8. Trygg energiförsörjning
A5-0363/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg
energiförsörjning” (KOM(2000)769 /dash C5-0145/2001 /dash 2001/2071(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
ädash med beaktande av kommissionens grönbok (KOM(2000) 769 ädash C5-0145/2001),
ädash med beaktande av kommissionens vitbok om Europeiska unionens energipolitik (KOM(1995) 682),
ädash med beaktande av slutsatserna från rådets möte om industri och energi, vilket hölls den 14 och
15 maj 2001,
ädash med beaktande av yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén (1),
ädash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
ädash med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi
och yttrandet från utskottet för miljöfrågor, folkhälsa och konsumentpolitik (A5-0363/2001), och avföljande skäl:
A. Detaljerade, ”nedifrån och upp scenarier” för den framtida efterfrågan på energi inom EU saknas i den
grönbok kommissionen föreslagit.
B. EU är till 50 procent beroende av importerad energi (49 procent 1998) och andelen förväntas komma
att stiga till 71 procent 2030 om inga åtgärder vidtas. Importberoende är emellertid i sig inte ettavgörande kriterium för försörjningstrygghet utan måste kompletteras med andra kriterier somresursbrist, risk för prisosäkerhet, risk för inhemsk eller utländsk politisk kris, fallerande infrastruktureller förlorad acceptans hos allmänheten.
C. Den totala energikonsumtionen inom EU uppgick till 1 436 miljoner ton oljeekvivalenter (Mtoe) 1998,
av vilka 41 procent utgjordes av olja, 22 procent av gas, 16 procent av kol, 15 procent av kärnkraftoch 6 procent av förnybara energikällor.
D. Elkraften inom EU består till 35 procent av kärnkraft, 27 procent av kraft som alstrats med fasta
bränslen (huvudsakligen kol), 16 procent av gasalstrad kraft, 15 procent av kraft som alstrats medförnybara energikällor och 7 procent av oljealstrad kraft.
E. EU täcker 95 procent av sitt behov av kärnbränsle, 76 procent av sitt oljebehov, 50 procent av sitt
kolbehov, 40 procent av sitt gasbehov och 0 procent av sitt behov av förnybara energikällor medimport.
F. EU är beroende av Mellanöstern för 41 procent av all importerad olja, där försörjningstryggheten i
hög grad beror på Förenta staternas utrikespolitik/militära politik, av Ryssland för 41 procent av allimporterad gas och 18 procent av all importerad olja och av Algeriet för 29 procent av all importeradgas. Dessutom måste 95 procent av behovet av uran täckas genom import.
(1) CES 162/2001.13.6.2002 SV C 140 E/543 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
G. Minskad efterfrågan på energi i slutledet och förbättrad energieffektivitet i produktionen är det bästa
sättet att minska Europas externa energiberoende. Inom ekonomins alla sektorer finns det enorma,outnyttjade tekniska och ekonomiska möjligheter att förbättra EU:s energieffektivitet, vilket bekräftasav kommissionen och Europaparlamentet i deras respektive dokument om handlingsplanen för ener-gieffektivitet och som presenteras mer i detalj i klimatförändringsprogrammet (ECCP).
H. Oljeförbrukningen inom EU ökar, framför allt inom transportsektorn. Oljeförbrukningen inom sektorn
för elproduktion har minskat konstant. Samtidigt som oljeförbrukningen inom både industrin ochfastigheterna stagnerar eller rentav sakta minskar, ökar den inom EU kraftigt i transportsektorn. Trans-portsektorn står för 78 procent av ökningen av den samlade efterfrågan på energi i slutledet sedan1985. Importberoende av olja från ett litet antal länder är förenat med en allvarlig risk för prisinsta-bilitet på kort sikt och resursbrist på lång sikt. Mindre utvecklade länder drabbas betydligt hårdare avoljeprishöjningar.
I. Efterfrågan på gas inom EU har ökat markant, både absolut sett och i relation till andra bränslen.
Gasens marknadsandel har på tio år gått upp från 16 procent till 22 procent 1998 och beräknasvara 27 procent 2020 om inga åtgärder vidtas. Ökningen beror främst på mycket stor användningav gas i elsektorn. Förbrukningen av gas för uppvärmning ökar fortfarande i vissa länder och håller påatt kulminera i de länder där det inhemska gasdistributionsnätet är väl utvecklat.
