EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 29.11.2002
KOM(2002) 660 slutlig
LÄGESRAPPORT
OM MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN
OM UTVIDGNINGENS FÖLJDER FÖR DE REGIONER SOM GRÄNSAR TILL
KANDIDATLÄNDERNA
GEMENSKAPSÅTGÄRD FÖR GRÄNSREGIONERNA
2INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1. Inledning.................................................................................................................... ...3
2. Nuläget: nya åtgärder....................................................................................................52.1. Transeuropei ska nät......................................................................................................5
2.2. Pilotprojekt utvidgningens följder i gränsregionerna ...................................................52.3. Nätverk inom Interreg ................................................................................................102.4. Särskilt Interreg-stöd på 30 miljoner euro till gränsregionerna under 2002...............112.5. Särskilt program i samarbete med Euro peiska investeringsbanken (EIB) för
stöd till kommunala infrastrukturprojekt i de områden i kandidatländernasom gränsar till EU.....................................................................................................12
3. Nuläget: bättre samordning av åt gärder på olika politikområden ..............................13
3.1. Bättre samordning mellan Phares gräns överskridande samarbete och Interreg.........13
3.2. Initiativ inom jordbruket.............................................................................................164. Slutsatser................................................................................................................... ..16
31. INLEDNING
Kommissionen antog den 25 juli 2001 en handlingsplan för regioner som gränsar till
kandidatländerna [KOM(2001) 437] . Sammanlagt 23 regioner i Ös terrike, Finland, Tyskland,
Grekland och Italien berördes av detta1. En analys visade att de flesta gränsregioner får
betydande stöd under strukturfondernas mål 1 oc h 2, och via gemenskapsinitiativen Interreg,
Equal, Leader+ och Urban. Under perioden 2000 -2006 kunde de här mål 1-  och mål 2-områdena
söka stöd på sammanlagt 16 miljoner euro. Det visade sig emellertid att vissa problem kvarstår,framför allt i fråga om infrastrukturer och ekonomisk omstrukturering.
Kommissionens meddelande av den 25 juli 2001 föreslogs följaktligen ett antal åtgärder för att
stärka gränsregionernas konkurrenskraft. Det rör sig dels om nya åtgärder , dels om en bättre
samordning av pågående åtgärder .
Syftet med de nya åtgärderna  var att ge gränsregionerna ytterligare finansiella resurser när det
gäller transport- och miljöinfrastruktur, små och medelstora företag, nätverkssamarbete, samt
ungdomsutbyten. Handlingsplanen innehöll bl.a. följande:
– 150 miljoner euro öronmärktes för projekt som avser de transeuropeiska transportnäten
(TEN-T) vid gränserna till kandidatländern a, under perioden 2003-06, varav 50 miljoner
euro kommer från tillgängliga medel för vilk a inga åtaganden ännu har gjorts. Samtidigt
föreslog kommissionen att taket för stödet till gränsöverskridande TEN-T-projekt(inklusive de som nämns ovan) skulle höjas från 10 % till 20 %.
– En möjlighet att finansiera kommunal infrastruktur i samarbete med EIB. Syftet var att
stödja småskaliga projekt för kommunal infr astruktur i de områ den i kandidatländerna
som gränsar till EU, baserat på ett extr a stöd på 35 miljoner euro 2002 och 15 miljoner
euro 2003, under Phare.
– Ytterligare stöd på 15 miljoner euro för att stärka konkurrenskraften i de områden och
för de verksamheter som i hög grad påverkas av utvidgningen, särskilt små ochmedelstora företag. Detta finansie ras under budgetpost B5-3003 med rubriken
"Pilotprojekt som avser utvidgningens följder i de regioner som gränsar tillkandidatländerna", ett initiativ som Europaparlamentet tog för perioden 2001-2002 (dvs.
10 miljoner euro 2001 och 5 miljoner euro 2002).
– Stöd på 20 miljoner euro för att uppmuntra oc h underlätta samarbete i gränsregionerna,
inom ramen för Interreg-programmet för nätverk, informationsverksamhet, stöd förprojektutveckling etc.
                                                
1 Två av dem ligger i Finland: Nyland, Södra Finlands län; åtta i Tyskland: Niederbayern, Oberpfalz,
Oberfranken, Brandenburg, Berlin, Mecklenburg-Vorpommern, Chemnitz, Dresden; sex i Österrike:
Burgenland, Niederösterreich, Wien, Kärnten, Steiermark, Oberösterreich; två i Italien: Veneto, Friuli-Venezia Giulia; och fem i Grekland: Anatoliki Makedonia – Thraki, Kentriki Makedonia, Voreio Aigaio,Notio Aigaio och Kriti.
4– Ytterligare 10 miljoner euro under perioden 2003-2006 för målinriktade
ungdomsutbyten, "people-to-people", vol ontärverksamhet och utbildning, samt
informationsverksamheter i gränsområd ena, inom ramen för Youth-programmet.
Sammanlagt uppgick stöden i kommissionens handlingsplan till 245 miljoner euro , varav 50
miljoner euro öronmärktes för gränsregioner i kandidatländerna.
Under hösten 2001 samtyckte budgetmyndigheten till att bevilja ytterlig are 60 miljoner euro till
gränsregionerna under 2002 och 2003 års budgetar, vilket innebar att de  sammanlagda stöden till
regionerna på båda sidor gränsen uppgick till 305 miljoner euro . Dessa 60 miljoner euro
fördelas på följande sätt:
– ett särskilt Interreg-stöd på 30 miljoner euro till gränsregionerna, under 2002 (via
flexibilitetsinstrumentet);
– ytterligare 15 miljoner euro under 2002 till de  ovan nämnda "Pilotprojekt som avser
utvidgningens följder i de regioner som gränsar till kandidatländerna";
– ytterligare 15 miljoner euro för förberedelser inför "Pilotprojekt som avser
utvidgningens följder i de regioner som gränsar till kandidatländerna" (budgetpost B5-3003), i 2003 års budget.
