Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter /* COM/2014/031 final - 2014/0013 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Allmän bakgrund I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 föreskrivs en rättslig och finansiell ram som reglerar utdelningen av utvalda jordbruksprodukter till barn i skolor genom skolmjölksprogrammet och skolfruktsprogrammet. I rådets förordning (EU) nr 1370/2013, antagen på grundval av artikel 43.3 i EUF-fördraget, fastställs stödbeloppet från unionen inom ramen för skolfruktsprogrammet och skolmjölksprogrammet enligt förordning (EU) nr 1308/2013 och anges bestämmelser för det stöd som kommer att tilldelas medlemsstaterna vad gäller skolfruktsprogrammet och om den maximala kvantitet produkter som berättigar till stöd enligt skolmjölksprogrammet Detta förslag läggs fram i samband med kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller de bestämmelser som rör skolprogrammen. I förslaget föreskrivs en ny ram för stödet till utdelningen av frukt och grönsaker, bananer och mjölk till barn i skolor, inklusive bestämmelserna om stödbeloppet från unionen och hur stödet bör anslås inom medlemsstaterna. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Ej tillämpligt 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Av rättssäkerhetsskäl föreslås att artiklarna 5 och 6 i rådets förordning (EU) nr 1370/2013 utgår, eftersom de skulle bli obsoleta efter den föreslagna ändringen av förordning (EU) nr 1308/2013. 4. BUDGETKONSEKVENSER Budgetkonsekvenserna presenteras i den finansieringsöversikt som åtföljer detta förslag och i ett förslag [COM(2014) 32 final] om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013. 2014/0013 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) I artiklarna 5 och 6 i rådets förordning (EU) nr 1370/2013[1] fastställs beloppet för unionens stöd för det program för frukt och grönsaker i skolan och det skolmjölksprogram som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013[2], samt anges bestämmelser för det stöd som kommer att tilldelas medlemsstaterna vad gäller skolfruktsprogrammet och om den maximala kvantitet produkter som berättigar till stöd enligt skolmjölksprogrammet. (2) I del II avdelning I kapitel II avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1308/13, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XX i [nytt skolprogram], fastställs en ny ram för stöd till utdelning av frukt och grönsaker samt bananer och mjölk till skolbarn, inklusive bestämmelser om beloppet för unionens stöd och om hur stödet bör anslås inom medlemsstaterna. Artiklarna 5 och 6 i förordning (EU) nr 1370/2013 blir därför obsoleta från och med den dag då förordning (EU) nr XXX/XX [nytt skolprogram] börjar tillämpas. Av rättssäkerhetsskäl bör dessa artiklar utgå. (3) Förordning (EU) nr 1370/13 bär ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 Artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 1370/2013 ska utgå. Artikel 2 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 augusti XX [same as for the Council/EP Regulation amending Regulation (EU) No 1308/2013]. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk till skolbarn Rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[3] 1.3. Typ av förslag eller initiativ ¨Ny åtgärd ¨Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[4] ¨Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden X Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Förslaget syftar till att på ett hållbart sätt öka andelen frukt och grönsaker samt och mjölkprodukter i barnens konsthållning, och därigenom bidra till den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) mål att stabilisera marknaderna och garantera efterfrågan på lång sikt. Det syftar också till att bidra till det bredare folkhälsomålet att minska övervikt och fetma och andra kostrelaterade sjukdomar genom att främja hållbara och sunda matvanor. 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål: Att förbättra tillgången till livsmedel för känsliga grupper i samhället Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 05 02 Interventioner på jordbruksmarknaderna 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Förslaget väntas öka unga människors kunskaper och ändra deras attityder och preferenser när det gäller livsmedel och livmedelskällor, och deras uppfattning om jordbruket och produkter från jordbruket. Kostnadseffektiviteten i distributionen av produkterna väntas också öka genom att EU-stödet fokuseras bättre. Förslaget innebär dessutom en ökning av den del av budgeten som används till kompletterande åtgärder och skulle därigenom öka dessas inverkan på målgruppens konsumtion samt bidra till att överbrygga klyftan mellan skolfruktsprogrammets och skolmjölksprogrammets pedagogiska dimensioner. Slutligen skulle det också leda till en gemensam ram för varje medlemsstat och öka synligheten för EU:s insatser. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Tre nivåer av indikatorer har fastställts för dessa mål: Effektindikatorer: - Förändring i barns direkta och indirekta konsumtion av färsk frukt och färska grönsaker efter fem år av insatser - Förändring i barns direkta och indirekta konsumtion av mjölk efter fem år av insatser - Generell kvalitetsförbättring i kosthållningen Viktigaste resultatindikatorer: - % av tillgänglig budget som använts för kompletterande åtgärder - % av genomförda stödåtgärder som har anknytning till jordbruk och jordbruksprodukter - Utgifternas effektivitetsgrad när det gäller att främja konsumtionen av jordbruksprodukter i skolor Viktigaste slutliga resultatindikatorer: - Antal kompletterande åtgärder som genomförts i medlemsstaterna (MS) - Antal barn som är föremål för kompletterande åtgärder och andel av det totala deltagandet - MS Antal jordbruksrelaterade kompletterande åtgärder - Kostnad per portion - Antal deltagande MS, skolor och barn - Mängd produkter som delas ut i skolorna (antal portioner frukt och grönsaker respektive mjölk) 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt De behov som ligger till grund för förslaget är behovet av att på ett hållbart sätt öka barns konsumtion av frukt och grönsaker och mjölk, och att skapa sunda matvanor. GJP:s skolprogram har, så som de för närvarande tillämpas, vissa svagheter vad gäller utformningen och vissa brister i sin funktion. Detta behöver åtgärdas, då det hindrar programmen att nå sin fulla potential när det gäller att främja konsumtionen av jordbruksprodukter (marknadsmålet) och att bidra till goda kostvanor hos skolbarn (hälsomålet). De problem som konstaterades gäller klyftan mellan utformningen av programmen och deras mål (olika pedagogiska verktyg används för de två programmen), bristen på samordning och överensstämmelse mellan de två programmen samt de brister som begränsar finansieringens omedelbara verkan (hög administrativ och organisatorisk börda för båda systemen, budgetmässigt underutnyttjande på 30 % inom skolfruktsprogrammet, potentiell dödviktseffekt och låg kostnadseffektivitet i skolmjölksprogrammet). De främsta orsakerna till detta är brister i regleringen, skilda budgetramar, olika tillämpning i olika medlemsstater och vissa externa faktorer. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå: Åtgärderna på EU-nivå ger den finansiering som behövs för EU-täckande initiativ och den kompletterande finansiering som möjliggör för medlemsstaterna att ge sina åtgärder större räckvidd och öka deras effektivitet. Om medlemsstaterna uteslutande måste förlita sig på egna medel, skulle de flesta av dem inte vara i stånd att genomföra ambitiösa initiativ. Detta bidrar också till att öka programmens trovärdighet i medlemsstaterna och till att förbättra EU:s image och öka medvetenheten. Ett regelverk på EU-nivå ger ett mervärde eftersom det bidrar till kontinuerlig kunskap, öppenhet och överföring och utbyte av erfarenheter. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) finns det för närvarande två EU-finansierade program för utdelning i skolor som är särskilt inriktade på skolbarn, dvs. skolmjölksprogrammet och skolfruktsprogrammet. Båda programmen har det gemensamma målet att på varaktig basis öka andelen av dessa produkter i barnens konsthållning på ett tidigt stadium, dvs. redan när deras matvanor grundläggs, och därigenom bidra till den gemensamma jordbrukspolitikens mål, i synnerhet att stabilisera marknaderna och garantera efterfrågan på lång sikt. Dessutom är programmen i linje med de bredare folkhälsomålen då de bidrar till att grundlägga hållbara och sunda matvanor. Trots denna positiva förankring i skolor och erkännandet av programmens potential, visar slutsatserna från olika rapporter (i synnerhet de av kommissionen initierade externa utvärderingarna av skolfruktsprogrammet och skolmjölksprogrammet och revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2011) och erfarenheterna av flera års tillämpning att båda programmen behöver förbättras ytterligare för att öka effektiviteten och ändamålsenligheten inom förvaltningen av dem. Den överenskommelse som nyligen nåddes om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har redan åtgärdat några av de konstaterade problemen. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Efter att sektorsspecifika särdrag har beaktas anses förslaget vara förenligt med de säljfrämjande åtgärderna för jordbruksprodukter. Det ligger också i linje med folkhälsomålen (viktkontroll, åtgärder mot ojämlikhet i hälsa), med förenkling och med de principer och mål som formuleras i Europa 2020-strategin. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ¨Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – ¨Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ. – ¨Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ. X Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid – Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[5] ¨Direkt förvaltning som sköts av kommissionen – ¨genom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer – ¨via genomförandeorgan X Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨Indirekt förvaltning genom delegering till – ¨ tredjeländer eller organ som de har utsett – ¨ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka) – ¨EIB och Europeiska investeringsfonden – ¨ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen – ¨ offentligrättsliga organ – ¨ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier – ¨ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier – ¨personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering I den nya stödordningen ingår övervakning och utvärdering i de kostnader som berättigar till EU-stöd eftersom de är viktiga för en sund förvaltning och för bedömning av dennas effektivitet/ändamålsenlighet när det gäller att förverkliga de fastställda målen. Kopplingen till en flerårig (6 år) nationell/regional strategi har också fastställts. Övervakningen kommer att ske på grundval av medlemsstaternas årliga rapporter med information om vilken budget som har använts, hur många skolor/barn som deltar och hur stor andel av det totala antalet skolor/barn som tillhörde målgruppen, utdelningsfrekvensen, varaktigheten, tid och system, genomsnittsvikt och -pris per portion, genomsnittlig konsumtion per barn och de totala utdelade kvantiteterna. Vidare kommer de kompletterande åtgärderna också att övervakas när det gäller vilka metoder som används och deras kostnader, frekvens, deltagande skolor/barn, medverkan av berörda parter, produkter som delas ut. Utvärderingsprocessen kommer att bestå av medlemsstaternas utvärderingsrapporter efter fem år av genomförande av ordningen – för att mäta effekterna på medellång sikt – följt av en extern EU-omfattande utvärdering ett år efter medlemsstaternas utvärderingar, för att bedöma genomförandet av ordningen på nationell nivå och EU-nivå och för att bedöma den övergripande effektiviteten, ändamålsenligheten, samstämmigheten och relevansen i enlighet med kommissionens utvärderingsnormer och riktlinjer). Vidare kan en extern undersökning om långsiktiga effektindikatorer komma att övervägas. De externa utvärderingarna av skolfruktsprogrammet och skolmjölksprogrammet samt revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2011 om dessa ordningar har vederbörligen beaktas vid utformningen av de övervaknings- och utvärderingsprocesser som hänför sig till den nya ordningen. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats: Den allmänna risk som kan identifieras avser systemets effektivitet, dvs. att EU-stödet når de slutliga stödmottagarna och effektivt bidrar till att uppnå ordningens mål. Baserat på nuvarande erfarenheter av skolfruktsprogrammet, bör särskild uppmärksamhet ägnas urvalet av sökande och de upphandlingsförfaranden som används för tilldelning av kontrakt för utdelning, reklam, övervakning och utvärdering. Kontrollbestämmelserna ska även omfatta genomförandet av nämnda kontrakt. Offentlig upphandling kan vara ett potentiellt problem när det gäller skolprogrammet. När det gäller andra risker, som till exempel en eventuell dödviktseffekt och överdrivna kostnader för de produkter som utdelas eller leverantörernas marginal, kan det fastställas bestämmelser (t.ex. om EU-stödet per portion). När det gäller de kompletterande åtgärderna finns det en risk för överlappning med utbildningsåtgärder i skolor och med salufrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. För att undvika detta kommer utformningen av åtgärderna att inbegripa en vetenskaplig expertgrupp på EU-nivå och åtgärdernas koppling till målen för den nya ordningen kommer att anges tydligt. Kontrollbestämmelserna avseende kompletterande åtgärder ska omfatta kontroll av att utgifterna är riktiga, och ska kunna garantera detta även när åtgärderna har lagts ut på entreprenad. 