SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.12.2005 
KOM(2005) 658 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
om översyn av strategin för en hållbar utveckling 
 
Handlingsram 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
om översyn av strategin för en hållbar utveckling 
 
Handlingsram 
(Text av betydelse för EES) 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. En handlingsram........................................................................................................... 4 
2. Åstadkomma förändring: inriktning på de viktigaste frågorna.................................... 6 
2.1. Klimatförändringar och ren energi............................................................................... 7 2.2. Folkhälsa ................................................................................................................. ..... 8 
2.3. Socialt utanförskap, demografi och migration............................................................. 9 2.4. Förvaltning av naturresurser ...................................................................................... 10 2.5. Hållbara transporter.................................................................................................... 11  
2.6. Globala utmaningar när det gäll er fattigdom och utveckling..................................... 12 
3. Åtgärder för Att nå resultat ........................................................................................ 13 3.1. En effektivare uppföljning ......................................................................................... 13 3.2. Bättre utformning av politiken................................................................................... 14 4. Slutsats .................................................................................................................... ... 18 
BILAGA 1 Förklaring om riktli njer för en hållbar utv eckling EUROPEISKA UNIONENS 
RÅD ORDFÖRANDESKAPETS SLUTSATSER  DOC 10255/05 EUROPEISKA RÅDET I 
BRYSSEL DEN 16–17 JUNI 2005 ......................................................................................... 19 
BILAGA 2 MÅL, STRATEGIER OCH ÅTGÄRD ER – ATT GÖRA FRAMSTEG I FRÅGA 
OM STRATEGIN FÖR EN HÅLLBAR UTVECKLING ...................................................... 22 
1. ÅTGÄRDER FÖR ATT ÅTGÄRD A KLIMATFÖRÄNDRINGEN........................ 23 
2. FRÄMJANDE AV GOD HÄLSA – FOLKHÄLSA ................................................. 24 3. BEKÄMPNING AV SOCIALT UTANF ÖRSKAP OCH HANTERING AV 
DEMOGRAFISKA FÖRÄNDRINGAR ................................................................... 25 
4. BÄTTRE FÖRVALTNING AV NATURRESURSER............................................. 27 5. HÅLLBARARE TRANSPORTER ........................................................................... 29 
 
SV 3   SV 6. BEKÄMPNING AV FATTIGDOMEN I VÄRLDEN OCH FRÄMJANDE AV 
UTVECKLING.......................................................................................................... 31 
BILAGA 3 2005 års översyn av EU:s strategi fö r hållbar utveckling Inledande inventering 
och riktlinjer för framtiden MEDDEL ANDE FRÅN KOMMISSIONE N TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET (COM(2005)37) ......................................................................... 35 
 
SV 4   SV Översyn av EU:s strategi för en hållbar utveckling 
Livskvalitet  är viktigt för européer. De önskar sig välstånd, en ren miljö, god hälsa, socialt 
skydd och rättvisa. Detta är något som de önskar in te bara för sig själva utan även för sina 
barn och barnbarn. I en snabbt föränderlig värl d – en värld där förändringstakten är sådan att 
ekonomin, de sociala str ukturerna och naturen ha r stora svårigheter att anpassa sig – måste 
Europa modernisera sig och gå i bräschen för förändringar. Utmaningen består i att skapa en 
dynamik där ekonomisk tillväxt, social trygghet och miljöskydd stärker varandra. 
Denna utmaning och den absoluta nödvändigheten  av förändring erkändes av Europeiska 
rådet vid dess möte i Göteborg 2001 i och me d antagandet av strategin för en hållbar 
utveckling, vilken utökades med en yttre di mension 2002 vid Europeiska rådets möte i 
Barcelona. Principerna och måle n för en hållbar utveckling, nämligen ekonomiskt välstånd, 
social rättvisa, miljöskydd och internationellt an svar, bekräftades på nytt av Europeiska rådet 
vid dess möte i juni 2005 då det antog riktlinjer  för en hållbar utveckling, och dessa principer 
intog en central plats i diskussionerna mellan de  europeiska stats- oc h regeringscheferna på 
Hampton Court i oktober 2005. 
Europa har fått en bra start när det gäller att t illämpa dessa principer för en hållbar utveckling. 
Viktiga initiativ har tagits i den förnyade Liss abonprocessen, både på det sociala området och 
när det gäller miljöskydd. Den snabba förändringstakten gör emellertid att det fordras ännu större insatser för att Europa skall klara av att uppnå en hållbar utveckling. Detta kan 
åstadkommas genom ett stärkt engagemang fö r att skapa tillväxt och arbetstillfällen 
tillsammans med en fast beslutsamhet att beva ra och skydda Europas sociala arv och naturarv, 
ta till vara kunskap, främja innova tion, utarbeta en integrerad poli tik och att tillhandahålla de 
härför nödvändiga ekonomiska medlen. 
Staten kommer alltid att vara en viktig del av lö sningen, eftersom det är den som fastställer de 
ramar inom vilka företag och medb orgare fattar sina beslut. När det gäller hållbar utveckling 
handlar det dock inte enbart om vad som kan ås tadkommas på statlig nivå. Alla intressenter, 
framför allt företag och medborgare, måste både ges tillfälle och uppmuntra s till att hitta nya 
och innovativa sätt att möta utmaningarna och ta tillvara möjligheterna. Europa kan inte 
ensamt möta alla dessa utmaningar, utan ha r visat sin beslutsamhet att samarbeta med 
internationella partner om globala  frågor i ett globalt perspektiv. 
1. E
N HANDLINGSRAM  
Att åstadkomma en hållbar utveckling är, såsom a nges i fördraget, det öv ergripande målet för 
Europeiska unionen på lång sikt. Europeiska rådet fastställde 2001 en strategi för att nå detta 
mål. Sedan dess har målsättningarna omsatts i po litiska initiativ, vilka i sin tur har börjat ge 
konkreta resultat. 
En handlingsram har inrättats, och på det ekonomiska planet fungerar den förnyade 
Lissabonstrategin som drivkraft för att skapa ti llväxt och arbetstillfä llen. Denna strategi 
kommer att hjälpa EU att möta de utmaninga r som den globala konkurrensen och en allt äldre 
befolkning medför. En starkare europeisk ekonomi är både en avgörande förutsättning för och 
en del av en hållbar utveckling och kommer att bi dra till att det skapas medel för investeringar 
i till exempel en renare milj ö, bättre utbildning och hälso- oc h sjukvård och socialt skydd. En 
 
SV 5   SV mera hållbar användning av naturr esurserna och större social rättv isa är i sin tur av avgörande 
betydelse för att vår ekonomi skall gå bra. 
EU erkänner dessa samband och drar nytta av  de ömsesidigt stärkande inslagen i den 
ekonomiska och sociala politiken respektive  miljöpolitiken. Kommissionen genomför nu 
konsekvensanalyser av alla viktigare politiska förslag i syfte att bedöma deras bidrag till en 
hållbar utveckling. Reformen av jordbruks-  och fiskeripolitiken, förstärkningen av 
landsbyggdsutvecklingspolitiken och moderniser ingen av sammanhållningspolitiken hänger 
samman med åtagandet att utarbe ta en integrerad politik. EU har inrättat en politisk ram för 
att bekämpa klimatförändring, i vilken i ngår ett ambitiöst system för handel med 
utsläppsrätter för koldioxid som har till syfte att uppmuntra industrianläggningar att minska 
sina utsläpp till lägsta möjliga kostnad. 
Flera övergripande och tematiska  strategier och handlingsplaner1, ofta åtföljda av bestämda 
mål och etappmål, har antagits. Dessa omfatta r gemensamma insatser på ett stort antal 
områden, till exempel åtgärder för att förb ättra säkerheten, folkhälsan, den sociala 
integrationen och sammanhållningen, för att hejda den globala förl usten av biologisk 
mångfald och för att förbättra mark-, vatten-  och luftkvaliteten. Me dlemsstaterna och de 
lokala och regionala myndigheterna har även vi dtagit åtgärder som omfattar flera områden, 
till exempel för att lösa problemen med socialt utanförskap, förbereda för konsekvenserna av 
befolkningens åldrande, minska utsläppen av växthusgaser och förbät tra kvaliteten på den 
lokala kollektivtrafiken2. 
I denna översyn tas hänsyn till dessa insatser oc h anges ytterligare konkreta åtgärder för de 
kommande åren. Den är resultatet av en översynsprocess som inleddes i början av 2005. 
Processen består av tre delar so m är nära knutna till varandra och tillsammans utgör ett paket. 
– Ett meddelande från kommissionen som ant ogs i februari 2005 och innehåller en 
redogörelse för de framsteg som gjorts samt förslag till en första uppsättning ri ktlinjer. 
– Huvudprinciperna för en hållbar utveckling, som antogs av Europeiska rådet i juni 2005. 
– Detta meddelande, som är inriktat  på genomförande och åtgärder. 
Vid utarbetandet av detta paket har kommissi onen samrått med många olika parter och 
inhämtat synpunkter från rådet, parlamentet, me dlemsstaterna, icke-sta tliga organisationer, 
medborgare och intressenter3. Det viktigaste som framkom av denna dialog var att den 
reviderade strategin behöver en  starkare fokusering, en tydlig are ansvarsfördelning, ett mer 
omfattande egenansvar och ett bredare stö d, ökad integration av den internationella 
dimensionen och effektivare genomförande och övervakning.  
Syftet med denna översyn är inte att ersätta den befintliga strategin för en hållbar utveckling 
utan att ytterligare utveckla den . Samband mellan olika europeiska politiska initiativ bör 
utnyttjas och kompromisser bör övervägas i syfte att uppnå hållbarhetsmålen. I översynen  
                                                 
1 Bilaga II innehåller en allmän översikt av EU:s olika strategier och handlingsplaner  till stöd för en hållbar 
utveckling.  
2 Viktiga exempel på framsteg anges i kommissionens meddelande från februari 2005 KOM(2005) 37. Se 
även Eurostats publikation från december 2005 om indikatorer för en hållbar utveckling. 
3 Kommissionens meddelande från februari 2005 KOM(2005) 37. Kommissionen mottog fler än 1 100 
svar i samband med samrådet.  
 
SV 6   SV • identifieras viktiga frågor dä r det behövs mera kraftfulla in satser under de kommande åren,  
• föreslås att den hållbara utvecklingens yttre dimension (t.ex. globa l resursanvändning och 
internationella utvecklingsfrågor) infö rlivas i utformningen av den interna  politiken och att 
det görs en mer konsekvent bedömning av verkni ngarna av de europeiska politiska valen 
för en hållbar utveckling globalt sett,  
• föreslås sätt att mäta framsteg och regelbund et se över prioriteri ngarna i syfte att öka 
samstämmigheten mellan medlemsstaterna s strategier och EU:s strategi,  
• rekommenderas en kontinuer lig dialog med enskilda personer och organisationer – 
företagsledare, regionala och lokala myndi gheter, icke-statliga organisationer, den 
akademiska världen och medborgarorganisationer – som är villiga att arbeta för 
förändringar.  
2. ÅSTADKOMMA FÖRÄNDRING : INRIKTNING PÅ DE VIKTIGASTE FRÅGORNA  
I denna översyn belyses ett antal viktiga frågor  där det behövs en stark uppbackning på högsta 
politiska nivå för att engagera allmänheten, pås kynda beslutsfattandet på alla nivåer, främja 
ett mer samlat tänkande och påskynda anammandet av nya och bättre idéer. Vidare konstateras att det är nödvändigt  att regelbundet utvärdera utv ecklingen av dessa frågor och 
framläggs förslag till hur  detta bör gå till. 
För att framsteg skall kunna göras i de enskilda frågorna fordras det a tt det tas hänsyn till en 
rad övergripande faktorer. Utvecklin gen på olika områden hänger samman
 och politiken inom 
olika sektorer måste därför undersökas i ett bredar e perspektiv inom en integrerad ram. Till 
exempel är kampen mot klimatförändringen en  fråga som rymmer många aspekter, och både 
energi- och transportpolitiken är viktiga när de t gäller att minska utsläppen av växthusgaser. 
Klimatförändringen har sociala konsekve nser, till exempel drabbar extrema 
klimatförändringar som översvämningar och to rka ofta de svagaste regionerna och 
befolkningsgrupperna i oproportion erlig utsträckning. Europa utnyttjar redan de positiva 
sambanden mellan olika politikområden. Åtgärder  på området hållbar utveckling bör främja 
en trygg energiförsörjning, minska klimatförä ndring och luftföroreningar på lokal nivå, 
bekämpa fattigdom och förbättra säkerheten, sa mtidigt som de främjar landsbygdsutveckling 
och utveckling på lokal nivå. Det är dock nödvä ndigt med kompromisser. Politiken på vissa 
områden medför anpassningskostnader och man måste finna sätt att nå fram till väl avvägda kompromisser.  
Verkningsfulla åtgärder förutsätter inte rnationellt samarbete och solidaritet
. EU har förbundit 
sig att arbeta för att minska fattigdomen i ut vecklingsländerna och verk ar i nära samarbete 
med Förenta nationerna för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Den deltar i en rad olika multilaterala insatser, till exempel samarbete med andra parter för att uppfylla åtagandena från 
världstoppmötet om hållbar ut veckling när det gäller biol ogisk mångfald, fiskbestånden, 
energi och vatten, och för att bekämpa klim atförändring. Dessutom kommer EU att använda 
sitt inflytande för att få fler nationer att sluta upp bakom en ambitiös agenda för en hållbar utveckling. Den kommer även att använda sina  egna instrument, till exempel handels- och 
samarbetsavtal, för att åstadkomma en förändrin g samt att införliva de n yttre dimensionen i 
utformningen av sin interna politik.  
EU och medlemsstaterna måste fortsätta att investera i forskning och teknisk utveckling
 i 
syfte att hitta nya kostnads- och resurseffek tiva sätt att producera och förbruka. Genom att 
 
SV 7   SV göra bruk av ny teknik, till exempel informati onsteknik och informationsverktyg, alternativ 
energiproduktion, produkter och processer med låg miljöpåverkan, nya bränslen och ny transportteknik, kan Europa åstadkomma e tt genombrott när det gäller ett effektiv 
resursutnyttjande som gör det möjligt för ti llväxten att ske i samklang med en hållbar 
utveckling.  
Utbildning
 spelar en viktig roll när det gäller att underlätta de förändringar som en hållbar 
utveckling förutsätter. Den ger även människor de färdigheter de behöver för att anpassa sig 
till globala förändringar och gör att kunskaper sprids och att in tressenter blir delaktiga i 
förändringarna. 
2.1. Klimatförändringar och ren energi 
Klimatförändringen är ett faktum. Den kan inte förhindras, men den kan hållas på godtagbara 
nivåer och dess negativa verkningar kan minska s väsentligt. Den utgör ett globalt problem 
som fordrar globala lösningar. Det fordras fl er insatser för att minska utsläppen av 
växthusgaser, inte bara i EU utan även i andra länder med betydande utsläpp och i 
tillväxtekonomier. Det är även av stor vikt at t EU anpassar sig till klimatförändringen och 
hjälper framför allt utvecklingsländerna att göra detsamma.  
De förändringar som är nödvändiga kommer att påverka vissa grupper, sektorer och länder 
mer än andra. Det är viktigt att det finns ut vecklingsstrategier som kan hjälpa de mest 
drabbade och motivera alla internationella partner att föra en aktiv politik när det gäller klimatförändringar. 
En minskning av klimatförändringen kommer att ge betydande sociala och ekonomiska 
möjligheter och bidra till att annan icke hållba r utveckling minskar. Om vi förändrar våra 
energianvändningsmönster sk ulle EU kunna spara mins t 20 % av sin nuvarande 
energiförbrukning, dvs. motsvarande Finla nds och Tysklands nuvarande sammantagna 
förbrukning. EU har både gott om förnybara energikällor (vind, sol, biomassa, tidvatten, 
vatten och geotermisk energi) och den teknik som är nödvändig för att använda dessa källor 
till att täcka en mycket större andel av si n efterfrågan på värme, el och bränsle. 
Förutom de helt uppenbara ekonomiska fördelar na visar erfarenheten att åtgärder för att 
minska klimatförändringen och utnyttja EU:s egna  möjligheter till effektivt resursutnyttjande 
och användning av förnybara energikällor har många andra sidoeffekter, till exempel tryggare 
energiförsörjning, minskade utsläpp av andra fö roreningar, lokal utveck ling och arbetsplatser 
av god kvalitet. De hjälper även EU att bibehå lla en ledande position när det gäller innovativ 
teknik i en tid då det håller på att utvecklas en stark konkurrens på detta område. EU är 
dessutom väl skickat att hjälpa utveckli ngsländer att uppnå ekonomisk tillväxt med 
användning av mindre förorenande teknik, ti ll exempel genom mekanismen för en ren 
utveckling inom ramen för Kyotoprotokollet, vilken  har till syfte att över föra denna teknik till 
utvecklingsländerna. Potentialen fi nns där. Den måste nu tas i bruk. 
Viktiga åtgärder: 
• EU kommer att sträva efter att det görs åtagan den om att ytterligare minska utsläppen av 
växthusgaser även efter det att de gälland e åtagandena upphör 2012. För detta ändamål 
kommer den att utarbeta förslag, verka för a tt det ingås bredare internationella avtal som 
omfattar alla typer av växthusgaser och alla sektorer, främja innovationer och lägga fram 
åtgärder för antagande. EU:s system för hande l med utsläppsrätter kan tjäna som förebild 
 
