C 290/109

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en europeisk universitetsstrategi

(COM(2022) 16 final)

samt förslag till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

Föredragande: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Remiss Europeiska kommissionen, 01.3.2022 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande vid plenarsessionen 23.3.2022 Plenarsession nr 568 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 190/0/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) understryker betydelsen av kommissionens uttalande om initiativet: ”Universiteten måste vara fria platser: platser med yttrandefrihet, tankefrihet, frihet för lärande och forskning samt akademisk frihet i stort. Den akademiska friheten kan inte isoleras från det institutionella oberoendet och inte heller från studenternas och personalens deltagande i styrningen av den högre utbildningen” ( 1 ) . Kommittén uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att betrakta detta som en vägledande princip för genomförandet.

1.2 EESK gläder sig åt att man i initiativet uppmuntrar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att stärka det gränsöverskridande samarbetet för att förbättra studenternas färdigheter och kompetens inför den dubbla omställningen av arbetsmarknaden och ekonomin, upprätthålla EU:s värden, identitet och demokrati samt göra Europas samhälle och ekonomi mer motståndskraftiga.

1.3 EESK vill peka på ( 2 ) den viktiga roll som de högre utbildningsanstalterna spelar för att förbättra förvärvandet av grön kompetens, miljöansvaret och den hållbara utvecklingen, som bör integreras på ett övergripande sätt i kunskapsresultatet av utbildningen. Kommittén välkomnar kommissionens planerade åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att utarbeta nationella och institutionsomfattande strategier för hållbarhet samt klimat- och miljökunskaper. Vi vill påpeka att detta är viktigt för studenter som deltar i fullständiga studieprogram och för studerande som deltar i högre utbildningsanstalters program för livslångt lärande, inte bara för mikromeriter ( 3 )

1.4 EESK uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att förbättra kvaliteten, rättvisan, jämlikheten och den sociala delaktigheten inom högre utbildning och forskning när de utarbetar digitaliseringsstrategier, att främja lika tillgång till digitalt material för alla studenter, att stödja en säker användning av digital teknik samtidigt som den sociala interaktion som klassrumsundervisning medför alltid ges prioritet och att respektera akademikernas immateriella rättigheter. EESK uppmanar kommissionen att samarbeta med studenter och akademiker när utbildningsprogram om digitala färdigheter utarbetas inom programmet för ett digitalt Europa.

1.5 EESK understryker vikten av balanserade partnerskap mellan högre utbildningsanstalter och företag för att tillgodose studenternas, samhällets och arbetsmarknadens kompetensbehov och för att säkerställa och bredda studenternas tillgång till högkvalitativa och avlönade lärlings- och praktikplatser vid företag och institutioner. Kommittén uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att säkerställa akademisk frihet och institutionellt oberoende, särskilt när det gäller samarbete med icke-akademiska aktörer för att utveckla kursplaner, kompetens och de krav som ställs på den akademiska personalen.

1.6 EESK vill påpeka att kommissionen och varje medlemsstat måste skydda den akademiska friheten och det institutionella oberoendet som grundläggande värden som fastställs i Romkommunikén. Vi välkomnar initiativet med europeiska universitetsallianser som Erasmus+-projekt som omfattar frivilliga nedifrån och upp-insatser från högre utbildningsanstalters sida, och de är viktiga för ett närmare samarbete under demokratiskt ledarskap. Kommittén är oroad över att grundläggande värden står på spel när kommissionen och rådet institutionaliserar universitetsalliansprojekt genom att uppmana medlemsstaterna att upprätta en rättslig stadga för alliansernas gemensamma europeiska examina samt extern kvalitetssäkring och ackreditering av alliansernas gemensamma gränsöverskridande utbildningsverksamheter och utbildningsprogram.

1.7 EESK framhåller det grundläggande värdet av att det finns en mångfald av utbildningsanstalter som kan stödja olika slags kulturella, utbildningsmässiga, samhälleliga och ekonomiska behov. Man bör erkänna att högre utbildningsanstalter både utanför och inom universitetsallianserna har samma värde, och principen om kunskapsfrihet bör upprätthållas. Vi välkomnar upprättandet av vägledande principer för att skydda grundläggande akademiska värden, på grundval av Romkommunikén, med deltagande av berörda arbetsmarknadsparter och berörda parter.

