Förkortningar

BiH : Bosnien och Hercegovina

Cards : Gemenskapens biståndsprogram för återuppbyggnad, utveckling och stabilisering

EAR : Europeiska byrån för återuppbyggnad

EBRD : Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

EIB : Europeiska investeringsbanken

EU : Europeiska unionen

EUPOLProxima : Europeiska unionens polisuppdrag i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

GD Utvidgning : Generaldirektoratet för utvidgning

HK : Huvudkontor

Pameca : Europeiska gemenskapens polisuppdrag i Albanien

RIF : Rättsliga och inrikes frågor

Samman- fattning

I. Europeiska unionen har ett strategiskt intresse av att demokrati, säkerhet och långsiktig stabilitet råder på västra Balkan, som tidigare har varit drabbat av osäkerhet och våld. Den politiska och ekonomiska situationen är ännu bräcklig. Rättsliga och inrikes frågor (RIF) är därför av stor betydelse för EU. Incitamentet att bli medlem i EU har bidragit till att göra EU till den största och mest inflytelserika externa intressenten i området. Mellan 2001 och 2006 har kommissionen använt nästan 500 miljoner euro till projekt inom området rättsliga och inrikes frågor på västra Balkan. Syftet med kommissionens stöd har varit att anpassa länderna på västra Balkan till EU:s standarder genom lämpliga administrativa, rättsliga och brottsbekämpande strukturer.

II. Vid revisionen bedömde revisionsrätten i vilken utsträckning

a) behoven på området rättsliga och inrikes frågor hade identifierats korrekt och projekten var relevanta med hänsyn till de identifierade behoven,

b) den avsedda outputen hade levererats och de förväntade resultaten hade uppnåtts och var hållbara.

III. Revisionsrättens revision omfattade både investeringsprojekt och institutionsuppbyggnadsprojekt på de fyra delområdena inom rättsliga och inrikes frågor: asyl och migration, integrerad gränsförvaltning, rättsväsen och polisväsen. Revisionsrätten konstaterade följande [1]:

a) Till skillnad från tidigare anslutningsprogram har kommissionen prioriterat rättsliga och inrikes frågor och försökt gripa sig an viktiga strukturreformer tidigare i utvidgningsprocessen.

b) Med hänsyn till de svåra politiska och organisatoriska förutsättningarna har kommissionens förvaltning av projekt på området rättsliga och inrikes frågor till övervägande del varit ändamålsenlig. Revisionsrätten identifierade dock vissa brister, särskilt när det gäller resultatens hållbarhet.

c) Behovsanalyserna var ibland otillfredsställande, och givarsamordningen var inte tillräcklig.

d) Trots att inte alla investeringsprojekt uppnådde helt tillfredsställande resultat och att hållbarheten är hotad, bidrog det investeringsstöd som finansierades av kommission på ett relevant och värdefullt sätt till den nationella infrastrukturen och de nationella institutionerna.

e) Å andra sidan var de resultat som institutionsuppbyggnadsprojekten uppnådde endast delvis tillfredsställande och sannolikt inte hållbara. Detta berodde på fortsatt politisk svaghet och brist på engagemang (egenansvar) bland stödmottagarna, eftersom de flesta reforminitiativ inte kommer från regionen utan från Europeiska kommissionen eller andra externa intressenter.

f) Det var ingen större skillnad mellan de resultat som uppnåddes i projekt som hade förvaltats av delegationerna jämfört med de projekt som hade förvaltats av Europeiska byrån för återuppbyggnad.

Diagram 1

Sammanfattning av iakttagelserna om de granskade projekten

+++++ TIFF +++++

IV. På grundval av dessa iakttagelser ger revisionsrätten rekommendationer som skulle kunna hjälpa kommissionen att göra biståndet effektivare och mer ändamålsenligt. Projektresultaten skulle kunna förbättras om

a) projekten inom området rättsliga och inrikes frågor utformades så att gemenskapens stöd överensstämde med de årliga programmålen (till exempel borde de framtida gemensamma gränsövergångsställena prioriteras, eftersom det skulle främja det regionala samarbetet),

b) investeringsprojekten i högre grad kompletterades med institutionsuppbyggnadsprojekt,

c) samordningen mellan alla givare som är verksamma på området, även kommissionen såsom den största givaren, var bättre (till exempel kunde en givare finansiera eller samfinansiera ett projekt som utformats av en annan givare),

d) givarsamfundet omprövade upphandlingsprocessen för utrustning; om möjligt bör gemensamma investeringspooler som förvaltas av mottagarländerna övervägas.

V. Projektens hållbarhet skulle kunna förbättras om

a) stödmottagarnas medverkan ökade,

b) inga projekt startade utan en underhållsplan,

c) kommissionen noggrannare övervakade fördelningen och utvärderade användningen av EU-finansierad utrustning och infrastruktur,

d) genomförandet av det tekniska stödet på lämpligt sätt kompletterades med aktiv uppmuntran till institutionella förändringar.

Inledning

1. Utvidgningar tjänar EU:s strategiska intressen när det gäller stabilitet, säkerhet och konfliktförebyggande. Den nuvarande utvidgningsagendan omfattar länderna på västra Balkan, som kan bli medlemmar i EU när de uppfyller de nödvändiga villkoren.

2. Revisionen av området rättsliga och inrikes frågor (RIF) för västra Balkan gällde ett område av stor politisk betydelse. Rättsliga och inrikes frågor är nämligen ett av de mest framträdande samarbetsområdena mellan Europeiska unionen och länderna på västra Balkan. Det består av fyra delområden: asyl och migration, integrerad gränsförvaltning, rättsväsen och polisväsen. Värdet av kontrakten med anknytning till rättsliga och inrikes frågor inom kommissionens program för västra Balkan (Cards [2]) uppgår till omkring 470 miljoner euro från 2001 till 2006 [3].

3. Innan revisionen inleddes, identifierades följande huvudrisker med avseende på sund ekonomisk förvaltning:

a) Projekt på området rättsliga och inrikes frågor genomförs i en instabil politisk och ekonomisk miljö, vilket innebär att kommissionens bistånd kanske inte uppfyller de uppställda politiska målen och kanske inte är hålllbart.

b) Mottagarlandets och slutmottagarnas roll är av grundläggande betydelse för projektens framgång, eftersom kommissionens befogenheter är begränsade när det gäller att stärka kompetensen, professionalismen och oberoendet hos institutioner som är verksamma på området rättsliga och inrikes frågor.

c) Gemenskapen har press på sig att uppnå ett högt deltagande genom kontraktstilldelning och därför kanske den bortser från budget- och förfarandemässiga och politiska begränsningar som mottagarna och stödmottagarna har. Detta kan begränsa outputens ändamålsenlighet, särskilt när syftet är att stärka den administrativa kapaciteten.

d) Med hänsyn till tidigare erfarenheter är uppfyllandet av kriterier på området rättsliga och inrikes frågor den kanske svåraste frågan i samband med utvidgningar [4].

4. Syftet med kommissionens program var att

a) stärka rättsstatspincipen, de mänskliga rättigheterna och förbindelserna med det civila samhället,

b) stödja reformen av rättsväsendet och anpassningen av den nationella lagstiftningen till EU:s krav,

c) reformera polisväsendet i allmänhet och gränspolisen i synnerhet och säkerställa allmän ordning,

d) bekämpa korruption, illegal migration, organiserad brottslighet och terrorism,

e) främja utveckling, handelsförbindelser och rörlighet för personer och varor,

f) stärka den institutionella och operativa kapaciteten, till exempel i frågor om asyl och migration, visum och integrerad gränsförvaltning.

5. Gemenskapens bistånd på området rättsliga och inrikes frågor genomförs genom finansiering av investeringar i infrastruktur och utrustning eller genom institutionsuppbyggnadsprojekt. Investeringarna är antingen byggentreprenad- eller varukontrakt. Institutionsuppbyggnaden via tekniskt bistånd [5] eller partnersamverkan [6] bidrar till fastställandet av standarder och grundregler för offentliga tjänster, till exempel lagar och strategier i kombination med nödvändig utbildning.

Revisionens inriktning och omfattning

6. Europeiska unionen hjälper länderna på västra Balkan framför allt genom särskilt program- och projektstöd. Syftet med revisionsrättens revision var att bedöma måluppfyllelsen i Europeiska kommissionens projekt på området rättsliga och inrikes frågor för västra Balkan. Revisionen omfattade ett urval på 33 projekt avseende rättsliga och inrikes frågor, närmare bestämt 30 nationella och 3 regionala projekt, inom de årliga programmen [7] för perioden 2001–2005. De båda typerna av bistånd, det vill säga investeringar och institutionsuppbyggnad, var lika representerade i urvalet. En förteckning över de granskade projekten och resultaten samt revisionsrättens iakttagelser finns i bilaga I. Närmare uppgifter om revisionsmetoder och urvalet för granskning finns i bilaga II.

7. Huvudmålen med revisionen var att bedöma i vilken utsträckning

a) behoven när det gäller rättsliga och inrikes frågor identifierades korrekt och projekten var relevanta i förhållande till de identifierade behoven [8],

b) den avsedda outputen hade levererats och de förväntade resultaten hade uppnåtts och var hållbara [9].

