Efter ett samråd som genomfördes under 2015 beslutades att IASB:s arbetsplan för 2017–2021 skulle syfta till att förbättra och stödja befintliga standarder, främja en bättre kommunikation och tillhandahålla stöd vid genomförandet. Inom ramen för projektet för bättre kommunikation presenterade IASB under 2017 ett diskussionsunderlag, ett samrådsdokument och ett uttalande om goda rutiner som är avsedda att stärka relevansen av offentliggörandena genom att fokusera på väsentliga aspekter. Forskningsprojekten om diskonteringsränta och om aktierelaterade ersättningar slutfördes utan att det ledde till några betydande ändringar av de befintliga standarderna. I överensstämmelse med kravet i sin handbok för normgivningsprocessen (due process), Due Process Handbook, presenterade IASB även en översyn av genomförandet av IFRS 13 Värdering till verkligt värde, som har varit tillämplig sedan den 1 januari 2013, för att granska och följa upp olika problem i samband med genomförandet.

Denna rapport omfattar verksamheten inom stiftelsen för internationella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards Foundation) nedan kallad IFRS Foundation, den rådgivande gruppen European Financial Reporting Advisory Group (nedan kallad Efrag) och tillsynsorganet Public Interest Oversight Board (nedan kallat Piob) under 2017. Vissa händelser som ägde rum under 2018 nämns emellertid också där detta har bedömts vara användbart för syftet med denna rapport.

IFRS Foundation styrs av en styrelse med 22 förvaltare som är kollektivt ansvariga för allmän tillsyn och utnämningar till IASB. Förvaltarna träffades tre gånger under 2017. Utnämningen av förvaltarna föregås av en fördelning baserad på geografiskt ursprung och ett förhandsgodkännande av övervakningsorganet, som är utformat för att skapa en koppling till de offentliga myndigheterna. Europeiska kommissionen är medlem av övervakningsorganet. Övervakningsorganet genomförde ett möte under 2017. IASB har 14 medlemmar som utses av förvaltarna med hänsyn till kraven på geografisk balans. Medlemmarna i IASB utses för en mandatperiod på fem år, som kan förnyas en gång. IASB är ansvarigt för fastställandet av standarder och höll 11 styrelsemöten under 2017. Förvaltarna utser även de 14 medlemmarna i IFRS Interpretation Committee (IFRIC), som ska tolka tillämpningen av IFRS-standarderna och ge vägledning i frågor om den finansiella rapporteringen. Dessutom anordnar IFRS Advisory Council ett forum där både organisationer och enskilda personer kan delta. Medlemmarna utses av förvaltarna och ska rådfrågas av IASB vid beslut som rör stora projekt.

Under 2017 lämnade Europeiska kommissionen in ett diskussionsunderlag till övervakningsorganet i syfte att förbättra IASB:s metoder för konsekvensbedömning. En fortsatt dialog om en förbättring av konsekvensbedömningen ingick som en del av 2018 års arbetsplan för övervakningsorganet.

•Ansvarighet: IASB måste utföra en effektanalys av sina nya krav, både när det gäller fördelarna för den finansiella rapporteringen i fråga om jämförbarhet, relevans och användbarhet och kostnaderna för både utarbetare och användare. Nya standarder ska stödjas av ett underlag för slutsatser (Basis for Conclusions) som förklarar den logiska grunden för besluten och svaren på de synpunkter som tagits emot under de offentliga samråden.

I oktober 2017 begärde Europeiska kommissionen även Efrags råd om godkännande av IFRS 17 Försäkringsavtal före slutet av år 2018. I sin begäran identifierade kommissionen, efter samråd med den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor (ARC), ett antal specifika frågor som måste analyseras av Efrag, däribland det europeiska gemensamma bästa. I synnerhet efterfrågades en bedömning av de möjliga effekterna för den finansiella stabiliteten, konkurrenskraften och den europeiska försäkringsmarknaden. Efrag påbörjade sitt arbete under 2017, men huvuddelen av arbetet kommer att äga rum under 2018.

Slutligen genomfördes en oberoende revision av Efrags synlighet och effektivitet under det andra halvåret 2017. Den rapport som offentliggjordes i mars 2018 gav ett aktuellt perspektiv på organisationens styrkor och förbättringsområden. Rapporten bekräftade den höga kvaliteten i Efrags arbete. Samtidigt föreslogs organisationens synlighet som ett område för förbättringar, såväl som behovet att delta i den bredare debatten om företagsredovisning. Genomförandet av Efrags kommunikationsstrategi, och en kommunikationsgrupp under ledning av Efrags styrelseordförande, kommer att bidra till ytterligare framsteg när det gäller Efrags synlighet och trovärdighet.

Ämnesområdena för Efrags forskning valdes ut med hänsyn till resultaten av ett offentligt samråd under 2015. Det offentliga samrådet gav insikter om prioriteringarna inom forskningen bland de europeiska intressenterna. Efrag kommer att anordna ett nytt samråd om forskningsagendan under det andra kvartalet 2018. Efrag engagerar sig starkt i evidensbaserad forskning. Som en del av sin forskningsverksamhet under 2017 offentliggjorde Efrag undersökningen Dynamic Risk Management – How do banks manage interest rate risk? och diskussionsunderlaget Goodwill Impairment Test: Can it be improved?.

Under 2017 kommunicerade Piob regelbundet med de standardiseringsorgan som omfattas av övervakningen: International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB), International Accounting Education Standards Board (IAESB) och International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA), Piobs tre rådgivande grupper (Consultative Advisory Groups), den rådgivande panelen (Compliance Advisory Panel), valberedningen och Ifacs ledning.

