MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Åtgärdsprogram för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidgande av marknaderna för mjölk och mjölkprodukter under regleringsåret för mjölk 1998/1999 (98/C 357/02)

I. ÄRENDE

a) I artikel 1.2 i rådets förordning (EEG) nr 2073/92 (1) anges utförligt vilka åtgärder kommissionen kan vidta för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidga marknaderna för mjölk och mjölkprodukter.

b) Enligt artikel 2 i samma förordning skall kommissionen före den 1 april meddela rådet vilket åtgärdsprogram den tänker genomföra under nästkommande regleringsår.

c) I enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 3582/93 (2) skall i programmet särskilt anges vilken eller vilka åtgärder som valts ur förordning (EEG) nr 2703/92, åtgärdens tema, fördelningen av de tillgängliga medlen för finansieringen av den och upprättandet av en tidsplan för förfarandena för behandling och urval av finansieringsansökningar.

d) Detta meddelande består av följande fem delar:

- Sammanfattning av resultaten för föregående regleringsår.

- Strategi för regleringsåret 1998/1999.

- Övervakning.

- Förslagens utformning.

- Förfarande för behandling och urval av ansökningar.

II. SAMMANFATTNING AV RESULTATEN FÖR REGLERINGSÅRET 1995/96

De senast tillgängliga rapporterna avser regleringsåret 1995/1996. Regleringsåret 1996/1997 började i juni 1997. De slutliga rapporterna kommer att lämnas in till kommissionen i september/oktober 1998. När det gäller regleringsåret 1996/1997 finns emellertid vissa prognoser tillgängliga redan nu (Tyskland, Grekland, Spanien, Portugal, Förenade kungariket och Österrike).

Under 1996/1997 använde sig de flesta länder som deltar i kampanjen av traditionella media: press och television. Jämfört med föregående regleringsår satsade man en mindre del av de anslagna resurserna på att få ut sitt meddelande via traditionella medier. TV i sig användes däremot i ökad utsträckning (ett oöverträffat medium för att täcka in målgruppen). Man kan emellertid konstatera ett mindre intresse för att använda press och radio och ett påtagligt ökat intresse för att använda nya sätt för att nå ut (multimedia och Internet) och för att via olika sportevenemang få ut sitt budskap om att få fart på en konsumtion vid sidan av gängse mönster. Man fortsatte alltså med att ändra mjölkens image (ung, sund och aktiv) och med att etablera nya konsumtionsmönster (utanför den närmsta familjekretsen).

Därför arrangerades sportevenemang i sju länder (Belgien, Frankrike, Danmark, Tyskland, Portugal, Förenade kungariket och Nederländerna). Utvärderingen visar att detta är ett utmärkt sätt att fästa ungdomarnas uppmärksamhet på mjölk. Initiativ av det här slaget placerar mjölken i en sportig miljö som väcker ungdomarnas intresse. Därigenom når man ut med det positiva budskapet om hur nyttig mjölken är. Åtskilliga tusen sportevenemang har alltså kunnat gå av stapeln, och de har fått en stor genomslagskraft i medierna. Press och TV har ägnat dussintals med artiklar och reportage åt den nya imagen och det nya konsumtionsmönstret vad gäller mjölkprodukter.

Som exempel kan nämnas att i Frankrike innebar kampanjen att man finansierade idrottsaktiviteter (segling med mindre båtar) och en lansering av konceptet "mjölkprodukter = en känsla av renhet". Denna kampanj är en fortsättning på det femåriga partnerskap som i fråga om mjölkprodukter etablerats med Franska seglingsförbundet. Detta gör det möjligt att ta vara på de goda resultat som uppnåtts genom åtgärder för en ökad konsumtion utanför hemmet, i en sportig miljö och i ett sammanhang där mjölk hos ungdomarna associeras till seglingssporten. Genom de sportsliga aktiviteterna har man via 4 000 seglarskolor kunnat nå mer än 800 000 ungdomar (med medlemskort) och sett till att mer än 100 000 provsmakningar ägt rum där dessa skolor bedriver sin verksamhet.

I Tyskland spred man budskapet om mjölkens näringsriktiga innehåll genom den tecknade seriefiguren "Millimax" och genom populära idrottsliga aktiviteter. En undersökning har visat att genomslaget i media (press och TV) gjorde att målgruppen (ungdomar upp till 25 år, dvs. 8,5 miljoner personer) verkligen tog till sig den här imagen i mycket högre utsträckning än om man jämför med reklam för ett stort antal andra märken med produkter av samma slag (dvs. ung, naturlig, sund och aktiv). Det var bara ett välkänt märke för bredbart smörgåspålägg (Nutella) som lyckades bättre, men då skall man också betänka att den kampanjen har pågått i mer än 20 år. I siffror ökade de familjer som har barn under 18 år sin konsumtion av mjölkprodukter med fyra liter per capita, från 191 liter per capita (1995) till 195 liter per capita (1996).

Integrerade kampanjer genomfördes i Spanien, Tyskland, Förenade kungariket, Nederländerna och Danmark. Kampanjerna omfattade reklam, idrottsevenemang, pedagogiska insatser och PR-aktiviteter.

I Spanien kunde man genom "Mjölk - och hälsoveckan" (en hel vecka med utställningar, information, symposier och provsmakningar) nå 5 100 000 personer direkt (utdelning av broschyrer, pedagogiskt materiel till skolor och universitet) och indirekt via TV (reklaminslag) mer än 28 000 000 personer. I själva evenemanget deltog 60 000 personer.

I Danmark var kampanjen en fortsättning på den förra kampanjen i TV, press och på biografer, och den blev en stor succé. Att man satte likhetstecken mellan kampanjens slogan, "Med en halv liter mjölk om dagen håller du dig i form hela livet", och idrottsliga aktiviteter (fotbollsskolor), gjorde att mjölken fick en ung och sportig image. Mjölkkonsumtionen ökade med 2 % jämfört med föregående år. Tilläggas bör att denna kampanj för mjölken som sådan har fått stöd genom andra viktiga åtgärder (mjölk har serverats i skolorna; idrottsliga aktiviteter) som finansierats av privata företag.

I Irland och Grekland genomfördes PR-kampanjen enbart i TV. För att täcka in så stor del av målgruppen som möjligt och föra att stärka det kollektiva budskapet använde man sig av samma slogan som under den förra kampanjen. I Italien däremot koncentrerade man sig på en informativ TV-journalistik, vilket var en uppföljning av den enorma succé som den föregående kampanjen fick (mjölk på diskotek).

I denna kampanj ingick gratisutdelning av mjölk och reklammaterial över hela Italien. Kampanjen gavs stöd i form av affischer i busskurar och en mediasatsning i radio. Resultatet fick stort genomslag och blev en enorm succé, vilket i sin tur fick ett stort genomslag i media, såväl i Italien som i flera andra länder i Europa (tidningen The European och ett program av BBC). Ett stort antal myndigheter har framhållit denna kampanj som ett gott exempel på hur man kan bekämpa det utbredda bruket av alkohol och de "tragiska olyckorna på lördagsnätterna" när ungdomarna är på väg hem från diskoteken. När det gäller konsumtionen har en utvärdering efter kampanjen visat att den ökat med mellan 1 och 3 % beroende på produkt, och kampanjen är med säkerhet en bidragande faktor till detta.

Det bör påpekas att vissa kampanjer genomförs på samma gång som nationella kampanjer som bekostas med egna medel (Frankrike, Danmark). I dessa betonas pedagogiska aspekter och goda kostvanor. Detta innebär att vissa specifika PR-former (sportevenemang) kan sättas i fokus i de kampanjer som finansieras av gemenskapen.

Det finns också vetenskapliga fakta i PR-kampanjerna. Medlemsstaterna kan få all sorts information från CERIN i Frankrike. Denna databank, som uppdateras dagligen, är ett ytterst värdefullt verktyg för information om vetenskapliga data, och den används alltmer av dem som arbetar med hälsofrågor och av forskare.

III. STRATEGI FÖR REGLERINGSÅRET 1998/99

Regleringsåret 1998/1999 kommer att ingå i den övergripande marknadsföringsstrategi som till viss del utprovades under de föregående åren.

För regleringsåret 1997/1998 genomförs just nu olika program i de 15 medlemsstaterna i syfte att öka konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter. Målgruppen är i första hand ungdomar mellan 15 och 25 år. I tio av medlemsstaterna (Belgien, Luxemburg, Frankrike, Grekland, Irland, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket) är programmen helt eller delvis en förlängning och en utveckling av de program som genomfördes 1995/96 och 1996/97.