8. Kommissionen använde två grundläggande förvaltningsmetoder på västra Balkan: delegerad förvaltning och indirekt centraliserad förvaltning. Vid delegerad förvaltning var kommissionens delegationer i Albanien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien ansvariga för projektberedning, ingående av kontrakt och ekonomiskt och tekniskt genomförande. Vid indirekt centraliserad förvaltning förvaltade Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) programmen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99), Montenegro och Serbien till slutet av 2008. Revisionsrätten granskade huruvida det fanns några bevis för att den ena förvaltningsmetoden var mer ändamålsenlig än den andra för projekten på området rättsliga och inrikes frågor [10].

9. Europeiska kommissionen är den ekonomiskt mest betydelsefulla givaren på västra Balkan. Mer än hälften av bidragen till regionen kommer från EU:s budget (bilaga III). I detta sammanhang granskade revisionsrätten hur mottagarlandets regering hade utnyttjat fördelarna med givarsamordning.

10. Rapporten är indelad efter typ av bistånd, det vill säga investerings- och institutionsuppbyggnadsprojekt, och diskuterar deras relativa för- och nackdelar. De övergripande frågorna om förvaltningsmetod och givarsamordning behandlas i avsnitt tre.

Karta över västra Balkan

+++++ TIFF +++++

Iakttagelser

EU:s investeringsstöd är i huvudsak framgångsrikt men hållbarheten är hotad

11. I detta avsnitt behandlas först frågan om investeringsprojekten och de behovsbedömningar som projekten baserades på var relevanta. Därefter presenteras iakttagelserna om uppnåendet av resultat och om den nödvändiga harmoniseringen av EU: prioriteringar och nationella prioriteringar. Efter detta tas frågan om hållbarhet upp, som delats in i två delar: en om vikten av underhåll och en om behovet av tillräcklig institutionell kapacitet för att garantera hållbarhet.

Reella investeringsbehov på grund av EU:s standarder och förfallen infrastruktur

12. Flera år med otillräckliga investeringar och förändringar i det geopolitiska läget [11] på västra Balkan har lett till att investeringsbehoven för att se till att infrastrukturen uppfyller EU:s standarder är betydande och i de flesta fall så stora att de inte kan tillgodoses av de enskilda budgetarna. Bakom investeringsbehoven ligger följande två huvudfaktorer:

a) EU:s standarder för helt nya institutioner [12] måste uppfyllas. Till exempel krävs enligt EU:s standarder en professionell gränsövervakning. Det innebär en utmaning, eftersom gränserna till nyligen främst kontrollerades av värnpliktiga [13]. De nya gränserna ska dessutom vara öppna för laglig rörlighet för personer och varor men samtidigt vara säkra och kontrollerade.

b) Förfallen infrastruktur på området rättsliga och inrikes frågor. Den nuvarande infrastrukturen på västra Balkan är dålig och otillräcklig. När till exempel externa bedömare [14] besökte 38 domstolsbyggnader i Albanien 2004–2005, kunde de i regel inte skilja domare från svarande eller medlemmar av allmänheten eller åklagare, och ärenden behandlades i korridorer.

Ruta 1

Exempel på strategiska och icke strategiska investeringsprojekt

Fall 1: Projekt som följde strategiska mål

Albaniens fängelsesystem uppfyller inte internationella standarder. Fängelser och häkten är överfulla. Vid tidpunkten för revisionen hade de albanska fängelserna 3049 interner, medan deras kapacitet var 1510 personer. Det motsvarar en överbeläggning på 102 %. Uppförandet av fängelset i Fushe Kruja med plats för 312 fångar skulle därför kunna ses som en viktig och relevant prioritering.

Fall 2: Projekt som inte följer det årliga programmet

I f.d.jugoslaviska republiken Makedonien anslogs i dokumenten för det godkända asylprojektet en budget på 2 miljoner euro för institutionsuppbyggnadsverksamhet, såsom utarbetande av lagstiftning, strategier och en nationell handlingsplan. Den aktiviteten genomfördes aldrig. I stället byggdes ett mottagningscentrum för asylsökande.

13. Vid revisionen konstaterades att i omkring 70 % av fallen höll sig investeringsprojekten på området rättsliga och inrikes inom de brett definierade gränserna för strategiska mål [15], det vill säga att skapa stabilitet och säkerhet och att påskynda associeringen till EU. De återstående projekten överensstämde inte eller endast delvis med målen i det årliga programmet (ruta 1).

14. Revisionen visade att biståndet utlöstes utan tillräckliga genomförbarhetsstudier som fastställde projektens omfattning och specifikationer. Att genomföra studier är en krävande uppgift, eftersom de stödmottagande institutionerna inte hade solida nationella strategier eller handlingsplaner som skulle ha innehållit prioriteringar. Bland de 17 investeringsprojekt som granskades fanns det endast två klart tillfredsställande studier som på förhand beskrev det utvalda projektets betydelse (ruta 2).

Ruta 2

Exempel på en klart tillfredsställande behovsanalys

Uppförandet av de två appellationsdomstolarna i Korça och Vlora i Albanien var de två topprioriteringarna i studien om översiktsplan för rättslig infrastruktur (Master plan for judicial infrastructure). I studien analyserades situationen och utsikterna för alla distriktsdomstolar och appellationsdomstolar i Albanien. Översiktsplanen var välgjord och detaljerad.

15. Brister på planeringsstadiet som kunde hänföras till såväl mottagarlandet som, i vissa fall, kommissionen ledde till att fördelningen och användningen av EU-finansierad utrustning varken var effektiv eller ändamålsenlig (ruta 3).

Blandade resultat för en viktig kategori av investeringsprojekt: gränsförvaltning och säkerhet

16. Vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki i juni 2003 betonades att osäkra gränser är ett verkligt hinder för rättsstatsprincipen och en mycket viktig prioritering för unionen. Kommissionen har varit mycket engagerad i sektorn för integrerad gränsförvaltning, till vilken en stor del av medlen på området rättsliga och inrikes frågor (37 %) har avsatts. Sektorn består av två delar – gränsförvaltning och gränssäkerhet. Revisionsrätten granskade åtta investeringsprojekt för integrerad gränsförvaltning, bland annat uppförandet av flera gränsövergångsställen. Resultaten av dessa investeringar var i regel mer tillfredsställande när investeringarna kombinerades med institutionsuppbyggnadsåtgärder, såsom utarbetande av nationella strategier för integrerad gränsförvaltning [16]. Ett ändamålsenligt gränsförvaltningssystem kräver en balans mellan öppna men säkra gränser [17]. Denna balans har uppnåtts i exempelvis Serbien (ruta 4).

Ruta 3

Exempel på ineffektiv och icke ändamålsenlig fördelning och användning av EU-finansierad utrustning

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien användes några av de EU-finansierade motorcyklar som gränspolisen fick sommaren 2005 nästan inte alls de första 18 månaderna, eftersom regeringen inte försåg polisen med nödvändig skyddsutrustning på det sätt som hade avtalats. Viss utrustning saknades ännu 2007. Regeringen inledde anbudsförfarandet för den kompletterande utrustningen i september 2008, och kontraktet kommer sannolikt att undertecknas under det första kvartalet 2009.

Invigningen av asylcentrumet i samma land försenades också, med ett år, på grund av att regeringen inte levererade nödvändig utrustning.

Datorer som hade levererats till den albanska polisen stod fortfarande ouppackade åtta månader efter det att kontraktet hade undertecknats, i avvaktan på myndigheternas beslut om hur datorerna skulle tilldelas de slutliga stödmottagarna.

Foto 1

Det EU-finansierade gränsövergångsstället i Batrovci längs motorvägen mellan Belgrad och Zagreb har lett till betydligt kortare väntetider för resenärerna.

+++++ TIFF +++++

Ruta 4

Exempel på hur användning av modern utrustning stärker gränskontrollerna samtidigt som väntetiderna för resenärerna minskas

I Serbien innebar den nya infrastrukturen och utrustningen vid gränsövergångsstället i Batrovci en förbättring jämfört med tidigare (foto 1). Tack vare projektet ökade genomströmningen och minskade väntetiderna. Väntetiden för långtradare har minskat från flera timmar till 30 minuter. När det gäller passagerartrafik har väntetiderna under högsäsong minskat från tolv timmar till omkring 20 minuter.

Gränsövergångsstället fick också modern utrustning så att gränsvakterna skulle kunna upptäcka förfalskade handlingar, även välgjorda förfalskningar. En så kallad docubox användes i genomsnitt 100 gånger om dagen. Sedan den togs i bruk har myndigheterna upptäckt nästan en förfalskad handling om dagen.

17. Modern gränssäkerhet bygger på fyra faktorer: rörlighet, kommunikation, underrättelser och eldkraft. Kommissionens stöd har omfattat alla dessa utom vapen. I Shkodra i Albanien var gränspolisen uppenbarligen bättre rustad att patrullera landgränsen i norr med sina fyrhjulsdrivna fordon än tidigare då patrulleringen skedde till fots. Även landgränsen mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland och havsgränsen mellan Albanien och Italien kontrolleras nu bättre än tidigare (se fotona 2 och 3). Antalet försök att ta sig över gränsen illegalt från och till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien minskade kraftigt mellan 2005, då fordonen levererades, och 2008.