1.8 EESK beklagar att de högre utbildningsanstalterna är underfinansierade ( 4 ) trots de ökade behoven under pandemin, och uppmanar medlemsstaterna att öka den offentliga finansieringen av dem. Kommittén är oroad över den ökande privatiseringen av högre utbildningsanstalter och de ökande privata investeringarna i högre utbildning och forskning, som skulle kunna äventyra den akademiska friheten och det institutionella oberoendet. Vi påpekar också att ett bibehållet ekonomiskt stöd till universitetsallianserna kommer att säkerställa hållbar nationell offentlig finansiering för alla högre utbildningsanstalter. EESK uppmanar medlemsstaterna att använda den europeiska planeringsterminen och EU-fonderna, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, ESF+, Erasmus+ och Horisont Europa, för att hjälpa de högre utbildningsanstalterna att uppnå sina mål.

1.9 EESK uppmanar kommissionen att övervaka investeringarna på EU-nivå, nationell nivå och institutionell nivå i högre utbildning med hjälp av de ledande politiska verktygen inom den europeiska planeringsterminen och faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommittén uppmanar också kommissionen att begränsa användningen av resultattavlan för den europeiska sektorn för högre utbildning och slutsatserna från expertgruppen för kvalitetsinvesteringar i allmän utbildning och yrkesutbildning till en stödjande roll.

1.10 Kommittén är oroad över målen för och styrningen av resultattavlan för den europeiska sektorn för högre utbildning, som gör årliga bedömningar av de framsteg som gjorts i hela EU i fråga om de viktigaste prioriteringarna i initiativet: inkludering, värden, kvalitet och relevans, rörlighet, gröna och digitala färdigheter, anställbarhet, transnationellt samarbete, tekniköverföring och tillvaratagande av kunskap. EESK uppmanar kommissionen att klargöra vilken roll detta verktyg har när det gäller att övervaka medlemsstaternas framsteg och styrningen av detta övervakningsverktyg i förhållande till den europeiska planeringsterminen, och att ange om detta verktyg också kommer att användas för att övervaka de nationella investeringarna i högre utbildning. Den roll som medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och berörda parter spelar i processen bör bibehållas.

1.11 EESK välkomnar inrättandet av en europeisk observationsgrupp för högre utbildning för att sammanföra EU:s bästa nuvarande dataverktyg och kapacitet. Kommissionen uppmanas att bibehålla den roll som spelas av medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och berörda parter i denna process. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i övergången från utbildning till arbete samt när det gäller att företräda studenternas arbetsmarknadsintressen och att minska antalet unga som varken arbetar eller studerar. Större ansträngningar bör göras på både EU- och medlemsstatsnivå för att spåra studenter när de övergår från utbildning till arbete.

1.12 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt involvera arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och det civila samhällets organisationer i vidareutvecklingen av kommissionens initiativ och åtgärder inom ramen för denna strategi och i genomförandet på medlemsstatsnivå. Detta är viktigt för att se till att studenterna förvärvar den kompetens som behövs för att vara medborgare i en demokrati och för att få tillgång till goda arbetstillfällen inom ramen för den gröna och den digitala omställningen. Demokratisk styrning och en ändamålsenlig social dialog är avgörande för att förbättra studenternas välbefinnande, den akademiska friheten, personalens fasta anställning och arbetsvillkor samt det institutionella oberoendet. Kommissionen uppmanas att göra arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och det civila samhällets organisationer delaktiga i utarbetandet av europeiska kriterier för tilldelning av en europeisk examen.

1.13 EESK uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att på ett mer ändamålsenligt sätt göra studerande, akademiker och forskare delaktiga i styrningen av politiken för högre utbildning och de institutionella, gränsöverskridande samarbetsstrukturerna, med effektivt samarbetsinriktat ledarskap, kollegial styrning och social dialog. Detta bör syfta till att säkerställa inkluderande högre utbildning och forskning av god kvalitet, faktisk rörlighet för studenter, personal och forskare samt fullständig mångfald (inbegripet jämställdhet) bland studenter, akademiker, forskare och personal.

1.14 EESK uppmanar kommissionen att se till att det förs en social dialog med de akademiska fackföreningarna vid utarbetandet av en europeisk ram för attraktiva och hållbara karriärer inom högre utbildning i syfte att förbättra akademikers arbetsvillkor, välbefinnande och status samt stödja akademiska karriärer inom och utanför den akademiska världen. Att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen och förbättra studentorganisationernas operativa kapacitet bör vara en ständig angelägenhet. Medel från ESF+ skulle kunna tilldelas för detta.

1.15 EESK välkomnar främjandet av personal och studenter med olika bakgrund, vilket innebär att man upprättar en europeisk ram för mångfald och inkludering (som omfattar klyftor mellan könen) och ger stöd till forskare i riskzonen med vägledande principer för universiteten för att underlätta deras inkludering, samt att man inför nationella och institutionella strategier för inkludering med fokus på flyktingar och asylsökande. Vi efterlyser ett öppet och rättvist erkännande av kvalifikationer från tredjeländer, inbegripet flyktingars kvalifikationer, genom nätverket av akademiska centrum för erkännande. Kommissionen, medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna uppmanas att utarbeta sådana strategier tillsammans med studenter och anställda, särskilt dem som kan bidra med sina egna erfarenheter av strategiutveckling.

