[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 11.1.2006

SEK(2006) 26 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan leda till ökad sysselsättning. Pakten ändrades för första gången 2005. Reformen bekräftade att pakten har varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan utarbetar (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Slovakiens första konvergensprogram lämnades in i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004 på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I programmen skall medlemsstaterna ange sina budgetmål på medellång sikt och beskriva vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål, samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall de medelfristiga målen differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt bör eftersträvas för finanspolitiken över konjunkturcykeln, genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn får tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vid en tillfällig avvikelse från de medelfristiga målen eller anpassningsbanan för att uppnå dessa.

Med beaktande av kommissionens höstprognos 2005, uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna avseende perioden 2005–2008, har kommissionen granskat det uppdaterade konvergensprogram som Slovakien nyligen lämnade in och på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

1. Slovakien lade fram sitt konvergensprogram den 1 december 2005. Det avser perioden 2005–2008 och innehåller dessutom vägledande beräkningar fram till 2010. Dokumentet hade antagits av regeringen den 30 november 2005. Det omfattar 2006 års budget, som godkändes av parlamentet den 13 december 2005, samt regeringens fleråriga budgetram för 2006–2008, som antogs av regeringen den 12 oktober 2005. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammen som specificeras i den nya uppförandekoden[3]. Det innehåller luckor i fråga om de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden[4].

2. Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.”

3. Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet för EU25 på 2,4 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med 2 procentenheter under samma period. I programmet räknar man med en real BNP-tillväxt på i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. BNP-tillväxten förväntas öka från 5,1 % år 2005 till 5,4 % år 2006 och 6,1 % år 2007, med en nettoexport som allt mer bidrar till BNP-tillväxten och som kompletterar den starkt positiva inhemska efterfrågan. Den starka inhemska efterfrågan torde förbli oförminskad tack vare en positiv löne- och arbetsmarknadsutveckling och även p.g.a. ett attraktivt affärsklimat och ökande offentliga investeringar med stöd av EU-medel. Kommissionens höstprognos 2005 omfattar perioden fram till 2007 och bekräftar i stora drag programmets tillväxtberäkningar och likaså utvecklingen av tillväxtens bakomliggande sammansättning. För 2008 överstiger den förväntade tillväxten på nära 5½ % kommissionens prognos för potentiell produktionstillväxt. I programmet räknar man med en inflationsökning till 3,6 % år 2006 till följd av höjningar av reglerade priser framkallade av högre priser på olja och naturgas. Allt eftersom dessa effekter avklingar beräknas inflationen sjunka till 2,0 % år 2007 och 2008. Inflationsprognoserna i programmet förefaller rimliga även om nyligen aviserade ytterligare uppjusteringar av vissa reglerade priser medför en risk.

4. Efter en depreciering i mars-april 2005 steg den slovakiska kronans värde sakta tills den anslöts till ERM II den 28 november 2005. Efter denna åtgärd stärktes den slovakiska kronan inledningsvis ytterligare med cirka 1,5 % och stabiliserades därefter 1–2 % över den centrala räntesatsen under de första veckorna av deltagandet i ERM II. Sedan början av 2005 ligger de långfristiga räntorna fortfarande nära euroområdets nivå jämfört med den skillnad på cirka 100 räntepunkter som förelåg år 2003 och 2004. Eftersom höjningen nyligen av Slovakiens långfristiga räntor var större än den i euroområdet ökade skillnaden åter något under det sista kvartalet 2005. Sedan den 1 januari 2005 har Slovakiens centralbank definierat sin penningpolitik som ”inriktad på en låg inflation inom ramen för ERM II:s villkor”.

5. Det offentliga sektorns underskott för 2005 har i kommissionens prognos uppskattats till 4,1 % av BNP, men en jämförelse med tidigare konvergensprogram är inte okomplicerad eftersom den inbegriper en avskrivning av en del utvecklingsländers skulder uppgående till omkring 0,8 % av BNP. Utan skuldavskrivningen uppskattas underskottet till cirka 3,3 % av BNP vilket är något lägre än vad som beräknades i den förra uppdateringen (3,4 % av BNP). Denna positiva utveckling beror dock huvudsakligen på att ränteutgifterna blivit lägre än väntat.

6. Programmet syftar till att till år 2007 få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP (inklusive kostnaderna för pensionsreformen), i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter falla till 1,3 % av BNP år 2008. Budgetjusteringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter utan skuldavskrivningarna på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga intäkterna beräknas i stort förbli stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. De budgetmässiga effekterna av att det fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen är huvudsakligen koncentrerad till år 2007. Den finanspolitiska konsolideringen för att uppnå 2007 års underskottsmål på 3,0 % av BNP har jämfört med tidigare konvergensprogram ytterligare koncentrerats till slutet av perioden, med anledning av högre beräknade kostnader för pensionsreformen. 2006 års underskottsmål är oförändrat. Sammantaget bekräftar den nya uppdateringen i stort sett den planerade korrigeringen i det föregående programmet mot bakgrund av gynnsammare makroekonomiska utsikter. Budgeteffekterna av starkare ekonomiska tillväxtprognoser uppvägs i stor utsträckning av en uppjustering av kostnaderna för pensionsreformen.