18. Den samlade bilden är visserligen ganska positiv, men en del brister identifierades på området som inte bara hänger samman med avsaknaden av politisk vilja och lagliga medel i mottagarländerna (se punkterna 36–39) utan även med vissa brister i kommissionens förvaltning (ruta 5).

Ruta 5

Exempel på ett projekt för ett gränsövergångsställe som inte genomfördes

Gränsövergångsstället i Gorica i Bosnien och Hercegovina är beläget längs den trafikerade internationella vägen mellan Mostar (Bosnien och Hercegovina) och Split (Kroatien). De kroatiska myndigheterna hade redan byggt ett eget gränsövergångsställe, men på den bosniska sidan saknades lämplig infrastruktur. Kommissionen undertecknade ett byggentreprenadkontrakt värt 3 miljoner euro utan att kontrollera att exproprieringen av marken hade avslutats. På grund av tvister om värderingen av marken startade aldrig projektet, och kontraktet löpte ut i december 2006 [18].

Detta har resulterat i att en "tullterminal" på den bosniska sidan drivs av en privat juridisk person som håller inne 70 % av avgifterna för tillträde till tullterminalen (vilket motsvarar omkring 20 euro per lastbil). Regeringen har inga planer på att ta över denna infrastruktur.

19. Upplösningen av f.d. Jugoslavien resulterade i över 5000 kilometer nya internationella gränser i området. Det mest kostnadseffektiva sättet att kontrollera dessa gränser skulle ha varit att bygga gemensamma gränsövergångsställen. Men kommissionen fortsätter att finansiera projekten för gemensamma gränsövergångsställen med nationella anslag och inte med det regionala anslaget. Detta tillvägagångssätt främjar inte en utveckling av det regionala samarbetet.

Foto 2

Alla utom ett projekt granskades på plats. Här kontrolleras ett EU-finansierat fyrhjulsdrivet fordon av personal från revisionsrätten i Gevgelija på f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens gräns mot Grekland.

+++++ TIFF +++++

Foto 3

Resultat av den förstärkta kontrollen av Albaniens havsgräns. En konfiskerad racerbåt som använts av den organiserade brottsligheten för att smuggla människor till EU.

+++++ TIFF +++++

Harmonisering av EU:s prioriteringar och nationella prioriteringar är en nödvändig förutsättning för framgång

20. Reformer inom området rättsliga och inrikes frågor är ett mycket stort och komplext företag, oavsett om de gäller investeringar eller institutionsuppbyggnad. Men i de nationella budgetarna har man inte anslagit tillräckliga medel för prioriteringar på området rättsliga och inrikes frågor, särskilt inte i de ekonomiskt mindre utvecklade länderna på västra Balkan [19].

21. Kommissionen är visserligen den största givaren på västra Balkan, men EU-medlen är inte tillräckliga för att täcka alla investeringsbehov. Därför har kommissionen vanligtvis finansierat pilotprojekt som visat stödmottagaren fördelarna med uppgraderad infrastruktur. Ett exempel på denna typ av bistånd är den EU-finansierade toppmoderna domstolsbyggnaden i Vlora, som har bidragit till ökad insyn och öppenhet i rättsväsendet (ruta 6).

22. Den nationella finansieringens omfattning varierade kraftigt mellan de berörda länderna. Vid revisionen identifierade revisionsrätten ett fall där givarberoendet hade upphört. I Serbien motsvarade kostnaderna för de EU-finansierade domstolsrenoveringsprojekten omkring 5 % av Serbiens totala budget för rättsliga och inrikes frågor mellan 2003 och 2007 (ruta 7).

Ruta 6

Exempel på en investering som stärkte rättsstatsprincipen

Uppförande av appellationsdomstolen i Vlora i Albanien

Kommissionen investerade 770000 euro i uppförandet av appellationsdomstolen i Vlora i Albanien. Projektets resultat på kort sikt var positivt. I den nya byggnaden mer än fördubblades det genomsnittliga antal domar som avkunnades under det första verksamhetsåret (2007) jämfört med det antal domar som hade avkunnats i de gamla lokalerna. För första gången hade appellationsdomstolen också lämpliga domstolssalar. Detta ökade insynen och öppenheten i de rättsliga förfarandena och förbättrade rättsskyddet generellt.

Vid tidpunkten för revisionen levererades dock ingen el via det nationella kraftnätet, och den årliga budgeten för tung olja till generatorer hade redan förbrukats fyra månader före årets slut. Därför kunde man inte använda datorer. Detta minskade antalet ärenden som kunde handläggas och även investeringens totala måluppfyllelse.

Foto 4

Den nya och säkrare appellationsdomstolsbyggnaden i Vlora i Albanien finansierades av Europeiska unionen. Arbetena avslutades 2006.

+++++ TIFF +++++

Ruta 7

Exempel på ett tillräckligt nationellt budgetåtagande

Renovering av den största domstolsbyggnaden i Serbien

Efter mordet på Serbiens premiärminister Zoran Djindjic i mars 2003 arresterade myndigheterna ett stort antal misstänkta brottslingar. De serbiska myndigheterna saknade dock lämpliga lokaler för att kunna pröva uppmärksammade fall under säkra och värdiga former. Det renoveringsarbete som finansierades via EU:s budget ledde bland annat till att Belgrads distriktsdomstol fick en modern domstolssal. Domstolssalen invigdes i juni 2006 och användes vid 35 rättegångar 2006 och 40 rättegångar 2007 – flertalet av dem gällde avancerad organiserad brottslighet och krigsförbrytelser. Sedan dess har den serbiska regeringen anslagit betydande resurser till ombyggnad av domstolsbyggnader runtom i landet.

23. När EU:s prioriteringar och nationella prioriteringar inte har harmoniserats, blir resultatet ett bistånd som inte är ändamålsenligt. Genom till exempel stabiliserings- och associeringsavtalen tvingar kommissionen länderna på västra Balkan att tillämpa återtagandebestämmelser [20]. Men bestämmelserna har inte tillämpas med någon framgång, eftersom mottagarländerna inte har reserverat tillräckliga medel i sina nationella budgetar. I till exempel Albanien innebar personalbrist vid den statliga polisens gräns- och migrationsdirektorat en risk för att landet inte skulle kunna fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet. Till och med när kommissionen finansierade den nationella strategin om migration och återtagande för Albanien och uppmärksammade avtalsvillkoren under mötet med högnivåkommittén var framstegen långsamma.

Investeringsprojektens effekter och hållbarhet är hotade

24. Av de sex granskade investeringsprojekten hade 16 problem som påverkade deras hållbarhet. Trots att de länder som besöktes hade utfört ett visst underhåll av den infrastruktur och utrustning som installerats, var underhållsnivån inte tillräcklig för att garantera investeringarnas hållbarhet. Vid tidpunkten för revisionen var stödmottagarna inte skyldiga att styrka att de hade en lämplig underhållsplan och budget innan de fick EU-finansiering.

Ruta 8

Exempel på infrastrukturprojekt med bristande effekter

Kommissionen investerade över 3 miljoner euro för att uppgradera gränsövergångsstället i Kamensko i Bosnien och Hercegovina till kategori 1-nivå, det vill säga ett där alla typer av varor kan föras in i och ut ur landet. Men sedan detta EU-projekt avslutades har regeringen ändrat sitt beslut och nedgraderat gränsövergångsstället. På grund av detta beslut kan flera typer av varor (till exempel bensin) inte längre deklareras där. Trafiken har minskat, trots att vägen är den lämpligaste sträckan för trafik från Split i Kroatien till centrala, västliga och norra Bosnien och Hercegovina. Kommissionen kände inte till denna förändring.

25. Delegationerna var inte alltid medvetna om situationen på fältet, eftersom användningen av infrastruktur och utrustning inte övervakas. Därför kunde investeringsprojektens effekter och hållbarhet inte garanteras av kommissionen (ruta 8).

26. Upphandlingsreglerna innehåller visserligen bestämmelser om att eftermarknadsservice får inkluderas i upphandlingsprocessen, men dessa bestämmelser tillämpas inte tillräckligt. I Albanien anskaffade delegationen fyrhjulsdrivna fordon till gränspolisen, trots att den visste att det skulle bli svårt att underhålla utrustningen [21]. De stödmottagande institutioner som ansvarar för underhåll bjuds inte heller systematiskt in som ledamöter med rösträtt i kommittéer som ska utvärdera anbud, och de var inte heller tillräckligt delaktiga i tidigare skeden av upphandlingsförfarandet.

Investeringarna motsvaras inte av nödvändig institutionell kapacitet

27. I många fall förbättrades situationen på fältet tack vare EU-biståndet i form av utrustning eller infrastruktur. Genom enbart investeringarna uppnås dock inte de övergripande målen för de berörda institutionerna. Exempelvis räcker det inte att bygga ett modernt gränsövergångsställe: gränspolisens arbetsmetoder måste också ändras.