Vissa program är av en ny typ. Detta innebär att de antingen är knutna till ett evenemang (Belgien - den europeiska studentmässan - och Danmark - där budskapet förknippades men fotbolls-VM) eller att det är medlen man använder sig av som är nya (Spanien - Internet, nya reklaminslag och nytt undervisningsmateriel; Tyskland - Internet och ambulerande sportevenemang och Österrike - nytt reklaminslag.

Med fyra undantag (två av de franska, ett av de nederländska programmen samt det italienska programmet), riktar sig de program som antogs för 1997/1998 i huvudsak till ungdomar upp till 25 år:

1. Traditionell press och TV: Irland, Finland, Sverige, Portugal, Spanien, Nederländerna, Italien, Belgien, Danmark, Österrike, Frankrike, Grekland och Tyskland.

2. Ett antal olika aktiviteter, särskilt av idrottslig karaktär (mjölkens dag, en kringresande mjölkkaravan, triathlon för ungdomar, segelregattor, andra sorters tävlingar samt andra aktiviteter som riktar sig till ungdomar): Belgien, Frankrike, Tyskland och Nederländerna, Finland, Sverige och Danmark.

3. Integrerade kampanjer (annonsering, information, PR, idrott och/eller andra aktiviteter): Förenade kungariket, Tyskland, Spanien och Nederländerna.

4. Program där tonvikten ligger på att sprida information om mjölkens näringsinnehåll: Frankrike (två program) och Nederländerna (ett program).

Dessa program, som gemenskapen finansierar till 100 %, genomförs i de flesta fall parallellt med nationella program som finansieras av de "obligatoriska bidrag" som har ersatt medansvarsfonderna. I detta avseende har man kunnat konstatera att det i dessa kampanjer uppstår marknadsnära aktiviteter. I vissa medlemsstater (Spanien, Portugal, Italien, Grekland) finns emellertid inte dessa bidrag, varför det där är nödvändigt att vidta mera marknadsnära åtgärder, under det att gemenskapens åtgärder i de andra medlemsstaterna kan rikta sig till ett tidigare marknadsled och förmedla ett i huvudsak näringsmässigt budskap. I det avseendet måste man emellertid iaktta största försiktighet för att inte sprida ett budskap som saknar vetenskapliga belägg.

Det är lätt att förstå att det är omöjligt att genomföra en övergripande europeisk kampanj även om en sådan vore av ett uppenbart ekonomiskt intresse. En varierande strategi bör därför utarbetas som tar hänsyn till egenskaperna i de olika geografiska konsumtionsområdena.

Precis som för föregående regleringsår bör de utvalda åtgärderna för regleringsåret 1998/1999 höra till dem som avses i artikel 1.2a och 1.2c i förordning (EEG) nr 2073/92.

1. Målsättningar

Europeiska kommissionens arbetsdokument Situation and Outlook in the Dairy sector, offentliggjort i maj 1997, förespås att produktionen av komjölk på medellång sikt kommer att minska något varje år - från 121,6 miljoner ton 1996 till cirka 119,4 ton år 2001 och till cirka 118,1 miljoner ton år 2005.

Den totala konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter ökar nu något. De preliminära siffrorna för 1997 tycks bekräfta en viss ökning jämfört med 1996. Konsumtionen av flytande mjölk i kg per capita ökade t.ex. från 88,7 kg under 1994 till 91,6 kg under 1996 (i båda fallen en genomsnittssiffra för EU 12).

Den totala konsumtionen av mjölk avsedd som livsmedel ökade även under 1995. Ökningen var 1,7 %, vilket gjorde att konsumtionen hamnade på strax under 28 miljoner ton. Helmjölk utgör för närvarande endast 47 % av konsumtionen, vilket skall jämföras med 1986 då den utgjorde två tredjedelar, dvs. dubbelt så mycket som annan mjölk med mindre fetthalt. Det är endast för konsumtion av mellanmjölk som man kan konstatera en klar ökning under det att helmjölk och skummjölk minskar från år till år.

