När det gäller Europeiska garantifonden för jordbruket, som finansierar direktstöd till jordbrukare och marknadsrelaterade utgifter, fortlöpte genomförandet under de första åren av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 enligt planen, trots behovet av vissa undantagsåtgärder för marknadsstöd som antogs under åren 2014–2016 (i synnerhet två paket med undantagsåtgärder till stöd för EU-jordbrukare huvudsakligen i mejerisektorn för ett sammanlagt budgetbelopp på 1 680 miljoner euro i budgetarna för 2015, 2016 och 2017).

De landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare är mer avancerade i genomförandet jämfört med de andra europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) under rubrikerna 1B och 2, tack vare vissa särskilda bestämmelser för en smidig övergång från den tidigare programperioden 2007–2013. Detta gällde särskilt de så kallade årliga åtgärderna (miljöåtgärder inom jordbruk och skogsbruk, ekologiskt jordbruk, djurskydd osv.) som står för nästan hälften av alla de stödberättigande utgifterna inom Ejflu. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling visade också mycket bättre resultat när det gäller avslutande av programmen för landsbygdsutveckling under perioden 2007–2013. Mer än två tredjedelar av dessa program var redan avslutade under 2016, medan de återstående väntas avslutas under 2017.

För Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) har genomförandet under de inledande åren av den fleråriga budgetramen 2014–2020 i stort sett gått som väntat med åtgärder som ger positiva resultat när det gäller att stabilisera jordbruksmarknaderna, jordbrukarnas inkomster och garantera tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter. Alla dessa områden ingår i de politiska prioriteringarna för 2016. Budgetåret 2016 var det första året för genomförandet av det nya systemet för direktstöd inom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020. Trots de förseningar som konstaterades under 2016 har medlemsstaterna lyckats ge direktstöd till jordbrukare som uppnått en utnyttjandenivå på 97,8 % av de finansiella anslagen, som täcker ungefär 7 miljoner jordbrukare, och runt 90 % av EU:s utnyttjade jordbruksareal (155,5 miljoner hektar).

Diagram: Högst upp: De viktigaste programmen som finansieras under 2016 under rubrik 2/längst ned: Andelen för rubrik 2 i 2016 års budget. Alla belopp i miljoner euro.

Inom ramen för åtgärden, som antogs i september 2016, minskade 52 000 deltagande jordbrukare sina mjölkleveranser med 852 000 ton under fjärde kvartalet 2016 (64 % av den totala minskningen av EU:s mjölkproduktion under den perioden).

Eftersom genomförandet av Europeiska havs- och fiskerifonden fortfarande befann sig i ett tidigt skede i medlemsstaterna tillhandahölls inte mycket information om resultat i deras första årliga genomföranderapporter som skulle lämnas in senast den 31 maj 2016. Såsom föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna utarbetade kommissionen i slutet av 2016 den första gemensamma årliga sammanfattande rapporten för de övriga institutionerna, med information om alla europeiska struktur- och investeringsfonder106. Denna rapport ger värdefull information om nivån för projekturval, vilket utgör ett viktigt steg mot ett framgångsrikt genomförande av investeringar i framtiden. Till exempel syftar runt 80 % av de projekt som planeras under perioden inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden till att stärka små- och medelstora företag och höja konkurrenskraften för fiskeflottan och för vattenbruksföretag. Inledningen av genomförandet har skett relativt långsamt eftersom endast 10 % av de projekt som valts fram till slutet av 2015 inriktades på utveckling av små- och medelstora företag. Runt 90 % av alla projekt som valts ut för stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden vid slutet av 2015 främjar resurseffektivitet och miljöskydd. Merparten av dessa projekt syftar till att skydda och återställa den marina biologiska mångfalden genom att avsevärt utöka den fysiska kontrollen av landningar och minska mängden oönskade fångster och på så sätt bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken.

