8.Alla uppsägningar under referensperioden har beräknats från den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet avslutas.

Uppsägningar under referensperioden

7.Företag och antal uppsägningar under referensperioden:

5.De grekiska myndigheterna lämnade in ansökan enligt insatskriteriet i artikel 4.1 b i förordningen om fonden, där det krävs att minst 500 arbetstagare blir uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma näringsgren enligt huvudgruppen i Nace rev. 2, och som är belägna i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå i ett medlemsland. Antalet uppsägningar var 550 inom den näringsgren som i Nace rev. 2 är definierad enligt huvudgrupp 58 (Förlagsverksamhet) i Nuts 2 regionen Aττική (Attika) (EL30).

4.Grekland lämnade in ansökan EGF/2018/003 EL/Attica publishing den 22 maj 2018, dvs. inom tolv veckor räknat från den dag då insatskriterierna i artikel 4 i förordningen om fonden uppfylldes. Kommissionen bekräftade samma dag att ansökan att ansökan mottagits och begärde ytterligare information från Grekland inom två veckor räknat från den dag då kommissionen förfogade över översättningen av ansökan, den 1 augusti 2018. Denna ytterligare information lämnades in inom sex veckor räknat från dagen för begäran, den 1 augusti 2018. Tidsfristen på 12 veckor från och med den dag då den fullständiga ansökan har mottagits, inom vilken kommissionen bör slutföra sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, löper ut den 24 oktober 2018.

2.Den 22 maj 2018 lämnade Grekland in ansökan, EGF/2017/003 EL/Attica publishing, om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 58 (Förlagsverksamhet) i Nuts 2 regionen Aττική (Attika) (EL30) i Grekland.

13.Enligt resultaten av arbetskraftsundersökningen från det andra kvartalet 2016 ökade procentandelen arbetstagare/anställda vars månadsinkomster låg under 700 euro med omkring 26 procentenheter (från 13,1 % till 38,8 %) under perioden 2009 till 2016. Samtidigt minskade antalet arbetstagare/anställda som tjänade mer än 700 euro i alla löneklasser.

Minilöner (euro per månad)

BNP per capita i tusental euro (2005–2016, fasta priser för 2010)

10.För att fastställa att det råder ett samband mellan å ena sidan uppsägningarna och å andra sidan den globala ekonomiska och finansiella krisen, enligt förordning (EG) nr 546/2009, hävdar Grekland att landets BNP per capita under perioden från 2008 till 2016 sjönk med 25 % (från 22 600 euro till 17 000 euro) och att arbetslösheten ökade med närmare 16 procentenheter (från 7,8 % till 23,6 %).

(*) Ingen uppgift eller obesvarat

Källa INE/GSEE, på grundval av ELSTAT, Labour Force Survey (andra kvartalet 2009 och andra kvartalet 2016)

14.På grund av den ökande arbetslösheten och de sjunkande lönerna har hushållens inkomst i Grekland minskat sedan den ekonomiska och finansiella krisen inleddes 2008. Den omedelbara effekten av denna tillbakagång är en minskad konsumtion. Hushållens konsumtion i Grekland minskade stadigt under perioden 2008–2013 och har legat stilla på samma nivå sedan dess. Hushållen har i stor omfattning skurit ner på alla icke-nödvändiga utgifter och även minskat på vissa av de nödvändiga utgifterna.

Hushållens inkomster och konsumtion i euro

(Grekland, fjärde kvartalet 2008–andra kvartalet 2016, fasta priser för 2010)

Disponibel inkomst Konsumtion

Källa INE GSEE, på grundval av data från Eurostat

15.Åren 2011–2017 rasade försäljningen av dagstidningar och tidskrifter i Grekland. Försäljningen av dagstidningar föll från 144 miljoner exemplar 2011 till 57 miljoner 2017 medan tidskrifterna föll från 60 miljoner exemplar till 23 miljoner. Den stadiga nedgången är en konsekvens av den ekonomiska och finansiella kris som ännu påverkar den grekiska ekonomin (minskade hushållsinkomster, hög arbetslöshet osv.) i kombination med den snabba digitala omvandlingen som i grunden förändrar förlagsbranschen.

Försäljningen av dagstidningar och tidskrifter 2012–2017

årlig förändring (% )

2012 2013 2014 2015 2016 2017 Dagstidningar

-18,9 -10,5 -8,9 -10,7 -15,9 -19,6 Tidskrifter

-22 -15,0 -7,3 -19,8 -9,0 -15,4

Källa: IBHS på grundval av ELSTADT:s Daily and periodical press survey 2017

16.Den aktuella ansökan är en uppföljning av ansökan EGF/2014/018 GR Attica publishing. De motiveringar som framlades då är fortfarande aktuella.

17.Hittills har förlagsverksamhet varit föremål för tre andra ansökningar till fonden, även de med hänvisning till den globala finansiella och ekonomiska krisen.

Händelser som föranlett uppsägningarna och upphörande av verksamhet

18.De händelser som har orsakat uppsägningarna är att stora annonsörer kraftigt har skurit ner sina marknadsföringskostnader, detta gäller till exempel biltillverkare och banker, och nedgången i omsättningen för dagspress och tidskrifter, bägge utlösta av den ekonomiska nedgången. Den minskade försäljningen hör också samman med att läsarna övergår från tryckta medier till elektroniska medier i och med att innehållet är lätt och omedelbart tillgängligt, men också på grund av att den digitala versionen av dagstidningar huvudsakligen är gratis (av dem som i undersökningen svarade på frågan om inverkan av elektroniska medier på läsarnas attityder, höll 64 % med om att de inte längre valde den tryckta versionen som de tidigare gjort på grund av kostnaderna).

19.Förlagen har fått betydande problem med lönsamheten, eftersom deras omsättning försämrades under krisperioden. Under decenniet 2005–2014 sjönk förlagsbranschens omsättning med 56,4 %. Under de senaste tre åren har omsättningen fortsatt att minska, med 14,3 % år 2015, 8,3 % år 2016 och 19,5 % år 2017, vilket återspeglar minskningen i både annonsinkomster och försäljningsintäkter. Svårigheterna att få lån och det försvagade kassaflödet, en bieffekt av recessionen i den grekiska ekonomin, lade ytterligare lass på bördan för företagen i förlagsbranschen, vilket resulterat i företagsnedläggningar, utauktionering av företag och uppsägningar.

Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen

20.Alla uppsägningar gjordes i Attika. De konsekvenser som förväntas i området är kopplade till svårigheterna att omplacera personal på grund av bristen på arbetstillfällen och det stora antalet arbetssökande, framförallt långtidsarbetslösa.

21.Trots att arbetslöshetshetsgraden i Grekland har minskat sedan 2014, då den nådde sin topp med 27,2 %, låg arbetslöshetsgraden i januari 2018 fortfarande över 20 % och långtidsarbetslösheten (>12 månader) stod för 55,2 % av alla arbetslösa.

22.Regionen Attika står för 34,7 % av den totala arbetslösheten i Grekland och för 36 % av långtidsarbetslösheten. Därtill kommer att i denna region är de långtidsarbetslösa 57,4 % av den totala mängden arbetssökande (två procentenheter högre än det nationella genomsnittet).