1.16 EESK välkomnar vidareutvecklingen av det europeiska studentkortsinitiativet i syfte att minska den administrativa bördan i samband med hanteringen av studenternas och personalens rörlighet och utbyten, samtidigt som vi betonar vikten av att säkerställa datasäkerhet och dataskydd. Det är nödvändigt att minska byråkratin och underlätta överföringen av studiemeriter mellan medlemsstaterna för att säkerställa verklig rörlighet på EU-nivå.

1.17 EESK välkomnar initiativet till att utvidga rörligheten för studenter och personal till att omfatta tredjeländer, och framhåller vikten av fysisk rörlighet och av att garantera hälsa och säkerhet. Kommittén välkomnar den nya Erasmusstadgan för högre utbildning och den nya Erasmusstadgan för studerande. De integrerar akademisk frihet och integritet samt främjar akademiska diskussioner och utbyte av bästa praxis om värden och demokrati som en del av Jean Monnet-insatserna för högre utbildning inom ramen för Erasmus+, även i tredjeländer.

2. Bakgrund till yttrandet

2.1 Efter det att rådet (utbildning) antagit rådets slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen, offentliggjorde kommissionen två dokument. Kommissionens meddelande om en europeisk universitetsstrategi innehåller de åtgärder som kommissionen planerar att vidta mellan 2022 och 2024 när det gäller högre utbildning och forskning, medan förslaget till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning, som rådet (utbildning) förväntas anta vid sitt möte den 4–5 april 2022, innehåller särskilda rekommendationer till medlemsstaterna. Dessa initiativ syftar till att uppnå det nya EU-målet om att minst 45 % av 25–34-åringarna ska ha eftergymnasial utbildning senast 2030 ( 5 )

2.2 Genom detta initiativ planerar kommissionen att utvidga de befintliga 41 europeiska universitetsallianserna till 60, med fler än 500 universitet som medlemmar i mitten av 2024. Det kommer att finnas en preliminär budget från Erasmus+ på 1,1 miljarder euro för 2021–2027 och flera stödinitiativ.

2.3 I rekommendationerna till medlemsstaterna uppmanas de att göra det möjligt för högre utbildningsanstalter att utveckla och genomföra innovativ gemensam gränsöverskridande utbildningsverksamhet (inom och utanför EU), att upprätta en rättslig stadga för de europeiska universitetsallianserna senast 2024, att underlätta utfärdandet på nationell nivå av en gemensam europeisk examen senast 2024, inbegripet kopplingen till de nationella referensramarna för kvalifikationer, att stödja ökad rörlighet för studenter och personal (även online), att tillhandahålla de europeiska universitetsallianserna hållbart ekonomiskt stöd och att främja och skydda den akademiska friheten och det institutionella oberoendet.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK påpekar ( 6 ) att ”[d]et är viktigt att sträva efter fler förbindelser mellan det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet för att förbättra kvaliteten på och inkluderingen i högre utbildning och forskning för alla studerande, oavsett ålder eller socioekonomisk bakgrund. Att förbättra kvaliteten och erkännandet av studier mellan universitet måste vara ett viktigt fokus för initiativet Europauniversitet. Högre utbildning är visserligen en nationell befogenhet, men kommissionens förslag om en europeisk examen, en stadga för Europauniversitet och ett europeiskt system för erkännande och kvalitetssäkring tycks vara ett steg mot synkronisering av högre utbildning. Därför begär EESK att tankarna bakom dessa initiativ och ytterligare politiska åtgärder diskuteras ytterligare med myndigheter, berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer.” Kommittén gläder sig åt att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer kunde framföra sina åsikter om detta initiativ genom offentliga samråd.

3.2 Den akademiska friheten och det institutionella oberoendet utsätts i allt högre grad för angrepp i vissa länder som har anslutit sig till Bolognaprocessen ( 7 ) . I Romkommunikén, som antogs av 49 ministerier inom det europeiska området för högre utbildning vid Bolognaprocessens ministerkonferens 2020, bekräftas ministrarnas åtagande att främja och skydda våra gemensamma grundläggande värden i hela det europeiska området för högre utbildning genom en intensifiering av den politiska dialogen och samarbetet som den nödvändiga grunden för lärande, undervisning och forskning av god kvalitet samt för demokratiska samhällen. De åtog sig också att upprätthålla det institutionella oberoendet, den akademiska friheten och integriteten, studenternas och personalens deltagande i styrningen av den högre utbildningen samt det offentliga ansvaret för och hos den högre utbildningen. I bilaga I till Romkommunikén definieras akademisk frihet som en oumbärlig aspekt av lärande, undervisning och forskning av god kvalitet inom högre utbildning samt av demokrati som bygger på institutionellt oberoende, och understryks att samhällen inte kan vara verkligt demokratiska om inte den akademiska friheten och det institutionella oberoendet respekteras.