Under 2016 lämnade medlemsstaterna in sina årliga rapporter om genomförandet under de första två åren av programcykeln, dvs. 2014 och 2015. Trots det försenade antagandet av många program, främst på grund av sent antagande av den rättsliga ramen, är genomförandet på god väg. För Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling innebar detta att en smidig övergång till den nya programperioden kunde säkerställas genom inrättandet av övergångsregler, förekomsten av redan inrättade utbetalande organ (dvs. det förelåg inget behov av att inrätta nya myndigheter) och den breda användningen av fleråriga åtaganden, inbegripet arealbaserade betalningar.

Syftet med den nya delen för miljöanpassning av systemet för direktstöd99, som genomfördes för första gången från och med ansökningsåret 2015 (räkenskapsåret 2016), är att säkerställa att en majoritet av EU:s jordbruksområde brukas enligt med grundläggande miljövänliga och klimatvänliga metoder. Under 2015 var 75 % av det utnyttjade jordbruksområdet föremål för minst ett av kraven på miljöanpassning. Den uppskattade totala andelen för ansökningsåret 2016 uppgår till 77 %100. År 2016 genomförde kommissionen en översyn av hur systemet hade tillämpats under det första året101. Översynen visade på brister som gjorde att systemet för miljöanpassning inte kunde uppnå sin fulla potential och innehöll förslag på möjliga korrigerande åtgärder. Kommissionen föreslog därefter diverse förbättringar av den relevanta förordningen102 som är avsedda att gälla från och med ansökningsåret för direktstöd 2018 (2017 för de medlemsstater som så vill).

Inom programmen för landsbygdsutveckling inrättades olika typer av arealstöd för att uppmuntra skötsel med bevisad positiv effekt på den biologiska mångfalden, mark, vatten och luft inom både jord- och skogsbruk. Under programperioden 2007–2013 ökade den areal som omfattas av miljöprogrammen för jordbruket till 47 miljoner hektar, vilket motsvarar över 25 % av utnyttjad jordbruksareal i EU-27-länderna119 under 2013. Det stöd som jordbrukarna fick för att ställa om till eller bibehålla ekologisk odling omfattade 7,7 miljoner hektar. Allt detta spelade en viktig roll för att förbättra miljöprestandan inom EU:s jordbruk.

Under perioden 2007–2013 var över 80 % av den gemensamma jordbrukspolitikens stöd kopplat till så kallade tvärvillkor – att jordbrukarna skulle följa vissa grundläggande normer för miljö (samt för livsmedelssäkerhet, djurs hälsa och välfärd samt växtskydd)118. En del av bidraget från Europeiska garantifonden för jordbruket till hållbar förvaltning av naturresurser och klimatpolitik skedde genom dessa åtgärder. Genom att stödja jordbrukare möjliggjorde Europeiska garantifonden för jordbruket också att eventuellt skadliga, intensiva metoder kunde överges. Utsläppen av växthusgaser från jordbruket (inklusive mark) fortsatte att minska – och föll med 10,1 % i EU-28 mellan 2000 och 2014, dvs. med i genomsnitt 0,8 % per år.