28. Andra exempel på investeringar som inte motsvarades av nödvändig institutionell kapacitet var de granskade IT-projekten. Till och med i de fall då den utrustning som tillhandahölls var relevant för polisens eller rättsväsendets arbete och svarade mot aktuella och framtida behov kunde projektens potentiella måluppfyllelse ändå inte utnyttjas på ett tillfredsställande sätt på grund av att

a) endast ett litet antal gränspolisstationer och domstolsbyggnader var kopplade till nätverken; i exempelvis Montenegro var endast tre av 26 gränsövergångsställen sammankopplade,

b) projekt avseende offentliga myndigheters informationssystem kräver en solid rättslig ram och en lämplig säkerhetspolicy om de ska vara hållbara, eftersom det sker ett utbyte av sekretessbelagda uppgifter; vid tidpunkten för revisionen hade inget land en lag om uppgiftsskydd som var helt anpassad till gemenskapens regelverk; när det gällde Bosnien och Hercegovina hade en lag om uppgiftsskydd utfärdats 2006, men den behöver fortfarande uppdateras för att bli anpassad till gemenskapens krav,

c) inget av de tre granskade projekten för IT-programvara hade skriftliga instruktioner för åtkomstkontroller; åtkomstkontroll är en central process som innebär att man övervakar och begränsar åtkomsten till resurserna i ett datasystem; det bör utformas så att det skyddar mot obehörigt tillträde eller obehörig användning.

Institutionsuppbyggnadsbehoven är stora men EU:s utgifter har endast lett till begränsade förändringar

29. I detta avsnitt behandlas först skälen till de begränsade resultaten i projekten för institutionsuppbyggnad och bristen på mätning av resultaten. Faktorer som är avgörande för hållbarheten presenteras i de följande delavsnitten: stabilitet när det gäller personal på nyckelposter och en korruptionsfri miljö, specifika faktorer som hänger samman med utbildningsprojekt och egenansvar på stödmottagarnivå.

Förändringshanteringen och institutionsuppbyggnaden är begränsade och dåligt mätta

30. Ett projekt på området rättsliga och inrikes frågor kan sägas vara potentiellt ändamålsenligt om det tillgodoser kända behov och brister, leder till förväntade vinster, bygger på ett åtagande av stödmottagaren att verka för hållbarhet och ingår i en samordnad strategi för institutionsuppbyggnad.

31. Resultaten av kommissionens projekt förbättrade stödmottagarnas situation. Detta var mest uppenbart i fråga om byggentreprenad- eller varukontrakt. Den största utmaningen förblev dock institutionsuppbyggnadsprojektens hållbarhet.

32. I de fall då institutionsuppbyggnadsprojekten inte uppnådde sina mål kunde revisionsrätten identifiera följande tre huvudskäl till detta:

a) Administrativ instabilitet i regionen, till exempel stora personalförändringar efter val.

b) Sämre utbildningsresultat än förväntat.

c) Otillräckligt egenansvar för reformerna i landet.

33. Vid revisionen konstaterades också motsatsen, det vill säga att framsteg görs när det råder stabilitet i civilförvaltningen, när utbildningen är målinriktad och när stödmottagarens högsta ledning är förändringsbenägen. Exempelvis har regeringen i Albanien förbundit sig att slutföra sitt minröjningsarbete, i Bosnien och Hercegovina har författningsdomstolen kommit till rätta med eftersläpningen av ärenden rörande mänskliga rättigheter och domstolen i Sremska Mitrovica i Serbien har blivit en mönsterdomstol som använder programvara för målhantering.

34. Kommissionen införde få specifika verksamhetsbaserade förvaltningsindikatorer på området. I olika verksamhetsförklaringar nämner kommissionen de framsteg som har gjorts på området rättvisa, frihet och säkerhet på västra Balkan i takt med att domare och åklagare har utbildats och samarbetet mellan polis och åklagare har förbättrats. Det är dock oklart hur kommissionen mäter effekten av dessa verksamheter.

35. Kommissionen brukade mäta hur framgångsrikt dess bistånd hade varit genom att uteslutande titta på kontraktstilldelningens och utbetalningarnas omfattning. År 2002 började kommissionen sträva efter hållbar kapacitetsutveckling vid institutioner, vilket är svårare att mäta. Länderna på västra Balkan förbereder sig för ett decentraliserat system för genomförande av biståndet, vilket är positivt eftersom överföringen av förvaltningen tyder på en tillräcklig förvaltningskapacitet. Kommission har dock ännu inte helt integrerat mätningen av kapacitetsutvecklingen i ackrediteringsprocessen för mottagarländerna [22].

Personalförändringar på nyckelposter och korruption gör hållbarheten I institutionsuppbyggnaden osäker

36. Endast två av de 15 institutionsuppbyggnadsprojekten uppnådde tillfredsställande hållbarhet. Ett gemensamt drag hos de institutionsuppbyggnadsprojekt som granskades var de störningar som orsakades av personalförändringar hos stödmottagaren. De positiva resultaten av utbildningsprojekt för institutionsuppbyggnad försämrades nästan alltid av personalförändringar på nyckelposter (ruta 9).

37. Vid revisionen konstaterades även några positiva exempel på ökad kapacitet. Dessa har resulterat i förbättringar på operativ nivå (ruta 10). Trots den stora personalomsättningen säkerställdes de strategiska målen, det vill säga att upprätthålla säkerhet, stabilitet och allmän ordning. Detta kunde endast uppnås genom EU:s kontinuerliga bistånd.

Ruta 9

Osäker personalsituation i den offentliga förvaltningen i Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

I Albanien omfattade tre av de åtta granskade projekten på området rättsliga och inrikes frågor utbildning. Det förekom vissa positiva resultat men personalförändringar, till exempel på migrationsområdet, fortsatte att hindra kapacitetsuppbyggnaden och försenade beslutsfattandet. Omedelbart efter parlamentsvalen 2005 i Albanien ersattes samtliga 20 personer vid de regionala arbetsförmedlingarna som handlade migrationsärenden.

Inom polisen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien identifierades 30 centrala ledande befattningar. Inom några månader efter valen 2006 byttes personal ut på 28 av dessa 30 befattningar, vilket motsvarade en personalomsättning på 93 %.

38. Vid revisionen konstaterades att samarbetet mellan de brottsbekämpande organen var otillräckligt, vilket påverkade projektens hållbarhet. Trots att till exempel polisens övervakningsutrustning och systemet för fingeravtryck var lämpliga verktyg för den bosniska polisen och borde leda till att fler brott klarades upp, användes de inte i full utsträckning på grund av det bristande polissamarbetet [23].

39. Korruptionsbekämpning kan stärka integriteten inom institutioner som är verksamma på området rättsliga och inrikes frågor. Det finns visserligen tecken som tyder på vissa förbättringar i de granskade länderna, men framstegen är osäkra. En möjlig övergripande indikator för måluppfyllelsen i EU:s utgifter är det index för uppfattningen om korruptionsgraden som offentliggörs av Transparency International. I bilaga IV visas hur värderingen (placering och poäng) har förbättrats något sedan 2004.

Ruta 10

Exempel på ökad operativ kapacitet

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien planerades, verkställdes och slutfördes i november 2007 operation "Mountain Storm" av specialenheter vid polisen. Vid denna operation upptäcktes en stor vapengömma som var tillräcklig för att utrusta 650 soldater med bland annat luftvärnsvapen. Man fann vapengömman hos vad som först beskrevs som en organiserad kriminell grupp men som senare betecknades som en terroristcell. Operationen utfördes utan några civila offer. Enligt de internationella observatörer som intervjuades av revisionsrätten hade en operation av denna omfattning varit omöjlig för några år sedan.

Vid den rättegång som följde dömdes, i juli 2008, 17 personer till fängelse i sammanlagt 192 år. Enligt domen var gruppens mål att skapa osäkerhet bland befolkningen och undergräva landets konstitutionella ordning.

I Albanien har EU hjälpt polisen att stärka myndigheternas kapacitet att upprätthålla lagen sedan 1997. Biståndet till polisen kommer att fortsätta åtminstone till 2011.

Utbildning – mer output än resultat

40. En nyckelfaktor i processen för att införa reformer och förändringar är tillhandahållandet av utbildning för tjänstemän (ruta 11). Detta har varit en viktig prioritering för kommissionen. Till exempel omfattade alla tre regionala projekt [24], med en total budget på 10 miljoner euro, utbildning. Outputen av utbildningen (seminarier, workshops och konferenser) levererades på ett tillfredsställande sätt, men effekten var begränsad (ruta 11).

41. Att samla tjänstemän från olika länder på västra Balkan runt samma utbildningsbord är naturligtvis ett värdefullt mål i sig med tanke på regionens nutidshistoria. Men de specifika målen i kommissionens projekt var ambitiösare än så, till exempel att ta fram regionala strategier i asyl-, migrations- och visumfrågor utifrån ett antal gemensamt godtagna tekniska EU-standarder och EU-principer.

Ruta 11

Exempel på rättsliga utbildningscentrum

Revisionsrätten granskade två utbildningsinstitut för rättsväsendet. Det övergripande målet för centrumen var detsamma, nämligen att bli ett fullfjädrat utbildningsinstitut i enlighet med bästa europeiska praxis och erbjuda domare, åklagare, domstolspersonal och advokater högkvalitativ och målinriktad utbildning.

