SV Europeiska unionens officiella tidning C 93/32

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder”

(2007/C 93/08)

Den 24 maj 2006 beslutade det österrikiska ordförandeskapet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder”

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 december 2006. Föredragande var Meelis Joost.

Vid sin 432:a plenarsession den 17–18 januari 2007 (sammanträdet den 17 januari 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 152 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst:

1. Inledning

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar det österrikiska ordförandeskapets begäran om utarbetande av ett yttrande om lika möjligheter för personer med funktionshinder. Främjande av lika möjligheter för personer med funktionshinder måste ses som en kontinuerlig process som bör få hög prioritet i varje EU-ordförandeskaps arbetsprogram.

1.2 I detta yttrande vill kommittén se framåt och börja kartlägga de utmaningar på handikappområdet som kommissionen står inför under första hälften av denna mandatperiod och längre fram. Yttrandet skall också ses i ett större sammanhang och sättas i relation till fastställandet av prioriteringar för sista fasen av handlingsplanen på handikappområdet (2008–2009) och de budgetförhandlingar som återupptas om två år (och kommer att få följder för planeringen och prioriteringarna).

1.3 Personer med funktionshinder utgör 15 % av den totala befolkningen, och den siffran ökar i och med att befolkningen blir äldre. Detta innebär att mer än 50 miljoner människor för närvarande lever med funktionshinder i det utvidgade EU (1). De utgör alltså en mycket betydande andel av EU-medborgarna, och att ge dem lika möjligheter är en social, etisk och politisk nödvändighet som bör sättas högt på EU:s dagordning. Dessutom finns det ett klart ekonomiskt intresse i att integrera personer med funktionshinder och ge dem fullständig tillgång till tjänster och varor.

1.4 Det är mycket viktigt att insatserna för att säkerställa lika möjligheter för funktionshindrade helt och fullt stöder sig på alla de aktiviteter som planeras under Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007. Handikapporganisationerna måste också göras delaktiga i dessa aktiviteter, på samma sätt som skedde under Europeiska handikappåret 2003. Nästa år får EU och medlemsstaterna tillfälle att stärka politiken och lagstiftningen för att främja lika möjligheter för funktionshindrade.

1.5 Personer med funktionshinder utgör inte någon homogen grupp. Behoven är olika för olika funktionshinder och kan endast tillgodoses om samhället erkänner funktionshindrades krav och ställer så mycket relevant information som möjligt till förfogande. Handikapprörelsen har en nyckelroll i detta sammanhang.

1.6 Inom EU finns ett stort antal funktionshindrade som saknar möjlighet att medverka fullt ut och integreras i samhället och som är uteslutna från grundläggande mänskliga och medborgerliga rättigheter. Fullständig integration av funktionshindrade barn bör framhållas.

1.7 Kommittén välkomnar den FN-konvention om rättigheter för funktionshindrade personer som antogs i december 2006 (2).

2. Sammanfattning och rekommendationer

2.1 EESK begär att Europeiska året för lika möjligheter för alla i så stor utsträckning som möjligt skall utnyttjas för att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder.

2.2 Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till omfattande handikapplagstiftning, i syfte att utvidga funktionshindrades anti-diskrimineringsskydd till andra områden än sysselsättning och att förstärka principen om integrering av frågor om funktionshinder (mainstreaming) i olika typer av politik. En sådan lagstiftning skulle säkerställa en miniminivå för anti-diskriminering inom alla områden av samhällslivet i hela EU. Eftersom den skulle innefatta tillgången till varor och tjänster, skulle den också bidra till en mer effektiv inre marknad och till fullbordandet av Lissabonstrategin.

2.3 Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå vidare i arbetet med att uppmärksamma funktionshinder, genom att gå vidare från handlingsplanen på handikappområdet till en omfattande EU-strategi för personer med funktionshinder.

2.4 Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att inom sina respektive behörighetsområden fortsätta verka för att personer med funktionshinder skall bli fullständigt integrerade och delaktiga i samhället, genom att de tillerkänns samma rättigheter som andra medborgare, och uppmanas vidare att undersöka alternativ till befintliga institutioner där funktionshindrade personer lever isolerade från samhället och ibland under ovärdiga eller omänskliga förhållanden, och att successivt införa sådana alternativ.