SV 8   SV för en internatione ll koldioxidmarknad.  
• EU kommer att utarbeta sin framtida klimat politik inom ramen för den andra fasen av 
Europeiska klimatförändringsprogrammet oc h den kommer i detta sammanhang att, i 
samarbete med intressenter, utarbeta nya åt gärder för att systematiskt kunna utnyttja 
kostnadseffektiva alternativ på till exempel områ dena bilar, luftfart och teknisk utveckling 
och anpassning. EU och medlemsstaterna komme r att se över EU:s system för handel med 
utsläppsrätter i syfte att ytterligare utveckla de t och eventuellt utvidga det till att omfatta 
även andra typer av växthusgaser och a ndra sektorer, till exempel luftfart. 
• Vid sitt informella möte på Hampt on Court i oktober 2005 kom stats- och 
regeringscheferna överens om att be kommissi onen utarbeta en stärkt, hållbar, säker och 
konkurrenskraftig europeisk energipolitik. Ko mmissionen kommer att utarbeta viktiga 
initiativ rörande biomassa4 och biobränslen under 2006. Den kommer under samma år 
även att inleda en debatt om EU:s politik fram till 2020 när det gäller förnybara energikällor, vilken även kommer att behandla dessa källors andel av energiförsörjningen. 
På så vis sätts ett tydligt mål för alla berö rda parter, och företag och investerare får den 
säkerhet de behöver. EU kommer att fortsä tta att främja användningen av förnybara 
energikällor över hela världen. 
• Kommissionen kommer att föreslå en handlingspl an för ökad energieffektivitet i syfte att 
kunna uppnå den beräknade sparpotentialen på 20 %.  Det fordras en kraftfull insats när det 
gäller energibesparingar i byggnader för att ma n skall kunna nå längre än den gällande 
lagstiftningen om byggnaders en ergiprestanda i syfte att hj älpa framför allt hushållen. 
Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna och använda sig av 
strukturfonderna för att uppnå energieffek tivitetsmålen. Den kommer framför allt att 
samarbeta med de medlemsstater som uppvisa r den största förbättringspotentialen. 
2.2. Folkhälsa  
Hälsofrågor ligger på en global nivå. Sjukdomar sprider sig snabbt öve r kontinenter. Europa 
måste förbättra sin förmåga att bekämpa gränsöve rskridande hälsorisker. EU:s insatser måste 
åtföljas av effektiva åtgärder både i gran nländer och på global nivå. Bekämpningen av 
hälsorisker förutsätter snabba och effektiva insatser, fungerande häls o- och sjukvårdssystem 
och tillräcklig kapacitet när det gäller förvaltn ing, teknik och infrastruktur. En medlemsstats 
oförmåga kan äventyra situationen inom hela EU. Det är därför av avgörande betydelse att 
man lyckas överbrygga skillnaderna inom EU. 
EU har även en skyldighet att stödja internati onella ansträngningar för att förbättra hälso- och 
sjukvården. För närvarande finns det 40 miljone r människor i världen som har hiv/aids, och 
24 miljoner har redan dött, varav 5 miljoner bar n. Mer än en miljon människor dör i malaria 
varje år, främst barn i Afrika söder om Sa hara. Det ökade antalet antibiotikaresistenta 
bakteriestammar utgör fortfara nde ett allvarligt problem.  
Hälsofrämjande och sjukdomsfö rebyggande åtgärder (som innebä r att faktorer som påverkar 
hälsan behandlas på rätt nivå) kommer på läng re sikt att minska de n ekonomiska och sociala 
börda som orsakas av sjukdom. Förbättrade kunskaper om föroreningars hälsoeffekter 
kommer dessutom att leda ti ll bättre förebyggande åtgärder och planeringsåtgärder.  
                                                 
4 KOM(2005) 628. 
 
SV 9   SV Viktiga åtgärder:  
EU och dess medlemsstater bör  vidta följande åtgärder: 
• Förbättra sina handlingsplaner för att hanter a hälsorisker (som förberedelse inför en 
eventuell pandemi, med beaktande av de nylig en uppdaterade riktlinj erna för beredskap 
inför influensaepidemier). 
• Överenskomma och genomföra en EU-strategi för att bekämpa hiv/aids, vilken inbegriper 
åtgärder för att förbättra övervakningen och stärka samarbetet mellan medlemsstaterna. 
När det gäller tredjeländer fordras det ytterligare åtgärder för att genomföra det befintliga EU-handlingsprogrammet mot hiv/aids, mala ria och tuberkulos genom yttre åtgärder
. 
• Samordna forskningen om sambandet mellan miljöföroreningar, exponering och 
hälsoeffekter i syfte att öka vår förståelse av  vilka miljöfaktorer som orsakar hälsoproblem 
och hur man bäst kan förhindra dessa.  
2.3. Socialt utanförskap, demografi och migration 
Att lösa problemen med fattigdom och socialt utan förskap i Europa handla r inte bara om att 
höja låga inkomstnivåer utan även om att förb ättra tillgången till sysselsättning, bostäder, 
mobilitet, hälso- och sjukvård, kommunikations- och informationstjänster och, framför allt, 
utbildning och fortbildning. En betydande ande l av EU:s befolkning (15 %) löper risk att 
drabbas av fattigdom. Särskilt fattigdom hos barn  är ett problem. Såsom framhölls av stats- 
och regeringscheferna vid deras möte på Hampton Court måste kampen mot socialt 
utanförskap ägnas särskild uppmärksamhet. 
EU står inte bara inför ekonomiska utmaningar utan även inför betydande sociala utmaningar 
på grund av sin åldrande befolkning . Befolkningens åldrande kommer att tillta fram till 2040 
och detta kommer tillsammans med en minskning av födelsetalen att leda till en minskning av 
den arbetsföra andelen av befolkningen. Lägre födelsetal och en ökning av den förväntade 
livslängden kan innebära att det 2050 kommer a tt finnas två personer i arbetsför ålder för att 
försörja en pensionär, jämfört med fyra pers oner i dag. Denna utveck ling kan leda till en 
minskad tillväxt. 
Staten måste förbereda ekonomierna och samhällena i Europa på följderna av befolkningens 
åldrande i många av våra länder. Det är nödvändi gt att främja produktivit eten och deltagandet 
på arbetsmarknaden, särskilt bland äldre arbets tagare och kvinnor, för att vi skall lyckas 
bibehålla vår förmåga till en hållbar ekonomisk tillv äxt. Det är av avgöra nde betydelse att de 
sociala trygghetssystemen i Europa modernis eras, särskilt när det gäller pensioner och 
långvård, och att man främjar ett aktivt åldrande i hälsa. Det behövs en familjevänligare politik. Det fordras en effektiv förvaltning av migrationsflödena, inbegripet en lyckad 
integrering av invandrare och deras familjer. Dessutom måste investeringarna i humankapital 
ökas och förbättras över hela livscykeln i syfte at t bibehålla arbetstagarnas anställbarhet. Detta 
innebär bl.a. att medlemsstaterna måste genomf öra effektiva strategier för ett livslångt 
lärande. 
Viktiga åtgärder:  
• Till följd av stats- och regeringschefernas diskussioner vid mötet på Hampton Court i 
oktober 2005 kommer kommissi onen att lägga fram ett meddelande i början av 2006. I 
 
SV 10   SV detta redogörs det för de olika sätt på vilka EU kan hjälpa medlemsstaterna att möta den 
demografiska utmaning de står inför, till exempel genom att främja strategier för ett aktivt åldrande, en bättre integration av invandrare och en förbättring av villkoren för familjer. 
Den kommer att samråda med arbetsmarkandens parter om behovet av att föreslå initiativ 
som har till syfte att göra det lättare att förena arbete och privatliv. 
• Kommissionen föreslår ett eu ropeiskt år för bekämpning av fattigdom och socialt 
utanförskap. En åtgärdsplan för jämställdhe t mellan kvinnor och mä n kommer att läggas 
fram under 2006 i syfte att bidra till att uppnå  jämställdhet och möta den demografiska 
utmaningen i EU. EU stöder medlemsstaternas insatser för att modernisera de sociala 
trygghetssystemen i syfte att göra dem hållbara.  
• EU och dess medlemsstater bör fortsätta utar betandet av en EU-poli tik på området legal 
invandring, förbättra integrationen av invandr are och deras familjer och bekämpa illegal 
invandring. Kommissionen ha r föreslagit att stöd ges till medlemsstaternas 
integrationsåtgärder genom en europeisk fond för integration av tredjelandsmedborgare för 
perioden 2007–2013. Den har utarbetat en strategisk  plan för laglig invandring, inbegripet 
förfaranden för inresa och vist else. Den kommer även att före slå en gemensam strategisk 
ram för bekämpning av il legal invandring under 2006. 
 
2.4. Förvaltning av naturresurser 
Vi är i hög grad beroende av fl ödet av naturresurser, för råvaror, livsmedel, energi och mark, 
och av naturliga processer för att absorbera de allt större mängder avfall som skapas av en 
växande världsbefolkning (för närvarande ca 6 miljarder människor). Enligt FN:s millennieutvärdering av ekosystemen 2005 håller två tredjedelar av ekosystemtjänsterna, vilka mänskligheten är beroende av, på att fö rsämras. Europas belastning på jordklotet har 
ökat med nästan 70 % sedan början av 60-talet. Europas befolkning använder 
uppskattningsvis i genomsnitt 4,9 hektar produktiv mark per person för att kunna upprätthålla sin livsstil (jämfört med 9,5 hektar i Förent a staterna och 1,5 hektar i Kina), medan 
genomsnittet för världen i dess helhet är 1,8 hektar. 
Vissa mönster när det gäller mark- och vattenanvändning har lett till ökad trafikträngsel, 
energiförbrukning och förorening, ökad risk för översvämningar och förlust av landskap, 
livsmiljöer och biologisk mångfald
5. De globala mönstren för resursanvändning är 
oroväckande, eftersom de minskar jordens åt erhämtningsförmåga och de tjänster naturen 
tillhandahåller. Förlusten av biologisk mångfald, vilken delvis orsakas av klimatförändring, har ekonomiska verkningar, bland annat för turism en, för sektorer (t.ex.  jordbruket) som är 
beroende av ekosystemtjänster (pollinering, ma rkbördighet, vattentillgång och kvalitet) och 
för andra sektorer som använder biologisk  information som en innovationskälla.  
Genom att ta ledningen när det gäller att hitta in novativa sätt att förvalta  naturresurser kan EU 
främja en resurseffektivare miljö och etablera sig som världsledande på miljöeffektiv teknik. Det finns en ökande insikt, särskilt hos före tagen, om att det finns  stora möjligheter att 
tillvarata när det gäller investeringar i e kologisk innovation. Ma rknaden för hållbara 
                                                
 
5 I Europeiska miljöbyråns rapport för 2005 om tillståndet i miljön konstateras det att det gjorts 
betydande framsteg under de senaste 30 åren. Tillstå ndet i miljön är emellertid fortfarande ohållbart i 
många avseenden. Detta kan endast avhjälpas genom att miljöfrågorna i större utsträckning beaktas i 
politiken på andra områden. 
 
SV 11   SV produkter och processer måste växa för att det sk all vara möjligt att möta efterfrågan hos en 
snabbt växande global ”medelklass” på konsumen tvaror och tjänster som är miljövänliga. En 
samlad strategi som tar hänsyn till behovet av att ställa om till en hållbarare produktions- och 
konsumtionsprocess kommer att ge Europa en konkurrensfördel.  
För att detta skall lyckas kan stat en spela en viktig roll genom att tillhandahålla en förutsägbar 
och långsiktig rättslig ram so m uppmuntrar till e kologiska innovatione r som kan stödja 
företag som i dag försöker utveckla en hållbar verksamhet. Den offentliga sektorn har den köpkraft som krävs för att åstadkomma en fö rändring. I EU köper offentliga organ (till 
exempel lokala myndigheter, skolor, sjukhus) varor och tjänster till ett värde av 1 600 miljarder euro om året, dvs. 16 % av vår BNP. Detta kan användas för att skapa den kritiska massa som krävs för att hållbar teknik skall ha marknadsframgång.  
Viktiga åtgärder:   
• Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommi ssionen, utbyta erfarenheter och god praxis 
när det gäller att rikta om besk attningen från arbete till konsu mtion eller förorening, utan 
att det påverkar skatteintäkter na, i syfte att uppfylla EU:s må l avseende ökad sysselsättning 
och förbättrat miljöskydd. Dessutom bör me dlemsstaterna göra bättre bruk av det 
inflytande deras offentliga upphandling ger dem för att stödja anammand et av innovativa, 
mer energieffektiva och renare tillämpninga r. Kommissionen kommer att lägga fram ett 
förslag till direktiv om offentlig upphandling av gröna fordon. 
• EU kommer att arbeta tillsamma ns med medlemsstater och intressenter för att främja 
ekologiska innovationer och utvi dga marknaden för ekologisk teknik. Medlemsstaterna bör 
genomföra sina färdplaner för miljötekni k. I samband med sjunde ramprogrammet för 
forskning kommer EU att tillhandahålla medel för att främja både åtgärder och forskning 
och teknisk utveckling på viktiga områden so m till exempel vätgas och bränsleceller.  
• Kommissionen kommer att utarbeta en handlings plan för att främja en hållbar produktion 
och konsumtion. Den kommer att bygga på pågåe nde initiativ och gällande instrument som 
till exempel resurs- och av fallspolitik, integrerad pr oduktpolitik och standarder, 
miljöledningssystem och politik för innovationer och teknik, i syfte att förstärka effekterna 
av dessa initiativ och instrument, fylla eventuella luckor samt säkerställa att de bidrar till 
globala initiativ. 
• EU och dess medlemsstater bör säkerställa a tt det finns tillräckliga medel och tillräcklig 
förvaltningskapacitet för Natura  2000-nätet av skyddade  områden och se ti ll att frågor om 
biologisk mångfald i ökad utsträckning beaktas bå de i inrikes- och utrikespolitiken i syfte 
att hejda förlusten av biologisk mångfald. 
2.5. Hållbara transporter  
Tillgången till transporter till överkomliga priser  har varit till nytta för oss alla. Vi har dock 
fått betala för detta i form av trafikträngsel, hälsoeffekter och miljöförstöring. Efterfrågan på transporter har vuxit i takt med den ekonomiska tillväxten. Trots betyda nde förbättringar när 
det gäller fordonens prestanda betyder den höga tillväxten att de negativ a verkningarna blir 
allt större och att den nuva rande utvecklingen är ohållbar. 
Det är möjligt att uppnå de fördelar som en öka d mobilitet ger med mycket lägre ekonomisk, 
social och miljömässig inverkan. Detta ka n ske genom en minskning av behovet av 
 