I fråga om Europeiska fiskerifonden drogs i den externa analytiska studie som ligger till grund för 2007–2013 års efterhandsutvärdering slutsatsen att Europeiska fiskerifondens stöd bidrog till en allmän förbättring av fiskeflottans konkurrenskraft genom att påskynda avvecklingen av en del av den olönsamma fiskeflottan, underlätta moderniseringen av den återstående fiskeflottan, fiskehamnarna och landningsplatserna, samt höja mervärdet för fiskeprodukter genom stöd till investeringar i saluföring och bearbetning. Inom vattenbrukssektorn var resultaten, trots en ökning av produktionskapaciteten, under de förväntade målen eftersom EU:s vattenbruksproduktion stagnerade under Europeiska fiskerifondens period, främst på grund av ogynnsamma marknadsvillkor. Fallstudien och analyserna per utgiftskategori påvisade en allmän samsyn bland bidragsmottagare och förvaltningsmyndigheter om att Europeiska fiskerifonden bidrog till ekonomisk motståndskraft för bidragsmottagarna, i synnerhet inom skaldjurssektorn. Andra åtgärder såsom investeringar i bearbetning av fiskodlare, system för kvalitetscertifiering etc. bidrog även till projektbidragstagarnas konkurrenskraft. Europeiska fiskerifondens inverkan på konkurrenskraften hos EU:s vattenbruk som helhet verkar dock i bästa fall vara marginell116. På innovationsområdet inriktades innovationen främst på redskapens selektivitet på grund av rättsliga krav och landningsskyldigheten, och även på bränsleeffektivitet till följd av de höga bränslekostnaderna. Innovationerna inom fiskerisektorn var främst miljöorienterade, men de gynnade även fiskeflottans konkurrenskraft, i synnerhet vad gäller framsteg inom bränsleeffektivitet117.

Under perioden 2007–2013 hade den gemensamma jordbrukspolitiken ett starkt positivt inflytande på jordbrukssektorns ekonomiska livskraft genom riktad finansiering för att förbättra dess resultat. EU:s jordbrukssektor ökade sin totala faktorproduktivitet med 0,9 % per år mellan 2007 och 2013 (och med 1,8 % per år i EU-13-länder115), vilket tydligt visar att produktionsfaktorerna användes mer effektivt.

 Omplacering: Ett extra anslag på 1 040 miljoner euro anslogs 2016 till stöd för omplacering av 160 000 personer mellan september 2015 och september 2017. I enlighet med rådsbesluten om omplaceringar utbetalades ett engångsbelopp på 6 000 euro för varje omplacerad person till den mottagande medlemsstaten och ett engångsbelopp på 500 euro för varje person som omplaceras utbetalades till Italien eller Grekland. Detta bidrog till att påskynda förflyttningarna för omplacering. I slutet av 2016 omplacerades i genomsnitt 1 000 personer per månad från Grekland och 700 per månad från Italien. Vid årsskiftet 2016 hade totalt 9 923 personer omplacerats (2 649 från Italien och 7 274 från Grekland). Det är fortfarande långt till målet för september 2017.

 Vidarebosättning: Den 20 juli 2015 enades medlemsstaterna om att vidarebosätta 22 504 personer från tredjeländer, som var i tydligt behov av internationellt skydd. I uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016 fastställs att för varje syrier som skickas tillbaka från de grekiska öarna till Turkiet ska en annan syrier vidarebosättas från Turkiet till EU. Medlemsstaterna vidarebosatte totalt 14 205 personer under 2016, vilket utgör en avsevärd ökning jämfört med tidigare år. I enlighet med förordningen om asyl-, migrations- och integrationsfonden utbetalades ett engångsbelopp om 10 000 euro125 eller 6 000 euro per vidarebosatt person till den vidarebosättande medlemsstaten.

 Återvändandeprojekt: Medlemsstaterna ökade väsentligt sina ansträngningar i fråga om frivilligt återvändande och påtvingat återsändande med stöd från fonden. Medlemsstaterna använde 105,9 miljoner euro under 2016 på återvändande av 26 187 personer inom program för frivilligt återvändande och på återsändande av 11 561 personer som ska återsändas via avlägsnanden, i enlighet med de standarder som anges i unionsrätten. Genom Asyl-, migrations- och integrationsfonden finansierades också det integrerade systemet för hantering av återvändande. Detta är en säker plattform för att underlätta gemensam planering av insatser för återsändanden och bistå medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån med insamling och spridning av uppgifter.

Två särskilt inrättade fonder med en gemensam budet på 11 miljarder, till största delen (70 %) utnyttjad under gemensam förvaltning via nationella program och under direkt förvaltning i form av akut finansiering, bidrar till att komma till rätta med problemen: Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF) med de två delarna ”gränser” och ”polissamarbete”. Under 2016 tog arbetet i bägge programmen fart.