2.5 Kommittén upprepar att följande prioriteringar är viktiga för att uppnå lika möjligheter för personer med funktionshinder: att öka medvetenheten om funktionshindrades rättigheter, funktionshindrades tillgång till offentliga byggnader, tillgång till informationssamhället och persontransporter, utarbetande av ny nationell lagstiftning och stöd till familjer. Detta är frågor som bör prioriteras i varje samhälle. Särskilt viktigt är det att koncentrera sig på barn med funktionshinder och se till att de får en lämplig utbildning, att de integreras och får stöd – så att de blir mer aktiva i samhället och mindre beroende av socialt stöd.

2.6 Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbereda sig på att ge handikapprörelsen betydligt mer stöd än hittills. Tanken att man inte skall diskutera och besluta om handikappfrågor utan att funktionshindrade deltar kan förstärkas endast om regeringarna inser att det är nödvändigt att stödja handikapporganisationernas nätverk. I juni 2004, efter EU:s senaste utvidgning, antog de nationella råden för icke-statliga handikapporganisationer i de tio nya medlemsstaterna samt Bulgarien och Rumänien den så kallade Budapestresolutionen (3) på detta tema.

2.7 Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra information, bästa praxis och effektiva angreppssätt (t.ex. Agenda 22-metoden) tillgängliga, så att funktionshindrades företrädare kan bli delaktiga i de lokala myndigheternas verksamhetsplanering och så att lika möjligheter för funktionshindrade därmed kan säkerställas på lokal nivå. EESK uppmanar medlemsstaterna att följa riktlinjerna från högnivågruppen för handikappfrågor när det gäller införlivandet av frågor om funktionshinder (mainstreaming) i olika typer av politik (4).

2.8 Det är positivt att kommissionen tänker inleda ett europeiskt initiativ för e-integrering 2008, och EESK hoppas att detta kommer att bli så omfattande och ambitiöst som möjligt och utgöra ett avgörande steg i riktning mot en integrering av e-tillgänglighet i all relevant EU-politik.

2.9 På en mer konkret nivå begär EESK att man i de nya förordningar (för närvarande under behandling) som innehåller en ny ram med bestämmelser för elektronisk kommunikation och i direktivet om TV utan gränser skall integrera tillgänglighetsaspekten, för att garantera att personer med funktionshinder skall kunna dra full nytta av dessa viktiga kommunikationsmedel.

2.10 EESK anser att direktiv 2001/85/EG (5) bör förstärkas för att anpassas till den nya gemenskapslagstiftningen om funktionshindrade passagerares rättigheter.

2.11 Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna all energi och alla medel som behövs för att säkerställa att direktiv 2000/78/EG (6), som innehåller en rättslig ram för likabehandling när det gäller sysselsättning, genomförs på ett effektivt sätt.

2.12 Kommittén är övertygad om att det måste ske en övergång från institutioner för funktionshindrade till högkvalitativa gemenskapsbaserade alternativ för alla om funktionshindrade skall kunna integreras och göras delaktiga i samhällslivet. Vi uppmanar kommissionen att införliva denna fråga i de framtida initiativen rörande tjänster av allmänt intresse inom den sociala sektorn och att ge den hög prioritet inom ramen för EU:s strukturfonder.

2.13 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på sociala tjänster och personlig assistans till funktionshindrade, och hålla i minnet att stödjande tjänster kommer att göra det möjligt både för funktionshindrade och dem som sköter deras omvårdnad att leva ett normalt liv och bidra aktivt till samhället.

2.14 När det gäller kommissionens initiativ för bättre lagstiftning efterlyser EESK en konsekvensbedömning inför utarbetandet av ny lagstiftning, med hänsyn till funktionshindrades särskilda situation och behov. Alla IKT-verktyg som används för att förbättra kvaliteten, antagandet, införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen bör dessutom fullständigt uppfylla kraven på tillgänglighet.

2.15 Familjer i vilka det finns en eller flera personer med funktionshinder löper större risk att hamna i fattigdom, eftersom funktionshinder medför stora utgifter för familjen, upp till 30 000 euro per år (7). Det är därför motiverat att anta åtgärder i form av positiv särbehandling, t.ex. bidrag (i pengar eller in natura) eller skattelättnader.

2.16 Kommittén uppmanar medlemsstaterna att förstärka och övervaka relevant lagstiftning som påverkar lika möjligheter för personer med funktionshinder. EESK konstaterar att direktiven om luft- och järnvägstransporter endast är tillämpliga på internationella transporter, vilket kan innebära att personer med funktionshinder inte har några tillgängliga transportmedel på regional och lokal nivå.

3. Lika möjligheter för personer med funktionshinder – inventering på olika områden

3.1 Kunskap och utbildning:

3.1.1 Medvetenheten om och uppmärksammandet av funktionshinder betonades under Europeiska handikappåret 2003. Det bör genomföras verkliga förändringar när det gäller att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder, och information om funktionshinder bör ingå i olika utbildningar. Väl utarbetad information i media om de problem som funktionshinder medför bör ses som ett viktigt verktyg för att ändra samhällets inställning till funktionshinder. Skolor och massmedier bör samarbeta för att uppnå detta mål.

3.1.2 Utan en integrerad utbildning som är öppen för barn och ungdomar med funktionshinder är det svårt att uppnå integration på arbetsmarknaden. Bättre tillgång till utbildning för personer med funktionshinder bör prioriteras i kommande handlingsplaner och strategier för funktionshindrade.

3.1.3 EESK instämmer i att framsteg har gjorts sedan Madriddeklarationen och Europeiska handikappåret, men mycket återstår att göra. För att nämna ett av många exempel är över 80 % av de offentliga webbplatserna, inklusive EU-institutionernas egna webbplatser, i allmänhet inte tillgängliga för personer med funktionshinder. Det är ytterst angeläget att alla offentliga webbplatser blir tillgängliga även för funktionshindrade.

3.1.4 EESK efterlyser framför allt att standarder som godkänts av EU:s standardiseringsorgan skall bli obligatoriska vid offentlig upphandling av varor och tjänster, samt i lagstiftning om tillgång till varor och tjänster på IKT-området.

3.1.5 Konceptet ”Design för alla ”bör spridas bland alla berörda parter, dvs. formgivarna, producenterna, de som utfärdar bestämmelser och användarna, dvs. personer med funktionshinder, som har rätt till ett brett urval av varor och tjänster som motsvarar deras förväntningar.

3.1.6 EESK välkomnar ministerdeklarationen från Riga om informations- och kommunikationsteknik (IKT) för ett integrerat samhälle, och hoppas att det blir en viktig milstolpe för e-integration av personer med funktionshinder. IKT är inte bara en stark drivkraft för tillväxt och sysselsättning utan även ett viktigt verktyg för integrationen av funktionshindrade.

3.1.7 Inför översynen av de befintliga förordningarna om statsstöd för utbildning och anställning av funktionshindrade vill EESK uppmana kommissionen att i den kommande undantagsförordningen bevara den nuvarande infallsvinkeln.

3.2 Sysselsättning:

3.2.1 Kommittén är medveten om att det på sysselsättningsområdet fortfarande finns stora skillnader mellan personer med och utan funktionshinder. År 2003 bekräftade Eurostat att påtagligt fler personer med funktionshinder är ekonomiskt inaktiva: 78 % av de gravt funktionshindrade står utanför arbetsmarknaden jämfört med 27 % av dem som inte har några långvariga hälsoproblem eller funktionshinder (8).

3.2.2 EESK välkomnar de beslutsamma steg som Europeiska kommissionen har tagit när det gäller att övervaka överföringen och tillämpningen av sysselsättningsdirektivet (9). Övervakningen bör ske i samarbete med arbetsmarknadsparterna och de icke-statliga organisationer som är aktiva på detta område. EESK menar att en bättre övervakning bidrar till att göra arbetsplatsen bättre anpassad för funktionshindrade, vilket skapar nya jobb som passar funktionshindrade och främjar inrättandet av stödtjänster.

3.2.3 EESK hoppas på ett större deltagande av de nationella handikapporganisationerna vid utarbetandet av reformplanerna. Den reviderade Lissabonagendan kräver ett bredare deltagande av det civila samhället för att uppnå de planerade målsättningarna. Dessa kommer inte att kunna förverkligas om man inte tar hänsyn till de funktionshindrade (15 % av EU:s befolkning) och deras behov.

3.2.4 I enlighet med de pågående diskussionerna om sysselsättning, tillväxt och en flexibel arbetsmarknad (bland annat på det informella EU-mötet i Lahtis den 20 oktober 2006) uppmanar EESK kommissionen att analysera konsekvenserna och ta tillvara möjliga samverkanseffekter som flexibla arbetsmarknads- och stödåtgärder kan ge upphov till, i syfte att öka sysselsättningsgraden bland funktionshindrade.

