[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 15.9.2009

KOM(2009) 473 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM UTVECKLINGEN AV INFORMATIONSSYSTEMET FÖR VISERINGAR (VIS) 2008 (i enlighet med artikel 6 i rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004)

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av informationssystemet för viseringar (VIS)

Lägesrapport för januari–december 2008(KOM (2009) 473)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Framsteg till dags dato 3

2.1. Framsteg under rapporteringsperioden 3

2.1.1. Rättslig grund för VIS 4

2.1.2. Förändringar i tidsplanen för VIS 5

2.1.3. Utvecklingen av det centrala systemet – resultat 5

2.1.4. Utveckling av systemet för biometrisk matchning (BMS) 5

2.1.5. Förberedelser på fältet och nätverk 6

2.1.6. Testning och därmed sammanhängande resultat 7

2.1.7. Planering och samordning på nationell nivå 8

2.1.8. Stödgruppen för VIS 8

2.1.9. Införandet av VIS vid konsulat och gränsövergångsställen 9

2.2. Kommissionens projektledningsarbete 9

2.2.1. Projektplanering och budget 9

2.2.2. Riskhantering 9

2.2.3. Projektledningsgruppen (PMB) 10

2.3. Möten i SIS II-kommittén 10

2.3.1. SISVIS-kommittén 10

2.3.2. Gruppen för förvaltning av ändringar (CMB) 11

2.3.3. Rådgivande testgruppen (TAG) 11

2.3.4. VIS Mail-expertgruppen (VIS MEG) 11

3. Slutsatser och framtidsperspektiv 11

1. INLEDNING

Denna rapport redogör för det arbete som utfördes av kommissionen under 2008 (januari – december 2008) när det gäller utvecklingen av informationssystemet för viseringar (VIS). Detta är den femte rapport[1] om utvecklingen av systemet som kommissionen lägger fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 6 i rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS)[2]. Enligt detta beslut ska kommissionen, biträdd av SIS II-kommittén[3], ansvara för utvecklingen av VIS, medan de nationella systemen ska anpassas och utvecklas av medlemsstaterna. SISVIS-kommittén[4] inrättades 2007. Den har till uppgift att biträda kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i frågor rörande den operativa fasen av både SIS II- och VIS-projekt. Det första mötet som VIS-grupperingen i SISVIS-kommittén höll ägde rum i november 2008 efter ikraftträdandet av förordning (EG) nr 767/2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen)[5].

2. Framsteg till dags dato

2.1. Framsteg under rapporteringsperioden

Verksamheten i sammandrag

I slutet av rapporteringsperioden genomfördes den andra fasen av förhandsöverensstämmelsetestningen för flera medlemsstater, efter det att leveranstesten (FAT) först slutförts.

Under det franska ordförandeskapet inrättades en stödgrupp för VIS med uppgift att följa upp nationella VIS-projekt och utgöra en länk mellan ministerierna och experterna, för att säkra att det sker en noggrann uppföljning av utvecklingen i medlemsstaterna.

Gruppen för förvaltning av ändringar inrättades i mars 2008 för att garantera stabila testspecifikationer och ge råd om ansökningar om ändringar som kan inverka på de tekniska specifikationerna för VIS.

Dessutom inrättades den rådgivande testgruppen (TAG) som har till uppgift att diskutera och lösa alla testrelaterade frågor med medlemsstaterna.

Under rapporteringsperioden begärdes flera ändringar av VIS och systemet för biometrisk matchning (BMS) som skulle genomföras före driftstesten (OST). Det stod klart att det fordrades ytterligare tid för att genomföra dessa ändringar. På rekommendation av stödgruppen för VIS enades Coreper i december 2008 om att tidsplanen för VIS-projektet skulle ändras för att ta hänsyn till dessa slutliga ändringar av systemet. Det är dock fortfarande meningen att VIS ska tas i bruk 2009 som planerat[6].

2.1.1. Rättslig grund för VIS

Även om Europaparlamentet och rådet (rättsliga och inrikes frågor) nådde en politisk överenskommelse redan i juni 2007 om lagstiftningspaketet för VIS, som består av förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen)[7] samt ett rådsbeslut[8] inom ramen för den tredje pelaren, skedde det formella antagandet av de rättsliga instrumentet först i juni 2008 efter det att två parlamentsreservationer dragits tillbaka.

I förordning (EG) nr 767/2008 fastställs ändamål, funktioner och ansvarsfördelning för VIS. I förordningen fastställs också villkor och förfaranden för utbytet av uppgifter mellan medlemsstater avseende ansökningar om visering för kortare vistelse och för beslut som fattats om sådana ansökningar. För att möjliggöra effektiv kontroll och identifiering ska databehandlingen i VIS omfatta alfanumeriska data, fotografier samt fingeravtryck från den som ansöker om visering.

Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 rör åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott.

Båda dessa rättsliga instrument offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (EUT) den 13 augusti 2008 och trädde i kraft den 2 september 2008.

Antagandet av dessa rättsliga instrument innebar att de tekniska specifikationerna kunde fastställas och att utvecklingen, som genomförs på grundval av den politiska överenskommelsen om ett lagstiftningspaket från 2007, kunde fortsätta som planerat i enlighet med den nya tidsplanen. [9]Innan VIS kan tas i drift måste emellertid även de gemensamma konsulära anvisningarna[10] och kodexen om Schengengränserna ändras för att ta hänsyn till VIS-operationer vid konsulat och gränsövergångsställen. I slutet av rapporteringsperioden nåddes en politisk överenskommelse om båda dessa ändringsinstrument. Förslaget till en viseringskodex[11] fortsatte att diskuteras under rapporteringsperioden men har dock ännu inte antagits.

2.1.2. Förändringar i tidsplanen för VIS

Enligt den ändrade tidsplan som man enades om i september 2007 var det, med tanke på alla de tekniska ändringar av det centrala systemet som antagandet av den rättsliga grunden ger upphov till, meningen att det centrala VIS-systemet skulle tas i bruk i juni 2009. Arbetet med att hålla detta datum fortsatte under hela rapporteringsperioden, tidsplanen följdes noga och nästan alla mål uppnåddes såsom överenskommits. Under diskussionerna med medlemsstaternas experter i gruppen med nationella projektledare för VIS och gruppen för förvaltning av ändringar (se avsnitt 2.3) lade medlemsstaterna fram ett antal ansökningar om ändringar[12] som kan inverka på utvecklingen av VIS och BMS, och som kräver en uppdatering av de tekniska specifikationerna. I november rekommenderade gruppen för förvaltning av ändringar att dessa ändringar skulle genomföras innan VIS togs i drift, vilket SIS II-kommittén instämde i. Eftersom huvudleverantören ansåg att ändringarna skulle förlänga genomförandet av VIS med sex månader överlämnades rekommendationerna från gruppen för förvaltning av ändringar och SIS II-kommittén till stödgruppen för VIS för diskussion och vägledning. Vid sitt första möte i december bekräftade gruppen att samtliga medlemsstater önskade att ändringarna skulle genomföras innan VIS togs i drift. Vid sitt senaste möte i december 2008 bad Coreper kommissionen att utarbeta en detaljerad och uppdaterad tidsplan för VIS, som även omfattar ändringarna och flyttar fram igångsättandet av VIS till slutet av 2009.

2.1.3. Utvecklingen av det centrala systemet – resultat

Utvecklingen av flera iterationer av de viktigaste resultaten och många testresultat[13] fortsatte under rapporteringsperioden. I april godkändes de fullständiga och funktionella detaljerade tekniska specifikationerna (DTS) tillsammans med dokumentet om gränssnittskontroll (ICD)[14] och de funktionella och strukturmässiga specifikationerna fastställdes slutgiltigt. I slutet av september mottogs såsom planerat de slutgiltiga detaljerade tekniska specifikationerna, som omfattar de funktionella specifikationerna, strukturmässiga aspekterna och de tekniska specifikationerna. Eftersom de begärda ändringarna godkändes under 2008 måste de detaljerade tekniska specifikationerna och dokumentet om gränssnittskontroll uppdateras så att de beaktar ändringarna. Medlemsstaterna fick den andra versionen av CD-simulatorn (ICD/XSD 1.76) i oktober, med de korrigeringar som vidtagits efter slutförandet av leveranstesten (FAT) i september.

2.1.4. Utveckling av systemet för biometrisk matchning (BMS)

Efter det att rådet och Europaparlamentet nått en politisk överenskommelse om VIS-förordningen och det därmed sammanhängande beslutet, gjorde huvudleverantören en analys av vilket systemutvecklingsarbete som krävdes för att göra VIS helt förenligt med den rättsliga ramen och kan samordnas med systemet för biometrisk matchning (BMS). Efter att ha avbrutits började BMS-kontraktet[15] gälla igen den 1 april och BMS-miljön anslöts till VIS för att man skulle kunna genomföra leveranstesten (FAT).

Dessutom levererades omgående programvara för biometrisk matchning till medlemsstaterna. Under året mottog medlemsstaterna programvara till sin fingeravtrycksutrustning och började använda sig av BMS-webbportalen för genomförandet av sina nationella system för biometriska matchning. Under 2008 besökte ett antal inbjudna grupper BMS-demonstratören som gör simuleringar av användningen av VIS vid konsulat och gränsövergångsställen. Delegationer från medlemsstaterna, ledamöter av Europaparlamentet och kommissionens vice ordförande Jacques Barrot och medlemmar av hans kabinett fick se praktiska aspekter och arbetsflödet för ansökningar om biometriska viseringar i ett testsystem.

Under 2008 utarbetades ett utkast till genomförandebestämmelser som fastställer de tekniska specifikationerna för bildupplösning och användning av fingeravtryck för biometrisk identifiering och kontroll. Dessa specifikationer utgör ett komplement till specifikationerna i kommissionens beslut 2006/648/EG. Dessa bestämmelser ska diskuteras i SISVIS-kommittén under 2009.

Den första delen av BMS-systemlösningstesterna var klar vid rapporteringsperiodens slut, under det att testningen av noggrannhet och prestanda kommer att fortsätta under 2009. Förberedelserna av fortsatt testning och utveckling av verktyg fortsatte. En vägledning för bästa praxis när det gäller BMS-fingeravtryck utarbetades och distribuerades till medlemsstaterna vid det senaste mötet 2008 i gruppen med nationella projektledare för VIS.

2.1.5. Förberedelser på fältet och nätverk

Både den centrala VIS-enheten och reservsystemet installerades i Strasbourg (Frankrike) respektive St. Johann im Pongau (Österrike) i februari. Sammankopplingen av den centrala enheten och reservsystemet skedde den 1 april, vilket är före utsatt tid enligt kontraktet. Installationen av hårdvara på båda lokaliseringsorterna inleddes som planerat och var klar i slutet av juli.

Arbetet inför nätverksinstallationen inleddes i januari 2008 i och med att ett frågeformulär rörande lokaliseringsorterna sändes till alla medlemsstater. I mars var samtliga 48 besök på lokaliseringsorterna klara och sammankopplingen fortsatte under hela våren, även om detta arbete på begäran av medlemsstaterna sköts fram till slutet av året för sex orter. Som planerat var nätverksinstallationen helt klar i slutet av juni för alla medlemsstaters lokaliseringsorter, dock med undantag för fyra centrala enheter och fem reservenheter, vilket huvudsakligen berodde på att lokalerna ännu inte var klara.

Kommissionens beslut 2008/602/EG om fastställande av fysisk arkitektur och krav för de nationella gränssnitten och för kommunikationsinfrastrukturen mellan det centrala VIS och de nationella gränssnitten under utvecklingsfasen antogs av kommissionen den 17 juni 2008.

2.1.6. Testning och därmed sammanhängande resultat

Under rapporteringsperioden genomfördes ett omfattande förberedelsearbete inför testningen av det centrala VIS och testerna med medlemsstaterna i början av 2009. Medlemsstaterna utsåg testledare i april. Sex medlemsstater identifierades som ska vara de första att genomföra överensstämmelsetester och delta i driftstest[16]. Det fordras dessutom att ytterligare nio länder genomför preliminära tester av systemacceptansen (PSAT)[17]. De medlemsstater som deltar i driftstesten var klara med sina närverksanslutningar i juni och några av dem hade även slutfört utvecklingen av sina nationella system i slutet av september då förhandsöverensstämmelsetestningen påbörjades inom VIS-systemet. Sedan början av oktober omfattar testmiljön alla funktioner av den biometriska matchningen (BMS). I slutet av rapporteringsperioden hade de sex länder som deltar i driftstestet uppnått grundläggande anslutningsbarhet och börjat förbereda förbindelsetester. Tre medlemsstater som deltar i driftstestet hade genomfört sina överensstämmelsetester vid utgången av 2008. Samtidigt med detta hade funktionstester av systemlösningstesterna (SST) påbörjats, vilka följs av kapacitetstest. Till följd av godkännandet av ändringsansökningarna har tidsplanen för vissa testfaser lagts om. En andra iteration av systemlösningstesterna (SST) kommer att genomföras efter det att de begärda ändringarna har genomförts, direkt följd av i tur och ordning driftstesten och de preliminära testerna av systemacceptansen. Målet är att VIS ska kunna tas i drift i slutet av december 2009.

Den första versionen av testkonstruktionsbeskrivningen för leveranstestet (FAT TDD) mottogs och sändes till medlemsstaterna i januari 2008. Medlemsstaterna tillhandahöll funktionstestfall som skulle tas med i denna beskrivning (FAT TDD) senare under året. Själva leveranstestet (FAT) inleddes den 6 augusti och genomfördes i fyra kampanjcykler fram till den 29 september. Slutversionen av FAT TDD (2.0) som levererades i oktober omfattade de korrigeringar som gjorts under leveranstesterna (FAT) och användes som underlag vid utarbetandet av funktionstesterna av systemlösningstesterna (SST).

Överensstämmelsetestprotokollet (CTP) uppdaterades för att ta hänsyn till den rättsliga ram som det nåtts en politisk överenskommelse om och integrationen med systemet för biometrisk matchning (BMS). En ny version levererades i mars. Medlemsstaterna fick tillgång till slutversionen (2.10) i april. Överensstämmelsetestprotokollet (CTP) används som referensdokument för att specificera överensstämmelsetesterna och utveckla testkonstruktionsbeskrivningen för överensstämmelsetestet (CT TDD). Denna testkonstruktionsbeskrivning (CT TDD) som innehåller en detaljerad beskrivning av alla tester i samband med medlemsstaternas överensstämmelsetestning, i enlighet med testkonstruktionsbeskrivningen för leveranstestet (FAT TDD), levererades i oktober. Testplanen version 2.30 godkändes i juli.

Det första utkastet till den icke-funktionella testkonstruktionslösningen (TDD) för systemlösningstestet (SST) mottogs i april. Detta dokument kommenterades utförligt av kommissionens avdelningar och medlemsstaterna under en flera månader lång formell undersökningsperiod. Det förekom några enstaka mellanliggande versioner, men version 1.00 av SST TDD fanns tillgänglig för medlemsstaterna i september. Både icke-funktionella och funktionella versioner undersöktes under det andra halvåret och funktionstesten av SST inleddes i december. Testfallen kommer att genomföras på nytt så snart det visar sig att det finns en avvikelse i förhållande till testkonstruktionslösningen (TDD).

2.1.7. Planering och samordning på nationell nivå

Under rapporteringsperioden anordnade kommissionen tio arbetsgruppsmöten för de nationella projektledarna inom ramen för SIS II-kommittén, i syfte att diskutera planeringsfrågor, risker och aktuell verksamhet inom det centrala och de nationella projekten. Det inrättades även en separat rådgivande testgrupp (TAG) som, liksom gruppen för förvaltning av ändringar (CMB) och VIS Mail-expertgruppen, har till uppgift att stödja arbetet i SIS II-kommittén. De sistnämnda grupperna har tillkommit för att diskutera särskilda aspekter av testningen, ändringar av systemspecifikationerna och utvecklingen av VIS Mail-kommunikationssytemet.

Om systemet ska bli operationellt krävs det inte bara att det centrala VIS finns tillgängligt utan även att det görs framsteg när det gäller de nationella projekten. Skilda förutsättningar på nationell nivå har lett till att medlemsstaterna har nått olika långt i utvecklingsarbetet. Medlemsstaternas månatliga rapportering i samband med dessa möten har också förbättrat tillgången på tillförlitlig, konsekvent och användbar information om de nationella projekten. Under 2008 rapporterade medlemsstaterna i sina månatliga lägesrapporter om de framsteg de gjort i egenskap av OST-land, PSAT-land respektive annan medlemsstat. Framstegen i rapporterna mättes utifrån sex olika mål, bland annat hur långt landet kommit när det gäller att klara en anslutning till nätverket och testmiljön, genomförandet av överensstämmelsetester, förberedelsearbetet vid konsulaten i Nordafrika och testning av VIS Mail. Samtidigt får kommissionen också löpande information om framstegen i de länder som först i ett senare skede kommer att tillämpa Schengenregelverket fullt ut. De flesta medlemsstaterna rapporterade att de låg tillräckligt långt fram för att klara av dessa mål i tid, även om det står klart att ett antal medlemsstater har problem med utvecklingen av sina nationella system. Eftersom medlemsstaterna kommit olika långt i sina förberedelser finns det risk för att vissa medlemsstater inte kommer att ha sina nationella system klara så att de kan genomföra testning och anslutning till det centrala systemet inom fastställd tid.

2.1.8. Stödgruppen för VIS

Vid Scifa-mötet (strategiska kommittén för invandring, gränser och asyl) i september 2008 fick en grupp bestående av högre tjänstemän från medlemsstaterna, som utsetts av relevanta ministrar, i uppdrag att följa de nationella VIS-projekten till dess att VIS tas i drift för att garantera bland annat att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att deras viseringsmyndigheter (eller en annan medlemsstat på deras vägnar) samlar in och överlämnar uppgifter om viseringsansökningar till VIS i enlighet med den regionala planen för införande av systemet.

Gruppen höll sitt första möte i Paris i december under det franska ordförandeskapet. Vid detta möte diskuterade gruppen de fyra ändringsansökningar som ska genomföras före driftstesten (OST), det konsulära samarbetet, den regionala utvecklingen, projektorganisationen och stödet till medlemsstaterna. Gruppen rådde Coreper att godkänna de ändringar som begärts av medlemsstaterna, under förutsättning att det inte kommer några fler ansökningar innan VIS tas i drift. Detta kommer att förlänga genomförandet av VIS med sex månader. Stödgruppen för VIS kommer även att hjälpa till med den regionala utvecklingen av VIS, organisationen av de praktiska förfarandena och hanteringen av arbetsflödet vid konsulat och gränsövergångsställen, kontakter (med alla intressenter), statistik och rapporter. Gruppen kommer även att i samarbete med kommissionen utarbeta och följa upp en checklista för medlemsstaternas åtgärder i samband med allt förberedelsearbete på teknisk nivå och vid konsulaten och gränsövergångsställena.

2.1.9. Införandet av VIS vid konsulat och gränsövergångsställen

Enligt förslaget till ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna ska medlemsstaterna vid sina konsulat samla in biometriska kännetecken, omfattande både ansiktsbild och tio fingeravtryck, från de viseringssökande. Som ett led i förberedelsearbetet inför införandet av VIS vid konsulaten fortsatte man att genomföra pilotprojektet för upptagning, lagring och kontroll av biometriska uppgifter från viseringssökande (Biodev II) under hela rapporteringsperioden. Projektet förlängdes dessutom till slutet av mars 2009. Förlängningen avser hälften av de ursprungliga deltagarna i Biodev II (dvs. Frankrike, Belgien, Tyskland och Österrike). Det framgår av resultaten hittills att för att erhålla fingeravtryck av god kvalitet från de viseringssökande fordras det både en välutbildad personal och ibland även flera omtagningar i syfte att minska felprocenten.

Enligt den ändrade kodexen om Schengengränserna ska medlemsstaterna senast tjugo dagar efter det att VIS tagits i drift i den första konsulära regionen vara redo att använda VIS vid alla yttre gränsövergångsställen för kontroll av alla viseringsinnehavare mot VIS. I rådets slutsatser från den brittiska ordförandeskapet anges det att Nordafrika är den första konsulära regionen och att VIS därefter ska ha slutförts inom två år i vissa bestämda regioner. Ordningsföljden för dessa regioner ska fastställas genom ett kommittéförfarande.

2.2. Kommissionens projektledningsarbete

2.2.1. Projektplanering och budget

Åtagandebemyndigandena uppgick till totalt 20 miljoner euro i 2008 års allmänna budget. Av detta belopp fördes 2 000 000 euro till reserven. De huvudsakliga utgiftsposterna under 2008 gällde förberedelser av ytterligare biometriska funktioner, externa stödfunktioner för projektledningen och kvalitetssäkring, löpande kostnader för utvecklingsfasen samt ändringar i VIS (bl.a. till följd av utvecklingen vad gäller lagförslagen och medlemsstaternas ändringsansökningar). I slutet av rapporteringsperioden hade 88,21 % av åtagandebemyndigandena för VIS och 95,13 % av betalningsbemyndigandena utnyttjats. Budgetposten för VIS är 18 02 05.

Åtagande- och betalningsbemyndiganden 2008

Tillgängliga åtagande-bemyndiganden | Utnyttjade | Totalt i procent | Tillgängliga betalnings-bemyndiganden | Utnyttjade | Totalt i procent |

€18 745 376,30 | €16 535 020,04 | 88,21 % | 14 657 396,30 | 13 943 795,81 | 95,13 % |

2.2.2. Riskhantering

I linje med god praxis bedrivs ett kontinuerligt arbete med att identifiera, utvärdera och bevaka utvecklingen av de risker som är kopplade till projektet. Detta arbete sker via tre riskloggar. Huvudleverantören utvärderar de risker som är kopplade till den verksamheten som täcks av dess kontrakt (utveckling av det centrala systemet, utbildning, stödfunktioner). Medlemsstaterna ansvarar för att bevaka riskerna i samband med sina nationella projekt. Kommissionens avdelningar gör en bedömning av den övergripande projektrisken, vilken innefattar t.ex. huvudleverantörens arbete, de nationella projekten, förberedelser inför installationen på fältet samt förfarandet för antagande av de nödvändiga rättsakterna. Riskerna indelas i tre grupper, nämligen hög, medelhög och låg riskexponering. Kommissionen diskuterar regelbundet risker med medlemsstaterna vid mötena i gruppen med de nationella projektledarna och i projektledningsgruppen (PMB).

Under rapporteringsperioden var den allvarligaste risk som kunde identifieras risken för att huvudleverantören inte skulle vara i stånd att leverera ett arbete av erforderlig kvalitet inom utsatt tid. En annan allvarlig risk var risken för ytterligare ändringsansökningar och förseningar inom de nationella systemen En tredje stor risk var risken för att ändringen av de gemensamma konsulära anvisningarna skulle leda till funktionella ändringar av VIS. Andra risker på leverantörens sida hänförde sig till synkroniseringen mellan VIS och BMS under testfaserna och inom ramen för lanseringsplanen. En risk som hänförde sig till medlemsstaterna var risken för att dessa inte skulle vara redo i tid för testfaserna. Kommissionen och huvudleverantören samarbetar nära för att minska dessa risker och deras verkningar för olika projekt.

2.2.3. Projektledningsgruppen (PMB)

Projektledningsgruppen sammanträdde tio gånger under 2008 för att diskutera projektplaneringsfrågor och risker med olika parter i projektet, huvudleverantören, den leverantör som ansvarar för kvalitetssäkringen och det tidigare och kommande ordförandeskapet.

2.3. Möten i SIS II-kommittén

SIS II-kommittén höll sju möten under 2008, där man bland annat diskuterade framstegen med utvecklingen av VIS.

Förutom de ordinarie mötena i SIS II-kommittén anordnade kommissionen ett antal VIS-arbetsgruppsmöten för nationella experter och projektledare där mer detaljerade tekniska frågor och läget beträffande det centrala projektet diskuterades (se avsnitt 2.1.7).

2.3.1. SISVIS-kommittén

SISVIS-kommittén[18] inrättades 2008. Den har till uppgift att biträda kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i frågor rörande den operativa fasen av både SIS II- och VIS-projekt. Till skillnad från i SIS II-kommittén behandlas inte båda projekten samtidigt, utan medlemsstaternas experter möts i olika grupperingar. Så snart VIS-förordningen hade trätt i kraft kunde det första mötet i SISVIS-kommittén hållas (VIS-grupperingen). Mötet ägde rum i november och behandlade arbetsordningen och utkastet till VIS Mail-specifikationer. Den kommer att ansvara för besluten enligt kommittéförfarandet rörande tillämpningsbestämmelser under hela 2009.

2.3.2. Gruppen för förvaltning av ändringar (CMB)

Gruppen för förvaltning av ändringar (CMB) inrättades under rapporteringsperioden som en rådgivande grupp till SISVIS-kommittén (VIS-grupperingen). Den ger rekommendationer om konfigurationsledningen för VIS under utvecklingsfasen, inbegripet om testning, vilka därefter ska diskuteras vid möten i gruppen med nationella projektledare för VIS, och rapporterar till SISVIS-kommittén (VIS-grupperingen).

2.3.3. Rådgivande testgruppen (TAG)

Rådgivande testgruppen (TAG) inrättades under rapporteringsperioden som en rådgivande grupp till SISVIS-kommittén (VIS-grupperingen). Den har till uppgift att se till att en strukturerad process används för att åtgärda och lösa testrelaterade problem och ger råd i frågor rörande genomförandet av VIS-testningskampanjer. Den ger rekommendationer om testningen av VIS under alla testfaser, särskilt när medlemsstaterna deltar direkt.