Kommissionen har tillsammans med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och medlemsstaterna fortsatt att sträva mot en verksam närvaro till sjöss. I genomsnitt placerade byrån ut 600 personer varje dag i det centrala Medelhavsområdet, medan 15 fartyg, fyra flygplan och två helikoptrar var i ständig tjänst i den gemensamma insatsen Triton under hela 2016. I det centrala Medelhavsområdet undsattes 174 500 personer under 2016. I det östra Medelhavsområdet bistod i genomsnitt 760 personer varje dag Grekland inom ramen för den gemensamma insatsen Poseidon, och 10–12 fartyg (havs- och kustpatrullfartyg, kustpatrullbåtar) och annan utrustning (dvs. helikoptrar, patrullbilar, bussar, fordon med värmekamera) sattes in under hela året.

Instrument för krisstöd inom unionen

Ankomsten av ett stort antal flyktingar till EU 2016 ledde till att EU inrättade ett instrument för tillhandahållande av krisstöd inom unionen127 för att stödja de nationella myndigheterna i deras humanitära bistånd vid flykting- och migrationskrisen. Upp till 700 miljoner euro har anslagits till instrumentet för krisstöd för perioden 2016–2018. Under 2016 var Grekland den enda medlemsstat som uppfyllde de två villkor som angavs i förordningen128, så alla åtgärder som finansierats hittills inom ramen för förordningen syftar till att ta itu med den humanitära situationen i Grekland. I slutet av 2016 hade mer än 190 miljoner euro gått till kontrakt med 14 FN-organ, internationella organisationer och icke-statliga organisationer för att ge krisstöd inom sektorerna vatten, sanitet och hygien, bostäder, hälsa, skydd och utbildning. Boende sörjdes för till över 35 000 flyktingar, och 417 platser för ensamkommande barn skapades.

EU:s civilskyddsmekanism

Under 2016 aktiverades EU:s civilskyddsmekanism 26 gånger för att hantera katastrofer inom och utanför EU. Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC), dvs. mekanismens operativa nav, underlättade och samordnade utsändning129 av experter och katastrofhjälp från de deltagande staterna130 i en rad olika krissituationer. I februari 2016 inom ramen för mekanismen och tillsammans med EU:s medlemsstater lanserade kommissionen den europeiska sjukvårdsstyrkan – en direkt uppföljning på lärdomarna av den internationella hanteringen av ebolakrisen.

Stöd till dialogen med medborgarna – Ett Europa för medborgarna

Programmet ”Ett Europa för medborgarna” hjälper medborgarna att bättre förstå EU, dess historia och mångfald via två underavdelningar. En halvtidsutvärdering av programmet ”Ett Europa för medborgarna” pågår och väntas bli klar under de kommande månaderna. Fonden genomförs genom direkt förvaltning. År 2016 valdes 396 förslag ut av de 2 496 ansökningar som inkom.

De 38 initiativ som får stöd under rubriken ”Europeisk hågkomst” uppmuntrade till diskussion om orsakerna till de totalitära regimerna i Europas nutidshistoria och hedrade minnet av offren för deras brott.

De 237 vänortsprojekt, 30 stadsnätverk och 25 civilsamhällesprojekt som faller under rubriken ”Demokratisk delaktighet och medborgarengagemang” fokuserade på medvetenheten om hågkomst, gemensam historia och värderingar samt på medborgardeltagande och demokratiskt engagemang i ett sammanhang präglat av flykting- och migrationskrisen och de ihållande effekterna av den finansiella krisen.