Uttryckt i helmjölkekvivalenter har den genomsnittliga konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter inom gemenskapen ökat från 306 kg per invånare 1990 till 319 kg per invånare 1996. Den lägsta konsumtionen har Spanien - 163 kg per invånare, vilket är en minskning med 7 kg jämfört med föregående år - medan Sverige står för den högsta - 453 kg, jämfört med 405 kg under 1995. Det bör noteras att konsumtionen av mjölkprodukter inom gemenskapen, uttryckt i helmjölkekvivalenter, har minskat mellan 1990 och 1996 i Nederländerna, Förenade kungariket, Danmark, Belgien, Luxemburg och Irland, medan den ökat i Tyskland, Italien, Grekland, Spanien, Portugal, Österrike, Finland och Sverige och oförändrad i Frankrike.

Huvudmålsättningen för regleringsåret 1998/99 kommer att vara att öka den totala genomsnittliga konsumtionen. Detta skall uppnås genom att konsumenterna över hela Europa får en fullständigare information om näringsaspekterna, och att mjölkprodukterna får en annorlunda image där man klarare framhäver att det rör sig om en produkt som är ung, sund, naturlig, aktiv och som ligger i tiden. Det handlar alltså om att bromsa minskningen i medlemsstater med hög konsumtion och att främja ökningen i medlemsstater med låg konsumtion. Med hänsyn till vad som särskilt karakteriserar dessa marknader kan man uppnå målen i fråga genom att lyfta fram någon positiv egenskap som mjölken har, särskilt dess näringsinnehåll och dess betydelse för att förebygga vissa sjukdomar och risker. Det bör noteras att dessa förslag är komplement till gemenskapsprogrammen för distribution av skolmjölk.

2. Målgrupper

Som för tidigare regleringssår kommer den viktigaste målgruppen att vara marknadssegmentet ungdomar upp till 25 år (i alla inkomstgrupper). Det är viktigt att mjölkkonsumtionen inte längre upplevs som något påtvingat utan i stället väljs av denna åldersgrupp som, socialt sett, är relativt homogen.

Vissa befolkningsgrupper, som består av personer som utövar sport och personer som anses löpa högre näringsmässiga risker än andra (gravida kvinnor, barn, äldre, invandrare) kommer att utgöra sekundära målgrupper. För dem kommer näringsvärdet (kalcium och vitaminer) att vara ett viktigt argument.

3. Teman

Liksom under de tre föregående regleringsåren måste de program som vill komma ifråga för regleringsåret 1998/1999 ta upp minst ett av följande två teman:

- Näring: Mjölk och/eller mjölkprodukter är hälsosamma livsmedel som tillfredsställer behovet av kalcium och vitaminer. Brist på dessa kan leda till allvarlig undernäring.

- Det moderna och njutningen: Mjölk och mjölkprodukter är perfekt anpassade till dagens konsumenttrender, samtidigt som det rör sig om rena och naturliga produkter. Dessutom är de njutbara på ett sätt som stämmer överens med nutidens värderingar och smak.

Utvidgningen till mjölkprodukter godkänns på villkor att de inte differentieras. Temat skall vara flytande mjölk och/eller mjölkprodukter.

IV. DISPONIBLA MEDEL FÖR REGLERINGSÅRET 1998/1999

Under 1997/98 utnyttjades den sammanlagda budgeten på 10 045 129 ecu på följande sätt:

- Traditionella media: 53,71 %

>Plats för tabell>

- Material (3): 14,06 %

- Traditionell PR: 1,55 %

- Idrottsliga aktiviteter: (mjölkkaravanen, triathlon för ungdomar, tävlingar, mjölkens dag, sponsring i seglings- och fotbollssammanhang etc.): 19,6%

- Övriga aktiviteter (4): 0,29 %

- Personal (5): 9,67 %

- Allmänna omkostnader: 0,78 %

Jämfört med regleringsåret 1996/1997 har utgifterna för traditionella media minskat. TV har använts i betydligt större utsträckning medan press och radio nu spelar en mindre roll. När det gäller att täcka in målgruppen är TV ett oöverträffat medium med den klart lägsta tekniska kostnaden per tusen nådda personer. Man kan notera att användningen av multimedia och Internet ökar klart, och på sikt kommer säkert dessa nya media att utvecklas alltmer.

Dessutom bör man notera att posten "personal" har ökat. Detta beror framförallt på att TV har använts i större utsträckning och att det blivit dyrare att anlita reklambyråer som köper annonstid. Även antalet sportevenemang har ökat, vilket inneburit att de krävts mer personal för att bevaka dem. Siffrorna visar emellertid att de riktlinjer som angavs i punkt V i kommissionens meddelanden om regleringsåren 1996/1997 (6) och 1997/98 (7) i stor utsträckning har följts.

Om ett anslag på minst 10 miljoner ecu för säljfrämjande åtgärder inom mjölksektorn ges i budgeten för 1999, bör anslagen för "personal" och "allmänna omkostnader" kunna hållas på en nivå som är lägre än under regleringsåret 1998/1999, så att övriga anslag därigenom kan höjas. De belopp som anslås för media bör hålla sig runt 60 %, och att använda de nya medierna (Internet, cd-rom och videokonferenser) är något som varmt rekommenderas. Utvärderingarna av de föregående regleringsåren visar mycket gynnsamma resultat för idrott och andra aktiviteter som syftar till att mjölkprodukter i allt större utsträckning skall förknippas med "ungdom", "energi", "hälsa", "fräschör" och "nöje" (se exempel under punkt II). I detta sammanhang är det viktigt att understryka att åtgärden måste ses som ett medel att öka mjölkkonsumtionen. Därför måste det finnas ett tydligt och naturligt samband mellan aktuell aktivitet och mjölkprodukter, och man måste på nationell nivå ta vara på befintlig synergi mellan mjölkprodukter och vissa idrotter. De aktiviteter som arrangeras bör helst kombineras med traditionella PR-aktiviteter och t.ex. provsmakningar, och de bör också rikta sig till idrottsintresserade personer som är lite äldre. Dessutom visar utvärderingarna av tidigare regleringsår goda resultat för reklaminsatser och medvetenhetsskapande åtgärder. Därför uppmanas de sökande:

- att utveckla program där idrott och/eller andra aktiviteter (som mjölkens dag) och/eller reklam används som ett medel för att främja konsumtionen av mjölkprodukter

och

- att i ett så stort antal reklambudskap som möjligt se till att det finns mer av information om mjölkprodukternas näringsinnehåll och om att de faktiskt kan förebygga vissa sjukdomar eller risker.

I detta avseende bör det understrykas att erfarenheten visar på nödvändigheten av att i framtiden upphöra med finansiering av reklam- och säljfrämjande åtgärder kopplade till försäljning per postorder och/eller via radio- och TV-kanaler eftersom det i dessa sammanhang blir svårt att skilja de rent kommersiella intressena från det institutionella budskapet som rör själva varan. Man bör även gå varsamt fram när det gäller säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen för att inte framhäva vissa varumärken framför andra.

V. FÖRSLAGENS UTFORMNING

Förslagen skall innehålla följande:

1. En strategi med angivande av målsättningar, målgrupper och medel och av hur de passar in i den övergripande strategi som beskrivs i kapitel II ovan.

2. En förstudie av det föreslagna programmets kostnadseffektivitet (se bilaga II till detta meddelande).

3. Förslaget skall innehålla en detaljerad beskrivning av hur programmets punkter kommer att bedömas i efterhand. Denna beskrivning skall omfatta information om de åtgärder som skall utvärderas, de utvärderingsmetoder som kommer att användas, samt budget. Kostnaderna för nämnda utvärdering skall inkluderas i budgeten. Innan kontraktet löper ut skall behörig myndighet efter att erhållit kommissionens godkännande välja ut en oberoende utvärderare. Urvalet görs på grundval av minst tre förslag som lämnats in av leverantören (se bilaga III till detta meddelande).

4. En tydlig och detaljerad budget uttryckt i ecu. Denna budget skall innehålla detaljerad information om samtliga föreslagna åtgärder. När det gäller reklamkampanjer skall en provisorisk mediaplan som omfattar förväntad täckning, kostnad per spot/annons och reklambyråkostnader tas fram. I fråga om anbudstagarens personalkostnader skall kostnaden per timma anges, likaså antalet avlönade personer, den tid för vilken olika personalkategorier anställts, samt varje åtgärds varaktighet. Dessutom bör anbudstagarens kostnader och underleverantörers personalkostnader anges separat. Så många detaljer som möjligt skall lämnas avseende alla andra åtgärder. För produktion av broschyrer skall t.ex. kostnad per styck och antal exemplar som skall produceras anges. Om en presskonferens arrangeras skall de olika posterna anges detaljerat (hyror, ledning och uppläggning, inkvartering).

5. Ett åtagande att enbart förmedla positiva budskap och inte göra jämförelser med andra produkter.

6. Ett åtagande att inte använda reklambudskap som är kopplade till försäljning per postorder och/eller via radio- och TV-kanaler (TV-shop).