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien beaktades inte EU-experternas råd när institutionen inrättades. Ministeriet bjöd inte in några av de internationella experterna att delta i utarbetandet av förslaget till lag om de rättsliga utbildningscentrumen, vilket därefter kritiserades starkt av givarna eftersom det inte var förenligt med europeiska standarder. Dessutom förkortades kursplanen för den ursprungliga utbildningen från 24 till 15 månader, vilket innebar en risk för att utbildningens effekt skulle minska.

I Serbien saknade utbildningsinstitutet för domare inriktning och en tydlig rättslig grund. I programmet "utbildning av utbildare" föreslogs också att moderna undervisningsmetoder skulle användas med små utbildningsgrupper och mycket samspel. I praktiken gavs endast "katederundervisning".

42. Det är svårt att ta fram gemensamma mål för regionala utbildningsprojekt på grund av att de enskilda ländernas utvecklingsnivå varierar. I allmänhet hade utvecklingen gått längre i Kroatien än i de andra länderna. Kommissionen ansåg med rätta att den regionala dimensionen måste användas för att ställa kunskapen i det mest utvecklade nationella systemet till övriga mottagarländers förfogande. Men kommissionen mätte sällan hur utbildningen förändrade politiken eller arbetsmetoderna, trots att detta är ett bra och konkret tillvägagångssätt när det gäller anpassning till EU-standarder.

43. Kommissionen inrättade inget system för att mäta resultaten av projektet för regionalt rättsligt samarbete, inte ens efter det att den hade kritiserats av sina egna inspektörer [25]. Indikatorerna gjorde det inte möjligt att mäta effekten, eftersom de var verksamhetsdrivna och formalistiska och inte utvärderande, till exempel antal möten eller konferenser. Målen var också vaga och otydliga, till exempel att stärka den regionala dialogen och främja operativt samarbete. Måluppfyllelsen kunde därför inte mätas, eftersom målen inte var direkt kopplade till verksamheterna.

44. Inte heller på nationell nivå uppfyllde kommissionens utbildningsprojekt sina mål till fullo, eftersom de genomfördes utan den högsta ledningens stöd. Två särskilda utbildningskurser inom det albanska polisprojektet (Pameca II) kan nämnas. "Kurser i strategiskt befälhavande" gavs till 60 tjänstemän på mellannivå och hög nivå. När poliserna efter avslutad utbildning återvände till sina arbetsplatser och skulle tillämpa sina kunskaper, stötte de på motstånd från sina överordnade. För att försöka råda bot på att effekterna eventuellt inte blev tillräckliga, måste därför ett "Program för chefer på högsta nivå" genomföras med 34 av de högsta polischeferna. Det var visserligen bra att kommissionen vidtog denna korrigerande åtgärd, men det hade varit bättre om den hade försäkrat sig om den högsta ledningens stöd innan den presenterade kursen för cheferna på mellannivå.

45. "Lära genom att göra" och utbildning på plats är ändamålsenliga sätt att utveckla en modern och effektiv förvaltning. Administrativt ansvar kan överlåtas så länge som personalomsättningen inte är alltför stor (ruta 12). Projekt för partnersamverkan med medlemsstater och bidragskontrakt med internationella organisationer används i större utsträckning sedan Cardsprogrammets inriktning ändrades från återuppbyggnad till reformer.

Ruta 12

Exempel på "lära genom att göra-projekt" i Bosnien och Hercegovina

Fall 1: Fullständigt överlåtande av ansvaret till stödmottagaren – Kommissionen för mänskliga rättigheter

År 2004 undertecknade kommissionen ett bidragskontrakt med Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol om att inrätta en särskild rättslig myndighet, kommissionen för mänskliga rättigheter, för att komma till rätta med eftersläpningen av nästan 9000 ärenden rörande mänskliga rättigheter [26]. Under det första året löste kommissionen för mänskliga rättigheter mer än 3000 ärenden. Kommissionen för mänskliga rättigheter började arbeta med internationell personal, men sedan 2005 är personalen uteslutande nationell. Under projektet tillämpade den nationella personalen dagligen Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och andra internationella instrument. Projektet blev en framgång därför att nio av de tio anställda med nyckelfunktioner stannade vid författningsdomstolen. I juni 2007 hade alla ärenden som släpat efter lösts. Enligt stödmottagaren bidrog projektet i hög grad till medvetenheten om de mänskliga rättigheterna i Bosnien och Hercegovina.

Fall 2: Ofullständigt överlåtande av ansvaret till stödmottagaren – Sektionen för krigsförbrytelser

Sektionen för krigsförbrytelser i Bosnien och Hercegovina är det första permanenta och specialiserade statsorganet som inrättats för att behandla allvarliga brott mot internationell humanitär rätt och ingår i strategin för att slutföra arbetet vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien [27]. Antalet misstänkta krigsförbrytare i Bosnien och Hercegovina beräknas uppgå till flera tusen. Vid tidpunkten för revisionen var de internationella experternas överlämning till nationella experter försenad. Det faktiska antalet aktiva rättegångar översteg det prognosticerade antalet, vilket är positivt, men domstolens arbetsbelastning var betydligt högre än dess kapacitet. Denna situation förvärrrades av omsättningen av internationella domare.

Lokalt egenansvar är en viktig framgångsfaktor som stärker rättsstatsprincipen

46. Ett av de vanligaste strategiska målen för de granskade projekten var att stärka rättsstatsprincipen på västra Balkan. Den västeuropeiska rättsstatsprincipen är i grund och botten att ingen står över över lagen. Att förankra rättstatsprincipen i länderna på västra Balkan är grundläggande för stabiliteten och säkerheten i Europa. Trots vissa framsteg är rättsstatsprincipen på västra Balkan fortfarande svag (ruta 13).

47. I många av sina lägesrapporter har kommissionen uttryckt missnöje med den långsamma reformtakten. Den projektmetod som kommissionen tillämpar har sina begränsningar. Den är ingen "mirakelmedicin". Om kommissionens projekt på området rättsliga och inrikes frågor ska bli framgångsrika, krävs en attitydförändring hos nationella myndigheter och kontinuitet i förvaltningsstrukturerna. Dessa faktorer ligger utanför kommissionens direkta befogenheter, och deras negativa effekter, särskilt på institutionsuppbyggnad, bör inte underskattas.

Ruta 13

Rättstatsprincipen är svag på västra Balkan

"Rättsstatsprincipen" är svag i regionen, och förtroendet för regering och institutioner är lågt. Medborgarna litar inte på det rättsliga systemet, som de anser gynnar endast vissa statusgrupper. På frågan om vissa människor står över lagen i det här landet var andelen jakande svar i vissa länder i regionen följande [28]:

Montenegro: 69 %.

Serbien: 81 %.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: 85 %.

Det är värt att notera att de som starkast upplever att samhället är orättvist och att människor inte är lika inför lagen är de mest välutbildade och politiskt upplysta.

48. Kommissionen har dock lärt av tidigare erfarenheter. Jämfört med kommissionens tidigare program inför anslutningen (Phare) tar man nu itu med viktiga strukturreformer på området rättsliga och inrikes frågor tidigare i utvidgningsprocessen.

49. Hittills har de flesta reforminitiativen inte kommit från regionen utan från Europeiska kommissionen och andra externa aktörer [29]. Det leder till bristande egenansvar som i sin tur försvagar projektens resultat på lång sikt. Det första betydande initiativet från regionen är Regionala samarbetsrådet, som inrättades i februari 2008 som efterföljare till stabilitetspakten för sydöstra Europa. Regionala samarbetsrådets arbete kommer att vara inriktat på sex prioriterade områden. Ett av dem är rättsliga och inrikes frågor. Nästan två årtionden efter det att den tidigare strukturen för säkerhet och stabilitet i sydöstra Europa föll samman strävar denna nya institution, som är baserad i Sarajevo, efter att bli det första regionala forumet i sitt slag genom en ram med regionalt egenansvar och regional ledning som också stöder den europeiska integrationen.

Förvaltningsmetoder och givarsamordning

50. I detta avsnitt presenteras resultaten av revisionen i två övergripande frågor som omfattar båda typerna av projekt: en jämförelse mellan de två förvaltningsmetoder som kommissionen använder och givarsamordning.

Ingen större skillnad mellan förvaltningsmetoder

51. På västra Balkan använde kommissionen två grundläggande förvaltningsmetoder (se bilaga V) med hjälp av Europeiska byrån för återuppbyggnad eller kommissionens delegationer. Revisionsrätten analyserade sina granskningsresultat för projekt i syfte att fastställa om det fanns bevis för att den ena förvaltningsmetoden var mer ändamålsenlig än den andra.