Under 2017 genomförde Piob även två uppsökande evenemang. Det första ägde rum den 9 februari i New Delhi i Indien med Institute of Chartered Accountants of India (ICAI) som värd under rubriken ”Global Audit Oversight: Reconciling the Perception Gap”. Det andra evenemanget var en diskussion om teknikens inverkan vid revision (Impact of Technology on Audit), som anordnades i Madrid den 30 juni. Piob har, tillsammans med övervakningsorganet, även investerat i utarbetandet av en ram för allmänintresset (Public Interest Framework) som syftar till att skapa en bättre mekanism för att bedöma hur allmänintresset fångas upp genom hela standardiseringsprocessen.

4.2.Styrning och ansvarsskyldighet

Medlemmarna i Piob utses av övervakningsorganet, som har det yttersta ansvaret för de övergripande styrningssystemen inom området internationella standarder om revision, försäkran, etik och utbildning. Övervakningsorganet, där Europeiska kommissionen ingår som medlem, övervakar hur Piob utför sin roll när det gäller allmänintresset, i synnerhet Piobs tillsyn över standardiseringsprocessen.

Den 9 november 2017 genomförde övervakningsorganet ett offentligt samråd under rubriken Strengthening the governance and oversight of the international audit-related standard-setting boards in the public interest. Övervakningsorganet fick 179 svar och offentliggjorde en sammanfattning av all feedback på Ioscos webbplats den 31 maj 2018. Sammanfattningen visar ett brett stöd för reformer bland de berörda aktörerna för att öka ansvarigheten och öppenheten vid revisionsrelaterad standardisering. Alla grupper av aktörer har även visat stöd för en ram för allmänintresset som en integrerad del av hela standardiseringsprocessen. På grundval av den feedback som mottogs och efter ytterligare uppsökande verksamhet har övervakningsorganet för avsikt att offentliggöra en vitbok om den framtida styrningsstrukturen i slutet av 2018. Ramen för allmänintresset, som ska utarbetas tillsammans med Piob, kommer att vara en av de viktigaste delarna av vitboken.

Vitboken kommer även att innehålla frågor om Piobs sammansättning och roller i den framtida styrningsmodellen. I allmänhet stöder de svarande en noggrann oberoende tillsyn, och det har föreslagits att Piob bör anförtros ytterligare uppgifter (t.ex. godkännande av strategiska planer).

4.3.Utveckling när det gäller diversifiering av finansieringen år 2017

Piobs finansiering är utformad så att organisationens faktiska och upplevda oberoende bevaras. När det gäller uppnåendet av målet för allmänintresset hade en lämplig diversifiering av stabila finansieringskällor inte bara bidragit till att bevara dess kontinuitet, utan även garanterat Piobs oberoende ställning. Vikten av en diversifiering av finansieringen betonades redan i den reform som genomfördes av Ifac (Internationella revisorsförbundet) år 2003 och som låg till grund för det nuvarande internationella standardiseringssystemet, däribland Piob.

Från inrättandet av Piob år 2005 och fram till år 2010, när det gemenskapsfinansieringsprogram som inrättades genom beslut nr 716/2009/EG trädde i kraft, finansierades Piob endast av Ifac (med undantag av vissa egna bidrag av Spanien, då Piob är baserat i Madrid).

De medel som tillhandahålls av Ifac under ett givet år utgör det högsta Ifac-garanterade bidrag som ges Piob utan ytterligare ingripande av Ifac. Bidrag som inte kommer från Ifac ersätter, och minskar således, Ifacs bidrag under det specifika året. Helst bör Ifacs finansieringsandel av Piobs totala årliga utgifter understiga 50 %.

EU:s bidrag under perioden 2010–2016 har uppmuntrat andra potentiella givare att ge egna bidrag. År 2016 uppgick Piobs intäkter till 1 563 565 euro. Ifac bidrog med 914 758 euro, vilket utgör 58,50 % av det totala beloppet.

År 2017 var EU:s bidrag 325 000 euro, vilket motsvarar 20,37 % av det totala beloppet. Ifac bidrog med 1 059 807 euro, vilket utgör 66,45 % av det totala beloppet. Fördelningen av kontantbidragen från andra organisationer anges i tillägg 4.

Enligt artikel 9.5 i förordningen ska kommissionen, om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade årliga Piob-finansieringen, föreslå att dess årliga bidrag till detta år begränsas till högst 300 000 euro. Detta var inte fallet år 2017 (liksom åren 2014–2016). Eftersom det kritiska tröskelvärde som föreskrivs i förordningen (66,66 %) inte har uppnåtts av Ifacs finansiering behöver kommissionen inte granska sitt bidrag till Piob för år 2017.

5.Slutsats

Under 2017 var unionens finansieringsprogram fortfarande helt relevant för EU:s ansträngningar att upprätta en kapitalmarknadsunion och skydda den finansiella stabiliteten. De tre stödmottagarna (Efrag, IFRS och Piob) uppfyllde sina uppdrag att försvara den europeiska allmänhetens intressen och spela en viktig roll för den inre marknadens funktion.

Även om de övergripande resultaten av dessa åtgärder var positiva vad gäller formerna för genomförandet verkar det finnas utrymme för förbättringar. Kommissionen kommer att samarbeta med stödmottagarna under 2018 för att säkerställa (ännu) större öppenhet, framför allt genom inrättandet av obligatoriska register för att säkerställa öppenheten under möten med externa berörda aktörer.

När det gäller Efrag har kommissionen tagit del av den omfattande effektanalys som gav stöd åt Efrags råd om godkännande av nya eller reviderade IFRS-standarder. Kommissionen uppmanar Efrag att fortsätta utvecklingen av sin kapacitet inom detta område för att säkerställa att godkända IFRS-standarder är lämpliga för Europa.