SV

Bryssel den 26.6.2009

KOM(2009) 303 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om toppdomänen .eu och dess inrättande, funktion och genomslag

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om toppdomänen .eu och dess inrättande, funktion och genomslag

(text av betydelse för EES)

1. Bakgrund

Avsikten med att införa toppdomänen .eu var att ge privatpersoner, myndigheter, organisationer samt företag i EU en EU-identitet på Internet.

Syftet med detta meddelande är att informera Europaparlamentet och rådet om inrättandet, funktionen och genomslaget för toppdomänen .eu, i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 733/2002 [1].

Rapporten handlar om den senaste utvecklingen för toppdomänen .eu sedan antagandet av det föregående meddelandet av den 6 juli 2007 [2] fram till den 31 mars 2009.

2. Regelverk för .eu-domänen

2.1. Regelverk

Regelverket för toppdomänen .eu består av ovannämnda förordning (EG) nr 733/2002 om inrättande av toppdomänen .eu och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 av den 28 april 2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu. Dessa två rättsakter kompletteras av en rad kommissionsbeslut om val och utnämning av domänadministratör. Domänadministratören har dessutom fastställt egna föreskrifter för den löpande verksamheten i fråga om registrering av domännamn.

För att ta hänsyn till inrättandet av det föreskrivande förfarandet med kontroll ändrades förordning (EG) nr 733/2002 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008 av den 22 oktober 2008.

Rumänien och Bulgarien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 januari 2007 och fick därmed möjligheten att registrera de domännamn som tidigare reserverats för dem. För att garantera rättslig klarhet ändrades bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 som innehåller en förteckning över domännamn per land och de länder som får registrera dem i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1255/2007.

Kommissionen identifierade också behovet av att ändra kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 för att anpassa den till kraven för internationaliserade domännamn (IDN) i .eu-domänen.

2.2. Grundläggande principer

I regelverket för toppdomänen .eu fastställs en uppdelning av arbetsuppgifterna mellan kommissionen och domänadministratören. Domänadministratören är en icke-vinstdrivande oberoende organisation som förvaltar och leder toppdomänen .eu i enlighet med principerna om icke-inblandning, självförvaltning och självreglering [3]. Kommissionen har fått en allmän tillsynsfunktion. Detta innebär att kommissionen inte får fatta några beslut om enskilda domännamn och inte heller är besvärsinstans för domänadministratörens beslut.

Dessutom baseras toppdomänen .eu på modellen domänadministratör–domännamnsombud, där domänadministratören har ansvar för förvaltningen av toppdomänen .eu, inklusive underhåll av de relevanta databaserna, medan de ackrediterade domännamnsombuden agerar som återförsäljare av registreringstjänster till sökande. Domänadministratören får inte själv agera som domännamnsombud [4]. Genom att ombuden kommer att sträva att diversifiera sitt utbud för att tillgodose de sökandes olika behov och samtidigt bibehålla konkurrenskraftiga priser främjas därför konkurrensen på domännamnsmarknaden.

2.3. Domänadministratören

Via en ansökningsomgång utsåg kommissionen den 21 maj 2003 European Registry for Internet Domains (EURid), en icke-vinstdrivande organisation med huvudkontor i Diegem i Belgien, till domänadministratör för toppdomänen .eu [5].

EURid bildades i april 2003. Dess medlemmar är de organisationer som administrerar de nationella toppdomänerna för Belgien, Italien, Sverige, Tjeckien och Slovenien, samt ISOC-ECC (the Internet Society European Chapters Coordinating Council) och Businesseurope (ett förbund för europeiska branschsammanslutningar).

I enlighet med förordning (EG) nr 733/2002 [6] den 12 oktober 2004 tecknade kommissionen ett tjänsteavtal med EURid (”avtalet”) för en inledande period på fem år, med möjlighet till förlängning [7].

Den 12 december 2008 ingick kommissionen, på Europeiska gemenskapens vägnar, och EURid ett kompletterande avtal om en förlängning av det gällande avtalet för en ytterligare period på fem år, dvs. till den 12 oktober 2014. Det kompletterande avtalet kommer att träda i kraft när det gällande avtalet löper ut, dvs. den 12 oktober 2009.

3. Registrering och användning av .eu-domäner

.eu-domänens genomslag kan mätas utifrån två kriterier: antalet ansökta domännamn och domänadministratörens effektivitet.

3.1. Antal registrerade domännamn

.eu-domänen i ett globalt sammanhang

Toppdomänen .eu öppnades för allmänhetens registrering den 7 april 2006. Tre år senare har över tre miljoner eu-domäner registrerats, vilket innebär att toppdomänen .eu är Europas fjärde största landsdomän, och den nionde största toppdomänen i världen. Dessa siffror visar att .eu-domänen har blivit mycket väl mottagen av allmänheten.

I EU är det bara den tyska (.de), den brittiska (.uk) och den nederländska (.nl) landsdomänen som är större. Sett till hela världen är det endast de generiska toppdomänerna .com, .net, .org och .info samt Kinas landsdomän (.cn) och de ovannämnda tre europeiska landsdomänerna som är större än (se bilaga 1).

Sökande uppdelade efter land

De flesta .eu-domännamnen har registrerats i de länder som har störst befolkningar och i länder med en stark tradition av registrering och användning av domännamn. Den största efterfrågan på .eu-domännamn har kommit från Tyskland (30 % av .eu-domänerna), Nederländerna (14 %), Storbritannien (12 %), Frankrike (8 %) och Polen (6 %) [8] (se bilaga 2).

Tillväxt

Efter den imponerande ökningen av registreringen av domännamn under inledningsfasen 2006, har toppdomänen .eu konsoliderats och tillväxttakten liknar nu den för andra europeiska landsdomäner. (+ 11 % 2007 och + 11 % 2008). Det finns två skäl till denna utveckling: 1) registreringen av nya domäner minskade gradvis till en normal nivå efter det att den s.k. sunrise-perioden med förtursregistrering löpte ut, och 2) de inledande exceptionellt höga förnyelsesiffrorna på över 80 % närmar sig branschgenomsnittet (som för närvarande ligger på 72 %).

Att det totala antalet registreringar ökade med 22 % under perioden 2006–2008 kan anses vara tillfredsställande, men ökningen har varit särskilt spektakulär i Polen (+ 149 %), Litauen (+ 142 %), Luxemburg (+ 95 %) och Irland (+ 94 %) (se bilaga 3).

Toppdomänen .eu har ökat parallellt med andra toppdomäner i EU

Det är värt att notera att ökningen för toppdomänen .eu i de flesta medlemsstater har sammanfallit med en ökning av antalet landsdomännamn. År 2008 ökade t.ex. registreringarna av Tysklands domännamn (.de) med 7 %, medan .uk (Storbritannien) och .nl (Nederländerna) ökade med cirka 11 % respektive 18 %. Detta är i linje med syftet med .eu-domänen, dvs. att ge privatpersoner i EU ett alternativ, en verklig EU-identitet på Internet, med målsättningen att komplettera snarare än ersätta de befintliga landsdomänerna i EU.

3.2. Användning av .eu-domäner

Registrering och användning

Det finns en ökande tendens att börja använda .eu-domänerna omedelbart när de registreras i stället för att registrera dem enbart som en skyddsåtgärd.

Domännamnet .eu börjar bli ett vanligt förekommande inslag i Europas cyberrymd och på EU:s elektroniska marknad. Det är särskilt populärt bland små och medelstora företag. Dessutom börjar stora och välkända företag, men även icke-statliga organisationer och privatpersoner i EU att använda de .eu-domännamn som de har registrerat [9].

EU-institutionernas hela webbplats och alla deras e-postadresser överfördes till .eu den 9 maj 2006. Sedan dess tillhandahåller EU-institutionerna en enda inkörsport, en webbportal, för alla privatpersoner, organisationer och företag inom EU genom toppdomänen .eu: http://europa.eu.

Förutom EU:s organ, institutioner och byråer har även allt fler program och projekt som finansieras av EU .eu-domännamn. Det svenska ordförandeskapets officiella webbplats har ett .eu-domännamn: www.se2009.eu.

Dessutom visade en undersökning som genomförts av domänadministratören att omkring 80 % av alla .eu-domännamn ledde till en fungerande webbplats eller e-postserver [10]. Av de fungerande webbplatserna hade bara en femtedel automatisk omdirigering av besökaren till en annan webbplats eller URL-adress. Dessa siffror visar att .eu-domännamnen i de allra flesta fall används aktivt.

Medvetande och framtoning

Jämfört med de flesta andra landsdomäner i EU som inrättades på 1990-talet kan .eu betraktas som en nykomling. Därför är det inte förvånande att .eu är mindre känt än andra domännamn. En undersökning som gjorts av domänadministratören [11] visade att 79 % av Internetanvändarna i Europa vet vad toppdomäner och domännamn är för något och att 63 % känner till att .eu-domänen existerar. 45 % av Internetanvändarna i EU vet att de kan registrera en .eu-domän, och 11 % funderar på att göra det.

Det bör noteras att .eu-domänerna har ett gott rykte. Enligt en annan undersökning [12] som genomförts på uppdrag av EURid, uppfattar användarna inte bara .eu som en verklig europeisk Internetidentitet, utan anser även att .eu-domänerna är innovativa och moderna.

4. Domänadministratörens effektivitet

4.1. Service och avgifter

Under de senaste två åren har domänadministratören arbetat för att ytterligare förbättra sin service till domännamnsombuden. Domänadministratören tillhandahåller tjänster till ombuden på Europeiska unionens samtliga officiella språk. Förutom sitt huvudkontor i Diegem (Belgien) har EURid öppnat regionalkontor i Stockholm, Prag och Pisa för att finnas närmare ombuden.

Eftersom .eu-domänerna marknadsförs av cirka 1 000 ackrediterade .eu-ombud är det viktigt att det sker ett regelbundet utbyte mellan domänadministratören och ombuden, eftersom det ger domänadministratören insikt i marknadens behov och utveckling. För detta ändamål har det inrättats två rådgivande organ som består av företrädare för ombuden, RAB (Registrar Advisory Board) och RRP (Registrar Requirements Panel). RAB ger EURid:s styrelse råd i affärsfrågor, medan RRP har en teknisk inriktning. I september 2008 lanserade domänadministratören dessutom en dygnet-runt supportservice för sina ombud, för att garantera ständig support.

Domänadministratörens service till ombuden förefaller vara tillfredsställande. Enligt en undersökning som gjorts på uppdrag av EURid var över 90 % av de ombud som svarade nöjda eller mycket nöjda med den support som de får från EURid och 86 % tyckte inte att det behövdes några förbättringar av registreringssystemet [13]. Det fanns dock vissa områden där ombuden skulle vilja se förbättringar, t.ex. förfaranden för byten och överlåtelser av domännamn och spårning av ändringar som gjorts via systemreleaser.

I april 2007 antog EURid en uppförandekod som ombuden frivilligt kan ansluta sig till. De som ansluter sig samtycker till att följa de villkor som fastställs i uppförandekoden. I gengäld får de rätt att använda den officiella logotypen för ombud som anslutit sig till uppförandekoden, ett märke som står för förstklassig service.

Avgifter och priser

Kommissionen har övervakat registreringsavgifterna för .eu med hänsyn till domänadministratörens finansiella situation och det allmänna läget för toppdomäner. Tack vare det enorma intresset för .eu-domänen och det stora antalet registreringar har EURid gradvis kunnat sänka avgifterna för innehav av .eu-domännamn. Från den 1 januari 2007 sänktes avgiften för registrering av ett domännamn och den årliga förnyelseavgiften från 10 till 5 euro. Den 1 februari 2008 sänktes avgiften ytterligare, till 4 euro. Kommissionen kommer att fortsätta att följa situationen och kommer att förslå att domänadministratören överväger ytterligare sänkningar när och om så blir möjligt [14].

Observera att den här avgiften är den som debiteras de ackrediterade ombuden. De sätter i sin tur priserna till de sökande. Många ombud kombinerar sina tjänster till paket där t.ex. webbhotell och e-post också ingår. I dagsläget ligger priset för ett .eu-domännamn på omkring 5 euro och uppåt, vilket definitivt inte är högre än de lägsta marknadspriserna för .com, .net, .uk, .de och andra stora toppdomäner.

4.2. Finansiell hållbarhet

Kommissionen har övervakat domänadministratörens finansiella situation, som är en central faktor för .eu-domänens hållbarhet. De oväntat stora framgångarna med antalet registreringar har hittills gett intäkter som överskrider kostnaderna. Kommissionen har reagerat på denna utveckling i linje med de tillämpliga bestämmelserna i regelverket och i avtalet.

För det första har kommissionen uppmanat EURid att besluta om och planera sina investeringar och lämpliga reserver i förväg och på löpande årsbasis. Domänadministratören behåller sedan ett bidrag till dessa kostnader från överskottet varje år, medan återstoden överförs till gemenskapens budget.

Samtidigt har kommissionen uppmanat domänadministratören att kontinuerligt analysera möjligheterna till att sänka den registreringsavgift som tas ut av ombuden (se ovan). Avgiften måste sänkas i förhållande till den minskade kostnad per domännamn som det ökade antalet registreringar leder till. Att sänka avgiften är dessutom det bästa sättet att begränsa det överförbara överskottet så att pengarna i stället kommer innehavarna av domännamnen till godo.

För att garantera domänadministratörens finansiella hållbarhet måste årsintäkterna alltid täcka de årliga utgifterna och de medel som behövs för investeringar och reserver, även om registreringarna – eller tillväxten i registreringarna – skulle minska. Enligt försiktighetsprincipen måste sänkningen av avgifterna komma efter – och inte före – minskningen av kostnaderna.

Till följd av detta tillvägagångssätt har domänadministratören gradvis sänkt den avgift som tas ut av ombuden i förhållande till det ökade antalet registreringar, men med en tidsfördröjning. Följaktligen har även överskottet minskat utan att den finansiella stabiliteten äventyras. År 2006 uppgick överskottet till 11,3 miljoner euro, varav 8,9 miljoner euro överfördes till gemenskapens budget. År 2007 var överskottet 10,9 miljoner euro, varav 6,9 miljoner euro överfördes. De preliminära siffrorna för 2008 tyder på att överskottet kommer uppgå till cirka 5 miljoner euro, varav domänadministratören kommer att överföra omkring 4 miljoner euro till gemenskapsbudgeten. De belopp som inte överförs till gemenskapsbudgeten investeras antingen för att öka kvaliteten på tjänsterna eller används för att bygga upp lämpliga reserver.

Domänadministratörens verksamhet har följaktligen varit finansiellt sund under rapportperioden. Driftsinkomsterna har överskridit driftskostnaderna och överskotten var varit tillräckliga för att täcka investeringsbehov och skulder.

4.3. Kontinuitet och återhämtningskraft

Under de senaste två åren har domänadministratören ytterligare uppgraderat sina tekniska system. En av de största utmaningarna har varit att förbättra systemuthålligheten genom att garantera tillräckliga marginaler för alla nyckeloperationer. I detta sammanhang uppgraderar EURid sin Pragbaserade webbplatskopia, vilket möjliggör full reproduktion av funktionerna på huvudwebbplatsen.

Dessutom har EURid infört anycast-tekniken, som möjliggör spridning av kopior av .eu-namnservrar över hela världen. Syftet är att undvika ett totalt driftsstopp (s.k. single point of failure) i infrastrukturen och på så vis öka stabiliteten om en av servrarna skulle krascha eller bli onåbar. De två anycast-nätverk som används av EURid drivs av två olika leverantörer, vilket ytterligare stärker .eu-domänens stabilitet och robusthet.

I enlighet med avtalet har domänadministratören utarbetat en kontinuitetsplan (Business Continuity Plan, BCP), som innehåller en analys av domänadministratörens kärnfunktioner samt relaterade risker och motåtgärder. BCP-planen omfattar även en krishanteringsplan, återhämtnings- och återställningsscenarier och förfaranden för särskilda typer av hot.

BCP-planen granskades av en oberoende revisor. Syftet med granskningen var att stämma av EURid:s kontinuitetsplan mot bästa praxis i branschen. I rapporten bekräftas att EURid arbetar med genomförandet av kontinuitetsåtgärder och att processen inte har slutförts ännu.

Dessutom har EURid informerat kommissionen om sina åtgärder för att öka tillförlitligheten hos sina operativsystem genom att öka återhämtningskraften och prestandan för både databasen och registreringstjänsterna.

4.4. Domännamnstvister

Med tanke på det potentiellt betydande kommersiella värdet av en del domännamn är det inte ovanligt med rättstvister på detta område.

Det alternativa förfarandet för tvistlösning (ATF-förfarandet)

Regelverket för .eu-domänen omfattar ett alternativt förfarande för tvistlösning, (Alternative Dispute Resolution) för att lösa tvister om domännamn i toppdomänen .eu. Genom förfarandet tillförsäkras parterna garantier om en rättvis och tillförlitlig tvistlösning. ATF-förfarandet påverkar inte talan som någon part kan väcka i domstol mot innehavaren av ett domännamn eller mot ett beslut av domänadministratören.

EURid utsåg den tjeckiska skiljedomstolen i Prag, som är knuten till handelskammaren och jordbrukskammaren i Tjeckien, att verka som skiljedomstol enligt ATF-förfarandet för reglering av tvister om .eu-domännamn. Enligt regelverket för .eu får talan enligt ATF-förfarandet om ett .eu-domännamn väckas 1) mot registrering som tredje part gjort otillbörligen eller i ont uppsåt, eller 2) mot domänadministratörens beslut. Talan kan väckas på EU:s samtliga officiella språk.

Avgiften för ett ATF-förfarande sätts enligt principen om kostnadstäckning. Avgifterna har sänkts flera gånger sedan 2006, och sträcker sig från 1 300 euro och uppåt [15]. De står sig följaktligen bra i jämförelse med de avgifter som liknande skiljedomsorgan tar ut [16].

Antalet ATF-ärenden som väcks vid den tjeckiska skiljedomstolen har minskat avsevärt, från cirka 200 ärenden per kvartal 2006 till cirka 25 ärenden per kvartal i nuläget. Under inledningsfasen rörde de flesta tvisterna talan mot domänadministratören (omkring 73 %), och återstoden av ärendena rörde talan mot innehavare av .eu-domännamn. Situationen har blivit den omvända sedan dess, och nu inges de flesta klagomålen mot innehavare av .eu-domännamn. Detta bekräftar att det inledningsvis höga antalet domännamnstvister rörde registreringar under sunrise-perioden, då klagomålen rörde bestridande av domänadministratörens beslut när det gäller kontrollen av innehavare av ett .eu-domännamn som hade tidigare namnrättigheter [17].

Mål i domstol om påstått otillbörliga registreringar av domännamn

EURid är part i mål vid nationella domstolar i Belgien och Grekland. Dessa mål rör påstådd lagerhållning (s.k. warehousing) av domännamn [18].

I ett fall ålade en belgisk domstol EURid genom ett preliminärt föreläggande att frigöra cirka 74 000 domännamn, med böter på 25 000 euro per domännamn per försenad timme. EURid rättade sig efter föreläggandet med undantag för 20 domännamn på grund av att de var föremål för pågående ATF-ärenden. Detta ledde sedan till att EURid:s bankkonton blockerades upp till ett belopp på 4 190 000 euro (vilket motsvarar 1 % av det ålagda bötesbeloppet). Målet är vilandeförklarat och inga domstolsförhandlingar har hittills hållits i huvudmålet.

4.5. Mål vid EG-domstolen

När det gäller mål som rör .eu vid EG-domstolen som kommissionen är part i avslog förstainstansrätten i ”Galileo-målet”, där lagligheten i att reservera namnet galileo.eu för användning av gemenskapens institutioner och organ bestreds, anmälan som otillåtlig 2007 (mål T-46/06). I ett överklagande av förstainstansrättens beslut i detta mål stödde EG-domstolen förstainstansrättens beslut (C-483/07).

I det andra målet, ”Inet Hellas”, som fortfarande behandlas vid förstainstansrätten, bestrider klaganden tolkningen av kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 när det gäller förbudet att registrera domännamn som består av två bokstäver som står för länder utanför EU (T-107/06).

Dessutom har den österrikiska domstolen Oberster Gerichtshof begärt ett förhandsavgörande av EG-domstolen rörande tolkningen av förordning (EG) nr 874/2004 (C-569/08). Målet är vilandeförklarat.

4.6. Internationaliserade domännamn (IDN)

Registrering av domännamn i toppdomänen .eu är för närvarande endast möjlig med användning av latinska standardtecken, dvs. bokstäverna a–z, siffrorna 0–9 samt tecknet - [19].

Enligt regelverket för toppdomänen .eu ska internationaliserade domännamn (IDN) införas så snart det är tekniskt möjligt [20]. Eftersom registreringen av sådana domännamn i en toppdomän nu är möjlig har EURid förberett introduktionen av IDN i toppdomänen .eu, vilket kommer att möjliggöra användning av bokstäver med diakritiska tecken såsom é, ö, ç eller č samt icke-latinska tecken.

Efter anpassningen av regelverket för att ta hänsyn till IDN-kraven [21] beräknar man kunna lansera IDN i toppdomänen .eu under 2009.

5. Slutsatser

Tre år efter införandet har toppdomänen .eu blivit ett uppskattat alternativ för privatpersoner i EU när de väljer en Internetidentitet. Med över tre miljoner domäner har .eu överträffat förväntningarna och är nu väl etablerad bland världens tio största toppdomäner. Efter det inledningsvis mycket höga antalet registreringar finns det en ökande tendens att börja använda .eu-domänerna omedelbart när de registreras i stället för att registrera dem enbart som en skyddsåtgärd och bestämma sig om man använda dem längre fram. Nuförtiden använder allt fler företag, organisationer och privatpersoner eu-domäner för den unika fördel som de erbjuder. Antalet omtvistade domännamn har konstant minskat och ATF-förfarandet anses vara effektivt för att skydda de sökandes rättigheter. Dessutom fungerar domänadministratörens verksamhet smidigt och i linje med bästa praxis i branschen.

Domänadministratören kommer emellertid att ställas inför en rad utmaningar under de kommande åren. Den närmaste milstolpen kommer att vara införandet av internationaliserade domännamn.

Om man ser längre fram kan introduktionen av nya generiska toppdomäner och de osäkra ekonomiska förhållandena leda till att ökningen av antalet .eu-domäner begränsas. Det krävs därför ett aktivt och strategiskt synsätt. Domänadministratören bör särskilt arbeta för att öka medvetenheten om att toppdomänen .eu existerar och göra den mer känd. På så sätt kommer den att locka till sig fler registreringar, samtidigt som man främjar användningen av .eu-webbplatser, om möjligt av välkända företag och organisationer.

Med tanke på toppdomäners dynamiska karaktär bör domänadministratören fortsätta och utöka dialogen och utbytena med Internetanvändarna. Detta kommer att göra det möjligt att identifiera relevant marknadsutveckling och fortsätta att anta bästa praxis. Kommissionen kommer att fortsätta att nära övervaka utvecklingen av toppdomänen .eu och se till att den tillgodoser behoven hos privatpersoner, organisationer och företag i EU.

BILAGOR

BILAGA 1: DE TIO STÖRSTA TOPPDOMÄNERNA PER ANTAL REGISTRERADE DOMÄNNAMN (MARS 2009)

Toppdomän | Antal registrerade domäner |

.com | 79 439 607 |

.cn | 13 854 687 |

.de | 12 652 025 |

.net | 12 099 536 |

.org | 7 472 142 |

.uk | 7 382 123 |

.info | 5 137 681 |

.nl | 3 285 095 |

.eu (*) | 3 049 034 |

.biz | 2 025 576 |

Källa: http://domainsinfo.fr/

(*) Antalet registreringar för .eu uppdateras dagligen på

http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics

bILAGA 2: ANTAL .eu-DOMÄNER UPPDELAT efter sökandenas bosättningsland (MARS 2009)

Land | Antal .eu-domäner i mars 2009 |

Belgien | 92 404 |

Bulgarien | 9 578 |

Cypern | 53 051 |

Danmark | 45 167 |

Estland | 8 179 |

Finland | 14 876 |

Frankrike | 251 744 |

Grekland | 25 169 |

Irland | 59 612 |

Italien | 166 454 |

Lettland | 7 166 |

Litauen | 9 416 |

Luxemburg | 27 256 |

Malta | 2 916 |

Nederländerna | 415 474 |

Polen | 176 328 |

Portugal | 11 789 |

Rumänien | 20 204 |

Slovakien | 18 609 |

Slovenien | 6 385 |

Spanien | 70 390 |

Storbritannien | 377 820 |

Sverige | 81 979 |

Tjeckien | 82 020 |

Tjeckien | 82 020 |

Tyskland | 930 467 |

Ungern | 29 148 |

Österrike | 74 767 |

Källa: EURid.

bilaga 3: ökning av ANTAL .eu-domäner 2006–2008 uppdelat efter sökandenas bosättningland

Land | Ökning av .eu-domäner 2006–2008* |

Belgien | + 23 % |

Bulgarien** | + 58 % |

Cypern | - 41 % |

Danmark | + 18 % |

Estland | + 43 % |

Finland | + 57 % |

Frankrike | + 56 % |

Grekland | + 44 % |

Irland | + 94 % |

Italien | + 14 % |

Lettland | 0 % |

Litauen | + 142 % |

Luxemburg | + 95 % |

Malta | - 85 % |

Nederländerna | + 36 % |

Polen | + 149 % |

Portugal | - 2 % |

Rumänien** | + 40 % |

Slovakien | + 74 % |

Slovenien | + 71 % |

Spanien | + 33 % |

Storbritannien | - 14 % |

Sverige | - 10 % |

Tjeckien | + 65 % |

Tyskland | + 19 % |

Ungern | + 32 % |

Österrike | + 27 % |

EU | + 22 % |

*Från den 31.12.2006 till den 31.12.2008.

** Siffrorna för Bulgarien och Rumänien avser 2007–2008, eftersom registreringen av .eu-domäner inleddes efter deras anslutning till EU den 1 januari 2007.

Källa: EURid.

[1] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 733/2002 av den 22 april 2002 om inrättande av toppdomänen .eu (EGT L 113, 30.4.2002, s. 1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008 av den 22 oktober 2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del I (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1).

[2] KOM(2007) 385 slutlig (EUT C 191, 17.8.2007, s. 17).

- http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:SV:PDF

[3] Se skäl 9 i förordning (EG) nr 733/2002.

[4] Artikel 3.4 i förordning (EG) nr 733/2002.

[5] Kommissionens beslut 2003/375/EG av den 21 maj 2003 om att utse en registreringsenhet för toppdomänen (EUT L 128, 24.5.2003, s. 29).

[6] I artikel 3.1 anges att avtalet mellan kommissionen och domänadministratören ”bör vara tidsbegränsat och kunna förlängas”.

[7] Mer information om EURid finns på http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,sv/

[8] De senaste siffrorna uppdelade efter land finns på http://www.eurid.eu/en/press-room/facts-figures

[9] För exempel på aktiv användning av domännamnet .eu, se http://www.eurid.eu/en/press-room/why-eu

[10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf

[11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu

[12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf

[13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements

[14] I artikel 4.2 c i förordning (EG) nr 733/2002 anges att domänadministratören ska ”införa avgifter som är direkt baserade på de kostnader som uppstått”. I artikel I.I.6 i tjänsteavtalet anges det vidare att ”om det uppstår överskott som inte investeras för att öka kvaliteten på tjänsterna, ska överskottet överföras till gemenskapens budget under det år som överskottet uppkommer. Behovet av att garantera en lämplig driftsreserv ska beaktas”.

[15] Källa: den tjeckiska skiljedomstolen http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php

[16] De avgifter som tas ut av WIPO (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) sträcker sig från 1 500 US-dollar och uppåt (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html).

[17] Enligt kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 ges innehavare av tidigare rättigheter som är erkända eller fastställda enligt nationell rätt och/eller gemenskapsrätten och offentliga organ möjlighet att utnyttja en särskild tidsperiod (förregistrering) under vilken registreringen av deras domännamn är reserverad för innehavare av tidigare rättigheter som är erkända eller fastställda enligt nationell rätt och/eller gemenskapsrätten, och för offentliga organ.

[18] Hamstring eller ”lagerhållning” av domännamn är en metod som en del domännamnsombud använder för att kontrollera namn i syfte att hamstra dem för sin användning och/eller vinst. Den som hamstrar domännamn försöker vanligen sälja domännamnet vidare till ett överdrivet högt pris.

[19] Se även EURid:s villkor och bestämmelser, avsnitt 2.2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_EN.pdf

[20] Enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 ska domänadministratören ”registrera domännamn med användning av alla bokstäver i de officiella språkens alfabet, när lämpliga internationella standarder blir tillgängliga”.

[21] EUT L xxx, xx.xx.2009 (Ännu ej offentliggjord i EUT).

--------------------------------------------------