Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 42/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Muscadet Sèvre et Maine”

Referensnummer: PDO-FR-A0494-AM01

Datum för meddelandet: 14.11.2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Kompletterande geografiska beteckningar

Fyra nya kompletterande geografiska beteckningar (DGC) har godkänts för ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine”, nämligen ”Château-Thébaud”, ”Goulaine”, ”Monnières – Saint-Fiacre” och ”Mouzillon – Tillières” (artikel 120.1 g i förordning (EU) nr 1308/2013).

Ändringarna medför ändringar av produktspecifikationen under följande punkter i kapitel 1 i produktspecifikationen (som rör bestämmelser om kompletterande geografiska beteckningar till ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine”, med samma bestämmelser för de fyra nya kompletterande geografiska beteckningarna som för de redan befintliga):

— II.2 om geografisk beteckning.

— IV.1 b om geografiskt område.

— IV.2 b om avgränsat odlingsområde.

— IV.3 b om omedelbart närområde.

— VI.1 b om beskärningsbestämmelser.

— VI.1 d om jordbrukslottens högsta belastning.

— VII.2 a om sockerhalten i druvorna.

— VII.2 b om minsta naturliga alkoholhalt i volymprocent.

— VIII.1 om avkastning.

— VIII.2 b om nya vinstockars ålder vid produktionsstart.

— IX.2 b och c om lagring på jäsningsrester.

— IX.3 d om förpackning i jäsningslokalen.

— IX.5 om datum för utsläppande på marknaden till konsument.

— XII.2 om angivande av årgång.

Ändringarna har medfört ändringar av produktspecifikationen under följande punkter i kapitel 2 i produktspecifikationen (som rör bestämmelser om kompletterande geografiska beteckningar till ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine”, med samma bestämmelser för de nya kompletterande geografiska beteckningarna som för de redan befintliga):

— I.1 om deklaration av de jordlotter som ska användas för framställning av den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

— I.2 om deklaration om anspråk.

— I.4 b om deklaration av förpackning.

De fyra nya kompletterande geografiska beteckningarna omfattar lika många specifika områden:

— ”Château-Thébaud”, vars västliga läge på de kullar som kantar floden Maine ger ett klimat som gynnar en tidig växtstart och där jorden, som bildats av gnejs och granodiorit, låter vinstockarna skjuta djupa rötter, vilket ger vinmuster som är rika på organiska syror och som efter en lång lagring ger fina och strama viner med friska och mineraliska toner.

— ”Goulaine”, där jorden som bildats över lågaltererade metamorfa bergarter i ett klimat som tempereras av närheten till Loire och våtmarkerna, gynnar en snabb mognad hos druvorna som tack vare den tidiga skörden av fullmogna druvor ger uttrycksfulla, balanserade och mjuka viner med aromer av färsk frukt och nötter.

— ”Monnières – Saint-Fiacre”, där vinodlingarna ligger på kullarna och sluttningarna längs floden Sèvre, och där jordarna utvecklats ur vittrad eller altererad gnejs med låg surhetsgrad som gör att druvorna mognar långsamt och kan skördas vid en hög mognadsgrad, vilket ger täta och kraftfulla viner med toner av mogen frukt som utvecklas mot kanderad frukt.

— ”Mouzillon – Tillières” i den östra delen av vinodlingsområdet, där samverkan mellan ett mer kontinentalt klimat och lersandjordarna som bildats på lågaltererad gabbrogrund gynnar en snabbare mognad som ger viner som får sitt uttryck med tiden, efter en omsorgsfull lagring, med intensiva aromer som för tankarna till brioche, kryddor, frukt och blommor.

Det sammanfattande dokumentet ska ändras i enlighet med detta.

2. Geografiskt område

Revideringen av det geografiska området för ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine” medför följande:

— Inkludering av två kommuner (Remouillé och Saint-Hilaire-de-Clisson) och delar av sex kommuner (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand och Saint-Hilaire-de-Loulay). Samtliga kommuner ligger inom det geografiska område som avgränsats för den regionala beteckningen ”Muscadet”.

— Uteslutande av en del av en kommun (Le Loroux-Bottereau) till följd av det arbete som utförts för att begränsa vinodlingarna till de områden där man bibehållit en vinodling med hög kvalitet.

