[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 19.6.2008

KOM(2008) 391 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

RAPPORT OM SVARTAHAVSSYNERGINS FÖRSTA GENOMFÖRANDEÅR

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

RAPPORT OM SVARTAHAVSSYNERGINS FÖRSTA GENOMFÖRANDEÅR

1. INLEDNING

I maj 2007 antog rådet slutsatser om kommissionens meddelande Svartahavssynergin – ett nytt regionalt samarbetsinitiativ [1]. De kommande ordförandeskapen och Europeiska kommissionen uppmanades att fortsätta arbetet med ett utökat och konsekvent EU-engagemang i och med Svartahavsområdet[2]. Med tanke på Svartahavsområdets strategiska betydelse för EU uppmanade rådet kommissionen att under första halvåret 2008 göra en översyn av hur initiativet för Svartahavssynergin har utvecklats.

Svartahavssynergin har varit ett återkommande tema i diskussionerna i den berörda arbetsgruppen i rådet både under det portugisiska och det slovenska ordförandeskapet. Detta har gett medlemsstaterna och kommissionen goda möjligheter att följa utvecklingen.

Europaparlamentet har antagit ett betänkande om Svartahavssynergin[3]. I betänkandet understryks att EU måste fokusera på ett begränsat antal prioriterade mål och undvika splittring och dubbelarbete. Europaparlamentet anser vidare att meddelandet, i syfte att anta en sammanhållen, effektiv och resultatinriktad regional politik, måste åtföljas av ytterligare konsekventa åtgärder för att främja en verkligt regional dimension som är skräddarsydd för detta område. Parlamentet anser att Bulgarien, Grekland och Rumänien, såsom EU-medlemsstater i Svartahavsområdet, kan och bör spela en ledande roll för att främja ett fördjupat samarbete med och inom regionen.

Regionkommittén har utarbetat ett yttrande om Svartahavssynergin som antogs vid kommitténs plenarsession den 6–7 februari 2008[4].

På begäran från kommissionen håller Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på att utarbeta ett förberedande yttrande om meddelandet om Svartahavssynergin från 2007.

I denna rapport om Svartahavssynergins första år beskrivs resultaten av genomförandet av målsättningarna i meddelandet från 2007. Det innehåller också en redovisning av de kontakter och diskussioner som ägt rum med partner i Svartahavsområdet. Dessa har lett till att synergin lanserats och godkänts som ett kollektivt projekt och att flera framåtblickande förslag lagts fram.

Svartahavssynergin är ett initiativ som kompletterar den europeiska grannskapspolitiken, utvidgningspolitiken när det gäller Turkiet och det strategiska partnerskapet med Ryssland.

2. FRAMSTEG I GENOMFÖRANDET AV KONKRETA MÅLSÄTTNINGAR

I meddelandet från 2007 formulerades konkreta mål och uppgifter inom olika sektorer eller tematiska områden. Kommissionen har börjat genomföra flertalet av dessa uppgifter.

2.1. Miljö

Kommissionen undersöker för närvarande förutsättningarna för Europeiska gemenskapens anslutning till konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar och har gett stöd till undersökningar om vilka lagstiftningsmässiga ändringar som krävs för en anslutning. Frågan väntas tas upp vid den ministerkonferens om konventionen som anordnas i Kiev i oktober 2008. Ett fullständigt medlemskap i Bukarestkonventionen är särskilt relevant mot bakgrund av det nyligen antagna ramdirektivet om en marin strategi. Ramdirektivet bygger i stor utsträckning på regionalt samarbete, bland annat inom ramen för regionala havskonventioner.

Man har börjat undersöka möjligheterna att överföra arbetsgruppen Dablas tillvägagångssätt[5] till andra miljösektorer, varav avfallsområdet verkar vara det mest lovande. Kommissionen har dessutom inlett ett projekt för att fortsätta och intensifiera arbetsgruppens arbete. Som en följd av detta kommer Dablas sekretariat att tillhandahålla tjänster för hela Donau-Svartahavsområdet och direkt investeringsstöd till projekt i samband med förvaltning av avrinningsdistrikt.

Kommissionen kommer inom kort att inleda ett projekt för tekniskt stöd i samband med klimatförändringar där även Svartahavsområdet ingår. Detta kommer att fokusera på att öka förmågan att genomföra Kyotoprotokollet och att delta i internationella förhandlingar om en överenskommelse för perioden efter 2012. Diskussioner pågår med våra partner om insatser på regional nivå för att tackla klimatförändringarna.