Program för rättsliga frågor

Under 2016 bidrog programmet Rättsliga frågor (budget på 47,7 miljoner euro) till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa. Driftsbidrag har tilldelats 13 ramavtalspartner i EU:s nätverk som är verksamma på området civil- och straffrättsligt samarbete eller tillgång till rättslig prövning. De omfattar t.ex. Council of the Notariats of the EU, den europeiska organisationen för fängelser och kriminalvårdsinrättningar, Fair Trials Europe, Victims Support Europe och European Network of Councils for the Judiciary. Driftsstöden bidrog till att ytterligare utveckla kapaciteten för de organisationer och verksamheter som finansierades, t.ex. nätverkande och medvetandehöjande verksamhet, stöd och komplement till EU:s politiska arbete och lagstiftningsarbete.

Programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap

Under 2016 hade programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap en budget på 59,9 miljoner euro. Driftsbidrag har tilldelats sju EU-nätverk, t.ex. Women Against Violence, Child Helpline International och det europeiska nätverket för barnombudsmän. Dessa nätverk arbetar med att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och barn och skydda dem som drabbats av sådant våld och barnets rättigheter. På området icke-diskriminering har stöd beviljats till fem ramavtalspartner, t.ex. exempelvis Transgender Europe och Age Platform Europe. När det gäller bekämpningen av rasism och främlingsfientlighet har stöd beviljats European Network Against Racism och på området jämställdhet European Women's Lobby. Nätverkandet och den medvetandehöjande verksamheten bidrog till en vidareutveckling av kapaciteten hos dessa organisationer, men det stödde och kompletterade också det politiska arbetet och lagstiftningsarbetet på dessa viktiga områden.

Konsumentprogrammet

Den driftsbudget som tilldelades konsumentprogrammet 2016 på 23,7 miljoner euro användes främst för att stödja utvecklingen av evidensbaserad konsumentlagstiftning, efterlevnad och främjande av konsumenternas rättigheter på den inre marknaden genom att öka medvetenheten och bygga upp konsumentorganisationernas kapacitet. Årliga bidrag till nätverket av europeiska konsumentcentrum står för omkring en tredjedel av den årliga driftsbudgeten, eftersom det är ett viktigt nätverk för att ge information och stöd till konsumenterna och hjälpa dem att utöva sina rättigheter vid gränsöverskridande inköp och att få tillgång till lämpliga tvistlösningsförfaranden.

Livsmedel och foder

Under 2016 framskred genomförandet av de 130 nationella veterinära program, som medfinansieras med 160 miljoner euro enligt programmet för livsmedel och foder, som planerat. Programmen är inriktade på ofta epidemiska djursjukdomar som kan överföras och som har en direkt effekt på folkhälsan på grund av aspekter som rör livsmedelssäkerhet och eftersom en del djursjukdomar kan överföras till människor. Vidare kan utbrott av djursjukdomar leda till stora ekonomiska kostnader i form av förlorade marknadsandelar inom EU och på exportmarknaderna och de direkta kostnader för sjukdomsbekämpning som belastar EU:s och medlemsstaternas budgetar. Utrotning av djursjukdomar är dock en långsiktig uppgift som kräver fortlöpande och konsekventa satsningar under lång tid.

Också under 2016 medfinansierades 22 nationella program (+ 5 jämfört med 2015) för undersökningar avseende skadegörare på växter för att garantera tidig upptäckt och utrotning av utbrott av skadegörare. Globaliseringen av handel med växter samt klimatförändringar har avsevärt ökat risken för angrepp av skadegörare. Således, tidig upptäckt och kontroll är nödvändigt för att minska handeln och de ekonomiska följderna.

Utöver samfinansiering av nationella program fortgår EU:s ekonomiska stöd till nödåtgärder för att begränsa djursjukdomar och skadedjursangrepp. Tidig inneslutning är viktigt eftersom utbrott kan innebära en enorm kostnad för EU:s budget, de nationella budgetarna och jordbrukarna, om de inte behandlas omedelbart och hålls under kontroll. Exempelvis beräknas utbrottet av mul- och klövsjuka 2001 som startade i Storbritannien men spreds till andra länder ha kostat upp till 12 miljarder euro.