J. Efterfrågan på kol inom EU har gått ner under en lång rad år. Importberoendet uppgår för kolets del
redan till 50 procent och importens andel av kolkonsumtionen ökar; försörjningskällorna är diversi-
fierade och säkra samt vanligtvis mer ekonomiska är EU:s egen gruvdrift.
K. Det är endast åtta medlemsstater som producerar kärnkraft. För närvarande finns inga definitiva planer
på att anlägga ersättande kapacitet och vissa medlemsstater (Belgien, Nederländerna, Sverige och Tysk-
land) har förklarat att de tänker avveckla kärnkraften. Sålunda torde det inte finnas någon politiskmajoritet för ett framtida stöd till kärnenergi inom EU. Importberoendet vad gäller uran är nästantotalt, men de mängder som det handlar om är mycket små och det går att få uran från ett flertalolika och försörjningstrygga källor.
L. EU har uppställt ett mål om att energin från förnybara källor skall öka från 6 procent till 12 procent
av energiförbrukningen 2010, då också 22,1 procent av elkraften skall komma från sådana källor. Demål som regelbundet uppställts sedan 1985 om att andelen el från förnybara källor skall fördubblashar dock inte uppnåtts, men enligt de senaste undersökningarna kommer effektiva stödsystem att ledatill att procentandelarna 2010 och senare kommer att vara avsevärt högre i flera medlemsstater.
M. EU:s energipolitik har tre huvudmål. De är försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd.
I samband med dem skall det tas hänsyn till subsidiaritetsprincipen, enligt vad som fastställts i rådetsresolution av den 8 juli 1986.
N. Den slutliga energianvändningen inom EU fördelade sig 1998 enligt följande: 28 procent inom indust-
rin, 32 procent för transporterna och 40 procent för fastigheter. Tillväxten av förbrukningen har varitsnabbast inom transportsektorn.
O. Den effektiva användningen av energi inom EU har förbättrats med 7 procent sedan 1990, men endast
med 3 procent sedan 1993. Likväl talas det i kommissionens förslag om en förbättring på 1 procentper år i framtiden. Parlamentet anser att årliga minskningar av energiintensiteten i slutledet på2,5 procent borde vara möjliga att uppnå, förutsatt att det finns en stark politisk vilja med den inrikt-ningen.C 140 E/544 SV 13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
P. Erfarenheterna visar att riktade program för offentlig upphandling avsevärt kan minska priset på ener-
gieffektiv utrustning som ännu inte är kommersiellt livskraftig och därmed göra den konkurrenskraftigi förhållande till konventionell teknik.
Q. Den sammanlagda efterfrågan på energi inom EU har sedan 1986 ökat med mellan 1 och 2 procent
per år.
R. Nivån på skatter och punktskatter varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och uppgår till mellan
4,7 procent (Frankrike) och 9,7 procent (Portugal) av de totala skatteintäkterna, vilket kan jämförasmed EU-genomsnittet 6,5 procent 1997. Skatten på blyfri bensin varierar mellan 750 euro per1 000 liter (Förenade kungariket) och 300 euro per 1 000 liter (Grekland).
S. Sammansättningen av olika energikällor som används varierar kraftigt mellan medlemsstaterna: olje-
beroendet varierar från 71 procent i Luxemburg till 11 procent i Italien, gasberoendet från 59 procenti Italien till 1 procent i Sverige, kärnkraftsberoendet från 37 procent i Frankrike till 0 procent i sjustater, och beroendet av förnybar energi från 28 procent i Sverige till 1 procent i Belgien.
T. Efter det att EKSG-fördraget löpt ut är Euratomfördraget det enda återstående energifördraget.
Euratomfördraget bör efter 50 års existens upphöra att gälla 2007.