2.2.2. Uppgifter om det interna kontrollsystemet Kontrollsystemet utgörs av utbetalningsställen och delegerade kontrollorgan på nationell nivå. Medlemsstaternas årliga rapporter om kontroller, som grundar sig på som redan används för de nuvarande skolfrukts- och skolmjölksprogrammen, kommer att vara nödvändiga för få in uppgifter om den administrativa förvaltning och de kontroller på plats som genomförs. Dessutom kommer dessa förvaltnings- och kontrollsystem att utnyttja övervaknings- och utvärderingsrapporter från medlemsstaterna och från EU-omfattande utvärderingar. Slutligen kommer en vetenskaplig expertgrupp på EU-nivå att förse medlemsstaterna och kommissionen med råd om genomförande, övervakning och utvärdering. 2.2.3. Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel: Skolprogrammet kommer att omfattas av det nuvarande systemet för förvaltning och kontroll av EGFJ-utgifter. Förslaget bedöms inte leda till att felkvoten för EGFJ kommer att öka. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Den övergripande förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att gälla. Kontrollsystemet omfattar i allmänhet noggranna administrativa kontroller av 100 % av ansökningarna om stöd, samkörningen med andra databaser där så är lämpligt, samt kontrollerna på plats före utbetalning för ett minimiantal transaktioner, beroende på vilka risker som är förknippade med stödordningen i fråga. Om det vid kontrollerna uppdagas många oegentligheter måste ytterligare kontroller utföras. Det lagstiftningspaket som reformerar GJP ytterligare innehåller också bestämmelser om att medlemsstaterna ska förhindra, upptäcka och korrigera oegentligheter och bedrägerier samt införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner i enlighet med unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning, och därtill återvinna oriktiga utbetalningar plus ränta. I paketet ingår dessutom ett automatiskt kontrollsystem för oriktigheter. Enligt detta ska de belopp som inte återvunnits inom fyra år från det att begäran om återvinning gjordes, eller inom åtta år i den händelse rättsliga förfaranden inleds, betalas av den berörda medlemsstaten. Detta system ger medlemsstaterna starka incitament att återvinna oriktiga utbetalningar så snabbt som möjligt. Under inledningsskedet för den nya stödordningen och även om det inte planeras något formellt EU-godkännande av medlemsstaternas strategier, kommer bestämmelserna om strategiernas innehåll (och eventuellt en mall) att möjliggöra tidig identifiering och förebyggande av bedrägeririsker. Under genomförandet kommer medlemsstaterna att kunna begära rättslig tolkning eller råd från kommissionen och/eller EU:s vetenskapliga expertgrupp, vilket också kommer att bidra till att förhindra bedrägerier. Vidare kommer kontroller i efterhand och en kraftfull uppföljning av eventuella anklagelser om bedräglig användning av stödordningen att genomföras. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag || Diff./ Icke-diff. ([6]) || från Eftaländer[7] || från kandidatländer[8] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen 2 || 05 02 08 12 — Skolfruktsprogrammet || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 2 || 05 02 12 08 — Skolmjölksprogrammet || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag || Diff./ Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || Ej tillämpligt || || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Rubrik i den fleråriga budgetramen || 2 || Hållbar tillväxt: naturresurser: || GD: AGRI || || || || 2014[9] || || 2016[10] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT || || Driftsanslag || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 — Skolfruktsprogrammet || Åtaganden || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Betalningar || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 — Skolmjölksprogrammet[11] || Åtaganden || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Betalningar || (2 a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || TOTALA anslag || Åtaganden || =1+1 a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Betalningar || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Betalningar || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || TOTALA anslag för RUBRIK 2 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Betalningar || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” || (miljoner euro) || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT GD: AGRI || || || Personalresurser || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Övriga administrativa utgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALT GD AGRI || Anslag || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 (miljoner euro) || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalningar || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – X Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – ¨Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i euro Mål- och resultatbeteckning || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RESULTAT || Typ[12] || Genomsnittliga kostnader || NEJ || Kostn. || NEJ || Kostn. || NEJ || Kostn. || NEJ || Kostn. || NEJ || Kostn. || NEJ || Kostn. SPECIFIKT MÅL || Att förbättra tillgången till livsmedel för känsliga grupper i samhället || Resultat || Kompletterande åtgärder || || || || || || || || || || || || || Resultat || Antal barn i kompletterande åtgärder || || || || || || || || || || || || || Resultat || Kompletterande åtgärder || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande: (miljoner euro) || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || Personalresurser || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Övriga administrativa utgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALT || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Personalbehoven ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (huvudkontoret och kommissionens representationskontor) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || XX 01 04 yy || - vid huvudkontoret || || || || || - vid delegationer || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || TOTALT (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Handha lagstiftning, beslutsfattande, ekonomisk analys och rådgivning, samordning och samråd med andra tjänsteavdelningar, intern kommunikation och information till allmänheten, representation och förhandling,hantering av statistiska data. Extern personal || 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen – ¨Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen – ¨Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras. 3.2.5. Bidrag från tredje part – Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet – X Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Unionens ekonomiska bidrag för denna ordning anges i artikel 1.3 i förslaget till förordning. Dessutom kommer nivån på unionsstödet (schablonbelopp) vad gäller portionskostnaderna för frukt och grönsaker och mjölk att fastställas genom delegerade akter. Nivån på EU:s bidrag till kostnaden för produkter kommer att begränsas genom att det fastställs ett högsta EU-stöd per portion för både frukt- och grönsaksprodukter och mjölkprodukter. Medlemsstaterna kommer att ha möjlighet att bevilja nationella kompletterande stöd eller ta hjälp av privat finansiering för öka omfattningen och/eller intensiteten i sina insatser vad gäller skolprogrammen. I detta skede är det inte möjligt att kvantifiera det totala beloppet för tredjeparts bidrag, på grund av att det finns en mångfald tredjeparter (offentliga eller privata) och därför att det för närvarande saknas relevanta uppgifter. 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – X Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – ¨Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨Påverkan på egna medel ¨Påverkan på ”diverse inkomster” [1] Rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (EUT L 346, 20.12.2013, s. 12). [2] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671) [3] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [4] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen. [5] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Differentierade respektive icke-differentierade anslag. [7] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [8] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [9] Budgetbeloppen för 2014 ges i upplysningssyfte. [10] För jämförelsesyfte, förväntas genomförandet inledas under 2016. Dessutom kommer ökningen av anslaget för frukt i skolan enligt GJP-reformen (rådets förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter) att tillämpas från och med läsåret 2014/2015 och beloppet antas utnyttjas fullt ut. [11] För stödordningen för mjölk innebär förslaget att det fastställs ett anslag på 80 miljoner EUR per läsår. Detta motsvarar den förväntade nivån på budgetgenomförandet och ligger i linje med de totala utgifter för marknadsrelaterade åtgärder och direktstöd som beaktas i den fleråriga budgetramen 2014–2020. [12] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).