa länder är rådens ansvarsområden mycket mer begränsade, och i andra länder fullgör råden inte alls eller bara delvis de uppgifter de blivit tilldelade. Detta återspeglas också i det faktum att vissa råd sammanträder mycket sällan (två till tre gånger per år). Andra råd sammanträder oftare och har bildat ytterligare arbetsgrupper (arbetsgrupper som fungerar som projektgrupper och arbetar med ett aktuellt projekt, snarare än permanenta grupper som är fokuserade på en enda fråga, tycks vara särskilt effektiva). I vissa medlemsstater kan råden få möjlighet att i ett tidigt skede bidra till den nationella hållbarhetsstrategin, medan de i andra medlemsstater kontaktas mycket sent eller inte alls. Antalet rapporter varierar från inga alls till över tio per år. De väletablerade råden har regelbunden kontakt med berörda intressegrupper och organiserar regelbundet offentliga evenemang och möten med experter.
4.2.1

Den rapport som kommissionen hade beställt från revisionsrätten med titeln ”Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries” och som publicerades i januari 2004 på webbplatsen http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/study_en.htm, ger kommissionen instrument för att fastställa en harmoniserad definition av begreppet bergsområde.
7.1.4

Ett annat nätverk som inrättats på senare tid – och som särskilt inriktar sig på invandrar- och integrationspolitik – är nätverket ERLAI (European Group of Regional and Local Authorities in the field of Immigration). ERLAI omfattar 26 lokala och regionala myndigheter. Dess målsättningar är utbyte av information och erfarenheter samt utveckling av gemensamma åtgärder och projekt.
1.6

Detta yttrande bygger även på broschyren ”What is the State of the Enlarged Single Market? 25 Findings by the Single Market Observatory”, som innehåller 25 konstateranden om den inre marknaden och publicerades av OIM i samband med dess tioårsjubileum i oktober 2004. OIM påpekade att trots mycket stora framsteg under de senaste åren kännetecknas inre marknaden fortfarande av alltför många förseningar och brister, vilket drabbar användarna inom EU och påverkar EU:s konkurrenskraft, tillväxt, innovation och sysselsättning i jämförelse med övriga parter på det internationella planet.