Vissa redaktionella ändringar har också gjorts: Den nya förteckningen över administrativa enheter beaktar även sammanslagningar och andra ändringar av det administrativa området som skett sedan produktspecifikationen godkändes. Av rättssäkerhetsskäl hänvisas vid denna förteckning till den gällande versionen av den officiella geografiska kodexen som ges ut varje år av den franska nationella statistikbyrån INSEE.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om det geografiska området och sambandet med ursprunget ändras på motsvarande sätt.

3. Avgränsat odlingsområde

I kapitel 1 punkt IV.2 i produktspecifikationen läggs ”och den 20 juni 2018” till efter ”19 maj 2011”. I samma punkt läggs ”och den 3 maj 2017” till efter ”10 februari 2011”.

Syftet med ändringen är att lägga till de datum då den behöriga nationella myndigheten godkände ändringarna av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vindruvor till vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

4. Omedelbart närområde

Det omedelbara närområdet har uppdaterats till följd av sammanslagningen av kommuner och ändringen av det geografiska området. Det övergripande området för framställning av vin med den skyddade beteckningen ändras inte.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om ytterligare villkor ändras på motsvarande sätt i punkt 9.

5. Miljöåtgärder

I kapitel 1 punkt VI.2 läggs följande till: ”Mellan raderna i de vinodlingar som är avsedda för produktion av vin med de kompletterande geografiska beteckningarna ”Château-Thébaud”, ”Clisson”, ”Gorges”, ”Goulaine”, ”Monnières – Saint-Fiacre”, ”Mouzillon – Tillières” och ”Le Pallet” ska ett sått eller spontant växttäcke hållas efter med mekaniska eller fysiska metoder.”

Ändringen är en följd av den nuvarande utvecklingen av aktörernas odlingsmetoder till förmån för ett miljövänligare jordbruk. Den speglar den växande miljömedvetenheten och viljan att använda miljövänliga tekniker. Genom att främja att växtligheten hålls efter på mekanisk väg, kan användandet av kemiska ogräsmedel minskas.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6. Transport

I punkt VII.1 läggs följande led b till: ”b) – Särskilda bestämmelser om transport av skörden

Den vindruvsskörd som är avsedd för produktion av vin med någon av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Château-Thébaud”, ”Clisson”, ”Gorges”, ”Goulaine”, ”Monnières – Saint-Fiacre”, ”Mouzillon – Tillières” eller ”Le Pallet” ska skyddas mot regn under transporten mellan skördeplatsen och pressanläggningen. För att undvika att skörden packas ihop får högst 8 000 kilo druvor lastas i varje vindruvsvagn.”

Begränsningen av mängden druvor per vindruvsvagn gör att man kan förhindra att druvorna skadas under transporten och garantera en optimal kvalitet på druvorna till de kompletterande geografiska beteckningarna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

7. Vinframställningsmetoder

I punkt IX.1 läggs följande till: ”De ligger kvar på de fina jäsningsresterna från vinframställningen fram till tidpunkten för förpackning eller den första flyttningen från vinframställningslokalerna.”

Genom att vinet lagras på de fina jäsningsresterna får produkten sin karakteristiska rundhet. Detta bidrar till att bekräfta och stärka segmenteringen av de olika appellationerna inom beteckningen Muscadet.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om vinframställningsmetoder ändras på motsvarande sätt.

8. Värmebehandling

Förbudet mot att värmebehandla vinet med temperaturer som överstiger 40 °C stryks. Ändringen syftar till att ge aktörerna tillgång till alla tekniska medel för att hantera följderna av svåra årgångar som lett till den smakavvikelse som betecknas Goût Moisi Terreux (GMT, möglig jordsmak). Tekniken att värma vinmusten, kallad termovinifiering, har visat sig påverka vinet i mycket mindre grad när det gäller fylligheten än användandet av mesoporöst oenologiskt kol.

Förbudet kvarstår för de sju kompletterande geografiska beteckningarna.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om vinframställningsmetoder ändras på motsvarande sätt.