1. Parlamentet välkomnar kommissionens grönbok: ”Mot en europeisk strategi för trygg energiför-
sörjning” som ett diskussionsunderlag; beklagar att det saknas scenarier för efterfrågesidan, förnybara ener-gikällor och kraftvärmeproduktion och uppmanar kommissionen att ta fram heltäckande scenarier förenästa års toppmöte i Barcelona; anser att denna analys bör utgå från ett mer decentraliserat synsätt somockså tar bättre hänsyn till det arbete med scenarier som gjorts i de olika medlemsstaterna,
2. anser att den lämpligaste strategin för att garantera energiförsörjningen är att diversifiera energi-
källorna och leverantörernas ursprung,
3. erkänner den grundläggande betydelsen av försörjningstrygghet och kostnaderna för energi för den
europeiska ekonomin; understryker att kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar måste hög-prioritera en långsiktigt stabil energitillförsel för att bibehålla Europas välstånd och välfärd,
4. konstaterar att den sammanlagda slutanvändningen av energi i världen växte från 4 549 Mtoe 1973
till 6 646 Mtoe, vilket innebär en ökning på 46,1 procent på 25 år; konstaterar att EU:s energiförbrukningberäknas komma att öka med 22 procent från och med 1990 till och med 2020 och drar den slutsatsenatt det till följd av att efterfrågan växer snabbare i världen utanför EU, framför allt inom de länder som intetillhör OECD, kommer att uppstå en konkurrerande efterfrågan från tredje länder på den energi som EU:s
medlemsstater har behov av; drar därav också den slutsatsen att EU måste vidta åtgärder för att energibe-
hovet inte skall stiga såsom beräknat; anser att alla tillbudsstående medel måste användas för att främjaenergieffektivitet och energibesparing och minska importberoendet,
5. anser att oljeberoendet och beroendet av importerad olja inger stora farhågor; uppmanar med kraft
kommissionen att vidta konkreta åtgärder på EU-nivå för att hejda efterfrågan på olja i transportsektorngenom att främja utvecklingen av en ny, effektiv motor (en bil som förbrukar 1 liter per 100 km), för-skjuta tyngdpunkten från väg- och lufttransporter till järnvägs- och fartygstransporter och förmå medlems-staterna att i högre grad integrera fysisk planering och stadsplanering; anser att dessa åtgärder bör kom-bineras med utveckling av alternativa bränslen som biobränslen och väte baserade på förnybaraenergikällor; uppmanar också kommissionen och EU:s 15 medlemsstater att vidta åtgärder i sin verksamhettillsammans med utvecklingsländer för att bidra till utvecklingen på kort och medellång sikt av alternativainvesteringar i både transport- och elsektorerna,13.6.2002 SV C 140 E/545 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
6. uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att införa en nationell energibas; anser att
medlemsstaterna inom ramen för denna bas bör kunna finansiera lokala energikällor i enlighet med prin-ciperna om tjänster i allmänhetens intresse och miljöskydd under fullt iakttagande av EU:s konkurrensreg-ler och bestämmelserna för statligt stöd,
7. anser att Europeiska unionen bör använda sin handels- och utvecklingspolitik mer effektivt i syfte att
underlätta penetrering av marknaderna i länder som levererar energi, främst för att skapa eller förbättravillkor för investeringar i gas- och oljetransportnät, särskilt transport via rörledning,
8. erkänner att gasen blir allt viktigare, i och med att dess andel av den totala energiförbrukningen
växer och den förutsägs blir den viktigaste energikällan vid elproduktionen; påpekar att de risker somberoendet av naturgas kan föra med sig kan minskas
ädash genom att minska behovet av gas för uppvärmning med hjälp av en energisparpolitik för nya och
gamla fastigheter och åtgärder till förmån för energieffektivitet, såsom centralvärmesystem baserade påkraftvärmeproduktion och/eller biomassa,
ädash genom ökad konkurrens inom alla led av marknaden för naturgas,ädash genom att stimulera anläggning av nya förbindelser (rörledningar för gas) med producentländerna eller
gasomvandlingsterminaler, så att den geopolitiska och ekonomiska risken sprids ut,
ädash genom att stimulera en proaktiv politik till förmån för sådana storleverantörer av gas som Ryssland
och Algeriet, så att det skapas bättre villkor, för överföringen av teknik och för kapitalinvesteringarsom skall användas både för att leta efter nya gasfält och för att minska läckaget från de nuvaranderörledningarna, liksom också för att förverkliga planer på energisparandets område; om energistadganratificeras skulle det erbjuda en fungerande ram för detta,
