SV Europeiska unionens officiella tidning C 332/1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA UNIONENS ÅRSREDOVISNING – BUDGETÅRET 2010

2011/C 332/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Not till den konsoliderade årsredovisningen

DEL I: Europeiska Unionens konsoliderade årsredovisning och förklarande noter

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

DEL II: Konsoliderade rapporter om genomförandet av Europeiska Unionens budget och förklarande noter

Rapporter om genomförandet av budgeten

Förklarande noter till rapporterna om genomförandet av budgeten

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning 2010 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att räkenskaperna utformats i överensstämmelse med avdelning VII i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska situation.

Philippe TAVERNE Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

DEL I

Europeiska Unionens konsoliderade årsredovisning och förklarande noter

INNEHÅLL

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

1. Viktiga redovisningsprinciper

2. Noter till balansräkningen 24

3. Noter till resultaträkningen

4. Noter till kassaflödesanalysen

5. Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner

6. Finansiella korrigeringar och återkrav

7. Hantering av finansiella risker

8. Redovisning av transaktioner med närstående

9. Händelser efter balansdagen

10. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

11. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

BALANSRÄKNING

i miljoner euro Not 31.12.2010 31.12.2009 (omräknad) ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Immateriella anläggningstillgångar 2.1 108 72 Materiella anläggningstillgångar 2.2 4 813 4 859 Långfristiga investeringar 2.3 2 555 2 379 Utlåning 2.4 11 640 10 764 Långfristig förfinansiering 2.5 44 118 41 544 Långfristiga fordringar 2.6 40 55 63 274 59 673 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Lager 2.7 91 77 Kortfristiga investeringar 2.8 2 331 1 791 Kortfristig förfinansiering 2.9 10 078 9 436 Kortfristiga fordringar 2.10 13 501 8 958 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 2.11 22 063 23 372 48 064 43 634 TOTALA TILLGÅNGAR 111 338 103 307 LÅNGFRISTIGA SKULDER: Ersättningar till anställda 2.12 (37 172) (37 242) Långfristiga avsättningar 2.13 (1 317) (1 469) Långfristiga finansiella skulder 2.14 (11 445) (10 559) Övriga långfristiga skulder 2.15 (2 104) (2 178) (52 038) (51 448) KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga avsättningar 2.16 (214) (213) Kortfristiga finansiella skulder 2.17 (2 004) (40) Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.18 (84 529) (93 884) (86 747) (94 137) TOTALA SKULDER (138 785) (145 585) TILLGÅNGAR NETTO (27 447) (42 278) Reserver 2.19 3 484 3 323 Fordringar på medlemsstaterna (1) 2.20 (30 931) (45 601) TILLGÅNGAR NETTO (27 447) (42 278) Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

RESULTATRÄKNING

i miljoner euro Not 2010 2009 (omräknad) RÖRELSEINTÄKTER Egna medel och andra intäkter 3.1 122 328 110 537 Övriga rörelseintäkter 3.2 8 188 7 532 130 516 118 069 RÖRELSEKOSTNADER Administrationskostnader 3.3 (8 614) (8 133) Rörelsekostnader 3.4 (103 764) (102 504) (112 378) (110 637) ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET 18 138 7 432 Intäkter från finansiella transaktioner 3.5 1 178 835 Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 (661) (594) Förändring av ersättningar till anställda 2.12 (1 003) (683) Netto(underskott) från andelar i gemensamma företag och intresseföretag 3.7 (420) (103) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 17 232 6 887 Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

KASSAFLÖDESANALYS

i miljoner euro Not 2010 2009 (omräknad) Ekonomiskt resultat för året 17 232 6 887 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4.2 Amorteringar 28 22 Avskrivningar 358 448 Återföring av nedskrivningsförluster på finansiella investeringar 0 (17) (Ökning)/minskning av lån (876) (7 199) (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering (2 574) (12 521) (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar 15 (10) (Ökning)/minskning av varulager (14) 7 (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering (642) 827 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (4 543) 2 962 Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar (152) 128 Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder 886 7 210 Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder (74) (48) Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar 1 (134) Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder 1 964 (79) Ökning /(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare (9 355) 4 207 Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel (2 254) (1 796) Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel (149) 54 Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda (70) (313) Kassaflöde från investeringsverksamhet 4.3 (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar (374) (464) (Ökning)/minskning av långfristiga investeringar (176) (284) (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar (540) (239) KASSAFLÖDE NETTO (1 309) (352) Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel (1 309) (352) Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början 2.11 23 372 23 724 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut 2.11 22 063 23 372 Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

i miljoner euro Reserver (A) Fordringar på medlemsstaterna (B) Tillgångar netto = (A)+(B) Reserv för verkligt värde Övriga reserver Ackumulerat överskott/(underskott) Ekonomiskt resultat för året INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Kontorörelser avseende reserven för garantifonden 196 (196) 0 Förändringar i verkligt värde 28 28 Övrigt (omräknat) (1) 28 27 Fördelning av resultatet 2008 (15) 12 701 (12 686) 0 Budgetutfall 2008 som krediterats medlemsstaterna (1 796) (1 796) Ekonomiskt resultat för året (omräknat) 6 887 6 887 INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 (omräknad) 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Kontorörelser avseende reserven för garantifonden 273 (273) 0 Förändringar i verkligt värde (130) (130) Övrigt 4 (21) (17) Fördelning av resultatet 2009 (omräknat) 14 6 873 (6 887) 0 Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna (2 254) (2 254) Ekonomiskt resultat för året 17 232 17 232 UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Viktiga redovisningsprinciper

2. Noter till balansräkningen

3. Noter till resultaträkningen

4. Noter till kassaflödesanalysen

5. Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner

6. Finansiella korrigeringar och återkrav

7. Hantering av finansiella risker

8. Redovisning av transaktioner med närstående

9. Händelser efter balansdagen

10. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

11. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens konsoliderade redovisningar omfattar Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 133 i budgetförordningen har Europeiska unionen utarbetat den konsoliderade årsredovisningen 2010 med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2 REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som offentlig sektor är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den har anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Det är riktlinjerna för detta dokument. I artikel 124 i budgetförordningen anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

— Principen om kontinuerlig verksamhet.

