SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.07.2004 
KOM(2004)467 slutlig 
. 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH 
REGIONKOMMITTÉN 
EURES verksamhetsrapport 2002–2003 framl agd av kommissionen enligt artikel 19.3 
i förordning (EEG) nr 1612/68 
 
”På väg mot en gemensam europeis k arbetsmarknad: EURES bidrag” 
 
. 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Viktiga utvecklingstendenser för Eures-nätverket 2002-2003..................................... 4  
2.1. Omarbetning av den rättsliga grunden för Eures ......................................................... 4  
2.1.1. Omarbetningens syften................................................................................................. 4  
2.1.2. Nya institutionella ramar.............................................................................................. 5  
2.2. Eures-samarbetet med Schweiz.................................................................................... 5  
3. Mål och prioriteringar för Eures 2002–2003 – de viktigaste resultaten....................... 6  
3.1. Mål 1 – Främja politisk och funktionell integration .................................................... 6  
3.1.1. Ökad integration av Eures-tjänster i de offentliga arbetsförmedlingarna .................... 6  
3.1.2. Stärka kopplingarna mellan Eures och den europeiska sysselsättningsstrategin......... 6  
3.1.3. Samarbete med EU:s övrig a program och initiativ...................................................... 6  
3.1.4. Förberedelser inför utvidgningen................................................................................. 7  
3.2. Mål 2 – Modernisera produktionen av Eures-tjänster.................................................. 7  
3.2.1. Öppna den nya EU-portalen för rörlighet i arbetslivet................................................. 7  
3.2.2. Utbildning .............................................................................................................. ...... 9  
3.2.3. Teletjänstcentraler..................................................................................................... ... 9 
3.3. Mål 3 – Förbättra och utveckla tjänstepaketet ............................................................. 9  
3.3.1. Information............................................................................................................. ...... 9  
3.3.2. Samarbete med arbetsgivare ........................................................................................ 9  
3.3.3. Annan informationsverksamhet ................................................................................... 9  
3.3.4. Gränsöverskridande partnerskap................................................................................ 10  
3.3.4.1. Deltagande av arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer ........................................ 10  
3.4. Mål 4 – Förvalta nätverket effektivare....................................................................... 10  
3.4.1. Omdefiniera de olika aktörernas  roll och uppgift i nätverket .................................... 10  
3.4.2. Förenkla de finansiella förfarandena.......................................................................... 10  
3.4.3. Utvärdering ............................................................................................................. ... 11  
4. Finansiering................................................................................................................ 11 
5. Utmaningar och framtidsutsikter................................................................................ 12  
 
SV 3   SV 1. I NLEDNING  
Den europeiska arbetsförmedlingens (Eures) roll är  att underlätta arbetskr aftens fria rörlighet 
på den europeiska arbetsmarknaden genom att tillhandahålla tjänster för de arbetstagare och arbetsgivare som vill utnyttja rätten till fri rö rlighet för arbetstagare i EU enligt förordning 
(EEG) nr 1612 från 1968.  
Enligt den europeiska sysselsättningsstrategin bör åtgärder som främjar geografisk rörlighet 
för arbetstagare vidtas i syfte att skapa en  välfungerande europeisk arbetsmarknad. Enligt 
sysselsättningsrikt linjerna från juni 2003 ska man främja  öppenhet i fråga om anställnings- 
och utbildningsmöjligheter på nationell och eu ropeisk nivå för att stödja en effektiv 
matchning mellan arbetssökandes kompetens och arbetsgivares behov. Särskilt gäller att 
arbetstagare i hela EU senast  2005 ska kunna få information om alla lediga platser som 
utannonseras genom medlemsstaternas arbetsförm edlingar. Detta utgör en betydande insats 
med tanke på att den geografiska rörligheten inom EU av tradition har varit låg – särskilt 
mellan medlemsstaterna, men även inom medlemsstaterna. 
Insatserna för ökad geografisk rörlighet behöver kompletteras med åtgärder som syftar till att 
öka den yrkesmässiga rörligheten för att arbe tstagarna lättare ska kunna byta sektor eller 
region. Kommissionen har i sin hand lingsplan för kompetens och rö rlighet lagt fram förslag 
till åtgärder som syftar till att hjälpa arbets tagarna i EU att anpassa  sig till kraven på 
morgondagens arbetsmarknad
1. I kommissionens meddelande om rörlighet i det europeiska 
arbetslivet2 från februari 2004 ges en lägesrapport om genomförande t av handlingsplanen, där 
moderniseringen av Eures är en av huvudpunkterna, för att nätv erket ska kunna ge  bättre stöd 
till ökad rörlighet för arbetstagare i EU/EES.  
Moderniseringen av Eures genom omarbetning av  den rättsliga grunden är  det viktigaste som 
skett inom nätverket under den peri od som behandlas i denna rapport (2002 –2003). En stor 
del av rapporten behandlar därför bakgrunde n till och syftena me d denna förändring.  
Eftersom hela den Eures-verksamhet so m bedrivs av nätverkets medlemmar och 
samarbetspartner grundar sig på ett ramverk med vägledande principer, bör utvärderingen av 
perioden 2002 –2003 göras genom att de uppnådda resultaten jämförs med de särskilda mål 
och prioriteringar som fastställts för referensperi oden. Den senare delen av rapporten är därför 
strukturerad kring de fyra mål som fastst ällts för Eures-verksamhetens utveckling under 
perioden: främja politisk och funktionell inte gration, modernisera produktionen av Eures-
tjänster, förbättra och utveckla tjänstepaketet samt förvalta nätverket effektivare. 
I rapporten redogörs för Eures resu ltat och utveckling på såväl europeisk som nationell nivå. 
Dessutom ges om möjligt kompletterande uppgifter av mer kvantitativ natur, oftast hämtade 
från frågeformulär som de offentliga arbetsförmedlingarna lämnat till Eures samordningsbyrå i december 2003. Ytterligare statistiskt material  om arbetskraftens rö rlighet inom EU/EES 
finns i KOM(2004) 66 (se ovan). 
                                                
 
1 KOM(2002) 72. 
2 KOM(2004) 66. 
 
SV 4   SV 2. V IKTIGA UTVECKLINGSTENDENSER FÖR EURES -NÄTVERKET 2002-2003 
2.1. Omarbetning av den rättsliga grunden för Eures 
Eures infördes genom kommissionens beslut  93/569 på grundval av förordning (EEG) nr 
1612/68 om arbetskraftens fria rö rlighet. Artikel 40 i fördraget (f.d. artikel 49) föreskriver ett 
närmare samarbete mellan nationella arbetsmar knadsförvaltningar och de mekanismer som 
finns för att matcha arbetssökande med lediga platser.  
Erfarenheterna med Eures sedan starten 1994 vi sade att det var dags att förbättra de 
institutionella ramarna, särskilt i fråga om  ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i 
nätverket, tydligare beslutsförfaranden, ökat engagemang från samarbetspartnernas sida, 
rationaliserat beslutsfattande oc h ökad kapacitet för en smidig are anpassning av nätverkets 
arbete.  
Den rättsliga grunden för Eures behövde också anpassas bättre ti ll den politiska och 
organisatoriska utvecklingen på syssels ättningsområdet i EU. Mot bakgrund av 
Amsterdamfördraget var det också viktigt att Eu res och den geografiska rörligheten tydligare 
fördes in i den europeiska sysselsättningsstrate gin och att dessa frågor bättre integrerades i 
samarbetet mellan de offentliga arbetsförmedlingarna och beaktades i det löpande arbetet för att modernisera de offentliga arbetsförmed lingarna. Dessutom måste man beakta Eures-
verksamhetens framtida genomförande i de nya me dlemsstaterna efter utvidgningen och se till 
att nätverket förblir flexibelt och hanterligt. När det gäller Eures-verksamheten måste man även ta hänsyn till utvecklingen på IT-området.  
2.1.1. Omarbetningens syften 
Det nya kommissionsbeslutet utgår från behovet  av att främja yrkesmässig och geografisk 
rörlighet i linje med den eur opeiska sysselsättningsstrate gin och handlingsplanen för 
kompetens och rörlighet. Beslutet  syftar särskilt till följande: 
• Befästa och stärka Eures-nätverket som ett nyckelinstrument för tillämpningen av 
förordning (EEG) nr 1612/68, sä rskilt för att överv aka transnationell rörlighet, stödja 
arbetstagarnas fria rörlighet,  integrera de europeiska arbetsmarknaderna och informera 
allmänheten om relevant lagstiftning inom EU/EES. 
• Ge kommissionen en ny roll i fråga om Eu res högnivågrupp för strategiska frågor och 
Eures arbetsgrupp samt stärka programplan eringsverktygen för att ge kommissionen 
möjlighet att koncentrera sig på strategisk planering och övergripande samordning, medan 
de flesta operativa beslut fattas av Eures medlemmar och samarbetspartner. 
• Ge Eures medlemmar och samarbetspartner ökade möjligheter att ta ansvar för 
genomförandet av relevanta bestämmelser  i förordning (EEG) nr 1612/68 genom att 
integrera Eures-tjänsterna i de offentli ga arbetsförmedlingarnas verksamhet. 
• Ge Eures-nätverket en struktur som fort farande är hanterlig med det ökade antal 
medlemsstater som tillkommit i samband med utvidgningen av EU 2004. 
• Möjliggöra ökad flexibi litet och därigenom en smidigar e anpassning till den tekniska 
utvecklingen och andra relevanta faktorer. 
• Utveckla bättre instrument för överva kning och utvärdering av verksamheten. 
 