ädash genom att inom EU:s ram vidta praktiska åtgärder för att lagra mer gas inom EU och på så sätt skapa
en beredskap inför leveransavbrott: EU-länder som är starkt beroende av importerad gas bör så snabbtsom möjligt vidta ytterligare åtgärder på detta område,
9. konstaterar att kol och andra fasta bränslen relativt sett gått tillbaka till följd av de höga produktions-
kostnaderna, de höga föroreningsnivåerna och konkurrensen från import till billigare pris och erinrar sam-tidigt om att kolet fortfarande är en viktig inhemsk stabil och trygg källa till energi på lång sikt,
10. hänvisar till brunkolets särskilda roll i vissa medlemsstater såsom Tyskland och Storbritannien, men
också i viktiga kandidatländer, där det står för en stor del av elproduktionen; noterar att strukturen förelproduktionen är diversifierad till följd av kolanvändning i vissa medlemsstater och att den därför görelsektorn stabil i samtliga nuvarande medlemsstater; tror att kol och i synnerhet inhemskt brunkol i sådanafall är en viktig faktor på lång sikt; anser att det ligger i EU:s långsiktiga intresse att inom ramen för EU:senergi- och miljöpolitiska strategi se till att detta inhemska och konkurrenskraftiga bidrag till energiförsörj-
ningen tryggas,
11. erkänner att det är viktigt för miljön att EU uppnår målet från Kyoto att minska koldioxidutsläppen
med åtta procent före 2010, och välkomnar uttalandena i grönboken om trygg energiförsörjning beträf-fande den viktiga roll energieffektivitet, kärnkraft och utvecklandet av förnybara energikällor spelar för attuppnå detta mål,
12. uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att det mänskliga kapital
som för närvarande finns inom kärnenergisektorn inte minskar i så hög grad att det innebär en fara förden enorma källan av kunskaper och erfarenheter på området säkerhetsprogram för reaktordrift, avveck-ling och avfallshantering,C 140 E/546 SV 13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
13. rekommenderar att kommissionen då den definierar gemenskapens framtida energipolitik baserat på
den nödvändiga diversifieringen av försörjningskällor, erkänner den roll som flytande naturgas kan spelasom energikälla på grund av de låga koldioxidutsläpp den förorsakar, såväl i hushållen, inom industrin ochinom jordbruket som i trafiken som bränsle,
14. uppmanar kommissionen att upprätta en energiskala där energikällornas rangordning beror på hur
mycket koldioxidutsläpp, utsläpp av andra förorenande ämnen och vilka miljörisker som deras förbrukningorsakar; uppmanar även kommissionen att ange hur varje energikälla ökar eller minskar EU:s beroende avtredje land,
15. uttalar än en gång sitt kraftiga stöd för förnybara energikällor och håller med kommissionens slut-
sats om att användningen av biomassa för energiförsörjning avsevärt kan förbättras; uppmanar medlems-staterna att fördubbla sina ansträngningar för att 12 procent av energiförbrukningen totalt och22,1 procent av elkraften 2010 skulle komma från sådana energikällor, och välkomnar att ett direktivom el från förnybara energikällor antagits; uppmanar kommissionen att före 2005 ta fram ett mål för2020 beträffande förnybara energikällor; kräver en bättre FoTU-politik och en mer flexibel tolkning avkonkurrensbestämmelser under den tid en teknik befinner sig i ett utvecklingsskede,
16. instämmer med kommissionens slutsats om att användningen av biobränslen (såsom biodiesel base-
rad på bland annat raps och alkohol) minskar beroendet av fossila bränslen och motverkar växthuseffekten;uppmanar kommissionen att stimulera produktionen av råvaror för biobränslen och göra allt för att slopade begränsningar som inom Världshandelsorganisationen gäller för odlingen av sådana råvaror,
17. uppmanar alla EU:s institutioner att uppmuntra en övergång till bränslen för kraftproduktion utan
koldioxidutsläpp, särskilt när det gäller elproduktion från kärnkraft och väte för transportbränslen, frånkällor som biomassa, vattenkraft, sol och vind, både genom att befintliga hinder i form av lagstiftningundanröjs och genom att de beviljas ett särskilt unionsomfattande undantag från alla punktskatter, ener-giskatter eller klimatavgifter, och även genom incitament för att uppmuntra en övergång till effektivaanläggningar för energiproduktion, inbegripet kraftvärme,
18. instämmer med rådets slutsats om att det är en förutsättning för en samsyn i frågan om en försörj-
ningstrygghetsstrategi att det tas hänsyn till de geografiska, ekonomiska, regionala, klimatbetingade ochstrukturella skillnaderna mellan medlemsstaterna samt att denna samsyn skall främja en ytterligare öppningav marknaden inom EU, vara förenlig med hållbar utveckling och med de åtaganden som klimatföränd-ringen föranlett inom energisektorn samt innebära ett mervärde i jämförelse med åtgärder som vidtas avenskilda medlemsstater och därför också främja den lokala energiproduktionen, framför allt kraftvärme-produktionen; anser att det därför är viktigt att utveckla och främja användningen av lokala råvaror; före-slår att det undersöks vilken betydelse användningen av lokala energiformer har i medlemsstaterna och
vilken roll hela den lokala energin spelar för en tryggad energiförsörjning; understryker dock behovet av
en samordning av medlemsstaternas energipolitik i hela gemenskapens intresse,
19. instämmer med kommissionen om att den första prioriteringen för åtgärder skall handla om
åtgärder för att hantera efterfrågan för att göra så energin används effektivare och minska konsumtionen
med hjälp av energisparande; uppmanar kommissionen att komma fram med särskilda förslag och åtgärder
på efterfrågesidan så snart som möjligt, såsom ett direktiv om det som kallas ”stand-by mode” (när appa-rater står inkopplade med strömmen på, men inte är i gång) eller om ökad energieffektivitet i hushålls-maskiner; beklagar förseningen med framläggandet av förslag för transportsektorn och när det gäller kraft-värmeproduktion, energitjänster och styrning av efterfrågesidan; uppmanar kommissionen att införa enstrategi för att göra Europa till den mest energieffektiva ekonomin i världen (Ett Europa med intelligentenergiutnyttjande); uppmärksammar att inget annat energialternativ erbjuder sådana möjligheter till ekono-miska och miljömässiga förbättringar som energieffektivitet; kräver, med hänsyn till att kommissionenhävdar att det med aktuell tillgänglig teknik och utan extra kostnader kan sparas 18 procent av energin,omedelbara åtgärder på alla områden; anser att efterfrågesidan också bör ha en ledande roll i EU:s interna-tionella energisamarbete med Central- och Östeuropa, Ryssland och Ukraina, men också med utvecklings-länder som också använder de nya flexibla metoderna från Kyotoprotokollet,13.6.2002 SV C 140 E/547 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
20. konstaterar att de medel som enligt planen för det sjätte ramprogrammet för forskning och utveck-
ling avsatts till forskning kring nya och bättre sätt att utvinna och utnyttja energi inte står i förhållande tillambitionen att öka graden av energieffektivitet; uttrycker sin förhoppning om att parlamentet och rådetkorrigerar tilldelningen av dessa medel och, i synnerhet, att de anslår en större andel, i såväl absoluta somrelativa termer, till systemforskning,
21. anser att EU har rikligt med möjligheter att föra en energipolitik trots att det saknas ett särskilt
kapitel om energi; en sådan energipolitik innehåller följande:
ädash en liberalisering av energisektorn,
ädash främjande av lika möjligheter över hela verksamhetsfältet,
ädash främjande av användning av förnybara energikällor och övervakning av hur Kyotoavtalen genomförs
på EU-nivå,
ädash forskning och utveckling inom området energi,
ädash utveckling av geopolitiska ramar för ingående av avtal om energi,
ädash främjande av en energisparinriktad EU-politik,ädash hänsyn till konsumenternas rättigheter inom EU,ädash garantier för en tryggad försörjning, framför allt i form av uppmärksamhet åt att det skapas villkor för
överföring av gas och el över gränserna,
välkomnar att kommissionen riktat ett upprop om ett kapitel om energi; uppmanar medlemsstaterna att
vid nästa regeringskonferens lägga till ett kapitel om energipolitik i EG-fördraget för att tillnärma politiskaramar och bana vägen för en mer systematisk och långsiktig strategi på energiområdet, där effektiv ener-gianvändning och främjande av förnybara energikällor är en uttalad prioritering,
22. erkänner att beskattningen kan vara ett viktigt sätt att påverka beteendemönstren och kan användas
som ett redskap för att styra energianvändningen, på samma sätt som förordningar och tekniska åtgärdermen anser, utgående från tidigare erfarenheter och kommissionens utredningar, att beskattningen måsteanvändas tillsammans med praktiska åtgärder för att minska användningen av energi; punktinriktade skat-ter som återspeglar vilken inverkan på miljön olika energikällor har måste tas i bruk för att stimulera tillminskad energianvändning och för att åtagandena på miljöns område skall kunna fullgöras; enbart i Tysk-land har man sparat in ungefär 5 procent av bensinåtgången sedan miljöskatten infördes,
23. anser att skatteåtgärder nu måste finnas med i ett väl avvägt paket av styrmedel för att stimulera till
energisparande inom industrin och hushållen och gynna bruket av hållbar energi för att trygga självförsörj-ningen och menar att frivilliga överenskommelser med industrin är ett värdefullt styrmedel; riktar i dettasammanhang en uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag till ramlagstiftning om frivilligamiljöavtal med dithörande kriterier för villkor, övervakning och bindande sanktioner,
24. anser att alla former av elproduktion bör internalisera samtliga kostnader som deras negativa effek-
ter medför utan att, som för närvarande sker, gynna vissa primära energikällor på bekostnad av andra,
25. anser att de kostnader som härrör från internaliseringen av de negativa effekter som är förenade
med olika primära energikällor bör återspeglas i det pris slutkonsumenterna får betala, i syfte att ge mark-naden de önskvärda signaler som kan leda till en ökad medvetenhet när det gäller ett mera rationellt
användande av energiresurserna,
26. anser att beskattning, när den bedöms vara nödvändig, bör tillämpas på koldioxidutsläpp och andra
föroreningar snarare än på själva energiproduktionen,
27. anser att man i samband med beskattning av energi av miljöskäl måste vara mycket medveten om
effekterna på den europeiska ekonomins konkurrenskraft och om de inflationsdrivande effekterna på sår-bara industrier, utsatta socioekonomiska grupper och sårbara, avlägset belägna regioner och landsbygds-områden,C 140 E/548 SV 13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
28. konstaterar att det är en förutsättning för ökad energieffektivitet inom transporterna att de trans-
europeiska nätverken, intermodala transporter och ”intelligenta transportlösningar” utvecklas; anser detabsolut nödvändigt att kommissionen framlägger förslag till en varaktig och långsiktig förbättring av ener-gieffektiviteten och energisparandet inom transportbranschen genom att arbeta tillsammans med närings-livet och vid behov komma med lagstiftningsförslag till förmån för:
a) bränslesnålare motorer,
b) lättare, starkare material för fordonskonstruktion,
c) alternativa bränslen, framför allt biobränslen och vätekraft,d) omläggning av trafik från väg till miljövänliga transportsätt, såsom järnväg och insjöfart,e) optimering av driftskompatibilitet och av sammankoppling av transportsätt,
29. anser att ett energieffektivt system för transporter kommer att kräva stora offentliga och privata
investeringar och uppmanar Europeiska investeringsbanken att högprioritera detta område både vad gällerdess egna finansiering och vid främjandet av finansiering och samfinansiering från den privata sektorn,
30. uppmanar kommissionen att ta fram en samordnad strategi för hur nya bränslen för transporter
skall kunna gynnas vid beskattningen, för att därmed stimulera till infrastrukturinvesteringar över hela EUoch uppmuntra marknadsföringen av nya drivkraftssystem,
31. konstaterar att avsevärda landvinningar kunde göras i fråga om energieffektivitet, utsläppsminskning
och en världsomfattande marknad för ny utrustning och nya system för ren teknik för kol och uppmanarnäringslivet och den fond som nyligen inrättats på grundval av EKSG att med framgång påvisa hur systemför ren kolkraft fungerar; anser det därför som väsentligt att en livsduglig inhemsk kolproduktionsindustrifår finnas kvar, men erkänner samtidigt att den måste göras mera effektiv och stödet till den minska,
32. anser att man inom ramen för det sjätte ramprogrammet bör avsätta mer resurser än hittills till
forskning kring och utveckling av teknik för att öka utbytet och minska miljöpåverkan vid förbränningav kol och andra traditionella bränslen vid elproduktion; uttrycker sin förhoppning om att spridningen avrön från sådan forskning främjas inom samarbetsprogram med tredje länder, i synnerhet med utvecklings-länder, i syfte att säkra att den tillväxt i efterfrågan på energi som kan förutses i dessa länder är miljömäs-sigt hållbar,
33. efterlyser ett europeiskt initiativ för utveckling av utsläppsfria kolkraftverk,34. konstaterar att en fortsatt tryggad energiförsörjning i första hand är en fråga för medlemsstaternas
egen energipolitik, även om detta inte utesluter avtal med andra länder för att förbättra energitryggheten;anser att det nationella ansvaret för att säkra energiförsörjningen förutsätter nationell frihet att vidtaåtgärder som främjar energitryggheten under fullt iakttagande av EU:s konkurrensregler och bestämmel-serna för statligt stöd; uppmanar rådet och kommissionen att snabbt komplettera de felande länkarna inomde transeuropeiska nätverken för energi för att förbättra försörjningstryggheten och slutföra den inre mark-naden genom att vid behov stöda särskilda projekt; ber att särskild hänsyn tas till utvecklingen av lednings-nät för naturgas; uttrycker, med detta mål i sikte, sin förhoppning om att energisektorn, EU, medlemssta-terna och kreditinstituten etablerar ett nära samarbete för att mobilisera alla tillgängliga resurser på debästa villkor som marknaden erbjuder,
