[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.11.2008

KOM(2008) 703 slutlig

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén

Att förverkliga fördelarna av den inre marknaden genom förstärkt administrativt samarbete

{SEC(2008)2743}

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén

Att förverkliga fördelarna av den inre marknaden genom förstärkt administrativt samarbete

Lägesrapport om informationssystemet för den inre marknaden (IMI)

(Text av betydelse för EES)

1. INLEDNING

Medborgare och företag i Europa drar varje dag nytta av de många attraktiva möjligheter som den inre marknaden erbjuder. De kan sälja sina varor och tjänster i andra EU-länder eller etablera lokala verksamheter på andra marknader. Medborgare kan få tillgång till och dra nytta av de tjänster som erbjuds på andra marknader. Om en person från ett EU-land vill arbeta i ett annat som apotekare, tandläkare eller lärare är detta möjligt tack vare ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer.

Detta är hela poängen med den inre marknaden – ett område utan hinder där företagen kan utvecklas, människor har möjlighet att förverkliga sina ambitioner, och där ansträngningar och dynamiskt beteende belönas. Den inre marknaden är en av grundpelarna i EU:s ekonomi. Den har medfört fördelar för tillväxt och sysselsättning, men också för konsumenternas valmöjligheter och för konkurrenskraften. Men den inre marknadens fördelar kan bara tillvaratas till fullo om lagstiftningen fungerar som det är tänkt .

Fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital grundas på ett rättsligt ramverk som innefattar direkt tillämpning av fördragsbestämmelser, harmoniserade EU-regler och nationella regler. Att genomföra dessa regler och se till att de följs är i praktiken en uppgift för ett stort antal myndigheter i de 27 EU-medlemsstater och de 3 EFTA-länder som ingår i EES-området.

Bristande förtroende för den rättsliga ramen och tillsynen i andra medlemsstater har lett till en flerdubbling av regler och fördubblade kontroller för gränsöverskridande verksamhet. Detta har hittills utgjort en av de största svårigheterna när det gäller att få den inre marknaden att fungera smidigt.

Myndigheterna i medlemsstaterna måste ha ett nära samarbete och bygga upp ett förtroende för varandras system. Detta skulle inte bara garantera en effektiv tillsyn av tjänsteleverantörerna utan också medverka till att undvika den mångdubbling av kontroller som många enskilda, företag och tjänsteleverantörer drabbas av. Effektivt samarbete och ömsesidigt förtroende kan endast uppnås genom kontakter och enkel tillgång till information.

Det är en svår uppgift att organisera det kontaktnät som krävs för att man ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden, eftersom som många olika myndigheter på lokal, regional och nationell nivå är inblandade. Uppgiften har blivit ännu svårare genom det stora antal nya språk och den ökade komplexitet som följt på utvidgningen, och därför har behovet av ett informationssystem som underlättar kommunikationen mellan medlemsstaterna ökat.

Medlemsstaterna ska se till att inre marknadens regler tillämpas korrekt på deras område. Men de behöver hjälpmedel för att kunna samarbeta med varandra och med kommissionen för att se till att lagstiftningens alla fördelar kommer befolkningen och företagen till godo. Informationssystemet för inre marknaden (IMI) har utvecklats både för att tillgodose det behovet, och för att uppfylla den rättsliga skyldighet som fastställs i artikel 34.1 i tjänstedirektivet, att inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstater[1].

IMI kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att uppfylla sin rättsliga skyldighet att utbyta information. Det kommer också att möjliggöra nya former av administrativt samarbete som inte skulle vara möjliga utan ett sådant elektronsikt informationssystem. IMI är ett system som effektivt sänker kostnaderna per enhet för den kommunikation mellan medlemsstaterna som krävs för ett korrekt genomförande av lagstiftningen för den inre marknaden. IMI kommer därför att öka den tillit och det förtroende mellan myndigheterna som krävs för att den inre marknaden ska kunna fungera smidigt och ge önskade resultat.