7. Ett åtagande att lämna in en utvärdering av de resultat som uppnåtts med programmet, framställd av ett oberoende organ enligt punkt 2 ovan.

Den föreslagna åtgärden måste självfallet vara förenlig med bestämmelserna i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 3582/93.

VI. FÖRFARANDE FÖR BEHANDLING OCH URVAL AV ANSÖKNINGAR

1. Senast den 14 december 1998 skall förslag och sammanfattning i tre exemplar lämnas in till behörigt organ.

2. Senast den 14 januari 1999 skall samtliga förslag vidarebefordras till kommissionen i två exemplar tillsammans med ett utlåtande från behörigt organ. Ansökningar som inte överensstämmer med de krav som ställs i förordningen (EEG) nr 2072/92 och (EG) nr 3582/93 samt med punkt VI av detta meddelande, skall avslås av det behöriga organet. I detta utlåtande skall förslagen rangordnas efter prioritet.

3. Kommissionen skall upprätta en förteckning över de utvalda förslagen och meddela medlemsstaterna. De projekt som kommer att prioriteras är de som

- framhåller de positiva aspekterna (egenskaperna) hos mjölk och mjölkprodukter,

- presenterats tydligt och som innehåller detaljerade beskrivningar av de föreslagna åtgärderna samt en detaljerad budget uttryckt i ecu,

- iakttar riktlinjen avseende de budgetmedel som avses i kapitel V ovan,

- berättigas av en utvärderingsrapport om föregående regleringsår där det berörda organet tog del i en av dessa kampanjer.

Hänsyn kommer även att tas till de kriterier för företräde som fastställs i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 3582/93.

VII. ÖVERVAKNING

Eftersom det rör sig om en indirekt förvaltning är det nationella organet som ingår avtalet ansvarigt för övervakningen av de åtgärder som föreskrivs i programmet (artiklarna 7 och 8 i förordning (EG) nr 3582/93). I detta avseende skall det behöriga organet göra utbetalningar på grundval av kvartalsvisa fakturor åtföljda av relevanta handlingar och en interimsrapport om avtalets genomförande samt av en ansökan om restbeloppet åtföljd av relevanta handlingar, en sammanfattning av de genomförda åtgärderna och en utvärderingsrapport över uppnådda resultat som skall utarbetas av ett oberoende organ i enlighet med tillvägagångssätt och metoder som är likvärdiga för alla medlemsstater och som tar hänsyn till varje programs särskilda karaktär. Det behöriga organet skall vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera att inlämnade uppgifter och handlingar stämmer och att alla åtaganden i kontraktet uppfylls. Detta skall ske främst genom tekniska, administrativa och bokföringsmässiga kontroller hos dem som ingått avtal och deras eventuella partners.

VIII. SLUTSATS

De fyra tillämpningsåren för förordning (EG) nr 3582/93 har gjort det möjligt att utveckla sammanhängande program som har varit tillräckligt varierade för att kunna knyta an till både konsumenternas hjärtefrågor och marknadens intressen. Kommissionen ämnar fortsätta på den inslagna vägen även under 1998/99. Den kommer att sträva efter att bland de förslag som lämnas in välja sådana som förefaller mest kostnadseffektiva och som uppvisar den bästa synergin så att den europeiska marknaden för mjölk och mjölkprodukter kan stabiliseras på en hållbar nivå.

(1) EGT L 215, 30.7.1992, s. 67.

(2) EGT L 326, 28.12.1993, s. 23.

(3) Publikationer, broschyrer etc.

(4) Databas över vetenskapliga aspekter på mjölkprodukter.

(5) Reklambyråarvoden, inklusive, delvis och indirekt, kostnader för experter.

(6) EGT C 226, 3.8.1996, s. 9.

(7) EGT C 235, 2.8.1997, s. 6.

BILAGA I

>Plats för tabell>

BILAGA II

KOSTNADSEFFEKTIVITETSANALYS

Specifika kvantifierbara mål; målgrupper

- Specifika mål: Samband med det övergripande målet.

- Målgrupper: Eventuellt med särskiljande av olika delmål, med angivande av slutliga mottagare av gemenskapens stöd samt förmedlande organ.