35. anser att om man inte vidtar effektiva åtgärder för förbättrad samkörning av näten ädash i synnerhet i
de områden där bristerna är mest uppenbara, såsom fallet är med Iberiska halvön i förhållande till övrigaEuropa ädash kommer man inte att lyckas etablera en verklig, fungerande inre energimarknad, i stället förolika nationella liberaliserade marknader, vilket situationen för närvarande tyder på,13.6.2002 SV C 140 E/549 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
36. erkänner att den lokala energiproduktionen påverkar sysselsättning och social trygghet och har
betydelse för försörjningstryggheten och att både sysselsättningen och försäljningen av utrustning ochsystem både inom EU och ute i världen kunde ökas enormt med hjälp av investeringar i ny kapacitet förelproduktion från förnybara källor, kärnkraft och ren kolteknik; kraftvärmekoppling, energisparmetoderoch intelligenta tillämpningar (IKT) av energiförbrukning,
37. uppmanar kommissionen att undersöka lämpliga områden inom tekniken, där initiativ till upphand-
ling i stor skala kunde medföra såväl stora vinster i effektivitetshänseende som minskat beroende av importav fossila bränslen,
38. stöder initiativ till forskning kring samt utveckling och mera effektivt utnyttjande av våra inhemska
energitillgångar på sådana sätt som låter sig förena med Europas åtaganden i fråga om miljön,
39. erkänner det synnerligen önskvärda och nödvändiga i att el produceras från förnybara källor; anser
att elbehovet kan täckas till fullo också på lång sikt om olika former av förnybar energi används; hävdar atten kombination av biomassa och vattenkraft fortgående kommer att garantera basbehovet av el i framtidenoch att behov som går utöver detta dessutom kan täckas med vind- och solcellsenergi, i kombination medbränslecellsteknik,
40. anser det viktigt att EU skall föregå med gott exempel genom att inom det sjätte ramprogrammet
för forskning bibehåller anslagen för framtida former för energiteknik, och välkomnar stödet i kommissio-
nens förslag för en balanserad sammansättning av energikällor i Europeiska unionen,
41. betonar att en övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp kräver mycket forskning och
många innovationer; uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förena sina ansträngningar ochupprätta en gemensam forskningsagenda; begär att största uppmärksamhet skall fästas vid detta inom detsjätte ramavtalet för forskning, och uppmanar till användning av artikel 169 som instrument,
42. anser fortfarande att det ingår som ett viktigt led i vaktslåendet om försörjningstryggheten att libe-
raliseringen av energimarknaderna fullföljs så att vi får en fullständigt fungerande el- och gasmarknad ochkonkurrenskraften samt att insynen och energieffektiviteten blir bättre; anser att det råder ett akut behovav att det så snabbt som möjligt fås till stånd lika möjligheter över hela verksamhetsfältet överallt inom EUoch önskar därför att en fullständig liberalisering skall genomföras så fort som möjligt, varvid de särskilda
åtgärder som vidtas för att garantera en trygg försörjning inte får leda till att de allmänna reglerna för den
inre marknaden för energi försätts ur spel mer än nödvändigt; de externa kostnaderna för fossila bränslenoch kärnbränslen bör i full utsträckning internaliseras, i den mån så inte redan skett,
43. håller med om att fusionskraften kommer att få stor betydelse i framtiden som en viktig ny källa till
koldioxidfri energi över hela världen och inser vilken fördel de europeiska fusionsforskarna har inomkonkurrensen samt vikten av att ITER förläggs inom Europa,
44. uppmanar med kraft kommissionen att inför konventionella alla energileverantörer göra den euro-
peiska konkurrenspolitiken gällande i sin fulla kraft liksom också reglerna för den europeiska inre mark-naden,
45. betonar att liberaliseringen av tillträdet till energimarknaderna måste bygga på ömsesidighet mellan
medlemsstaterna,
46. håller inte med kommissionen som säger att det inte är särskilt mycket man kan göra på utbuds-
sidan, med tanke på målen att energin från förnybara källor skall svara för en allt större andel inom denslutliga energiförbrukningen; uppmanar kommissionen att också lägga fram lagstiftningsförslag för
