C 440/87

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den regionala resultattavlan för innovation och dess inverkan på regionala platsbaserade strategier

(2020/C 440/15)

Föredragande: Mikel IRUJO AMEZAGA (ES–EA), generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder, regeringskansliet, regionen Navarra

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Vikten av att ha tillgång till tillförlitliga indikatorer inom innovationspolitiken

1. Europeiska regionkommittén (ReK) anser att regionerna måste anpassa sina regionala platsbaserade strategier, eftersom det inte finns någon ram för regional innovationspolitik som passar i varje region. Den institutionella kapaciteten ser olika ut i varje region, och även de politiska, ekonomiska och sociala förutsättningarna skiljer sig åt, vilket främjar eller hindrar utarbetandet och genomförandet av dessa strategier.

2. I enlighet med artikel 181 i EUF-fördraget får kommissionen främja samordningen av ”initiativ för att fastställa riktlinjer och indikatorer, organisera utbyte av bästa praxis och utforma de delar som behövs för periodisk övervakning och utvärdering”.

3. Kommittén påminner om att den regionala resultattavlan för innovation (nedan kallad ”resultattavlan”) innehåller en mer detaljerad uppdelning av prestandagrupperna med kontextuella uppgifter som kan användas för att analysera och jämföra strukturella ekonomiska, företagsrelaterade och sociodemografiska skillnader mellan regioner.

4. Med hjälp av resultattavlan bedöms områden där regionerna fungerar väl och områden där de behöver inrikta sina insatser på att förbättra innovationsresultaten. Uppgifterna bör vara till hjälp för regionerna när det gäller att bedöma relativa styrkor och svagheter i de regionala systemen för forskning och innovation.

5. Resultattavlan för 2019 ger bilden av en stark konvergens i fråga om regionala resultat eftersom skillnaderna mellan regionerna gradvis minskar, och ReK påminner om resultattavlans betydelse vid utarbetandet av strategier, eftersom utvecklingen av platsbaserade strategier bland annat bygger på dataset.

6. Kommittén betonar att ett av de politiska målen för nästa fleråriga budgetram 2021–2027, och i synnerhet kommissionens förslag till förordning om Eruf, är att främja en innovativ och smart ekonomisk omvandling genom att utveckla färdigheter för smart specialisering, strukturomvandling och entreprenörskap ( 1 )

7. EU:s strategi har i allt högre grad kommit att handla om utvecklingen av platsbaserade strategier och strategier för smart specialisering, i syfte att stödja regional innovation.

8. Kommittén framhåller att strategierna för smart specialisering har fungerat som katalysator för utvecklingen av verkliga ekosystem för regional innovation. De regionala ekosystemen för innovation får viktiga konsekvenser för den regionala ekonomin och konkurrenskraften och leder till utmärkt innovation nära medborgarna som grundar sig på deras behov ( 2 )

9. ReK påminner om att regionalpolitiken omfattar en skyldighet att genomföra utvärderingar av effektiviteten, ändamålsenligheten och inverkan av stödet från fonderna inom den gemensamma strategiska ramen, i syfte att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av programmen, samt att fastställa deras resultat i förhållande till målen för EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.

10. Kommittén erinrar om att Eracs arbetsgrupp har påpekat att övervakningsmekanismer måste inrättas redan från början för att bedöma framstegen och kartlägga luckor, resultat och framgångar, i syfte att styra det europeiska forskningsområdet och se till att det kan anpassas till de föränderliga kraven och behoven, och mot bakgrund av detta behövs det såväl lämpliga övervakningsmekanismer som mätbara nyckelutförandeindikatorer ( 3 ) . Det föreslås att övervakningsmekanismen också utvidgas på lokal och regional nivå i syfte att samla in realistisk information om vissa regioners innovationsnivå samt om möjligheterna och utmaningarna på detta område.