52. Av de 30 granskade projekten på området rättsliga och inrikes frågor i mottagarländerna förvaltades 18 av delegationen och tolv av Europeiska byrån för återuppbyggnad (se bilaga I). De övergripande resultaten av de granskade projekten var visserligen blandade, men det var ingen större skillnad i graden av framgång mellan de projekt som hade förvaltats av delegationerna och de projekt som hade förvaltats av Europeiska byrån för återuppbyggnad. En av fördelarna med decentraliserade delegationer är den nära kopplingen mellan den politiska dialogen och den årliga programplaneringen. Å andra sidan bidrog huvudkontoret för Europeiska byrån för återuppbyggnad till dialogen med ytterligare experter för regionen i dess helhet.

Den stödmottagarledda givarsamordningen har inte förbättrats

53. Kommissionen har åtagit sig att spela en aktiv roll i främjandet av givarsamordning på västra Balkan. Givarsamordning är en av principerna i Parisdeklarationen om biståndseffektivitet från 2005 och EU:s uppförandekod om arbetsfördelning. Kommissionen ansluter sig till dessa principer. Revisionsrätten konstaterade att det var svårt för kommissionen att genomföra givarsamordningen i praktiken.

54. Rättsliga och inrikes frågor är ett område med ett gemensamt givarintresse. Kommissionen, de internationella finansinstituten, medlemsstaterna och givarna utanför EU är alla verksamma på västra Balkan (bilaga VI). Principen att mottagarlandet ska leda givarsamordningen kunde inte tillämpas på grund av att mottagarländernas kapacitet ännu var liten. Dessutom fick inte stödmottagarna tillräckligt stöd för att öka sin kapacitet att leda givarsamordningen. Till och med i de fall då stödmottagarna hade en klar uppfattning om hur de skulle genomföra den lösning som de föredrog, möttes de av givarverksamhet som inte hade samordnats (ruta 14).

55. Bristen på givarsamordning begränsades inte bara till investeringsprojekt. Inom institutionsuppbyggnadsprojekt förvirrades stödmottagare av att rekommendationer gavs av olika EU-aktörer. Förekomsten av alltför många råd med blandade budskap var tydligast i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Mellan 2004 och 2005 var fem olika EU-organ (EG-delegation, EAR, EU:s särskilda representant, EUPOL-Proxima och EU:s övervakningsuppdrag) verksamma på området för polisutveckling. Verksamhet bedrevs dessutom samtidigt inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, internationella biståndsprogrammet för utbildning i brottsutredning (International Criminal Investigative Training Assistance Programme, ett polisprojekt som finansierades av USA) och ett antal EU-medlemsstaters bilaterala program. Problemet var särskilt stort när råden var motstridiga.

Ruta 14

Exempel på flera givares investeringsverksamhet som inte hade samordnats

En av principerna för harmonisering av bistånd handlar om anpassning av biståndet och obundet bistånd. Men på grund av att flera givares verksamhet inte hade samordnats, vilket innebar att varje givare gav bilar, lastbilar och skåpbilar från det egna landet, använder polisen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien över 40 fordonstyper. Detta gör att det är omöjligt att driva fordonsparken på ett kostnadseffektivt sätt. Polisens målsättning är att använda endast tolv fordonstyper i framtiden.

Slutsatser och rekommendationer

56. Incitamentet att bli medlem av EU har bidragit till att göra EU till den största och mest inflytelserika externa intressenten på västra Balkan. Till skillnad från tidigare anslutningsprogram har kommissionen prioriterat rättsliga och inrikes frågor och försökt gripa sig an viktiga strukturreformer tidigare i utvidgningsprocessen. De projekt på området rättsliga och inrikes frågor som förvaltas av kommissionen genomförs under svåra politiska och organisatoriska förutsättningar. Mot den bakgrunden har kommissionens förvaltning till övervägande del varit ändamålsenlig. Revisionsrätten identifierade dock vissa brister i kommissionens förvaltning som om de hade åtgärdats kunde ha resulterat i ännu fler framgångsrika projekt, särskilt när det gäller projektresultatens hållbarhet.

57. Revisionsrätten drar slutsatsen att behovsanalyserna ibland var otillfredsställande och att givarsamordningen var otillräcklig. Trots att inte alla investeringsprojekt uppnådde helt tillfredsställande resultat och hållbarheten är hotad, bidrog det investeringsstöd som finansierades av kommission på ett relevant och värdefullt sätt till den nationella infrastrukturen och de nationella institutionerna. Å andra sidan var de resultat som institutionsuppbyggnadsprojekten uppnådde endast delvis tillfredsställande och sannolikt inte hållbara. Detta berodde på fortsatt politisk svaghet och brist på engagemang (egenansvar) hos stödmottagarna, eftersom de flesta reforminitiativ inte kommer från regionen utan från Europeiska kommissionen eller andra externa intressenter.

Tabell 1

De viktigaste slutsatserna om investerings- och institutionsuppbyggnadsprojekt

Bedömning: T = Tillfredsställande, DT = Delvis tillfredsställande och IT = Inte tillfredsställande;

T / DT innebär att bedömningen ligger mellan tillfredsställande och delvis tillfredsställande.

Revisionsfråga | Behov | Output av projekt | Resultat |

Typ av bistånd | Relevans | Bedömning | | Uppnått | Hållbarhet |

Investering | T | DT | T | T / DT | T / DT |

Institutions-uppbyggnad | T | T | T | DT | IT |

58. De övergripande resultaten av de granskade projekten var blandade när det gäller förvaltningsmetoder, men det var ingen större skillnad i graden av framgång mellan de projekt som hade förvaltats av delegationerna och de projekt som hade förvaltats av Europeiska byrån för återuppbyggnad.

Rekommendation 1

Kommissionens skäl till att arbeta med rättsliga och inrikes frågor på västra Balkan är uppenbara, men projektresultaten skulle bli ännu bättre om

a) kommissionen vid utformningen av projekten på området rättsliga och inrikes frågor tillmätte projektmål tillräcklig betydelse och såg till att resultatindikatorer som baseras på projektverksamheten fastställs,

b) investeringsprojekten i högre grad kompletterades med institutionsuppbyggnadsprojekt,

c) alla givare som är verksamma på området, däribland kommissionen i egenskap av största givare, hade en bättre samordning med varandra, till exempel skulle en givare kunna finansiera eller samfinansiera ett projekt som en annan givare utformat,

d) upphandlingsförfarandet för utrustning sågs över av givarsamfundet; när så är möjligt bör gemensamma investeringspooler som förvaltas av mottagarländerna övervägas, men de stödmottagande organisationerna kommer att behöva fortsätta övervaka upphandlingsförfarandet noga.

Rekommendation 2

Projektens hållbarhet skulle förbättras om

a) stödmottagarnas medverkan ökade, till exempel i förfarandet för offentlig upphandling,

b) inga projekt startades utan en underhållsplan,

c) kommissionen noggrannare övervakade fördelningen och utvärderade användningen av EU-finansierad utrustning och infrastruktur samt vidtog korrigerande åtgärder vid behov,

d) kommissionen använde resultatindikatorer för att mäta resultat,

e) genomförandet av det tekniska stödet på lämpligt sätt kompletterades med aktiv uppmuntran till institutionella förändringar.

Rekommendation 3

Den regionala aspekten skulle förstärkas om infrastrukturåtgärderna på området för integrerad gränsförvaltning utformades och genomfördes på ett sätt som främjar regionalt samarbete. Till exempel bör gemensamma gränsövergångsställen som finansieras genom det regionala anslaget prioriteras.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 och 16 juli 2009.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] I diagram 1 sammanfattas iakttagelserna om projekt.

[2] Cards är en akronym för "gemenskapens biståndsprogram för återuppbyggnad, utveckling och stabilisering", som omfattade perioden 2000–2006.

[3] Detta motsvarade omkring 10 % av den totala Cardsbudgeten. Merparten av Cardsutgifterna verkställdes under programmets första år och gällde hantering av de akuta behoven hos befolkningen på västra Balkan efter konflikten.

[4] När det gäller den senaste utvidgningen 2007 behöver Bulgarien och Rumänien fortfarande göra framsteg på området rättsliga och inrikes frågor. EU har beslutat att inrätta en särskild samarbets- och kontrollmekanism för att hjälpa de nyaste medlemsstaterna att avhjälpa de brister som kvarstår.

[5] Tekniskt bistånd är en resurs som används i många utvecklingsprojekt och utvecklingsprogram av olika slag och som kan definieras som experter som anlitas för överföring av know-how och kompetens och för uppbyggnad och stärkande av institutioner. Se revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2007 om det tekniska biståndets ändamålsenlighet vid kapacitetsutveckling (EUT C 312, 21.12.2007, s. 3).

[6] Partnersamverkan, som inleddes 1998 som anslutningsstöd, bildar ramen för förvaltningen och halvoffentliga organisationer i mottagarländerna när det gäller samarbetet med deras motsvarigheter i medlemsstaterna.

[7] Såsom anges i Cardsförordningen ska det årliga program som fastställs för varje mottagarland innehålla en detaljerad förteckning över projekt som ska finansieras och belopp som avsatts för dessa. Förvaltningskommittén, som består av företrädare för medlemsstaterna och har kommissionen som ordförande, ska yttra sig över de årliga anslagen.