7. Enligt kommissionens beräkningar utifrån programmet i enlighet med den allmänt vedertagna metoden skulle det strukturella saldot förbättras från cirka -2¾ % av BNP år 2005 till omkring -1½ % av BNP år 2008. Den konsolidering som planeras i programmet är huvudsakligen koncentrerad till 2007, då BNP-gapet enligt programmets makroekonomiska scenario beräknas ligga nära noll, men med en konjunktur som man väntar skall bli betydligt bättre än året innan. I enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten fastställs i programmet ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna av ett strukturellt saldo på -0,9 % av BNP, som skall uppnås till 2010. Eftersom programmets medelfristiga mål är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 2¼ % av BNP), borde dess uppfyllande skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

8. Enligt denna uppdatering bygger den av regeringen godkända medelfristiga budgetramen uteslutande på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Tydligheten är dock inte särdeles stor när det gäller vilka åtgärder som skulle säkerställa att man uppnår 2007 års underskottsmål. Hittills har regeringen mer än väl uppnått de budgetmål som angetts i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat prognostiseras resultat som är bättre än planerat för 2005 (exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga räntekostnaderna år 2005 för att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak. Totalt sett verkar riskerna som omgärdar beräkningarna i stort sett uppväga varandra och budgetprognoserna i programmet verkar sålunda rimliga.

9. Med beaktande av denna riskavvägning är Slovakien på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som rådet fastställt. Den beräknade ökningen av underskottet för 2005 beror på engångseffekterna av skuldavskrivningar som uppgår till 0,8 % av BNP. Den finanspolitik som beskrivs i programmet räcker dock eventuellt inte till för att programmets medelfristiga mål (-0,9 % av BNP) skall kunna uppnås år 2010. Om man tar med budgeteffekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem inom den andra pelaren (som måste genomföras senast i samband med vårrapporten 2007) beräknas det strukturella saldot enligt kommissionens beräkningar utifrån programmet till -2,9 % av BNP år 2008 (-1,5 % av BNP, före kostnaderna för pensionsreformen). Ytterligare och mer omfattande konsolideringsåtgärder skulle därför behövas för att uppnå programmets medelfristiga mål till 2010. De planerade förbättringarna av det strukturella saldot på cirka ¼ % av BNP år 2008 understiger det riktmärke på 0,5 % av BNP som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, för en period då konjunkturen kan klassificeras som god.

10. Skuldkvoten väntas sjunka avsevärt med nästan 9 procentenheter till 33,7 % av BNP år 2005. Denna stora minskning – som t.o.m. är större än vad som förväntades i kommissionens prognoser – beror huvudsakligen på minskade likvida medel (insättningar) som förvaltas av ett nytt organ med ansvar för den offentliga skulden (ARDAL). Minskningen av likvida tillgångar har registrerats som en komponent i stock-/flödesjusteringarna. Skuldkvoten förväntas därefter ligga kring 35–36 % av BNP (35,5 % år 2006, 35,2 % år 2007 och 36,2 % år 2008), till följd av ett litet primärsaldo, en skuldreducerande snöbollseffekt (eftersom den effektiva räntesatsen ligger under BNP-tillväxten). Stock-/flödesjusteringarna tros förbli positiva under programperioden trots vissa privatiseringsintäkter som förväntas år 2006.

11. I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara medelstor med tanke på de beräknade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. Slovakien har nyligen antagit en pensionsreform i två steg, som innebär en framtida ökning av de offentliga utgifterna. Det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten[5].

12. De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet.

13. I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemet. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006–2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling vilket sålunda avspeglar de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av denna bedömning och med hänsyn till rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 anser rådet att Slovakien bör

i) stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna eftersom landet inte har någon marginal i förhållande till referensvärdet för 2007 (då tidsfristen löper ut för korrigeringen av det alltför stora underskottet) och för att till fullo dra nytta av att tillväxtprognoserna justerats uppåt jämfört med de som utgår ifrån rådets rekommendationer, och

ii) stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[6], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

14. Den [24 januari 2006] granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. Programmet motsvarar i grova drag den modell för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet innehåller luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden.

15. Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet för EU25 på 2,4 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med 2 procentenheter under samma period. I det makroekonomiska scenariot antas den reala BNP-tillväxten uppgå till i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också vara realistiska.

16. Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.”

17. Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2007, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter nå 1,3 % av BNP år 2008. Bilden för primärsaldot är liknande; om motsvarar en förbättring från -2,3 % av BNP år 2005 (-1,5 % av BNP exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 0,7 % år 2008. Budgetkorrigeringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Den offentliga utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter om man räknar bort skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga inkomsterna beräknas i stort vara stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. Budgeteffekterna av att de fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen är huvudsakligen koncentrerad till år 2007. Den finanspolitiska konsolideringen för att uppnå 2007 års underskottsmål på 3,0 % av BNP har jämfört med tidigare konvergensprogram ytterligare koncentrerats till slutet av perioden, med anledning av högre beräknade kostnader för pensions­reformen.

18. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av enstaka och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer enligt planerna att förbättras under programperioden i genomsnitt med 0,4 % av BNP per år, från -2,8 % av BNP till -1,3 % av BNP. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna i strukturella termer enligt programmet är ett underskott på 0,9 % av BNP och syftet är att uppnå detta till år 2010 (efter programperioden). Eftersom programmets medelfristiga mål är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 2¼ % av BNP), borde dess uppfyllande skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

19. De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Även om programmet inte är särskilt tydligt i fråga om vilka specifika åtgärder som planeras för att nå 2007 års underskottsmål understryker uppdateringen att den medelfristiga budgetram som godkänts av regeringen uteslutande bygger på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Den nuvarande regeringen har hittills mer än väl respekterat budgetmålen i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat förutses resultat som är bättre än planerat för 2005 (om skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP räknas bort). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga ränteutgifterna år 2005 till att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak.

20. Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets budgetpolitik vara förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2007 som rådet rekommenderat. Programmets budgetpolitik är dock eventuellt inte tillräcklig för att se till att programmets medelfristiga mål uppnås till 2010, som planeras i programmet. År 2008 (året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet) är programmets takt i anpassningen till dess medelfristiga mål inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Särskilt år 2008 blir förbättringen av det strukturella saldot bara cirka ¼ % av BNP, medan konjunkturen torde vara god[7].

21. Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 33,7 % av BNP 2005, betydligt lägre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet förutses skuldkvoten öka med 2,5 procentenheter under programperioden.

22. I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara medelstor med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. Slovakien har nyligen antagit en pensionsreform i två steg, som innebär en framtida ökning av de offentliga utgifterna. Det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten.

23. De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet.

24. I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemen. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006–2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling och avspeglar sålunda de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av denna bedömning och med hänsyn till rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 anser rådet att Slovakien bör

i) stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna eftersom landet inte har någon marginal i förhållande till referensvärdet för 2007 (då tidsfristen löper ut för korrigeringen av det alltför stora underskottet) och för att till fullo dra nytta av att tillväxtprognoserna uppjusterats jämfört med de som utgår ifrån rådets rekommendationer, och

ii) stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (skillnad i %) | KP dec 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |

KOM nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | Ej till. |

KP nov 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | Ej till. |

HIKP-inflation (%) | KP dec 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | Ej till. |

KP nov 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | Ej till. |

BNP-gap (i % av potentiell BNP) | KP dec 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |

KOM nov 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | Ej till. |

KP nov 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | Ej till. |

Saldo i de offentliga finanserna ( % av BNP) | KP dec 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |

KOM nov 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | Ej till. |

KP nov 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | Ej till. |

Primärt saldo (i % av BNP) | KP dec 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |

KOM nov 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | Ej till. |

KP nov 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | Ej till. |

Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP dec 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |

KOM nov 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | Ej till. |

KP nov 20042 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |

Strukturellt saldo3 (i % av BNP) | KP dec 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |

KOM nov 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | Ej till. |

KP nov 2004 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |

Bruttoskuldkvot7 (i % av BNP) | KP dec 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |

KOM nov 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | Ej till. |

KP nov 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | Ej till. |

Anmärkningar: 1 I de finansiella prognoserna medtas inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som måste genomföras senast i samband med den rapport som lämnas in våren 2007. Om dessa effekter medräknas skulle saldot i de offentliga finanserna enligt det uppdaterade programmet bli -3,2 % av BNP år 2004, -4,9 % år 2005, -4,2 % år 2006, -3,0 % år 2007 och -2,7 % år 2008. 2 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3 Det konjunkturrensade saldot (liksom i föregående rader) exklusive enstaka och andra tillfälliga åtgärder. 4 Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande och 0,1 % år 2007, underskottssänkande). 5 Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens tjänsteavdelningars prognoser hösten 2005 (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande). 6 Bygger på en beräknad potentiell tillväxt på 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % respektive 5,1 % under perioden 2004–2007. 7 Skuldprognoserna (till skillnad från underskottsprognoserna) i programmet utgår från Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem. Källor: Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1) Alla dokument som nämns i denna text återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober.

[3] Avsnitt om tillväxtkonsekvenser av ”större strukturreformer” och om budgetprognosernas känslighet i fråga om olika scenarier och antaganden saknas emellertid. Kapitlet om de offentliga finansernas institutionella särdrag har en annan indelning än modellen.

[4] Observera dock att obligatoriska uppgifter om nominella effektiva växelkurser saknas för att undvika att man föregriper fastställandet av eurokursen. Uppgifterna om FISIM och offentliga utgifter fördelade på ändamål saknas också.

[5] Närmare upplysningar om den långsiktiga hållbarheten lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EUT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Närmare upplysningar om den långsiktiga hållbarheten lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm