RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN SJUNDE ÅRSRAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA FISKERIFONDEN (2013) /* COM/2014/0738 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... INLEDNING............................................................................................................... 1 2........... ALLMÄN BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EFF............................... 1 2.1........ Medlemsstaternas finansiella genomförande av EFF................................................... 1 2.2........ EFF:s viktigaste insatsområden.................................................................................... 3 2.3........ Utveckling per prioriterat område ................................................................................ 3 2.4........ Kommissionens budgetgenomförande......................................................................... 4 2.5........ Medlemsstaternas användning av tekniskt stöd........................................................... 5 2.6........ Kommissionens användning av tekniskt stöd............................................................... 5 2.6.1..... Informationsteknik....................................................................................................... 5 2.6.2..... Stödenheten för nätverket för europeiska fiskeområden.............................................. 5 2.6.3..... Studier.......................................................................................................................... 5 2.6.4..... Tillfälligt anställda........................................................................................................ 5 2.7........ Samordning av EFF med strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)............................................................................................................................ 6 2.8........ Förberedande arbete inför programperioden 2014–2020: Europeiska havs- och fiskerifonden 6 3........... BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EFF PER PRIORITERAT OMRÅDE 6 3.1........ Område 1...................................................................................................................... 6 3.1.1..... Ekonomiskt resultat för EU:s fiskeflotta 2012 (baserat på 2014 års årliga ekonomiska rapport – uppgifter för 2012)............................................................................................................................. 6 3.1.2..... Definitivt upphörande med fiskeverksamhet............................................................... 6 3.1.3..... Tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet................................................................ 7 3.1.4..... Investeringar ombord på fiskefartyg och selektivitet................................................... 7 3.1.5..... Socioekonomisk kompensation för förvaltningen av fiskeflottan................................ 7 3.2........ Område 2...................................................................................................................... 7 3.2.1..... Inlandsfiske.................................................................................................................. 7 3.2.2..... Vattenbruk.................................................................................................................... 7 3.2.3..... Beredning..................................................................................................................... 8 3.3........ Område 3...................................................................................................................... 9 3.3.1..... Fiskehamnar, landningsplatser och skyddshamnar....................................................... 9 3.3.2..... Utveckling av nya avsättningsmöjligheter och reklamkampanjer................................. 9 3.3.3..... Pilotprojekt................................................................................................................... 9 3.4........ Område 4...................................................................................................................... 9 4........... Första praktiska slutsatser om EFF för perioden 2007–2013..................................... 