SV 5   SV 2.1.2. Nya institutionella ramar 
Det nya Eures-beslutet antogs av kommissionen den 23 december 20023. I beslutet anges de 
övergripande målen för Eures-verksamheten oc h beskrivs de olika aktörernas roll och 
uppgifter i nätverket. Beslutet stöds av tv å programplaneringsinstrument: Eures-stadgan 
(antagen den 4 april 20034) och de treåriga Eures-riktlinj erna (enligt beslut av Eures 
högnivågrupp för strategiska fr ågor den 13 juni 2003).  
I stadgan beskrivs Eures-verksamheten, operati va mål, kvalitetsstandard er, skyldigheter för 
Eures-medlemmar och samarbetspartner samt gemensamma mallar för utbyte av information 
mellan medlemmar och samarbetspartner (särskilt arbetsmarknadens parter) när det gäller frågor som rör arbetsmarknaden och rörlighet. I riktlinjerna beskrivs Eu res prioriteringar och 
de resultat som ska uppnås under treårsperioden. Dessutom fastst älls villkoren för ekonomiskt 
stöd från EU. Eures-medlemmarna kan på grundva l av dessa riktlinjer utarbeta treåriga 
verksamhetsplaner med information om de huvuds akliga transnationella,  gränsöverskridande 
och sektoriella projekt som planeras för tr eårsperioden. Verksamhetsplanerna ska också 
innehålla en budgetplan med uppgift om vilka me del (från nationella kä llor och från EU) som 
behövs för att genomföra verksamhetsplanen. Kommissionen granskar verksamhetsplanerna 
och de uppgifter om deras genomförande som lämn as in varje år för att kontrollera att man 
följt både riktlinjerna och de rättsliga bestämmelserna. 
2.2. Eures-samarbetet med Schweiz 
Det bilaterala avtal mellan EU och Schweiz om fri rörlighet för arbetstagare som trädde i kraft 
den 1 juni 2002 innebär att EU och Schweiz äv en ska samarbeta inom Eures-nätverket. 
Information om lediga platser, levnads- och ar betsvillkor och arbetsma rknadsläget i Schweiz 
har lagts ut på Eures-portalen för rörlighet i arbetslivet. Schweiziska partner har också blivit 
aktiva medlemmar i Eures gränsöverskridande partnerskap Bodensee (Bodensjön), TransTiroliaGraubünden och Oberrhein-regionen. Antalet arbetstagare som passerar gränsen 
mellan Schweiz och EU är mycket stort och ökar fortfarande, och en vidareutveckling av detta 
Eures-samarbete ligger därför i deras intresse. 
                                                