— Försiktighetsprincipen.

— Principen om beständiga redovisningsmetoder.

— Principen om uppgifters jämförbarhet.

— Väsentlighetsprincipen.

— Principen om att inte tillämpa kvittning.

— Principen att verkligheten går före skenet.

— Principen om periodiserad redovisning.

För att kunna utarbeta den konsoliderade årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i den konsoliderade balansräkningen och i den konsoliderade resultaträkningen, samt de därmed sammanhängande uppgifterna om eventualtillgångar och eventualförpliktelser.

1.3 KONSOLIDERING

Räckvidd för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (institutioner och organ), intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 43 kontrollerade enheter, fem gemensamma företag och fyra intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 10. Jämfört med 2009 har konsolideringen utvidgats med tre kontrollerade enheter (en institution och två organ), ett intresseföretag och ett gemensamt företag. Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnvärt.

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska unionen, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledningen och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas upp i konsolideringen fullt ut. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att Europeiska unionen utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckligt för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på transaktioner inom och mellan enheterna är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska unionen och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska unionens andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i EU:s resultaträkning, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i EU:s räkenskaper till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar).

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför inte eliminerats. De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där Europeiska unionen direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. Det förutsätts att Europeiska kommissionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 procent eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. Europeiska unionens andel av intresseföretagens resultat tas upp i EU:s resultaträkning, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Intresseföretaget bokförs på balansdagen i EU:s räkenskaper till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar tillgångens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. När Europeiska unionen äger 20 procent eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas som finansiella instrument som kan säljas, och kapitalandelsmetoden tillämpas därför inte.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem – se not 11 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen.

1.4 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1 Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska unionens funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Valuta 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2 Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Förändringar i uppskattningarna visas för den period under vilken man fick kännedom om dem.

1.5 BALANSRÄKNING

1.5.1 Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2 Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i bokföringsvärdet av tillgången eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska unionen ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Eftersom Europeiska unionen inte tar upp lån för att finansiera förvärv av materiella anläggningstillgångar förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt

Typ av tillgång Linjär avskrivning Byggnader 4 % Installationer, maskiner och utrustning 10 % till 25 % Inventarier 10 % till 25 % Fast inredning 10 % till 33 % Fordon 25 % Datorhårdvara 25 % Övriga materiella tillgångar 10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska unionen tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifterna, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som löpande leasingavtal. Betalningar för löpande leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. För tillgångar för vilka värdet kan behöva skrivas ner, prövas behovet av nedskrivning så snart händelser eller förändringar i yttre omständigheter ger anledning att tro att det redovisade värdet överstiger det värde som kan återvinnas. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella tillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs redovisade värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärde om det tillgångens redovisade värde överstiger det beräknade återvinningsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4 Investeringar

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU:s andel av ökningar eller minskningar av det ursprungliga bokföringsvärdet på intresseföretagens och de gemensamma företagens nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återvinningsvärdet. Återvinningsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det redovisade belopp som skulle varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas (se 1.5.5) och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

Beräkning av verkligt värde

Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som förändringar av reserven för verkligt värde.

1.5.5 Finansiella tillgångar

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska unionen. Derivat klassificeras också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii) Utlåning och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska unionen har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska unionen inga investeringar i denna kategori.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat och som antingen hänförs till denna kategori eller inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapitaltransaktioner) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europeiska unionen köper eller säljer tillgången. Lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det verkliga värdet av vad som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Utlåning av upplånade medel värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

— Marknadsförhållandena för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från dem på kapitalmarknaden för att utfärda kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU kan bara låna upp medel för utlåning till samma ränta (t.ex. betalningsbalanslån) eller till en lägre ränta jämfört med den kommersiella marknaden (t.ex. Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen under 2011). Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

— Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska kommissionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och liknande lån, den som debiteras.

— För utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och makroekonomiskt bistånd kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och Europeiska unionen överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen under den räkenskapsperiod då de uppkom.

ii) Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

iii) Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har beräknats enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (eller om det gäller icke börsnoterade värdepapper) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska unionen ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden på ett sätt som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a) Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen, återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

b) Tillgångar bokförda till verkligt värde

För att avgöra om säkerheter ska skrivas ner när det gäller egetkapitalinvesteringar som kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet av säkerheten sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas dras den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskning av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6 Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Varulager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärdet och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Förskottet i likvida medel eller fixkassan betalas tillbaka eller används för det ändamål det ställdes till förfogande för under den period som är fastställd i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till Europeiska unionen. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas. Beloppet tas upp som en kostnad.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.8 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att EU inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och det värde som kan återkrävas. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning av utestående fordringar, baserad på tidigare erfarenheter, görs också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.9 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.5.10 Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Försäkringsmatematiska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringsmatematiska antagandena förs direkt in i resultaträkningen. Kostnader för tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp i resultaträkningen, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Europeiska unionen erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en försäkringsmatematisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11 Avsättningar

Avsättningar tas upp när Europeiska unionen har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12 Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och skuldebrev. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom 12 månader från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när deras verkliga värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5.

1.5.13 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder med det belopp som ersättningskravet gäller när det har mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. Skulderna värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen.

1.5.14 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Enligt Europeiska unionens redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6 RESULTATRÄKNING

1.6.1 Intäkter

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

EU:s intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska unionen, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när Europeiska unionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På rapporteringsdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska unionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att kunna uppbäras.