2. RÄTTSLIG OCH POLITISK BAKGRUND

I mars 2006 ställde sig medlemsstaterna bakom ett förslag om att utveckla informationssystemet för den inre marknaden (IMI). Beslutet fattades med tanke på det administrativa samarbetets betydelse för att utveckla en dynamisk inre marknad, vilket bekräftades i Lissabonstrategin där det konstateras att ”[…] dessa åtgärder, i kombination med [….] tjänstedirektivet och bättre administrativt samarbete mellan medlemsstaterna, skulle bidra till att skapa en ny dynamik för företagande och sysselsättning i EU”[2].

IMI kommer också att medverka till att förbättra tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på nationell nivå och därigenom bidra till EU:s program för bättre lagstiftning[3]. IMI bör också ses i förening med handlingsplanen för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010[4] och dess mål om att förverkliga en effektivare e-förvaltning.

IMI är ett flerspråkigt hjälpmedel konstruerat för ett EU med 27 medlemsstater och 23 officiella språk. Flerspråkigheten kan ge många fördelar och vara mycket berikande, men skapar också en rad utmaningar[5]. IMI använder ny teknik med stöd av översättningstjänster, även maskinöversättning, och är ett bra exempel på konkreta åtgärder som från EU:s sida som ska minimera språkhindren och överbrygga kommunikationsgapet mellan förvaltningarna i Europa.

Förvaltningen av den inre marknaden måste moderniseras så att den kan möta framtidens behov. Mot denna bakgrund angav kommissionen i sin översyn av den inre marknaden i december 2007 att IMI kommer att främja en mer effektiv, decentraliserad, nätverksbaserad metod i sitt gränsöverskridande samarbete [6] .

IMI har utformats som ett verktyg för att generellt underlätta det administrativa samarbetet på hela lagstiftningsområdet för den inre marknaden. Inledningsvis kommer IMI att användas för det nya direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (2005/36/EG)[7] och tjänstedirektivet (2006/123/EG)[8].

Utvecklingen av IMI liksom de nödvändiga åtföljande åtgärderna som exempelvis arbetsseminarier och elektroniskt utbildningsmaterial finansieras av EU:s IDABC-program, vars syfte är att främja europeiska e-förvaltningstjänster[9]. Totalt inom programmet har 1,82 miljoner euro avsatts till IMI.

3. HUR DET FUNGERAR

Informationssystemet för den inre marknaden (IMI) är ett elektroniskt verktyg för informationsutbyte som ger medlemsstaterna möjlighet att samarbeta effektivare i sin löpande verksamhet när de tillämpar lagstiftningen för den inre marknaden. IMI stöder de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna genom att hjälpa dem att överbrygga stora kommunikationshinder såsom skillnader i förvaltnings- och arbetskultur, olika språk och oklarhet när det gäller vem man ska kontakta. Syftet är att göra det dagliga samarbetet mellan medlemsstaterna effektivare.

IMI är en säker Internet-tillämpning som är tillgänglig för alla EES-ländernas förvaltningar. Informationssystemet kan användas på alla officiella EU-språk och ger de olika förvaltningarna i hela EES-området möjlighet att utbyta information. För att använda IMI behövs inga förkunskaper om förvaltningsstrukturerna i andra medlemsstater.

IMI ger medlemsstaternas behöriga myndigheter ett enkelt redskap för att finna myndigheter i andra medlemsstater och skicka dem en förfrågan genom en strukturerad serie frågor som grundas på olika specifika områden i EU-lagstiftningen. Europeiska kommissionens översättningsavdelningar har översatt frågorna i förväg till alla officiella EU-språk och därigenom skapat ett tillförlitligt och rättsligt giltigt språkstöd.

4. HUVUDPRINCIPER

Utvecklingen av IMI baseras på följande tre huvudprinciper:

- IMI skapar inte några ytterligare skyldigheter för medlemsstaterna om administrativt samarbete, utöver de som redan ingår i lagstiftningen för den inre marknaden.

- Det är ett flexibelt system som respekterar de olika administrativa strukturerna och kulturella särdragen i Europa.

- Det är ett enda system som består av återanvändbara byggstenar. Det är utformat för att kunna stödja flera delar av lagstiftningen för den inre marknaden, och motverkar på så sätt att det uppstår en uppsjö av olika informationssystem.

5. INTÄKTER

IMI medverkar till att genom förstärkt administrativt samarbete förverkliga fördelarna med den inre marknaden på följande sätt:

- Medlemsstaterna har en enda kontaktpunkt i stället för 29 bilaterala kontakter.

- Medlemsstaterna använder en tydlig, öppen och överblickbar och i förväg avtalad metod för att utbyta information.

- Medlemsstaterna kan hitta rätt samtalspartner i en annan medlemsstat.

- Språkproblem reduceras tack vare strukturerad och förhandsöversatt skärminformation i kombination med informell hjälp genom maskinöversättning av fritext[10].

- Administrativt samarbete blir möjligt inom områden där det tidigare var omöjligt.

- Resurser och tid sparas i informationsutbytet med andra medlemsstater.

- Servicekvaliteten förbättras (ökad insyn och öppenhet, bättre förutsägbarhet).

Genom att använda en rad generiska, återanvändbara byggstenar kan särskilda tillämpningar för nya direktiv läggas till IMI till minimala extra kostnader (under förutsättning att det inte krävs några nya och komplicerade arbetsflöden). IMI är i sig ett system som undviker onödig dubblering, sänker kostnader och gör det möjligt att skapa ett verkligt nätverk för utbyte av information.

6. DATASKYDD

Eftersom IMI används för utbyte av personuppgifter är det viktigt att uppgiftsskyddet håller hög nivå. Den relevanta lagstiftningen om skydd för personuppgifter gäller fullt ut för IMI[11]. IMI medverkar till att garantera att den här lagstiftningen följs när nationella förvaltningar behöver utbyta personuppgifter eftersom det i systemet finns en tydlig ram för vilken information som kan utväxlas, med vem och under vilka omständigheter. När det gäller skydd av personuppgifter fastställs IMI-aktörernas uppgifter, rättigheter och skyldigheter dessutom i ett särskilt beslut[12] som reglerar IMI:s funktioner. .

Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på personuppgifter (den s.k. artikel 29-gruppen), som sammanför nationella dataskyddsmyndigheter och den europeiska tillsynsmyndigheten för dataskydd (EDPS), har yttrat sig om hur man bäst ser till att IMI följer den relevanta lagstiftningen om skydd av personuppgifter[13].

EDPS har också yttrat sig om kommissionens IMI-beslut[14]. Med tanke på att IMI kommer att tillämpas på ett allt bredare område och användas mer och mer i framtiden anser EDPS att det kommer att bli nödvändigt att ge ett särskilt skydd för personuppgifter i juridiskt bindande gemenskapslagstiftning som går utöver den nu gällande lagstiftningen om skydd av personuppgifter. EDPS håller emellertid med om att en viss erfarenhet av den praktiska användningen av IMI kan vara nödvändig innan man beslutar om ytterligare specifika bestämmelser. Kommissionen har därför beslutat att följa en steg för steg metod.

I ett första steg kommer kommissionen att utarbeta riktlinjer om IMI och skydd av personuppgifter för de behöriga myndigheter som kommer att använda IMI. Kommissionen kommer därför att anta en rekommendation med riktlinjer i början av 2009. Rekommendationen är tänkt som ett komplement till kommissionens IMI-beslut och ska förklara hur de nuvarande bestämmelserna om skydd av personuppgifter bäst tillämpas när myndigheterna använder IMI. Tillsammans med den europeiska tillsynsmyndigheten för dataskydd kommer kommissionen att utvärdera riktlinjernas praktiska konsekvenser för att kunna bedöma om det behövs ytterligare juridiskt bindande gemenskapslagstiftning.

7. NULÄGET

Medlemsstaterna och kommissionen har sedan mars 2006 samarbetat intensivt inom rådgivande kommittén för den inre marknaden för att enas om de närmare kraven för IMI. Denna process utgör i sig ett bra exempel på de nya arbetsrelationer och nya synsätt som behövs för att nå resultat på en mer decentraliserad och nätverksbaserad inre marknad. Fördelarna med ett system som IMI kan bara uppnås genom en sådan partnerskapsmetod[15].

IMI lanserades i november 2007 för att underlätta genomförandet av bestämmelserna om administrativt samarbete i det nya direktivet om yrkeskvalifikationer. Medlemsstaterna inriktade sig inledningsvis på att identifiera och registrera de behöriga myndigheter som är relevanta för användningen av IMI. I februari 2008 bedömde man att ett tillräckligt antal behöriga myndigheter hade registrerats för att kunna starta ett pilotprojekt. Pilotprojektet begränsades till fyra yrkesgrupper (läkare, apotekare, sjukgymnaster och revisorer). Samtliga 30 EES-länder deltog i pilotprojektet.

Syftet med pilotprojektet på området yrkeskvalifikationer var att bedöma om IMI-systemet var klart att användas. Dessutom fick medlemsländerna möjlighet att testa vilken organisationsstruktur som skulle lämpa sig för en storskalig IMI-användning i framtiden. Kommissionen inledde i juni 2008 en utvärdering av pilotprojektet baserad på statistiska uppgifter och reaktioner från användare.

Användarna bekräftar att IMI är lätt att använda och fyller funktionen att stödja det administrativa samarbetet över gränserna. Systemet användes mer och mer medan pilotprojektet pågick, vilket visar att de behöriga myndigheterna upplever att det ger ett mervärde att använda IMI[16]. Reaktionerna var särskilt positiva beträffande språkstödet och möjligheten att söka efter behöriga myndigheter. Systemet måste emellertid utvecklas ytterligare för att uppfylla samtliga medlemsstaters krav.

8. NÄSTA STEG

Kommissionen anser att resultaten av pilotprojektet som gällde direktivet om yrkeskvalifikationer visar att IMI ger det stöd som behövs för att öka det administrativa samarbetet och bör anses vara ett system som fungerar för nämnda direktiv. För att hantera övergången från ett pilotprojekt till ett operativt system på ett effektivt sätt bör projektet i ett första steg breddas till att även omfatta de återstående fem yrken (sjuksköterskor, tandhygienister, veterinärer, barnmorskor och arkitekter) som principen om automatiskt erkännande gäller för. Vidare kommer man att välja ut ytterligare två yrken som omfattas av det allmänna systemet om ömsesidigt erkännande. När väl systemet fungerar tillfredsställande för alla dessa yrken bör det undan för undan öppnas för ytterligare yrken i takt med efterfrågan.

Tjänstedirektivets kapitel om administrativt samarbete innehåller närmare bestämmelser om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstater och om hur det ömsesidiga biståndet ska organiseras[17]. I artikel 28.6 i tjänstedirektivet krävs således att medlemsstaterna så snart som möjligt och på elektronisk väg ska översända de uppgifter som andra medlemsstater eller kommissionen begär. I artikel 34.1 i tjänstedirektivet krävs vidare att kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, ska inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna med hänsyn tagen till befintliga informationssystem.

IMI har upprättats av kommissionen och medlemsstaterna till stöd för det föreskrivna informationsutbytet. Ett stort antal behöriga myndigheter på lokal, regional och nationell nivå kommer att behöva utbyta information som rör tjänstedirektivet. Det är skälet till att kommissionen och medlemsstaterna förbereder ett IMI-pilotprojekt för tjänstedirektivet. Pilotprojektet för tjänstedirektivet kommer att starta i januari 2009 och fortsätta fram till den 28 december 2009 då IMI måste fungera i full utsträckning för tjänstedirektivet .

Med stöd av kommissionens rekommendation[18], som bekräftats av rådets slutsatser[19], överväger man nu att undersöka möjligheten att använda ett system för informationsutbyte som förbättrar det administrativa samarbetet och därmed underlättar genomförandet av direktiv 96/71/EG[20] när det gäller utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster.

9. UTMANINGAR

9.1.1. Förutsättningar för ett framgångsrikt införande av IMI

Kommissionen kommer att tillhandahålla stöd, men samtidigt är genomförandet och den smidiga driften av IMI medlemsstaternas huvudsakliga ansvar. Varje medlemsstat måste besluta om hur IMI bäst byggs upp och drivs i det egna landet. Den insats som krävs bör vägas mot fördelarna[21]. Pilotprojektet om yrkeskvalifikationer har visat att följande viktiga förutsättningar måste vara uppfyllda:

- Medlemsstaterna måste förstå hur flexibelt IMI är när det gäller att få IMI och de administrativa strukturerna att passa ihop.

- Ett tillräckligt antal (kritisk massa) behöriga myndigheter behöver vara registrerade som IMI-användare.

- Lämpliga åtgärder behöver vidtas för att göra de behöriga myndigheterna mer medvetna om IMI och för att ge utbildning i att använda systemet.

För att framgångsrikt styra övergången till ett fullt funktionsdugligt system, som stöd för både direktivet om yrkeskvalifikationer och tjänstedirektivet, kommer det att vara mycket viktigt att dessa förutsättningar uppfylls.

Det är uppenbart att den huvudsakliga utmaningen när det gäller att genomföra IMI och skapa ett fungerande nätverk över hela EU är av organisatorisk snarare än teknisk natur. Om IMI ska kunna ge de förväntade resultaten i fråga om förbättrat administrativt samarbete är det inte tillräckligt att enbart utveckla ett datasystem . Ytterligare kringåtgärder krävs för ett framgångsrikt införande . De behöriga myndigheterna behöver bli medvetna om de fördelar som IMI kan ge och lära sig att använda systemet på rätt sätt så att man följer den relevanta gemenskapslagstiftningen och lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Medlemsstaterna har , utifrån erfarenheterna av pilotprojektet som gällde direktivet om yrkeskvalifikationer, särskilt betonat utbildning och insatser för att skapa ökad medvetenhet som de viktigaste faktorerna för att nå framgång med IMI .

9.1.2. Ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete inom ramen för tjänstedirektivet

Tekniska aspekter

IMI behöver utvecklas ytterligare för att underlätta genomförandet av bestämmelserna om ömsesidigt bistånd i tjänstedirektivet. Tjänstedirektivet kräver inte bara ett standardiserat dagligt informationsutbyte med hjälp av de arbetsflöden som utvecklades för direktivet om yrkeskvalifikationer, utan också nya specifika arbetsflöden som exempelvis ett förfarande för att tillämpa bestämmelserna om undantag i enskilda fall[22] och varningsmekanismen[23]. De särskilda anpassningar som är nödvändiga för tjänstedirektivet håller nu på att utvecklas i nära samarbete med medlemsstaterna.

Eftersom betydligt fler myndigheter förväntas använda IMI för tjänstedirektivet än vad som var fallet för direktivet om yrkeskvalifikationer pågår också arbete för att göra det möjligt för myndigheter att själva registrera sig i IMI. Kommissionen planerar också att tillhandahålla ett gränssnitt för medlemsstater som redan har nationella nätbaserade databaser med behöriga myndigheter och vill överföra dessa uppgifter till IMI.

Organisatoriska aspekter

Utbildning och insatser för att göra myndigheter mer medvetna om IMI kommer at vara avgörande för att bestämmelserna om administrativt samarbete ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Ömsesidigt bistånd enligt tjänstedirektivet kommer att inbegripa ett stort antal behöriga myndigheter som verkar på nationell, regional och i vissa fall lokal nivå. Detta kommer troligen att resultera i en mycket omfattande och blandad samling IMI-slutanvändare. De behöver alla förstå hur IMI kan hjälpa dem i deras löpande administrativa samarbete.

Den främsta utmaningen är att se till att ett betydande antal behöriga myndigheter senast i början av 2010 kan använda IMI för att tillämpa tjänstedirektivets bestämmelser om ömsesidigt bistånd. Ett IMI-pilotprojekt för tillämpningen av tjänstedirektivet kommer därför att pågå under hela 2009. Syftet med pilotprojektet är att säkerställa att ett tillräckligt antal behöriga myndigheter registreras, att den lämpliga organisationsstrukturen finns på plats och att alla medlemsstater kan använda IMI för att senast den 28 december 2009 ha genomfört tjänstedirektivets krav på ömsesidigt bistånd (tidsfristen för genomförandet av direktivet).

Kommissionen anser att de hittills gjorda satsningarna på utbildning och information behöver intensifieras för att uppnå de önskade resultaten. IMI-pilotprojektet för tjänstedirektivet kommer att vara ett viktigt tillfälle att utforska olika strategier när det gäller utbildnings- och informationsinsatser samt för att utvärdera hur man bäst stödjer de behöriga myndigheterna i deras användning av IMI. Kommissionen kommer under 2009 att göra en förhandsutvärdering för att studera olika alternativ och bedöma om det behöver inrättas ett eventuellt flerårigt utbildnings- och utbytesprogram för att genomföra tjänstedirektivets bestämmelser om administrativt samarbete[24].

10. SLUTSATS

Ett ökat samarbete över gränserna är allt viktigare för att den inre marknaden ska fungera väl. Detta avspeglas av de specifika och ibland detaljerade bestämmelserna för sådant samarbete i lagstiftningen för den inre marknaden. Ansvaret för att dessa bestämmelser tillämpas vilar på ett mycket stort antal myndigheter på lokal, regional och nationell nivå. I en europeisk union med 27 medlemsstater och 23 officiella språk kan detta samarbete endast fungera tillfredsställande om det organiseras och stöds genom ett nätverk.

Pilotprojektet för IMI har visat att kommissionen måste spela en viktig pådrivande roll när det gäller att organisera ett nätverksbaserat, decentraliserat samarbete mellan medlemsstaterna . En av de unika fördelarna med IMI är att det möjliggör och stödjer samarbete mellan myndigheter på alla myndighetsnivåer. Systemet är tillräckligt flexibelt för att kunna avspegla de många olika förvaltningsmodeller som finns i Europa.

Reaktioner från de behöriga myndigheter som använder IMI visar att systemet är lätt att använda och hjälper till att garantera snabbare och tydligare kommunikation över gränserna. Detta gör det möjligt för behöriga myndigheter att snabbt fatta mer välgrundade beslut och på så sätt ge allmänheten och företagen en bättre service och få ned kostnaderna till följd av förseningar. Kommissionen anser att pilotprojektet för direktivet om yrkeskvalifikationer har visat att IMI är klart att användas. Kommissionens ståndpunkt är därför att IMI bör anses vara ett system som fungerar bra för direktivet om yrkeskvalifikationer. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att stegvis utöka användningen av IMI till fler och fler yrken.

Samtidigt fungerar IMI som det elektroniska system som behövs för att myndigheterna ska kunna uppfylla tjänstedirektivets mycket specifika skyldigheter i fråga om administrativt samarbete. Informationssystemet för tjänstedirektivet måste vara färdigtestat och funktionsdugligt senast dagen för genomförande av direktivet den 28 december 2009. Av det skälet uppmanar kommissionen medlemsstaterna att vidta de förberedelser som krävs för att fullt ut och aktivt delta i pilotprojektet som gäller IMI:s användning för tjänstedirektivet från och med början av 2009 så att de kan uppfylla sina skyldigheter att ge ömsesidigt bistånd senast dagen för genomförandet av direktivet.

I det här meddelandet har en rad viktiga förhandsvillkor lyfts fram som måste vara uppfyllda om IMI ska kunna uppnå de förväntade resultaten. IMI-pilotprojektet har visat betydelsen av att ha en tillräcklig förvaltningskapacitet både på EU-nivå och på nationell nivå. Detta inbegriper IT-infrastruktur och IT-färdigheter, bättre intern kommunikation och förmåga att arbeta i nätverk liksom tillräcklig utbildning och information.

I fråga om utbildning och information finns det ett omedelbart behov av att öka insatserna. Behöriga myndigheter som är potentiella användare av IMI måste vara medvetna om sina skyldigheter att ge ömsesidigt bistånd och de behöver bli medvetna om hur IMI kan hjälpa dem och hur systemet fungerar i praktiken. Kommissionen kommer att fortsätta att ge medlemsstaterna stöd till utbildnings- och informationsinsatser för att öka kunskapen om IMI i form av arbetsseminarier och elektroniskt utbildningsmaterial.

En stegvis utvidgning av IMI-systemet till att omfatta allt fler yrken och dess användning för genomförandet av tjänstedirektivet kommer att leda till en väsentligt ökad användning av systemet. I takt med att systemet växer kommer de kritiska framgångsfaktorer som beskrivits ovan att bli ännu viktigare. Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för ett framgångsrikt införande av informationssystemet för den inre marknaden.

[1] Se artikel 34.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 2006/376, s. 36..

[2] Se vidare: Meddelande från europeiska kommissionen till Europeiska rådets vårmöte KOM(2006) 30 slutlig ” Dags att lägga in en högre växel – ett nytt partnerskap för tillväxt och sysselsättning ”, s.18.

[3] Se vidare: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén KOM(2006) 689 ” En strategisk översyn av programmet ”Bättre lagstiftning” inom Europeiska unionen” , s. 3.

[4] Se vidare: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, KOM(2006) 173 slutlig Ett snabbare införande av e-förvaltning i Europa till nytta för alla”, s. 6.

[5] Se vidare: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. KOM(2008) 566: ” Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande” .

[6] Se vidare: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ” En inre marknad för framtidens Europa , KOM(2007) 724 slutlig, s. 12–14.

[7] Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 2006/376, s. 36) (särskilt artiklarna 28-36).

[8] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer, EGT L 2005/255, s. 22 (särskilt artiklarna 8, 50 och 56).

[9] Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC), EUT L 2004/144, ändrat genom EUT L 181, 18.5.2004, s.25.

[10] IMI har en länk till Europeiska kommissionens automatiska översättningstjänst (ECMT). Det här verktyget ger en del hjälp till användare när det gäller att förstå eventuella fritextkommentarer som skrivits in beträffande en IMI-förfrågan. ECMT kan hantera ett begränsat antal språkkombinationer. Man kan inte förlita sig på ECMT-översättningar för juridiska ändamål. Användare rekommenderas därför överväga att själva anlita officiellt och professionellt översättningsstöd när så krävs.

[11] Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 1995/281, s. 31. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, EGT L 2001/8, s. 1.

[12] Kommissionens beslut av den 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter, EUT 2008/13, s. 18.

[13] Yttrande nr 7/2007 från Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på personuppgifter (för tillämpningen av artikel 29) om dataskyddsfrågor i samband med informationssystemet för den inre marknaden (WP140, 01911/07, 21.9.2007).

[14] Yttrande från den europeiska tillsynsmyndigheten för dataskydd över kommissionens beslut av den 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (2008/49/EG), 22.2.2008.

[15] Se vidare: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ” En inre marknad för framtidens Europa” , KOM(2007) 724, s. 12-14.

[16] All återkoppling grundas på uppgifter från medlemsstaterna. För närmare information om pilotprojektet på området för yrkeskvalifikationer hänvisas till det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen.

[17] Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 2006/376, s. 36 (särskilt artiklarna 28–36).

[18] Se vidare: Kommissionens rekommendation av den 3 april 2008 om förbättrat administrativt samarbete vid utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, (EGT C 89).

[19] Rådet uppmanar kommissionen att snarast möjligt inrätta en operativ arbetsgrupp, för det första för att göra preliminära undersökningar i syfte att utveckla möjliga alternativa lösningar för ett specifikt system för informationsutbyte, samt för det andra för att ge råd om det lämpligaste och mest kostnadseffektiva tekniska stödet för systemet för informationsutbyte, inklusive möjligheten att använda en specifik tillämpning av informationssystemet för den inre marknaden (IMI), rådets slutsatser av den 9 juni 2008 (9935/08, SOC 316), s. 3.

[20] Se EGT L 18, 21.1.1997, s. 1-6.

[21] Se åtgärd 5 i detta meddelande.

[22] Se artiklarna 18 och 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 2006/376, s. 36.

[23] Se artiklarna 29 och 32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/1234/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 2006/376, s. 36.

[24] I artikel 34.3 i tjänstedirektivet (2006/123/EG) anges tydligt att ”kommissionen ska bedöma om det behöver inrättas ett flerårigt program för att organisera relevanta utbyten av tjänstemän och utbildning.”