a) utbyggnad av kraftvärmeproduktion och
b) främjande av alternativa energikällor, såsom avfallsförbränning,C 140 E/550 SV 13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001
47. förordar att man intensifierar forskningen beträffande konstruktionen av nya, säkrare fissionsreak-
torer, som utnyttjar bränslet effektivare och är billigare i drift, eftersom det, oberoende av kärnkraftssek-torns framtid, är lämpligt att bibehålla en adekvat spridning av energikällor som inte avger växthusgaser,om det skulle inträffa drastiska förändringar på det geostrategiska området i världen, eller om en accelere-rande negativ utveckling vad beträffar klimatförändringarna skulle medföra en ofrånkomlig förnyelse avden europeiska kärnkraftsparken, då den nuvarande generationen kärnkraftverk inte längre fungerar till-fredsställande,
48. anser att både försörjningstryggheten och utsläppsminskningsmålen från Kyoto kräver att målet
med 22,1 procent elkraft från förnybara källor uppnås före år 2010, att den nuvarande nivån på elpro-duktion från kärnkraft upprätthålls och att det byggs nya rena kolkraftverk,
49. erkänner vikten av goda relationer med partnerländer som har stor betydelse för
EU:s energiförsörjning; ett samarbete som dessutom bör byggas ut så det skapas sådana handelsvillkorsom är till fördel för de europeiska företagen och för försörjningen med gas och olja; stöder kommissio-nens initiativ, inte bara med Ryssland utan också med de kaukasiska republikerna, Iran och andra ländersom producerar fossila bränslen, och riktar ett upprop om att energistadgan skyndsamt skall ratificeras;föreslår att Europeiska unionens nordliga dimension konkret skall gestaltas såsom energiprojekt som är tillnytta för gemensamma europeiska mål, till exempel att det byggs en nordlig länk i gasledningsnätet frånRyssland till Europa,
50. instämmer med kommissionens förslag om att intensifiera det politiska och ekonomiska samarbetet
med länderna kring Kaspiska havet för att vinna större spridning i energiförsörjningshänseende, varvidsärskild uppmärksamhet skall ägnas transiteringen genom länder såsom Ukraina och Turkiet,
51. uppmanar de medlemsstater som för närvarande åtnjuter fördelarna med kärnkraftsproducerad el
och inte redan vidtagit åtgärder för upparbetning och bortskaffning av sitt eget radioaktiva avfall att meddet snaraste vidta lämpliga åtgärder eftersom avfallsfrågan måste åtgärdas och allmänhetens förtroende
måste utverkas för de lösningar som då blir aktuella, med beaktande av hur viktig kärnkraften är för en
tryggad energiförsörjning inom EU; kommissionen kan i detta sammanhang spela en roll genom att fram-lägga alternativ,
52. anser att lagringen av kärnkraftsavfall utgör ett problem som måste ägnas mera forskning och större
ansträngningar; begär även att kärnkraftverkens säkerhet skall säkerställas i kandidatländerna,
53. uppmanar kommissionen att utarbeta ett fördrag för forskning i och främjande och ökad använd-
ning av förnybara energikällor som erkänner att dessa åtgärder är absolut nödvändiga, om vi också villgarantera en hållbar energiförsörjning efter att de fossila energiresurserna förbrukats, vilket väntas ske,
54. anser att EU och medlemsstaterna står inför en stor utmaning, nämligen behovet att få till stånd en
attitydförändring och ett ändrat tänkesätt hos allmänheten, så att energin inte längre, såsom i dag, upp-fattas som något som finns att tillgå i rikliga mängder och som det knappast kommer att bli annorlundamed inom en överskådlig framtid, utan att man i stället kommer till bättre insikt om hur livsviktigt det ärmed energi med tanke på det dagliga livet och levnadsstandarden inom EU och hur väsentligt det därför äratt genom energisparåtgärder och åtgärder till förmån för ökad energieffektivitet visa ansvar vid använd-
ningen av energi; efterlyser upplysningsåtgärder inriktade på den allmänna opinionen,
55. betonar att det för närvarande i hela världen finns två miljarder människor som inte har tillgång till
elektricitet; understryker att förnybar energi minskar beroende och kan främja ekonomisk utveckling,
56. uppmuntrar till användning av lokala och regionala energiresurser såsom ett sätt att trygga ener-
giförsörjningen och stöda produktionen och användningen av alla slags lokalproducerade bränslen inomhela EU,
57. stöder diskussionen kring lokala och regionala initiativ på energins område,58. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstater-
nas parlament.13.6.2002 SV C 140 E/551 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 15 november 2001