10 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN SJUNDE ÅRSRAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA FISKERIFONDEN (2013) 1. INLEDNING I enlighet med artikel 68 i förordningen om Europeiska fiskerifonden[1] (nedan kallad EFF) ska kommissionen senast den 31 december varje år lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet av EFF. Rapporten grundar sig på kommissionens granskning och utvärdering av medlemsstaternas årsrapporter och all annan tillgänglig information. Den innefattar också en analys av genomförandet av några viktiga åtgärder inom EFF. Det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar innehåller en sammanfattning av genomförandet av EFF i varje medlemsstat och fem tabeller med detaljerad information om det finansiella genomförandet[2]. I enlighet med förordningen innehåller det även en sammanställning över de revisioner av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem som genomförts på kommissionens vägnar och en sammanfattning av resultaten av de revisioner av EFF-stöd som medlemsstaterna har genomfört, med uppgift om eventuella finansiella korrigeringar i förekommande fall. I denna rapport görs en allmän bedömning av medlemsstaternas och kommissionens genomförande av EFF under 2013, som är det sista programåret. I en del fall var de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna tillräckliga för en mer ingående analys till och med den 31 maj 2014, vilket ger en mer heltäckande bild av genomförandeläget mindre än två år före slutdatumet för genomförandet av EFF i praktiken (31 december 2015). 2. ALLMÄN BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EFF 2.1. Medlemsstaternas finansiella genomförande av EFF Medlemsstaternas attesterade mellanliggande utbetalningar uppgick 2013 till totalt 544 miljoner euro, jämfört med 589 miljoner euro 2012. Den 31 maj 2014 uppgick åtagandena om EFF-stöd till 3,413 miljarder euro, vilket motsvarar en ökning med 18 % sedan den 31 maj 2013 (515 miljoner euro på ett år). De nationella offentliga bidragen uppgick den 31 maj 2014 till 2,088 miljarder euro, vilket innebär en ökning med 360 miljoner euro sedan den 31 maj 2013 (+21 %). Dessa siffror vittnar om en väsentlig ökning av de nationella åtagandena under den föregående tolvmånadersperioden, vilket skulle kunna tyda på att medlemsstaterna börjar övervinna de svårigheter som budgetkonsolideringen gett upphov till. Under samma period uppgick de privata bidragen till EFF-stödda åtgärder till 2,497 miljarder euro. Privata bidrag förekommer främst inom beredning (42,67 %), vattenbruk (23,25 %) och investeringar ombord (9,68 %). Av den totala privata finansieringen avser 75 % sådana åtgärder. Investeringarna i fiskeri- och vattenbrukssektorn uppgick under perioden 1 januari 2007 till 31 maj 2014 till 8 miljarder euro: 42,67 % från EFF, 26,11 % i nationella offentliga bidrag och 31,22 % i privata medel. När det gäller hävstångseffekt genererar varje euro i EFF-anslag 1,34 euro i nationella anslag, 0,732 euro i privata medel och 0,612 euro i nationella offentliga bidrag[3]. Bestämmelser om stödnivåer och medfinansiering är i stor utsträckning avgörande för hävstångseffekten, men inte helt och hållet. Stödnivåerna och medfinansieringssatserna är exempelvis desamma för vattenbruk, beredning och saluföring, och även om de nationella offentliga bidragen är ungefär desamma är de privata bidragen mycket högre för beredning. Tabellen nedan visar hävstångseffekten för varje område och åtgärdskategori: Åtgärder || Hävstångseffekt för en euro i totalt (offentligt + privat) nationellt stöd (euro) || nationell offentlig finansiering (euro) || privat finansiering (euro) 1.1. Definitivt upphörande med fiskeverksamhet || 0,711 || 0,705 || 0,006 1.2. Tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet || 0,646 || 0,646 || 0,000 1.3. Investeringar ombord på fiskefartyg och selektivitet || 3,257 || 0,777 || 2,480 1.4. Småskaligt kustfiske || 0,655 || 0,429 || 0,227 1.5. Socioekonomisk kompensation för förvaltningen av flottan || 1,482 || 0,656 || 0,827 2.1. Vattenbruk || 1,613 || 0,435 || 1,179 2.2. Inlandsfiske || 1,503 || 0,447 || 1,056 2.3. Beredning och saluföring av fisk || 2,503 || 0,542 || 1,961 3.1. Gemensamma insatser || 1,152 || 0,930 || 0,221 3.2. Skydd och utveckling av den akvatiska faunan och floran || 0,652 || 0,558 || 0,094 3.3. Fiskehamnar, landningsplatser och skyddshamnar || 0,756 || 0,611 || 0,145 3.4. Utveckling av nya avsättningsmöjligheter och reklamkampanjer || 0,702 || 0,566 || 0,137 3.5. Pilotprojekt || 1,300 || 0,912 || 0,389 3.6. Ändring för omställning av fiskefartyg || 4,204 || 1,567 || 2,637 4.1. Utveckling av fiskeområden || 1,153 || 0,441 || 0,712 5.1. Tekniskt stöd || 0,483 || 0,480 || 0,003 Totalt || 1,344 || 0,612 || 0,732 Hävstångseffekterna är störst för åtgärder till stöd för ändring för omställning av fiskefartyg, investeringar ombord på fiskefartyg, fiskberedning och vattenbruk. När det gäller nationella offentliga bidrag är hävstångseffekterna störst för åtgärder till stöd för ändring för omställning av fiskefartyg, gemensamma insatser, pilotprojekt och investeringar ombord på fiskefartyg. När det gäller medfinansiering från den privata sektorn är hävstångseffekterna störst för ändring för omställning av fiskefartyg, investeringar ombord på fiskefartyg, fiskberedning och saluföring, vattenbruk och inlandsfiske. Den sammanlagda hävstångseffekten enligt ovan når inte upp till de 1,67 euro som blev resultatet av Fonden för fiskets utveckling (FFU) (2000–2006)[4], varav 0,56 euro var offentligt nationellt stöd och 1,11 euro var privat stöd. 2.2. EFF:s viktigaste insatsområden I tabellen nedan jämförs åtagandena för de fem mest utnyttjade åtgärderna vid utgången av juli 2012, maj 2013 respektive maj 2014: 31 juli 2012 || 31 maj 2013 || 31 maj 2014 Definitivt upphörande (19,61 %) || Beredning (17,41 %) || Beredning (16,65 %) Vattenbruk (12,98 %) || Definitivt upphörande (17,25 %) || Definitivt upphörande (15,44 %) Beredning (12,79 %) || Vattenbruk (14,83 %) || Vattenbruk (14,43 %) Fiskehamnar (10,89 %) || Fiskehamnar (11,46 %) || Fiskehamnar (11,61 %) Tillfälligt upphörande (7,67 %) || Tillfälligt upphörande (7,40 %) || Utveckling av fiskeområden (9,25 %) Situationen den 31 maj 2014 var i stort sett densamma som året innan, med undantag av område 4[5], där en förbättring med nästan 30 % ägde rum mellan maj 2013 och maj 2014. Såsom förklaras nedan släpar dock område 4 fortfarande efter i förhållande till övriga områden. EFF-åtaganden är i relativt hög grad koncentrerade till dessa fem åtgärder (67,39 %), men siffran per den 31 maj 2014 vittnar om en liten minskning jämfört med samma siffra året innan (68,86 %). Om man bortser från framstegen inom område 4 skulle en sådan (liten) förändring kunna tyda på att andra åtgärder drar till sig större anslag än under tidigare år. Det bör noteras att definitivt upphörande är den åtgärd inom de fem områdena som ständigt minskar i betydelse (–21,5 %). Detsamma gäller tillfälligt upphörande, som stod för 6,76 % av åtagandena den 31 maj 2014 (–12 % jämfört med den 31 juli 2012). Denna utveckling skulle kunna tyda på att traditionella flottåtgärder håller på att förlora i betydelse. 2.3. Utveckling per prioriterat område Tabellen nedan visar utvecklingen när det gäller den relativa vikten av totala åtaganden för varje prioriterat område mellan juli 2012 och maj 2014. Tabellen bekräftar den relativa nedgången inom område 1 (–16 %) och de snabba framstegen inom område 4. Område 3 går också framåt men i långsammare takt. Den 31 maj 2014 var område 2 störst, och detta motsvarar den ursprungliga fördelningen av EFF-stödet. Prioriterat område || 31 juli 2012 || 31 maj 2013 || 31 maj 2014 Område 1 || 33,05 % || 30,42 % || 27,77 % Område 2 || 28,96 % || 32,64 % || 31,44 % Område 3 || 27,59 % || 27,38 % || 28,46 % Område 4 || 7,1 % || 7,2 % || 9,25 % Område 5 || 3,29 % || 2,42 % || 3,07 % Tabellen nedan visar förhållandet mellan faktiska åtaganden och planerade utgifter för programperioden för varje prioriterat område. Prioriterat område || 31 juli 2012 || 31 maj 2013 || 31 maj 2014 Område 1 || 67,24 % || 74,36 % || 79,61 % Område 2 || 56,6 % || 77,47 % || 86,77 % Område 3 || 57,8 % || 67,31 % || 83,80 % Område 4 || 28 % || 44,60 % || 56,89 % Område 5 || 44,04 % || 44,60 % || 65,34 % EFF totalt || 56,31 % || 67,37 % || 79,33 % Den 31 maj 2014 motsvarade de åtaganden som ingåtts bara 79 % av EFF. Trots en ökning av takten sedan juli 2012 har ännu inga åtaganden gjorts för en betydande del av EFF. Det ger, precis som när det gäller attesterade utbetalningar, anledning till viss oro eftersom slutdatumet för stödberättigande utgifter är den 31 december 2015. Områdena 2 och 3 är längst framskridna när det gäller åtaganden, och område 2 har gått framåt mest under referensperioden. Snabba framsteg har gjorts inom område 4, som dock fortfarande släpar efter. 2.4. Kommissionens budgetgenomförande När det gäller årliga åtaganden ingicks under 2013 åtaganden för 16,4 % (691,5 miljoner euro) av de totala anslagen för perioden 2007–2013, varav 528,35 miljoner euro avsåg konvergensregioner och 163,15 miljoner euro övriga regioner. När det gäller utbetalningar betalades 12,7 % (546,78 miljoner euro) av de totala anslagen ut under 2013, varav 78,9 % för konvergensregioner (431,35 miljoner euro) och 21,1 % för övriga regioner (115,43 miljoner euro). Utbetalningarna gjordes i form av förfinansiering (för Kroatien) och mellanliggande utbetalningar. Närmare uppgifter finns i bilaga 1 och i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. 2.5. Medlemsstaternas användning av tekniskt stöd Under 2013 ingick 21 medlemsstater åtaganden inom ramen för budgeten för tekniskt stöd (område 5). Störst belopp anslogs av Nederländerna (58,3 % av EFF-anslagen för område 5), Slovenien (51,6 %), Storbritannien (51,2 %), Portugal (38 %), Polen (15,75 %) och Spanien (10,9 %). De finansierade insatserna gällde bl.a. förstärkning av den administrativa kapaciteten, it-utveckling, publicitet och information samt stöd till förvaltning och genomförande av operativa program. 2.6. Kommissionens användning av tekniskt stöd Under 2013 ingick kommissionen åtaganden för 3,48 miljoner euro av budgeten för tekniskt stöd för följande: 2.6.1. Informationsteknik 0,35 miljoner euro för datorutrustning och underhåll samt utveckling av kommissionens informationssystem för genomförandet av EFF. 2.6.2. Stödenheten för nätverket för europeiska fiskeområden 2,74 miljoner euro för Farnet. Under 2013 fortsatte Farnet att spela en viktig roll för genomförandet inom område 4 genom att ge förvaltningsmyndigheter och lokala aktionsgrupper för fiske metodologiskt och tematiskt stöd (tematiska seminarier, särskilda möten, tillfälligt stöd i medlemsstaterna). Farnet bidrog till synligheten för område 4 genom sin webbplats och konton på flera populära sociala nätverk (Facebook, Twitter, YouTube, LinkedIn), insamling av goda exempel på projekt, ett regelbundet nyhetsbrev och två nummer av Farnets tidskrift. 2.6.3. Studier 0,4 miljoner euro för en studie om genomförandet inom område 4 i EFF. Baserat på en undersökning i september 2013 på kommissionens initiativ visade studien om genomförandet inom område 4 att 312 grupper stött över 8 500 projekt som skapat omkring 8 000 arbetstillfällen, samtidigt som ytterligare 12 500 arbetstillfällen ska ha bevarats. Studien visar också att stödet från Europeiska fiskerifonden tack vare detta innovativa tillvägagångssätt har bidragit till att 220 små och medelstora företag och mikroföretag har bildats. Siffrorna kommer sannolikt att stiga efter programperiodens slut, med tanke på att genomförandet i praktiken har gått framåt stadigt sedan undersökningen gjordes. Genomförandet inom område 4 har resulterat i en hävstångsfaktor på 1,15, vilket betyder att en euro från EFF har genererat ytterligare 1,15 euro (privat och offentligt). De lokala aktionsgrupperna för fiske räknar dessutom med att 61 % av projekten kommer att fortsätta sedan stödet från EFF upphört. Trots en del svårigheter har det generellt sett inte rått någon brist på projekt, och efterfrågan på finansiering har överstigit utbudet. Studien ger också värdefulla fingervisningar om hur genomförandemekanismerna kan förbättras under perioden 2014–2020. Landsspecifika rekommendationer har utfärdats för 15 medlemsstater. Rapporten och en sammanfattning finns på webbplatsen för GD Havsfrågor och fiske, på http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm 2.6.4. Tillfälligt anställda 0,85 miljoner euro för löner till tillfälligt anställda som deltar i genomförandet av EFF, särskilt för att garantera lämplig spridning på alla officiella EU-språk. 2.7. Samordning av EFF med strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) De operativa programmen visar att alla medlemsstater redan från början varit medvetna om vikten av att genomförandet av EFF överensstämmer och samordnas med strukturfonderna och med Ejflu. De operativa programmen ger information om de system som har inrättats (eller håller på att inrättas) i medlemsstaterna för att undvika överlappning, i enlighet med artikel 6 i EFF-förordningen. I medlemsstaternas årliga genomföranderapporter nämns inte uttryckligen några väsentliga samordningsproblem. 2.8. Förberedande arbete inför programperioden 2014–2020: Europeiska havs- och fiskerifonden Under 2013 inledde kommissionen arbetet med ett förslag till en ny fond, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), som skulle bli finansieringsinstrumentet till stöd för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken under perioden 2014–2020. Förslaget om EHFF baserades i viss mån på bedömningen av genomförandet av EFF. EHFF antogs slutgiltigt i maj 2014. 3. BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EFF PER PRIORITERAT OMRÅDE 3.1. Område 1 3.1.1. Ekonomiskt resultat för EU:s fiskeflotta 2012 (baserat på 2014 års årliga ekonomiska rapport – uppgifter för 2012[6]) Uppgifter för 2012, som ligger till grund för den årliga ekonomiska rapporten för 2014, visar att de intäkter som genererades av fiskeflottan visserligen minskade jämfört med 2011 men att kostnaderna sjönk ännu mer, vilket betyder att EU:s fiskeflotta överlag var lönsammare än 2011. Intäktsminskningen är en följd av en minskning av den sammanlagda vikten och värdet av den fisk och de skaldjur som EU-flottan landade. EU:s fiskeflotta genererade intäkter på 6,9 miljarder euro, med ett bruttoförädlingsvärde på 3,3 miljarder euro, en bruttovinst på 1,3 miljarder euro och en nettovinst på 458 miljoner euro. Trots högre bränslepriser förblev energikostnaderna i stort sett oförändrade eftersom EU-flottans energiförbrukning minskade. Detta har sin grund i olika faktorer, bl.a. övergången till mer bränslesnåla fiskeredskap med EFF-stöd och nationellt offentligt stöd, minskning av flottans storlek och förändringar av fiskemetoder och flottans dynamik. Den överlag positiva utvecklingen 2012 omfattade emellertid inte alla flottor. Fem nationella flottor gjorde nettoförluster. Resultatet för de storskaliga flottorna och fjärrfiskeflottorna förbättrades visserligen mellan 2008 och 2012, men de småskaliga flottorna uppvisade generellt ett sämre resultat. Vad sysselsättningen beträffar motsvarade antalet fiskare 2012 strax över 120 000 heltidsekvivalenter. 