SV 12   SV transporter (till exempel genom ändring av markanvändningen, främjande av distansarbete 
och videokonferenser), en bättre användning  av infrastruktur och fordon, ändring av 
transportsätt, (till exempel från vägtransport ti ll järnvägstransport), transport med cykel eller 
till fots vid kortare sträckor och utveckling av  kollektivtrafiken, användning av renare fordon 
och utveckling av alternativ till olja (till exempel biobrän slen och vätedrivna fordon). 
Hållbarare transporter medför många och vikt iga fördelar, bland annat en minskning av 
trafikträngseln vilket innebär lägre kostnader för företagen, tidsbesparingar och förbättrade 
möjligheter till regional och l okal utveckling, minskning av klimatförändringen och minskad 
inverkan på den biologiska mångfalden, tr yggare energiförsörjning genom minskat 
oljeberoende, förbättring av den lokala milj ön och minskning av hälsoeffekterna, särskilt i 
stadsområden. 
Viktiga åtgärder : 
• EU och dess medlemsstater bör inrikta sig på att göra alternativen till vägtransporter mer 
attraktiva både för gods- och persontranspo rter, bland annat genom  att utveckla de 
transeuropeiska näten och intermodala länkar  för godslogistiken so m gör det lättare för 
gods att växla mellan väg-, järnvägs- och sj ötransporter. Det komm er att hållas en 
omfattande politisk debatt om dessa frågor under andra halvåret 2006.  
• Europeiska kommissionen komme r att fortsätta att undersöka  möjligheterna att införa 
avgifter på infrastrukturanvä ndning i EU, varvid den kommer att ta som sin utgångspunkt 
lyckade lokala trängselavgiftssystem, infrastrukturavgiften för lastbilar inom hela EU och de nya möjligheter som skapas av användni ngen av satelliter och informations- och 
kommunikationsteknik. 
• Kommissionen kommer att föreslå ett åtgärdspaket som har till syfte att förbättra bilars 
miljöprestanda genom att främja rena och en ergieffektiva fordon, vilket inbegriper ett 
direktiv om upphandling av sådana for don, och genom att öka användningen av 
biobränslen. Den har redan föreslagit att medl emsstaterna skall införa differentierade 
skatter på personbilar på grundva l av deras koldioxidutsläpp. 
2.6. Globala utmaningar när det gäl ler fattigdom och utveckling 
De globala hoten mot en hållbar utveckling  är alla inbördes förbundna med varandra. 
Fattigdom, miljöförstöring och konflikter bildar en  ond cirkel. Över en miljard människor har 
mindre än en US-dollar om dagen att leva på och 2,7 miljarder har mindre än två US-dollar att leva på. Mer än 40 % av världens befolkning, dvs. 2,6 miljarder människor, har inte tillgång till grundläggande sanitetstjänst er och mer än en miljard a nvänder fortfarande osäkra 
dricksvattenkällor. Fattigdom och ojämlikhet är inte bara orättvis t utan utgör även ett hot mot 
utvecklingen i världen, långsik tigt välstånd, fred och säkerhet. Globaliseringe n innebär att 
vårt kollektiva välstånd och vår kollektiva säkerhet är helt avhä ngiga av hur väl vi lyckas 
bekämpa fattigdomen. 
Det fordras integrerade insatser från EU:s sida på alla nivåer, både bilateralt och multilateralt. 
Vid FN:s världstoppmöte i september 2005 bekräfta de EU sitt åtagande att stödja en hållbar 
utveckling genom att genomföra åtgärder från världstoppmötet om en  hållbar utveckling, 
arbeta för att uppnå millennieutvecklingsmålen oc h fullfölja utvecklingsagendan från Doha. 
Om EU skall lyckas möta de globala utmaningarna måste den se till att dess politik på det inre 
och det yttre planet samverkar väl så  att dess verkan kan maximeras.  
 
SV 13   SV EU är ledande i världen när det gäller insatser för att utrota fattigdom. Den tillhandahåller mer 
än hälften av biståndet i världen och har förbund it sig att öka detta bistånd ytterligare, både 
kvalitativt och kvantitativt. EU har nyligen antagit ett dokument om europeiskt samförstånd 
om utvecklingspolitiken i vilket fastställs en gemensam syn på  utveckling och medlen för att 
främja utveckling.  
Viktiga åtgärder:  
• EU och dess medlemsstater bör öka s itt bistånd volymmässigt till 0,7 % av 
bruttonationalinkomsten (BNI) fram till 2015, med ett mellanliggande mål på 0,56 % fram 
till 2010, med individuella mål på 0,51 % för EU-15 respektive 0,17 % för EU-10.  
• EU och dess medlemsstater bör se till att deras biståndspolitik för perioden 2005–2010 blir 
effektivare, av bättre kvalitet och mer kons ekvent, vilket uppnås ge nom ett ökat samarbete 
mellan medlemsstaterna, utveckling av en ge mensam programplaneri ngsram för EU, fler 
gemensamma åtgärder, ökad samfinansiering av projekt och ökad samstämmighet mellan 
utvecklingspolitiken och politiken på andr a områden. Kvaliteten på biståndet bör ökas 
genom ett effektivt budgetstöd, skuldmin skning och övergång till obundet bistånd.  
• EU kommer att arbeta för en förbättring av  den internationella miljöförvaltningen, bland 
annat genom inrättandet av ett FN-organ för miljön och en förstärkning av de multilaterala 
miljöavtalen. EU kommer dessutom att öka sina insatser för att se till att den 
internationella handeln används som ett reds kap för att uppnå en verklig, global hållbar 
utveckling, både socialt, ekonomiskt och miljö mässigt. Dessa insatser kommer att vidtas 
både i multilaterala sammanhang (Världshan delsorganisationen (WTO), Doharundan) och 
inom ramen för EU:s regionala och bilaterala handel sförbindelser.  
3. ÅTGÄRDER FÖR ATT NÅ RESULTAT  
3.1. En effektivare uppföljning 
Det behövs övervakning och uppföljning. Detta kan uppnås utan inrätta ndet av nya rutiner 
eller ökad byråkrati och bör  ske på följande sätt: 
• Kommissionen kommer att lägga fram en lägesrapport vartannat år som grundar sig på den 
uppsättning indikatorer för hållbar utveckling  som utarbetats med hjälp av nationella 
experter och som antogs av kommissionen i februari 20056. En första sådan rapport med 
den senaste tillgängliga statistiken är bifogad detta meddelande7. 
• Europeiska rådet och Europaparlamentet kom mer, på grundval av kommissionens rapport, 
att minst vartannat år diskutera vilka framsteg  som gjorts, se över pr ioriteringar och ange 
allmänna riktlinjer för en hållbar utveckling.  
• Europeiska ekonomiska och sociala kommitté n och Regionkommittén kommer att spela en 
viktig roll när det gäller att skapa ett starkare stöd för åtgärder, till exempel genom att 
                                                 
6 SEK (2005) 161. 
7 Att mäta framstegen på väg mot ett hållbarare Europa – Indikatorer på en hållbar utveckling i 
Europeiska unionen). Europeiska kommissionen, Eurostat Panorama of the European Union, 
Luxemburg, Europeiska gemenskapernas publikationsbyrå, 2005. ISBN 92-894-9768-8. 
 
SV 14   SV anordna regelbundna diskussioner mellan intresse nter och genom att stimulera till debatt 
även på nationell nivå. 
• Europeiska kommissionen komme r att inleda en översyn av strategin för en hållbar 
utveckling under 2009, vilken i nbegriper ett brett samråd med olika intressenter.  
Dessutom har medlemsstaterna antingen redan utar betat sina egna nationella strategier för en 
hållbar utveckling eller håller på att färdigställa en så dan. Många av dem rapporterar 
regelbundet om sina framsteg. Däremot har de ä nnu inte utnyttjat alla möjligheter till att lära 
av varandra eller att fa stställa vad som har f ungerat väl och vilka problem som finns. De olika 
nationella strategierna och EU:s strategi bör så långt som möjligt stärka varandra så att summan av dem blir större än de enskilda delarna.  
Det föreslås därför att medl emsstaterna skall göra följande: 
• Se över sina nationella strategier, i den utsträckning som är nödvä ndig, mot bakgrund av 
Europeiska unionens strategi och offe ntliggöra dem senast i slutet av 2006. 
Medlemsstaterna uppmanas att se över framför allt hur deras nationella  politiska styrmedel 
(se avsnitt 3.2) kan användas på  ett effektivare sätt och bättre integreras med åtgärder som 
vidtagits eller föreslagits på europeisk nivå. 
• På grundval av de reviderade  nationella strategierna vi dta en förenklad inbördes 
utvärdering som är inriktad på vissa särskild a områden och bland annat har till syfte att 
identifiera exempel på välfungerande strategi er och god praxis som kan genomföras av 
alla. Den inbördes utvärderingen kan även omfa tta en extern utvärdering, eventuellt med 
stöd av nätverket av natione lla rådgivande organ för en hållbar utveckling och med 
deltagande av tredjeländer. En första  pilotutvärdering, under överinseende av 
ordförandeskapet och med stöd från kommissi onen, som omfattar de medlemsstater som så 
önskar skulle kunna genomföras under 2006. 
• Överväga inrättandet av obero ende rådgivande organ för en hållbar utveckling i de fall 
sådana saknas i syfte att främja en välinformer ad debatt och bidra t ill lägesrapporter både 
på nationell nivå och på EU-nivå 
Kommissionen uppmanar kandidatlä nderna att färdigställa sina nationella strategier och 
anpassa sina reformer till EU:s strategi fö r en hållbar utveckling. Kommissionen kommer att 
beakta detta i sina rapporter om ländernas framsteg.  
EU:s strategi för en hållbar utveckling bör beri ka de internationella processerna på området 
hållbar utveckling och bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och genomförandeplanen från Johannesburg. 
3.2. Bättre utformning av politiken  
Ökad konsekvens i politiken: konsekvens analys och andra instrument för en 
förbättrad lagstiftning  
Beslutsfattarna har redan tillgång till de instru ment som behövs för att identifiera de bästa 
tillvägagångssätten, och konsekvensanalyser bör  göras så tidigt som möjligt vid utarbetandet 
av strategier. Detta gör det möjligt för beslutsfattarna att identifiera de bästa alternativen på grundval av en väl avvägd bedömning av de ras sannolika ekonomiska, sociala och 
miljömässiga verkningar och av sambanden och kompromisserna dem emellan, med hänsyn 
 
SV 15   SV tagen till intressenternas synpunkt er. Konsekvensanalyser av förslag på handelsområdet utgör 
till exempel viktiga redskap när det gäller att in tegrera ett förslags yttre verkningar i EU:s 
beslutsfattande. Allt detta bidrar till att olika strategier bättre in tegreras med varandra, vilket i 
sin tur leder till ett mera konsekve nt beslutsfattande oc h till att större uppmärksamhet fästs vid 
hur man bäst uppnår hållbarare resultat, hittar lö sningar som alla vinner på och kartlägger och 
bedömer sidoeffekter och kompromisser både  på EU-nivå och internationellt.  
Viktiga åtgärder :  
• Alla EU-institutioner bör se till att deras vik tigaste strategiska beslut grundas på förslag 
som varit föremål för konsekvensanalys i enlighet med det interinstitutionella avtalet om 
bättre lagstiftning. Kommissionen bör se till att alla dess vik tigare initiativ görs till föremål 
för konsekvensanalys och att den färdiga konsekvensanalysen offentliggörs så snart beslut fattats.  
• Medlemsstaterna bör även i större utst räckning göra bruk av konsekvensanalys vid 
utarbetandet av politik, strategier, program oc h projekt och vid användningen av offentliga 
medel. De bör följa rekommendationerna i gemenskapens strategiska riktlinjer i syfte att säkerställa att Sammanhållningsfonden och st rukturfonderna stärke r synergieffekterna 
mellan miljöskydd och tillväxt.  
• Användningen av konsekvensanalyser bör ko mpletteras med en ökad användning av 
bedömningar i efterhand av verkningarna  av åtgärder på olika områden.  
• EU kommer att beakta den yttre dimensionen när den be dömer verkningarna av sina 
åtgärdsförslag. 
 
 
SV 16   SV Användning av den effektivaste sammansättningen av instrument 
Regeringar och andra offentliga organ förfogar öve r en rad olika redskap som de kan använda 
för att uppmuntra människor at t vidta förändringar: lagstif tning, beskattning, upphandling, 
subventionering, investeringar, utgifter och in formation. Utmaningen består i att hitta den 
rätta sammansättningen som leder till att instrume nten och strategierna bidrar till en hållbar 
utveckling. Medlemsstaterna bör till exempel göra bästa möjliga bruk av strukturfonderna i 
syfte att främja en hållbar utveckling. 
Den kanske bästa metoden för att åstadkomma fö rändring är att se till att marknaden sänder 
rätt signaler (”sätter rätt pris”), vilket utgör ett starkt incitame nt för människor att ändra sitt 
beteende och därmed forma marknaden i en lighet därmed. Detta kan åstadkommas antingen 
genom att man ser till att vi alla, både produ center och konsumenter, bär den fulla kostnaden 
för och tar de fulla konsekvenserna av vårt handlande i samband med dessa beslut. Detta 
innebär till exempel att den kos tnad som ”förorenare” medför för andra i samhället byggs in 
produkternas pris, vilket redan är fallet i viss a medlemsstater (till exempel genom avgifter 
eller gröna skatter). Detta innebär ett incitament för producenter att producera och 
konsumenter att konsumera miljövänligare varor och tjänster.  
Ibland kan staten påverka enbart  genom att informera allmänheten och näringslivet om vilka 
bättre alternativ som står ti ll buds. Det finns goda exempel på märkning och information om 
energiförbrukning och miljöpresta nda när det gäller elektriskt materiel, hushållsartiklar och 
tjänster. Många offentliga organ över hela EU har utvecklat effektiva kommunikationsstrategier för att uppmunt ra medborgarna att sortera avfall i 
återvinningssyfte, resa på ett hå llbarare sätt eller spara energi. 
Det fordras utbildning för att åstadkomma en beteendeföränd ring. Kommissionen kommer att 
stödja de åtgärder som medlem sstaterna vidtar på områdena  utbildning, investeringar i 
humankapital och livslångt lärande i sy fte att främja en hållbar utveckling. 
Viktiga åtgärder :  
• EU kommer att bemöda sig om att göra fullt bruk av samtliga strategiinstrument och 
samtidigt främja användningen av markna dsbaserade instrument på grund av den 
flexibilitet som de erbjuder nä r det gäller att uppnå mål på området en hållbar utveckling. 
Medlemsstaterna bör se till att det görs fullt br uk av alla instrument som står till deras 
regeringars förfogande och att alla eventuella  subventioner används på ett sätt som är 
förenligt både med målen för en hå llbar utveckling och med fördraget. 
• Kommissionen kommer att se ti ll att en hållbar utveckling integreras i alla dess 
informations- och kommunikationsåtgärder, bå de när det gäller den inre och den yttre 
politiken. Kommissionen kommer, i samarbet e med andra gemenskapsinstitutioner, att 
fortsätta att anordna evenemang och forum för in tressenter om strategins olika delar, att 
öka medvetenheten och förbättra kunskaperna, sp rida nya idéer och utbyta information om 
god praxis. Det framgår genomgående av de undersökningar
8 som gjorts att allmänheten i 
Europa har en hög medvetenhet på området hå llbar utveckling. Utma ningen består i att 
omsätta denna medvetenhet i ett mer hållbart be teende. För att kommunikationen skall vara 
                                                 
8 Se Eurobarometer. 
 
SV 17   SV effektiv måste den vara inriktad på målgruppe r på nationell och lokal nivå, vilket innebär 
att medlemsstaterna har en viktig roll i detta sammanhang. 
Att mobilisera aktörer och sk apa ytterligare framgångar 
EU och dess medlemsstater spelar visserligen en avgörande roll när det gäller en hållbar 
utveckling men de varken kan eller bör vara de enda som håller i agendan för en hållbar 
utveckling. Det fordras insatser även från a ndra aktörer som till exempel företag, regionala 
och lokala myndigheter, icke-sta tliga organisationer, arbetsmarknadens part er, universitet och 
skolor, enskilda medborgare och konsumenter. De t är företagen, med sin enorma kreativitet 
och marknadsinflytande, och regionala och lo kala organ och myndigh eter som kommer att 
göra framsteg möjliga.  
Allt fler företagsledare har insett att det lönar sig att satsa på en hållbar utveckling. De mest 
framgångsrika företagen har noterat att en sats ning på hållbar utveckling främjar investeringar 
i ny teknik, processer och produkt er som konsumenterna efterfrågar9. De vet att det är lönsamt 
att planera och investera för framtiden. De vet att nya möjligheter skapas genom 
framförhållning, till exempel genom en satsning  på ett samhälle med låga koldioxidutsläpp. 
De vet att de kan påverka sina  leverantörer. De behöver emellertid en stabil rättslig 
handlingsram.  
Även arbetsmarknadens parter spelar en vi ktig roll, eftersom en aktiv dialog mellan 
arbetsgivare och arbetstagare är ett viktigt in slag i den sociala dimensionen av en hållbar 
utveckling, dvs. arbetsorganisation, kvalifika tioner, utbildning och lika rättigheter. 
Dessutom har många regionala och lokala m yndigheter ökat sina insatser för att hitta 
praktiska lösningar på olika problem. Eftersom det oftast är de som tillhandahåller offentliga tjänster som till exempel kollekt ivtrafik, elförsörjning, renhå llning, äldreomsorg och social 
omsorg är de väl skickade at t genomföra praktiska förändringa r på gräsrotsnivå. Det finns 
mycket att lära av deras framgå ngar och exemplen härpå är många. 
Viktiga åtgärder:  
Kommissionen kommer att vidt a följande åtgärder:  
• Uppmana företagsledare och andra viktiga intr essenter i Europa att omedelbart inleda 
diskussioner med de politiska ledarna om vilken politik som bör föras på medellång och 
lång sikt i syfte att åstadkomma en hållbar ut veckling och att lämna förslag som går utöver 
de gällande lagstadgade minimikraven. Ett sådant initiativ går väl ihop med 
kommissionens insatser för att främja företa gens sociala ansvar och utgör ett komplement 
till dialogen med arbetsmarkandens parter och det civila samhället. Kommissionen 
kommer att samarbeta med ordförandeskapet för att hitta det bästa sättet att främja denna process. 
• Inbjuda andra EU-institutioner och organisatione r att lämna förslag till hur man bör belöna 
de bästa initiativ på området hållbar ut veckling som tas av regionala och lokala 
                                                 
9 Till exempel har det i många relevanta undersökningar konstaterats ett positivt samband mellan 
miljöförvaltning och ekonomiskt resultat. De 50 före tag som rankats högst när det gäller bärkraft har 
även en bättre kreditbedömning än genomsnittet. 
 
SV 18   SV myndigheter.  
4. SLUTSATS  
Det finns verkliga möjligheter till ett bättre liv,  ökad social rättvisa och framväxten av nya 
innovativa industrier där Europa med rätt politik kan bli världsledande. Det fordras dock att vi 
nu tar itu med de hot mot en hållbar utveckling som vår livsstil medför om vi skall kunna dra 
nytta av dessa möjligheter. Det är både fullt möjligt och nödvändigt att vända denna ohållbara utveckling, vilket framgår av ett stor t antal exempel runt om i världen. 
Denna översyn av EU:s strategi för en håll bar utveckling har till syfte att samla EU-
institutionerna, medlemsstaterna, fö retagen och medborgarna samt deras 
intresseorganisationer kring en tydlig visi on och en politisk hand lingsram. Kommissionen 
uppmanar därför rådet och parlamen tet att tillstyrka det föresla gna tillvägagångssättet, sträva 
efter att det omgående görs framsteg när det gälle r de åtgärder som fast ställts och inleda ett 
nära samarbete inför Europeiska rådets möte i juni 2006 i syfte att skapa ett starkt och brett 
stöd för en gemensam strategi. 
 
SV 19   SV BILAGA 1   
 
Förklaring om riktlinjer för en hållbar utveckling  
 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD  
ORDFÖRANDESKAPETS SL UTSATSER DOC 10255/05  
EUROPEISKA RÅDET I BRYSSEL  
DEN 16–17 JUNI 2005  
Utkast till förklaring om rikt linjer för en hållbar utveckling  
Såsom anges i fördraget är en hållbar utveckling ett centralt mål för Europeiska 
gemenskapens politik inom alla områden. De n har till syfte att kontinuerligt förbättra 
livskvaliteten i världen, både för nuvarande och kommande gene rationer. Det handlar om att 
bibehålla jordens förmåga att härbärgera liv i alla dess former. En hållbar utveckling grundar 
sig på principerna om demokrati och rätt sstat och iakttagande av de grundläggande 
rättigheterna, bl.a. frihet och lika möjligheter fö r alla. Den skapar soli daritet inom och mellan 
generationer. Den syftar till att främja en dynamisk ekonomi med en hög sysselsättnings- och 
utbildningsnivå, ett gott hälsoskydd, en god social och territoriell sammanhållning och en hög 
miljöskyddsnivå i en fredlig och säker värld som respekterar den kulturella mångfalden. 
För att uppnå dessa mål, både i Europa och i världen i övrigt, förpliktar sig Europeiska 
unionen och dess medlemsstater att ensamma och tillsammans med sina partner tillämpa och 
iaktta följande mål och principer. 
Centrala mål 
Miljöskydd 
Säkra jordens förmåga att härbärgera liv i alla  dess former, respektera  jordens begränsade 
naturresurser och säkerställa en hög nivå när de t gäller att skydda och förbättra kvaliteten på 
miljön. Förhindra och minska miljöförorening ar och främja en hållbar produktion och 
förbrukning i syfte att bryta orsakssambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring.  
Social rättvisa och sammanhållning 
Främja ett demokratiskt, socialt integrerat, sa mmanhållet, sunt, säkert och rättvist samhälle 
där de grundläggande rättigheterna och de n kulturella mångfalde n respekteras, lika 
möjligheter skapas och alla former av diskriminering bekämpas. 
Ekonomiskt välstånd 
Främja en ekonomi som präglas av välstå nd, innovation och konkurrenskraft och som är en 
miljöeffektiv kunskapsekonomi som ger en hög levna dsstandard och skapar full sysselsättning 
av god kvalitet i hela Europeiska unionen. 
Uppfyllande av EU:s internationella förpliktelser 
Främja inrättandet av demokratiska institutio ner över hela världen som grundar sig på fred, 
säkerhet och frihet och säkerställa dessa institutioners stabilitet. Aktivt främja en hållbar 
 
SV 20   SV utveckling över hela världen och säkerställa att Europeiska unionens inre  och yttre politik är 
förenlig med en hållbar utveckling på glob al nivå och med unionens internationella 
förpliktelser. 
Riktlinjer för EU:s politik 
Främjande och skydd av grundläggande rättigheter 
Sätta människor i centrum för Europeiska  unionens politik genom att främja de 
grundläggande rättigheterna, bekämpa alla fo rmer av diskriminering och bidra till en 
minskning av fattigdomen i världen.  
Rättvisa inom och mellan generationer 
Tillgodose nuvarande generationers behov utan att detta inverkar på kommande generationers 
möjligheter att tillgodose sina behov , både inom och utanför EU. 
Ett öppet och demokratiskt samhälle 
Säkerställa att medborgarna har tillgång till info rmation och möjlighet att få sin sak prövad 
inför domstol. Utveckla lämpliga kanaler för sa mråd och aktivt deltagande för alla berörda 
parter och organisationer. 
Aktiva medborgare 
Öka medborgarnas deltagande i beslutsfattande t. Utbilda allmänheten i och göra den mer 
medveten om hållbar utveckling. Informera medborgarna om deras inverkan på miljön och om vilka möjligheter de har att göra val som bättre främjar en hållbar utveckling. 
Deltagande av näringslivet oc h arbetsmarknadens parter 
Förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens part er, öka företagens soci ala ansvar och inrätta 
flera partnerskap mellan den offe ntliga och den privata sektorn i syfte att främja samarbete 
och ett gemensamt ansvarstagande för att uppnå en hållbar produktion och förbrukning. 
Samstämmighet och styrelseformer 
Främja samstämmighet mellan Europeiska uni onens politik på alla  områden och mellan 
lokala, regionala, nationella och globala åtgärder för att dessa på ett bättre sätt skall kunna 
bidra till en hållbar utveckling. 
Politisk integration 
Främja integration av de ekonomiska, social a och miljömässiga övervägandena, så att de 
bringas i överensstämmelse med och förstärker varandra, genom  att till fullo utnyttja de 
instrument som står till förfogande för att förbättra lagstiftningen, såsom en väl avvägd 
konsekvensanalys och samråd med berörda parter.  
Användning av bästa tillgängliga kunskap 
Se till att politiken på olika områden utarbeta s, bedöms och genomförs på grundval av bästa 
tillgängliga kunskap samt är ekonomiskt sund och kostnadseffektiv.  
Försiktighetsprincipen 
 
SV 21   SV Tillämpa ett försiktigt tillvägagångssätt när det inte finns några entydiga vetenskapliga bevis i 
syfte att undvika eventuella hälsorisker fö r befolkningen och miljöskador samt vidta 
förebyggande åtgärder.  
Betalningsskyldighet för förorenaren 
Se till att priserna återspeglar de verkliga samhällskostnaderna för produktion och konsumtion 
och att förorenarna betalar för de hälso- och miljöskador de vållar. 
 
SV 22   SV BILAGA 2   
 
MÅL, STRATEGIER OCH ÅTGÄRDER – ATT GÖRA FRAMSTEG I FRÅGA OM 
STRATEGIN FÖR EN HÅLLBAR UTVECKLING  
 
Denna bilaga innehåller ett urval av EU:s vikt igaste strategier, handlingsplaner och andra 
initiativ för en hållbar utveckling. I de fall de t finns operativa mål hänvisas det till dessa. 
Många medlemsstater har dessutom utarbetat sina egna strategier och handlingsplaner för en 
hållbar utveckling. På många områden är det dess utom medlemsstaterna som är bäst skickade 
att åstadkomma förändringar. EU  kan stödja och komplettera  medlemsstaternas åtgärder, 
underlätta utbyte av god praxis, va ra referenspunkt för översyner av  vilka framsteg som gjorts 
och främja ytterligare åtgärder. 
Strategin för en hållbar utveckling utgör den strategiska ramen för att avgöra hur man bör 
hantera de viktigaste fallen av ohållbar utve ckling. En viktig del i denna ram är kopplingen 
mellan de olika trenderna. Det finns må nga olika kopplingar me llan de viktigaste 
prioriteringar som anges i huvudd okumentet. Ett gott exempel på detta är att en ökad 
användning av förnybara energiformer dessutom bi drar till att motverka klimatförändringen. 
Ett annat exempel är att förb ättrad markanvändning, hållbarare  transporter och förändrade 
energiförsörjningsmönster bidrar till att skydda den biologiska mångfalden. De olika 
strategierna och ha ndlingsplanerna bör därför inte ses va r för sig, eftersom var och en av dem 
kommer att bidra till att lösa problem även inom andra områden. Det är viktigt att man är väl 
medveten om de kopplingar som finns och utarbeta r en politik som integrerar olika aspekter 
så att man når fram till lösningar som a lla vinner på. Frågan om kopplingar mellan 
utvecklingstrender behöver utvecklas ytterligar e. Kommissionen gör en  konsekvensanalys av 
alla sina viktigare initiativ. 
 
SV 23   SV 1. ÅTGÄRDER  FÖR  ATT  ÅTGÄRDA  KLIMATFÖRÄNDRINGEN 
Övergripande mål 
Begränsa klimatförändringen och dess kostnader för samhället  
Operativa mål: 
• I mars 2005 bekräftade Europeiska rådet på  nytt att dess mål var att se till att jordens 
genomsnittliga yttemperatur  inte stiger mer än 2°C  i förhållande till de förindustriella 
nivåerna10, vilket innebär en koldioxidkoncentra tion på under 550 ppm som riktmärke för 
globala begränsnings- och minskningsinsatser.   
• EU-15 och de flesta av EU-25 medlemsstat erna har gjort åtaganden inom ramen för 
Kyotoprotokollet om att minska utsl äppen av växthusgaser under perioden 2008–2012. 
Målet för EU-15 är en minskning av utslä ppen med 8 % i förhållande till nivån för 
1990 . 
• I syfte att bidra till detta mål kommer EU  att i enlighet med överenskommelsen vid 
Europeiska rådets möte i mars  2005 att tillsammans med andra parter undersöka strategier 
för att uppnå de nödvändiga minskningarna av utsläppen av växthusgaser  och 
kommer i detta sammanhang att överväga minskningsprofiler på 15–30 % som skall 
uppnås senast 2020 för gruppen med industril änder jämfört med referensvärdena i 
Kyotoprotokollet. 
Exempel på viktiga åtgärder: pågående och planerade 
• Utarbetande av en EU-strategi för klimatfö rändring för perioden efter 2012. Meddelande 
antaget i februari 2005 (KOM(2005) 35 slutlig). 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Andra fasen av Europeiska klimatförändri ngsprogrammet (ECCP) som inleddes i oktober 
2005. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• EU:s system för handel med utsläppsrätter  för växthusgaser. Antaget i januari 2005 
(direktiv 2003/87/EG). 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Den tioåriga genomförandeplanen för det globa la systemet av jordobservationssystem 
(GEOSS) 2005–2015. http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm
 
• Grönbok om effektivare energiutnyttjande ( KOM(2005) 265 slutlig). Antagen i juni 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
                                                 
10 Källor: Internationella växtskyddskonventionens (IPPC)  andra utvärderingsrapport, rådets slutsatser 
från 1996, KOM(2005) 35 slutlig, s. 3, Europe iska rådets slutsatser från mars 2005 
 
SV 24   SV • Handlingsplan för ökad energieffektiv itet. Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
• Nya och förnybara energikällor. Meddelande  om främjande av el producerad från 
förnybara energikällor, vilk et grundar sig på genomföra ndet av direktiv 2001/77/EG. 
KOM(2005)627. http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm
 
• Handlingsplan för biomassa. Antagen i december 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Kampanjen hållbar energi i Europa. 
http://www.sustenergy.org/  
2. FRÄMJANDE  AV GOD  HÄLSA  – FOLKHÄLSA   
Övergripande mål   
Främja en god folkhälsa och förbättra skyddet mot hälsohot 
Operativa mål: 
• Förbättra skyddet mot hälsohot  genom att utveckla den kapacitet som behövs för att möta 
hot på ett samordnat sätt. 
• Ytterligare förbättra livsmedels- och foderlagstiftning , inbegripet en översyn av 
livsmedelsmärkningen. 
• Fortsätta främja en hög standard fö r djurhälsa och djurskydd  i EU och internationellt. 
• Hejda ökningen av livsstilssjukdomar som kan förebyggas genom hälsofrämjande och 
förebyggande åtgärder . 
• Säkerställa senast 2020 att kemikalier produc eras, hanteras och används på sätt som inte 
innebär betydande hot mot människors hälsa  eller miljön.  
• Förbättra informationen om miljöföroreningar  och skadliga hälsoeffekter.  
Exempel på viktiga åtgärder: pågående och planerade 
• En allmän hälsostrategi som uppföljn ing till programmet för hälso- och 
konsumentskyddsåtgärder 2007–2013 (KOM(2005) 115 slutlig). 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, inrättat 2005 på 
grundval av förordning (EG) 851/2004. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
• Strategin för hiv/aids. Planer at antagande i slutet av 2005. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
 
SV 25   SV %20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
• Meddelande om gemenskapens beredskapspl an för influensapandemier (KOM(2005) 607 
slutlig). 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Meddelande om bättre samordning av planeringe n av krisberedskapen på folkhälsoområdet 
(KOM(2005) 605 slutlig). http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Rekommendation om förbättrad patientsäker het genom förhindrande och kontroll av 
vårdrelaterade infektioner. Planerat antagande under 2006. http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm
 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Uppföljning och genomförande av vitboke n om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). 
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• En strategi för djurhälsa – Gemenskapens ha ndlingsplan om djurskydd och djurens välfärd 
för perioden 2006–2010. Planerat antagande under 2007. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• Den europeiska handlingsplanen för miljö  och hälsa för perioden 2004–2010 (KOM(2004) 
416 slutlig). http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm
 
• Rådets förordning om registrering, utvärder ing och godkännande av kemikalier (REACH), 
(KOM(2003) 644). 
http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm  
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. BEKÄMPNING  AV SOCIALT  UTANFÖRSKAP  OCH  HANTERING  AV 
DEMOGRAFISKA  FÖRÄNDRINGAR 
Övergripande mål 
Skapa ett samhälle utan  socialt utanförskap 
Operativa mål: 
• Fortsätta att ställa upp särskilda EU-mål fö r minskning senast 2010 av antalet människor 
som är i riskzonen för att drabbas av fattigdom , med särskild inriktning på minskning 
av fattigdom hos barn på grundval av den öppna samordningsmetoden. 
• Stödja medlemsstaterna i deras insatser för att modernisera det sociala skyddet  med 
hänsyn till befolkningsåldringen. 
 