2.2. Havspolitik och fiske

Inom ramen för Europeiska unionens integrerade havspolitik[6], som nyligen antogs, arbetar kommissionen för ett bättre samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för ländernas havsbaserade verksamheter, däribland i västra Svartahavsområdet, genom inrättandet av ett integrerat nät för sjöövervakningssystem. I detta sammanhang kommer kommissionen också att titta närmare på möjligheterna att utvidga ett sådant nät till att omfatta stater vid Svarta havet som inte är medlemmar i EU.

Länderna vid Svarta havet har redan inrättat exklusiva ekonomiska zoner och håller för närvarande på att utarbeta en regional strategi för integrerad förvaltning av kustområden. Kommissionen ska färdigställa en plan som syftar till att underlätta utvecklingen av fysisk planering i kust- och havsområden före utgången av 2008. Medlemsstaterna i Svartahavsregionen uppmuntras att själva börja fundera över den fysiska planeringen i kust- och havsområdena och dra lärdom av de andra medlemsstaternas erfarenheter.

Kommissionen håller på att upprätta ett europeiskt nätverk för havsobservation och data för alla havsområden, däribland Svarta havet.

EU:s förvaltningsåtgärder för fisket har fastställts i rådets förordning om fastställande för 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet. Dessa åtgärder berör bara Bulgarien och Rumänien medan fiskeförvaltning och en korrekt ekosystembaserad strategi måste involvera alla länder vid Svarta havet. Kommissionen har därför börjat undersöka möjligheterna till regionalt samarbete när det gäller förvaltningen av fiske. Resultaten av denna analys och konkreta förslag kommer att diskuteras vid samråd med medlemsstaterna och Svarta havets kuststater.

2.3. Energi

Svartahavsregionen har gjort goda framsteg när det gäller att mobilisera befintliga instrument och resurser. Moldavien, Turkiet och Ukraina har bekräftat sin avsikt att inleda formella förhandlingar för anslutning till fördraget om energigemenskapen, där det föreskrivs att gemenskapens regelverk ska genomföras inom el- och gassektorerna. Georgien godkändes som observatör i december 2007.

När det gäller energiinfrastruktur har kommissionen finansierat en genomförbarhetsstudie för en gasledning för Kaspiska havet/Svarta havet där alla transportalterntiv (pipeline och andra) undersöks.

2.4. Transport

Kommissionen har börjat att rationalisera de olika formerna av samarbete på transportområdet. Kommissionen har inlett sonderande samtal med länderna i regionen om en utvidgning av det transeuropeiska transportnätet. Detta inbegriper möjligheten att förbereda Tracecastrukturerna[7] till att fungera som institutioner för den sydöstra leden. Tillsammans med Tracecaländerna förebereder kommissionen för närvarande ett transportministermöte som ska äga rum i slutet av 2008 då relevanta beslut eventuellt kan komma att fattas.

Genom en rad inbördes relaterade projekt har kommissionen ökat inriktningen på sjösäkerhet och sjöfartsskydd. Dessutom har den börjat genomföra konceptet sjömotorvägar i Svarta havet, i nära anslutning till Tracecaprogrammet.

Arbetet med att utvidga det gemensamma luftrummet till länderna vid Svarta havet har inletts, vilket omfattar att förbättra säkerhetstillsynen och stärka de civila luftfartsmyndigheterna.

2.5. Hantera migrationen och förbättra säkerheten

I slutsatserna om den övergripande strategin för migration från Europeiska rådets möte i juni 2007 godkändes ett antal prioriterade åtgärder, bland annat upprättande av en plattform för samarbete om migration i Svartahavsområdet. I april 2008 beslutade EU att upprätta denna plattform som kommer att omfatta medlemsstater, EU-organ, länder vid Svarta havet och regionala organisationer. Syftet med plattformen är att skapa en fokuserad och utvidgad dialog i migrationsfrågor och förbättra det praktiska samarbetet såväl mellan medlemsstater och länderna i regionen som det inbördes samarbetet mellan dessa länder.

Det finns långt framskridna planer på att finansiera en vidareutveckling av samordningscentret för Svarta havet i Burgas[8]. Alla länder vid Svarta havet förväntas inrätta nationella center som kommer att lämna relevant information till eller utbyta relevant information genom samordningscentret. Kommissionen samfinansierar två projekt mot människohandel genom arbetsmarknadsbaserade respektive polisiära åtgärder.

2.6. Nätverk för forskning, vetenskap och utbildning

Kommissionen har stött institutionellt samarbete och strukturella reformer inom högre utbildning genom Tempusprogrammet. Det regionala samarbetet inom högre utbildning i Svartahavsområdet kommer att kunna dra nytta av den nya fasen i programmet där projekt som omfattar flera länder prioriteras. Samarbetet inom högre utbildning och akademisk rörlighet kommer också i fortsättningen att främjas genom Erasmus Mundus-programmet.