Motivering av åtgärden

- Behov av medel ur gemenskapens budget

- Val av insats

- Fördelar i förhållande till alternativa åtgärder (relativa fördelar)

- Analys av liknande åtgärder som eventuellt vidtagits på gemenskapsnivå eller national nivå

- Viktigaste osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat.

Övervakning och utvärdering av åtgärden

- Effektivitetsindikatorer

- Outputindikatorer (mätning av insatsen)

- Indikatorer för verkan i förhållande till de uppställda målen

- Närmare uppgifter om den planerade utvärderingen och dess frekvens

- Utvärdering av resultaten

BILAGA III

1. Inledning

1.1 Utvärderingsorganet

Det oberoende organets förmåga att genomföra denna studie skall vara vederbörligen styrkt. Det skall också framgå att organet är helt oavhängigt stödmottagaren och andra viktiga aktörer inom sektorn.

2. Utvärderingsmetoder och undersökningsteknik

En motivering skall ges till valet av metoder för att utvärdera resultaten av kampanjens olika aktiviteter.

Utvärderingsorganet skall visa att undersökningstekniken använts på ett korrekt sätt och att resultaten är tillförlitliga och giltiga. I största möjliga utsträckning skall panelundersökningar genomföras, och dessa skall omfatta både ett urval av PR-insatsernas stödmottagare och av företrädare för noggrant definierade kontrollgrupper.

2.1 Metod

I rapporten skall undersökningens uppläggning redovisas, och det skall framgå att den valda metoden leder till en för aktiviteterna adekvat information. Undersökningstekniken skall beskrivas ingående, och de frågor som ställdes skall anges exakt (de kan bifogas som bilaga till rapporten).

Urvalet skall göras utifrån en klar definition av data, socio-ekonomiska egenskaper, ålder etc. för den målgrupp som skall studeras. Urvalsmetoden skall väljas så att man med säkerhet får ett representativt urval och så att man kan dra giltiga statistiska slutsatser. Urvalets absoluta och relativa storlek skall vara tillräckliga för att man skall kunna dra slutsatser som i sin tur med rimlig tillförlitlighet kan generaliseras till att gälla hela populationen. Det skall göras en analys av huruvida enkätens svarsfrekvens står i proportion till den målgrupp som täckts in.

2.2 Slutsatser

Varje tänkbar svaghet med den valda metoden skall beaktas. Systematiska avvikelser kan uppstå på grund av t.ex.

- ej avgivna svar: Utvärderingsorganet skall undersöka huruvida de personer som inte svarat kan tänkas avvika systematiskt från dem som svarat på enkäten;

- urvalshanteringen: Om strikta urvalsmetoder inte använts i enkäten skall utvärderingsorganet undersöka eventuella systematiska avvikelser i urvalet och vilka följder detta får för en relevant generalisering av enkätens resultat till hela populationen.

3. Utgångsläget

Konsumtionen före kampanjen skall redovisas, samt även målgruppens attityder gentemot och kunskaper om produkten vid den tidpunkten.

4. Resultat

- Konsumtionen efter kampanjen skall redovisas, samt även målgruppens attityder gentemot och kunskaper om produkten vid denna tidpunkt jämfört med vad som framkom under punkt 3.

- Reklamkampanjernas genomslag: Målgrupp och täckning skall noggrant definieras.

- Genomslaget för aktiviteter på försäljningsställena: I möjligaste mån skall resultaten från enkäten och objektiva försäljningssiffror användas för att utvärdera detta genomslag. Kontrollgrupper (t.ex. butiker där det inte förekom säljfrämjande aktiviteter) skall väljas med omsorg så att jämförelser kan göras.

- Genomslag för PR-aktiviteterna: Som komplement till eventuella enkäter skall mediabevakningen redovisas. I fråga om eventuellt deltagande i mässor eller seminarier skall respektive evenemang, deltagare, program etc. redovisas detaljerat.

5. Analys/Slutsatser

Utvärderingens slutsatser skall bekräftas av resultaten. Slutsatserna skall leda fram till rekommendationer beträffande ytterligare aktiviteter. I analysen skall en granskning göras av sådana omständigheter utanför själva de studerade aktiviteterna som eventuellt kan ha påverkat resultatet (t.ex. prisfluktuationer inom sektorn). Om resultaten inte är tillfredsställande skall orsakerna till detta analyseras. Alternativa tolkningsmöjligheter skall i så fall läggas fram, liksom även förslag på hur den här typen av aktiviteter kan bli effektivare.