[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 5.11.2010

KOM(2010) 632 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2009

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2009

1. bakgrund till Årsrapporten om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling

Årsrapporten om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling utarbetas i enlighet med artikel 190[1] i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

En del information om forskning som bedrivits inom ramen för Euratomfördraget har tagits med även om denna formellt sett inte ska tas med i rapporten.

2. ALLMÄN BAKGRUND AVSEENDE 2009

Enligt Lissabonfördraget utgör forskningspolitiken ett behörighetsområde som EU och medlemsstaterna delar. I fördraget fastställs det europeiska området för forskningsverksamhet uttryckligen som redskapet för att genomföra EU:s mål på forskningsområdet. En ny bestämmelse har införts gällande rättsliga åtgärder för genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

När ordförande Barroso redogjorde för den nya kommissionens politiska riktlinjer[2] redogjorde han även för sin syn på vad som ska prioriteras inom EU:s framtida forskningspolitik, däribland spetskompetens inom grundforskning, mer branschdriven tillämpad FoU, utökade utbytesprogram och större fokus på att sprida FoU-kapacitet ut till regionerna. Barroso vill åstadkomma ett Europa med ambitioner och värden där människorna utgör den viktigaste punkten på dagordningen.

Samtidigt har den ekonomiska krisen fortsatt. BNP i EU27 sjönk under 2009 med 4,2 %. Europeiska regeringar reagerade med att öka de offentliga utgifterna genom räddningspaket och ekonomiska stimulansåtgärder. Dessa kortfristiga åtgärder åtföljdes ofta av mer långfristiga investeringar i forskning och innovation, en metod som även stöds i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (EERP)[3].

En översyn[4] av effekterna av den ekonomiska krisen för investeringar i FoU gav vid handen att medlemsstater med hög eller medelhög FoU-intensitet behöll eller ökade sin FoU-budget 2009. Medlemsstater med FoU-intensitet på medel- eller låg nivå tvingades däremot att dra ned på sina insatser. Detta medförde en risk för ett vidgat forsknings- och innovationsgap i unionen.

När det gäller privata investeringar i FoU kan man konstatera att krisen medfört minskat kassaflöde inom praktiskt taget alla delar av näringslivet, vilket begränsat de interna ekonomiska resurserna för FoU, i synnerhet inom högteknologiska små och medelstora företag[5]. De negativa effekterna accentuerades ytterligare av den begränsade tillgången på externa källor för privat finansiering. I jämförelse med tidigare konjunkturnedgångar förefaller det dock som om stora företag har behållit sin FoU-investeringsnivå men de tenderade att koncentrera dem till sina prioriteringar.

Krisen har också ökat medvetenheten om att forsknings- och innovationspolitik måste knyta bättre an till samhällets önskemål. Lunda-deklarationen, som antogs under det svenska ordförandeskapets konferens ”New Worlds, New Solutions”, innehöll en uppmaning att inrikta europeisk forskning på att möta vår tids stora utmaningar.

3. strategimål för det europeiska forskningsområdet

3.1. Förvaltning av det europeiska forkningsområdet

Syftet med ”Ljubljanaprocessen” är att ta itu med brister och dålig effektivitet i det europeiska forskningssystemet beroende på fragmentering, bristande samstämmighet och samordning samt hinder för fri rörlighet för kunskap. Denna process lanserades 2008[6] med inledningsvis ett avtal om en långsiktig vision för det europeiska forskningsområdet[7]. Samtidigt lanserades fem särskilda initiativ för det europeiska forskningsområdet.

Under 2009 gjordes framsteg på två nivåer.

- För samtliga fem särskilda initiativ för det europeiska forskningsområdet har praktiska genomförandeåtgärder införts (se punkterna 3.2–3.6).

- En viktig åtgärd som gäller den övergripande förvaltningen av det europeiska forskningsområdet var antagandet av rådets resolution om förbättrad förvaltning av det europeiska forskningsområdet[8].

I denna resolution klargör rådet nödvändigheten av att utveckla en mer samstämmig beslutsprocess inom EU och i medlemsstaterna och fastställa på vilket sätt man kan stimulera utvecklingen av det europeiska forskningsområdet på politisk nivå. I resolutionen begär man även en översyn av Crests mandat[9].

Sedan 2007 har två stor ERA-konferenser möjliggjort utbyte av synpunkter och samråd med olika intressenter när det gäller utvecklingen av politiken för det europeiska området. Den andra ERA-konferensen anordnades i Bryssel i oktober 2009.

3.2. Initiativ avseende forskare inom ramen för det europeiska forskningsområdet

Europeiska partnerskapet för forskare[10] omfattar fyra handlingslinjer: Öppen rekrytering och överföring av bidrag social trygghet och pensioner, attraktiva anställnings- och arbetsvillkor och ökad kompetens och erfarenhet.

Styrgruppen för mänskliga resurser och rörlighet har spelat en viktig roll vid genomförandet av Europeiska partnerskapet för forskare. Under 2009 tog styrgruppen för mänskliga resurser och rörlighet itu med de flesta aspekter som rör Europeiska partnerskapet för forskare, vilket resulterade i ett omfattande utbyte av nationella erfarenheter. Tre arbetsgrupper tog fram konkreta resultat inom områdena öppen rekrytering och arbetsvillkor, utbildning och kompetens samt övervakning och indikatorer.

Åtta länder utarbetade nationella handlingsplaner och andra är i färd med det, medan en del länder införlivar genomförandet av det Europeiska partnerskapet för forskare i befintliga nationella planer. Frågan om social trygghet diskuterades i en särskild expertgrupp. En förstudie om en alleuropeisk pensionsfond har också slutförts.

Samtidigt som arbetet med att genomföra Europeiska partnerskapet för forskare fortsätter – däribland samordning av sociala trygghets- och tilläggspensionssystem[11] – uppstår nya inriktningar och mål för insatser.

- Intressera och hålla kvar fler unga kvinnor och män inom forskning och vetenskap genom huvudinitiativet ”Unga på väg” i Europa 2020-strategin.

- Främja forskare karriärmöjligheter genom en lämplig balans mellan yrkesliv och privatliv.

- Tillämpa på forskare principerna om ”flexicurity” (dvs. att flexibilitet på arbetsmarknaden kombineras med anställningstrygghet), i linje med huvudinitiativet ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” i Europa 2020-strategin, som ett led i åtgärderna för att ta sig ur krisen.

3.3. Initiativ avseende gemensam programplanering inom ramen för det europeiska forskningsområdet

Gemensam programplanering syftar till att komma till rätta med obalansen mellan dagens samhällsutmaningar på det europeiska eller globala planet och de nationella eller regionala verktyg som finns tillgängliga för att ta itu med dem.

Under 2009 diskuterade man intensivt reglerna för den gemensamma programplaneringen och hade vid årsskiftet gjort goda framsteg. I högnivågruppen för gemensam programplanering – en särskild Crest-konstellation – arbetade medlemsstaterna, med stöd av kommissionen, med att fastställa och förbereda initiativ inom ramen för den gemensamma programplaneringen och ta fram frivilliga riktlinjer för ramvillkor för den gemensamma programplaneringen.

Fyra initiativ inom den gemensamma programplaneringen fastställdes:

- Ett pilotinitiativ för gemensam programplanering ägnat kampen mot neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom.

- ”Jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändring” samt ”Kulturarv och globala förändringar – en ny utmaning för Europa” och ”Health, Food, Prevention of Diet Related Diseases” (Hälsa, föda och förebyggande av kostrelaterade sjukdomar) valdes ut som de initiativ som skulle lanseras under 2010.

Ett begränsat antal nya teman för initiativ inom den gemensamma programplaneringen kommer sannolikt att fastställas under 2010. Diskussionerna kring de frivilliga riktlinjerna för ramvillkoren kommer att fortsätta. Vid en konferens under det belgiska ordförandeskapet kommer man att summera framstegen inom ramen för den gemensamma programplaneringen.

3.4. Initiativ avseende forskningsinfrastruktur inom ramen för det europeiska forskningsområdet

Rådet antog i juni 2009 en förordning som inrättar gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric)[12]. Denna ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur ger status som juridisk person i samtliga medlemsstater och vissa av de fördelar som internationella organisationer har. Den rättsliga ramen för Eric gör det möjligt att väsentligt förkorta den tid som krävs för att upprätta europeiska forskningsinfrastrukturer.