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

— acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

— eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en bankgaranti ställs ut istället för en inbetalning, står böterna kvar som en fordran. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Kumulerad ränta till Europeiska unionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska Europeiska unionen vid beräkningen av kassaflöden beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten med hjälp av den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader för annat än inköp är speciella för Europeiska unionen och står för huvuddelen av utgifterna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

Europeiska kommissionens redovisningsprinciper är desamma som de som tillämpas av Europeiska unionen och redovisas i not 1 i EU:s konsoliderade årsredovisning.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

i miljoner euro Belopp Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 171 Tillägg 60 Avyttringar (2) Övriga förändringar 7 Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 236 Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009 (99) Avskrivningskostnad under året (28) Avyttringar 1 Övriga förändringar (2) Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010 (128) Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 108 Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 72

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2 MATERIELLA TILLGÅNGAR

i miljoner euro Mark och byggnader Anläggningar och utrustning Inventarier och fordon Dator -hårdvara Övriga materiella tillgångar Finansiell leasing Anläggningar under uppförande TOTALT Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Tillägg 47 44 20 42 15 10 114 292 Avyttringar (37) (125) (30) (81) (27) (1) — (301) Överföringar mellan tillgångskategorier (1) 0 0 1 11 0 (10) 1 Övriga förändringar 46 113 21 46 33 (1) — 258 Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009 (1 742) (355) (155) (359) (108) (612) (3 331) Avskrivningskostnad under året (127) (37) (21) (60) (17) (96) (358) Återförd av- och nedskrivning — — — 2 — — 2 Avyttringar 31 122 27 77 27 0 284 Överföringar mellan tillgångskategorier 1 1 0 0 (1) 0 1 Övriga förändringar (31) (113) (18) (38) (25) 0 (225) Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010 (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Nettoanskaffningsvärde perden 31 december 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813 Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se även noterna 2.15 och 2.18.1). De fördelas som följer:

FINANSIELL LEASING

i miljoner euro Beskrivning Ackumulerade intäkter i form av avgifter (A) Belopp att betala under påföljande år Totalt värde Efterföljande utgifter avseende tillgångar Tillgångarnas värde Av-skrivningar Netto-anskaffningsvärde < 1 år > 1 år > 5 år Sammanlagd skuld (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Mark och byggnader 843 56 271 1 389 1 716 2 559 61 2 620 (684) 1 936 Övriga materiella tillgångar 22 9 11 1 21 43 0 43 (24) 19 Totalt per den 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955 Totalt per den 12.31.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043

2.3 LÅNGFRISTIGA INVESTERINGAR

i miljoner euro Not 31.12.2010 31.12.2009 Andelar i gemensamma företag 2.3.1 138 196 Andelar i intresseföretag 2.3.2 354 382 Garantifond 2.3.3 1 346 1 240 Tillgångar som kan säljas 2.3.4 717 561 Totala investeringar 2 555 2 379

Denna rubrik omfattar investeringar som syftar till att stödja Europeiska unionens verksamheter. Den innefattar även garantifondens nettotillgångar.

2.3.1 Andelar i gemensamma företag

i miljoner euro GJU SESAR ITER IMI FCH Totalt Belopp per den 31.12.2009 0 80 35 81 0 196 Bidrag 0 41 53 24 64 182 Andel i nettoresultat 0 (110) (76) (27) (27) (240) Belopp per den 31.12.2010 0 11 12 78 37 138

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar (procentandelar) i gemensamma företag:

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Anläggningstillgångar 176 48 Omsättningstillgångar 165 192 Långfristiga skulder 0 0 Kortfristiga skulder (208) (44) Intäkter 7 72 Kostnader (247) (169)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo (GJU) började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2010, uppstod inte några intäkter eller kostnader. Nettotillgångarna och därmed investeringsvärdet uppgick den 31 december 2010 (och den 31 december 2009) till 0 euro, vilket motsvarar investeringen på 585 miljoner euro med avdrag för ackumulerade förluster, som uppgick till 585 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Sesar

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i EU. Den 31 december 2010 hade kommissionen en ägarandel på 78,8 % eller 11 miljoner euro i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2013) planeras bli 700 miljoner euro.

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Korea, Japan och USA. Iter inrättades för att uträtta följande: handha Iteranläggningarna, uppmuntra nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper.

Den 31 december 2010 hade Euratom en ägarandel på 47,2 % eller 12 miljoner euro i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från Euratom till Iter (2007–2041) planeras bli 7 649 miljoner euro.

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som inrättades som sådana gemensamma företag som avses i artikel 171 i fördraget har inrättats för att genomföra Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysselsättning. Under 2010 blev två nya gemensamma teknikinitiativ operativa, det gemensamma företaget Eniac och det gemensamma företaget FCH. Även om Eniac rättsligt definieras som ett gemensamt företag är det ur ett redovisningsperspektiv snarare att betrakta som ett intresseföretag (och ingår som sådant i not 2.3.2), eftersom kommissionen har ett väsentligt inflytande, inte gemensam kontroll, över denna enhet (på liknande sätt som med de gemensamma företagen Artemis och Clean Sky).

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget IMI stöder farmaceutisk grundforskning (forskning och utveckling på ett stadium före saluföring) i medlemsstaterna och de associerade länderna. Initiativet syftar till att öka forskningsinvesteringarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och medelstora företagens deltagande i verksamheten. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 97,4 % eller 78 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 1 miljard euro fram till den 31 december 2017.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Syftet med det gemensamma företaget FCH är att kombinera resurser från den offentliga och den privata sektorn för att stärka forskningsverksamheten i avsikt att öka de europeiska forskningsinsatsernas övergripande effektivitet och påskynda utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 99,9 % eller 37 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 470 miljoner euro fram till den 31 december 2017.