I kommissionens handlingsplan föreslogs dessutom en bättre samordning av pågående åtgärder
i syfte att harmonisera EU:s olika politikområden så att man på ett effektivare sätt kan beaktagränsregionernas särskilda behov.
Kommissionen avsåg i första hand en bättr e samordning mellan Phare-programmets
gränsöverskridande samarbete och Interreg-initiativet. Förslagen gick bl.a. ut på
– att vid utgången av 2002 ändra förordningen om Phares gränsöverskridande samarbete;
– att undersöka möjligheterna att mjuka upp “territorialprincipen”, enligt vilken Interreg
endast får finansiera projekt som rent fysiskt genomförs inom EU.
Kommissionen uppmanade också medlemsstaterna att få till stånd vissa initia tiv inom jordbruket.
Dessa förslag går ut på
– att lägga om de pågående  programmen för landsbygdsutveckling för att kunna stärka
konkurrenskraften och öka diversifieringen i gränsregionerna;
– att använda sig av Leader+ för att utveck la samarbetet mellan landsbygdsområden på
var sin sida om gränsen.
Genomförandet av handlingsplanen övervakas av  en särskild arbetsgrupp som kommissionen har
tillsatt. Detta arbetsdokumen t innehåller arbetsgruppens första lägesrapport om de åtgärder som
kortfattat beskrivs ovan.
52. NULÄGET : NYA ÅTGÄRDER
2.1. Transeuropeiska nät
Den 2 oktober 2001 antog kommissionen ett förs lag till Europaparlamentets och rådets
förordning om ändring av rådets förordni ng (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för
gemenskapens finansiella st öd på området för transeurop eiska nät [KOM(2001)545 slutlig].
I linje med sin handlingsplan framhöll ko mmissionen att det på grund av finansiella
begränsningar kanske skulle bli svårt att genomföra gränsöverskridande projekt tillsammans medkandidatländerna. Därför borde taket höjas från 10 % till 20 % i fråga om stöd förtranseuropeiska transportnät i nom kategorin gränsöverskridande järnvägsprojekt som korsar
naturbetingade hinder eller so m syftar till att undanröja klart identifierade flaskhalsar vid
gränserna till kandidatländerna. Därigenom skulle stöden få en hävstångseffekt och även lockatill sig privata investerare.
För att komplettera ISPA-stödet ansåg kommi ssionen också att TEN-budgeten för perioden
2003-2006 skulle öka med ytterligare 100 miljone r euro som medlemsstaterna skulle kunna
använda för att få till stånd de allra mest akuta förbättringarna i fråga om infrastruktur tvärs övergränsen till kandidatländerna. De t finansiella utrymmet i budge tplanen för perioden 2000-2006
bör således öka i enlighet me d detta, och därför kommer 50 miljoner euro från den nuvarande
TEN-T-budgeten att reserveras för sådana projek t. Detta kan göras i samband med översynen av
det vägledande fleråriga program som medl emsstaterna och kommissionen inrättat för att
finansiera TEN-projekt.
Rådet och Europaparlamen tet har börjat gå igenom kommissione ns förslag. Parlamentets första
läsning ägde rum den 2 juli 2002, och omröstni ngen bekräftade parlamentets stöd för
kommissionens förslag. Utkastet till förordni ng har ännu inte antagits, och det kommer
förmodligen inte att antas förrän i slutet av 2002.
2.2. Pilotprojekt utvidgningens följder i gränsregionerna
Ett samarbetet med ARGE startade under 2001
Förra året beslutade kommissionen att bevilja ARGE
2 ett stöd på 10 miljoner euro för ett
storskaligt pilotprojekt för små och medelstora företag i EU:s gränsregioner (“Att växa medEuropa”). ARGE är ett nätverk som består av  28 handelskammare från ett antal medlemsstater
längs gränsen till kandidatländerna, och dessa representerar de små och medelstora företagen i deflesta gränsregioner som finns med i kommissione ns handlingsplan. Små och medelstora företag
från en gränsregion som inte företräds av en handelskammare som deltar i ARGE-nätverket (t.ex.
Finland) kan också dra fördel av verksamhet erna i detta pilotproje kt, och de kommer att
informeras och involveras via ARGE.
                                                
2ARGE står för Arbeitsgemeinschaft der Wirtschaftskammern entlang der Grenzen zu den mittel- und
osteuropäischen Beitrittsstaaten.
6Syftet med pilotprojektet är att stärka de små och medelstora före tagens konkurrenskraft genom
att satsa på följande: 1) inform ation, 2) utveckling och genomförande av en strategi, och 3)
gränsöverskridande samarbete. Projektet star tade den 3 januari 2002. Under tiden fram till maj
2002 utarbetade man ett komple tt arbetsprogram för varje region, och vid den tidpunkten var
man också klar med ett publikationsmaterial för små och medelstora företag. En särskildwebbplats har skapats och finns tillgänglig se dan den 1 juli 2002. Verksamheterna har kommit
igång samtliga tre kategorier, och de kommer att fortsätta under en period på 40 månader.
Projektet avser situationen för de små och medelstora företag i arbetskraftsintensiva sektorer som
kan vänta sig en hårdare konkurrens från företag i kandidatländerna. Det fi nns även ett stöd för
medelstora företag i kapitalin tensiva och innovativa sektorer  som sannolikt kommer att gynnas
av att nya och växande marknader öppnas. De tillgängliga medlen kommer att fördelas efter
behov och prioriteringar i varje region och inte i fasta procentandelar. I konceptet ingår 144 000
små och medelstora företag, av vilka Österrike, de nya tyska delstaterna och Bayern har 25 %vardera, Italien 15 %, och Grekland och Finland 5 % var. Siffrorna per land är enbart vägledandeoch baserade på antal invånare och små och medelstora företag.