SV 26   SV • I betydande utsträckning öka kvinnors och äldre ar betstagares deltagande på 
arbetsmarknaden i enlighet med fastställda mål oc h öka sysselsättningsnivån för 
invandrare senast 2010. 
• Fortsätta utarbeta en EU-politik för laglig invandring , vilken bör åtföljas av strategier 
för att stärka integrationen av invandrare och deras familjer. 
• Fortsätta insatserna för livslångt lärande  och senast 2010 halvera antalet 18–24-åringar 
med högst grundskoleutbildning som inte delt ar i utbildning e ller yrkesutbildning. 
Medlemsstaterna är de viktigaste aktörerna när det gäller att uppnå faktiska resultat för dessa 
mål. EU kan stödja och komplettera medlemsstat ernas åtgärder. EU kan underlätta utbytet av 
god praxis och vara referenspunkt för översyner av vilka framsteg som gjorts och främja 
ytterligare åtgärder. I den socialpolitiska agendan anges EU:s åtgärder för att uppnå full sysselsättning och ett samhälle utan socialt utanförskap. 
Kommissionen och rådet
11 har utarbetat en strategi för att hantera budgetkonsekvenserna av 
en åldrande befolkning. Den innebär att medlemsst aterna bör minska sina statsskulder för att 
förekomma budgetkonsekvenserna av en åldr ande befolkning och genomföra omfattande 
arbetsmarknadsreformer, inbegripet reformer av skatte- och förmånssystemen, i syfte att öka sysselsättningsnivån, framför allt för äldre arbetstagare och kvinnor, samt omfattande reformer av pensionssystemen i syfte att minska trycket på de offentliga finanserna. 
Exempel på viktiga åtgärder: pågående och planerade 
• Den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration. 
Pågående. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm
 
• Gemenskapsprogram för sysselsättning och so cial solidaritet ”PROGRESS” för perioden 
2007–2013. Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Den öppna samordningsmetoden på området ut bildning och yrkesutbildning (”Utbildning 
och yrkesutbildning 2010”). Pågående. http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf
 
• Integrerat handlingsprogram inom liv slångt lärande 2007- 2013 (KOM(2004) 474). 
Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html 
• Meddelande om Europas demografiska framtid. Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
                                                 
11 Europeiska unionens råd (2001), ”De offentliga fi nansernas bidrag till tillväxt och sysselsättning: att 
förbättra kvalitet och hållbarhet”, rapport från kommissionen och rådet (Ekofin-rådet) till Europeiska 
rådet i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 (6997/01), Europeiska kommissionen (2000), ”Meddelande 
om de offentliga finansernas bidrag till tillväxt och sysselsättning: krav på ökad kvalitet och hållbarhet 
(KOM(2000) 846). 
 
SV 27   SV • Meddelande om en strategi för hälsa oc h säkerhet för perioden 2007–2012. Planerat 
antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
• Meddelande om en färdplan för jämställdhe t mellan kvinnor och män. Planerat antagande 
under 2006. http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html
 
• Meddelande om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla (KOM(2005) 224 – 
Europeiskt år 2007). 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm  
• Europeiska året för bekämpni ng av utslagning och fattigdom 2010. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• Den nya generationen strukturfonder och de n nya Sammanhållningsfonden som antogs 
under 2004 (KOM (2004) 493, KOM (2004) 494, KOM(2004) 495). http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm
 
• Förslag om inrättande av ett europeiskt cen trum för övervakning av migration. Planerat 
antagande under 2005. http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Grönbok om det europeiska migrationsnätver kets framtid (KOM(2005) 606). Planerat 
antagande under 2005. 
http://www.european-migration-network.org/  
• Uppföljning av meddelandet ”En gemensam agenda  för integration - En ram för integration 
av tredjelandsmedborgare inom Europe iska unionen” (KOM(2005) 389 slutlig). 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Handlingsplanen för bekämpning av människohande l. Planerat antagande i slutet av 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. BÄTTRE  FÖRVALTNING  AV NATURRESURSER 
Övergripande mål 
Skydda jordens förmåga att härbär gera liv i alla dess former, re spektera jordens begränsade 
naturresurser och främja en hållbar pr oduktion respektive konsu mtion för att bryta 
orsakssambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring. 
Operativa mål: 
 
SV 28   SV • Förbättra resursproduktiviteten : få mer output från varje använd resursenhet och minska 
de miljöskador (giftiga utsläpp i luften, vatten och mark samt överexploatering av 
markresurser och andra resurser) som orsakas av varje enhet.  
• Förbättra förvaltningen och undvika överexploatering av förnybara naturresurser  som 
fiskeriprodukter (inbegripet uppnåendet av maximal hållbar avkastning  till 2015), 
biologisk mångfald, skog, vatten, luft, mark och klimat, återställa utarmade marina 
ekosystem till 2015 i enlighet med den ge nomförandeplan som fastställdes vid 
världstoppmötet om hållba r utveckling i Johannesburg. 
• Undersöka hur energiförbruk ningen i EU kan minskas  till 2020 med häns yn till att det 
finns en uppskattad besparingspotential på 20 % när det gäller energiförbrukningen. 
Kommissionen håller på att inle da en diskussion om detta.  
• Förnybara energikällor bör svara för 12 % av energiförbrukningen senast 2010. 
• Förnybara energikällor bör svar a för 21 % av elförbrukningen  i EU-25 senast 2010. 
Detta är grunden för medlemsstater nas nationella vägledande mål. 
• Hejda förlusten av biologisk mångfald  i EU till 2010 och bidra till en betydande 
minskning av den globala förluste n av biologisk mångfald till 2010. 
• Genomförande och förvaltning av Natura 2000:  godkännande av områden senast 2006 
(marina områden 2010), urval och sättande under förvaltning av områden senast 2010 
(marina områden 2012)  
• Styra den tekniska utvecklingen mot ett brytande av sambandet mellan ekonomisk 
tillväxt och påfrestningar på miljön. 
Exempel på viktiga åtgärder: pågående och planerade 
• Handlingsplan för miljöteknik (ETAP) (KOM(2004)  38 slutlig). Fastställande av villkoren 
för miljömålen för viktiga produkter tillsam mans med medlemsstaterna och viktiga 
intressenter senast 2007.  http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/
 
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Handlingsplan för hållbar produktion och konsumtion. Planerat antagande under 2007.  
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Temainriktad strategi för hållbar användning av naturresurser. Antagande i december 2005. 
http://europa.eu.int/com m/environment/natres/  
• Temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall. Antagande i december 
2005.   http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm
 
• Integrerad produktpolitik (IPP) , uppföljning av KOM(2003) 302. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
 
SV 29   SV • Grön offentlig upphandling, inbegripet ett försla g till direktiv om offentlig upphandling av 
rena och energieffektiva fordon, vilket plan eras till slutet av 2005, och en undersökning, 
till 2007, tillsammans med medlemsstaterna om hur man bäst främjar en grön offentlig upphandling av andra viktiga produktgrupper. http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm
 
• Strategiska riktlinjer för lands bygdsutvecklingen, strategiska rikt linjer, nationella strategier 
och program för landsbygdsutveckling fö r perioden 2007–2013 (KOM(2005) 304. Antagna 
under 2005. http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm
 
• Temainriktad strategi för mar k. Antagande planeras under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Tematisk strategi för luftförorening (KOM( 2005) 446 slutlig). Antagen i september 2005.  
http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/  
• Skydd av den marina miljön, inbegripet den temainriktade strategin för skydd och 
bevarande av den marina miljön och andra åtgärder. Antagande under 2005.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• EU:s ramdirektiv om vatten - integrerad vatt enförvaltning för avrinningsområden i Europa. 
Genomförande av direktiv 2000/60/EG. http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html
 
• Gemenskapens strategi för bi ologisk mångfald. Antagen 1998. Meddelande om en strategi 
för biologisk mångfald. Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Genomförande av multilaterala miljöavtal. Pågående. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Grönboken om havsfrågor. Planerat  antagande i början av 2006.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Nätverket för grön diplomati. Pågående. 
http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• EU:s handlingsplan för skogen. Planerat antagande under 2006. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. HÅLLBARARE  TRANSPORTER 
Övergripande mål  
Se till att våra trans portsystem motsvarar samhällets e konomiska och sociala behov samtidigt 
som deras oönskade verkningar på ekono min, samhället och miljön minimeras 
 
SV 30   SV Operativa mål: 
• Förbättra styrningen av transportefterfrågan  i syfte att minska de  negativa följderna av 
transportökningen. 
• Uppnå hållbara nivåer för energianvändningen på  transportområdet so m ligger i linje med 
nivåerna inom andra sektorer och minska utsläppen av växthusgaser från transporter i 
högre utsträckning än energianvä ndningen på transportområdet. 
• Minska utsläppen av föroreningar  på transportområdet till nivåer som minimerar 
verkningarna för människors hälsa och miljön. 
• Säkerställa att koldioxidutsläppen från nya bilar i genomsnitt minskas till 140g/km 
fram till 2008/09 och 120g/km fram till 2012  som ett led i en integrerad politik. 
• Verka för införandet av utsläppsnormer Euro V för lätta lastbilar och av Euro VI för 
tunga fordon. 
• Säkerställa att 5,75 % av allt transportbränsle utgörs av biobränsle  senast 2010.   
• Minska transportbuller  både vid källan och genom begränsande åtgärder i syfte att se till 
att den generella exponeringsnivån leder till mi nsta möjliga inverkan på människors hälsa. 
• Öka trafiksäkerheten  genom att förbättra väginfrastru kturen, uppmuntra trafikanter att 
visa större ansvar och öka fordonssäkerheten. 
• Halvera antalet döda i trafiken  till 2010 jämfört med 2000. 
• Modernisera EU:s bestämmelser för kollektivtrafiken  till 2010 i syfte att förbättra 
effektiviteten och kvaliteten. 
Exempel på viktiga åtgärder: pågående och planerade 
• Vitbok – ”Den gemensamma transportpolitik en fram till 2010: Vägval inför framtiden” 
och en halvtidsöversyn (KOM(2001) 370). 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• EU:s strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar. Meddelande om en reviderad 
strategi. Planerat antagande i september 2006. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm
 
• Främjande av användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel, direktiv 
2003/30/EG. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Ren stadstrafik. Civitas II-initi ativet. Inlett i början av 2005.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
 
SV 31   SV • Temainriktad strategi för stad smiljö. Planerat antagande i ja nuari 2006. Inbegriper även en 
åtgärd om planer för hållbara stadstransporter. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• Transportinfrastrukturavgifter. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• Tredje järnvägspaketet som har till syfte a tt göra järnvägen attr aktivare. Antaget 2004, 
inbegripet KOM(2004) 140 slutlig. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
6. BEKÄMPNING  AV FATTIGDOMEN  I VÄRLDEN  OCH  FRÄMJANDE  AV 
UTVECKLING 
Övergripande mål 
Aktivt främja en hållbar utveckli ng globalt sett och se till att Europeiska unionens inre och 
yttre politik är förenlig med en global hå llbar utveckling och unionens internationella 
åtaganden 
Operativa mål: 
EU kommer att genomföra sina åtaganden i sa mband med den internationella ramen för en 
hållbar utveckling, vilken utgörs av världstopp mötet om hållbar utveckling (Johannesburg), 
Monterreyöverenskommelsen, resultatet  av toppmötet om uppföljning av 
millenniedeklarationen och världstoppmötet. EU kommer att kommer göra betydande insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen till 2015. Dessa är som följer: 
• Utrota extrem fattigdom och hunger  
• Halvera andelen människor som har mindre än en US-dollar per dag att leva på. 
• Halvera andelen människor som lider av hunger. 
• Uppnå grundskoleutbildning för alla  
• Se till att alla pojkar och flickor genomgår fullständi g grundskoleutbildning. 
• Främja jämställdhet mellan män och kvinnor oc h förbättra kvinnors möjligheter  
• Avskaffa könsskillnader på grundskole- och gymnasienivå, he lst senast 2005, och 
på alla nivåer senast 2015. 
• Minska barnadödligheten  
• Minska barnadödligheten hos barn u nder fem år med två tredjedelar. 
• Förbättra mödrars hälsa  
• Minska mödradödligheten med tre fjärdedelar. 
 
SV 32   SV • Bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar  
• Hejda spridningen av hiv/aids oc h vända den negativa utvecklingen. 
• Hejda spridningen av malaria och andr a stora sjukdomar och vända den negativa 
utvecklingen. 
• Säkerställa en hållbar miljö   
• Integrera principerna om en hållbar ut veckling i länders politik och program, 
vända förlusten av miljöresurser. 
• Halvera andelen människor utan hållbar tillgång till säkert dricksvatten. 
• Uppnå betydande förbättringar i livsvillkoren för minst 100 miljoner sluminvånare 
till 2020. 
• Utveckla ett globalt partnerskap för utveckling, vilket även  inbegriper ytterligare 
utveckling av ett öppet handelssystem respe ktive finansiellt system .  
 
SV 33   SV För att uppnå dessa mål måste EU bl and annat vidta följande åtgärder:  
1) Öka biståndsvolymerna . 2) Förbättra sitt bistånds kvalitet, göra det mer enhetligt och 
öka dess effektivitet . 3) Genomföra en EU-strategi för Afrika . 4) Främja 
konfliktförebyggande åtgärder . 5) Genomföra EU:s utvecklingspolitik  – Europeiskt 
samförstånd för utveckli ng. 6) Säkerställa att utvecklingsagendan från Doha slutförs  och 
bidrar till millennieutvec klingsmålen och en hållbar utveckling. 7) Genomföra GSP Plus . 8) 
Säkerställa att dess regionala och bilaterala handelsavtal bidrar till en hållbar utveckling.  
9) Stödja en global hållbar utveckling . 
Åtgärder: pågående och planerade 
• Om snabbare framsteg i strävan att nå  millennieutvecklingsmålen (KOM(2005) 132).  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• EU:s strategi för Afrika (KOM(2005) 489).  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Utvecklingsfinansiering och effektiv itet i biståndet (KOM(2005) 133). 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• Konsekvens i utvecklingspolitiken (KOM(2005) 134). 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Slutsatser från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser): Europeiska unionens 
utvecklingspolitik ”Dokument om europe iskt samförstånd” som grundar sig på 
meddelande KOM(2005) 311. http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.
 
• Utvecklingsagendan från Doha. Pågående. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Bilaterala och regionala hande lsavtal (till exempel avtalen om ekonomiskt partnerskap med 
AVS-länderna). Pågående. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Dra fördel av globaliseringen – Åtgärder. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• Genomförande av EU:s åtaganden inom rame n för världstoppmötet om hållbar utveckling, 
EU:s vatteninitiativ, EU:s energiinitiativ, 10-å rig handlingsplan för att främja en hållbar 
produktion och konsumtion. Pågående. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html
 
 
SV 34   SV • EU:s internationella program för åtgärder mot hiv/ai ds, malaria och tuberkulos, 2007 
(KOM (2004) 726). 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
 
SV 35   SV BILAGA 3  
 
2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling  
Inledande inventering och riktlinjer för framtiden  
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMEN TET (COM(2005)37)  
 
SV 36   SV Förord 
Hållbar utveckling är ett grundläggande mål fö r Europeiska unionen, men det är även en 
global utmaning som våra samarbetspartners runtom  i världen står inför. Den väcker frågor 
om hur man skall kunna jämka samman ekonomisk utveckling, social sammanhållning, en rättvis fördelning mellan syd och nord samt  miljöskydd. Dess betydelse avspeglas i EU-
fördraget och tas upp i konstitutionen, där unionen uppmanas verka för ”en hållbar utveckling i Europa som bygger på en välavvägd ekonomisk tillväxt och prisstabilitet, på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft samt på  en hög miljöskyddsnivå och en bättre 
miljö”.  
På grund av de snabba demografiska förändr ingarna kommer världens resurser under de 
kommande årtiondena att utsätt as för allt större påfrestn ingar, såväl när det gäller 
klimatförändringar, naturresurser eller biologi sk mångfald som välstå ndsklyftan mellan nord 
och syd. Vi måste agera nu för att för framtiden kunna bevara den känsliga ekonomiska, sociala och miljömässiga balans som styr livet på jorden.  
Europas framtid kan endast ses i detta glob ala sammanhang. EU har redan gjort betydande 
insatser för att främja hållbar utveckling på hemmaplan och på det internationella planet. 
Genom att inta ett aktiv och framåtblickande förhållningssä tt kan EU vända behovet av 
miljöskydd och social sammanhållning till nya mö jligheter när det gäller innovation, tillväxt 
och nya arbetstillfällen. Genom en översyn av st rategin för hållbar utveckling påminns vi om 
våra åtaganden om att bättre definiera de st rukturförändringar som behövs i våra ekonomier 
och samhällen och att utarbeta en positiv dagordning som gör att denna förändringsprocess leder till bättre livskvalitet för alla. 
För att vi skall kunna möta denna utmaning kräv s det samordnade åtgärder och ett starkt 
ledarskap från EU:s sida för att utforma lösningar som leder till en bestående förändring för invånarna i Europa och i alla  andra delar av världen.  
Det var därför som Europeiska unionen i början av detta millennium tog sig an en tvingande 
plan för förändring i syfte att se  till att vi börjar göra någ onting åt ohållbara ekonomiska, 
sociala och miljömässiga tendenser. I Lissabo nstrategin från 2000 angavs en långtgående 
dagordning för ekonomiska och sociala reformer med sikte på att skapa en mycket dynamisk 
och konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi. År 2001 lanserade Europeiska rådet vid sitt 
möte i Göteborg en brett upplagd strategi för hållbar utveckling och 2002, vid dess möte i 
Barcelona, identifierades den externa dimensi onen, före FN:s världstoppmöte om hållbar 
utveckling på sommaren 2002. Vart och ett av de ssa steg har åtföljts av viktiga beslut och 
åtgärder i avsikt att uppfylla de  åtaganden som gjorts. Trots allt  detta har tillräckliga framsteg 
emellertid inte kunnat skönjas. De ohållbara tende nserna måste hejdas och börja avta och det 
är fortfarande mycket som står på sp el på det internationella planet.  
Kombinationen av att en ny kommission har ti llträtt och att Europaparlamentet fått en ny 
sammansättning gör att det är lämpligt att undersöka vilka fram steg som gjorts och påskynda 
förändringstakten.  
De första stegen har tagits. Kommissionen har genom att föreslå EU:s strategiska mål för de 
kommande fem åren bekräftat sitt  åtagande att främja en hållb ar utveckling. Den har nyligen 
föreslagit en översyn efter halva tiden av Li ssabonstrategin med sikte på att låta en ny 
 