2.3.2 Andelar i intresseföretag

i miljoner euro EIF Artemis Clean Sky Eniac Totalt Belopp per den 31.12.2009 301 7 74 0 382 Bidrag 14 19 101 30 164 Andel i nettovinst / (nettoförlust) 2 (12) (161) (9) (180) Andra förändringar i eget kapital (12) 0 0 0 (12) Belopp per den 31.12.2010 305 14 14 21 354

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar i intresseföretag:

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Tillgångar 447 420 Skulder (93) (38) Intäkter 25 17 Överskott/(underskott) (180) (6)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF) är EU:s finansiella institution specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Den 31 december 2010 hade kommissionen tecknat sig för sammanlagt 900 miljoner euro (av 3 000 miljoner euro) av Europeiska investeringsfondens aktiekapital. Detta motsvarar 30 % av Europeiska investeringsfondens sammanlagda kapital. 2 miljoner euro av ovanstående belopp avser resultatet för 2010 (vinst). Inga utdelningar togs emot under 2010. Kommissionen har betalat in 20 %, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 720 miljoner euro.

i miljoner euro EIF Totalt kapital i EIF Kommissionens andel Totalt aktiekapital 3 000 900 Inbetald del (600) (180) Obetald del 2 400 720

Det gemensamma företaget Artemis

Artemis skapades för att genomföra ett gemensamt teknikinitiativ tillsammans med den privata sektorn avseende inbyggda datasystem. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 96,7 % eller 14 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 420 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Clean Sky

Syftet med Clean Sky är att påskynda utvecklingen, utvärderingen och demonstrationen av miljövänlig teknik för lufttransporter inom EU och i synnerhet att skapa ett innovativt system för lufttransporter som ska minska lufttransportsektorns miljöpåverkan. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 64,7 % eller 14 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 800 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Eniac

Syftet med Eniac är att upprätta en gemensam forskningsagenda på området nanoelektronik för att fastställa forskningsprioriteringar för utveckling och antagande av nyckelkompetens på området. Det gemensamma företaget Artemis bör uppnå sina mål genom att lägga samman resurser från den offentliga och privata sektorn för att stödja FoU-verksamhet i form av projekt. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 97,8 % eller 21 miljoner euro. EU:s totala åtagande ska uppgå till 450 miljoner euro.

2.3.3 Garantifond

Garantifondens nettotillgångar

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Tillgångar som kan säljas 1 154 1 050 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 193 191 Totala tillgångar 1 347 1 241 Totala skulder (1) (1) Tillgångar netto 1 346 1 240

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med anledning av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet och kan därför ses som en långfristig investering. Detta styrks av det faktum att nära 85 % av de tillgångar som kan säljas har en löptid på mellan 1 och 10 år. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet ska överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska unionens allmänna budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Reserven på 1 746 miljoner euro motsvarar målbeloppet på 9 % av de utestående lånen per den 31 december 2010. Fondens nettotillgångar per den 31 december 2010 uppgick totalt till 1 346 miljoner euro. Skillnaden mellan nettotillgångarna och beloppet i garantireserven motsvarar det belopp som ska betalas till fonden genom EU-budgeten, dvs. 400 miljoner euro. Förändringar i det verkliga värdet på portföljen med räntebärande säljbara värdepapper togs år 2010 upp i det egna kapitalet med en total minskning på 30 miljoner euro (år 2009: ökning på 16 miljoner euro).

2.3.4 Tillgångar som kan säljas (långfristiga)

Rubriken avser investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

Långfristiga tillgångar som kan säljas

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 188 157 Riskkapitaltransaktioner 137 132 ETF-start 199 154 Europeiska fonden för sydöstra Europa 102 96 Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) 20 20 Geeref 56 — Instrument för mikrokrediter – Progress 14 — Övriga investeringar 1 2 Totalt 717 561

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

I maj 2010 godkände bankens råd en omedelbar ökning av de auktoriserade inbetalda andelarna på 1 miljard euro. De inbetalda andelarna finansierades genom en omfördelning av de nettointäkter som tidigare avsatts till en reserv (”surplus for other purposes”). Eftersom EBRD inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

Kommissionen har tecknat sig för 3 % av EBRD:s sammanlagda kapital på 21 miljarder euro. På balansdagen uppgick det inlösta kapitalet till 187 miljoner euro, som betalats in till fullo. De betalningar som ännu inte gjorts avseende den oinlösta delen uppgår till 443 miljoner euro.

i miljoner euro EBRD Totalt kapital i EBRD Kommissionens andel Totalt aktiekapital 20 793 630 Inbetald del (6 197) (187) Obetald del 14 596 443

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera investeringar i eget kapital. De förvaltas av Europeiska investeringsbanken och finansieras inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

ETF start avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som investerar i särskilda riskkapitalfonder.

Europeiska fonden för sydöstra Europa, ett investeringsbolag av SICAV-typ, ingår också under denna rubrik. Fondens övergripande mål är att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare.

Det övergripande syftet med fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund, tidigare energieffektivitetsfonden för sydöstra Europa) är att öka energieffektivitet och främja förnybar energi i sydöstra Europa genom att tillhandahålla finansiering för företag och hushåll genom partnerskap med finansinstitut och direkt finansiering.

En ny investering på 56 miljoner euro gjordes för Geeref. Det är en ny innovativ fond som tillhandahåller globalt riskkapital genom privata investeringar för energieffektivitet och förnybara energiprojekt i utvecklingsländer och övergångsekonomier. Det har också gjorts en ny investering under 2010 på 14 miljoner euro i instrumentet för mikrokrediter – Progress för sysselsättning och social integration.

I slutet av året hade åtaganden på ytterligare 122 miljoner euro avsedda för ETF-start och finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag ingåtts, men ännu inte nyttjats av övriga parter.

2.4 LÅN

i miljoner euro Not 31.12.2010 31.12.2009 Utlåning från EU:s budget och EKSG 2.4.1 162 169 Utlåning av upplånat kapital 2.4.2 11 478 10 595 Totalt 11 640 10 764

2.4.1 Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

i miljoner euro Lån på särskilda villkor Fastighetslån från EKSG Totalt Totalt per den 31.12.2009 143 26 169 Nya lån 2 — 2 Återbetalningar (16) (5) (21) Förändring i redovisat värde 11 1 12 Totalt per den 31.12.2010 140 22 162

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Alla belopp förfaller till betalning efter en tidsperiod som överstiger 12 månader efter årets slut. Den effektiva räntan på dessa lån varierar mellan 7,73 % och 14,507 %.