9. Förpackning

Sista datum för buteljering av vinerna som får märkas med uttrycket ”sur lies” flyttas från den 30 november till den 31 december. Ändringen innebär att man förlänger perioden för buteljering av viner som får märkas med uttrycket ”sur lie” med en månad för att optimera saluföringsperioden för denna kategori utan att påverka den avrundade karaktär och den lätta spritsighet som motsvarar detta uttryck.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

10. Förflyttning

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b gällande datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

11. Samband

Avsnittet om samband redigeras för att även referera till de nya kompletterande geografiska beteckningarna.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om samband med det geografiska området ändras på motsvarande sätt.

12. Märkning

Följande läggs till i punkt XII.2:

”b) De kompletterande geografiska beteckningarna ska anges i samma synfält som namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen. De bokstäver som används ska vara lika höga, breda och feta som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.”

”d) Märkningen av viner som inte märks med en kompletterande geografisk beteckning kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

— att det rör sig om en registrerad plats, och

— att denna plats nämns i skördedeklarationen.

De bokstäver som används för namnet på den registrerade platsen får inte vara högre, bredare eller fetare än hälften av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. De ska anges i samma synfält som namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.”

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om ytterligare villkor ändras på motsvarande sätt i punkt 9.

13. Deklarationskrav

Sista datum för deklaration om anspråk flyttas från den 15 december till den 31 december.

Förhandsanmälan om transaktion ändras till förhandsanmälan om spedition.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

14. Tillbakadragande

Villkoren för förklaring om tillbakadragande preciseras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

15. Registreringar

Följande redaktionella ändringar görs angående registreringen:

— Kapitel II punkt II.2: — I led b stryks orden ”fram till det datum då deklarationen om anspråk lämnas in” och ”syran i musten”. — I led c ersätts ordet ”bok” med ”register”. — I led d ersätts ordet ”bok” med ”register” och orden ”eller som släpper ut vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen på marknaden i bulk” stryks.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

16. Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Kapitel 3 revideras för att samordna redigeringen av de huvudsakliga punkterna som ska kontrolleras i de olika produktspecifikationerna för Nantesområdet.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

Muscadet Sèvre et Maine

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Vinerna är vita, torra och stilla.

Vinerna har följande egenskaper:

— En lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent. — En halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 3 gram per liter. — En högsta halt av flyktiga syror på 10 milliekvivalenter per liter. — En total alkoholhalt efter berikning på högst 12 volymprocent. Den totala syrahalten, den totala svaveldioxidhalten och den totala verkliga alkoholhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen. Vinerna är vita, torra och stilla. De har en subtil smak som är väl balanserad mellan rundhet och friskhet och utvecklar en sammansatt bouquet av aromer som domineras av fruktighet eller blommighet. Med en längre lagringstid utvecklas ibland en god förmåga att åldras. De tappas omsorgsfullt på flaska för att vinernas rika aromer ska bevaras och förstärkas. Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

a. Grundläggande oenologiska metoder

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 6 500 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får vara högst 1,5 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,9 meter och högst 1,1 meter.

Vinrankorna beskärs med någon av följande tekniker, till högst 12 skott per stock:

— Kortskottsbeskärning med högst 5 kortskott per vinstock.

— Enkel eller dubbel guyotbeskärning.

Beskärningen görs innan knoppsprickningen, eller i stadium 5 på Eichhorns och Lorentz skala.

Oavsett beskärningsmetod får vinstockarna beskäras med 4 extra skott per vinstock, under förutsättning att antalet fruktbärande grenar per vinstock detta år, vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad, inte är fler än 12.

Specifika oenologiska metoder

All termisk behandling av vinskörden som leder till temperaturer under -5 °C är förbjuden.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12 volymprocent.

Innan buteljeringen lagras de på de fina jäsningsresterna från vinframställningen från det att alkoholjäsningen upphört till åtminstone den 1 mars året efter skörden. Vinet ligger kvar på de fina jäsningsresterna från vinframställningen fram till tidpunkten för buteljering eller den första flyttningen från vinframställningslokalerna.

Utöver ovanstående bestämmelser ska vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b. Högsta avkastning

66 hektoliter/hektar.