Kommissionen har inrättat de förfaranden som är nödvändiga för genomförandet av Eric. Ansökningar med de föreslagna stadgarna för Eric ska skickas till kommissionen. Denna ansökan bedöms därefter med avseende på om den överensstämmer med kraven i förordningen. Om denna bedömning utfaller positivt antar kommissionen ett beslut om att inrätta Eric.

Genom det sjunde ramprogrammet stöds den inledande fasen av de 45 forskningsinfrastrukturer som fastställts av europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri). Åtaganden samlas för närvarande in från medlemsstaterna för flera av projekten i Esfri-förteckningen och stadgarna för Eric håller på att färdigställas. Det första konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur kommer sannolikt att inrättas 2010.

3.5. Initiativ avseende internationellt samarbete inom ramen för det europeiska forskningsområdet

Att öppna upp det europeiska forskningsområdet för resten av världen utgör fortfarande ett av de viktigaste elementen i EU:s verksamhetsplan. Strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik (SFIC) inrättades av rådet i december 2008 för att skapa en ny europeisk strategi. Hittills har man inriktat sig på informationsutbyte och utveckling av mekanismer för gemensamma prioriteringar.

Konkreta resultat har uppnåtts när det gäller utvecklingen av ett webbaserat dokumenthanteringsverktyg som ger tillgång till inhemsk och EU-information, närmare samarbete mellan EU:s vetenskapliga rådgivare och medlemsstaternas attachéer i tredjeländer och information om tidpunkten för viktiga händelser för att fördjupa förståelsen för hur det pågående arbetet utvecklas. Vidare har man tagit steg i riktning mot gemensam forskningsverksamhet genom att presentera ett pilotinitiativ för forskningssamarbete med Indien om vattenrelaterade problem och ett pilotprojekt om energi med USA. Under 2010 kommer kommissionen att lansera ett globalt initiativ om djurhälsa.

3.6. Initiativ avseende kunskapsöverföring inom ramen för det europeiska forskningsområdet

Kommissionen antog 2008 en rekommendation och en uppförandekod om kunskapsöverföring[13], som senare godkändes genom en rådsresolution. En Crest-arbetsgrupp för kunskapsöverföring inrättades för att främja och övervaka själva genomförandet. Gruppen gjorde en sammanställning av aktuell bästa praxis och genomförandegraden på det nationella planet. Flera länder har antagit eller håller på att anta nationell lagstiftning för att förbättra kunskapsöverföringen. Arbetsgruppen har inlett arbetet med att upprätta gemensamma riktlinjer om kunskapsöverföring och hanteringen av immateriella rättigheter i internationellt forskningssamarbete och indikatorer för kunskapsöverföring. I syfte att engagera olika intressenter anordnade kommissionen olika kunskapsöverföringsfora. Det andra forumet ägde rum i maj 2009.

Arbetsgruppen kommer under 2010 att utarbeta sin första årsrapport och anordna det tredje kunskapsöverföringsforumet under hösten 2010. Kommissionen planerar att starta ett pilotprogram för att främja kunskapsöverföring inom bioekonomi.

3.7. Universiteten: moderniseringsagendan

Moderniseringsagendan för universiteten gick 2009 in i en ny fas i och med lanseringen av programmet för ömsesidigt lärande (Peer Learning activities, PLA). Syftet med programmet för ömsesidigt lärande är att fördjupa ömsesidigt lärande om sådana ämnen som institutionella reformer, kostnaderna för forskningsprojekt, hur man ska uppnå spetsforskning i världsklass, rekrytering och karriärmöjligheter för unga forskare.

En expertgrupp som arbetat med ”Diversified funding schemes for university-based research” (diversifierad finansiering för universitetsforskning) rapporterade om problem på grund av bristande samstämmighet mellan olika konkurrerande forskningssystem, i synnerhet när det gäller finansiella krav samt redovisnings- och rapporteringskrav. I samband med ERA-konferensen förklarade forskningsfinansiärer och forskare sig villiga att ta itu med denna fråga.