2.4.2 Utlåning av upplånat kapital

i miljoner euro Makro-ekonomiskt bistånd Euratomlån Betalnings-balanslån EKSG under avveckling Totalt Totalt per den 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 Nya lån — — 2 850 — 2 850 Återbetalningar (84) (17) — — (101) Växelkursskillnader — 2 — 7 9 Förändring i redovisat värde — — 93 (4) 89 Totalt per den 31.12.2010 503 469 12 246 264 13 482 Belopp som förfaller inom < 1 år — — 2 004 — 2 004 Belopp som förfaller inom > 1 år 503 469 10 242 264 11 478

De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

Utlåning 31.12.2010 31.12.2009 Makroekonomiskt bistånd 0,99 %-4,54 % 0,9625 %-4,54 % Euratomlån 0,96313 %-5,76 % 1,071 %-5,76 % Betalningsbalanslån 2,375 %-3,625 % 3,125 %-3,625 % EKSG under avveckling 0,556 %-5,8103 % 0,346 %-5,8103 %

Utlåning från instrumentet för makroekonomiskt bistånd (MFA)

Det makroekonomiska biståndet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till partnerländer utanför EU som ligger geografiskt nära EU:s territorium. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av båda och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram. Den 31 december 2010 hade kommissionen ingått 300 miljoner i låneavtal, som ännu inte nyttjats av den andra parten innan årets slut. Kommissionen har inte tagit emot några garantier från tredje part för dessa lån, men garantifonden har ställt säkerheter för lånen (se not 2.3.3).

Euratomlån

Euratom är en juridisk enhet inom Europeiska unionen som företräds av Europeiska kommissionen. Euratomlån beviljas till medlemsstater för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer. Euratomlån till icke-medlemsstater beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation. Garantier från tredje parter på 466 miljoner euro (2009: 481 miljoner euro) har tagits emot för dessa lån.

Betalningsbalanslån

Betalningsbalanslånen är ett policybaserat finansiellt instrument som har aktiverats på nytt för att ge medelfristigt ekonomiskt bistånd till medlemsstater i Europeiska unionen under den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta instrument. Det maximala lånebelopp (utestående belopp) som kan beviljas är 50 miljarder euro. Dessa lån garanteras av EU:s allmänna budget.

Mellan november 2008 och utgången av 2010 beviljades lån på 14,6 miljarder euro till Ungern, Lettland och Rumänien, varav 12,05 miljarder euro har utbetalats vid utgången av 2010. I följande tabeller visas betalnings- och förfallodagar för de olika delbetalningarna för de betalningsbalanslån som redan har utbetalats:

i miljoner euro Ungern Lettland Rumänien Totalt Utbetalade 2008: — med förfall i november 2011 2 000 — — 2 000 Utbetalade 2009: — med förfall i april 2014 — 1 000 — 1 000 — med förfall i november 2014 2 000 — — 2 000 — med förfall i januari 2015 — 1 200 1 500 2 700 — med förfall i april 2016 1 500 — — 1 500 Utbetalade 2010: — med förfall i september 2017 — — 1 150 1 150 — med förfall i maj 2019 — 500 1 000 1 500 — med förfall i oktober 2025 — 200 — 200 Utbetalade lån per den 31.12.2010 5 500 2 900 3 650 12 050 Total utlåning 6 500 3 100 5 000 14 600 Outnyttjade belopp per den 31.12.2010 Utlöpt 200 1 350 1 550

Det bör påpekas att betalningsbalanslåneprogrammet för Ungern löpte ut i november 2010.

EFSM

Eftersom utbetalningarna från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) gjordes först efter den 31 december 2010 lämnas närmare uppgifter om dessa lån i not 9.

Utlåning från EKSG under avveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att täcka förlusterna från en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till den slutliga förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka återbetalningen av motsvarande lån. Ändringarna av de redovisade värdena motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och de transaktionskostnader som uppstått vid upptagandet, beräknade i enlighet med effektivräntemetoden.

2.5 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 (omräknad) Förfinansiering (se not 2.5.1) 40 298 39 750 Förutbetalda kostnader (se not 2.5.2) 3 820 1 794 Totalt långfristig förfinansiering 44 118 41 544

2.5.1 Förfinansiering

Tidpunkten för återkrav eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar, medan saldot är långfristigt.

Total förfinansiering

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Långfristig förfinansiering (se nedan) 40 298 39 750 Kortfristig förfinansiering (se not 2.9) 9 123 9 077 Total förfinansiering 49 421 48 827

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2010 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 1 227 miljoner ero och det det löpande värdet på dessa säkerheter till 1 059 miljoner euro (2009: 936 miljoner euro respektive 724 miljoner euro).

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2010 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 3,2 miljarder euro (2009: 2,7 miljarder euro). Detta är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU:s och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som sker i form av ett bidrag (dvs. en förfinansiering i kommissionens redovisning) bidrar med 5 % av den förfinansiering som de mottar till kapitalet i deltagargarantifonden under den tid som åtgärden varar. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond, där EU (företrädd av kommissionen) är verkställande organ. Vid avslutet av en indirekt åtgärd får deltagarna tillbaka hela sitt bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagarnas garantifond på grund av mottagare som inte fullgör sina skyldigheter, i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Garantifonden för deltagarna garanterar sålunda både kommissionens och deltagarnas ekonomiska intressen. Den 31 december 2010 hade deltagarna bidragit med 866 miljoner euro till fonden (2009: 561 miljoner euro) – se också not 11.

Långfristig förfinansiering

i miljoner euro Typ av förvaltning 31.12.2010 31.12.2009 Direkt central förvaltning 1 695 1 148 Indirekt central förvaltning 620 486 Decentraliserad förvaltning 441 347 Delad förvaltning 37 055 37 199 Gemensam förvaltning 487 568 Genomförs av andra institutioner eller organ 0 2 Totalt 40 298 39 750

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder för programperioden 2007–2013: regionala utvecklingsfonden, socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden samt fiskerifonden. Eftersom många av dessa projekt är långfristiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar.