11. ReK påminner om att man i både rekommendationerna från den oberoende högnivågruppen av innovatörer (FAST-rapporten 2018 ( 4 ) ) och rapporten ”LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want” ( 5 ) framhåller att det vid utformningen av EU:s FoI-program för perioden efter 2020 kommer att behövas ett övergripande och centraliserat system för övervakning och utvärdering av programmet, samt främjande av ett nära samarbete och informationsutbyte med nationella och regionala innovationsorgan.

12. I rapporten ”Mission-oriented research & innovation in the European Union” ( 6 ) konstaterar man att det, för att mål och delmål ska kunna mätas och ge resultat, är nödvändigt att fastställa lämpliga indikatorer och övervakningsramar – vilka bör vara dynamiska – för att mäta framstegen, samt att en statisk kostnads- och nyttoanalys och beräkningar av nettonuvärdet förmodligen skulle hindra varje djärv ansats redan i startskedet.

13. Enligt ReK:s mening behöver sakkunniga ta itu med det förberedande arbetet till förmån för ett nytt politiskt initiativ som bygger på en mer övergripande syn på begreppet smart specialisering och syftar till en överenskommelse på EU-nivå om de vägledande principerna, till exempel i form av en stadga om smart specialisering 2.0 som kompletterar de befintliga verktygen för planering och genomförande av lokal och regional ekonomisk utveckling.

14. Kommittén erinrar om ReK-yttrandet ”Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation” ( 7 ) , i vilket ”ReK uppmanar med eftertryck till att göra de lokala och regionala myndigheterna fullt delaktiga i den strategiska planering som kommer att vägleda genomförandet av Horisont Europa, och till att i detta sammanhang beakta strategierna för smart specialisering”.

Metodologiska aspekter av den regionala resultattavlan för innovation

15. I rapporten ”Science, research and innovation performance of the EU” från 2018 betonas vikten av att kombinera flera typer av resurser som bidrar till att stimulera uppkomsten och användningen av innovationer, från FoU till IKT-investeringar, kompetensutveckling, eller förändringar när det gäller ledarskap- och organisationsförmåga. I samband med detta bör man också ta större hänsyn till sådana ramvillkor för innovation, investeringar i innovation, innovationsverksamhet och effekter av innovation som inte är inriktade på FoU och teknik. Ett ”tillvägagångssätt av silomodell”, som endast fokuserar på till exempel resultaten när det gäller FoU eller IKT var för sig, kanske inte ger rätt förutsättningar för att förstå innovationsprocessens komplexitet ( 8 )

16. ReK föreslår att man gör en grundlig analys för att bedöma om de nuvarande indikatorerna med koppling till resultattavlan är lämpliga för att mäta innovationen eller om det, i förekommande fall, är nödvändigt att lägga till nya indikatorer och avskaffa andra. Införlivandet av nya indikatorer som är anpassade till smart specialisering och gör det möjligt att utvärdera hur strategierna för smart specialisering utvecklas är en nödvändighet och kan även vara en mycket användbar resurs för att främja mellanregionalt samarbete. Valet av indikatorer bör om möjligt vara teoretiskt välgrundat.

17. ReK understryker behovet av att införa effektiva indikatorer för att mäta och bedöma de könsspecifika konsekvenserna när det gäller regional innovation, i linje med den uppmaning som kommittén själv har framfört om att använda indikatorer som är disaggregerade per kön i all offentlig politik inom unionen. För att nå detta mål måste de föreslagna indikatorerna integreras på ett samordnat sätt i de allmänna statistiska beräkningarna av generell karaktär på både nationell och europeisk nivå, så att lämpliga politiska strategier kan genomföras på grundval av jämförelser av regionala värden för att främja konvergens på EU-nivå.

18. ReK framhåller digitaliseringens avgörande betydelse för innovation och särskilt för att påskynda den ekonomiska återhämtningen efter covid-19 i riktning mot hållbar tillväxt. Detta måste ha en framträdande roll i vidareutvecklingen av indikatorerna för den regionala resultattavlan för innovation.