Projektet kännetecknas av en kombination av cen tral projektadministra tion och decentraliserat
genomförande. Å ena sidan bidrar utvalda re gionala samordnare från ARGE-nätverket med
kunskaper om situationen i den egna gränsregi onen. De kan också bidra med know-how i fråga
om verksamheter som organisera ts av den eller de handelskamma re som de representerar och
som har visat sig fungera särskilt väl. De regionala samordnarna ansvarar också för planeringoch genomförande av åtgärder i de regioner so m de representerar. Å andra sidan har man
ARGE:s centrala projektadministration som ger garantier för konsekvens och balans i
genomförandet.
Planeringen och genomförandet samordnas med Euro Info Centres (EIC), t.ex. i fråga om
information om utvidgningsprocessen eller inrä ttandet av samarbetsnätve rk i kandidatländerna.
Fortsatt stöd till ARGE under 2002
Under budgetbehandlingen 2002 höjdes kommissione ns ursprungliga förslag på 5 miljoner euro
för 2002, på Europaparlamentets begäran, till 20 miljoner euro. I programplaneringen för 2002
beaktade kommissionen parlamentets begäran om att även i fortsättningen lägga tonvikten på
stöd till små och medelstora företag.
Kommissionen beviljade därför ARGE ytterligare 3 miljoner euro. Pengarna kommer att
användas till mer informations- och vidareutbildning för företagsledare och till en särskildwebbplats som skapas i det pågående pilotproje ktet. Därmed kommer man att kunna erbjuda fler
produkter och tjänster för små och medelstora före tag i gränsregionerna än vad som var planerat.
Det kommer bl.a. att finnas nya webbaserade produkter för små och medelstora företag, t.ex.
trainee-program och utbyte av kompetensutveck ling, samt en expert- och informationsdatabas
som ger de små och medelstora företagen ett on line-tillträde till lokala experter och land/region-profiler. I fråga om kompetensutveckling kommer pengarna att användas för att utveckla ett
"coaching-program" för små och medelstora före tag så att de får hjäl p med att genomföra de
strategier och affärsplaner som tagits fram i projektet.
7Kommissionen beslutade att bevilja det här stödet eftersom projektet når ut direkt till de små och
medelstora företagen i gränsregionerna och ef tersom det har en särskilt innovativ inriktning
genom att det kännetec knas av ett antal faktorer som inbegriper synergieffekter genom
nätverkssamarbete mellan 28 "partner-handelskamma re", balanserad service i gränsregionerna,
resultatorienterade verksamheter , en centraliserad projektadministration, fördelar i form av
kunskaper om sektorer och om problem i de  små och medelstora företagen, samt ett
decentraliserat genomförande.
…och inledning på ett nytt sama rbete med Euro-Info-Centres
Utöver stödet till ARGE publicerade kommissionen den 20 juli 20023 tre inbjudningar att
inkomma med förslag, på sammanlagt 15 miljoner euro. En inbjudan avser bättrekonkurrenskraft för små och medelstora företag i EU:s gränsregioner genom att utveckla deras
handelsrelationer och indus triellas kopplingar till små och medelstora företag i gränsregionerna i
kandidatländerna eller i icke-gränsregioner i det nuvarande EU. Kommissionen kommer att
stödja inrättandet och genomförandet av regionala "partnerskap-events" för små och medelstora
företag i syfte
– att främja samarbete mellan små och medelstora företag så att de får hjälp med att knyta
kontakter, skapa nätverk och samarbet skanaler för framtida affärsrelationer;
– att stimulera transnationella och gränsöverskridande verksamheter på små och
medelstora företag, så att man kan identifiera gemensamma affärsintressen och demöjligheter på marknaderna som öppn as genom utvidgningsprocessen;
– att ge ägare till och företagsledare på små och medelstora företag en möjlighet att träffa
leverantörer av tekniska och fina nsiella tjänster och marknadsstöd.
Beloppet för denna inbjudan att inkomma med förslag, som enbart handläggs av Euro Info
Centres (EIC), uppgår totalt till 7,5 miljoner euro.
….med lokala och regionala arbetstagarorganisationer
Syftet med den andra inbjudningen att inkomma med förslag är att stärka konkurrenskraften i
regioner och i sektorer i ekonomin som påverkas i särskilt hög grad av utvidgningen. Detta sker
genom att beakta arbetstagarnas behov, och i centrum står
– information och kunskap om utvidgningen s sociala och ekonomiska följder för de
grupper och organisationer som berörs i särskilt hög grad;
– kompetensutveckling för arbetstagarna i de  regioner och sektorer i ekonomin som
berörs i särskilt hög grad;
– gränsöverskridande verksamheter som påverkar arbetstagarnas sociala liv, i syfte att
höja den interkulturella förståelsen.
                                                
3EGT C 174, 20.7.2002, s. 13-17.
8Beloppet för denna inbjudan att i nkomma med förslag, som är fö rbehållen regionala och lokala
arbetstagarorganisationer, uppgår till 6 miljoner euro.
…och med regionala och lokala  myndigheter, samt kommuner
En tredje inbjudan att inkomma med förslag ger de lokala och regionala  myndigheterna i EU:s
gränsregioner bättre förutsättningar att utforma strategier och handlingsplaner införutvidgningens administrativa konsekvenser. För a tt detta mål skall kunna nås kommer bidrag att
beviljas för gränsöverskridande initiativ som
– ger ett bättre samarbete och ett erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala
myndigheter;
– intensifierar och konsoliderar en gränsövers kridande dialog och skapar institutionella
relationer mellan förvaltningar,  i syfte att underlätta regionernas, befolkningsgruppernas
och medborgarnas integration;
– fokuserar på institutionell och administrativ kapacitetshöjning , inklusive ramar för såväl
konkreta insatser som administration, behovsi nventering, mänskliga resurser, samt att
leverera tjänster;
– ger de anställda på lokala och regional a myndigheter den kunskap som krävs för att
utveckla, implementera och hantera de ad ministrativa och tekniska aspekterna av
utvidgningen.
Beloppet för denna inbjudan att i nkomma med förslag, som är fö rbehållen regionala och lokala
myndigheter, kommuner och kommunsammans lutningar, uppgår till 1,5 miljoner euro.
Samtliga inbjudningar att inkomma med förslag är  förbehållna väl avgränsade organisationer
vars främsta uppgift är att stödja breda målgrupper  i områdena i fråga, i EU:s gränsregioner och
icke-gränsregioner. Ett stort antal regioner har inbjudits att bilda part nerskap med de sökande.
Alla projektförslag som lämnas in till kommissionen måste också ligga i linje med lokala eller
regionala verksamheter som gynnar gränsregione rna och som får stöd under olika program eller
initiativ (t.ex. Interreg). Ett preliminärt datum för beslutet om tilldelning kommer att föreligga idecember 2002.
Kompletterande åtgärder för ungdomar
… inom ramen för pilotprojektet under 2002
Slutligen kommer det att finnas 2 miljoner euro för åtgärder som riktar sig till ungdomar i
gränsregionerna, i enlighet med reglerna och kriterierna i Youth-programmet. Pengarna kommeremellertid att bli disponibla genom pilotproje ktet (budgetpost B5-3003). Budgeten för Youth-
programmet (B3-1010) under 2002 ko mmer således inte att påverkas av verksamheterna i
gränsregionerna.
9Den fördelning av medlen som programkommitté n för Youth-programmet beslutade i juni 2002
baseras på antalet invånare i respektive region. Va rje land får en viss andel av de totala anslaget
för gränsöverskridande samarbete, på grundval av  den andel som regionernas befolkning utgör
av den samlade befolkningen i samtliga berörda regioner i de 13 länderna. Pengarna kommer attbeviljas enligt Youth-programmets regler för decentraliserade verksamheter, vilket sker i femurvalsomgångar under 2002. De tta kommer att påtagligt öka  kostnadseffektiviteten och
synbarheten i det gränsöverskridande "people-to -people"-samarbetet. I samband med den vanliga
rapporten i april 2003 skall de na tionella Youth-kontoren redovisa  en separat finansiell och
statistiks rapport över de gränsövers kridande verksamheterna under 2002.
Kommissionen har uppmanat de nationella kontoren att lägga fram en plan för det
gränsöverskridande samarbetet i syfte att kunna utveckla och genomföra projekt och partnerskap
som uppmuntrar rörlighet, initiativ, interkulture llt lärande och solidarite t mellan ungdomar och
andra invånare i gränsregionerna.
På grundval av dessa arbetsplaner kommer de nati onella kontoren att bevilja  bidrag för ett antal
gränsöverskridande samarbetsprojekt som karakteriseras av interkulturellt lärande, aktivtdeltagande av ungdomar, transnationell rörlighet och samarbete, i linje med följande föredömligaungdomsutbyten:
Det finska Youth-kontoret har gett bidrag  till ett multilateralt ung domsutbyte med namnet
COSMO , med deltagande av ungdomar från grän sregioner i Finland, Estland och Tyskland.
Syftet med projektet är att förhindra socialt utanförskap och att öka ungdomarnas kunskaper om
Europa. Deltagarna får kunskaper om kultur och sedvänjor i andra länd er och information om
hur de kan studera och arbeta ut omlands. Man arrangerar workshops  på olika teman av betydelse
i ett europeiskt perspektiv, oc h under tvärkulturella kvällar pres enterar ungdomarna sina länder
genom musik, mat, spel och lekar. Detta informella och tvärkulturella lärande kompletteras med"olympiska spel" och ett "stadsäventyr". Ungdom ar har varit aktivt involverade i att planera,
organisera och utarbeta ett program för utbytet.
De nationella Youth-kontoren ska ll också bedriva en omfattande in formationsverksamhet för att
främja gränsöverskridande samarbete bla nd ungdomar och andra som arbetar med
ungdomsfrågor (ungdomsledare och organisationer et c.), vilket sker genom att kontakter knyts
under seminarier, studiebesök, utbildning, etc.
Det slutliga antalet utbyten, volontärverksamheter och andra åtgärder som får stöd (samarbete,
utbildning och information) ko mmer inte att föreligga förrän den 30 april 2003 då den nationella
Youth-kontoren lämnar in sina finans iella och statistiska  rapporter för 2002.
… inom ramen för Youth-prog rammet under perioden 2003-2006
Det ytterligare stödet på 10 miljoner euro  till Youth-programme t under perioden 2003-2006
kommer att administreras enligt samma decen traliserade rutiner. I november 2002 kommer
programkommittén för Youth- programmet att fatta beslut om fördelningen av de 3 miljoner eurosom förts upp i Youth-programmets budget för 2003 (budgetpost B3-1010).
102.3. Nätverk inom Interreg
I handlingsplanen för gränsregionerna föreslog kommissionen att 20 miljoner euro av resurserna
under punkt 53 i riktlinjerna för Interreg III s kulle öronmärkas för a tt uppmuntra och underlätta
samarbete i gränsregionerna. Kommissionen beslutade senare att dessa pengar skulle gå till delC-program under Interreg III och till Interact-p rogrammet (dvs. ett stödprogram för Interreg),
eftersom båda programmen är utformade för a tt finansiera åtgärder som anges i kommissionens
meddelande.
I det här arbetssättet kan man oc kså dra nytta av de partnerskap och den administration som
byggts upp för genomförandet av Interreg III C- och Interact-programmen, vilket innebär att
anslagen kan användas snabbare. Om man å andra sidan hade var it tvungen att utar beta ett helt
nytt och särskilt program skulle detta ha inneburit en långsam och omständligimplementeringsprocess som i sin tur gett sämre effektivitet.
På grundval av befolkningen i gränsregionerna i fråga beslutade kommissionen att dels anslå
12,3 miljoner euro till Interreg III C-programme t Öst, dels 2,2 miljoner euro till programmet
Nord, samt 0,5 miljoner euro till programmet Syd. Dessutom går 5 miljoner euro till Interact-
programmet.
Dessa extrapengar skjuts till i form av ytterligare en prioritering i varje program. När det gäller
Interreg III C-programmen inkluderar de planerade åtgärderna under denna prioritet nätverk och
enskilda samarbetsprojekt för att uppmuntra och underlätta samarbete i gränsregionerna för att
stärka deras ekonomiska konkur renskraft. När det gäller Interact rör det sig om
informationsåtgärder, seminarier, studier och erfarenhetsutbyte i övergripande frågor för
Interreg-program och deras överen sstämmelse med de åtgärder som vidtas inom ramen för EU:s
yttre förbindelser.
De partner som har en ledande funktion måst e vara verksamma i regioner som gränsar till
kandidatländerna. Samarbete me d partner i kandidatländerna uppmuntras. Inom ramen för de
berörda Interreg III C-programmen måste ett samarbetsprojekt ha minst tre partner från minst tvåländer, och ett nätverk må ste ha minst fem partner från minst tre länder.
Beträffande de extra pengar som görs tillgängliga för Interreg III C-program kommer ERUF:s
stödnivå att bli dens amma som enligt artikel 29.3 i den allmänna förordningen om
strukturfonderna (1260/1999). För Interact ko mmer stödnivån att bli densamma som för
motsvarande åtgärder under Interact.
Antagandeprocessen för Interreg III C-progra mmen avslutades i maj 2002. Interact-programmet
kommer enligt planerna att antas i början av hösten 2002.
2.4. Särskilt Interreg-stöd på 30 miljon er euro till gränsr egionerna under 2002
Den 21 november 2001 kunde Europaparlamen tet, kommissionen och rådet, efter
förlikningskommitténs möte om budgetförfarandet  2002, enas om att ytterligare 30 miljoner euro
skulle anslås under rubrik 2 (strukturfonder na) i budgeten för de regioner som gränsar till
kandidatländerna, i syfte att finans iera särskilda stödåtgärder i dessa regioner. Europaparlamentet
11antog budgeten för 2002 den 13 december 2001, och bekräftade åtagandet på 30 miljoner euro
för gränsregionerna under en särskild budgetpos t (B2-1411), kopplad till Interreg III-initiativet.
I linje med beslutet att satsa 20 miljoner euro på nätverkssamarbete inom ramen för Interreg III C
och Interact beslutade kommissionen att dessa pengar skulle gå till redan pågående program somkan leda till ökat gränsöverskridande samarbete. Med tanke på den snäva tidsramen för att göraett åtagande på 30 miljoner euro föreföll en sådan lösning än en gång vara den enklaste och mestpragmatiska.
Kommissionen beslutade att de extra pengarna skulle gå till– de 13 Interreg-programmen under del A som omfattar gränserna till kandidatländerna
och som således direkt berörs av utvidgningen, och till
– Interreg-programmet under Del B för Östersjöregionen.
Gränserna till kandidatländerna omfattas av 13 Del A-program, från Grekland/Cypern i söder till
Finland/Estland i norr, med undantag för gränse n till Lettland och Litauen ute till havs. Även om
dessa två länder inte har en landgräns till en medlemsstat kommer deras anslutning att påverkakonkurrenskraften för vissa regioner i unione n på samma sätt som andra kandidatländers
anslutning. Att Del B-programmet för Östersjö regionen togs med är ett uttryck för att
Europaparlamentet vill beakta situationen i de regioner där gränsen går ute till havs.
Pengarna fördelades på de 14 programmen med hj älp av en objektiv fördelningsnyckel, vilket
innebar att man följde den nuvarande fördel ningen av ERUF-pengar till programmen (se
bilagan).
Med tanke på de rela tivt sett små beloppen per program sa tsas dessa 30 miljoner euro på en
gemensam prioritering vid sidan av de 14 programmen, nämligen ett särskilt stöd till de regionersom gränsar till kandidatländerna. Projekt av följande slag kommer att prioriteras: bättretransporter, stöd till små och medelstora företag som i särskilt hög grad påverkas avutvidgningen, stöd för utbildning och åtgärder för interkulturellt samarbete, inklusive integreringav grupper med olika språk eller kultur. Särsk ild uppmärksamhet skall ägnas projekt som avser
transporter eller små och medelstora fö retag och som har en direkt koppling till
miljöförbättringar.
De normala reglerna för Interreg III A- och B- program gäller. I linje med en sund och effektiv
förvaltning ändrades de 14 pr ogrammen genom ett e nda kommissionsbeslut av den 26 juli 2002.
Samtliga åtaganden godkändes i september 2002. Medl emsstaterna ombads att i förväg lämna in
de reviderade finansieringsöversikterna för de 14 programmen. Respektive styrkommittékommer nu att göra åtaganden för konkreta proj ekt i enlighet med de ännu inte anpassade
kriterierna i programkomplementen.
122.5. Särskilt program i samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) för stöd
till kommunala infrastrukturprojekt i de områden i kandidatländerna somgränsar till EU
Det särskilda EIB-programmet har utformats för att åtgärda den brist på småskalig infrastruktur
som konstaterats i de regioner i kandidatländerna som gränsar till EU. Det övergripande målet är
att bidra till social och ekonomisk utveckling i gränsregionerna och till deras integrering med
grannregionerna i de nuvarande EU-medlemsstaterna.
Programmet kommer därför att öka tillgången till småskalig kommunal infrastruktur genom att
öka de finansiella resurser na för kommunerna och deras tjänsteleverantörer genom en
kombination av lån från EIB och stöd från Phare som inte behöver betalas tillbaka.Investeringarna kommer att göras på grundva l av regionala, nati onella eller lokala
programdokument.
Under 2002 kommer 35 miljoner euro från årets Phar e-budget att satsas på detta, enligt det
finansieringsförslag som antogs av Phar es förvaltningskommitté den 27 september 2002.
EIB har för avsikt att arbetena skall komma ig ång under 2002 i Polen, som ju delar en lång gräns
med Europeiska unionen. Ytter ligare gränsregioner i kandida tländerna kommer senare att
omfattas av programmet (dvs. gränsregioner i Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Polen,
Slovenien och Slovakien). I linje med kommissione ns handlingsplan för gränsregionerna är det
tänkt att finansieringen av det särskilda EIB- programmet skall fortsätta  med ytterligare upp till
15 miljoner euro från 2003 års Pharebudget.
Programmet bygger på ett koncept med kommunala lån. EIB kommer att av egna medel ge ett
lån till utvalda lokala banker, i kombination med bidrag från Phare. Förhållandet mellanfinansieringen från EIB och från Phare ska ll vara 5/1 eller mer. EIB kommer under 2002 att
bidra med minst 175 miljoner euro i form av lån, och kommissionen med högst 35 miljoner euro.
Kommissionen överlåter ansvaret för programme t till EIB, och den kommer i början av 2003 att
ingå ett finansieringsavtal med EIB för projekt fram till 2009.
När det gäller det praktiska genomförandet kommer EIB som ett första steg att välja ut ett antal
partner bland lokala finansinstitut i gränsregionerna. Dessa skall ha kapacitet, styrka och intresseför att expandera genom att fi nansiera mindre infrastrukturi nvesteringar i gränsregionernas
kommuner. Dessa institut får lån från EIB, och dessa pengar använder de sedan för lån tillkommuner eller offentliga inrättningar. Bidraget från Phare kommer att användas för ersättningartill de deltagande lokala bankerna, för att på så sätt motivera dem att delta i programmet, och föratt täcka omkostnader, t.ex. för att sprida kä nnedom om insatserna bland kommunerna, för de
tjänster som kommunerna erbjuds för att utarbe ta låneansökningar, för analyser och för
omläggningar av kommunala lån. Dessutom komme r bidraget från Phare att användas för att
kommuner eller kommunala tjänsteleverantörer till en viss del skall få kompensation för sinainvesteringskostnader och för urval oc h bedömningar av dessa investeringar.
Innan EIB kan skriva under ett av tal med ett lokalt fina nsieringsinstitut om ett finansieringspaket
med EIB-lån och Pharebidrag ("projektet") måste banken lämna in ett förslag om projektet i
13fråga till kommissionen för godkännande. I sitt försla g skall EIB redovisa de t totala lånebeloppet
till det lokala finansieringsinstitutet och det motsvarande bidraget från Phare. Efter godkännandetkommer banken att skriva under ett avtal med det lokala finansieringsinstitutet, varefter detta blirdeltagande bank i programmet.
Den deltagande banken kommer att sprida kunskap om projektet bland kommunerna i syfte att få
in låneansökningar för infrastrukturinvesteringa r som uppfyller kraven för att berättiga till stöd.
Efter att ha granskat låneansökningarna skrive r den deltagande banken under ett låneavtal med
en kommun eller en offentlig inrättning ("delprojekt"). I detta avtal ingår en del av bidraget frånPhare. Investeringar på högst 5 milj oner euro är i regel stödberättigande.
Alla investeringsprojekt skall genomföras med iakttagande av gemenskapens miljölagstiftning.
Det totala beloppet för "d elprojektet", det totala beloppet för Phare-bidraget
(direktinvesteringsstödet) till projektägaren, samt andra stöd från gemenskapen somprojektägaren använder för att finansiera i nvesteringen, får inte vara högre än 90 % av
investeringskostnaderna. På den operativa ni vån kommer genomförande t av programmet att
övervakas genom lägesrapporter som skall lämnas in till EIB, och genom en styrkommitté som
består av företrädare för kommissionen och EIB.
3. N
ULÄGET : BÄTTRE SAMORDNING AV ÅTGÄRDER PÅ OLIKA POLITIKOMRÅDEN
Med tanke på gränsregionernas särskilda probl em angav kommissionen i sin handlingsplan att
den ytterligare ville harmonisera samordningen mellan Phares gränsöverskridande samarbete ochInterreg. Kommissionen har därför tillkännagett följande åtgärder:
3.1. Bättre samordning mellan Phares gräns överskridande samarbete och Interreg
Ändring av förordningen om Phar es gränsöverskridande samarbete
Utifrån antagandet att utvidgningen kommer a tt äga rum den 1 januari 2004 kommer 2003 att bli
det sista Phare-året för kandidatländerna. Me d tanke på denna korta  tid tänker kommissionen
endast göra mindre ändringar i förordningen  om Phares gränsöverskridande samarbete.
De erfarenheter som gjorts sedan 1999 i fråga om att upprätta  gemensamma programdokument
och gemensamma kommittéer visar att det fortfarande finns utrymme för att samordna Pharesgränsöverskridande samarbete med Interreg, nä mligen i fråga om stödberä ttigande åtgärder. Med
utgångspunkt i de nyheter som infördes i samba nd med översynen av Phare år 2000 förefaller det
klokt att fortsätta på  den inslagna vägen.
Den enda ändring som krävs i det här avseendet gäller artikel 5 i förordningen om Phares
gränsöverskridande samarbete. Om den sist a meningen i punkt 1 utgår kommer skillnaderna
mellan åtgärderna a) till i) och j) till n) att försvinna. Därigenom kommer samtliga åtgärder attberättiga till stöd under antingen Phares normala gr änsöverskridande samarbete eller dess fond
för småskaliga projekt (artikel 5.2). Denna a npassning kommer att ge st örre överensstämmelse
med Interregs insatser.
14Dessa ändringar antogs av kommissionen den 6 september 2002, vilket innebär att den nya
förordningen kommer att börja tillämpas 2003.
Översyn av riktlinjerna för Phare
Kommissionen har också arbetat på en översyn  av Phare-riktlinjerna för perioden 2000-2006. I
samband därmed har även olika aspekter av transnationellt och interregionalt samarbete beaktats.
När det gäller kandidatländernas deltagande i Interreg III B (transnationellt samarbete), t.ex.
CADSES eller Interreg III C (interregionalt samarbete) står det i Phare-riktlinjerna attkandidatländerna även i fortsättni ngen kan använda resurser för sina nationella Phare-program
för dessa ändamål, till och med i större utsträckning om de så önskar.
I Östersjöregionen, där inriktningen är transna tionell, kommer finansieringen av Interreg III B-
program att fortsätta via Phares  gränsöverskridande samarbete.
De reviderade riktlinjerna, tillsammans med den nya förordningen om Phares
gränsöverskridande samarbete, antogs den 6 september 2002.
Territorialprincipen
I sin handlingsplan för gränsregionerna tillkännagav kommissionen också att den skulle
undersöka om "territorialprincipen" skulle kunna  tillämpas på ett mindr e stelbent sätt. Denna
princip innebär att stöd från Interreg för närvarande endast kan beviljas för projekt, eller delar avprojekt, som rent fysiskt genomförs inom EU:s gränser.
Efter en grundlig genomgång av frågan ha r kommissionen kommit fram till att strukturfonderna
enligt gällande lagstiftning inte kan användas för att finansiera verksamheter utanför EU:sgränser. Territorialprincipen måste därför tillämpas även i fortsättningen i fråga ominvesteringsprojekt (t.ex. reningsverk, broar, tekni kparker, etc.). En mindr e stelbent tolkning av
den här principen är emellertid möjlig i följande fall:
Undantag för tekniskt stödEnligt kommissionens förordning (EG) nr 1685/2000 av den 28 juli 2000 (regel 11 punkt 2.1
andra strecksatsen i bilagan) om närmare best ämmelser för genomförandet av rådets förordning
(EG) nr 1260/1999 kan de utgifter som uppstår i samband med att representanter från länder
utanför gemenskapen deltar i övervakning skommittéers eller "unde rkommittéers" möten
finansieras via den relevanta budgeten för tekniskt stöd, under förutsättning att kommitténs
ordförande anser att deras närvaro är nödvä ndig för att programmet skall kunna genomföras.
När det gäller Interreg-program kan deras styrkommittéer betrakta s som underkommittéer. Om
länder utanför gemenskapen är involverade i In terreg-program, särskilt kandidatländer, kan man
generellt säga att det är nödvändigt för pr ogrammens genomförande  att dessa länders
representanter är närvarande. Skälet för detta är övervakningskommittérnas ochstyrkommittéernas arbetsordning (som i de flesta fall redan har fastställts). I den sägs det dels att
15dessa representanter för länder utanför EU skall vara medlemmar i kommittéerna, dels att
besluten skall fattas med enhä llighet. Detta måste således in te upprepas i varje inbjudan.
Undantag för projekt utan tekniskt stödNär det gäller ersättningar för rese- och uppehålls kostnader som representanter för länder utanför
EU har i samband med ett projek t, anser kommissionen att vissa kostnader i samband med del A-
projekt – med undantag för investeringsprojekt – som genomförs av stödberättigade projektägare
på EU-sidan av gränsen, berättigar till stöd från ERUF, om det rör sig om deltagare från
kandidatländerna (rese- och uppehållskostnader, avgi fter, seminarier och språkkurser, etc.). För
att underlätta samarbetet så mycket som möjligt kan rese- och uppehållskostnader för partner
eller deltagare från länder utanför EU , i samband med del A- oc h B-projekt, anses vara
stödberättigande kostnader om möte t eller seminariet äger rum i nom EU och är en del av en
godkänd verksamhet.
Rese- och uppehållskostnader för partner och deltagare från EU:s medlemsstater  i samband
med verksamheter som bedrivs i ett land utanfö r EU, och som är av stor betydelse för hela
projektets genomförande, kan också berättiga till stöd från ERUF.
Ytterligare möjligheter för en mer flexibel tolkning av territorialprincipenEnligt EU:s lagstiftning om offentlig upphandlin g kan tjänster eller utrustning i samband med
genomförandet av Interreg-projekt inom EU ko mma från "partnerländer" eller andra länder
utanför EU, under förutsättning att EU-lagstiftningen eller den nationella eller internationellalagstiftningen om offentlig upphandling följs.
I linje med vad som sagts ovan om att ersä ttningar för rese- och uppehållskostnader som
kandidatländernas representanter har i sa mband med ett projek t – med undantag för
investeringsprojekt – kan vissa kostnader för de ltagare från EU:s medlemsstater i samband med
delar av ett projekt som genomfö rs i ett kandidatland, och som är  av stor betydelse för hela
projektet, också berättiga till stöd från ERUF (rese- och uppehållskostnader, arbetsplatser,seminarier och språkkurser, etc.)
Stöd till områden som ligger i anslutning till gränsområden
På grund av stadens unika geografiska läge nä ra gränsen till Slovakien, Ungern och Tjeckien
godkände kommissionen att Wien s kulle tas med i Interreg III A-programmen med Ungern och
Tjeckien. Argumenten för detta var stadens särsk ilda roll i de ekonomiska förbindelserna och den
administrativa samordningen med gränsregionern a i kandidatländerna. Detaljerna diskuterades
med de österrikiska myndigheterna och resulterade i en ändring av riktlinjerna för Interreg
4, efter
överläggningar med grannländerna och med beakta nde av de särskilda behoven i delstaterna
längs gränserna.
                                                
4Se ABI. C 239, 25.8.2001, s. 4.
163.2. Initiativ inom jordbruket
Med tanke på en omläggning av de nuvarande programmen för landsbygdsutveckling, i syfte att
stärka konkurrenskraften och öka di versifieringen i gränsregionerna, är det fortfarande för tidigt
att dra några slutsatser innan utvärderingen efter ha lva tiden av de här programmen är klar (enligt
planerna i slutet av 2003). Det bör  emellertid påpekas att ett antal gränsregioner får betydande
stöd under mål 1, inklusive landsbygdsutveckling och högre medfinansieringsgrad än andra
regioner.
Det transnationella samarbetet inom Leader+, v ilket innebär att lokala  aktionsgrupper kan starta
projekt tillsammans med liknande grupper i ett annat land (inklusive kandidatländerna), har ännuinte kommit igång. Urvalet av Leader-grupper är  inte klart och prog rammen har således inte
startat. Dessutom är samarbetet med kandidatländerna ett nytt inslag i Leader, och Leader-grupperna, som prioriterar lokala projekt, måste identifiera potentiella partner och bedömaprojektens mervärde för det egna område ts utveckling. Vissa kontakter mellan lokala
aktionsgrupper har redan tagits.
4. S
LUTSATSER
Utvidgningen är av särskilt stor betydelse för gränsregionerna i EU:s medlemsstater. Den ger
möjligheter till ökad integr ation, ekonomiska verksamheter oc h tillväxt. Det finns emellertid
vissa problem när det gäller in frastruktur och ekonomisk omstr ukturering som måste åtgärdas.
I kombination med strukturpolitiken och den intensifierade strategin inför anslutningen kan
gränsregionerna tack vare kommissionens hand lingsplan från juli 2001 garanteras ett tillräckligt
stöd genom en bred uppsättning åtgärder.
Rapporten visar att kommi ssionen hittills har lyckats väl med genomförandet av handlingsplanen
för gränsregionerna. Projekten befinner sig emellertid ännu i inledningsskedet, och det är
kommissionen förhoppning att de re gionala och lokala partnern as ansträngningar leder till
framgångsrika projekt. De finansie lla åtagandena har redan gjorts.
Inför 2003 avsätts ytterligare 15 miljoner euro för förberedelser i fråga om utvidgningens följder
för de regioner som gränsar till kandidatländern a (budgetpost B5-3003). Följande åtgärder
planeras:
– Att fortsätta med stöden till små och medelstora företag, särskilt inom de sektorer som
påverkas mest, inklusive affärssamarbet e och överföring av teknisk know-how.
– Att konsolidera åtgärderna för arbetstagare, t.ex. råd och vägledning om social- och
arbetsmarknadslagstiftningen på ömse sidor gränsen, samt annan information om EU:s
regelverk i fråga om fri rörlighet fö r personer i samband med anslutningen.
– Att fortsätta med stöden för att de lokala och regionala förva ltningarna skall kunna förbereda
sig inför ökad rörlighet och migration, och för a tt hjälpa till med riktade sociala, kulturella och
utbildningsrelaterade initiativ för medborgarna.
Kommissionen kommer att övervaka utvidgning ens sociala och ekonomiska följder i
gränsregionerna. Syftet är att gemens kapens åtgärder skall bli ännu bättre.
17Bilaga: Fördelning av 30 miljoner euro till gränsområden , under Interreg år 2002 (ny budgetpost B2-1411)
13 DEL A-PROGRAM + DEL B-PROGRAM I ÖSTERSJÖREGIONEN
Deltagande länder Program som täcker
områdena i frågaTotala utgifter Stöd från
ERUF
(som viktnings-
koefficient )Andel
i %Fördelning av
30 miljoner euro
per programTotalt stöd från
ERUF efter
kompletterande
30 miljoner
euro
Finland/Estland Södra kustlinjen  31,40  14,10 1,5% 0,451  14,55
Tyskland/Polen Mecklenburg-Polen  110,98  83,09 8,9% 2,657  85,74
Tyskland/Polen Brandenburg-Lubuskie  130,79  96,21 10,3% 3,077  99,29
Tyskland/Polen Sachsen-Polen  61,11  42,68 4,5% 1,365  44,05
Tyskland/Tjeckien Sachsen-Tjeckien  244,25  170,72 18,2% 5,459  176,18
Tyskland/Tjeckien Bayern-Tjeckien  127,64  63,82 6,8% 2,041  65,86
Österrike/Tjeckien Österrike-Tjeckien  51,80  25,90 2,8% 0,828  26,73
18Österrike/Slovakien Österrike-Slovakien  52,50  26,25 2,8% 0,839  27,09
Österrike/Ungern Österrike-Ungern  61,65  30,82 3,3% 0,986  31,81
Österrike/Slovenien Österrike-Slovenien  54,52  27,26 2,9% 0,872  28,13
Italien/Slovenien Italien-Slovenien  93,29  43,20 4,6% 1,381  44,58
Grekland/Bulgarien Grekland-Bulgarien  259,28  170,00 18,1% 5,436  175,44
Grekland/Cypern Grekland-Cypern  80,21  47,00 5,0% 1,503  48,50
Finland/Sverige/
Danmark/Tyskland/
Estland/Litauen/
Lettland/PolenÖstersjöregionen  186,51  97,11 10,4% 3,105  100,22
Totalt 1 545,93  938,17 100,0
%30,000  968,17
+3,2%
19

20

21