[8] Vid revisionen bedömde revisionsrätten i vilken utsträckning projekten på området rättsliga och inrikes frågor var motiverade med hänsyn till behovens omfattning och karaktär och huruvida alternativa tillvägagångssätt hade övervägts och analyserats korrekt. Revisionsrätten bedömde dessutom huruvida målen stämde överens med de prioriteringar som fastställts i kommissionens och rådets strategidokument och i nationella strategidokument.

[9] Vid revisionen bedömde revisionsrätten i vilken utsträckning stödmottagarna använde det EU-finansierade biståndet (till exempel utrustning, infrastruktur och utbildning) på ett ändamålsenligt sätt och huruvida resultaten av projekten var ekonomiskt och operativt hållbara.

[10] Denna kompletterande del av revisionen togs med på Europaparlamentets begäran. Se Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen.

[11] Framväxten av sex nya stater efter upplösningen av f.d. Jugoslavien har resulterat i över 5000 kilometer nya internationella gränser i regionen som måste kontrolleras på vederbörligt sätt.

[12] I till exempel Bosnien och Hercegovina är gränspolisen den äldsta institutionen på statlig nivå men den hade inte ens funnits i tio år 2009.

[13] I till exempel Serbien kontrollerade armén gränserna till 2007.

[14] Master plan for judicial infrastructure (översiktsplan för rättslig infrastruktur) – studie som utfördes av externa konsulter mellan januari 2004 och april 2005.

[15] I revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2007 om kommissionens förvaltning av Cardsprogrammet (EUT C 285, 27.11.2007, s. 1) konstaterades att den strategiska vägledningen var mycket allmänt hållen. Den lämpade sig för återuppbyggnadsfasen, men inte för de mer krävande institutionsuppbyggnadsmålen.

[16] Den nationella strategin för integrerad gränsförvaltning antogs i Albanien i november 2006, i Bosnien och Hercegovina i juli 2005, i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i oktober 2005, i Montenegro i februari 2006 och i Serbien i januari 2006.

[17] Det bör noteras att varken EU:s regelverk, Schengenbestämmelserna eller gemenskapens tullkodex innehåller en universallösning för gränsförvaltning. Enligt bestämmelserna ska systemet dock vara ändamålsenligt och riskanpassat.

[18] Eftersom kommission inte kunde uppfylla kontraktet, har entreprenören begärt ersättning på över 550000 euro för sina förluster och skador, och ett förlikningsförfarande pågick vid tidpunkten för revisionen.

[19] I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien finansieras domar- och åklagarhögskolan delvis via statsbudgeten enligt en särskild lag. På det viset garanteras utbildningens oberoende. Men 63 % av den totala finansieringen av högskolan 2008 kom från internationella givare. En mer balanserad finansieringsram behövs för att garantera institutionens operativa oberoende.

[20] Länderna på västra Balkan och Europeiska unionen har undertecknat ett återtagandeavtal som en del av stabiliserings- och associeringsavtalen. Enligt detta avtal ska länderna på västra Balkan och EU:s medlemsstater godta att medborgare som har rest in eller uppehållit sig olagligt på en av de övriga staternas territorium återvänder, samt acceptera illegala migranter som är medborgare i tredjeländer eller statslösa och som har rest in på ett av ländernas territorium via ett annat lands territorium. Avtalet förpliktar i grunden länderna på västra Balkan att dela ansvaret för EU:s säkerhet med Europeiska unionen.

[21] Delegationens eget fyrhjulsdrivna fordon servas inte i Tirana utan körs till ett grannland.

[22] Det första steget i processen för ett decentraliserat genomförande är den nationella ackrediteringen av de stödmottagande myndigheterna på grundval av kapacitetsbedömningar. Nästa steg är överföringen av förvaltningen från kommissionen till mottagarlandet.

[23] Man bör vara medveten om att det finns 13 olika polisstyrkor i Bosnien och Hercegovina, nämligen två på entitetsnivå och tio på kantonal nivå samt en självständig polisstyrka i Brcko-distriktet.

[24] På grund av tidigare konflikter har det regionala samarbetet varit en utmaning på västra Balkan. Kommissionens regionala program var därför inriktat på att främja förbindelserna mellan staterna på västra Balkan. EU har förklarat att regionalt samarbete är en förutsättning för framsteg på vägen mot anslutning. Omkring 10 % av finansieringen inom ramen för Cards användes till att stödja detta mål, och det regionala programmet har alltid varit inriktat på rättsstatsprincipen och rättsliga och inrikes frågor.

[25] Kommissionen har anlitat externa inspektörer för att bedöma genomförandet av projekten.

[26] I Bosnien och Hercegovina förekommer fyra huvudtyper av ärenden när det gäller brott mot de mänskliga rättigheterna: likhet inför lagen, äganderätt, rätt till arbete och utbildning samt saknade personer ("Srebrenica-fall").

[27] Se FN:s säkerhetsråds resolution 1503.

[28] Se Alina Mungui-Pippidis forskningsrapport Deconstructing Balkan Particularism, The Ambiguous Social Capital of South Eastern Europe, 2005.

[29] Se Regional cooperation in the western Balkans av Milica Delevic, EU-ISS Chaillot Paper nr 104, juli 2007.

--------------------------------------------------

BILAGA I

GRANSKADE CARDSPROJEKT PÅ OMRÅDET RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR OCH EN BEDÖMNING AV DERAS MÅLUPPFYLLELSE

Granskningskriterier för relevans: Projektmålen var i linje med RIF-prioriteringarna för landet.

Granskningskriterier för behovsbedömning: Huruvida projekten var motiverade och alternativa tillvägagångssätt hade övervägts.

Granskaningskriterier för output: Den avslutade verksamheten hade lett till den planerade outputen.

Granskningskriterier för uppnådda resultat: Det EU-finansierade biståndet användes på ett ändamålsenligt sätt.

Granskningskriterier för hållbarhet: Projektresultaten var ekonomiskt och operativt hållbara.l.

e.t.: ej tillämpligt.

| BEHOV | PRODUCERAD OUTPUT | RESULTAT |

| RELEVANS | BEDÖMNING | UPPNÅDDA | HÅLLBARHET |

| PROJEKTBESKRIVNING | Årligt Cards- program | BELOPP I EURO (kontrakt) | | PROJEKTET AVSLUTADES | FÖRVALTAT AV | Tillfredsställande (T), Delvis tillfredsställande (DT), Inte tillfredsställande (IT) | Ja /Delvis/Nej | T, DT, IT, e.t. | Tillfredsställande/Inte tillfredsställande/e.t. |

Investment

Albanien | Kontorsutrustning till polisstationer | 2001 | 419093 | | september 2005 | delegation | IT | IT | Ja | IT | inte tillfredsställande |

Albanien | Uppförande av fängelset i Fushe Kruja | 2001 | 2874708 | | mars 2007 | delegation | T | IT | Delvis | DT | inte tillfredsställande |

Albanien | Appellationsdomstolar i Korça och Vlora | 2003 | 1636375 | | maj 2006 | delegation | T | T | Ja | T | inte tillfredsställande |

Albanien | Gränskontroll och grön gränsförvaltning | 2003 | 2127106 | | februari 2006 | delegation | T | IT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Övervakning och uppförande av gränsövergångsstället i Kamensko | 2001 | 3349597 | | oktober 2005 | delegation | T | T | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Uppförande av gränsövergångsstället i Gorica | 2002 | 2971834 | | påbörjades aldrig | delegation | T | T | Nej | e.t. | e.t. |

Bosnien och Hercegovina | Övervakning och upprustning av de fastigheter där Bosnien och Hercegovinas domstolsväsen håller till | 2002 | 2310367 | | december 2004 | delegation | T | DT | Ja | T | tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Utrustning till poliskåren | 2003 | 1576604 | | juli 2005 | delegation | T | T | Ja | T | tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Övervakning och uppförande av gränspolisens högkvarter i Bosnien och Hercegovina | 2003 | 2589621 | | juli 2008 | delegation | DT | DT | Ja | DT | tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Tillhandahållande av IT-telekommunikationssystem | 2003 | 2597772 | | december 2006 | delegation | T | T | Ja | T | tillfredsställande |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Tillhandahållande av fordon för gränspolisen | 2003 | 2799813 | | juni 2005 | EAR | T | DT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Uppförande av mottagningscentrum för asylsökande | 2002 | 1419580 | | november 2006 | EAR | DT | T | Ja | T | tillfredsställande |

Montenegro | Uppförande av gränsövergångsställen i D. Brijeg och S. Polje | 2001 | 3685662 | | juli 2005 | EAR | DT | T | Delvis | DT | tillfredsställande |

Montenegro | IT och specialutrustning till gränspolisen | 2003 | 1683038 | | mars 2005 | EAR | T | T | Ja | T | tillfredsställande |

Serbien | Uppförande och övervakning av gränsövergången i Batrovici | 2002–2003 | 5134209 | | augusti 2006 | EAR | T | T | Delvis | DT | tillfredsställande |

Serbien | Renovering och underhåll av den största domstolssalen i Belgrad | 2003 | 1196963 | | maj 2005 | EAR | DT | T | Ja | T | tillfredsställande |