SV 37   SV Lissabonagenda utgöra EU:s strategi i fråga om tillväxt och arbetstillfällen. På så sätt kan vi 
använda den motor som en mera dynamisk ekonomi innebär för att ge brän sle åt våra vidare 
ambitioner på det sociala området och inom miljön. Därigenom förblir Lissabon en väsentlig 
beståndsdel i det övergripande målet om hållb ar utveckling såsom anges i EU-fördraget, 
nämligen att på ett hållbart sätt förbättra välfärden och le vnadsvillkoren för nuvarande och 
framtida generationer. Kommissi onen uttryckte detta på följa nde sätt i översynen efter halva 
tiden: ”Både Lissabonstrategin och strategin för en hållbar utveckling bidrar till att uppnå 
detta mål. Strategierna förstärker varandra öm sesidigt och är inriktade på åtgärder som 
kompletterar varandra, de instrument som anvä nds är olika och resultaten produceras inom 
olika tidsramar .” 
Översynen av Lissabonstrategin åtföljs vidare av  att kommissionen i dag äv en lägger fram en 
uppdaterad social agenda för EU. Denna agenda innehåller strategier so m kan hjälpa oss att 
åstadkomma en mera sammanhållen kontinent och att ytterligare utveckla EU:s sociala modell 
som motvikt till ohållbara tendenser. Därigenom bidrar EU:s sociala agenda i sig själv till den hållbara utvecklingens mål.  
Detta meddelande utgör det första steget i kommissionens översyn av strategin för hållbar 
utveckling under 2005. I denna rapport görs det en  inledande bedömning av framstegen sedan 
2001 och det skisseras ett antal framtida riktlin jer som kan vara vägledande vid den översyn 
av strategin för hållbar utveckling som senare  i år kommer att läggas fram i ett separat 
meddelande till Europaparlamentet och rådet.  Detta meddelande bygger  på debatten under 
föregående år, däribland Europeiska ekonomiska  och sociala kommitténs yttrande från april 
2004 och resultatet av ett offentligt samr åd som kommissionen inledde i oktober 2004
12. 
Europeiska unionen har en vidstr äckt, långsiktig vision om sin fr amtid. Vi tror på styrkan och 
de värderingar som vår dynamiska europeiska m odell bygger på. Vi skall se till att behoven 
hos vår generation och hos kommande generati oner kan tillgodoses. Detta grundläggande mål 
kommer att genomsyra unionens politik på alla områden. För att åstadkomma hållbar utveckling krävs handling nu. Europeiska unione n har den förmåga, den kompetens och den 
kreativitet som krävs för att åstadkomma de förändringar so m behövs. Medborgarna i Europa 
och i alla andra delar av världen kan lita på  unionens åtagande om att se till att hållbar 
utveckling kommer alla till godo. 
                                                
 
12 En mera detaljerad sammanfattning av vad som framkom  vid detta samråd återfinns i del 1 och del 2 av 
kommissionens arbetsdokument (SEK(2005) 225. En fullständig rapport från kommissionen om 
resultatet av samrådet kommer inom kort att finnas tillgänglig på följande webbplats: 
http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm  
 
SV 38   SV Del I: Hållbar utveckling – Vad är det som står på 
spel? 
1. I NLEDNING  
Hållbar utveckling – att tillgodose vår generations behov utan att ge avkall på kommande 
generationers behov – är ett grundläggande mål enligt fördraget om Europeiska unionen13 och 
konstitutionen. Det är ett övergripande begrepp so m ligger till grund för unionens politik på 
alla områden och kräver att den ekonomiska politiken, miljöpolitiken och socialpolitiken 
utformas och genomförs på ett ömsesidigt stärkande sätt,  
I en alltmer globaliserad värld behövs det et t tydligt politiskt ledarskap för att främja en 
dynamisk europeisk modell  som skall gälla i dag och i framtiden. Kommissionen är fast 
besluten att främja hållbar utveckling och vill fastställa en positiv agenda för förändring. Vår 
framtid i Europa och i världen kräver långsiktiga idéer och åtgärder på en lång rad politikområden. Kommissionen är över tygad om att vi måste förbät tra välståndet, solidariteten 
och säkerheten för att skapa bättre livskvalitet för oss själva och för kommande generationer. 
Vi behöver tillväxt och flera arbetstillfällen sa mt en renare och hälsosammare miljö. Vi 
behöver ett mera sammanhållet samhälle med väls tånd och lika möjligheter för alla i hela EU 
och dess omgivningar. Vi behöve r mera innovation, forskning och utbildning. Vi måste ta vårt 
globala ansvar och fullgöra våra globala åt aganden. Vårt välstånd och vår livskvalitet i 
framtiden kommer att vara beroende av vår förmåga och beslutsamhet att ändra våra 
produktions- och konsumtionsmönster och bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och 
miljöförstöring.  
Åtgärder på dessa områden kan inte vidtas uteslutande inom EU. Hållbarhet förblir en global 
utmaning. Därför är det väsentligt att det ges pr ov på europeiskt ledarskap såväl internt som 
externt. Detta kräver ett integrerat förhå llningssätt och återspeglar att EU på grund av 
globalisering och ökat inbördes beroende endast kan uppnå full gott resultat i sina främsta 
interna prioriteringar om unionen samtidigt har framgång på det in ternationella planet. 
Dessutom är EU:s förmåga att låta politiken på alla områden avspegla unionens globala åtaganden av avgörande betydelse för att orde n skall kunna omsättas i ha ndling och för att EU 
skall kunna bevara sin trovärdighet såsom världs ledande på området för hållbar utveckling.  
Även om mandatet för den nya kommissionen gä ller till utgången av 2009, har den tveklöst 
en skyldighet att ha siktet inställt längre fram när den utformar politiken. Om vi vill uppnå 
våra mål i framtiden får vi inte vänta tills i morgon. Vi måste agera nu. Förverkligandet av 
den långsiktiga visionen kräver konkreta mål för att de långsiktiga utvecklingstendenserna 
skall kunna styras och mekanismer för att up pnå de fastställda målen, och dessa måste 
formuleras nu. Den nuvarande kommissionen har redan bekräftat hur viktiga dess centrala 
strategiska mål, dvs. välstånd, solidaritet oc h säkerhet, är för att åstadkomma hållbar 
utveckling
14.  
                                                 
13 Artikel 2 i Fördraget om Europeiska unionen. 
14 KOM(2005) 12, 26.1.2005. ”Strategiska mål 2005–2009 – Europa 2010: Ett partnerskap för Europas 
förnyelse: Välstånd, solidaritet och säkerhet”. 
 
SV 39   SV EU gjorde sitt första åtagande i fråga om hållbar utveckling i j uni 2001. Det var då som 
Europeiska rådet vid sitt möte i Göteborg  och på grundval av kommissionens meddelande 
antog EU:s strategi för hållb ar utveckling. År 2002 lade ko mmissionen fram ytterligare ett 
meddelande15 med tyngdpunkten lagd på de externa dimensionerna när det gäller hållbar 
utveckling, vilket antogs av Europeiska rådet vid dess möte i Barcelona . Dessa texter utgör 
tillsammans grunden för EU:s övergripande strate gi för hållbar utveckling. Kommissionen har 
utfäst sig att se över denna strategi vi d inledningen av varje ny mandatperiod för 
kommissionen. Detta kommer att ske under år 2005 på grundval av de er farenheter som gjorts 
under de gångna fyra åren.  
Den reviderade strategin för hållbar utvecklin g kommer att behöva ges en  vidare inriktning 
som framhäver de strukturförändringar av ekonomin som krävs för att man skall kunna gå vidare mot mera hållbara produktions- och konsumtionsmönster och den måste omfatta 
ohållbara tendenser. Med en ytterligare förs tärkning av det nya förhållningssättet till 
utformning av politiken kommer den reviderade strategin att i nnehålla ett upprepande av den 
tredimensionella inriktningen och även en garanti för att de externa aspe kterna när det gäller 
hållbar utveckling helt och håll et integreras och förstärks. Vidare kommer det åtagande som 
gjorts i förslaget till budgetplan för periode n 2007–2013 om att hållbar utveckling kommer att 
bli en vägledande princip för EU:s politik att bekräftas.  
2. E
UROPEISKA UNIONENS FÖRHÅLLNINGSSÄTT TILL HÅLLBAR UTVECKLING  
Strategin för hållbar utveckling består av följande: 
För det första ges en allmän beskrivning av vad som är hållbart . Det grundläggande 
budskapet är att hållbarhetens ekonomiska, so ciala och miljömässiga dimensioner måste gå 
hand i hand och ömsesidigt stärka varandra. ”Hållbar utveckling innebär en positiv 
framtidsversion för Europeiska unionen - ett sam hälle med ökat välstånd och större rättvisa, 
en renare, säkrare och sundare miljö samt bätt re livskvalitet både för oss själva, våra barn 
och barnbarn”16. Det är absolut nödvändigt att man fö rstår dessa hörnstenars betydelse och 
inbördes beroende för en hållbar utveckling.  
I den andra, och otvivelaktig t den mest ambitiösa, delen av  strategin görs ett försök att 
förbättra det sätt på vilket politik utformas , med betoning på att förbättra 
samstämmigheten i politiken och att göra männi skorna medvetna om eventuella avvägningar 
mellan motstridiga mål så att det kan fattas vä lgrundade politiska beslut. Detta innebär en 
noggrann undersökning av de totala e ffekterna av besluten, även besl ut om att inte agera, bl.a. 
genom konsekvensbedömning på tidigt stadium,  och att marknaden får de rätta signalerna 
genom att priserna sätta på rätt nivå. Det krävs också att EU:s beslutsfattare tar hänsyn till det 
globala sammanhanget och aktivt främjar överensstämmelse mellan den interna och den externa politiken. Dessutom krävs det investeringar i vetenskap och teknik för att ge stöd till 
de anpassningar som behövs för att åstadkomma hå llbar utveckling. Slutli gen betonas det i det 
nya förhållningssättet till utformningen av po litik att kommunikationen måste förbättras och 
att medborgarna och näringslivet må ste lockas att delta aktivt.  
                                                
 
15 KOM(2002) 82, 13.02.2002 : « Towards a global partnership for sustainable development ». 
16 KOM(2001) 264. ”Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld: En strategi för hållbar utveckling i 
Europeiska unionen”, s. 2. 
 
SV 40   SV För det tredje tas det upp ett begränsat antal tendenser som helt klart inte är hållbara , 
exempelvis frågor som rör klimatförändrin g och energianvändning, hot mot folkhälsan, 
fattigdom och social utslagning, åldrande samh ällen, förvaltning av naturresurser samt 
markanvändning och transport. 
Slutligen redogörs det inom ramen för den globala dimensionen för några av de 
internationella målen med tyngdpunkten lagd på de oprioriterade mål som identifierades i 
EU:s bidrag till världstoppmötet om hållbar ut veckling. Det rör sig om följande: främjande av 
globaliseringen, handel för hållbar utveckli ng, fattigdomsbekämpning, social utveckling, 
hållbar förvaltning av natur- och miljöresurserna, bättre samstämmighet mellan Europeiska unionens politik på olika område n, bättre styre på alla nivåer  och finansiering av hållbar 
utveckling.  
3. V
ARFÖR BEHÖVS DET EN ÖVERSYN ? 
Kommissionen har redan gjort en ut fästelse om att se över denna strategi i början av varje ny 
kommissions mandatperiod. Detta har välkomnats av Europeiska rådet, senast i juni och i 
november 2004. Utvecklingen i följande avseende n gör dessutom behovet av en översyn 
särskilt angeläget just nu: 
• Skärpningen av de ohållbara tendenserna, särs kilt det växande trycke t på naturresurserna, 
den biologiska mångfalden och klimatet samt  den ständiga ojämlikheten och fattigdomen 
och de ökande ekonomiska och sociala proble m som en åldrande befolkning för med sig. 
• Den europeiska ekonomins otil lräckliga resultat i kombination med ökad konkurrens på 
nya områden som en följd av globaliseringen och framväxten av nya industriländer (t.ex. 
Kina, Indien och Brasilien), vilket ge r signaler om ökad ekonomisk konkurrens och 
eventuella förändringar i de nationella produk tionsstrukturerna och som får konsekvenser 
för den hållbara utvecklingen på global nivå. 
• Nya internationella åtaganden och förhand lingar som skulle kunna bidra till hållbar 
utveckling måste åtföljas av ökade genomföra ndeinsatser (t.ex. WTO:s utvecklingsagenda 
från Doha, genomförandeplanen från Joha nnesburg som man fattade beslut om vid 
världstoppmötet om hållbar utveckli ng, åtagandena från Monterrey om 
utvecklingsfinansiering samt millennieutvecklingsmålen). 
• Nya hot mot säkerheten, exempelvis terrori sm (angreppen den 11 september 2001 och den 
11 mars 2004), naturkatastrofer (översvämningar) oc h hälsorisker (t.ex. sa rs) har lett till en 
skärpt känsla av utsatthet. Vidare finns det en ökad medvetenhet om behovet att vidta 
åtgärder mot organiserad brotts lighet, korruption och rasism. 
• Till sist bör man vid översynen ta hänsyn ti ll utvidgningen av Europeiska unionen till att 
omfatta 25 medlemsstater, definitionen av nationella strategier för hållbar utveckling i de 
flesta medlemsstater och ett ökat deltagande från de lokala och re gionala myndigheternas 
sida. 
4. I NVENTERING AV FRAMSTEGEN  
Även om det har gjorts vissa framsteg när det gäller att genomföra strategin och man inte kan 
förvänta sig några omedelbara resu ltat, står det helt klar t att mycket återstår  att göra. Det finns 
 