En plattform för berörda aktörer kommer i år att inrättas för att utarbeta gemensamma principer för extern konkurrensstyrd forskningsfinansiering. Ett nät för insamling av data avseende forskningsverksamhet vid universitet kommer att upprättas. Man kommer även att inrikta sig på utveckling av alleuropeiska forskningsskolor.

4. Sjunde ramprogrammet

4.1. Genomförande

63 ansökningsomgångar genomfördes under 2009 till en total kostnad av 5,3 miljarder euro. 16 057 stödberättigande ansökningar lämnades in varav 3 678 klarade samtliga bedömningsnivåer, vilket innebär att 22,9 % av ansökningarna godkändes.

Totalt 73 485 deltog i samtliga stödberättigande förslag motsvarande en projektkostnad på 34,3 miljarder euro och begäran om EU-bidrag uppgick till 26,8 miljarder euro. För de godkända förslagen, i vilka 17 626 personer deltog, uppgick den totala projektkostnaden till 6,9 miljarder euro och begäran om EU-bidrag uppgick till 5,2 miljarder euro. Detta innebär att 24 % av ansökningarna godkändes.

3 034 bidragsavtal ingicks omfattande 17 144 deltagare och begäran om EU-bidrag uppgick till 5,3 miljarder euro. 33,2 % av alla bidragsavtal ingicks inom ramen för det särskilda programmet ”Samarbete” liksom 63,9 % av alla ansökningar om EU-bidrag. 12,6 % ingicks inom ramen för det särskilda programmet ”Idéer” liksom 11,6 % av alla ansökningar om EU-bidrag. 43,3 % ingicks inom ramen för det särskilda programmet ”Människor” liksom 11,9 % av alla ansökningar om EU-bidrag. 10,5 % ingicks inom ramen för det särskilda programmet ”Kapacitet” liksom 12,2 % av alla ansökningar om EU-bidrag. 0,4 % ingicks inom ramen för Euratoms ramprogram liksom 0,4 % av alla ansökningar om EU-bidrag.

4.2. Arbetsprogrammen för 2010

Arbetsprogrammen för 2010 antogs den 29 juli 2009. Det innehöll bland annat följande:

- Ansökningsomgångar för det offentlig-privata partnerskapet för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (se punkt 4.3.1).

- Påskyndande av genomförandet av finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF).

- En särskild ansökningsomgång för förslag om hur influensa A-krisen (H1N1) ska hanteras.

- En gemensamt forskningsinitiativ mellan kommissionen och Colipa (European Cosmetic, Toiletry and Perfumery Association) om alternativa strategier för djurförsök.

- En ansökningsomgång för att understödja kapacitetsuppbyggnad i länderna på västra Balkan inom ramen för programmet Förbättring av den mänskliga forskningspotentialen.

- Ansökningsomgången ”Morgondagens hav” inom ramen för EU-strategi för havs- och sjöfartsforskning.

- En särskild ansökningsomgång avseende vatten och tryggad livsmedelsförsörjning och bättre hälsa i Afrika.

Utöver de 41 befintliga bilaterala internationella samarbetsavtalen på de tekniska och vetenskapliga områdena (17 inom ramen för EU-fördraget och 24 inom Euratomfördraget), som undertecknats med 21 länder, undertecknades ytterligare fyra, med Jordanien och Japan inom ramen för EU-fördraget och med Indien och Brasilien inom ramen för Euratomfördraget.

4.3. Andra initiativ på samma område

När det gäller artikel 185-initiativ genomfördes två ansökningsomgångar för initiativet it-stöd i hemmet (Ambient Assisted living, AAL) med mer än 50 finansierade projekt och ett deltagande från små och medelstora företag på mer än 40 %. Medlemsstaternas åtaganden uppgick till mer än 25 miljoner euro per år och EU-bidragen var på 50 miljoner euro för de två första åren. Inom ramen för initiativet Eurostars genomfördes tre ansökningsomgångar och 260 projekt beviljades finansiering. I detta fall uppgick små och medelstora företags deltagande till 70 %. Medlemsstaternas planerade bidrag uppgick till 135 miljoner euro och EU-bidragen till 45 miljoner euro. Det allmänna avtalet för ett gemensamt europeiskt forskningsprogram för metrologi (EMRP) undertecknades och Euramet e.V. fick i uppdrag att genomföra programmet.

Kommissionen antog ett förslag till gemensamt forskningsprogram för Östersjön (Bonus)[14] och offentliggjorde den andra genomföranderapporten[15] om handlingsplanen för nanovetenskap och nanoteknik.

Ett kontrollsystem inrättades för att fastställa storleken på den forskning som finansieras genom det sjunde ramprogrammet och som påverkar målen i den nya EU-strategin för hållbar utveckling. Denna analys visar att 75 % av ämnena inom området ”Samarbete” bidrog positivt till dessa mål under de fyra första åren av det sjunde ramprogrammet.

Den 13 mars 2009 antog kommissionen meddelandet En strategi för europeisk forskning, utveckling och innovation inom området informations- och kommunikationsteknik: projektet Höjda insatser[16] som syftar till att intensifiera insatserna när det gäller forskning och innovation inom IKT och att maximera effekterna.

Finansiellt stöd till forskning och utveckling tillhandahölls privata företag genom faciliteten med riskdelning. Under 2009 tecknades lån för 25 projekt genom faciliteten med riskdelning till ett belopp på 2,98 miljarder euro. Nu har 62 projekt godkänts till ett belopp på 6,30 miljarder euro.

Utöver spridning av forskningsresultat via Cordis[17] utgör öppen tillgång ett viktig sätt för att förbättra tillgången till och spridningen av forskningsresultat som finansierats med offentliga medel[18]. Kommissionen lanserade i augusti 2008 sjunde ramprogrammets pilotprojekt för öppen åtkomst och inriktade sig under 2009 på att inrätta ett kontrollsystem för detta pilotprojekt.

När det gäller genomförandet av det sjunde ramprogrammets etiska ramar antogs 2009 en ny etisk granskningsprocess.

De nya kostnadsberäkningarna för Iter-projektet överskred väsentligt de ursprungliga beräkningarna. För att kunna fullgöra EU:s åtaganden redogjorde kommissionen för rådet hur långt man kommit med Iter-projektet, de utmaningar man står inför och de åtgärder som måste vidtas. Rådet bekräftade att man stöder Iter-projektet, förutsatt att de gränsvillkor som utarbetats av kommissionen kommer att uppfyllas, vilket innebär trovärdig kostnadsbedömning och strategier för kostnadsbegränsning, realistisk tidsplan och sund förvaltning av projektet på alla nivåer. Man uppmanade till åtgärder och gav kommissionen i uppdrag att utreda finansieringsmöjligheterna inom ramen för den nuvarande fleråriga finansieringsramen.

Information om de direkta åtgärderna för 2009 inom ramen för det sjunde ramprogrammet finns i det gemensamma forskningscentrets årsrapport[19].

Kommissionen antog ett meddelande om ”En europeisk agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet”[20], till följd av de viktiga resultat och rekommendationer som forumet för europeisk säkerhetsforskning och innovation lagt fram[21].

4.4. Viktiga händelser

4.4.1. Offentlig-privata partnerskap på forskningsområdet

Offentlig-privata partnerskap på EU-nivå är ett effektivt sätt att få till stånd investeringar i forskning och utveckling från näringslivet och nationella regeringar samtidigt som man koncentrerar insatserna på forsknings- och utvecklingsområdena.

Europeiska teknikplattformar

Europeiska teknikplattformar (ETP)[22] tillhandahåller, under ledning av näringslivet, en ram för berörda intressenter för att fastställa forsknings- och utvecklingsprioriteringar, tids- och handlingsplaner. De garanterar att forskningsfinansieringen koncentreras på områden som är relevanta för näringslivet eftersom de täcker hela den ekonomiska värdeskalan och engagerar nationella och regionala myndigheter.

Även under 2009 bidrog de till att gestalta EU:s forskningsprioriteringar, professionaliseringen av plattformsverksamheten, utformningen av ramvillkor och strategier som kompletterar forsknings- och utvecklingsstrategierna och utredandet av finansieringsmöjligheter utanför ramprogrammet.

En expertgrupp[23] rekommenderade att man inrättar grupper av europeiska teknikplattformar[24] som inriktar sig på samhällsproblem och tar tillvara potentialen i kunskapstriangeln genom att dessa grupper påtar sig en större roll och utvidgar sitt arbetsområde till att omfatta utbildning och hela innovationsförfarandet.

Vid en konferens i Bryssel[25] diskuterade man hur de europeiska teknikplattformarnas roll ska utvecklas. Man ställde sig positiv till tanken om att stärka samarbetet mellan europeiska teknikplattformar för att bättre kunna ta itu med samhälleliga problem samt utreda hur övergripande sociala utmaningar kan indelas i mer hanterbara aktionsområden. Det fanns en allmän uppfattning om att innovation på ett mer systematiskt sätt måste införlivas i de europeiska teknikplattformarnas verksamhet.

Det europeiska näringslivsinitiativet i den strategiska EU-planen för energiteknik (Set-plan)[26] utgör ett exempel på hur de offentliga och privata sektorerna engagerat sig i att ta fram teknik- och genomförandeplaner för att påskynda den tekniska utvecklingen inom sektorer som vindenergi, solenergi, elnät eller avskiljning och lagring av koldioxid.

Gemensamma teknikinitiativ

Med de gemensamma teknikinitiativen (Joint Technology Initiatives, JTI) gjordes en ny insats för att utveckla offentlig-privata partnerskap. Under 2009 har man inom ramen för de fem gemensamma teknikinitiativen[27] fortsatt att genomföra ansökningsomgångar. Tack vare ytterligare förberedande åtgärder kunde initiativen IMI, Clean Sky och Artemis under hösten 2009 på ett aktivt sätt genomföra sin budget. De gemensamma teknikinitiativen har därmed börjat spela en roll vid utformningen av det europeiska forskningslandskapet.

I november 2009 offentliggjorde kommissionen sitt meddelande – Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning: utveckling av offentlig-privata partnerskap[28]. I meddelandet betonar man de europeiska offentlig-privata partnerskapens betydelse för forskningen och deras särskilda egenskaper som gör det möjligt att investera i ny kunskap som är mindre förutsebar men som kan generera enorma resultat. I syfte att inrätta nya offentlig-privata partnerskap kommer man att se över alla möjligheter till en översyn av regelverket och de finansiella bestämmelserna för att ta fram en enkel och kostnadseffektiv modell som grundar sig på ömsesidig förståelse, äkta partnerskap och riskdelning.

En grupp företrädare för samarbetspartner från näringslivet (Sherpagruppen) har i en rapport kallad Designing together the ideal house for public-private partnerships in European Research[29] gjort en sammanställning av de erfarenheter som gjordes i samband med det första gemensamma teknikinitiativet. En rekommendation är att de offentlig-privata partnerskapen ska betraktas som särskilda organ i den reviderade budgetförordningen.

Kommissionen publicerade i oktober 2009 sitt meddelande Ett offentlig-privat partnerskap om framtidens Interne[30]t. I det beskrivs planerna för att främja Europas konkurrenskraft när det gäller teknik och system för framtidens Internet och tillämpningar och utformningen av offentlig och social betydelse. Det offentlig-privata partnerskapet kommer att börja fungera 2011.

Offentlig-privata partnerskap inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa

- Enligt den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa skulle tre offentlig-privata partnerskap inrättas: ”Framtidens fabriker”, ”Energisnåla byggnader” och ”Miljövänliga bilar”. Näringslivet och det sjunde ramprogrammet står under perioden 2010–2013 för hälften var av finansieringen till ett belopp på 3,2 miljarder euro.

- Tillfälliga rådgivande näringslivsgrupper inrättades för att underlätta dialogen med näringslivet och utforma forskningsstrategier som ska underlätta att fastställa ansökningsomgångarna för offentlig-privata partnerskap under det sjunde ramprogrammets återstående tid.

- De första ansökningsomgångarna som motsvarade ett belopp på 268 miljoner euro publicerades den 30 juli. De preliminära resultaten visar ett väsentlig högre deltagande från näringslivet jämfört med gängse ansökningsomgångar inom ramen för det sjunde ramprogrammet.