3.1.2. Definitivt upphörande med fiskeverksamhet Den 31 maj 2014 hade EFF bidragit till 4 087 åtgärder som rörde definitivt upphörande med fiskeverksamhet (+2,5 % jämfört med den 31 maj 2013), till en total offentlig kostnad av 898,58 miljoner euro, varav 527,03 miljoner euro från EFF. Siffrorna per åtgärd är i princip oförändrade jämfört med året innan. Den totala kostnaden per åtgärd uppgår till 220 064 euro (fjärde störst), varav 128 953 utgörs av EFF-stöd (tredje störst). 3.1.3. Tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet Trots en liten minskning i relativa tal sedan förra året är tillfälligt upphörande fortfarande den mest utnyttjade åtgärden (61 715 åtgärder, 51 % av det totala antalet). De genomsnittliga kostnaderna per åtgärd är fortarande de lägsta inom EFF (6 158 euro i totala kostnader, 3 740 euro i kostnader för EFF) och har minskat sedan juli 2012 (–3,3 %). 3.1.4. Investeringar ombord på fiskefartyg och selektivitet Åtgärder på dessa områden är fortfarande de näst mest utnyttjade EFF-åtgärderna (12 090 åtgärder). Deras relativa betydelse (9,99 %) var dock 10 % lägre än den 31 maj 2013. De totala investeringarna uppgick till 415 miljoner euro, och den totala offentliga delen till 173,23 miljoner euro. EFF:s bidrag till den offentliga delen var 97,48 miljoner euro (2,86 % av de totala åtagandena). Kostnaden per åtgärd är 34 327 euro (hälften av den genomsnittliga totala kostnaden), varav EFF har bidragit med 8 063 euro (mindre än 30 % av det genomsnittliga EFF-stödet). Det privata stödet per åtgärd är 20 000 euro. 3.1.5. Socioekonomisk kompensation för förvaltningen av fiskeflottan Åtgärderna inom detta område är relativt få till antalet (5 416 åtgärder, 4,47 % av det totala antalet) och mycket små i investeringshänseende (näst minst inom EFF). De totala investeringarna uppgår till 152,8 miljoner euro och det totala offentliga bidraget till 101,92 miljoner euro. EFF-stödet var 61,55 miljoner euro (1,8 % av EFF-åtagandena den 31 maj 2014). Kostnaden per åtgärd uppgår till 11 927 euro (20 % av genomsnittet), varav EFF bidrog med 7 205 euro (25 % av det genomsnittliga EFF-stödet). Det privata bidraget är mycket litet, 1 632 euro (10 % av det genomsnittliga privata bidraget till EFF-stödda åtgärder). 3.2. Område 2 3.2.1. Inlandsfiske Åtgärderna till stöd för inlandsfiske (artikel 33 i EFF-förordningen) är få till antalet och mycket små i investeringshänseende. De är de tredje minst utnyttjade åtgärderna inom EFF. Den 31 maj 2014 var antalet åtgärder bara 944 (0,78 % av samtliga åtgärder). De står bara för 0,36 % av de totala EFF-åtagandena, vilket är den lägsta siffran för åtaganden. Sett till EFF-åtaganden per åtgärd är de också femte billigast med 12 967 euro – mindre än hälften av den genomsnittliga EFF-kostnaden per åtgärd (28 192 euro). Den genomsnittliga totala investeringen per åtgärd är 32 456 euro, vilket också är den tredje lägsta siffran. Det genomsnittliga nationella offentliga bidraget är under 5 800 euro, och det genomsnittliga privata bidraget per åtgärd är 13 696 euro. 3.2.2. Vattenbruk Vattenbruksåtgärder utgör ett av de största investeringsområdena för EFF. Antalet åtgärder är litet (6 % av det totala antalet), men de förbrukar en oproportionerligt stor del av EFF-åtagandena (14,45 %). Den totala kostnaden per åtgärd är 179 000 euro (sjätte störst), varav 80 600 euro utgörs av privata bidrag (4 gånger det genomsnittliga privata bidraget) och 68 333 euro av EFF-stöd (2,5 gånger genomsnittet). I absoluta termer investerades 1,287 miljarder euro i 7 209 vattenbruksåtgärder till och med den 31 maj 2014, varav 492,6 miljoner euro i EFF-stöd, 214,05 miljoner euro i nationella offentliga bidrag och 580,74 miljoner euro i privata medel. Vattenbruksinvesteringar är den näst största posten för EFF, efter beredning och betydligt före definitivt upphörande med fiskeverksamhet. Enligt den årliga ekonomiska rapporten (uppgifter för 2012), uppgick försäljningsvolymen till 1,39 miljoner ton och värdet till 4,37 miljarder euro 2012. Det motsvarar en ökning av volymen med 3 % och av värdet med 10 % från 2011 till 2012. Det totala antalet företag var omkring 15 000, varav 90 % var mikroföretag (med färre än 10 anställda). Sysselsättningen inom vattenbrukssektorn uppskattas till omkring 80 000 arbetstillfällen sammanlagt, varav de flesta är deltidsarbeten. Antalet heltidssysselsatta har minskat något, vilket kan tyda på en utveckling mot högre specialisering. Genomsnittslönen steg dock med 9 % från 2011 till 2012. Lönsamheten för EU:s vattenbrukssektor minskade från 2011 till 2012 men var fortfarande positiv. Arbetsproduktiviteten i sektorn sjönk med 4 % från 2011 till 2012. Vattenbruk i havet genererade vinster på 165 miljoner euro, följt av skaldjurssektorn med vinster på 32 miljoner euro