SV 41   SV inte många tecken som tyder på att hoten mo t hållbar utveckling har avvärjts. Dessa hot 
kräver omedelbar och kontinuerlig uppmärksamh et. Det finns visserligen en detaljerad 
redogörelse för framstegen i kommissionens arbetsdokument17, men en rad viktiga 
omständigheter kan framhävas här, nämligen följande:  
- Förändring av hur politiken utformas. Sedan 2001 har det införts ett ”nytt sätt att 
utforma politik” för att göra den mera samstämmig  och för att skapa de rätta villkoren när det 
gäller att främja hållbar utveckling.  
Större samstämmighet i politiken  
Ett centralt mål är att införliva en rad horisontella principer i fördragen med EU:s alla 
politikområden. Ett exempel i detta avseende från EU:s sida är ”Cardiffprocessen” enligt vilken integreringen av miljöhänsyn i politiken inom olika sektorer främjas. Den första inventeringen av Cardiffprocessen, som gjor des 2004, visade emellertid att framstegen 
ditintills hade varit blygsamma. 
Under 2003 införde kommissionen en ny  konsekvensbedömningsmekanism som ett 
hjälpmedel för att förbättra samstämmigheten i politiken. Den är utformad för att bedöma de 
ekonomiska, miljömässiga och sociala effekterna av  viktiga politiska förslag på ett integrerat 
sätt och för att göra avvägningarna mellan konku rrerande mål tydligare. Hittills har 
kommissionen lagt fram mer än 50 konsekvensbedömningar på många olika politikområden, 
alltifrån förslag rörande återförsäkringsdirektivet till politiska riktlinjer rörande den 
gemensamma organisationen av marknaden för socker samt finansieringen av Natura 2000. 
På det externa planet har det inletts konsekve nsbedömningar avseende hållbar utveckling i 
samband med alla handelsförhandlingar.  
Utformning av den öppna samordningsmetoden 
Den öppna samordningsmetoden kan bli ett kraftfullt hjälpmedel i avsikt att främja utbyte av 
bästa metoder, få de berörda parterna invo lverade och engagerade och att trycka på 
medlemsstaterna så att de intar ett mera strategiskt och integrerat förhållningssätt och lägger fram effektivare strategier. Exempelvis har kommissionen och medlemsstaterna kommit 
överens om gemensamma mål och gemensamma  indikatorer på områdena för social 
integration och pensioner. Flertalet medlem sstater har satt upp kvantitativa mål för 
fattigdomsminskning och social utslagning.  
Prissättning och stim ulanser på rätt nivå  
Genom att se till att marknadspriserna avspegla r de verkliga kostnaderna för den ekonomiska 
verksamheten i samhället kommer man att upp muntra till förändri ngar i produktions- och 
konsumtionsmönstren. För att åstadkomma detta  kan marknadsbaserade instrument såsom 
miljörelaterade skatter, system för handel med utsläppsrätter och subventioner vara ett effektivt komplement till traditionella regleringsåt gärder. På detta område har det på senare år 
gjorts framsteg på EU-nivå, men fortfarande är  beslutsfattandet ibland svårt, i synnerhet när 
det gäller beskattning, på grund av kravet på en hällighet i rådet. Bland exemplen på när EU 
har tillämpat marknadsbaserade instrument ka n nämnas energiskattedirektivet från 2003, 
genom vilket gemenskapssystemet med minimi skattesatser utvidgas till att utöver 
                                                
 
17 SEK(2005) 225. 
 
SV 42   SV mineraloljor omfatta även andra energiprodu kter, och handeln med utsläppsrätter för 
växthusgaser inom hela EU, som är i gång sedan 2005 i syfte att bidra till att målen för minskade utsläpp enligt Kyotoprotokollet uppnås.  
Investeringar i vetenskap och teknik  
Ökade kunskaper och tekniska fram steg är av central betydels e för att man skall kunna skapa 
balans mellan ekonomisk tillväxt och social respektive miljömässig hållbarhet. Det finns 
många samverkanseffekter att utnyttja mellan innovation för förbättringar när det gäller 
kvalitet och prestation och innovation i syfte att uppnå maximal effekt när det gäller 
energianvändning, avfall och säkerhet. Flera energisnåla maskiner till exempel konsumerar 
färre naturresurser och leder ti ll lägre utsläppsnivåer. Invest eringar i ny teknik kommer också 
att skapa nya arbetstillfällen och tillväxt. EU :s insatser på detta område omfattar bl.a. 
verksamhet rörande hållbar utveckling inom  ramen för det sjätte ramprogrammet för 
forskning och teknisk utveckling. I handlingsplanen för miljöteknik främjas teknikplattformar för vätgas och bränsleceller,  solcellsteknik, hållb ar kemiindustri, vattenförsörjning och 
renhållning. EU stimulerar även utnyttjandet av tekniker som har effekt på våra socialsystem, 
t.ex. hälso- och sjukvårdssystem
18. 
Kommunikation med och mobilisering av medborgarna och näringslivet  
Det civila samhället och den priv ata sektorn spelar en viktig roll för hållbar utveckling. På 
EU-nivå har det tagits flera initiativ i syfte a tt uppmuntra dessa grupper a tt delta aktivt och för 
att förbättra samrådsprocesserna samt att mobilisera berörda parter. Kommissionen har bland annat antagit miniminormer för samråd med berörd a parter och förbättrad information om och 
deltagande i beslutsfattandet på miljöområdet. Kommissionen har även tagit olika initiativ för att främja företagens sociala ansvar.  
- Ohållbara tendenser 
Klimatförändring och ren energi 
Under de senaste 100 åren har temperaturen i Europa stigit snabbare än genomsnittligt i 
världen (0,95°C i Europa jämfört med 0,7°C i he la världen); 8 av 9 glaciärer drar sig i 
betydande utsträckning tillbaka; extrema vä derfenomen – såsom torka, värmeböljor och 
översvämningar – har ökat
19. För att man skall kunna hålla den globala temperaturhöjningen 
under den nivå vid vilken farligare klimatförändri ngar troligtvis blir följd en krävs det kraftiga, 
globala nedskärningar av  utsläppen av växthusgaser. Enligt  vissa uppskattningar av de skador 
som vållats av extrema väderförhållanden under 2002 uppgår förlusterna till ca 25 miljarder 
euro20. En prismässigt överkomlig energiförsör jning är långtifrån allom förunnat i 
utvecklingsländerna där mer än 2 miljarder männis kor är beroende av biomassa (trä, avfall, 
osv.) som sin främsta energikälla och 1,6 m iljarder människor saknar tillgång till el. 
Det europeiska klimatförändringsprogrammet ha r spelat en avgörande roll när det gäller att 
vidta åtgärder mot klimatförändringar i Eur opa. Det omfattar både viktiga initiativ på 
energiområdet och den nyligen lanserade handel n med utsläppsrätter för växthusgaser inom 
                                                 
18 Se exempelvis den nyligen antagna handlingsplanen för e-hälsovård: Making healthcare better for 
European citizens: an action plan for a European e-Health Ar ea, KOM(2004) 356. 
19 Europeiska miljöbyråns rapport ”Impacts of Europe’s changing climate” från augusti 2004. 
20 Munich Re, Geo risk research department, januari 2004. 
 
SV 43   SV hela EU, som började fungera den 1 januari 2005. EU främjar även genom regionalfonderna 
ett antal åtgärder som bidrar till att bekämpa klimatförändringarna. De senast tillgängliga 
uppgifterna visar visserligen att EU–15 fram till 2002 hade minskat utsläppen av växthusgaser 
med 2,9 % i förhållande till 1990 års nivåer, men my cket mera återstår att göra för att man 
under perioden 2008–2012 skall ku nna uppnå Kyotoprotokollets mål på en minskning med 8 
% i förhållande till 1990 års nivåer . Även på det internationella pl anet har EU fortsatt att spela 
en ledande roll för att främja ratificeringen av Kyotoprotokollet och genomförandet av de 
åtaganden som gjordes vid värl dstoppmötet om hållbar utveck ling år 2002 i Johannesburg. 
EU har i det avseendet genom Johannesburgk oalitionen för förnybar energi förespråkat 
användning av förnybara energikällor över hela vä rlden. EU:s energiinitiativ är ett bidrag till 
världstoppmötet om hållbar utveckling och har till syfte att förbättra tillgången till lämpliga 
hållbara och rimligt prissatta en ergitjänster på landsbygden, i stad snära områden och i städer.  
I Europa görs det genom ett nytt energieffektiv itetsinitiativ ett förn yat åtagande om att 
åstadkomma verkliga framsteg när det gäller energieffektivitet.  
Folkhälsa 
Hoten mot folkhälsan i EU har fortsatt att öka sedan 2001. Välståndsre laterade och kroniska 
sjukdomar har ökat snabbt över hela världen och bland dessa är utvecklingen när det gäller 
fetma den som är mest oroväckande (en ökning  med 10–40 % under de sena ste tio åren i de 
flesta EU-länder). Hiv/aids-epidemin har globalt  sett nått den högsta infektionsnivån någonsin 
(39,4 miljoner smittade) och andelen nya rapporterade hiv-infektioner har mer än fördubblats i Europa sedan 1996. Ökade kontakter och tilltag ande rörlighet över världen har gjort att 
verkningarna av hälsorisker genom infektions sjukdomar såsom fågelinfluensa och sars även 
har ökat. Bioterrorism är ett annat nytt insl ag. I utvecklingsländern a har nyligen uppnådda 
förbättringar av hälso- och sjukvården samt utveckling drabbats av bakslag, och spridningen 
av omfattande smittsamma sjukdomar utgör ett a llvarligt hot mot utvecklingen i framtiden. 
Världshälsoorganisationen (WHO) uppskattar att ohälsosamma miljöförhållanden varje år 
kräver mer än 5 miljoner dödsoffer bland barn runtom i världen.  
Bland exemplen på åtgärder som vidtagits på olika politikområden sedan 2001 kan nämnas 
finansiering av genomforskning för bekämpning av antibiotikaresistens, inrättande av ett 
europeiskt nätverk för övervakning och tidig varning avseende smittsamma sjukdomar, ett 
förslag till nya EU-regler för kemikalier har antagits, en europeis k handlingsplan 2004-2010 
för miljö och hälsa har antagits  och det har inrättats en euro peisk livsmedelsmyndighet och ett 
europeiskt centrum mot överförbara sjukdomar. 
På det internationella planet har EU:s fina nsiering för bekämpning av sjukdomar som t.ex. 
hiv/aids, tuberkulos och malari a ökat avsevärt. Det har ocks å lämnats bidrag i syfte att 
åstadkomma en nedsättning av priserna på  nödvändiga läkemedel i utvecklingsländerna.   
Fattigdom och social utslagning 
Fattigdom och social utslagning utgör ett växa nde problem. Ungefär 15 % av befolkningen i 
EU riskerar att drabbas av inkomstfattigdom. Läget är särskilt bekymmersamt i några av de 
nya medlemsstaterna. Andra oroväckande te ndenser är överföringen av fattigdom och 
utslagning mellan generationer och den oproportionerligt stor a börda som axlas av vissa 
undergrupper inom befolkningen (dvs. arbetslösa , ensamstående föräldrar, funktionshindrade 
personer och etniska minoriteter). I hela världen lever 2,8 miljarder av jordens 6 miljarder invånare på mindre än 2 euro om dagen.  
 
SV 44   SV EU:s medlemsstater har enats om att samordna  sin politik avseende fattigdomsbekämpning 
och social utslagning genom att faststä lla gemensamma mål, utforma nationella 
handlingsplaner och utvärdera dessa med användning av gemensamma indikatorer för 
övervakning av framsteg. Europeiska kommi ssionen stöder denna samordningsprocess. 
Finansiering inom ramen för den europeiska re gionalpolitiken bidrar också till detta mål, 
exempelvis genom investeringar i ut bildning, yrkesutbildning och lokala 
sysselsättningsåtgärder.  
När det gäller att åtgärda probl emet på internationell nivå är det främsta syftet med EU:s 
utvecklingspolitik att avsevärt minska och så småningom utrota fattigdomen. Inom ramen för 
det nya globala partnerskap för fattigdom sbekämpning och hållbar utveckling som 
upprättades vid toppmötena i Doha, Monterrey och Johannesburg har det vidtagits en rad 
olika åtgärder.  
Ett åldrande samhälle 
Man utgår ifrån att befolkningsti llväxten i EU kommer att upphör a och att en allt minskande 
och alltmer åldrande förvärvsarbetande befolkni ng kommer att få underhål la ett allt större 
antal gamla människor. Andelen gamla, beroe nde människor förutses öka från 24 % 2004 till 
47 % 2050.  
Den ökande medellivslängden är visserligen en  betydande framgång, men Europas åldrande 
samhälle skapar hållbarhetsprob lem som måste lösas. Varken mi gration eller en  snabb ökning 
av födelsetalen kan avvärja att andelen gaml a människor av befolkningen ökar markant under 
de två närmaste årtiondena.  
Kommissionen samverkar med medlemsstater na för att modernisera de sociala 
trygghetssystemen för att se till att de fortsä tter att vara finansiellt hållbara och socialt 
ändamålsenliga. I åtgärderna ingår även att håll a äldre arbetstagare kvar längre i förvärvslivet. 
Enligt det mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Barcelona skall 50 % av 
åldersgruppen 55-64 år fortfarande förvärvsarbe ta år 2010 och den faktiska genomsnittsåldern 
för utträde från arbetsmarknaden skall höjas  med fem år fram till 2010. Bortsett från den 
finansiella aspekten måste också hälso- och sj ukvårdssystemen utvecklas för att kunna hantera 
den efterfrågan som förväntas från det ökade antalet äldre människor, i synnerhet när det 
gäller tillgången till hälso- och sjukvård. Unio nen underlättar organiserat samarbete på detta 
område och utbyte av goda metoder 
.  
Förvaltning av naturresurser 
Den snabba, globala befolknings tillväxten innebär att det re dan år 2010 kommer att finnas 
ytterligare 400 miljone r människor på jorden jämfört me d i dag, huvudsakligen i städerna. I 
en värld med ett ökat inbördes beroende kan vi  inte fortsätta att pr oducera och konsumera på 
samma sätt som i dag. Den biologiska mångfald en hotas. Runtom i världen finns det 15 500 
växt- och djurarter som löper stor  risk att utplånas. Under de senaste årtiondena har det skett 
betydande förluster inom praktiskt taget alla typer av ekosystem och arter (djur, växter, 
skogar, sötvatten, odlingsbar mark, osv.). Sötvatte n är en annan värdeful l naturtillgång som är 
i farozonen. Sammantaget hotar den globala  vattenkrisen liv, hållb ar utveckling och i 
förlängningen fred och säkerhet. 
 
SV 45   SV Bland de åtgärder som vidtagits på olika pol itikområden för att uppnå EU:s mål om att fram 
till 2010 hejda förlust av biologisk mångfald kan nämnas reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeri politiken samt inrättandet av Natura 2000-
nätverket. Ett meddelande om att hejda förl usten av biologisk mångfald fram till 2010 håller 
på att utarbetas. I åtgärderna fö r att öka resurseffektiviteten i ngår EU:s direktiv om avfall som 
utgörs av eller innehåller el ektriska eller elektroniska produkter och kommissionens 
meddelanden om integrerad produktpoliti k. Under perioden 2000–2006 använder Europeiska 
unionen också stora summor från strukt ur- och sammanhållningsfonderna för att 
samfinansiera investeringar till förmån för m iljöinfrastruktur samt upprustning och underhåll 
av industri-, stads- och naturområden.  
Bland de internationella initiati ven kan nämnas EU:s vatteniniti ativ – ”Vatten för liv” – som 
är en uppföljning av världstoppmötet om hållbar  utveckling. EU intar även en ledande roll 
såväl inom ramen för konventionen om biologisk  mångfald som i arbetet för att inrätta en 
tioårsram med program för hållbar konsumtion och produktion.  
Markanvändning och transport 
Trots strävan att undanta transport från BNP-tillv äxten fortsätter transportvolymen att öka 
snabbare än BNP. Detta får återverkningar på en rad olika områden, a lltifrån trafikstockningar 
och hälsoproblem som förorsakas av luftföroreningar till ökade CO 2-utsläpp som påverkar 
EU:s mål när det gäller klimatförändringar. 
EU har inlett en rad initiativ i avsikt att begränsa de negativa effekterna av denna 
tillväxttendens på transportområdet. EU uppmuntrar en övergång från vägtransporter till andra transportsätt med mindre återve rkningar på miljön, t.ex. rena bussar, sjöfart och järnväg. 
Kommissionen har även föreslag it medlemsstaterna att införa  avgiftssystem för användning 
av infrastruktur i avsikt att påverka efterfråga n på transporter genom en gradvis övergång till 
att låta de avgifter som kons umenterna av transporttjänste r betalar motsvara de fulla 
kostnaderna för samhället (t.ex. Eurovignettedi rektivet), men detta har fortfarande endast 
genomförts i begränsad utsträckni ng. Dessutom har det med EU-lag stiftning och initiativ från 
EU som en pådrivande kraft gj orts betydande framsteg i fråga om fordons- och bränsleteknik 
även om dessa neutraliseras av ökad efterf rågan på transporter och ökad transportvolym. 
Slutligen pågår det åtgärder i syfte att förbättra miljön i st äderna och förvaltningen av 
markanvändningen, exempelvis genom EU:s strukturfondsprogram ”Urban II” och ramprogrammet för forskning. Kommi ssionen är även i färd med att utarbeta en temainriktad 
strategi för stadsmiljö som beräknas bli offentliggjord under 2005. 
Externa aspekter på hållbar utveckling 
Utöver de ohållbara tendenser som räknats upp ovan har främjandet av hållbar utveckling på 
internationell nivå lett till bland annat följande åt gärder från EU:s sida: 
Dra fördel av globaliseringen Globaliseringen är det nya sammanhang inom  vilket hållbar utveckling måste uppnås. 
Globaliseringens fördelar kan viss erligen ge viktig stimulans til l hållbar utveckling, men de är 
alltför ofta ojämnt fördelade mellan och inom länderna och en oreglerad integrering kan få 
negativa återverkningar på milj ön och samhället i dess helhet. 
 
