EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 715 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen



Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Irland Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 2021 års rapport om rättsstatsprincipen

Situationen i fråga om rättsstatsprincipen i EU

{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning Det irländska rättsväsendet, som kännetecknas av en hög grad av uppfattat oberoende, håller på att genomgå omfattande förändringar. Ett nytt lagförslag syftar till att reformera systemet för utnämning och befordran av domare, vilket undanröjer vissa tidigare betänkligheter. Emellertid kommer regeringen även efter reformens genomförande att ha ett stort handlingsutrymme, eftersom kandidaterna inte rangordnas och eftersom regeringen inte är tvungen att välja en kandidat från listan. Regeringens beslut måste dock offentliggöras. Det är viktigt att domstolsväsendets oberoende säkerställs i denna reform, med beaktande av europeiska standarder. En disciplinär ordning som syftar till att stärka domarnas ansvarsskyldighet håller på att inrättas, och kommittén för god domarsed håller på att ta fram ett förslag till riktlinjer för etik och uppförande samt ett klagomålsförfarande. I enlighet med konstitutionen förblir det slutliga beslutet att avsätta domare, vilket ska ske endast vid olämpligt uppträdande eller oförmåga, parlamentets befogenhet, något som kan väcka oro för en politisering av förfarandet. Det nyligen inrättade domarrådet har fortsatt sitt arbete med ett antal riktlinjer. Domarrådet överväger i nuläget hur rättegångskostnaderna kan begränsas och systemen för rättshjälp förbättras, vilket skulle kunna förbättra tillgången till rättslig prövning. Åtgärder vidtas för att möta utmaningar i samband med digitaliseringen, det låga antalet domare per invånare samt handläggningstiderna. Irland genomför en omfattande översyn av sina strukturer för bekämpande av korruption och bedrägerier och sina strategier för att förebygga, utreda och döma ekonomisk brottslighet och korruption. Regeringen har åtagit sig att införa nya strukturer för bekämpande av korruption och bedrägerier och ny lagstiftning för införande av förberedande förhandlingar samt att ändra 2018 års strafflag om korruptionsbrott. Stora utmaningar kvarstår när det gäller Irlands förmåga att avskräcka från och bestraffa korruption, till följd av begränsade resurser och institutionell fragmentering. Åtgärder för förebyggande av korruption och främjande av integritetsåtgärder har vidtagits, men utmaningar kvarstår avseende genomförandet, särskilt när det gäller redovisning av tillgångar, lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik. Det har uttryckts oro för att kommissionen för normer i offentlig förvaltning (Standards in Public Office Commission), i sin roll som tillsynsmyndighet som hanterar offentliggörandet av intressen och skatteskulder gällande offentliga befattningshavare, eventuellt inte har tillräckliga resurser. En kapacitetsgranskning planeras för att utreda frågan. Tillsynsmyndigheten för radio och tv (Broadcasting Authority of Ireland) väntas genomgå en omfattande omorganisation i och med det nya förslaget till lag om säkerhet och mediereglering på nätet, som syftar till att införliva det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster. Den föreslagna nya lagen förväntas antas i slutet av 2021. Bland den senaste tidens åtgärder för att öka insynen i sektorn kan nämnas tillgängliggörandet av databasen över medieägande, som förväntas uppdateras regelbundet. De ändringar i förtalslagen som planeras antas under de kommande månaderna väntas få en positiv inverkan på journalisters verksamhet. Regeringen har inrättat en kommission för mediernas framtid i syfte att öppna en dialog om nya politiska åtgärder och möjliga långsiktiga insatser till stöd för sektorn. Vad gäller kontroller och motvikter fortsatte man tillämpa det vanliga lagstiftningsförfarandet för lagstiftning syftande till att bekämpa covid-19-pandemin. Viss oro har dock uttryckts över parlamentets begränsade kontroll över ministeriernas åtgärder. Irland har ett välutvecklat lagstiftningsförfarande, men på senare tid har möjligheterna att förkorta diskussionerna i parlamentet använts i avsevärd utsträckning. Irish Human Rights and Equality Commission fortsätter att utföra sitt arbete på ett effektivt sätt och ackrediterades ånyo 2021. Irland har ett dynamiskt och variationsrikt civilsamhälle, men finansieringsbegränsningarna för ickestatliga organisationer väcker fortsatt en viss oro. Det finns planer på att ta itu med dessa frågor i samband med den pågående valreformen. I.Domstolsväsende Irlands rättssystem grundar sig på sedvanerätt, och landets domstolsväsende är uppdelat i en civilrättslig och en straffrättslig gren. Domstolsväsendet består av en högsta överprövningsinstans, Högsta domstolen (Supreme Court), en appellationsdomstol (Court of Appeal) och domstolar som fungerar som första instans, vilket inbegriper en överdomstol (High Court) med fullständig behörighet i brottmål och tvistemål samt domstolar med begränsad behörighet, nämligen grevskapsdomstolar (Circuit Courts) och distriktsdomstolar (District Courts), som är regionalt organiserade. Specialdomstolarna för brottmål (Special Criminal Courts) är domstolar utan jury som prövar brottmål som rör paramilitär, omstörtande eller organiserad brottslighet. Dessutom är ett antal tribunaler verksamma på olika områden, bland annat arbetsplatsförhållanden. Ett domarråd inrättades 2019. Irlands president utnämner domare på inrådan av regeringen. Nämnden för domarutnämning (Judicial Appointments Advisory Board) har till uppgift att välja lämpliga kandidater för utnämning. Åklagarmyndigheten ingår inte i domstolsväsendet. Attorney General är regeringens juridiska rådgivare. Advokater har antingen titeln solicitor, som företräds av Law Society, eller barrister, som i stort sett företräds av Bar of Ireland. Tillsynsmyndigheten för juridiska tjänster (Legal Services Regulatory Authority), ett oberoende organ som inrättades 2016, är Irlands nationella lagstadgade tillsynsmyndighet för båda grenarna av juristkåren. Oberoende Allmänheten och företag uppfattar nivån på domstolarnas och domarnas oberoende som fortsatt hög. 73 % av allmänheten och 77 % av företagen uppfattar nivån på domstolarnas och domarnas oberoende som ”ganska eller mycket bra”. Domstolsväsendets uppfattade oberoende har hållits på en konstant hög nivå sedan 2016. Det nyligen inrättade domarrådet har fortsatt sitt arbete för att utfärda ett antal riktlinjer, inbegripet genom undersökningar och framtagning av förslag till texter. Ett modernt utbildningsprogram för domare har inletts, och stöds av utnämnandet av en tjänstgörande domare till direktör för rättslig utbildning. Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) välkomnade, i linje med sina tidigare rekommendationer, inrättandet av domarrådet. Domarrådet genomför undersökningar som ska ligga grund för dess framtagning av riktlinjer för straffmätning. Riktlinjerna för personskador, som omfattar allmänna riktlinjer för vilka belopp som bör beviljas eller fastställas i ärenden som rör ersättningskrav för personskada, antogs av rådet i mars 2021 och började gälla i april 2021, när lagstiftningen trädde i kraft. Vid tillämpningen av sådana riktlinjer ska respekten för domstolsväsendets oberoende beaktas i tillbörlig utsträckning. Ett nytt lagförslag om utnämning och befordran av domare är under beredning. Efter det att 2017 års lagförslag om utnämning av domare inte blev antaget i samband med utgången av föregående mandatperiod presenterade den nya regeringen en ny allmän beskrivning i december 2020. Lagförslaget väntas läggas fram för parlamentet under tredje kvartalet 2021. Sammansättningen av den planerade kommissionen för domarutnämning har ändrats. Den nya allmänna beskrivningen innehåller bestämmelser om inrättandet av en kommission för domarutnämning med nio medlemmar som ska ersätta den nuvarande nämnden för domarutnämning (Judicial Appointments Advisory Board). Kommissionen kommer att omfatta ordföranden för Högsta domstolen (som ordförande), två domare som utnämns av domarrådet (varav en varit praktiserande solicitor och en praktiserande barrister), en domstolsordförande (som är ordförande för den domstol till vilken kommissionen ska rekommendera personer för utnämning) och fyra lekmän (varav tre ska utses av Public Appointments Service genom ett öppet uttagningsförfarande och en nomineras av Irish Human Rights and Equality Commission). Attorney General ska vara medlem i kommissionen i kraft av sitt ämbete, men saknar rösträtt. Kommissionens planerade sammansättning innebär ingen tydlig majoritet av domare valda av sina kolleger, även om man till viss del beaktat den oro som uttryckts över de tidigare planerna på en sammansättning med lekmannamajoritet och en lekman på ordförandeposten. Det faktum att Attorney General, som också är regeringens högste rättslige rådgivare och som deltar i regeringssammanträden, är medlem i kommissionen, även om det är ett deltagande utan rösträtt, kan ge upphov till betänkligheter kring kommissionens oberoende i förhållande till regeringen, såsom påpekats av Human Rights and Equality Commission och Law Society. Den allmänna beskrivningen innehåller också bestämmelser om en rådgivande kommitté för utnämnande av högre domare, vilken ska rekommendera personer för utnämning till posterna som ordförande för Högsta domstolen, ordförande för appellationsdomstolen och ordförande för High Court. Kommittén ska bestå av ordföranden för Högsta domstolen, en lekman samt Attorney General. Attorney General skulle alltså spela en avsevärd roll vid utnämnandet till domstolsväsendets högsta poster, vilket skulle kunna väcka oro avseende oberoendet. Det är viktigt att den slutgiltiga reformen säkerställer domstolsväsendets oberoende i linje med EU:s lagstiftning och med beaktande av europeiska standarder samt att den genomförs i fullt utvecklat samråd med berörda parter och med Venedigkommissionen. I synnerhet ska ett sådant oberoende utnämningsorgan, enligt Europarådets rekommendationer, till betydande del bestå av ledamöter som hämtats från domarkåren samt ha behörighet att göra rekommendationer eller avge yttranden som tillsättningsmyndigheten i fråga ska följa i praxis. Det planerade förfarandet för utnämning och befordran av domare väcker oro. I det nuvarande systemet rekommenderar nämnden för domarutnämning justitieministern minst sju kandidater för varje ledig tjänst vid förstagångsutnämning av domare. Kandidaterna på listan rangordnas inte efter preferens och regeringen måste inte välja från listan. Befordringar av domare görs av den irländske presidenten på inrådan av regeringen och omfattas inte av nämnden för domarutnämnings förfarande. Oro har uttryckts i fråga om det stora handlingsutrymme som den verkställande makten ges i det nuvarande systemet. Enligt den allmänna beskrivningen ska alla utnämningar och befordringar följa det planerade nya förfarandet, vilket skulle kunna stärka domstolsväsendets oberoende. Enligt den allmänna beskrivningen skulle kommissionen presentera fem icke rangordnade kandidater för regeringen, vilket skulle innebära en begränsning av regeringens handlingsutrymme i förhållande till det nuvarande systemet med en lista på sju kandidater. Begränsningen var dock ännu större i 2017 års lagförslag, där man föreslog en lista på endast tre rangordnade kandidater. Det antal kandidater som ska presenteras och den frånvaro av rangordning som föreskrivs i den nya allmänna beskrivningen ger regeringen ett stort handlingsutrymme avseende utnämning av domare, vilket gett upphov till kritik. Handlingsutrymmet vidgas ytterligare av den möjlighet som regeringen har att, utan att ange något skäl, välja en kandidat som inte står med på den lista som kommissionen förberett. Regeringen anser att detta handlingsutrymme krävs för att de bestämmelser i konstitutionen enligt vilka domare ska utnämnas av presidenten ska följas. Icke desto mindre är det viktigt att reformen utformas med beaktande av Europarådets rekommendationer om att den verkställande makten i praxis bör följa rekommendationerna från oberoende organ. Arbete pågår med att inrätta en disciplinär ordning för domare, medan parlamentet behåller ansvaret för avsättning av domare. Domarrådets kommitté för god domarsed, som inrättades 2020 för att behandla klagomål om tjänstefel inom domstolsväsendet, håller på att ta fram riktlinjer om god domarsed, som omfattar förfaranden för informell lösning av klagomål och för klagomålsordningens tillåtlighet och funktionssätt. Klagomålsförfarandet bör vara klart att inrättas till sommaren 2022. Trots framstegen på detta område har det faktum att det i nuläget saknas formella disciplinära förfaranden för domare tagits upp som ett problem, även av det civila samhället. De kommande riktlinjerna och förfarandena skulle därför kunna leda till bättre ansvarsskyldighet för domare. Det är viktigt att domstolsväsendets oberoende bevaras, i enlighet med EU-lagstiftningen och med beaktande av Europarådets rekommendationer. Parlamentet har alltjämt ansvaret för att besluta om domares avsättning från tjänsten och har i det avseendet ett visst mått av frihet, vilket skulle kunna väcka frågor om politisering av processen, även om denna process i realiteten aldrig har tillämpats. Kvalitet Det finns fortfarande få domare, och de tillgängliga resurserna för utbildning av domare framstår som begränsade. Antalet domare per invånare är fortfarande det lägsta i EU, vilket också skulle kunna få konsekvenser för det irländska domstolsväsendets effektivitet. Regeringen har visserligen åtagit sig att se över hur många och vilken typ av domare som behövs för att säkerställa en effektiv rättsskipning under de kommande fem åren, men mer omedelbara åtgärder skulle kunna behövas för att ta itu med de frågor som lyfts av berörda parter. Även om rättsväsendets budget per capita har ökat kontinuerligt under de senaste åren och är bland de högsta i EU, har budgeten som andel av BNP stagnerat och ligger kvar under EU-genomsnittet. Avseende rättslig utbildning, utnämndes under 2020 en direktör för rättslig utbildning (som är tjänstgörande domare) på deltid. Det har inte varit möjligt att utöka utbildningsprogrammet, även om framsteg på senare tid gjorts när det gäller att säkerställa det administrativa stöd som krävs för att underlätta utveckling av programmet. Under 2021 genomfördes en enkätundersökning om behoven inom rättslig utbildning. Reflexionerna kring rättegångskostnaderna och systemet för rättshjälp fortsätter och skulle kunna leda till förbättrad tillgång till rättslig prövning. Resultaten av en översyn av förvaltningen av civilrättsskipningen (Review of the Administration of Civil Justice ) offentliggjordes i oktober 2020, och omfattar rekommendationer som syftar till att förbättra tillgången till civilrättslig prövning, främja tidig lösning av tvister, minska kostnaderna för rättstvister, skapa ett mer lyhört och proportionerligt system samt säkerställa bättre resultat för domstolsanvändare. I resultaten av översynen rekommenderades också att icke-bindande riktlinjer för rättegångskostnader skulle utformas. Regeringen har inlett en utvärdering av det förslaget, inbegripet frågan om huruvida rättegångskostnaderna borde regleras på ett rättsligt bindande sätt. Rekommendationer i denna fråga väntas i slutet av 2021. Regeringen har också åtagit sig att under innevarande år inleda en översyn av systemet för rättshjälp i civilmål. Dessa initiativ kan bidra till att de frågor som väckts kring tillgången till rättslig prövning och i synnerhet systemet för rättshjälp i civilmål behandlas. När det gäller rättshjälp i brottmål planerar regeringen att överföra handhavandet av systemet till Legal Aid Board. Även om systemet för rättshjälp i brottmål generellt anses fungera väl, har Bar of Ireland uttryckt oro över den låga ersättningsnivån för barristers inom systemet. Att stärka systemen för rättshjälp och begränsa rättegångskostnaderna framstår som viktigt om tillgången till rättslig prövning ska förbättras. Vidare skulle främjandet av och incitamenten för att använda alternativa tvistlösningsmetoder kunna förbättras ytterligare. Tillsynsmyndigheten för juridiska tjänster håller på att vidta ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de återstående hindren på marknaden för juridiska tjänster. Myndigheten planerar att före utgången av 2021 införa ramen för juridiska partnerskap (som kan inbegripa partnerskap mellan två barristers respektive mellan en barrister och en solicitor). Myndigheten har också för avsikt att under året se över införandet av sektorsövergripande metoder (som inbegriper rättstillämpare och andra yrken, såsom arkitekter och revisorer), efter införandet av juridiska partnerskap. År 2020 publicerade myndigheten en rapport där det övervägdes huruvida yrkena solicitor och barrister borde slås samman. Myndigheten drog i rapporten slutsatsen att det saknas evidensmässig grund för att rekommendera en sammanslagning av yrkena, men åtog sig att återkomma till frågan när andra reformer i lagen fått genomslag. Myndigheten publicerade också en rapport om utbildningen av rättstillämpare, med rekommendationer om reformer i syfte att fastställa den kompetens och de standarder som krävs för att tjänstgöra som solicitor eller barrister. Man rekommenderar också inrättandet av en rättslig ram för ackreditering av de utbildningsanordnare som idag utbildar rättstillämpare, samt för ackreditering av nya anordnare av yrkesutbildning till solicitor och barrister. Myndigheten arbetar nu tillsammans med Department of Justice med genomförandet av dessa rekommendationer. Myndigheten genomför också ett forskningsprojekt om potentiella hinder för att inleda en karriär som barrister eller solicitor, som ska redovisas före utgången av 2021. År 2020 tog myndigheten över regleringen av rättstillämpares marknadsföring i och med införandet av nya regleringar. Det skulle vara av stor betydelse om myndigheten kunde utvärdera om och i så fall hur de åtgärder som vidtagits har bidragit till att begränsa rättegångskostnaderna och förbättra tillgången till rättslig prövning. Arbetet med att åtgärda luckorna i digitaliseringen av rättssystemet fortsätter. Domstolsverket har utfärdat en långsiktig strategi, som syftar till att på ett effektivare sätt stödja tillgången till rättslig prövning. Bland prioriteringarna för moderniseringsprogrammet kan nämnas e-registrering, ett ärendehanteringssystem och att få infrastruktur på plats för att kunna underlätta e-domstolar. Under covid-19-pandemin har ett program för virtuella rättssalar möjliggjort över 2 200 virtuella domstolssammanträden sedan mars 2020. Distansdomstolar används i alla jurisdiktioner, på bred front, i Högsta domstolen, appellationsdomstolen och High Court, och ska enligt planerna fortsätta användas framöver. Trots de åtgärder som vidtogs under 2020 för att öka möjligheten att använda förhandlingar på distans i civilmål och i vid överklagan i brottmål ligger Irland under genomsnittet i EU när det gäller förfaranderegler som medger användning av digital teknik i domstolarna i civilrättsliga mål, handelsrättsliga mål, förvaltningsmål och brottmål. Irland ligger under genomsnittet även när det gäller domstolarnas och åklagarmyndighetens användning av digital teknik, elektroniska kommunikationsverktyg i domstolarna, digitala lösningar för att hålla och följa domstolsförhandlingar i brottmål samt allmänhetens tillgång till offentliggjorda domar på nätet. Det krävs alltså en fortsatt digitalisering av det irländska domstolssystemet för att åtgärda de befintliga luckorna, samt för att möjliggöra insamling av uppgifter om handläggningstider enligt den metod som Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej) använder.

Regeringen har tillkännagivit en översyn som omfattar funktionssättet hos specialdomstolarna för brottmål. FN och det civila samhället har länge ansett att specialdomstolen för brottmål, som inrättades 1972 för prövning av brottmål som rör terrorism och organiserad brottslighet, bör avskaffas, alternativt att domstolens förfaranden bör stärkas så att rätten till en rättvis rättegång kan säkerställas. I februari 2021 tillsatte regeringen en grupp med uppdraget att se över lagarna om brott mot staten (Offences Against the State Acts). Den översyn som gruppen ska göra omfattar funktionssättet hos specialdomstolen för brott. Effektivitet Utmaningarna avseende handläggningstiden har ökat. Den genomsnittliga handläggningstiden i High Court var 785 dagar 2019, en ökning på ungefär 35 dagar jämfört med 2018. I synnerhet för handelsrättsliga mål fortsatte handläggningstiden att öka, och blev ungefär 220 dagar längre mellan 2018 och 2019. I grevskapsdomstolarna och distriktsdomstolarna minskade istället handläggningstiderna under 2019 jämfört med 2018, efter att ha ökat föregående år. Handläggningstiden i appellationsdomstolen ökade med ungefär 110 dagar mellan 2019 (1 220 dagar) och 2018 (1 101 dagar). Mellan 2018 och 2019 ökande handläggningstiden med ungefär 120 dagar i grevskapsdomstolarna och med ungefär 100 dagar i den centrala brottmålsdomstolen. Gruppen för översyn av förvaltningen av civilrättskipningen lade fram rekommendationer för minskade förseningar och kortare handläggningstider. Ett lagförslag avseende det straffrättsliga förfarandet som innefattar bestämmelser om förberedande förhandlingar och som skulle kunna ge en snabbare och effektivare domstolsprocess för vissa brott undertecknades som lag den 24 maj 2021. Regeringen planerar att föreslå ett ersättningssystem för mål med överdrivet långa handläggningstider i rätten före utgången av 2021. Detta krävs i en dom från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, vars verkställighet fortfarande står under utökad tillsyn av Europarådets ministerkommitté. II.Regelverk för korruptionsbekämpning I Irland ansvarar polismyndigheten (An Garda Síochána) för korruptionsutredningar. Korruptionsbekämpningsenheten inom ekobrottsmyndigheten, Garda National Economic Crime Bureau, har exklusivt ansvar för att utreda utländska mutor och utländsk korruption och ansvar för att utreda inhemska mutor och korruption av nationellt intresse. Korruptionsbekämpningsenheten fungerar som ett kunskapscentrum för utredning, förebyggande och störning av mutor och korruption. Polisen utför brottsutredningar inom ramen för kampen mot korruption. En ny enhet inom polismakten med fokus på korruptionsutredning inledde sin verksamhet i november 2020. Ett nytt system för utredningshantering (Investigation Management System) har nyligen utvecklats och testas i nuläget av polismyndigheten. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning (Standards in Public Office Commission) ansvarar för att verkställa vallagarna (Electoral Acts), lagarna om etiska riktlinjer (Ethics Acts) och 2015 års lag om att reglera lobbyverksamhet (Regulation of Lobbying Act 2015). Experter och företagsledare upplever alltjämt korruptionsnivån i den offentliga sektorn som relativt låg. I 2020 års korruptionsindex från Transparency International fick Irland poängen 72/100 och kom på sjunde plats i Europeiska unionen och tjugonde plats i världen. Denna upplevda nivå har varit relativt stabil de senaste fem åren. Efter en omfattande översyn planerar regeringen nu ändringar i den straffrättsliga ramen i syfte att effektivisera kampen mot korruptionen. Genom 2018 års strafflag har lagstiftningen konsoliderats i en enda text. Den lagstiftning som rör mutor och korruption har uppdaterats och konsoliderats genom 2018 års lag, och det är numera brottsligt att underlåta att polisanmäla mut- och korruptionsbrott. Korruptionsbrotten får också extraterritoriell verkan genom lagen om utländsk korruption i fall där det är bevisat att berörda gärningar som begåtts utanför landet skulle ha utgjort brott om de begåtts i Irland. Så som rapporterades förra året har en djupgående utvärdering gjorts av hur effektiva myndigheterna är i kampen mot den ekonomiska brottsligheten och korruptionen. Resultaten publicerades i den s.k. Hamilton review i december 2020. Efter denna utvärdering identifierade Ministry of Justice prioriterade åtgärder som kan genomföras på kortare sikt, så som antagandet av ett lagförslag om straffrättsligt förfarande som omfattas av programmet med lagar som ska antas. Andra prioriterade åtgärder är att stärka rätten på området för etik i den offentliga sektorn och att ändra lagstiftningen i syfte att hantera situationer där tidigare ledamöter av parlamentets kamrar (Houses of the Oireachtas) kan ha brutit mot sina skyldigheter enligt lagarna om etiska riktlinjer. Bland de prioriterade åtgärderna ingår också ändringar av den straffrättsliga lagstiftningen i syfte att tillåta oberoende husrannsakansorder som ger polisen möjlighet att begära tillgång till lösenorden till elektroniska enheter som ägs eller kontrolleras av personer som är föremål för arresteringsorder. Irland håller på att se över sin nationella struktur för korruptionsbekämpning. En av de viktigaste rekommendationerna i Hamilton review är inrättandet av ett permanent sektorsövergripande rådgivande råd som ska samordna och leda ett holistiskt angreppssätt avseende ekonomisk brottslighet och korruption. I syfte att hantera avsaknaden av nationell strategi för att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption samt de många myndigheter som har behörighet för korruptionsbekämpning rekommenderar man också i Hamilton review att en flerårig strategi med tillhörande handlingsplan utarbetas. Befogenheterna och ansvaret när det gäller politik för korruptionsbekämpning samt för upptäckt, utredning och åtal för korruption är uppdelade mellan flera specialiserade brottsbekämpande myndigheter. Ekobrottsmyndigheten Garda National Economic Crime Bureau, och i synnerhet dess särskilda korruptionsbekämpningsenhet, ansvarar för att utreda samtliga korruptionsbrott, inbegripet utländska mutor. Medan avsevärda resurser nyligen tillförts polisen har åklagarmyndigheten (Office of the Director of Public Prosecutions) inte tilldelats någon proportionerlig ökning av resurser, trots att de resurser som tillförts andra delar av systemet (polis, domstolar och domare) påverkar åklagarmyndighetens arbetsbörda, eftersom fler poliser, upptäckter och utredningar ger upphov till fler åtalsärenden för åklagarmyndigheten.Inom polisen har också en ny korruptionsbekämpningsenhet som hanterar utredningar av intern korruption inlett sin verksamhet. Åklagarmyndigheten arbetar uteslutande med att lagföra brott i ärenden som överlämnas från de utredande myndigheterna och har ingen förebyggande funktion. Åklagarmyndigheten har en särskild enhet för ekonomisk brottslighet med vilken korruptionsbekämpningsenheten kommunicerar direkt om relevanta korruptionsärenden. Polisen deltar i irländska Transparency Internationals initiativ ”Integrity at Work” och arbetar för att främja en arbetsmiljö där det finns stöd för att anmäla eventuell oro över missförhållanden. Ekobrottsmyndighetens korruptionsbekämpningsenhet driver också en kostnadsfri telefonlinje för konfidentiell anmälan av mutor och korruption. Begränsade resurser är fortfarande en utmaning för korruptionsbekämpningsenheten inom ekobrottsmyndigheten Garda National Economic Crime Bureau. Ekobrottsmyndigheten har i nuläget 74 utredare (varav 12 är tillfälligt förflyttade), 18 civila medarbetare och tre kriminaltekniska revisorer. Korruptionsbekämpningsenheten inom ekobrottsmyndigheten består i nuläget av endast tre personer, en inspektör (detective sergeant) och två utredare (detective investigator). Ett förfarande för uttagning av poliser till ekobrottsmyndigheten har nyligen avslutats och korruptionsbekämpningsenheten kommer att få ytterligare en medarbetare. Korruptionsbekämpningsenheten använder ekobrottsmyndighetens interna resurser vid större insatser och bedriver ett nära samarbete med andra nationella enheter. Korruptionsbekämpningsenhetens brist på resurser noterades i Hamilton review, där man rekommenderade att ytterligare resurser skulle tillföras till såväl ekobrottsmyndigheten som åklagarmyndigheten. De rekommendationer som specifikt rörde åklagarmyndigheten omfattade ytterligare åklagare samt en överflyttad specialist på digital kriminalteknik och en överflyttad kriminalteknisk revisor. Enligt uppgifter från ekobrottsmyndigheten har enheten i nuläget nio pågående korruptionsutredningar, varav tre gäller utländska mutor till utländska offentliga tjänstemän. Det finns vissa utmaningar avseende analysen av elektroniskt bevismaterial i korruptionsmål. Ett nytt system för utredningshantering (Investigation Management System) har nyligen utvecklats och håller på att testas. Med hjälp av systemet kommer alla utredningar att standardiseras och alla åtgärder registreras. Det kommer att ersätta dagens pappersbaserade system. Enligt myndigheterna finns det också svårigheter med insamling av elektroniska bevis, inbegripet uppgifter från mobiler, datorer, molnlösningar och sociala nätverk. Korruptionsbekämpningsenheten saknar i nuläget tillgång till ett verktyg som gör det möjligt att effektivt och ändamålsenligt undersöka sådana uppgifter. På grund av detta upptar undersökning av elektroniska data avsevärda utredningsresurser och orsakar avsevärda förseningar i utredningarna. Åtgärder för förebyggande av korruption och främjande av integritets har vidtagits, men utmaningar kvarstår när det gäller genomförandet av reglerna. Allmänna bestämmelser och förfaranden om redovisning av tillgångar anges i lagarna om etiska riktlinjer. Intressen som ska redovisas samt bevis för efterlevnad måste lämnas in till kommissionen för normer i offentlig förvaltning) av alla ledamöter av parlamentets båda kamrar, Attorney General samt alla som utnämnts till ett högre ämbete vid ett offentligt organ. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning fortsätter övervaka genomförandet av lagstiftningen, men har rapporterat svårigheter, dels till följd av att skulder (hypotekslån eller andra lån osv.) inte ingår i de intressen som ska redovisas, dels till följd av att de offentliga redovisningarna endast rör parlamentsledamöter. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning har inte behörighet att utreda handlingar som begås av befattningshavare eller offentliga tjänstemän efter det att de lämnat en befattning. Vissa brister kvarstår när det gäller förmågan att genomföra reglerna om lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik. I och med 2015 års lag om att reglera lobbyverksamheten infördes ett krav på ett register över lobbyister. Den andra lagstadgade granskningen av 2015 års lag om att reglera lobbyverksamheten publicerade i februari 2020. Registret, som är ett webbaserat system, övervakas av kommissionen för normer i offentlig förvaltning. Över 2 100 organisationer och personer har i dagsläget anmält sig till registret. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning har vissa lagstadgade verkställandebefogenheter, såsom att genomföra utredningar när en person misstänks ha begått en överträdelse. Vidare har kommissionen befogenhet att väcka talan eller åtala för vissa brott, inbegripet fall där en person bedriver lobbyverksamhet utan att ha anmält sig till registret. Lagen innehåller också bestämmelser om en ettårig ”karensperiod” efter anställning, under vilken det är förbjudet för vissa offentliga tjänstemän att ägna sig åt viss lobbyverksamhet. Utöver dessa bestämmelser finns det hänvisningar till begränsningar efter anställning i uppförandekoden för befattningshavare (Code of Conduct for office holders) och i den offentliga förvaltningens kod för normer och uppförande (Civil Service Code of Standards and Behaviour). Eftersom kommissionens resurser är begränsade (och delas med Office of the Ombudsman), saknar man möjlighet att arbeta proaktivt för att uppförandekoderna ska följas. Avseende svängdörrsproblematiken ingår begränsningar efter anställning i 2015 års lag om att reglera lobbyverksamheten, uppförandekoden för befattningshavare och i den offentliga förvaltningens kod för normer och uppförande. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning saknar dock de befogenheter som krävs för att övervaka avvikelser. Harmoniserade regler om intressekonflikter har ännu inte antagits. Regeringen genomför en översyn av etiklagstiftningen, då 2015 års förslag till lag om standarder för den offentliga sektorn, som skulle ha inneburit en förbättring av den befintliga ramen för identifiering, redovisning och hantering av intressekonflikter samt en minimering av korruptionsriskerna, upphörde att gälla i och med upplösningen av parlamentet. Att förebygga korruption och främja integritetsåtgärder har identifierats som prioriteringar i 2020 års regeringsprogram. Gruppen av stater mot korruption (Greco) har i detta sammanhang påpekat att det faktum att 2015 års lagförslag upphörde att gälla har påverkat inrättandet av en enhetlig och konsoliderad rättslig ram för etiskt uppförande för parlamentsledamöterna och förbättringarna av systemet för tillgångsredovisning. När det gäller de åtgärder som vidtagits för att hantera och mildra covid-19-pandemin tycks offentliga upphandlingar vara ett högriskområde för mutor och korruption. I nuläget rör fyra av korruptionsbekämpningsenhetens pågående utredningar upphandling, och enheten har bidragit med sitt stöd i ytterligare tre ärenden. Ekobrottsmyndigheten arrangerade också en veckolång kampanj för att öka medvetenheten om bedrägerier, med regelbundet återkommande medieinslag om hur bedrägerier kan förebyggas. Bedrägerier i samband med covid-19-relaterade upphandlingar var ett av de ämnen som togs upp under kampanjen. III.Mediernas mångfald och oberoende I Irland är yttrandefriheten skyddad i konstitutionen, som kräver att staten garanterar skyddet av grundläggande rättigheter, inbegripet yttrandefrihet och pressfrihet. En omfattande översyn av medielagstiftningen väntas bli klar under 2021 i samband med införlivandet av det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster.

Den rättsliga ramen för den oberoende medietillsynsmyndigheten håller på att ändras. Enligt det nya regelverket, som ska upprättas genom det kommande förslaget till lag om säkerhet och mediereglering på nätet, ska tillsynsmyndigheten för radio och tv upplösas och alla dess funktioner överlåtas till den nya mediekommissionen. Mediekommissionen kommer också att beviljas nya efterlevnads- och sanktionsbefogenheter, inbegripet befogenhet att begära åläggande av administrativa ekonomiska sanktioner, i syfte att möjliggöra utövande av tillsyn över den nya ramen för nättjänster. Mediekommissionen kommer att bestå av högst sex medlemmar, utnämnda av Public Appointments Service efter ett öppet uttagningsförfarande. Tillsynsmyndigheten för radio och tv har i nuläget nio medlemmar, av vilka fem utnämns av regeringen på förslag från ministern för turism, kultur, konst, iriskspråkiga områden, sport och medier. Den nya kommissionen kommer att styras av en verkställande ordförande med chefsroll. I den allmänna beskrivningen av lagförslaget föreslås den nya mediekommissionens tillsynsverksamhet finansieras genom införande av branschavgifter, en finansieringsmodell som liknar den nuvarande modellen för tillsynsmyndigheten för radio och tv. I den allmänna beskrivningen bekräftas det att kommissionen ska vara oberoende i utförandet av sina funktioner. Den nya rättsliga ramen förväntas antas i slutet av 2021. I rapporten för 2021 från övervakningsverktyget för mediepluralism (Media Pluralism Monitor) bedömdes, precis som i 2020 års rapport, riskerna avseende den irländska medietillsynsmyndighetens oberoende och effektivitet som små, och där underströks att de befintliga rättsliga säkerhetsmekanismerna på ett effektivt sätt minskar utrymmet för inblandning utifrån. Irland har ett väletablerat system av självreglerande organ inom nyhetsmediesektorn. Ramen bygger på det arbete som bedrivs av Irlands pressråd (Press Council of Ireland) och pressombudsman (Office of the Press Ombudsman) och omfattar dagstidningar (tryckta och nätbaserade), tidskrifter och nyhetspublikationer som publiceras uteslutande på nätet och som är medlemmar i pressrådet. Enligt årsrapporten 2020 inkom under förra året 346 klagomål till pressrådet och 25 klagomål analyserades av pressombudsmannen. Detta är en ökning jämfört med de 252 klagomål som lämnades in 2019 . Hittills under 2021 har pressombudsmannen redan undersökt tio fall. En rad åtgärder har vidtagits för att säkerställa ett öppet och diversifierat utbud av radio- och tv-tjänster i Irland. En sökbar databas med ägarskapsinformation om irländskägda medieföretag lanserades den 11 november 2020. Den kommer att uppdateras regelbundet var sjätte månad. Enligt 2014 års lag om konkurrens och konsumentskydd har ministern för turism, kultur, konst, iriskspråkiga områden, sport och medier behörighet att utvärdera hur ägartransaktioner (fusioner) i mediesektorn påverkar mediernas mångfald i Irland. Därutöver åligger det tillsynsmyndigheten för radio och tv att vart tredje år granska ägandet av medieföretag i Irland med fokus i synnerhet på förändringar av ägandet och deras eventuella följdverkningar för mediernas mångfald. De två första granskningarna genomfördes 2015 respektive 2018. Som en del i förberedelserna för den kommande granskningen, planerad till 2021, genomförde tillsynsmyndigheten för radio och tv ett offentligt samråd för berörda parter som pågick fram till den 30 april 2021. Dessa åtgärder för större insyn är viktiga med tanke på den starka koncentrationen i den irländska mediebranschen, särskilt på lokal nivå. I 2021 års rapport från övervakningsverktyget för mediepluralism uppges att det saknas uppgifter för att kunna bedöma koncentrationsgraden avseende nyhetsmedier. Regeringen vidtog vissa åtgärder för att mildra effekterna av covid-19-pandemin.Som rapporterats av Reportrar utan gränser var många regionala publikationer nära att kollapsa ekonomiskt under 2020. Ett antal tryckta gratistidningar avbröt också sin verksamhet till följd av covid-19-pandemin, och det var endast en ökning av den statliga annonseringen, kopplad till covid-19-åtgärderna, som förhindrade vissa radiostationer från att lägga ned sin verksamhet. Vidare var det statliga bidragssystemet för den som blivit arbetslös till följd av pandemin öppet för alla anställda, inbegripet journalister, vilket bidrog till att dämpa covid-19-pandemins ekonomiska följder för journalister. Även frilansare kunde i egenskap av egenföretagare få visst ekonomiskt stöd. Regeringen reflekterar över mediebranschens framtid. Den irländska regeringen beslutade att inleda en diskussion om möjliga långsiktiga insatser till stöd för mediebranschen, och inrättade i oktober 2020 en kommission för mediernas framtid. Kommissionens reflektioner har i synnerhet rört de utmaningar som samtliga medieaktörer står inför idag när det gäller förändrade intäktsströmmar, publikbeteenden och nya tekniska modeller för mediekonsumtion. Kommissionen anordnade ett offentligt samråd mellan den 12 december 2020 och den 8 januari 2021 som resulterade i över 800 skriftliga bidrag från intressentgrupper och från den breda allmänheten. Kommissionen för i nuläget en serie tematiska dialoger i syfte att kunna sammanställa en rapport och avge rekommendationer till sommaren 2021. Det förs diskussioner om att ändra ramen för skydd av journalister. Mot bakgrund av tillkännagivandet av planerna på en revidering av 2009 års förtalslag håller den irländska regeringen på att slutföra en lagstadgad granskning. En beskrivning av ett förslag till ny förtalslag kan komma att presenteras i slutet av 2021. Som framhållits av berörda parter medger det nuvarande regelverket att oproportionerligt höga skadeståndsbelopp utdöms för förtal, vilket kan få negativa följder för den journalistiska friheten. Det senaste samrådet om granskningen av den irländska förtalslagen ägde rum mot slutet av 2016 och resulterade inte i några ändringar av lagstiftningen. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet registrerade ett larm som gällde Irland under 2020. Det var det första larmet som gällde Irland sedan 2015. Larmet avsåg en talan som väckts av en politisk aktivist som omnämnts i dagstidningen Dublin Inquirers rapportering. Talan rörde påstådd försumlighet i journalistiskt uppförande från tidningens sida. Inga larm har registrerats under 2021. När det gäller journalisters digitala säkerhet påminner man i 2021 års rapport från övervakningsverktyget för mediepluralism om de rättsliga risker som följer av lagen om uppgiftslagring, i synnerhet det faktum att lagen inte omfattar några specifika säkerhetsmekanismer till skydd för journalisters källor. Den irländska regeringen tillkännagav 2020 att de hade för avsikt att revidera kommunikationslagen (Communications Act), men frågan finns i nuläget inte med bland regeringens prioriterade ärenden. IV.Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Irland har ett parlamentssystem med två kammare: Parlamentet (Houses of the Oireachtas) består av ett underhus (Dáil Éireann) och ett överhus (Seanad Éireann). Ministrar och parlamentsledamöter har rätt att ta initiativ till lagstiftning. High Court bedömer författningsenligheten och har rätt att överklaga till appellationsdomstolen och Högsta domstolen. Irish Human Rights and Equality Commission är Irlands nationella institution för mänskliga rättigheter och jämställdhet. Det vanliga lagstiftningsförfarandet används för att hantera covid-19-pandemin, men viss oro har uttryckts avseende parlamentets möjlighet att överblicka nödåtgärderna. Irlands åtgärder mot covid-19-pandemin, som vidtagits på basis av det vanliga lagstiftningsförfarandet, har till stor del genomförts via förordningar (Statutory Instruments) utfärdade av hälsoministern, efter delegering genom primärlagstiftning. Enligt klausulerna om bortre tidsgräns skulle de aktuella befogenheterna i dessa lagar gälla fram till den 9 november 2020, såvida inget beslut om förlängning fattades. Efter en motion som lades fram i oktober 2020 förlängdes befogenheternas giltighet till den 9 juni 2021. Flera parlamentsledamöter invände mot detta, och föreslog istället kortare förlängningar. Den korta tid som avsattes för att debattera motionen gav upphov till kritik. Institutionen för mänskliga rättigheter och jämställdhet rekommenderade i en rapport kortare förlängningar samt ett införande i lagstiftningen av en gräns för hur lång en förlängning får vara, samtidigt som man lyfte flera andra problem. Även organisationer i civilsamhället har uttryckt oro över samma problem. Till följd av valet i januari och förseningen i tillsättandet av en regering hölls inga vanliga utskottssammanträden mellan januari och oktober 2020, medan åtgärderna mot covid-19 mellan den 6 maj 2020 och den 30 september 2020 behandlades i ett specialutskott. I juni 2021 förlängde man ytterligare fristerna i klausulerna om bortre tidsgräns i fyra primärlagar som antagits för att hantera covid-19. Till följd av detta fortsätter åtgärderna nu att gälla fram till den 9 november 2021, och kan förlängas en gång till med en period på tre månader genom beslut i parlamentets båda kamrar. Sedan pandemins början har lagstiftningsförfarandet karakteriserats av förkortade diskussioner i parlamentet. De förfarandemässiga verktygen för att förkorta diskussioner i parlamentet och säkerställa att parlamentet snabbt behandlar en fråga användes i stor utsträckning, huvudsakligen avseende lagstiftning som rörde covid-19. Detta inbegrep att man avstod från kravet att utkast till lagförslag ska granskas innan de offentliggörs (”granskning före lagstiftning”) samt att man använde så kallade giljotinmotioner för att förkorta tiden för debatt samt tidigt undertecknade motioner för att säkerställa att presidenten snabbt skulle ta ställning till lagförslag antagna av parlamentet. Under 2020 förbereddes giljotinmotioner i samband med 30 av de 32 lagförslag som antogs, och 19 giljotinmotioner användes för att förkorta debatten om 17 olika lagstiftningsförslag. Under 2020 enades man vid 18 tillfällen om att använda en tidigt undertecknad motion , vilket innebär att presidenten kan ta ställning till det aktuella lagförslaget inom fem dagar. Under den fas då nya utskott inrättades, från september 2020, efter val till parlamentets båda kamrar, kom man överens om att göra undantag från kravet på granskning före lagstiftning avseende 17 av de lagförslag som antogs. Under 2020 stod ett utskott bestående av hela underhuset för utskottsbehandlingen av 26 lagar. Organisationer i det civila samhället har uttryckt oro över den korta tid som avsattes för samråd. Ackrediteringen av Irish Human Rights and Equality Commission ska granskas under 2021. Irish Human Rights and Equality Commission ackrediterades med A-status i november 2015 av FN:s globala allians av nationella människorättsinstitutioner. I februari 2021 publicerade institutionen för mänskliga rättigheter och jämställdhet en rapport om Irlands särskilda befogenheter under covid-19-pandemin. I rapporten drogs slutsatsen att de viktigaste av de åtgärder som hittills införts för att få pandemin under kontroll (i huvudsak begränsningar av rörelsefriheten och av sammankomster i hemmet samt krav på att bära ansiktsskydd) var motiverade utifrån statens skyldighet att skydda folkhälsan. Rapporten innehåller också ett antal andra slutsatser, exempelvis en rekommendation till den irländska regeringen om att alltid göra en tydlig skillnad mellan å ena sidan åtgärder som är obligatoriska enligt lag och å andra sidan folkhälsoråd eller att alla åtgärder som antas som en reaktion på covid-19-pandemin ska omfattas av klausuler om bortre tidsgräns. Irland har ett dynamiskt och variationsrikt civilsamhälle, även om finansieringsbegränsningarna fortsätter att väcka viss oro. Utöver de 45 miljoner euro som satsats på den covid-19-stabilitetsfond som regeringen inrättade under 2020 i syfte att skjuta till kapital för samhälls- och frivilligorganisationer, välgörenhetsorganisationer och sociala företag som levererar kritiska tjänster på frontlinjen har ytterligare 10 miljoner euro gjorts tillgängliga för 2021. Organisationer i det civila samhället fortsätter uttrycka oro för effekterna av ett förbud enligt vallagen mot donationer för ”politiska syften” som överstiger en viss beloppsgräns samt donationer från personer som inte är irländska medborgare och inte bor i Irland. Kommissionen för normer i offentlig förvaltning (Standards in Public Office Commission), som ansvarar för att övervaka lagens genomförande, har också efterlyst en omfattande översyn av vallagen. En allmän beskrivning av en valreform som syftar till att inrätta en oberoende lagstadgad valkommission har nyligen offentliggjorts. Regeringen har för avsikt att låta valkommissionen utföra en omfattande översyn av 1997 års vallag, och därvid även behandla de frågor som väckts av civilsamhällets organisationer. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* *Förteckningen över bidrag som mottagits i samband med samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Bar of Ireland (2021), Submission to the Department of Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission Bill 2020 ( https://www.lawlibrary.ie/media/lawlibrary/media/Secure/Submission-to-DOJ-with-Appendix.pdf ). Broadcasting Authority of Ireland (2019), Submission to the Department of Communications, Climate Action & Environment Public Consultation on the Regulation of Harmful Content on Online Platforms and the Implementation of the Revised Audiovisual Media Service Directive ( https://www.bai.ie/en/bai-publishes-submission-on-regulation-of-harmful-online-content-implementation-of-new-audiovisual-media-services-directive/ ). Europeiska unionens domstols dom av den 19 november 2019, A. K. m.fl./Sąd Najwyższy, CP/Sąd Najwyższy och DO/Sąd Najwyższy, förenade målen C‑585/18, C‑624/18 och C‑625/18, ECLI:EU:C:2019:982. Council of the Bar of Ireland (2021), bidrag till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Council of the Bar of Ireland (2021), Submission to the Department of Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission Bill 2020 ( https://www.lawlibrary.ie/News/reports-and-submissions.aspx ). Europarådet: Ministerkommittén (2010), Rekommendation CM/Rec(2010)12 till medlemsstaterna om domares oberoende, effektivitet och ansvar.( https://www.coe.int/en/web/cdcj/judicial-independence-and-impartiality ).