2.3.4. VIS Mail-expertgruppen (VIS MEG)

Den informella VIS Mail-expertgruppen (VIS MEG) inrättades i februari i samband med mötet i gruppen med nationella projektledare för VIS, i syfte att stödja genomförandet av VIS Mail-kommunikationssystemet (VIS Mail), som ska använda VIS-infrastrukturen och bestå av den centrala servern för e-postförmedling ( mail relay ) och de nationella e-postservrarna och tillämpningarna.

VIS MEG sammanträder en gång i månaden med deltagande av minst tio medlemsstater. Efter det att enighet nåtts om en övergripande plan och strategi för genomförandet av VIS Mail vid mötet i gruppen med nationella projektledare i april 2008 började VIS Mail-specifikationer utarbetas. Gruppen med nationella projektledare gav sitt informella stöd till slutversionen av dessa i oktober. Utkastet till beslut om VIS Mail-specifikationer har framlagts för SISVIS-kommittén (VIS-grupperingen) som ska avge sitt yttrande i början av 2009.

Parallellt med utarbetandet VIS Mail-specifikationer diskuterade gruppen även de detaljerade planerna för genomförandet av systemet. Den dokumentation som medlemsstaterna behöver för sin testning tillhandahålls delvis av leverantören av centrala servern för e-postförmedling och delvis av VIS MEG. Kommissionens och medlemsstaternas arbete, i samarbete med nätverksleverantören, får stöd av den leverantör som ansvarar för stöd och kvalitetssäkring.

3. Slutsatser och framtidsperspektiv

År 2008 kännetecknades av genomförandet av den nya tidsplanen, som fastställts på grundval av en analys av den rättsliga ram som antagits och omfattningen av det arbete som fordras för att integrera BMS i VIS. Leveranstesterna genomfördes och godkändes. Förberedelsearbetet inför överensstämmelsetestningen med medlemsstaterna har inletts. Samarbetet med medlemsstaterna på det politiska planet stärktes i och med inrättandet av stödgruppen för VIS. Den tidsplan som fastställdes för VIS 2007 bibehölls på central nivå, men kunde slutligen inte hållas på grund av de fyra ändringar som medlemsstaterna enhälligt begärde i slutet av året. Dessa ändringar innebar att man blev tvungen att förlänga tidsplanen med sex månader. Alla intressenter verkar gemensamt för att detta mål ska uppnås under 2009.

[1] Den fjärde rapporten återfinns i Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om utvecklingen av informationssystemet för viseringar (VIS) 2007 (KOM(2008) 714 slutlig av den 10 november 2008).

[2] EUT L 213, 15.6.2004, s. 5.

[3] Ram för kommittéförfaranden för både SIS II- och VIS-projekten i utvecklingsfasen, inrättad genom artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2424/2001 (EGT L 328, 13.12.2001, s. 4).

[4] Inrättad genom artikel 51.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).

[5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

[6] Se avsnitt 2.1.2 för närmare upplysningar.

[7] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

[8] Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (VIS-beslutet), rådets dokument 11077/07.

[9] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 105, 13.4.2006, s. 1).

[10] Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar – Interinstitutionellt ärende 2006/0088 (COD)

[11] Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar, KOM(2006) 403 slutlig.

[12] Ansökningarna om ändring rörde genomförandet av biometriska kontroller i VIS, dvs. införande av möjligheten att göra kontroller med hjälp av färre än fyra fingrar utan att behöva uppge exakt vilka fingrar som används för kontrollen. Två andra ändringsansökningar rörde uppdatering av beskrivningen av slutanvändarens roll i VIS och ökad åtkomst för tredje pelar-myndigheter i enlighet med rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008.

[13] Se avsnitt 2.1.6.

[14] DTS version 1.22 och ICD version 1.72

[15] Kontraktet avbröts 2007 på grund av det försenade antagandet av den rättsliga grunden för VIS den inverkan detta hade på tidsplanen i stort.

[16] Vid årets utgång var de sex länder som skulle utföra driftstester Estland, Italien, Norge, Slovenien, Sverige och Tyskland.

[17][18] Sammansättningen på PSAT-länderna kan ändras beroende på hur långt de kommit med sina nationella förberedelser. Vid tidpunkten för denna rapport ingick Frankrike, Lettland, Litauen, Portugal, Slovakien, Spanien, Tjeckien, Ungern och Österrike.

[19] Inrättad genom artikel 51.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).