2.5.2 Förutbetalda kostnader

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 (omräknad) Finansieringstekniska instrument 3 820 1 794 Totalt 3 820 1 794

Inom ramen för programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling 2007–2013 kan ubetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringstekniska instrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar. I de grundläggande rättsakterna åläggs inte medlemsstaterna att till kommissionen lämna regelbundna rapporter om hur dessa fonder ska användas. Det har noterats att även om dessa betalningar ursprungligen, till och med 2010, redovisats som kostnader i kommissionens redovisningssystem har inte alla medel utnyttjats. Det är därför lämpligare att klassificera dem som tillgångar i balansräkningen (förutbetalda kostnader).

Sett till syftet med dessa belopp har det också noterats att användningen av beloppen inte enbart kan avgöras genom att undersöka informationskällor såsom instrumentets kontoutdrag, eftersom exempelvis de belopp som används som säkerheter fortsätter att vara blockerade på instrumentets bankkonton och de lån som återbetalas till instrumentet blir tillgängliga för nya lån. Då medlemsstaterna inte är skyldiga att lämna särskilda rapporter om dessa fonder och då det inte skulle vara kostnadseffektivt för kommissionen att själv samla in dessa uppgifter för att i redovisningen korrekt spegla hur dessa belopp används under programperioden, har det visat sig vara nödvändigt att göra uppskattningar. Den mest tillförlitliga metod som finns tillgänglig, och som är den metod som används, är att ta upp kostnaderna i resultaträkningen enligt den linjära metoden under programplaneringsperioden till och med den 31 december 2015, vilket är det sista datum då dessa kostnader kan godkännas.

För att uppnå detta mål uppmanade kommissionen medlemsstaterna att lämna de uppgifter som behövs under början av 2011 för att beräkna och därefter ta upp de outnyttjade beloppen i balansräkningen den 31 december 2010. Det totala beloppet delas upp mellan de belopp som medlemsstaterna väntas använda under 2011 (se not 2.9.2) och de belopp som kommer att användas efter 2011, som framgår av tabellen ovan.

Eftersom detta resonemang utgör en ändrad tillämpning av redovisningsprinciperna och då de berörda beloppen är väsentliga har balansräkningen för 2009, i enlighet med EU:s redovisningsregler och internationellt erkänd redovisningspraxis, omräknats enligt denna metod för att ge jämförbara belopp som visar situationen såsom den skulle ha sett ut om man under föregående år hade följt dessa redovisningsprinciper. 2008 års inverkan beräknades bara uppgå till 18 miljoner euro och detta belopp justerades därför mot det ackumulerade underskottet under 2009 och inga omräkningar av 2009 års ingående saldo gjordes. Omräkningen inverkan på den ursprungliga balansräkningen för 2009 visas nedan.

Ursprunglig balansräkning för 2009 Ändrad tillämpning av redovisningsprinciperna Omräknad balansräkning för 2009 Långfristig förfinansiering: Förfinansiering 39 750 — 39 750 Förutbetalda kostnader — 1 794 1 794 39 750 1 794 41 544 Kortfristig förfinansiering: Förfinansiering 9 077 — 9 077 Förutbetalda kostnader — 359 359 9 077 359 9 436 Kortfristiga fordringar: Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 3 912 295 4 207 Totala tillgångar 100 859 2 448 103 307 Totala skulder (145 585) — (145 585) Tillgångar netto (44 726) 2 448 (42 278) Ackumulerat resultat och reserver Reserver 3 323 — 3 323 Ackumulerat underskott (52 506) 18 (52 488) Årets resultat 4 457 2 430 6 887 (44 726) 2 448 (42 278)

2.6 LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Medlemsstater 14 26 Personallån från EKSG 9 10 Garantier och inlåning 14 17 Övrigt 3 2 Totalt 40 55

De belopp som ska erhållas från medlemsstaterna avser belopp som förfallit till betalning till EKSG under avveckling från före detta anslutningsländer. Av de totala långfristiga fordringarna avser 14 miljoner euro (2009: 26 miljoner euro) intäkter från transaktioner utan direkt motsvarande motprestation.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.7 VARULAGER

i miljoner euro Beskrivning 31.12.2010 31.12.2009 Vetenskapligt material 71 62 Övrigt 20 15 Totalt 91 77

2.8 KORTFRISTIGA INVESTERINGAR

Kortfristiga tillgångar som kan säljas

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 EKSG under avveckling 1 283 1 483 Finansieringsinstrumentet för riskdelning 419 244 Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt 111 61 Bufi-fondinvesteringar 515 0 Övrigt 3 3 Totalt 2 331 1 791

Kortfristiga investeringar består av finansiella tillgångar som kan säljas. De köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och får därför säljas för att möta likviditetsbehovet eller ränteförändringar.

När det gäller belopp från EKSG under avveckling består alla investeringar som kan säljas av skuldebrev utställda i euro noterade på en aktiv marknad. Den 31 december 2010 uppgick de skuldebrev (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2011 till 294 miljoner euro (2009: 242 miljoner euro).

Även om förvärv har förekommit i både finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt (se också not 5.1.2), beror den stora ökningen från föregående år främst på investeringen av de preliminärt betalade beloppen i en särskilt inrättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans (Bufi). Under tidigare år skulle dessa belopp ha förts upp på särskilda bankkonton – se not 2.11, som bundna likvida medel.

2.9 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 (omräknad) Förfinansiering (se not 2.9.1) 9 123 9 077 Förutbetalda kostnader (se not 2.9.2) 955 359 Totalt kortfristig förfinansiering 10 078 9 436

2.9.1 Förfinansiering

i miljoner euro Typ av förvaltning 31.12.2010 31.12.2009 Direkt central förvaltning 3 038 2 924 Indirekt central förvaltning 2 368 1 990 Decentraliserad förvaltning 536 700 Delad förvaltning 2 177 2 550 Gemensam förvaltning 894 832 Genomförs av andra institutioner eller organ 110 81 Totalt 9 123 9 077

Minskningen i kortfristig förfinansiering genom delad förvaltning beror på avvecklingen av solidaritetsfonden. Även om utbetalningar för förfinansiering gjordes för nya projekt under 2010 (program som avser perioden 2007–2013), klassificerades de som långfristiga tillgångar i enlighet med förklaringarna i not 2.5. Ökningen i kortfristig förfinansiering genom indirekt eller direkt central förvaltning beror på ökad verksamhet, särskilt på områdena forskning och utveckling.