6. Avgränsat geografiskt område

Alla steg i produktionen ska äga rum inom det geografiska område som godkändes av Institut national de l’origine et de la qualité (nationella institutet för ursprung och kvalitet) vid den behöriga nationella kommitténs sammanträde den 15 juni 2017. Området omfattade vid det datum som denna produktspecifikation godkändes av den behöriga nationella kommittén följande kommuner eller delar av kommuner på grundval av 2018 års officiella kommunindelning:

— Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (delvis), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (endast den del som hör till den delegerade kommunen La Chapelle-Basse-Mer), Gétigné (delvis), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (delvis), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (delvis), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (delvis), Vallet och Vertou.

— Departementet Maine-et-Loire: Sèvremoine (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Saint-Crespin-sur-Moine och Tillières).

— Departementet Vendée: Cugand (delvis), Saint-Hilaire-de-Loulay (delvis).

7. Huvudsakliga druvsorter

Melon B

8. Beskrivning av samband

Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Vinodlingarna inom det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine” kännetecknas av en mycket varierad relief som hänger samman med det täta nätet av vattendrag. Öster om staden Nantes på de sluttningar som dominerar floden Loire och Goulaines våtmarker, och längre söderut på sluttningarna ned mot floderna Sèvre och Maine och deras bifloder, präglas landskapet av vinodlingarna som täcker kullarna. Området utgör den mellersta delen av det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscadet” och omfattar delar av departementen Loire-Atlantique, Maine-et-Loire och Vendée.

Klimatet i det geografiska området präglas starkt av inflytandet från Atlanten, men är på sina håll ändå nyanserat. Exempelvis är vintertemperaturerna allmänt mycket milda, men särskilt tempererade i norr, nära floden Loire och Goulaines våtmarker, där området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Goulaine” ligger, liksom i väster i området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Château-Thébaud”, där havets inverkan är ännu större. Vintrarna är betydligt kallare i sydost, i områdena för de kompletterande geografiska beteckningarna ”Mouzillon – Tillières”, ”Gorges” och ”Clisson”, som ligger längre bort från Loire och Goulaines våtmarker. Tack vare havsbrisen är somrarna i allmänhet relativt svala, med låg nederbörd och en betydande solinstrålning.

Den geologiska strukturen i det geografiska området uppvisar en mångfald av olika bergarter som uppstått under paleozoikum:

— I norr och nordost dominerar glimmerskiffer som kring Goulaines våtmarker blandas upp med gnejs och ådror av grönsten, en metamorf berggrund som bildar fundamentet till området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Goulaine”.

— I öster ligger ett omfattande gabbromassiv, som utgör den geologiska grunden för området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Gorges” och löper vidare längs vattendraget Sanguèze, där den kompletterande geografiska beteckningen ”Mouzillon – Tillières” tar vid.

— Den västra delen av det geografiska området vilar på ett substrat som främst består av ortognejs samt gnejs med låg surhetsgrad och av granodiorit, vilka bildar fundamentet till området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Château-Thébaud”.

— Mitt i det geografiska området ligger området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Le Pallet” i en sektor med lågaltererade bergarter med djupa sprickor, medan den gnejs som vinodlingarna med den kompletterande geografiska beteckningen ”Monnières – Saint-Fiacre” vilar på oftast har en mer altererad struktur.

— I söder ligger en sprickdal som isolerar ett massiv av grovkornig granit som är kännetecknande för området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Clisson”.

Sediment av lersand med en större eller mindre förekomst av stenar täcker lokalt den primära berggrunden.

Trots sina olikheter har dessa geologiska bildningar oftast gett upphov till bruna filtrerande jordar, sandiga, steniga och ibland berikade med lera över en grund bestående av gabbro. Av tradition utgörs de jordbrukslotter där druvorna skördas uteslutande av lotter med grunda och måttligt bördiga jordar, som lätt värms upp och har en begränsad förmåga att hålla kvar vatten.

Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Munken Saint Martin, som grundade klostret Vertou på 500-talet, var den förste som organiserade vinodlingen på kullarna längs floderna Sèvre och Maine. Vinodlingarna utvecklades under hela medeltiden längs de farbara delarna av de två floderna, vilket tidigt ledde till urskiljningen av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Château-Thébaud”, ”Monnières – Saint-Fiacre” och ”Le Pallet”. Från och med 1500-talet börjar druvsorten melon B odlas i regionen, under inverkan av den internationella vinhandel som etablerats i Nantes. Namnet ”Muscadet” förekommer för första gången 1635, på ett hyresavtal som bevarats i Gorges. I slutet av 1700-talet växte det redan vinstockar på nästan en tredjedel av den mark som hörde till församlingen Monnières, vilket vittnar om regionens specialisering på vinodling.

Efter härjningarna i samband med krigen i Vendée 1793–1794, och de skador som orsakats av vinlusen, anpassades vinodlingen med nya tekniker, som plantering i rader och guyotbeskärning. Sedan dess har yrkeskunskaperna inom produktionen kodifierats – numera används bara druvsorten melon B, planteringstätheten hålls hög, belastningen på vinstockarna begränsas, liksom avkastningen, och druvorna skördas fullmogna.

För att kunna producera rikare och mer nyanserade viner använder aktörerna särskilda tekniker vid vinframställningen, den så kallade Nantesmetoden, som består i att lagra vinerna på de fina jäsningsresterna från vinframställningen under minst en vinter utan omtappning, en yrkeskunskap som kommer sig av producenternas vana att spara en tunna av sitt bästa vin på jäsningsresterna (”sur lie”) till kommande högtider. Denna lagringsmetod ger vinerna en rundhet och fetma genom att de berikas med bland annat mannoproteiner och andra komponenter från jästcellernas nedbrytning. Metoden baseras på att man inte hanterar vinet utan låter det ligga i en koldioxidrik miljö, vilket kraftigt begränsar oxideringen och utsöndringen av flyktiga komponenter. Detta gör att man kan bevara de aromer som bildas under jäsningen fram till våren och längre än så. Under lagringen utvecklar vinet även tertiära aromer. Druvan melon B och den must och de viner som framställs av denna druva har nämligen en betydande halt av glukosylerade aromprekursorer. Det är molekyler som består av sockerbundna aglykoner och som i sig är doftlösa. Genom olika kemiska och enzymatiska processer bryts beta-glukoskedjorna ned, vilket genererar starkt doftande sammansättningar, huvudsakligen monoterpener och C13-norisoprenoider, och bland annat bildas beta-damascone, ett ämne som är känt för sin förmåga att lyfta vinets fruktiga aromer. Aktörerna har förvärvat en särskild sakkunskap för att skydda vinet från oxidering i jästankarna och för att varsamt tappa det på flaska så att frigörandet av dessa dofter fortsätter så länge som möjligt och vinerna får en mer sammansatt karaktär. Metoderna anpassas ibland efter omgivningens variationer, exempelvis skördas druvorna mycket välmogna för de kompletterande geografiska beteckningarna ”Clisson”, ”Monnières – Saint-Fiacre” och ”Mouzillon – Tillières”, en hög halt av organiska syror upprätthålls i musten till de kompletterande geografiska beteckningarna ”Gorges” och ”Château-Thébaud”, druvorna skördas i förtid till den kompletterande geografiska beteckningen ”Goulaine” och de bästa cuvéerna får ligga kvar längre på de fina jäsningsresterna från vinframställningen. Viner med en kompletterande geografisk beteckning ligger kvar på jäsningsresterna fram till buteljeringen. De tappas på flaska direkt i vinframställningslokalerna för att begränsa risken för oxidering och minska förlusten av aromer.

För att slå vakt om vinernas kvalitet och anseende erhöll producenterna i kommunen La Haie-Fouassière och dess omgivningar redan 1925 möjligheten att deklarera sina viner under beteckningen ”Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine”. År 1936 godkändes den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine”. Reglerna gällande det traditionella uttrycket ”sur lie” (lagrat på jäsningsrester) fastställdes 1977, och innebär sedan 1994 att vinet ska tappas på flaska året efter skörden i de lokaler där det framställs, för att begränsa antalet omtappningar och omdragningar av vinet.

Det geografiska områdets inriktning på vinodling är i dag mycket tydlig och i de flesta kommunerna odlas nästan bara druvsorten melon B. Med sammanlagt omkring 8 000 hektar som 2016 brukades av 600 producenter står viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine” för nära 70 % av den saluförda volymen av alla kontrollerade ursprungsbeteckningar från vinområdena kring Nantes. Mer än hälften av dessa viner får märkas med uttrycket ”sur lie”.

Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscadet Sèvre et Maine” är vita, torra och stilla. De har en subtil smak som är väl balanserad mellan rundhet och friskhet och utvecklar en sammansatt bouquet av aromer som domineras av fruktighet eller blommighet. De tappas omsorgsfullt på flaska för att vinernas rika aromer ska bevaras och förstärkas.

Viner som får märkas med uttrycket ”sur lie” har ofta en rundare, balanserad smak och en mer sammansatt doftbouquet och de är ibland lätt spritsiga på grund av den restkolsyra som bildas vid jäsningen. För att bevara friskheten, den rika aromen och den endogena kolsyran skyddas vinerna från oxidering under lagringen. Eftersom koldioxidhalten är för hög för att vinet ska kunna förpackas i mjuka behållare tappas det på flaska och kräver en särskild omsorg under buteljeringen.

Med en längre lagringstid utvecklas ibland en god förmåga att åldras, vilket också gäller vinerna med en kompletterande geografisk beteckning:

— ”Château-Thébaud”, vars viner vanligtvis utmärker sig med sin finess och elegans i bouqueten, som varierar kring fruktiga, blommiga och örtiga aromer, vilka även återfinns i smaken i de lätt saltiga, friska och strama vinerna.

— ”Clisson”, vars viner i allmänhet kännetecknas av mycket koncentrerade smaker och intensiva aromer, framför allt av frukt (mogen frukt, inkokt frukt).

— ”Gorges”, vars viner oftast utmärker sig med en kraftfull smak, uppbackad av syra och beska, samt aromer av mineral eller mentol.

— ”Goulaine”, vars viner ofta har en intensiv bouquet som domineras av färsk frukt, mogen frukt, nötter och blommiga nyanser och som uttrycker sig med balans, rundhet, en mycket lätt beska och en lång och len eftersmak.

— ”Mouzillon – Tillières”, vars viner är slutna som unga men med tiden ofta får ett intensivt uttryck av blommiga aromer, citrus, örter, med toner av brioche och mineraler, och en smak vars koncentrerade struktur backas upp av fina beska toner och en lätt strävhet.

— ”Monnières – Saint-Fiacre”, vars viner ofta kännetecknas av den kraftfulla doften av mogen eller kanderad frukt och balsamiska toner, medan smaken är rik och generös med en krämighet som balanseras upp med en mycket lätt beska.

— ”Le Pallet”, vars viner ofta utmärker sig med en balanserad sötma i smaken och en mycket finstämd doftbouquet som domineras av det blommiga inslaget.

För att bevara vinsterna med lagringen och undvika varje form av oxidering och förlust av aromer buteljeras vinerna med dessa kompletterande geografiska beteckningar direkt i vinframställningslokalerna.

Samspel mellan de olika sambanden

Det geografiska områdets gamla berggrunder har gett upphov till en grovt texturerad jord som gör att vinstockens vegetationscykel startar tidigt och inte blir alltför kraftfull. De milda vintrarna bidrar också till den tidiga utvecklingen, och sommarens solinstrålning och havsvindarna skyddar växtligheten från skadegörare. Jordens beskaffenhet garanterar också vinstockarna en regelbunden och måttlig vattentillförsel, vilket gör att de mognar bra tack vare markens begränsade vattenhållning och dess genomsläpplighet som låter plantorna skjuta djupa rötter. Den tidigt mognande druvsorten melon (B) har genom århundradena funnit sin plats i denna miljö, särskilt eftersom de relativt svala sommartemperaturerna i det geografiska området är idealiska för att vinet ska få den friskhet och de aromer som kännetecknar vinerna från denna delikata druvsort.

Det geografiska områdets långa vinhistoria, dess tidiga specialisering och den typiska planteringstätheten i vinodlingarna har sedan länge gynnat gemensamma odlingsmetoder. Producenterna, som var angelägna om att skydda sina produkters äkthet, inledde under 1920-talet ett förfarande för att få ett godkännande av den kontrollerade ursprungsbeteckningen, och 1936 godkändes den som en av de första kontrollerade ursprungsbeteckningarna i Frankrike.

Producenternas yrkeskunskaper gör att de behärskar produktionen och skördar friska och fullmogna druvor. Vinerna framställs enligt traditionellt bruk och får ligga kvar på de fina jäsningsresterna från vinframställningen fram till buteljeringen, utan att tappas om. Tack vare de milda vintrarna i det geografiska området, som gynnar jäsningsresternas inverkan på vinet, fortsätter vinerna att utvecklas under lagringen och får en fylligare smak redan efterföljande vår. En varsam buteljering gör att vinernas väsentliga egenskaper bevaras och vissa aromer fortsätter att utvecklas även i flaskan. Denna yrkeskunskap, som med tiden anpassats perfekt till den potential som finns i den naturliga omgivningen och druvsorten melon B, gör att de doftmolekyler som bildas vid jäsningen och de glukosylerade aromprekursorerna kan komma till sin fulla rätt i vinerna.

Vinerna med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kompletterad med uttrycket ”sur lie” buteljeras under året efter skörden, och behåller sin karakteristiska friskhet, som betonas av en lätt spritsighet på grund av den restkolsyra som bildas vid jäsningen. För att undvika varje form av oxidering buteljeras vinerna direkt i vinframställningslokalerna. Detta traditionella bruk, som minimerar hanteringen av produkten, är perfekt anpassat för att bevara vinets känsliga doftkomponenter. Mångfalden av olika bergarter och de jordar de har gett upphov till, de topografiska variationerna och de klimatvariationer som beror på hur långt de enskilda vinodlingarna ligger från de stora vattenmassorna, är en del av förklaringen till de aromatiska variationer som man finner i vinerna. Man har kunnat utnyttja den naturliga miljöns mångfald och med hjälp av krävande vinframställningsmetoder särskilja vinernas särskilda egenskaper och främja de olika kompletterande geografiska beteckningar som utgör kärnan i den kontrollerade ursprungsbeteckningen:

— ”Château-Thébaud”, vars västliga läge på de kullar som kantar floden Maine ger ett klimat som gynnar en tidig växtstart och där jorden, som bildats av gnejs och granodiorit, låter vinstockarna skjuta djupa rötter, vilket ger vinmuster som är rika på organiska syror och som efter en lång lagring ger fina och strama viner med friska och mineraliska toner.

— ”Clisson”, där samspelet mellan relativt sena vårar, grunda sandjordar av granit, branta sluttningar mot Sèvre eller Maine och en vinodling inriktad på mognad och lång lagring på de fina jäsningsresterna från vinframställningen, ger vinerna rika smaker och karakteristiska fruktiga aromer.

— ”Gorges”, vars leriga jordar som bildats av altererad gabbro och det lokala klimatets relativt sena vårar, i kombination med metoder som går ut på att skörda druvorna innan de tekniskt sett är fullmogna och sedan lagra vinerna länge i en reducerande miljö på de fina jäsningsresterna från vinframställningen, ger livliga viner med en mycket frisk mineralton i doften.

— ”Goulaine”, där jorden som bildats över lågaltererade metamorfa bergarter i ett klimat som tempereras av närheten till Loire och våtmarkerna, gynnar en snabb mognad hos druvorna som tack vare den tidiga skörden av fullmogna druvor ger uttrycksfulla, balanserade och mjuka viner med aromer av färsk frukt och nötter.

— ”Monnières – Saint-Fiacre”, där vinodlingarna ligger på kullarna och sluttningarna längs floden Sèvre, och där jordarna utvecklats ur vittrad eller altererad gnejs med låg surhetsgrad som gör att druvorna mognar långsamt och kan skördas vid en hög mognadsgrad, vilket ger täta och kraftfulla viner med toner av mogen frukt som utvecklas mot kanderad frukt.

— ”Mouzillon – Tillières” i den östra delen av vinodlingsområdet, där samverkan mellan ett mer kontinentalt klimat och lersandjordarna som bildats på lågaltererad gabbrogrund gynnar en snabbare mognad som ger viner som får sitt uttryck med tiden, efter en omsorgsfull lagring, med intensiva aromer som för tankarna till brioche, kryddor, frukt och blommor.

— ”Le Pallet”, där en lång tradition av vinodling och producenternas sammanhållning har bidragit till att befästa en yrkeskunskap som på bästa sätt utnyttjar potentialen hos druvor som skördas fullmogna på de steniga och genomsläppliga jordarna som är avgörande för vinernas smakharmonier och finstämda blommiga aromer.

Aktörerna har lärt sig att bevara de aromatiska särdragen hos dessa lagringsdugliga viner, genom att i största möjliga mån begränsa kontakten med luftens syre vid buteljeringen. I detta syfte och i enlighet med traditionella metoder tappas vinerna på flaska i samma lokaler som de framställs i.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner som får märkas med uttrycket ”sur lie” förpackas inom det avgränsade området.

För att bevara de särskilda kännetecken som kommer sig av metoderna för vinframställning och lagring, särskilt vinernas friskhet, sammansatta aromer – varav vissa kommer till uttryck efter buteljeringen – och den lätta spritsigheten som beror på deras endogena kolsyrehalt, och för att begränsa antalet omtappningar, ska de viner som får märkas med uttrycket ”sur lie” buteljeras i de lokaler där vinet framställts, mellan den 1 mars och den 31 december året efter skörden.

Den specifika lagringsmetoden ger vinerna en rundhet och fetma genom att de berikas med bland annat mannoproteiner och andra komponenter från jästcellernas nedbrytning. Metoden baseras på att man inte hanterar vinet utan låter det ligga i en koldioxidrik miljö, vilket kraftigt begränsar oxideringen och utsöndringen av flyktiga komponenter.

Eftersom koldioxidhalten är för hög för att vinet ska kunna förpackas i mjuka behållare tappas det på flaska och kräver en särskild omsorg under buteljeringen.

Vinet ligger kvar på de fina jäsningsresterna från vinframställningen fram till tidpunkten för buteljering eller den första flyttningen från vinframställningslokalerna.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställning, beredning och lagring av vin samt för framställning, beredning, lagring och buteljering av vin som får märkas med uttrycket ”sur lie” omfattar följande kommuner eller delar av kommuner baserat på 2018 års officiella kommunindelning:

— Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (delvis), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (endast den del som hör till den delegerade kommunen Barbechat), Frossay, Geneston, Gétigné (delvis), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (endast den del som hör till de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Sauveur och Varades), Le Loroux-Bottereau (delvis), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (delvis), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (delvis), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz och Vue.

— Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Beaupréau et Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endast den del som hör till den delegerade kommunen Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (endast den del som hör till de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais och Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (endast den del som hör till de delegerade kommunerna La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart och Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou och Sèvremoine (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Montfaucon-Montigné och Saint-Germain-sur-Moine).

— Departementet Vendée: Cugand (delvis), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (delvis) och Saint-Philbert-de-Bouaine.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”sur lie” på de viner som uppfyller de produktionskrav som fastställs för detta uttryck i produktspecifikationen.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med den geografiska beteckningen ”Val de Loire” enligt de regler som anges i produktspecifikationen för användningen av denna geografiska beteckning.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med de kompletterande geografiska beteckningarna ”Clisson”, ”Gorges”, ”Le Pallet”, ”Château-Thébaud”, ”Goulaine”, ”Monnières – Saint-Fiacre” eller ”Mouzillon – Tillières” på de viner som uppfyller de produktionskrav som fastställs för dessa kompletterande geografiska beteckningar i produktspecifikationen.

De bokstäver som används för uttrycket ”sur lie” och för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken vara högre, bredare eller fetare än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

På de viner som märks med uttrycket ”sur lie” eller någon av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Clisson”, ”Gorges” eller ”Le Pallet” ska även årgången anges.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

De kompletterande geografiska beteckningarna ska anges i samma synfält som namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen. De bokstäver som används ska vara lika höga, breda och feta som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkningen av viner som inte märks med en kompletterande geografisk beteckning kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

— att det rör sig om en registrerad plats, och

— att denna plats nämns i skördedeklarationen.

De bokstäver som används för namnet på den registrerade platsen får inte vara högre, bredare eller fetare än hälften av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. Det ska anges i samma synfält som namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.