3.2.5 EESK stöder också de åtgärder som vidtas inom ramen för Europeiska socialfonden (ESF) i syfte att integrera funktionshindrade personer på arbetsmarknaden. Equal-initiativet har visat sig vara mycket effektivt när det gäller att främja lika möjligheter bland personer med funktionshinder. Eftersom det särskilda Equal-initiativet kommer att upphöra, uppmanar EESK kommissionen att integrera sina metoder och sin filosofi på lämpligt sätt i de nya ESF-mekanismerna.

3.2.6 Europeiska socialfondens nya ramverk bör betona att investeringar i människor inte kan ge resultat om de inte samtidigt åtföljs av investeringar i bättre faciliteter och ökad tillgänglighet.

3.2.7 EESK är av uppfattningen att det krävs ett lämpligt politiskt ramverk med ekonomiska incitament till företagen att göra sina lokaler och tjänster tillgängliga. Vid behov bör detta ramverk kompletteras med bindande lagstiftning för att göra tillgänglighetsstandarder obligatoriska.

3.3 Ett samhälle utan barriärer:

3.3.1 EESK anser att det är viktigt att skapa ett samhälle utan barriärer om man vill förverkliga ett samhälle med lika möjligheter för personer med funktionshinder. Ett samhälle utan barriärer innebär en miljö som tekniskt sett är anpassad till personer med funktionshinder och där olika barriärer för kommunikation och medverkan avlägsnats.

3.3.2 EESK menar att man i sammanfattad form bör redogöra för vilka åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna och för den specifika nationella lagstiftningen på detta område. EESK uppmanar kommissionen att sammanställa denna information i den kommande tvåårsrapporten om de funktionshindrades situation i EU.

3.3.3 Ett stort problem när det gäller att säkerställa lika möjligheter är de svårigheter personer med funktionshinder har när det gäller att få tillgång till utbildning. Trots att ramdirektivet om sysselsättning förbjuder varje form av diskriminering i yrkesutbildningen (även i den högre utbildningen) har personer med funktionshinder fortfarande begränsad tillgång på detta område. Anledningen till detta är bland annat en miljö som inte är anpassad till de funktionshindrades behov, brist på lämpliga faciliteter, dålig kommunikation, avsaknad av information och rådgivning, samt ett utbildningssystem för barn och ungdomar med funktionshinder som i praktiken ofta fråntar dem utbildningsmöjligheter redan i utbildningens inledningsskede.

3.3.4 EU:s strukturfonder bidrar på ett avgörande sätt till integrationen och tar hänsyn till principerna om icke-diskriminering och tillgänglighet för personer med funktionshinder. EESK välkomnar att man nyligen antog de nya strukturfondsförordningarna, som är ett steg i rätt riktning och kan förhindra att EU-finansierade projekt skapar nya olägenheter för personer med funktionshinder. EESK vill gärna se samma tillvägagångssätt när det gäller andra EU-program och EU-initiativ, framför allt sådana med större resurser, så att dessa kan spela en viktig roll för att uppfylla Lissabonmålsättningarna.

3.3.5 EESK menar att mer måste göras för att skapa en miljö som passar de funktionshindrades behov – framför allt när det gäller tillgång till allmänna transporter och ett samhälle utan barriärer. Många grupper i samhället kan gagnas av en miljö som är anpassad till personer med funktionshinder – familjer med små barn, äldre och exempelvis personer med tillfälliga rörelsehinder till följd av fysiska skador.

3.3.6 Det krävs akuta insatser för att få till stånd en attitydförändring. Mänskliga rättigheter måste vara en grundläggande förutsättning för att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder, det vill säga principen om att varje person har rätt att aktivt delta i samhället. Det är mycket viktigt att säkerställa att det finns stödtjänster för personer med funktionshinder samt åtgärder för att främja sysselsättningen. Exempelvis bör skyddat arbete vara ett sätt att komma in på den öppna arbetsmarknaden.

3.3.7 Medlemsstaterna bör eftersträva enhetlighet när det gäller förfaranden och metoder för att säkerställa lika möjligheter. Med lika möjligheter i praktiken åsyftas en bred skala av realistiska möjligheter för varje individ. De föreslagna förändringarna för att stärka en individuell behandling av de funktionshindrade kommer på medellång sikt att innebära högre offentliga kostnader och en större belastning av strukturfonderna. Hävstångseffekten kommer dock att leda till stabila långsiktiga besparingar med avseende på de sociala utgifterna.

3.3.8 Den sociala ekonomins företag spelar en avgörande roll för att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder Dessa företag bidrar till att integrera funktionshindrade på arbetsmarknaden och främjar integrationen av handikapperspektivet på andra områden med hjälp av självhjälpsprincipen, som i stor utsträckning används av de kooperativa företagen.

3.3.9 EESK är fortfarande övertygad om att de nya EU-direktiven om offentlig upphandling är ett lämpligt instrument som kan främja sysselsättningen bland funktionshindrade, öka tillgången till allmänna transporter och byggnader och främja produktionen av tillgängliga varor och tjänster, och vi uppmanar samtliga offentliga (lokala, regionala, nationella och europeiska) myndigheter att använda dem i detta syfte. Europeiska kommissionen bör stödja utbyte av bästa praxis.

3.4 Inblandning i beslutsprocessen:

3.4.1 Europeiska handikapporganisationer arbetar aktivt för att integrera handikappfrågorna. EESK välkomnar denna verksamhet och menar att detta är en väg att uppnå önskade resultat. En förutsättning för att man skall lyckas integrera handikappfrågorna på andra områden är att handikapporganisationerna deltar i beslutsprocessen på ett tidigt stadium.

3.4.2 Europeiska kommissionen har utvecklat effektiva förfaranden för deltagande, och EESK anser att dessa spelar en viktig roll när det gäller att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder. Att främja integrationen av handikappfrågor på andra politikområden kan tillsammans med lagstiftningsåtgärder exempelvis ge resultat när det gäller transporter och boendeformer som är anpassade till personer med funktionshinder samt tillgång till varor, tjänster och information.

3.4.3 Europeiska handikappåret 2003 var en milstolpe på vägen mot ett större deltagande. Det var på det hela taget en framgång, framför allt tack vare den nedifrån-och-upp-strategi som gjorde det möjligt för de europeiska handikapporganisationerna att i stor utsträckning delta i det förberedande arbetet och spela en viktig roll under hela året. Mot bakgrund av integrationen av handikappfrågor på andra områden togs även steg för att arbeta tillsammans med ett brett spektrum av beslutsfattare.

3.4.4 Det är även av stor betydelse att lika möjligheter för personer med funktionshinder kan bli en integrerad del av de EU-förfaranden som ingår i den öppna samordningsmetoden. Detta är särskilt viktigt eftersom många beslut avseende handikappolitiken fortfarande är medlemsstaternas ansvar.

3.5 Lagstiftningsåtgärder för att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder

3.5.1 Ett antal politiska steg har tagits på EU-nivå för att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder. Under Europeiska handikappåret 2003 antog rådet resolutioner om sysselsättning och yrkesutbildning, tillgång till kulturella aktiviteter och utbildning samt e-tillgänglighet (10). Andra EU-institutioner lanserade också initiativ om tillgänglighet (11) och sysselsättning.

3.5.2 EU:s handlingsplan på handikappområdet 2006–2007 håller nu på att genomföras. EESK ser positivt på att målsättningarna fortfarande är inriktade på grundläggande problem för personer med funktionshinder. Den främsta målsättningen under den andra etappen av EU:s handlingsplan på handikappområdet fokuserar på åtgärder som syftar till att aktivt integrera funktionshindrade personer i samhället, och bygger på den allmänna grundsynen på begreppet funktionshinder (12). Detta innebär att funktionshindrade personer har rätt att göra samma val och ha samma kontroll över sin vardag som personer som inte är funktionshindrade.

3.5.3 EESK menar att det krävs ytterligare lagstiftning för att bekämpa diskriminering inom samtliga EU:s verksamhetsområden. Kommittén ser med intresse fram emot resultaten av genomförbarhetsstudien om ytterligare lagstiftningsinitiativ på området icke-diskriminering. Kommittén är även starkt övertygad om att ett förslag till ett direktiv om funktionshinder måste läggas fram så snart som möjligt.

4. EESK:s roll när det gäller att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder

4.1 EESK erinrar om att den roll som arbetsmarknadens parter spelar är avgörande för att funktionshindrade personer helt skall kunna integreras på arbetsmarknaden. Det finns många exempel på god praxis bland arbetsgivare både när det gäller att anställa funktionshindrade och att utforma varor och tjänster på ett användarvänligt sätt. Kommittén är fast besluten att inom det egna behörighetsområdet verka för att främja framsteg på området.

4.2 Vidare uppmuntrar EESK arbetsgivare och fackförbund att utnyttja de mekanismer som finns för en social dialog och lägga fram förslag till nya sysselsättningsinitiativ för funktionshindrade, inklusive förslag som syftar till att hjälpa funktionshindrade att stanna kvar på arbetsmarknaden.

4.3 EESK:s ambition är att garantera lika möjligheter för personer med funktionshinder. För att göra Europeiska handikappåret 2003 så framgångsrikt som möjligt inrättade EESK en arbetsgrupp med särskild inriktning på handikappfrågor, bestående av ledamöter och tjänstemän. Gruppens uppgift var att förbereda och genomföra EESK:s verksamhet inom ramen för det Europeiska handikappåret.

4.4 I EESK:s yttrande om Europeiska handikappåret (2003) (13) ges en tydlig översikt över sådana EESK-åtgärder som syftar till att främja handikappfrågor. Trots att EESK har gjort sitt yttersta för att integrera handikappfrågor i alla relevanta yttranden, och att man har varit mycket framgångsrik i sin strävan att göra det, är kommittén fast besluten att mångdubbla dessa ansträngningar under 2007 (Europeiska året för lika möjligheter för alla) och därefter.

4.5 EESK har antagit en rad yttranden som har särskild inriktning på handikappfrågor, exempelvis ett yttrande som antogs år 2002 med titeln ”Integration av funktionshindrade i samhället” (14), i vilket en global strategi för första gången läggs fram, och yttrandet om funktionshindrades situation i ett utvidgat EU. Även i andra yttranden har EESK efterlyst lika möjligheter för personer med funktionshinder, exempelvis i yttrandet om ”E-tillgänglighet” (15), yttrandet om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (16) och yttrandet om grönboken om psykisk hälsa (17). Frågan togs även upp helt kort i yttrandet om social turism (18).

4.6 EESK:s nya lokaler som invigdes år 2004 är helt anpassade för personer med funktionshinder. Handikapporganisationer har således kunnat närvara vid och hålla seminarier där. Övriga institutioner bör följa detta exempel.

4.7 Kommittén noterar att handikapporganisationernas representation vid kommittén nu har stärkts. Dessutom har ett antal representanter för organisationer inom den sociala ekonomin och arbetsmarknadens parter arbetat hårt för att bidra till att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder.

4.8 För att främja utbyte av välfungerande metoder föreslår EESK att man i samband med Europeiska året för lika möjligheter organiserar ett seminarium under år 2007 med särskild inriktning på handikappfrågor och diskriminering på flera grunder.

4.9 EESK uppmanar nationella ekonomiska och sociala råd och liknande organ att utnyttja Europeiska året för lika möjligheter 2007 för att integrera handikappfrågor i arbetet. Som en kompletterande åtgärd skulle EESK kunna undersöka möjligheten att låta utföra en studie om bästa praxis bland arbetsmarknadsparterna när det gäller att integrera handikappfrågor på olika områden.

5. Mot ett Europa fritt från barriärer: riktade åtgärder

5.1 EESK noterar att det i Europa hittills har saknats en bred antidiskrimineringslagstiftning som omfattar alla EU:s insatsområden.

5.2 Handikappfrågor måste ingå i programmen för de olika EU-strategierna. Man måste även undersöka vilka effekter detta får för möjligheterna att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder. Handikappfrågor måste även fortsättningsvis ges hög prioritet, inte minst eftersom frågan exempelvis inte längre tas upp i den nylanserade Lissabonstrategin eller i de nationella reformplaner som lades fram 2005. Därför välkomnar EESK arbetsdokumentet om integration av handikappfrågor i EU:s sysselsättningsstrategi, och uppmanar Europeiska kommissionen att utföra en konsekvensanalys av dokumentet.

5.3 EESK betonar vikten av att än en gång diskutera det förslag som lades fram under det brittiska ordförandeskapet om att hålla ett årligt ministermöte om handikappfrågor för att kunna föra debatten vidare på hög politisk nivå med bidrag från berörda handikapporganisationer. Allmänheten har hittills inte haft tillräcklig kännedom om initiativet.

5.4 EESK betonar än en gång behovet av en gemensam europeisk definition av begreppet funktionshinder, eftersom EU:s politik på området skulle bli betydligt effektivare om den grundades på en enhetlig definition. På samma sätt skulle mer uttömmande data om funktionshindrades situation i EU kunna bidra till en mer välorienterad och ändamålsenlig politik. Därför uppmanar kommittén kommissionen, Eurostat och medlemsstaterna att lägga större resurser på att utarbeta statistik för att analysera sådana aspekter som funktionshindrades sysselsättningssituation och ekonomiska tyngd, deras roll som konsumenter och deras tillgång till tjänster.

5.5 Enligt Amsterdamfördraget skall Europeiska gemenskapen beakta funktionshindrades behov i samband med utformningen av åtgärder kopplade till den inre marknaden. Dessvärre har förklaring 22 inte genomförts, vilket har skapat nya hinder för tillgången till varor och tjänster.

5.6 EESK följer också med största intresse FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder som antogs i augusti 2006, och uppmanar EU:s medlemsstater att ratificera den. Kommittén anmodar kommissionen att se till att principerna i FN-konventionen lyfts fram och respekteras på EU-nivå.

5.7 EESK hoppas att EU:s handlingsprogram, som syftar till att säkerställa lika möjligheter för personer med funktionshinder, kommer att fungera som en katalysator för fler nya åtgärder på området som i sin tur kan ge mätbara resultat.

Bryssel den 17 januari 2007 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) Av Eurostats uppgifter för 2002 framgår det att 44,6 miljoner personer mellan 16 och 64 år (dvs. en person av sex eller 15,7 %) anser sig ha ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder.

(2) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, New York, 2006.

(3) Se exempelvis

http://www.eudnet.org/update/online/2004/jun04/edfn_02.htm.

(4) Diskussionsunderlag för sammanträdet i högnivågruppen för funktionshindrade, den 18–19 mars 2004.

Programförklaring från högnivågruppen för funktionshindrade om införlivande av frågor om funktionshinder (mainstreaming) i lika typer av politik.

(5) Se Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet och om ändring av direktiv 70/156/EEG och 97/27/EG.

(6) Se direktivet om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, 2000/78/EG, 27.11.2000.

(7) Barcelonas kommuns lokala institut för funktionshindrade offentliggjorde i mars 2006 en studie över ekonomisk orättvisa som drabbar funktionshindrade i Barcelona och den ekonomiska överbelastning som funktionshinder medför. Av studien framgår att familjers utgifter till följd av en eller flera familjemedlemmars funktionshinder kan uppgå till 30 000 euro per år, beroende på nivån för den sociala tryggheten och typen av funktionshinder

(http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf).

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(9) Direktiv 78/2000/EG, 27 november 2000.

(10) Rådets resolution av den 15 juli 2003 om främjande av sysselsättning och social integrering för personer med funktionshinder (2003/C 175/01).

Rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder (2003/C 134/05).

Rådets resolution av den 5 maj 2003 om lika möjligheter till utbildning för elever och studenter med funktionshinder (2003/C 134/04).

Rådets resolution av den 6 februari 2003 om e-tillgänglighet – förbättrad tillgång till kunskapssamhället för människor med funktionshinder (2003/C 39/03).

(11) 2010 – A Europe accessible for All, rapport utarbetad av en oberoende grupp experter på tillgänglighet (finns inte på svenska):

http://ec.europa.eu/employment_social/index/7002_en.html

(12) I linje med artikel 26 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner och respekterar unionen rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, deras sociala och yrkesmässiga integrering och deras deltagande i samhällslivet.

(13) Yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförande, resultat och övergripande utvärdering av Europeiska handikappåret 2003, av den14 februari 2006, föredragande Gunta Anča, EUT C 88, 11.4.2006.

(14) EESK:s yttrande om ”Integration av funktionshindrade i samhället ”(yttrande på eget initiativ), av den 17 juli 2002, föredragande Cabra de Luna, EGT C 241, 7.10.2002.

(15) EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – eTillgänglighet ”av den 15 mars 2006, föredragande Cabra de Luna, EUT C 110, 9.5.2006.

(16) EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle”, av den 14 december 2005 (CESE 1507/2005), föredragande Maria Herczog, EUT C 65, 17.3.2006.

(17) Yttrande om ”Grönbok: Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen”, av den 17 maj 2006, föredragande Adrien Bedossa, EUT C 195, 18.8.2006.

(18) EESK:s yttrande om ”Social turism i Europa ”(yttrande på eget initiativ), av den 14 september 2006, föredragande Juan Mendoza Castro.