2.9.2 Förutbetalda kostnader

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 (omräknad) Finansieringstekniska instrument 955 359 Totalt 955 359

Enligt vad som förklaras i not 2.5.2 avser dessa belopp betalningar till medlemsstaterna genom programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling som avser perioden 2007–2013 för att upprätta eller bidra till de finansieringstekniska instrumenten, men som ännu inte har använts av instrumentet vid årets slut. Ovan nämnda belopp väntas bli nyttjade under 2011.

2.10 KORTFRISTIGA FORDRINGAR

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 omräknad Lån och tidsbundna depositioner 2 170 216 Löpande fordringar 6 786 4 519 Diverse fordringar 20 16 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 4 525 4 207 Totalt 13 501 8 958

De totala kortfristiga fordringarna uppgår uppskattningsvis till 11 009 miljoner euro (2009: 8 415 miljoner euro) som avser intäkter från transaktioner utan direkt motprestation.

2.10.1 Lån och tidsbundna depositioner

Dessa belopp utgör i första hand betalningsbalanslån på 2 004 miljoner euro med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (se not 2.4 ovan). Rubriken omfattar även de tidsbundna depositioner på 166 miljoner euro som avser EKSG under avveckling.

2.10.2 Löpande fordringar

i miljoner euro Typ av kreditorer Per den 31.12.2010 Per den 31.12.2009 Bruttobelopp Nedskrivet belopp Nettovärde Bruttobelopp Nedskrivet belopp Nettovärde Kunder 207 (79) 128 277 (76) 201 Böter 4 584 (406) 4 178 3 370 (133) 3 237 Medlemsstater 4 011 (1 625) 2 386 2 198 (1 191) 1 007 Andra 96 (2) 94 76 (2) 74 Totalt 8 898 (2 112) 6 786 5 921 (1 402) 4 519

Kunder

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2010 var bokförda som fastställda fordringar som ännu inte uppburits.

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen. Ökningen av nedkrivningarna jämfört med förra året beror främst på en minskning under 2011 av de böter som utfärdades före den 31 december 2010. Dessutom beror ökningen i nedskrivningarna på att vissa nyligen utdömda böter, med tanke på den rådande ekonomiska och finansiella krisen, inte kunde täckas av preliminära inbetalningar eller bankgarantier. Garantier på totalt 2 585 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående den 31 december 2010 (2009: 2 952 miljoner euro) för dessa fordringar. Av de ovanstående beloppen hade 1 771 miljoner euro förfallit till betalning efter den 31 december 2010.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt avser fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december 2010, enligt medlemsstaternas ersättningskrav och attesteringar per den 15 oktober 2010, med avdrag för de 20 % av beloppet som medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december 2010 har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en värdekorrigering av fordringar på de slutliga stödmottagarna som sannolikt inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Notera att metoden för nedskrivning har justerats under 2010 och inverkar på både intäkter och kostnader, vilket medför en neutral inverkan på nettobeloppet – se not 3.2.3. Enligt den nya metoden redovisas fordringarna till nominellt värde och värdeminskningen baseras på statistisk analys (återvinningsgrad).

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har 811 miljoner euro i nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna omfattar 30 miljoner euro i återkrav av utgifter samt 199 miljoner euro i förfinansiering från EGFJ. Dessa siffror uppgick 2009 till 72 miljoner euro respektive 8 miljoner euro.

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling EGFJ 1 130 627 Det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 19 — Sapard 146 — Nedskrivet belopp (814) (350) Totalt 481 277 Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna 46 38 Egna medel A-räkenskaperna 81 89 Särskilda räkenskaperna 1 285 1 260 Nedskrivet belopp (811) (841) Övrigt 391 25 Totalt 946 533 Övriga fordringar på medlemsstaterna 913 159 Totalt 2 386 1 007

2.10.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 omräknad Upplupna intäkter 3 445 3 655 Förutbetalda kostnader 1 061 525 Övrigt 19 27 Totalt 4 525 4 207

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter:

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Egna medel 2 657 2 209 Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december 72 940 EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll 520 0 Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar 43 404 Övriga upplupna intäkter 153 102 Totala upplupna intäkter 3 445 3 655

Övriga upplupna intäkter är i första hand intäkter från dröjsmålsräntor, upplupna bankräntor och räntor på förfinansieringsbelopp.

De största beloppen ingår som förutbetalda kostnader och avser de medel som medlemsstaterna överfört till de finansieringstekniska instrument som ska rapporteras eller återbetalas till kommissionen vid årets slut. Den 31 december 2010 uppgick dessa belopp till 858 miljoner euro (2009: 295 miljoner euro). Det bör noteras att beloppet för 2009 har omräknats – se not 2.5.2 för närmare uppgifter. Under förutbetalda kostnader ingår också belopp på totalt 182 miljoner euro, där de största beloppen är tidigare utbetalningar på 50 miljoner euro för bilaterala fiskeavtal med tredjeland, 41 miljoner euro för Europaskolan och 44 miljoner euro för hyra av kontorslokaler.

2.11 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Obundna likvida medel: Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton 10 123 10 958 Avistakonton 1 150 1 967 Förskottskonton 39 42 Överföringar (pengar på väg) 1 9 Kortfristig deponering och övriga motsvarigheter till likvida medel 1 670 1 486 Totalt 12 983 14 462 Bundna likvida medel 9 080 8 910 Totalt 22 063 23 372

2.11.1 Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar EU:s totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton eller som kortfristig bankinlåning och i kassa.

De belopp som tas upp som kortfristig inlåning avser huvudsakligen medel som anförtrotts förvaltare för EU:s räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget. Vid årets slut hade åtaganden ingåtts för 131 miljoner euro, vilka ännu inte hade utnyttjats av övriga parter.