och sötvattenssektorn med förluster på 32 miljoner euro. I september 2014 offentliggjorde Europeiska revisionsrätten en särskild rapport om ändamålsenligheten i Europeiska fiskerifondens stöd till vattenbruk. Rapporten visade att åtgärderna till stöd för vattenbruk under perioden fram till 2013 inte utformats och genomförts väl av EU och medlemsstaterna, och att EFF inte gett tillräcklig valuta för pengarna och effektivt stöd för en hållbar utveckling av vattenbruket. Revisorerna konstaterade att ramen på EU- och medlemsstatsnivå inte räckte för att förverkliga EU:s mål om en hållbar utveckling av vattenbruket. Medlemsstaternas nationella strategiska planer och operativa program utgjorde inte en tillräckligt tydlig bas för stödet till vattenbruk, och medlemsstaterna saknade en samlad strategi för sektorn. EFF-stödet till vattenbruksprojekt var ofta dåligt målinriktat, och revisorerna konstaterade att det var vanligt att projekten inte nådde de förväntade resultaten. Rapporten finns på http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010SVC.pdf För att säkerställa att EU-medel som är tillgängliga för vattenbruk används på ett målinriktat sätt, och till följd av antagandet 2013 av strategiska riktlinjer[7] för en hållbar utveckling av vattenbruket, har kommissionen bett de nationella myndigheterna att utarbeta fleråriga nationella strategiska planer för varje medlemsstat. Planerna är inriktade på viktiga faktorer som hämmar utvecklingen av vattenbruket inom EU (behovet att förenkla de administrativa förfarandena och att säkerställa tillgång till utrymme och vatten genom samordnad fysisk planering, stärka konkurrenskraften för sektorn och utforska EU-vattenbrukets konkurrensfördelar (lika villkor)). Kommissionen kommer att använda dessa planer för att bistå medlemsstaterna i kartläggningen av prioriteringar för projekt som kan finansieras via den nya fonden. Tillsammans med revisionsrättens rekommendationer och lärdomarna från perioden 2007–2013 hoppas kommissionen se en mer resultatorienterad strategi för investeringar i vattenbrukssektorn med stöd av Europeiska havs- och fiskerifonden. 3.2.3. Beredning Åtgärderna som rör beredning är, såsom förklaras i tidigare rapporterar om genomförandet av EFF, visserligen relativt få till antalet (4,18 % av det totala antalet), men de står för en betydande del av EFF-åtagandena (16,65 %). Följande medlemsstater anslår mer än 16 % av sin budget för operativa program (nationellt stöd och EU-stöd) för beredning: Österrike (40 %), Litauen (26 %), Portugal (25 %), Slovakien (24 %), Lettland (23 %), Malta (22 %), Storbritannien (18 %) och Estland (17 %). Medlemsstater som anslår mindre än 5 % av sin budget för operativa program är Frankrike (4 %), Belgien (2 %) och Nederländerna (2 %). EFF-kostnaden per åtgärd (112 400 euro) är fyra gånger så hög som den genomsnittliga (femte störst i absolut värde). Det privata bidraget (220 358 euro) är omkring tio gånger så stort som det genomsnittliga EFF-bidraget och störst i absoluta termer. Den totala kostnaden per åtgärd (393 718 euro) är den näst största, och medlemsstater som Portugal, Litauen, Malta och Grekland ger mer än 500 000 euro i stöd per åtgärd. Beredning attraherar privat finansiering i stor omfattning. De totala investeringarna i beredningssektorn uppgick den 31 maj 2014 till 1,99 miljarder euro för 5 057 åtgärder. Siffran innefattar 568,4 miljoner euro i EFF-finansiering, 308 miljoner euro i nationell offentlig finansiering och 1,114 miljarder euro i privat finansiering. 3.3. Område 3 3.3.1. Fiskehamnar, landningsplatser och skyddshamnar Den 31 maj 2014 bidrog EFF till 1 446 infrastrukturprojekt (1,2 % av de åtgärder som fick EFF-stöd totalt). De totala investeringarna uppgår till 695,97 miljoner euro, med ett offentligt bidrag på 639,6 miljoner euro (396,4 miljoner euro i EFF-stöd). Infrastrukturprojekten är de dyraste sett till totala investeringar per projekt (481 306 euro), EFF-stöd (274 111 euro, nästan tio gånger genomsnittet) och nationella offentliga bidrag (167 518 euro). Den privata finansieringen per projekt (39 677 euro, nästan dubbelt så mycket som det genomsnittliga privata bidraget) är i sig blygsam och relativt obetydlig jämfört med motsvarande siffra för beredning. 3.3.2. Utveckling av nya avsättningsmöjligheter och reklamkampanjer Den 31 maj 2014 var antalet finansierade åtgärder på detta område relativt litet (2 232 åtgärder, 1,84 % av det totala antalet). Beloppen var dock betydande: 222,22 miljoner euro i totala investeringar, med ett offentligt bidrag på 204,4 miljoner euro (130,56 miljoner euro i finansiering från EFF, 3,82 % av de totala EFF-åtagandena). Dessa åtgärder är de billigaste inom område 3. De totala investeringarna per projekt är 99 560 euro, varav 58 492,5 euro finansieras av EFF, 33 082 euro genom det nationella offentliga bidraget och 7 985 euro med privata medel. 