Inom ramen för projektet Black Sea Interconnection (BSI), som godkändes för finansiering 2007, kommer det att byggas upp ett regionalt forsknings- och utbildningsnätverk som kopplas samman med Géant2, det Europatäckande forskningsnätet med hög bandbredd. Detta flaggskeppsprojekt är det mest omfattande i sitt slag i regionen.

Kommissionen stöder också regionalt vetenskapligt samarbete, t.ex. genom projektet INCONet EECA som påbörjades i januari 2008.

2.7. Sysselsättning och sociala frågor

Verksamheter på regional nivå inleddes nyligen. De omfattar antingen specifika frågor för Svartahavsregionen (bl.a. kommer ett seminarium om social dialog att äga rum 2008) eller, i ett större sammanhang, tematiska frågor (t.ex. seminariet om jämställdhet mellan könen i november 2007).

2.8. Handel

EU har fortsatt att uppmuntra en liberalisering av den regionala handeln i Svartahavsområdet och i synnerhet stött partnerländernas ansträngningar att ansluta sig till WTO.

2.9. Demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och god samhällsstyrning

Inom ramen för Svartahavssynergin anordnades det första i en rad seminarier för det civila samhället om mänskliga rättigheter i Moldavien i maj 2008. Vid detta tillfälle presenterades normer för yttrandefrihet ur det civila samhällets synvinkel. Bland deltagarna fanns regeringstjänstemän och medlemmar av det civila samhället från länderna i Svartahavsområdet. Rekommendationer till regeringarna angående yttrandefrihet antogs.

2.10. De ”låsta” konflikterna

Kommissionen har fortsatt att förespråka en aktiv roll för EU när det gäller att åtgärda de underliggande orsakerna till dessa konflikter, bland annat inom de regionala strukturerna för Svartahavsområdet. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt att främja förtroendeskapande åtgärder i ett bredare regionalt sammanhang, däribland samarbetsprogram som särskilt utformats för att föra samman parter som i övrigt står långt från varandra.

3. GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE, SAMARBETE MED DET CIVILA SAMHÄLLET

Programmen för gränsöverskridande samarbete inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet främjar samarbete mellan lokala myndigheter i gränstrakterna för att lösa gemensamma problem. De underlättar också kontakter mellan folken.

Programmet för gränsöverskridande samarbete när det gäller Svarta havet befinner sig i ett inledande skede. Parterna (som representerar nationella och regionala myndigheter i tio stater[9]) har utarbetat ett gemensamt operativt program, som fått 17,5 miljoner euro[10] i anslag. De första ansökningsomgångarna väntas offentliggöras före utgången av 2008.

Programmet för gränsöverskridande samarbetet mellan Rumänien, Moldavien och Ukraina täcker Svarta havets nordvästra kust och har fått 126 miljoner euro i anslag. Det kommer att börja genomföras under hösten 2008.

The Black Sea Forum [11] har ökat sitt fokus på det civila samhället. Dess verksamhet med anknytning till det civila samhället har redan inletts.

Svartahavssynergin har ägnats stor uppmärksamhet av icke-statliga organisationer. En allians bestående av 29 icke-statliga organisationer på miljöområdet träffades i Odessa den 7 februari 2008 och antog ett ståndpunktsdokument med titeln Greening the Black Sea Synergy.

4. BISTÅND

Under 2007 anslogs gemenskapsbistånd motsvarande 837 miljoner euro inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och instrumentet för stöd inför anslutningen till de sju länder i Svartahavsregionen som inte är medlemmar i EU. (För vidare information se bilagan.)

Genom inrättandet av ett investeringsinstrument för grannskapspolitiken finns nu ett redskap för att samla bidragsmedel från gemenskapen och medlemsstaterna. Dessa resurser kan uppbringa ytterligare finansiering i form av lån från europeiska offentliga finansinstitut för investeringar i grannländer, även i Svartahavsregionen. Investeringsinstrumentet kommer att göra det lättare att mobilisera ytterligare finansiering för prioriterade projekt och kan därigenom också stödja det regionala samarbetet i Svartahavsområdet.

5. ÖVRIGT SAMARBETE MED PARTNERLÄNDER OCH MED REGIONALA OCH INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

Alla länder vid Svarta havet har deltagit i diskussionerna om Svartahavssynergin. EU:s ordförandeskap och kommissionen har lett en rad samråd i olika former med länderna.

Under den senaste tiden har förbindelserna mellan Europeiska unionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet (BSEC)[12] utvecklats snabbt. I juni 2007 fick kommissionen observatörsstatus i organisationen. Företrädare för EU:s ordförandeskap, för det kommande ordförandeskapet och för kommissionen träffade utrikesministrarna i organisationen vid en arbetsfrukost i Kiev i februari 2008. Den utvidgade trojkan från organisationen mötte sina respektive arbetsgrupper i rådet vid tre tillfällen. Kommissionens företrädare var med på organisationens samtliga möten på hög nivå och bidrog till verksamheten i organisationens arbetsgrupper.

6. UTRIKESMINISTRARNAS MÖTE I KIEV (DEN 14 FEBRUARI 2008)

Ett utrikesministermöte ägde rum på Europeiska unionens initiativ och samlade alla regionala partner, EU:s medlemsstater och EU-institutionerna.

Vid mötet lanserades Svartahavssynergin som ett gemensamt projekt. Deltagarna antog ett gemensamt uttalande[13] där Svartahavssynergin välkomnas och där det fastslås att ett ökat engagemang från Europeiska unionens sida kan höja potentialen för samarbetet i Svartahavsregionen. Svartahavssynergin kommer att dra fördel av den europeiska grannskapspolitiken och annan EU-politik som tillämpas i förbindelserna med länder i regionen. EU:s stöd till det regionala samarbetet i Svartahavsområdet syftar till att åstadkomma konkreta resultat på flera prioriterade områden, framför allt när det gäller energi, transport, kommunikation, handel, miljö, havspolitik, fiske, migration, brottsbekämpning och kampen mot organiserad brottslighet. I uttalandet sägs dessutom att ett ökat EU-engagemang kan ge fördelar på områden som handel, vetenskap, forskning, kultur och utbildning liksom sysselsättning och sociala frågor.

7. VÄGEN FRAMÅT

Erfarenheterna av det första året är en bekräftelse av att principerna i 2007 års meddelande fungerar. Initiativets huvudmål är också i fortsättningen att stärka insatserna på regional nivå genom att främja stabilitet och välstånd i Svartahavsområdet. Initiativet utgör en flexibel, inkluderande och överskådlig ram som bygger på EU:s och Svartahavsländernas gemensamma intressen.

Kommissionen välkomnar det faktum att deltagarna i Svartahavssynergin avser att fortsätta det nuvarande pragmatiska och projektinriktade tillvägagångssättet. Arbetet bör därför fortsätta för att fullgöra de uppgifter som fastställdes i meddelandet från 2007 och i det gemensamma uttalandet från Kiev. Samarbetet med Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet och andra regionala organ som skapar mervärde bör fortsätta.

Vid utrikesministrarnas möte i Kiev och under de därpå följande månaderna presenterade EU:s medlemsstater och partnerländerna i Svartahavssynergin förslag på hur samarbetet inom ramen för Svartahavssynergin kan förankras som ett projekt på lång sikt. Dessa förslag kan blåsa nytt liv i det regionala samarbetet med våra partner öster om Europeiska unionen. Kommissionen planerar att undersöka och aktivt driva förslagen vidare för att främja mer effektiva och ambitiösa åtgärder enligt följande:

- Långsiktiga, mätbara mål på områden som transport, miljö, energi eller sjösäkerhet bör fastställas för att sporra till mer samordnade insatser. Detta kräver stöd från alla deltagare i Svartahavssynergin. På varje enskilt område bör ett land eller en organisation utses till ledare för att säkerställa samordning av den verksamhet som vidtas på nationell eller regionala nivå i syfte att uppnå de fastställda målen.

- För att underlätta genomförandet av projekten kan sektoriella partnerskap inrättas som en ram för samfinansiering (bland annat genom investeringsinstrument för grannskapspolitiken) och som en bas för internationella finansinstituts deltagande. Dessa partnerskap kan samla alla eller en del av deltagarna i Svartahavssynergin för att samarbeta om en rad projekt. De positiva erfarenheterna från den nordliga dimensionen[14] ger goda exempel på hur detta skulle kunna fungera.

- Antalet ministermöten bör spegla behoven. I vissa fall kan ministermötena äga rum inom befintliga sektoriella ramar (t.ex. Traceca eller Bakuinitiativet) eller följa Kievmodellen (i anslutning till möten med Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet, med fullt EU-deltagande eller med en öppen trojka). Utrikesministrarna kan mötas efter behov för att markera viktiga milstolpar i processen.

Även andra förslag som förtjänas att undersökas ytterligare har lagts fram, däribland följande:

- Deltagande av Vitryssland i viss sektoriell verksamhet i anknytning till synergin.

- Inrättande av ett forum för det civila samhället i Svartahavsregionen.

- Stärkande av akademiska nätverk och studentnätverk.

- Inrättande av ett institut för Europastudier i Svartahavsregionen.

Kommissionen är beredd att samarbeta med medlemsstaterna och alla aktörer om dessa förslag och andra nya idéer för att stärka ett samarbete i Svartahavsregionen som

- kompletterar det bilaterala partneranpassade samarbetet med våra partner inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och annan politik som tillämpas i regionen,

- är inkluderande och involverar alla medlemsstater och alla länder vid Svarta havet,

- ger mervärde.

8. SLUTSATS

De första resultaten av Svartahavssynergin visar den praktiska nyttan av och potentialen i detta nya grepp i EU:s regionala politik. Inledningsfasen av Svartahavssynergin är avslutad och genomförandet har börjat. Deltagarna är positivt inställda till ett långsiktigt samarbete i Svartahavsregionen och har utarbetat i stort sett samstämmiga idéer om innehållet i samarbetet och arrangemangen för detta.

Erfarenheterna från det första året visar också att utvecklingen av det EU-stödda regionala samarbetet i Svartahavsregionen är en process som äger rum i en komplicerad omgivning. För fortsatta framsteg krävs ett kontinuerligt och aktivt deltagande av ett växande antal aktörer, både medlemsstater och partner i Svartahavsområdet. Precis som under det första året är kommissionen beredd att bidra till denna betydelsefulla uppgift.

BILAGA I

Karta över länderna vid Svarta havet

BILAGA II

EG-stöd till de länder som omfattas av Svartahavssynergin (åtaganden i miljoner euro)

2000-2006 inom ramen för Tacis och instrument för Turkiet | 2007 inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet /instrumentet för stöd inför anslutningen | 2007 inom ramen för EG-instrument för humanitärt bistånd |

Bilateralt samarbete |

Armenien | 44,8 | 24 |

Azerbajdzjan | 72,6 | 22 | 1,35 |

Georgien | 65 | 28,8 | 2 |

Moldavien | 86,5 | 45,7 | 3 |

Ryssland | 559 | 13 | 19,45 |

Turkiet | 1040 | 497,2 |

Ukraina | 501,5 | 144 |

Totalt bilateralt samarbete | 2369,4 | 774,7 |

Regionalt samarbete | 962,2 | 62 |

Totalt | 3331,6 | 836,7 | 25,8 |

[1] KOM(2007) 160 slutlig, antaget den 11 april 2007.

[2] Svartahavsregionen (se kartan i bilagan) omfattar Grekland, Bulgarien, Rumänien och Moldavien i väster, Ukraina och Ryssland i norr, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan i öster och Turkiet i söder. Fastän Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien och Grekland inte ligger direkt vid Svarta havet gör deras historia, geografiska närhet och täta band till området dem till naturliga aktörer i regionen.

[3] Betänkande om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2007/2101(INI)).

[4] RELEX-IV-008 COR.

[5] Arbetsgruppen för Donau och Svarta havet (Dabla) inrättades av länderna i Donau- och Svartahavsregionerna för att uppmuntra ett strategiskt fokus vid investeringar i vatten.

[6] KOM(2007) 575 slutlig - En integrerad havspolitik för Europeiska unionen .

[7] Tracecaprogrammet (TRAnsport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia) tillhandahåller stöd till väg-, järnvägs-, flyg- och sjötransportförbindelser.

[8] Samordnings- och informationscentret för Svarta havet med säte i Burgas, Bulgarien.

[9] Armenien, Azerbajdzjan, Bulgarien, Georgien, Grekland, Moldavien, Rumänien, Ryssland, Turkiet och Ukraina.

[10] Turkiets deltagande i programmet finansieras dessutom av medel inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen.

[11] Ett rumänskt initiativ.

[12] Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet bildades 1992. Från att ursprungligen ha varit inriktad på ekonomiskt samarbete har dess inriktning stegvis utvidgats. Bland medlemmarna återfinns samtliga länder vid Svarta havet enligt förteckningen i fotnot 2 samt Albanien och Serbien.

[13] Ryssland deltog inte i diskussionerna om det gemensamma uttalandet eftersom landet föredrog ett uttalande från EU–Organisationen för ekonomiska samarbete i Svartahavsområdet. Ryssland betonade dock att det stödde en starkare roll för EU i enlighet med det gemensamma uttalandet. Därför hade man inga invändningar mot antagandet av dokumentet.

[14] Partnerskap inom ramen för den nordliga dimensionen väljer ut och finansierar projekt i enlighet med fastställda mål och utnyttjar därtill avsatta medel.