I ett gemensamt uttalande av kommissionen och näringslivsrepresentanter i mars 2009 konstaterades det att offentlig-privata partnerskap utgör ett effektivt sätt att

- ge näringslivet en ledande roll när det gäller att fastställa prioriteringarna för och genomförandet av forskning,

- genomföra ett flerårigt arbetsprogram med en på förtid fastställd budget, säkerställa kontinuitet och ge näringslivet möjlighet att göra planer för långtidsinvesteringar,

- skapa en ämnesövergripande strategi från grundforskning och tillämpad forskning till validering och storskalig demonstration, med större tonvikt på effekt och nyttjande,

- öka möjligheterna till att stödja innovation inom små och medelstora företag.

4.4.2. Utvärdering och kontroll av ramprogrammet

I sitt svar på efterhandsutvärderingen[31] av det sjätte ramprogrammet betonade kommissionen betydelsen av resultaten av utvärderingen och kom med en första reaktion på rekommendationerna. Kommissionen samtyckte till de flesta rekommendationerna och påpekade att flera liknande initiativ redan hade inletts.

Lägesrapporten om genomförandet av det sjunde ramprogrammet gav en översyn och en analys av genomförandet av det sjunde ramprogrammet[32], i synnerhet vad gäller nyheter som Europeiska forskningsrådet (EFR), gemensamma teknikinitiativ (JTI) och faciliteten med riskdelning (RSFF).

Det sjunde ramprogrammets andra övervakningsrapport[33] som täcker 2008 grundar sig på en uppsättning indikatorer som avser genomförandet och resultaten av ramprogrammen. I en beskrivande del redogörs mer ingående för aktuella eller viktiga teman. Övervakningsrapportens format gör det möjligt att sammanställa tidsserieuppgifter för viktiga indikatorer.

En översyn av Europeiska forskningsrådets struktur och mekanismer[34] publicerades den 23 juli 2009. I sitt svar[35] redogjorde kommissionen för åtgärder för att säkerställa att Europeiska forskningsrådet långsiktigt kommer att få en framstående ställning som ett finansieringsorgan i världsklass med inriktning på avancerad spetsforskning.

En underhandutvärdering av Euratoms sjunde ramprogram inleddes i juli 2009. Expertgruppen avslutade arbetet med rapporten i februari 2010[36]. Utvärderingen ger värdefull information inför det förberedande arbetet för Euratoms ramprogram för 2012 och 2013.

Lanseringen av webbplatsen för utvärderingar av ramprogrammet[37] har gjort utvärderingsrapporterna och övervakningen av ramprogrammet mer synbara och tillgängliga. Webbplatsen omfattar mer än 300 rapporter och utgör basen till en kraftfull sökmotor.

5. Planer för 2010

I strategin Europa 2020 betonas den viktiga roll som kunskap och innovation spelar som tillväxtmotorer och för att bemästra stora samhällsproblem. Nödvändigheten att öka EU:s forskningskapacitet och forsknings- och utvecklingsintensitet till 3 % av BNP poängteras. Genomförandet av det europeiska forskningsområdet utgör ett centralt element i flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen. EU:s finansieringsprogram för forskning och innovation, bl.a. sjunde ramprogrammet för forskning, lyfts även fram som främsta styrmedel för att uppnå målen inom ramen för Europa 2020-strategin. Flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen kräver att dessa styrmedel anpassas och förenklas i nästa fleråriga budgetram.

Det sjunde ramprogrammet kommer inom ramen för det befintliga regelverket att stödja genomförandet av strategin Europa 2020. Arbetsprogrammen för 2011 ställer ett rekordbelopp på 6,4 miljarder euro till förfogande för forskning och innovation. Detta utgör en stor ekonomisk stimulans och en investering i ett smartare, mer hållbart och mer integrerat Europa.

Kommissionen lade i oktober 2010 fram sitt förslag om vidareutvecklingen av flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen. I kommissionens förslag föreslås följande åtgärder:

- Mobilisera forskning och innovation för att ta itu med stora samhällsutmaningar.

- Skapa och dra till sig mer kunskapsproduktion, kreativitet och talang.

- Ge företag möjlighet att få tillgång till och utveckla värdefulla idéer och att växa och understödja företagen i dessa strävanden.

- Utveckla stora europeiska marknader för innovation.

- Ge regioner möjlighet att med stöd av sammanhållningspolitiken[38] specialisera sig inom områden där man har en särskild styrka.

- Påskynda interna reformer och samarbetet med parter i hela världen.

Kommissionen föreslår en resultattavla för att övervaka resultaten i EU på grundval av internationellt jämförbara indikatorer. Åtgärder som är kopplade till det europeiska forskningsområdet kommer att ytterligare utvecklas under 2012.

Underhandsutvärderingen av det sjunde ramprogrammet påbörjades i början av 2010. Expertgruppen förväntas slutföra detta arbete i oktober 2010. Utvärderingen kommer att ge värdefull information som gör det möjligt att genomföra de sista åren av det sjunde ramprogrammet på ett optimalt sätt och även underlätta förberedelsearbetet inför nästa ramprogram.

6. YTTERLIGARE INFORMATIONSKÄLLOR

Årliga övervakningsrapporter om ramprogrammet och de särskilda programmen[39];

Femåriga utvärderingsrapporter[40].

Regular Science, Technology and Competitiveness Key Figures reports[41] (Rapporter med centrala siffror gällande forskning, vetenskap och teknik).

Statistik över vetenskap och teknik i Europa (Eurostat)[42].

Studier och analyser som publicerats i samband med EU:s forskningsverksamhet och forskningspolitik[43].

Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten för forskning[44].

En praktisk vägledning till EU:s finansieringsmöjligheter för forskning och innovation[45].

Webbplatsen CORDIS: http://cordis.europa.eu

Kommissionens forskningswebbplats: http://ec.europa.eu/research;

Webbplatsen för det europeiska forskningsområdet: http://ec.europa.eu/research/era;

Webbplatsen för investering i europeisk forskning: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

Webbplats med information om erawatch: http://cordis.europa.eu/erawatch;

[1] ”I början av varje år ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska särskilt avse dels verksamheterna inom området för forskning och teknisk utveckling och spridningen av resultaten av dessa verksamheter under det föregående året, dels arbetsprogrammet för det innevarande året”.

[2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf

[3] KOM(2008)800.

[4] Översyn genomförd av GD Forskning.

[5] I Innobarometern 2009 konstateras att nedskärningar i innovationsbudgeten med största sannolikhet skulle ske inom högteknologiska tillverkningsföretag.

[6] Rådets slutsatser från maj 2008 (9076/08).

[7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html

[8] EUT C 323, 31.12.2009, s. 1-4.

[9] Crest är ett rådgivande organ till rådet och kommissionen när det gäller FoTU-politik.

[10] KOM(2008)317.

[11] I en Grönbok om pensioner, som kommissionen kommer att utarbeta och publicera i mitten av 2010, och ett meddelande om Nya former för mobilitet under 2011 kommer man att ta upp frågor som rör forskares sociala trygghet och pensioner.

[12] Rådets förordning (EG) 723/2009 av den 25 juni 2009, EUT L 206, 8.8.2009, s. 1.

[13] K(2008) 1329.

[14] KOM(2009)610.

[15] KOM(2009) 607

[16] KOM(2009) 116

[17] http://cordis.europa.eu

[18] KOM(2007) 56 och rådets dokument 14865/07.

[19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf

[20] KOM(2009) 691

[21] http://www.esrif.eu

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf

[24] 2009 inrättades en ETP-grupp som arbetar med att skapa en europeisk bioekonomi för hållbar utveckling ( www. becoteps .org ).

[25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html

[26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm

[27] De fem gemensamma tenikinitiativen är följande: Innovative Medicines Initiative (innovativa läkemedel) (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), Artemis (http://www.artemis-ju.eu), Eniac (www.eniac.eu) och Fuel Cells & Hydrogen (bränslecell- och vätgasteknik) (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm).

[28] KOM(2009) 615 slutlig, 19.11.2009. http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf

[29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf

[30] KOM(2009) 479 slutlig.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf och KOM(2009) 210.

[32] KOM(2009) 209, SEK(2009)589.

[33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf

[35] KOM(2009) 552

[36] En separat underhandsutvärdering av det sjunde ramprogrammets IKT-teman avslutades i juni 2010.

[37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home

[38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm

[39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment

[41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[42] http://ec.europa.eu/eurostat

[43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html