2.11.2 Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som utfärdats av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda konton som inte används för någon annan verksamhet.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.12 ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Pensioner – personal 32 801 33 316 Pensioner – övriga 840 663 Gemensamma sjukförsäkringssystemet 3 531 3 263 Totalt 37 172 37 242

2.12.1 Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet belasta EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel av den långfristiga finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2010 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. Följande antaganden, baserade på uppgifter som fanns tillgängliga på balansdagen, användes för den försäkringstekniska bedömningen:

Försäkringstekniska antaganden 31.12.2010 31.12.2009 Nominell diskonteringsränta 4,6 % 4,5 % Förväntad inflationstakt 2,1 % 2,5 % Faktisk diskonteringsränta 2,4 % 2,0 % Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor 84 %/38 % 84 %/38 % Allmän löneökning / pensionsökning 0 % 0 % 2008 års tabell över internationella tjänstemäns förväntade livslängd Ja Ja

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande grupper:

1. Personal som var i aktiv tjänst den 31 december 2010 i alla EU:s institutioner och organ som omfattas av det gemensamma pensionssystemet.

2. Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom EU:s pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring).

3. Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller ålderspension.

4. Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetspension.

5. Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetstillägg.

6. Personer som får efterlevandepension (efterlevande maka, make, barn och underhållsberättigad).

De viktigaste punkterna att notera (se också tabellen nedan för de största kontorörelserna).

— Den försäkringstekniska skulden värderades till 36 639 miljoner euro den 31 december 2010 (2009: 37 215 miljoner euro). Därtill kommer en korrigeringskoefficient på 1 063 miljoner euro (2009: 1 079 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som betalas av förmånstagarna från den totala bruttoskulden erhålls den nettoskuld som ska föras upp i balansräkningen (eftersom skatten dras från pensionsutbetalningarna och krediteras EU:s inkomstsida det år då betalningen sker). Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för skatter) beräknades den 31 december 2010 uppgå till 32 801 miljoner euro.

— Antalet medlemmar i pensionssystemet ökade med 1 578 personer.

2.12.2 Pensioner – övriga

Härmed avses åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för vissa ledamöter av Europaparlamentet.

2.12.3 Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Man har också gjort en uppskattning av EU:s åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Bruttoskulden har värderats till 3 791 miljoner euro och förvaltningstillgångarna på 260 miljoner euro dras av från bruttoskulden för att få fram nettobeloppet. Diskonteringsräntan och den allmänna löneökning som använts i beräkningen är desamma som de som används i beräkningen av pensionsskulden till de anställda.

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

i miljoner euro Skuld i form av pensioner till anställda Sjukförsäkring Bruttoskuld den 31 december 2009 37 215 3 535 Ordinarie kostnad avseende tjänstgöring 1 331 188 Räntekostnad 1 709 169 Utbetalda ersättningar (1 131) (95) Försäkringsmatematiska vinster (2 566) (6) Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet 81 — Bruttoskuld den 31 december 2010 36 639 3 791

2.13 LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

i miljoner euro Belopp den 31.12.2009 Ytterligare avsättningar Återförda outnyttjade belopp Utnyttjade belopp Överföring till kortfristiga avsättningar Förändringar i värderingen Belopp den 31.12.2010 Rättsfall 413 30 (136) (1) 0 0 306 Avveckling av kärnkrafts-anläggningar 908 0 0 (3) (21) 21 905 Finansiella avsättningar 76 38 0 0 (30) 2 86 Övriga 72 18 (9) (55) (6) 0 20 Totalt 1 469 86 (145) (59) (57) 23 1 317

Rättsfall

Detta är en beräkning av de belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter 2011 med avseende på ett antal pågående rättsfall. Den största beloppet (300 miljoner euro) avser sådana rättsfall som var under behandling den 31 december 2010 avseende finansiella justeringar för EGFJ:s utgifter och andra rättfall avseende jordbruksutgifter.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2008 sin undersökning från 2003 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Den reviderade uppskattningen på 1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljoner euro) ligger till grund för avsättningen i årsredovisningen. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta. Den 31 december 2010 blev resultatet en sammanlagd avsättning på 926 miljoner euro, fördelat mellan belopp som förväntas bli reglerade 2011 (21 miljoner euro) eller senare (905 miljoner euro. Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu beräknas.

Finansiella avsättningar

Detta avser avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation där Europeiska investeringsfonden har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

Andra avsättningar

Det viktigaste beloppet här avser beräkningen av EU:s bidrag till olika medlemsstater genom veterinärfonden för vissa utbrott av djursjukdomar på totalt 12 miljoner euro (2009: 60 miljoner euro) fördelade mellan belopp som förväntas regleras under 2011 (10 miljoner euro) och senare (2 miljoner euro).

2.14 LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

i miljoner euro Makroekonomiskt bistånd Euratomlån Betalnings-balanslån EKSG under avveckling Totalt Totalt den 31.12.2009 587 484 9 303 225 10 599 Ny upplåning — — 2 850 — 2 850 Återbetalningar (84) (17) — — (101) Växelkursskillnader — 2 — 6 8 Förändringar i redovisat värde — — 93 — 93 Totalt den 31.12.2010 503 469 12 246 231 13 449 Belopp som förfaller inom < 1 år — — 2 004 — 2 004 Belopp som förfaller inom > 1 år 503 469 10 242 231 11 445

Denna rubrik omfattar Europeiska unionens upplåning som har en löptid på mer än ett år. Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 13 211 miljoner euro (2009: 10 324 miljoner euro). Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

Upplåning 31.12.2010 31.12.2009 Makroekonomiskt bistånd 0.99 %-4.54 % 0.9625 %-4.54 % Euratomlån 0.987 %-5.6775 % 0.9031 %-5.6775 % Betalningsbalanslån 2.375 %-3.625 % 3.125 %-3.625 % EKSG under avveckling 0.556 %-9.2714 % 0.346 %-9.2714 %

2.15 ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

i miljoner euro 31.12.2010 31.12.2009 Finansiella leasingskulder 1 672 1 736 Byggnader som betalas i omgångar 382 395 Övriga 50 47 Totalt 2 104 2 178

Denna punkt omfatt