19. Om uppgifter inte finns tillgängliga i vissa regioner bör man, närhelst detta är möjligt, utarbeta ett verktyg för insamling av information, antingen genom undersökningar eller genom administrativa register, eller genom att inhämta information direkt från regionala statistikbyråer eller administrativa organ där sådana finns. Detta behov kan utgöra en möjlighet att införliva nya indikatorer kopplade till smart specialisering och europeiska prioriteringar (den gröna given, digitalisering, industriell omställning osv.) som kräver en särskild definition och ett särskilt register.

20. ReK rekommenderar att man undviker att välja ut starkt korrelerade indikatorer som underförstått mäter samma sak. Maximal konvergens mellan indikatorer, både per medlemsstat och per region, rekommenderas också starkt.

21. Kommittén rekommenderar att man vidtar variabilitetsåtgärder med avseende på indikatorerna och det slutliga indexet där så är möjligt. Till exempel skulle variationskoefficienten för alla indikatorer vara ett bra hjälpmedel för att bedöma indikatorernas korrekthet i de olika regionerna. Ett standardmått för konfidensintervall skulle också göra det möjligt att bedöma om förändringarna är reella eller inte.

22. ReK anser att man bör analysera om de olika indikatorerna bör viktas på samma sätt eller ej vid utarbetandet av det slutliga indexet. Det finns flera olika förfaranden som kan övervägas för att besluta hur denna viktning ska gå till (statistiska eller icke statistiska förfaranden). Eftersom valet avseende viktning har en mycket stark inverkan på indexet och den slutliga rangordningen är det viktigt att det är välunderbyggt och fattas på ett mycket öppet sätt. Det skulle vara lämpligt att bedöma känsligheten och osäkerheten vid utvärderingen av olika viktningsförslag.

23. ReK rekommenderar att man analyserar orsakerna till bristen på regionala uppgifter för att undvika snedvridningar. Om uppgifter inte saknas av helt slumpmässiga skäl kommer det att uppstå snedvridningar i beräkningarna. Det rekommenderas att man utarbetar förfaranden för insamling av uppgifter som förebygger sådana situationer och som därmed skapar en så god balans som möjligt i den procentandel uppgifter som är tillgänglig i de berörda regionerna.

24. Med tanke på att situationen på regional nivå skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna rekommenderar kommittén att man inför resultattavlan år 2021 gör en grundlig analys av regionaliseringstekniken inom ramen för gemenskapens innovationsundersökning, som förutsätter att industriintensiteten på nationell nivå också upprätthålls på regional nivå. Rent konkret rekommenderar kommittén att man undviker att använda en korrigerande faktor vid beräkningen av resultattavlans slutgiltiga sammansatta indikator, eftersom en sådan förutsätter ett enhetligt resultat för de olika regionerna i ett och samma land och därmed missgynnar mer innovativa regioner belägna i länder med måttlig innovation.

25. ReK rekommenderar att de källor som används görs mer tillgängliga och transparenta. De datafiler, koder och verktyg som används för att beräkna alla indikatorer (och således även det slutliga indexet) bör finnas tillgängliga så att forskare kan reproducera de resultat som erhållits och därmed bidra till att förbättra resultattavlan med sina bidrag. Det skulle vara värdefullt att veta ifrån vilka specifika undersökningar uppgifterna i gemenskapens innovationsundersökning kommer, eller om det handlar om undersökningar som är särskilt utformade för sammanställningen av resultattavlan, i syfte att öka öppenheten. Dessutom bör källor anges när man använder sig av ”regional statistik”.

26. Kommittén rekommenderar att man utöver de väletablerade datakällorna för den regionala resultattavlan för innovation också testar nya och icke-traditionella datakällor för att mäta regionala innovationer och undersöker deras användbarhet. Till exempel har OECD för sina studier redan använt dataset som med hjälp av artificiell intelligens genererats från företagens webbplatser.