SV 46   SV EU stöder ett samstämmigt och integrerat förhå llningssätt till frågor som rör globalisering i 
WTO, internationella finansiella institut och inom olika FN-organ. Unionen vill också förstärka viktiga organ som exempelvis In ternationella arbetsorganisationen (ILO).  
För att man på ett effektivt och jämlikt sätt  skall kunna integrera ut vecklingsländerna i den 
globala ekonomin är de pågående förhandli ngarna i WTO inom ramen för utvecklingsagendan 
från Doha av väsentlig betydelse. Under de ssa förhandlingar har EU sedan 2002 konsekvent 
strävat efter att uppnå sina mål i fråga om att allmänt främja global hållbar utveckling i ett 
stort antal förhandlingsfrågor. Eftersom utvecklingsländernas ansträngningar att integreras i 
det globala handelssystemet må ste stödjas effektivt, har de t handelsrelaterade biståndet 
dessutom utpekats som ett av de prioriterade områdena för EU:s utvecklingssamarbete, och 
denna dimension har tagits med i beslutsfattande t på alla relevanta nivåer när det gäller 
tilldelning av medel. 
Vidare har EU sedan världstoppmötet om hållbar  utveckling även tagit viktiga steg i riktning 
mot att genomföra stödinsatser med anknyt ning till handelspolitiken utanför 
tillämpningsområdet för utvecklingsagendan från Doha, bland annat genom att fortsätta sina 
ansträngningar att införa ett omfattande avsnitt om hållbar utveckling i alla pågående eller kommande bilaterala eller regionala förhandlingar.  
Bättre styre på global nivå Gott styre och främjande av de demokratiska pr inciperna är faktorer av avgörande betydelse 
för att millennieutvecklingsmålen skall kunna uppnås. Enligt millenniedeklarationen är skapandet av en miljö som leder till utveckling och utrotning av fattigdom beroende bland annat av gott styre såväl i de enskilda ländern a som på internationell nivå samt av öppenhet i 
de finansiella och monetära systemen och i handelssystemen.  
Kommissionen har tagit upp institutionell kapacitetsuppbyggnad, gott styre och 
rättsstatsprincipen i ett meddelande om styre och utveckling med betoning på institutionell 
kapacitetsuppbyggnad och dialog om styre i olika typer av situa tioner. Det har också gjorts 
ansträngningar att främja hållbar utveckling i a lla befintliga interna tionella och regionala 
samarbetsavtal och instrument. Dessutom har en fö rstärkning av internationella styrelseformer 
när det gäller hållbar utveckling ingått som en central del i EU:s insatser för att utveckla 
effektiv multilateralism. 
- Utvecklingsfinansiering För att man skall kunna uppnå millennieutveck lingsmålen krävs det finansiering. FN:s 
målsättning att 0,7 % av bruttonationalinko msten (BNI) skall gå till offentligt 
utvecklingsbistånd är emelle rtid långt ifrån uppfylld. 
EU delade upp sitt bidrag till ”utvecklingsfina nsieringsprocessen” i åtta tydligt angivna 
åtaganden som godkändes av Europeiska rådet vid dess möte i Barcelona den 14 mars 2002. I 
den senaste övervakningsrapporten förespås bi ståndsnivåerna i det utvidgade EU (25 
medlemsstater) i sin helhet överstiga det mella nliggande målet på 0,39 % av BNI i offentligt 
utvecklingsbistånd och 0,42 % av BNI, dvs. uppskattningsvis 38,5 miljarder euro, komma att ges i offentligt utvecklingsbistånd år 2006. De  ytterligare resurser som kommer att 
mobiliseras under perioden 2002–2006 uppgår till  sammanlagt 19 miljarder euro.  
 
SV 47   SV Del II: Hur utmaningarna skall hanteras  
5. R IKTLINJER FÖR FRAMTIDEN  
Mot bakgrund av de utmaningar so m fortsätter att uppstå krävs det inte bara att Europa står 
fast vid sitt åtagande om en långsiktig dagordning för hållbar ut veckling och bättre livskvalitet 
utan man måste också hitta sätt a tt hantera dem mera effektivt. 
5.1. Bekräfta de grundläggande princi perna i Europeiska unionens strategi 
för hållbar utveckling 
Begreppet hållbar utveckling och komplementarit eten mellan strategin för hållbar utveckling 
och Lissabonstrategin har klargjorts i förordet. 
Därutöver kommer den väsentligen tredimensionella karaktären  hos hållbar utveckling 
såsom hörnsten i strategin att bekräftas i översynen, dvs. en utveckling som endast kan uppnås om ekonomisk tillväxt, social integration och miljöskydd går hand i hand i såväl Europa som i 
andra delar av världen. 
I samband med översynen kommer man också att ta hänsyn till EU:s bidrag till global 
hållbar utveckling  i två avseenden, nämligen för det första, genom att åtgärda de 
internationella aspekterna av de sex ohållb ara tendenser som tas upp i strategin, och  för det 
andra, genom att med strategin införliva de av EU:s externa politikområden som bidrar till 
global hållbar utveckling.  Därigenom kommer EU att bekräfta oc h stärka sitt åtagande att inta 
en ledande roll när det gäller att föra dagordn ingen för hållbar utveckling framåt på det 
internationella planet.  
5.2. Bekräfta det nya förhållning ssättet till utformning av politikområden 
och till samstämmighet mellan politikområdena 
Genom översynen kommer ”det nya förhållningssättet till utformning av 
politikområdena”  att stärkas såsom det främsta medlet  för att sätta hållbar utveckling i 
centrum för utformningen av EU:s politik i dett a avseende. EU:s framtid a strategi för hållbar 
utveckling kommer i synnerhet att ge ytterligare stimulans åt de olika beståndsdelarna i EU:s 
dagordning för bättre lagstiftning, däribland konse kvensanalyser, samråd med berörda parter 
och ett förenklat regelverk.  
Detta innebär att en hållbar och kostnadseffektiv  utformning av politiken kommer att fortsätta 
att främjas genom bättre lagstiftning, bl.a . ett effektivare genomförande av en väl avvägd 
mekanism för konsekvensanalys som omfattar både interna och externa initiativ från 
kommissionen på olika politikområden. De ssutom kommer konsekvensbedömningar om 
hållbar utveckling att fortsätta tillämpas på st örre handelsavtal. Även  om detta hjälpmedel 
nyligen har vidareutvecklats för att man ska ll kunna ta hänsyn till de första lärdomar som 
gjorts
21, kommer man att ägna fortsatt uppmärksam het åt hur man eventuellt skall kunna 
förbättra metoden, i synnerhet med hänsyn ti ll de ekonomiska, sociala och miljömässiga 
                                                 
21 Konsekvensbedömning: Nästa etapp - Främjande av konkurrenskraft och en hållbar utveckling 
SEK(2004) 1377, 21.10.2004. 
 
SV 48   SV aspekterna på hållbar utveckling. I det samm anhanget avser kommissionen även att förbättra 
samrådet med de berörda parterna om EU:s  politikområden. Vidare kommer man att ägna 
uppmärksamhet åt vikten av att det sker en  fullgod uppföljning av de t interinstitutionella 
avtalet med Europaparlamentet och rådet22 (t.ex. att Europaparlamentet och rådet måste 
tillämpa samma principer och normer i samb and med konsekvensbedömningar när det är 
fråga om konsekvensbedömningar av betyda nde ändringar av komm issionens förslag). 
Det nya förhållningssättet innefattar även den öppna samordningsmetoden,  särskilt när det 
gäller social integrati on, tillträde till arbetsmarknaden och socialt skydd, där denna metod 
spelar en nyckelroll för moderniseringen av de sociala skyddssystemen.  
Som en del i det nya förhållningssättet till utformning av politiken på olika områden kommer 
kommissionen att fortsätta att främja användningen av marknadsbaserade instrument  för 
att avspegla de verkliga kostnaderna för resursutnyttjande och dess miljöeffekter för samhället. Exempelvis kommer medlemsstater na att uppmanas att undersöka hur de skulle 
kunna överföra skattebördan från arbete till orsakerna till miljöförstörelse. I översynen 
kommer man även att ytterligare be tona vikten av investeringar i forskning och teknik  med 
sikte på hållbar utveckling. Till de möjliga medl en för att ytterligare främja innovation på 
miljöområdet hör EU:s forskningsprogram, komm issionens innovationspolitik och offentlig 
upphandling. Informationsutbyte med partner utan för EU om hållbar forskning, vetenskap och 
teknik kommer också att främjas.  
5.3. Behålla siktet inställt på cen trala ohållbara tendenser och närmare 
undersöka kopplingarna mellan ohållbara tendenser 
Strategins inriktning på huvudtendenser som utgör ett hot mot hållbar utveckling  kommer 
vid översynen att bibehållas. Många av dessa tendenser kan bara angripas genom fortsatta 
insatser under lång tid och komm er att kräva betydande strukturförändringar när det gäller 
våra samhällens och ekonomiers sätt att funge ra. Denna omständighet bör dock inte tjäna som 
förevändning för att inte göra någonting alls på kort sikt.  
Översynen kommer därför att innehålla en grundlig bedömning av de ohållbara tendenser 
som behandlas i den nuvarande strategin  med sikte på att fastst älla mål och nödvändiga 
insatser under de kommande år en. De prioriterade områden som fastställdes 2001 bör också 
anpassas till de internationell a åtaganden som EU gjorde vi d världstoppmötet om hållbar 
utveckling, FN:s konferens för utvecklingsfinans iering samt i FN:s millenniedeklaration och i 
andra multilaterala avtal och åtaganden som EU ingått i detta avseende. De kommer dessutom 
att uppdateras för att avspegla anslutningen av tio  nya medlemsstater till EU – och utsikterna 
till en ytterligare utvidgning inom en inte alltför avlägsen fram tid – som innebär nya 
utmaningar för unionens förmåga att ta itu med de ohållbara tendenserna. I det sammanhanget kommer man vid översynen även att undersöka mö jligheten att lägga till  ett begränsat antal 
nya eller inte tidigare beak tade tendenser, däribland e konomiskt ohållbara tendenser. 
Slutligen kommer man vid översynen att ägna större uppmärksamhet åt att undersöka det de 
utvalda ohållbara tendens ernas inbördes beroende . Man kommer att försöka maximera de 
positiva samordningseffekterna och begränsa må lkonflikterna. Exempelvis genom att främja 
en övergång från vägtransport till järnvägstran sport är det möjligt att minska utsläppen av 
växthusgaser och att minska tr afikstockningarna på en och sa mma gång (vilket gynnar alla). 
                                                
 
22 Utkast till interinstitutionellt avtal - "Bättre la gstiftning", EUT C 321,  31.12.2003, s. 1. 
 
SV 49   SV Ett annat exempel är hur investeringar i grundl äggande teknisk förändring skulle kunna leda 
till större konkurrenskraft och samtidigt till bätt re kvalitet på miljön och den sociala 
sammanhållningen.  
5.4. Fastställa mål och milstolpar 
I det förhållningssätt som intogs i 2001 års a ngav man övergripande mål på medellång sikt för 
var och en av de ohållbara tendenserna och fast ställde en rad åtgärder  avsedda att åtgärda 
dem. I översynen kommer man att bekräfta behove t av tydligare mål oc h tidsfrister som ett 
sätt att betona åtgärder på prioriterade om råden och göra det möjligt att mäta framstegen. 
Även om tendenserna utgör långsiktiga problem  som kommer att kräva långsiktiga lösningar 
kan man endast förvissa sig om att samhället går i rätt riktning genom att fastställa tydliga 
mellanliggande mål och att mäta framstegen. A tt man fastställer långsiktiga mål får därför 
inte innebära att man skjuter upp åtgärderna. 
I den reviderade strategin kommer det således att läggas fram nya övergripande mål för var 
och en av de ohållbara tendens erna och att anges mellanligga nde milstolpar, vilket kommer 
att innebära att EU kan följa de faktiska framsteg som görs. De  operativa målen och 
handlingsplanerna kommer att fastställas inom de relevanta interna och externa 
politikområdena i olika sektorer, vilka även kommer att vara de viktigaste hjälpmedlen för att 
genomföra och övervaka initiativen på olika politikområden, däribland de internationella 
åtaganden som man enades om inom ramen fö r millenniedeklarationen och vid toppmötena i 
Barcelona och Monterrey. 
5.5. Sörja för effektiv uppföljning 
Beslutet i Göteborg om att sörja för en årlig up pföljning av strategin vid Europeiska rådets 
vårmöten har inte motsvarat förväntningarna. I samband med översynen kommer det att utarbetas ett förstärkt rapporteri ngssystem. Detta system kommer a tt inriktas på att strategins 
mål på kort och medellång sikt skall förverkligas och så långt möjligt kombinera och förenkla 
de nuvarande rapporterna om frågor rörande hå llbar utveckling. Även den institutionella 
ansvarsfördelningen (i synnerhet Europeiska  rådets och Europaparlamentets roller) i 
uppföljningsprocessen kommer att göras tydligare.  
Uppföljningen kommer i synnerhet  att ske på grundval av indika torer på hållbar utveckling 
som utarbetats av kommissionen. Dessa kommer a tt bygga på bland annat de olika indikatorer 
som utformats inom ramen för de politiska processerna inom olika sektorer och den 
sammanfattning som redan gjorts av dessa i de n uppsättning strukturella  indikatorer som har 
använts vid uppföljningen av framstegen i riktni ng mot de mål som fastställdes som ett led i 
Lissabonprocessens reformagenda. Man kommer äv en att göra ytterligar e ansträngningar för 
att utforma framtida modeller, prognoser och ytterligare insamling av vetenskapliga data i avsikt att bidra till en effektivare uppföljning.  
5.6. Förstärka egenansvaret och förbättra samarbetet med offentliga och 
privata aktörer på alla nivåer 
Det behövs ytterligare insatser för att öka medvetenheten, för att mobilisera och göra de 
berörda parterna delaktiga på alla nivåer. Det måste stå klart vem som är ansvarig för vilken 
åtgärd vid vilken tidpunkt oc h vem som skall stå för kostnaderna. I detta syfte kommer 
kommissionen att undersöka hur man kan inrä tta effektiva partnerskap med industrin, 
 
SV 50   SV fackförbunden, icke-statliga organisationer oc h konsumenternas intresseorganisationer, 
särskilt med sikte på att hjälpa dem att stäv ja de ohållbara tendenser som det redogörs för i 
samband med översynen. 
Man kommer att försöka skapa större konsekvens  mellan EU:s globala, nationella, regionala 
och lokala initiativ i avsikt att främja hållb ar utveckling. Bland de  åtgärder som kan bli 
aktuella är att fastställa gemensamma priorite ringar inom vart och et t av de övergripande 
målen, att inleda en ömsesidig inlärningsproc ess med medlemsstaterna eller regionerna och 
att inrätta mekanismer för ett ständigt ut byte av information om bästa metoder.  
Unionen måste också skärpa insats erna för att stimulera till ytterligare åtgärder i andra delar 
av världen, både i i-länderna och i länder som befinner sig i en övergångsfas samt i 
utvecklingsländerna. Kommissione n kommer att sträva efter att etablera en dialog om 
målsättningarna för hållbar utv eckling med partner utanför EU, särskilt förvaltningarna och 
det civila samhället i tredjeländer samt internationella organisationer och icke-statliga organisationer som är inriktade på globala frågor.  
6. 
KOMMANDE ETAPPER  
Kommissionen uppmanar Europeiska  rådet, rådet, Europaparlamentet, medlemsstaterna, de 
regionala myndigheterna och alla delar av det civila samhället att lämna synpunkter på de 
riktlinjer som föreslås för strategin. Ett första  diskussionstillfälle kommer att erbjudas i 
samband med det forum för berörda aktörer som Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén anordnar den 14–15 april 2005. Senare i år kommer kommissionen att lägga fram 
ett förslag till reviderad strategi för unionen när det gäller hållbar utveckling.