Serbien | Utrustning till gränspolisen | 2003 | 2782209 | | maj 2005 | EAR | T | IT | Ja | T | tillfredsställande |

| | Delsumma | 41154551 | | | | | | | | |

Institutionsuppbyggnad

Albanien | Nationell strategi för migration | 2001 | 1000000 | | januari 2005 | delegation | T | T | Ja | IT | inte tillfredsställande |

Albanien | Albanska minprogrammet | 2002 | 2000000 | | maj 2006 | delegation | T | T | Ja | T | tillfredsställande |

Albanien | Kontroll av asylsökande och migranter | 2003 | 2000000 | | februari 2006 | delegation | T | T | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Albanien | Pameca II – polisuppdrag | 2004–2005 | 6314404 | | december 2007 | delegation | T | DT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Stöd till åklagarens kontor i Bosnien och Hercegovina | 2002 | 916668 | | maj 2005 | delegation | T | DT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Stöd till kommissionen för mänskliga rättigheter | 2003 | 645705 | | mars 2005 | delegation | T | T | Ja | T | tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Stöd till det höga domar- och åklagarrådet | 2004 | 3120986 | | januari 2006 | delegation | T | T | Ja | T | inte tillfredsställande |

Bosnien och Hercegovina | Stöd till kansliet för krigsförbrytelser i Bosnien och Hercegovina | 2004 | 3500000 | | januari 2008 | delegation | T | T | Ja | T | inte tillfredsställande |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Utbildningsinstitut för tjänstemän inom rättsväsendet | 2001 | 1188405 | | oktober 2005 | EAR | T | T | Ja | T | inte tillfredsställande |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Stöd till den nationella strategin för reform av polisen | 2001 | 1457533 | | september 2005 | EAR | T | DT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Serbien | Rättsligt utbildningscentrum | 2004 | 2499175 | | oktober 2007 | EAR | T | DT | Delvis | IT | inte tillfredsställande |

Serbien | Kapacitetsuppbyggnad vid justitieministeriet | 2004 | 1491029 | | september 2007 | EAR | T | T | Delvis | DT | inte tillfredsställande |

Regional | Införande av en ram för asyl-, migrations- och visumärenden som är förenlig med EU:s krav | 2002 | 2922700 | | december 2005 | GD Utvidgnings HK | T | T | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Regional | Stöd till och samordning av strategier för integrerad gränsförvaltning på västra Balkan | 2002–2003 | 1999984 | | mars 2007 | GD Utvidgnings HK | T | T | Ja | DT | inte tillfredsställande |

Regional | Införande av ett oberoende, tillförlitligt och fungerande rättsväsen och förbättring av det rättsliga samarbetet | 2003 | 5499579 | | april 2007 | GD Utvidgnings HK | T | IT | Ja | DT | inte tillfredsställande |

| | Delsumma | 36556168 | | | | | | | | |

Investeringar och institutionsuppbyggnad

Serbien | IT-stöd till domstolsförvaltningen, ärendehantering | 2004 | 3232093 | | november 2005 | EAR | T | T | Ja | DT | tillfredsställande |

| | TOTALT | 80942812 | | | | | | | | |

--------------------------------------------------

BILAGA II

REVISIONSMETOD OCH URVAL FÖR GRANSKNING

1. Revisionsarbetet omfattade en granskning av strategi- och planeringsdokument, till exempel landstrategidokument, fleråriga vägledande program och dokument om det europeiska partnerskapet samt övervaknings- och utvärderingsrapporter. Ett urval på 30 projekt bland de årliga programmen 2001–2005 granskades i följande länder på västra Balkan: Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien. Projekten förvaltades antingen av Europeiska byrån för återuppbyggnad eller av Europeiska kommissionens delegationer [30]. Ytterligare tre projekt på regional nivå som förvaltades av generaldirektoratet för utvidgning i Bryssel granskades.

2. Sammantaget granskades kontrakt med ett värde på omkring 81 miljoner euro, vilket motsvarar 17 % av åtagandena för rättsliga och inrikes frågor inom Cardsprogrammet 2001–2006. Projekten valdes ut med beaktande av följande kriterier: (i) ekonomisk betydelse, (ii) täckning av alla delområden inom rättsliga och inrikes frågor och (iii) täckning av alla kontraktstyper, det vill säga bidrag, tjänster, varor och byggentreprenad. För att revisionsrätten skulle kunna göra meningsfulla iakttagelser om projektens output, resultat och hållbarhet, besöktes 29 av 30 nationella projekt på plats.

TABELL 1: ANTAL STÖDBERÄTTIGADE PROJEKT PER LAND I APRIL 2007

Land | Antal projekt | Belopp i miljoner euro |

Albanien | 21 | 38 |

Bosnien och Hercegovina | 30 | 48 |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 12 | 15 |

Regionala program | 6 | 15 |

Serbien och Montenegro | 14 | 21 |

Totalt | 83 | 137 |

Granskade | 33 | 81 |

Täckning | 40 % | 59 % |

3. Revisionen inriktades på projekt som var mogna men inte för gamla. Det innebar en begränsning till projekt som hade startats tidigast 48 och senast 18 månader innan revisionen började. Med dessa kriterier uppgick beloppet för kontrakten i de granskade länderna till 137 miljoner euro, och revisionen täckte 59 % av detta belopp. Med undantag av ett projekt (projektet för ett gränsövergångsställe i Gorica i Bosnien och Hercegovina) som aldrig startade hade övriga projekt avslutats. Det fanns med andra ord tillräckligt med material för att revisionsrätten skulle kunna identifiera och analysera de största problemen när det gällde måluppfyllelse.

[30] Europeiska byrån för återuppbyggnad upphörde med sin verksamhet i slutet av 2008. Den hade operativa centrum i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien. EG-delegationerna genomför program i Albanien och Bosnien och Hercegovina. Europeiska byrån för återuppbyggnad hade även ett operativt centrum i Kosovo, och det finns en delegation i Kroatien, men dessa granskades inte.

--------------------------------------------------

BILAGA III

TOTALT STÖD I FORM AV BIDRAG UNDER PERIODEN 2006–2008, 4240 MILJONER EURO PER KÄLLA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

BILAGA IV

UPPFATTAD GRAD AV KORRUPTION – VÄSTRA BALKAN

Indexet för uppfattningen om korruptionsgraden (CPI, Corruption Perception Index) beräknas för 180 länder. Det land som anses minst korrupt hamnar på första plats och det land som anses mest korrupt hamnar på 180:e plats.

CPI-poängen ligger mellan 0 och 10 och anger graden av uppfattad korruption: ju lägre poäng, desto högre grad av uppfattad korruption.

Källa: Transparency International (http://www.transparency.org).

| 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 |

Placering | CPI-poäng | Placering | CPI-poäng | Placering | CPI-poäng | Placering | CPI-poäng | Placering | CPI-poäng |

Albanien | 85 | 3,4 | 105 | 2,9 | 111 | 2,6 | 126 | 2,4 | 108 | 2,5 |

Bosnien och Hercegovina | 92 | 3,2 | 84 | 3,3 | 93 | 2,9 | 88 | 2,9 | 82 | 3,1 |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 72 | 3,6 | 84 | 3,3 | 105 | 2,7 | 103 | 2,7 | 97 | 2,7 |

Montenegro | 85 | 3,4 | 84 | 3,3 | ej tillämpligt | 97 | 2,8 | 97 | 2,7 |

Serbien | 85 | 3,4 | 79 | 3,4 | 90 | 3,0 | | | | |

--------------------------------------------------

BILAGA V

KOMMISSIONENS FÖRVALTNINGSSTRUKTUR PÅ VÄSTRA BALKAN

Cardsprogrammet genomförs huvudsakligen med hjälp av två av totalt fyra olika förvaltningsstrukturer (se diagram 1):

a) EG:s delegationer i Albanien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien förvaltar projekten, från identifiering och formulering till upphandling, kontraktstilldelning, genomförande och utvärdering [31].

b) Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) [32], ett oberoende EU-organ, förvaltar programmet i Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Den inrättades för att svara mot behovet av ett snabbt och effektivt agerande i hanteringen av de akuta behoven hos befolkningen i Kosovo direkt efter krisen 1999.

c) GD Utvidgning (och tidigare EuropeAid) förvaltar de regionala programmen direkt från huvudkontoret.

d) Genomförandeorgan i mottagarländerna förvaltar programmen för utveckling av lokalsamhällena i Albanien och en del av Cards 2002-programmet i Kroatien decentraliserat.

Diagram 1: Cards förvaltningsstruktur

+++++ TIFF +++++

[31] Delegeringsprocessen började i Bosnien och Hercegovina 1998. Detta skedde för att man skulle skynda på gemenskapens externa bistånd och samtidigt garantera att de finansiella förfarandena är tillförlitliga.

[32] Europeiska byrån för återuppbyggnad inrättades i februari 2000, dess föregångare, arbetsgruppen för Kosovo, inledde sin verksamhet 1999. År 2001 utvidgades byråns mandat till att omfatta Serbien och Montenegro och 2002 till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

--------------------------------------------------

BILAGA VI

TOTALA BIDRAG OCH LÅN UNDER PERIODEN 2006–2008, 10488 MILJONER EURO PER KÄLLA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------