27. ReK rekommenderar att man i resultattavlan offentliggör alla rådata utan att behandla dem, det vill säga utan normalisering där EU = 100 och utan att modifiera enheterna och eliminera snedvridningar, tillsammans med sammansatta index.

Inverkan på utvecklingen av regionala platsbaserade strategier

28. ReK föreslår ett samarbete med gemensamma forskningscentrumet, GD Forskning och innovation och GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur för att öka användningen av den regionala resultattavlan för innovation vid riktmärkning och benchlearning avseende regional innovationspolitik, med särskild tonvikt på mänskliga och kreativa innovationsaspekter samt den sociala dimensionen.

29. Kommittén påpekar att resultattavlan är ett viktigt verktyg för att jämföra utvecklingen av resultaten när det gäller genomförandet av regionala innovationsstrategier, även om den inte anger orsakerna till att dessa förändras.

30. ReK framhåller det gemensamma forskningscentrumets roll när det gäller att utnyttja innovationsläger och andra avancerade metoder i den integrerade användningen av den regionala resultattavlan för innovation och strategierna för smart specialisering för att utöka de europeiska partnerskapen i syfte att få en större inverkan på lokal och regional nivå i arbetet med att genomföra den gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling.

31. Kommittén vill särskilt uppmärksamma resultattavlans politiska inverkan och dess inflytande över det regionala beslutsfattandet och dess potential när det gäller att optimera de regionala ekosystemen för innovation och smart specialisering.

32. Tydliga och lättbegripliga synergieffekter bör åstadkommas mellan resultattavlan och andra instrument som används av EU, såsom innovationsradarn, Regional Innovation Monitor Plus, European Regional Competitiveness Index, europeiska observationsorganet för forskning och innovation – enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020, innobarometern, resultattavlan för industrins forsknings- och utvecklingsinvesteringar i EU, Digital Transformation Scoreboard, Business Innovation Observatory, indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi), resultattavlan för innovation i den europeiska offentliga sektorn, och komplementaritet med gemenskapens innovationsundersökning och innovationsindikatorn.

33. ReK rekommenderar större synergieffekter mellan resultattavlan för innovation och de konsekvensbedömningar som utförs av gemensamma forskningscentrumet.

34. Kommittén är medveten om att resultattavlan inte syftar till att genomföra strategier för smart specialisering utan till att på ett övergripande sätt bedöma framstegen över tid, samt att den utgör en indikator på de regionala innovationssystemens starka och svaga sidor. Trots detta anser vi att kommissionen, med stöd av Europeiska regionkommittén, bör komplettera resultattavlan med rekommendationer om EU-verktyg som kan bidra till att förbättra indikatorerna. Resultattavlan kan vara till hjälp när det gäller att fastställa politiska prioriteringar eller kanalisera anslagen till dessa regioner från strukturfonderna för forskning och innovation eftersom den har en bredare geografisk och sektorsrelaterad täckning, i de fall där regionerna frivilligt beslutar att göra detta.

35. ReK rekommenderar att man upprättar kopplingar mellan å ena sidan resultattavlans indikatorer och å andra sidan EU:s relaterade politik och strategier samt resultaten av genomförandet, för att se till att resultattavlan blir ett verktyg som bidrar till att förbättra innovationsekosystemen snarare än ett rent övervakningverktyg, i samverkan med andra initiativ som till exempel enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020. Det vore eftersträvansvärt att indikatorerna som används inom de olika strukturfonderna, i synnerhet Eruf, liknade och/eller kompletterade resultattavlans indikatorer. Den nuvarande uppdelningen av indikatorer kan ibland göra det svårt att utvärdera effekten av offentliga insatser för innovation.

36. Kommittén rekommenderar att resultattavlan för år 2021 bättre anpassas till de nya prioriteringarna för programperioden efter 2020. Rent konkret rekommenderar vi att man i samarbete med Europeiska regionkommittén utarbetar en ram för synergieffekterna mellan resultattavlan och det gemensamma forskningsområdets prioriteringar ( 9 ) , kommissionens prioriteringar, till exempel i fråga om den europeiska gröna given och digitalisering, kommissionens strategi för forskning och öppen vetenskap, den framtida strategiska planen för Horisont Europa samt utvecklingen av regionalpolitiska mål och deras koppling till strategierna för smart specialisering.

37. Kommittén anser att det är viktigt att öka ansträngningarna för att undersöka kopplingen mellan finansiering från strukturfonderna och de europeiska regionernas innovationspotential, för att på så sätt ta itu med innovationsklyftan.

38. Europeiska regionkommittén vill också framföra ett antal mer specifika rekommendationer: — Enligt kommitténs mening bör man ta hänsyn till aspekterna effektivitet och ändamålsenlighet. Till exempel kan en region som investerar stora belopp i att förbättra sitt innovationssystem klassificeras som ineffektiv (i fråga om resursanvändningen). ReK noterar att det är möjligt att regioner som avsätter mindre resurser till innovation kan hamna på en mycket hög effektivitetsnivå. — Kommittén noterar att resultattavlan ger bilden av att tätbefolkade områden har en tendens att vara mer innovativa, men det framgår inte vilka åtgärder eller instrument som EU tillhandahåller för att öka innovationen i mindre tätbefolkade områden. — ReK påpekar att resultattavlan inte heller mäter andra faktorer som kan vara viktiga för regioner, såsom kompetensflykt och ansvarsfull innovation. — Kommittén rekommenderar att det i 2021 års resultattavla införs ett kapitel om hur brexit påverkar EU:s innovationsindikatorer. — Kommittén föreslår att man tar itu med frågan om att bygga upp regional motståndskraft genom innovation i 2021 års resultattavla mot bakgrund av covid-19-pandemin. Det skulle också vara lämpligt att bedöma sårbarheten hos regionala strategier för smart specialisering i kristider. — ReK rekommenderar att resultattavlan tar hänsyn till de varierande förhållandena i de europeiska regionerna och handlingsutrymmet när det gäller uppgifter och att man tillsammans med de regionala (och nationella) statistikenheterna utarbetar en enhetlig uppsättning kriterier (och indikatorer) på europeisk nivå.

39. ReK rekommenderar att systemen för uppföljning och utvärdering av strategierna för smart specialisering används för att analysera nyttan och effekterna av den regionala innovationspolitikens åtgärder på ett objektivt sätt och för att vägleda det kortsiktiga beslutsfattandet.

40. Europeiska regionkommittén påminner om att kommissionen redan tillämpar ”innovationsprincipen” vid utarbetandet av viktiga lagstiftningsinitiativ och rekommenderar att medlemsstaterna inför liknande system som främjar testning, inlärning och anpassning, och att den offentliga politiken bör leda till att alla befintliga uppgifter, samt analysmetoderna, används på ett bättre sätt ( 10 )

41. Vi rekommenderar att Europeiska regionkommittén görs mer delaktig i arbetet med att förbereda 2021 års resultattavla samt att den sprids till lokala och regionala myndigheter inom ramen för pågående initiativ såsom plattformen för kunskapsutbyte och Vetenskapen möter regionerna.

Bryssel den 14 oktober 2020. Apostolos TZITZIKOSTAS Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018PC0372&from=SV (artikel 2).

(2) Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt” (EUT C 361, 5.10.2018, s. 15).

(3) Se Eracs yttrande ”Opinion on the future of the ERA”, Bryssel den 23 januari 2020, ERAC 1201/20.

(4) https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-sv/format-PDF/source-91324356

(5) https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-sv/format-PDF/source-search

(6) https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-sv

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018AR3891&qid=1584514102293

(8) ”Science, research and innovation performance of the EU”, 2018, https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en

(9) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

(10) ”En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid”, COM(2018) 306 final.