Europarådet: Venedigkommissionen (2010): Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges, antagen av Venedigkommissionen vid dess 82:a plenarsammanträde (CDL-AD(2010)004-e). Europarådet: Venedigkommissionen (2020) – Malta – yttrande om föreslagna lagändringar (CDL-AD (2020)006). Europeiska unionens domstols dom av den 20 april 2021, Repubblika mot Il-Prim Ministru C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Department of Justice (2020a), Draft General Scheme of Judicial Appointments Commission Bill 2020 ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/General_Scheme_of_the_Judicial_Appointments_Commission_Bill_2020 ). Department of Justice (2020b), Review Group Report on the Administration of Civil Justice, rapport. Ordförande: domare Peter Kelly, tidigare ordförande för High Court ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/Review_of_the_Administration_of_Civil_Justice_-_Review_Group_Report ). Department of Justice (2020c), Review Group Report on structures and strategies to prevent, investigate and penalise economic crime and corruption. ( https://www.gov.ie/en/publication/be30e-review-group-report-on-structures-and-strategies-to-prevent-investigate-and-penalise-economic-crime-and-corruption/ ). Department of Justice (2021a), Justice plan 2021 ( http://www.justice.ie/en/JELR/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf/Files/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf ). Department of Justice (2021b), Hamilton Review Group Implementation Plan ( https://www.gov.ie/en/publication/d03ff-hamilton-review-group-implementation-plan/ ). Department of Public Expenditure and Reform (2020), Second Statutory Review of the Regulation of Lobbying Act 2015 ( https://www.gov.ie/en/publication/7ef279-second-statutory-review-of-the-regulation-of-lobbying-act-2015/ ). Department of the Taoiseach (2020) Department of the Taoiseach (2021). Programme for Government: Our Shared Future ( https://www.gov.ie/en/publication/7e05d-programme-for-government-our-shared-future/ ). Direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster). Europeiska kommissionen (2019), Flash Eurobarometer 482 om företagens inställning till korruption i EU. Europeiska kommissionen (2020), Rapport om rättsstatsprincipen. Landskapitel om Irland. Europeiska kommissionen (2020), särskild Eurobarometer 502 om korruption. Europeiska kommissionen (2021), resultattavla för rättsskipningen i EU. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, dom av den 22 december 2009, Parlov-Talčić mot Kroatien, mål 24810/06. Greco (2020), fjärde utvärderingsomgången – Evaluation report on Ireland on Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors. ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06655 ). Irish Council for Civil Liberties (2020), Untenable in a democracy: ICCL renews call for abolition of Special Criminal Court ( Untenable in a democracy: ICCL renews call for abolition of Special Criminal Court - Irish Council for Civil Liberties ). Irish Council for Civil Liberties (2021), bidrag från Irish Council for Civil Liberties till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Irish Council for Civil Liberties (2021), ICCL calls for end to mandatory quarantine if rights issues not addressed, 19 april 2021 (https://www.iccl.ie/news/iccl-calls-for-end-to-mandatory-quarantine-if-rights-issues-not-addressed/).

Irish Court Service (2020), Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland. Long-term strategic vision – 2030 ( https://iwla.ie/wp-content/uploads/2020/11/Long-Term-Strategic-Vision.pdf ). Irlands regering (2021), underlag från Irland för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen. Irish Human Rights and Equality Commission (2021), Submission to the Minister for Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission ( https://www.ihrec.ie/documents/submission-to-the-minister-for-justice-on-the-general-scheme-of-the-judicial-appointments-commission-bill-2020/ ). Irish Human Rights and Equality Commission (2021), Ireland’s Emergency Powers During the Covid-19 Pandemic ( https://www.ihrec.ie/documents/irelands-emergency-powers-during-the-covid-19-pandemic/ ). Judicial Council (2021), Personal Injuries Guidelines (( https://judicialcouncil.ie/assets/uploads/documents/Personal%20Injuries%20Guidelines.pdf ). Law Society of Ireland (2021), Submission to the Joint Oireachtas Committee on Justice on the General Scheme of Judicial Appointments Commission Bill 2020 ( https://www.lawsociety.ie/globalassets/documents/submissions/2021-judicial-appointments-commission-bill.pdf ). Legal Services Regulatory Authority (2020), Greater than the Sum of Its Parts? Consideration of Unification of the Solicitors’ Profession and Barristers’ Profession ( https://www.lsra.ie/lsra-publishes-reports-on-legal-practitioners-education-and-training-and-unification/ ). Legal Services Regulatory Authority (2020), Setting Standards: Legal Practitioner Education and Training ( https://www.lsra.ie/lsra-publishes-reports-on-legal-practitioners-education-and-training-and-unification/ ). Legal Services Regulatory Authority (2020), LSRA takes over the regulation of advertising by legal practitioners ( LSRA takes over regulation of advertising by legal practitioners – Legal Services Regulatory Authority ). Press Council of Ireland (2020), Annual Report 2019 of The Press Council of Ireland and Office of the Press Ombudsman ( http://www.presscouncil.ie/about-us/recent-decisions-and-news/annual-report-2019-of-the-press-council-of-ireland-and-office-of-the-press-ombudsman- ). Press Council of Ireland (2021), Submission by Press Council of Ireland and Press Ombudsman to the Future of Media Commission ( https://www.presscouncil.ie/office-of-the-press-ombudsman-164/publications-and-press-releases/press-releases-1048/submission-by-press-council-of-ireland-and-press-ombudsman-to-the-future-of-media-commission ). Reportrar utan gränser – Irland ( https://rsf.org/en/ireland ). Standards in Public Office Commission (2020) årsrapport 2019 ( https://www.sipo.ie/reports-and-publications/annual-reports/ ). Transparency International (2021), korruptionsindex 2020. FN:s kommitté för mänskliga rättigheter (2014), Concluding observations on the fourth periodic report of Ireland ( http://docstore.ohchr.org/SelfServices/FilesHandler.ashx?enc=6QkG1d%2FPPRiCAqhKb7yhsieXFSudRZs%2FX1ZaMqUUOS9yIqPEMRvxx26PpQFtwrk%2BhtvbJ1frkLE%2BCPVCm6lW%2BYjfrz7jxiC9GMVvGkvu2UIuUfSqikQb9KMVoAoKkgSG) . FN:s särskilda rapportör för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet och FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarares situation (2020), Mandates of the Special Rapporteur on the rights to freedom of peaceful assembly and of association and the Special Rapporteur on the situation of human rights defenders ( DownLoadPublicCommunicationFile (ohchr.org) . Bilaga II: Besöket i Irland Kommissionens avdelningar höll i mars 2021 virtuella möten med följande enheter: ·Bar of Ireland ·Broadcasting Authority of Ireland

·Court Service ·Department of Justice ·Garda Economic Crime Bureau ·Garda Síochána Ombudsman Commission (GSOC) ·Hamilton Commission ·Houses of the Oireachtas Service (Parliament Service) ·Irish Council for Civil Liberties ·Irish Human Rights and Equality Commission ·Irish Small and Medium Enterprises Association (ISME) ·Law Society of Ireland ·Legal Services Regulatory Authority ·National Union of Journalists ·Office of the Director of Corporate Enforcement (ODCE) ·Office of the Director of Public Prosecution ·Pressrådet ·Företrädare för domstolsväsendet ·Standards in Public Office Commission ·Transparency International * Kommissionen träffade också företrädare för följande organisationer vid ett antal övergripande möten:

·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Europeiska centrumet för press- och mediefrihet ·Europeiska medborgarforumet ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy ·Europeiska ungdomsforumet ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Internationella juristkommissionen ·Internationella förbundet för mänskliga rättigheter ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN)