I artikel 3 i protokollet om konvergenskriterier föreskrivs följande: ”Kriteriet om deltagande i Europeiska monetära systemets växelkursmekanism […] innebär att kursrörelserna för en medlemsstats valuta ska ha legat inom det normala fluktuationsutrymmet enligt Europeiska monetära systemets växelkursmekanism, utan att allvarliga spänningar har uppstått, under minst de senaste två åren före granskningen. Särskilt ska medlemsstaten inte på eget initiativ ha devalverat sin valutas bilaterala centralkurs i förhållande till euron under denna period.”

Mot bakgrund av bedömningen av lagstiftningens förenlighet och av om konvergenskriterierna uppnåtts, samt med beaktande av de ytterligare relevanta faktorerna, anser kommissionen att Bulgarien inte uppfyller villkoren för införande av euron.

Bulgariens lagstiftning – särskilt lagen om den Bulgariska nationalbanken – är inte helt förenlig med kravet på överensstämmelse i artikel 131 i EUF-fördraget. Det finns oförenligheter och brister när det gäller centralbankens oberoende, förbudet mot monetär finansiering och centralbankens integrering i ECBS vid tidpunkten för införande av euron med avseende på de uppgifter som anges i artikel 127.2 i EUF-fördraget och artikel 3 i ECBS/ECB-stadgan.

Bulgarien uppfyller prisstabilitetskriteriet. Den genomsnittliga inflationstakten på tolvmånadersbasis till och med april 2016 var -1,0 %, vilket är klart under referensvärdet 0,7 %. Den beräknas fortsätta att ligga klart under referensvärdet under kommande månader.

Den årliga HKPI-inflationstakten i Bulgarien har varit negativ sedan sommaren 2013. Nedgången utlöstes av en ovanligt stark kombination av inflationsdämpande faktorer. Inflationen nådde sin lägsta nivå på -2,4 % i januari 2015 och ökade därefter till -0,3 % i maj 2015 innan den föll igen. Den underliggande inflationen har varit negativ under större delen av de senaste två åren, även i början av 2016. Denna negativa inflation har upprätthållits bland annat genom en svag inhemsk efterfrågan och sjunkande importpriser. I april 2016 uppgick den årliga HIKP-inflationen till -2,5 %.

Inflationen förväntas stiga gradvis till följd av att nedgången i råvarupriserna successivt avtar. Den förväntas dock förbli negativ under större delen av 2016. Enligt kommissionens vårprognos 2016 beräknas således den årliga genomsnittliga inflationen uppgå till -0,7 % under 2016 och 0,9 % under 2017. Den låga prisnivån i Bulgarien (47 % av genomsnittet i euroområdet 2014) tyder på att det finns ett betydande utrymme för ytterligare priskonvergens på lång sikt.

Bulgarien uppfyller kriteriet om den offentliga sektorns finanser. Bulgarien omfattas inte av något rådsbeslut om alltför stora underskott. Underskottet i den offentliga sektorns finanser ökade från 0,8 % av BNP under 2013 till 5,4 % av BNP under 2014, främst på grund av stödåtgärder inom finanssektorn. Underskottet motsvarade 2,1 % av BNP 2015 och enligt kommissionens vårprognos 2016 beräknas det, vid oförändrad politik, minska till 2,0 % av BNP under 2016 och till 1,6 % av BNP under 2017, med stöd av den ekonomiska återhämtningen. Den offentliga bruttoskuldkvoten minskade till 26,7 % av BNP under 2015 och beräknas öka till 28,1 % av BNP under 2016 och till 28,7 % av BNP under 2017. På grundval av kommissionens bedömning av 2016 års konvergensprogram förväntas Bulgarien i stort sett följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det kommer dock att krävas ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad både 2016 och 2017. Bulgariens finanspolitiska ramverk har nyligen stärkts genom successiva lagstiftningsåtgärder, och fokus har nu flyttats till lagstiftningens genomförande.

Bulgarien uppfyller inte växelkurskriteriet. Den bulgariska leven deltar inte i ERM2. Bulgariska nationalbanken arbetar mot sitt primära mål prisstabilitet genom ett växelkursankare inom ramen för ett sedelfondssystem. Bulgarien införde sitt sedelfondssystem 1997, där bulgariska leven knöts till den tyska marken och senare till euron. Ytterligare indikatorer, t.ex. valutareservens och de kortfristiga räntesatsernas utveckling, tyder på att investerarnas riskbedömning i fråga om Bulgarien är fortsatt gynnsam. Betydande officiella valutareserver fortsätter att backa upp sedelfondssystemet. Under den tvååriga bedömningsperioden var den bulgariska leven helt stabil i förhållande till euron, i linje med sedelfondssystemets funktion.

Bulgarien uppfyller kriteriet för konvergens i de långfristiga räntesatserna. Under tolvmånadersperioden fram till och med april 2016 var den genomsnittliga långfristiga räntesatsen i Bulgarien 2,5 %, vilket är under referensvärdet 4,0 %. De långfristiga räntesatserna i Bulgarien minskade från omkring 3,5 % i början av 2014 till omkring 2,5 % i början av 2015. Avkastningsdifferensen i förhållande till euroområdets långfristiga referensobligationer ökade kraftigt under andra halvåret 2014, delvis på grund av problem i Bulgariens banksektor, men minskade sedan under 2015. Differensen i förhållande till den tyska referensobligationen ökade något till omkring 230 punkter i början av 2016.

Ytterligare faktorer har också granskats, däribland utvecklingen av betalningsbalansen och marknadsintegreringen. Bulgarien uppvisade ett betydande nettosparande mot utlandet under 2015. Förbättringarna av handels- och kapitalbalansen mellan 2013 och 2015 uppvägde med råge försämringen på kontot för sekundära inkomster. Bulgariens ekonomi är väl integrerad med euroområdet genom handel och investeringar. Om man ser till vissa utvalda indikatorer för företagsklimatet presterar Bulgarien sämre än de flesta medlemsstaterna inom euroområdet. Bulgariens finanssektor är väl integrerad med EU:s finanssektor, särskilt genom ett stort utländskt ägande i landets banksystem. Inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser omfattades Bulgarien av en fördjupad granskning under 2016, där det konstaterades att landet fortfarande hade makroekonomiska obalanser. Ekonomin kännetecknas av fortsatta svagheter i den finansiella sektorn och hög skuldsättning i företagssektorn samtidigt som anpassningen av arbetsmarknaden går långsamt.

3.TJECKIEN

Mot bakgrund av sin bedömning av lagstiftningens förenlighet och uppnåendet av konvergenskriterierna, samt med beaktande av relevanta ytterligare faktorer, anser kommissionen att Tjeckien inte uppfyller villkoren för införande av euron.

Tjeckiens lagstiftning – särskilt det tjeckiska nationalrådets lag nr 6/1993 Coll. om Tjeckiens centralbank Česká národní banka (ČNB-lagen) – är inte helt förenlig med kravet på överensstämmelse i artikel 131 i EUF-fördraget. Oförenligheterna rör centralbankens oberoende och integrering i ECBS vid tidpunkten för införande av euron med avseende på centralbankens mål och ECBS:s uppgifter enligt artikel 127.2 i EUF-fördraget och artikel 3 i ECBS/ECB-stadgan. ČNB-lagen uppvisar också brister i fråga om förbudet mot monetär finansiering och ECBS:s uppgifter.

Tjeckien uppfyller prisstabilitetskriteriet. Den genomsnittliga inflationstakten på tolvmånadersbasis i Tjeckien till och med april 2016 var 0,4 %, vilket ligger under referensvärdet 0,7 %. Den beräknas ligga under referensvärdet under kommande månader.

Pristillväxten avtog avsevärt under 2014 och den årliga HIKP-inflationstakten sjönk till 0,4 % i genomsnitt. Detta berodde till stor del på låga energipriser, där den kraftiga nedgången i oljepriset fått genomslag på de inhemska bränslepriserna, parallellt med sjunkande priser på livsmedel och tjänster. Inflationen ökade något under första halvåret 2015, men minskade därefter igen under andra halvåret till följd av förnyade nedgångar i livsmedels- och energipriserna. Den årliga HIKP-inflationstakten uppgick 2015 i genomsnitt till 0,3 %. Den ökade något i början av 2016 och uppgick till 0,5 % i april 2016.

Inflationen förväntas förbli dämpad under 2016 eftersom nedgången i olje- och livsmedelspriserna under andra halvåret 2015 kommer att fortsätta att ha en dämpande effekt på inflationen på årsbasis. Samtidigt förväntas det inhemska inflationstrycket bli starkare under prognosperioden, särskilt när det gäller priserna på tjänster. I kommissionens vårprognos 2016 beräknas således den årliga HIKP-inflationen uppgå till i genomsnitt 0,5 % år 2016 och 1,4 % år 2017. Prisnivån i Tjeckien (ca 63 % av genomsnittet i euroområdet 2014) tyder på att det finns utrymme för priskonvergens på lång sikt.

Tjeckien uppfyller kriteriet om den offentliga sektorns finanser. Tjeckien omfattas inte av något rådsbeslut om alltför stora underskott. Underskottet i de offentliga finanserna minskade från 1,9 % av BNP 2014 till 0,4 % av BNP 2015. Enligt kommissionens vårprognos 2016 beräknas underskottet i de offentliga finanserna, vid oförändrad politik, att uppgå till 0,7 % av BNP 2016 och minska till 0,6 % av BNP 2017. Den offentliga bruttoskuldkvoten minskade från sin topp på 45,1 % av BNP 2013 till 41,1 % av BNP 2015. Den förväntas sjunka till 40,9 % av BNP 2017. På grundval av kommissionens bedömning av 2016 års konvergensprogram förväntas Tjeckien följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Tjeckiens finanspolitiska ramverk är bland de svagaste i EU. Antagandet av det reformpaket som är tänkt att stärka ramverket har försenats upprepade gånger, något som hindrar införlivandet av direktivet om nationella budgetramverk i tjeckisk lagstiftning. Införlivandet skulle ha varit klart i slutet av 2013.