3.3 Covid-19-pandemin har haft en aldrig tidigare skådad inverkan på undervisnings- och forskningsmetoderna, universitetens verksamhet (genom stängningar av campus och övergången till nätbaserat lärande) samt universitetens styrning. Pandemin har också belyst vikten av universitetens samhällsengagemang. Ungefär hälften av alla studenter ansåg att deras akademiska resultat försämrades genom den nätbaserade utbildningen, och deras arbetsbelastning har varit större sedan övergången till nätbaserad undervisning. Tillgången till digital kompetens, verktyg för onlinekommunikation och internet förblev en utmaning för många socioekonomiskt missgynnade studenter. Studenternas psykiska och känslomässiga välbefinnande påverkades också ( 8 )

3.4 För den akademiska personalen har covid-19-krisen lett till försämrade arbetsvillkor, inklusive kraftigt ökad arbetsbelastning på grund av nätbaserat och blandat lärande, och förlorade arbetstillfällen för visstidsanställda och tillfälligt anställda. Denna utveckling har haft en oproportionerligt stor inverkan på specifika personalgrupper, såsom kvinnor och etniska minoriteter. Pandemin har också haft en negativ inverkan på personalens psykiska hälsa och välbefinnande.

3.5 Den akademiska personalen spelar en mycket viktig roll för att tillhandahålla högkvalitativ utbildning och forskning vid universiteten. Redan före pandemin ställdes akademiker i hela Europa inför minskad anställningstrygghet på grund av budgetbegränsningar, minskade anställningsmöjligheter, en ökande andel personal med tillfälliga tjänster, deltidstjänster eller visstidstjänster och en ökande andel personal med externt finansierade tjänster. Anständiga arbetsvillkor och löner är avgörande för att personalen på ett ändamålsenligt sätt ska kunna förbereda sina studenter för den dubbla omställningen av samhället och ekonomin. Akademiker med visstidsanställning har otrygga anställningsförhållanden, vilket gör det svårare för dem att bedriva undervisning och forskning av hög kvalitet ( 9 ) . Covid-19-pandemin har försämrat karriärmöjligheterna för postdoktorandforskare och har en negativ inverkan på deras välbefinnande. Yngre och kvinnliga forskare drabbas oftare av otrygga förhållanden och av pandemins negativa effekter i detta avseende ( 10 ) . Ökade bidrag till doktorander samt gratis tillgång till litteratur och deltagande i internationella konferenser bör prioriteras.

3.6 För att minska kompetensbristen och se till att studenter från högre utbildningsanstalter kan komma in på arbetsmarknaden är ändamålsenliga partnerskap mellan högre utbildningsanstalter och företag samt studenters tillgång till högkvalitativa och avlönade lärlings- och praktikplatser vid företag av avgörande betydelse. EESK vill påpeka att ”[p]artnerskap mellan företag och högre utbildning bör gynna båda parter utan yttre påtryckningar och vara balanserade för att säkerställa företagens forsknings- och innovationsarbete i sig självt och de offentliga målen för högre utbildning och forskning i sig själva” ( 11 )

3.7 När man underlättar tillträdet till högre utbildning bör man ta hänsyn till att universitetsavgifterna är utsatta för tryck på grund av energipriserna och de ytterligare kostnaderna i samband med utbildningsprocessen (boende, tillgång till litteratur osv.). De ytterligare kostnaderna skulle kunna subventioneras med EU-medel, för att minska exponeringen för lån och andra finansieringsmetoder som används för att finansiera universitetsstudier. Synergier måste säkerställas mellan dynamiken i den tekniska utvecklingen och den utrustning, de standarder och de förfaranden som används i utbildningsprocessen, för att säkerställa en effektiv övergång från utbildning till yrkesliv.

Bryssel den 23 mars 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Meddelande från kommissionen om en europeisk universitetsstrategi, 2022.

(2) EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

(3) EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

(4) ”EUA Public Funding Observatory Report 2019/20”.

(5) Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030).

(6) EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

(7) https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

(8) Europeiska kommissionen, ”The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence”, 2021.

(9) EFSU, ”Report to Rome Ministerial Meeting 2020”.

(10) OECD, ”Reducing the precarity of academic research careers”, 2021.

(11) EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.