3.3.3. Pilotprojekt Pilotprojekt är centrala för att främja innovation inom EFF. I den sjätte rapporten om genomförandet av EFF uttryckte kommissionen oro för det låga antalet åtgärder och åtgärdernas stora beroende av offentligt stöd. Siffror per den 31 maj 2014 bekräftar dessa farhågor. Antalet åtgärder (592) är fortfarande mycket lågt (0,49 % av det totala antalet), trots avsevärda framsteg sedan den 31 maj 2013 (+18 %). De totala investeringarna per åtgärd (350 193 euro) är tredje störst inom EFF, och de ökar. Hävstångseffekten ligger fortfarande under genomsnittet för EFF, i synnerhet den privata delen som till och med har minskat jämfört med året innan. Det vittnar om oviljan hos privata finansiärer att medverka i riskfyllda projekt. 3.4. Område 4 Genomförandet inom område 4 gick framåt avsevärt under 2013. De 21 medlemsstater som genomför område 4 valde ut sina lokala aktionsgrupper för fiske och i maj 2014 uppgick antalet grupper till 312. 2013 var ett hektiskt år för alla intressenter inom område 4, lokala aktionsgrupper för fiske och projektledare, och även för förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ, som alla aktivt förberedde, valde ut, godkände och betalade för projekt. Siffrorna vittnar om en stadig ökning av antalet godkända projekt. Vid utgången av 2012 hade bara 2 756 konkreta projekt valts ut, en siffra som steg till 6 353 på ett år. Denna utveckling höll i sig, och den 31 maj 2014 hade 8 800 projekt godkänts, för ett totalt EFF-åtagande på 328 miljoner euro. Det totala uppskattade värdet av dessa projekt var över 690 miljoner euro. En del medlemsstater modifierade sina anslag inom område 4 under 2013. De två medlemsstaterna med störst budgetar för område 4 (Polen och Rumänien) sänkte nyligen sina anslag så att den totala budgeten för område 4 hamnade på strax över 500 miljoner euro. 4. Första praktiska slutsatser om EFF för perioden 2007–2013 · Förbättringar har skett när det gäller både åtaganden och attesterade utgifter i medlemsstaterna, men en del återstår ännu att göra. Vid utgången av 2013, bara två år innan genomförandet av EFF upphör, utgjorde medlemsstaternas attesterade mellanliggande utbetalningar strax över hälften av de totala EFF-anslagen. Åtagandegraden på nationell nivå är i detta skede betydligt högre (80 %) men fortfarande under den idealiska/förväntade graden på 100 %. Dessa låga siffror i slutet av programperioden skulle kunna tyda på att medlemsstaterna inte till fullo kommer att kunna utnyttja 20 % av de tillgängliga medlen till stöd för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, såvida inte ytterligare medel anslås under återstoden av tiden fram till programperiodens slut, dvs. den 31 december 2015. · Tendenser som uppmärksammats i tidigare genomföranderapporter bekräftas: Flottåtgärderna är fortfarande betydande men har minskat successivt. Vattenbruk och beredning fortsätter att vara viktiga investeringsområden för EFF. Inom område 4 görs successiva framsteg. De senaste åren (2012–2013) har EFF-stödet till åtgärder inom område 1 minskat, medan stödet till åtgärder inom område 2 har ökat – för både vattenbruk och beredning – med en hög grad av privat finansiering för beredning. Investeringarna i vattenbruk var de näst största för EFF efter beredning. Inom område 3 verkar framsteg också göras, men i långsammare takt. Inom område 4 gjorde genomförandet goda framsteg 2013 men släpar fortfarande efter i förhållande till övriga områden. · Allmän slutsats om revision. GD Havsfrågor och fiske genomförde 2013 en granskning av revisionsmyndigheternas arbete i vissa medlemsstater. Sju operativa program granskades. GD Havsfrågor och fiske kom fram till att revisionsmyndigheternas yttranden i samtliga fall var tillförlitliga (även om en del förbättringar var nödvändiga). KOMMISSIONENS FINANSIELLA GENOMFÖRANDE AV EFF I KONVERGENSREGIONER OCH ÖVRIGA REGIONER Land || || Beslutat a || Åtaganden b || Utbetalat c || % b / a || % c / a Belgien || Perioden 2007–2013 || 26 261 648,00 || 26 261 648,00 || 15 856 227,33 || 100,00 % || 60,38 % Budgetår: 2013 || 4 566 926,00 || 4 566 926,00 || 0,00 || Bulgarien || Perioden 2007–2013 || 71 742 671,00 || 71 742 671,00 || 30 422 962,96 || 100,00 % || 42,41 % Budgetår: 2013 || 14 817 432,00 || 14 817 432,00 || 5 920 289,26 || Tjeckien || Perioden 2007–2013 || 27 106 675,00 || 27 106 675,00 || 19 509 468,35 || 100,00 % || 71,97 % Budgetår: 2013 || 4 395 714,00 || 4 395 714,00 || 0,00 || Danmark || Perioden 2007–2013 || 133 675 169,00 || 133 675 169,00 || 83 243 496,02 || 100,00 % || 62,27 % Budgetår: 2013 || 20 249 424,00 || 20 249 424,00 || 2 127 292,84 || Tyskland || Perioden 2007–2013 || 137 537 645,00 || 137 537 645,00 || 81 831 242,83 || 100,00 % || 59,50 % Budgetår: 2013 || 22 785 090,00 || 22 785 090,00 || 15 490 828,28 || Estland || Perioden 2007–2013 || 84 568 039,00 || 84 568 039,00 || 54 336 527,77 || 100,00 % || 64,25 % Budgetår: 2013 || 15 488 132,00 || 15 488 132,00 || 12 107 723,59 || Irland || Perioden 2007–2013 || 42 266 603,00 || 42 266 603,00 || 33 467 120,83 || 100,00 % || 79,18 % Budgetår: 2013 || 7 350 203,00 || 7 350 203,00 || 0,00 || Grekland || Perioden 2007–2013 || 207 832 237,00 || 207 832 237,00 || 145 700 703,39 || 100,00 % || 70,10 % Budgetår: 2013 || 29 020 837,00 || 29 020 837,00 || 50 836 540,00 || Spanien || Perioden 2007–2013 || 1 117 001 406,00 || 1 117 001 406,00 || 666 766 521,03 || 100,00 % || 59,69 % Budgetår: 2013 || 164 369 114,00 || 164 369 114,00 || 67 686 522,28 || Frankrike || Perioden 2007–2013 || 213 025 429,00 || 213 025 429,00 || 131 616 673,94 || 100,00 % || 61,78 % Budgetår: 2013 || 32 728 219,00 || 32 728 219,00 || 34 523 047,25 || Kroatien || Perioden 2007–2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || 100,00 % || 25,00 % Budgetår: 2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || Italien || Perioden 2007–2013 || 414 060 995,00 || 414 060 995,00 || 240 995 602,39 || 100,00 % || 58,20 % Budgetår: 2013 || 63 740 728,00 || 63 740 728,00 || 77 515 835,93 || Cypern || Perioden 2007–2013 || 19 724 418,00 || 19 724 418,00 || 15 546 048,76 || 100,00 % || 78,82 % Budgetår: 2013 || 2 987 900,00 || 2 987 900,00 || 65 839,24 || Lettland || Perioden 2007–2013 || 125 015 563,00 || 125 015 563,00 || 102 422 830,92 || 100,00 % || 81,93 % Budgetår: 2013 || 22 451 354,00 || 22 451 354,00 || 16 022 380,73 || Litauen || Perioden 2007–2013 || 54 713 408,00 || 54 713 408,00 || 39 794 284,68 || 100,00 % || 72,73 % Budgetår: 2013 || 9 332 205,00 || 9 332 205,00 || 11 169 512,89 || Luxemburg || Perioden 2007–2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % Budgetår: 2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Ungern || Perioden 2007–2013 || 34 769 572,00 || 34 769 572,00 || 25 655 937,59 || 100,00 % || 73,79 % Budgetår: 2013 || 6 540 370,00 || 6 540 370,00 || 4 216 277,97 || Malta || Perioden 2007–2013 || 8 372 329,00 || 8 372 329,00 || 4 493 345,49 || 100,00 % || 53,67 % Budgetår: 2013 || 1 645 221,00 || 1 645 221,00 || 1 630 914,58 || Nederländerna || Perioden 2007–2013 || 48 578 417,00 || 48 578 417,00 || 27 186 099,98 || 100,00 % || 55,96 % Budgetår: 2013 || 7 358 771,00 || 7 358 771,00 || 5 982 530,89 || Österrike || Perioden 2007–2013 || 5 259 318,00 || 5 259 318,00 || 4 722 272,76 || 100,00 % || 89,79 % Budgetår: 2013 || 790 279,00 || 790 279,00 || 347 511,09 || Polen || Perioden 2007–2013 || 734 092 574,00 || 734 092 574,00 || 390 177 612,90 || 100,00 % || 53,15 % Budgetår: 2013 || 126 330 307,00 || 126 330 307,00 || 116 130 228,87 || Portugal || Perioden 2007–2013 || 226 746 668,00 || 226 746 668,00 || 146 115 817,00 || 100,00 % || 64,44 % Budgetår: 2013 || 36 914 101,00 || 36 914 101,00 || 34 325 919,48 || Rumänien || Perioden 2007–2013 || 196 181 626,00 || 196 181 626,00 || 87 676 530,55 || 100,00 % || 44,69 % Budgetår: 2013 || 45 362 301,00 || 45 362 301,00 || 55 376 542,06 || Slovenien || Perioden 2007–2013 || 21 640 283,00 || 21 640 283,00 || 13 481 826,73 || 100,00 % || 62,30 % Budgetår: 2013 || 3 071 793,00 || 3 071 793,00 || 4 345 441,02 || Slovakien || Perioden 2007–2013 || 12 898 749,00 || 12 898 749,00 || 8 304 073,77 || 100,00 % || 64,38 % Budgetår: 2013 || 2 543 929,00 || 2 543 929,00 || 3 133 897,42 || Finland || Perioden 2007–2013 || 39 448 827,00 || 39 448 827,00 || 27 428 599,57 || 100,00 % || 69,53 % Budgetår: 2013 || 5 975 800,00 || 5 975 800,00 || 5 086 898,73 || Sverige || Perioden 2007–2013 || 54 664 803,00 || 54 664 803,00 || 35 167 059,56 || 100,00 % || 64,33 % Budgetår: 2013 || 8 280 751,00 || 8 280 751,00 || 10 167 185,03 || Storbritannien || Perioden 2007–2013 || 134 201 597,00 || 134 201 597,00 || 62 339 357,56 || 100,00 % || 46,45 % Budgetår: 2013 || 23 710 811,00 || 23 710 811,00 || 10 392 606,72 || Totalt || Perioden 2007–2013 || 4 200 086 669,00 || 4 200 086 669,00 || 2 496 433 244,66 || 100,00 % || 59,44 % Budgetår: 2013 || 691 507 712,00 || 691 507 712,00 || 546 776 766,15 || [1] Artikel 68 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (EUT L 120, 15.8.2006). [2] Tabell I – Finansiellt genomförande i konvergensregioner. Tabell II – Finansiellt genomförande i övriga regioner. Tabell III – Finansiellt genomförande i konvergensregioner och övriga regioner. Tabell IV – EFF-programbelopp per prioriterat område och medlemsstat. Tabell V – EFF-attesterade utgifter per prioriterat område och medlemsstat. [3] Den 31 maj 2014. [4] Mätt i attesterade utbetalningar. [5] Det finns inga enskilda åtgärder inom område 4. Jämförelsen mellan området totalt och enskilda åtgärder inom andra områden är därför något missvisande. [6] Uppgifter som samlas in av medlemsstaterna enligt ramen för datainsamling har två års eftersläpning. [7] Strategiska riktlinjer för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU, COM(2013)229