 
3 EGT L 5, 10.1.2003, s. 16. 
4 EUT C 106, 3.5.2003, s. 3. 
 
SV 6   SV 3. M ÅL OCH PRIORITERINGAR FÖR EURES 2002–2003  – DE VIKTIGASTE RESULTATEN  
Målen och prioriteringarna för det arbe te som utförts av Eures medlemmar och 
samarbetspartner under perioden 2002 –2003 är ungefär desamma5 som för tidigare 
referensperioder: 1) främja politisk och funktio nell integration, 2) modernisera produktionen 
av Eures-tjänster, 3) förbättra och utveckla  tjänstepaketet samt 4) förvalta nätverket 
effektivare.  
3.1. Mål 1 – Främja politisk och funktionell integration 
3.1.1. Ökad integration av Eures-tjänster i de offentliga arbetsförmedlingarna 
Under referensperioden har man lagt särskild vikt  vid arbetskraftens rörlighet inom EU och de 
offentliga arbetsförmedlingarnas roll på det här området, i synnerhet med avseende på 
integrering av den europeiska dimensionen i arbetsförmedlingarnas alla kundtjänster och 
kompetensutveckling för personalen i frågor so m rör rörlighet för arbetstagare. Vid de 
offentliga arbetsförmedlingarna i EU-15 finns totalt cirka 400 Eures-rådgivare6, och de flesta 
ägnar mer än halva arbetstiden åt Eures-tjän ster, vilka även tillhandahålls av den övriga 
personalen som en del av mainstreaming-processen.  
3.1.2. Stärka kopplingarna mellan Eures och de n europeiska sysselsättningsstrategin 
I de europeiska sysselsättnings riktlinjerna för 2002 uppmanas medl emsstaterna att utarbeta en 
politik för matchning mellan arbetssökandes kompetens och arbetsgivares behov, vidta 
åtgärder mot ”flaskhalsarna” på de nya europe iska arbetsmarknaderna, förbättra databaserna 
över lediga platser och utbild ningsmöjligheter (som är samman länkade på EU-nivå), använda 
modern IT-teknik och utnyttja de erfare nheter som redan gjorts på EU-nivå.  
Eures-databasen över lediga platser utvi dgades och förstärktes under perioden 2002–2003. 
Den webbplats som allmänheten kan använda för att hämta fram information om lediga platser förbättrades och integrerades i den nya  EU-portalen för rörlighet i arbetslivet (se 
vidare punkt 3.2.1). Under 2003 införlivades också utbildningsportalen Ploteus i Eures för att 
öka samverkan mellan anställnings- och utbildningsmöjligheter. 
3.1.3. Samarbete med EU:s övriga program och initiativ 
Hela 83 % av de offentliga arbetsförmedlinga rna uppger att de har samarbetat med Leonardo 
da Vinci-programmet för yrkesutbildning, t.ex. gemensamma informationsinsatser för Eures 
och Leonardo da Vinci och att de har haft ett samarbete i fråga om internationell 
platsförmedling för arbetslösa som deltar i arbetsmarknadsåtgä rder. Det närmare samarbetet 
på utbildningsområdet (se nedan) avspegla s också i det faktum att information om 
utbildningsmöjligheter (Ploetus) numera finns  på portalen för rörlighet i arbetslivet. 
Samarbetet mellan Eures och Interreg har fortsatt, och 56 % av Eures-medlemmarna uppger 
att de haft ett samarbete med Interreg. En rad offentliga arbetsförmedlingar har också 
                                                
 
5 De betonar Eures bidrag till den europeiska sysselsättningsstrategin, ökad integration av Eures-tjänster i 
de offentliga arbetsförmedlingarna, utvärdering, åtgä rder som syftar till att informera arbetsgivarna om 
Eures samt förberedelser in för utvidgningen av EU.  
6 Utöver de offentliga arbetsförmedlingarnas Eures-rådgivare finns i gränsregionerna ca 200 
Eures-rådgivare som i huvudsak är anställda vid arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. 
 
SV 7   SV samarbetat med Equal-programmet för integr ation av mindre gynnade personer (28 %), och 
några har haft ett samarbete med utbildningsprogrammet Sokrates.  
3.1.4. Förberedelser inför utvidgningen 
Arbetet har inriktats på att hj älpa de nya medlemsstaterna at t upprätta en infrastruktur för 
Eures, främja ”vänortsrelationer” med offentliga arbetsförmedlingar i de ”gamla” medlemsstaterna, bygga upp ett nätverk med kontak tpersoner, stödja de nya medlemsstaterna 
när det gäller utveckling av mäns kliga resurser, informera dem om villkoren för ett effektivt 
deltagande i Eures-nätverkets verksamhet samt hjälpa dem att utarbeta treåriga verksamhetsplaner för perioden 2004 –2007. 
Eures-ledare har utnämnts i alla nya medlem sstater och dessa har sedan oktober 2002 deltagit 
som observatörer i Eures arbetsgrupp. De har också deltagit i olik a utbildningar som 
anordnats av Eures samordningsbyrå om att leda  nätverk, IT-frågor, välja och utbilda Eures-
rådgivare, utarbeta treåriga ve rksamhetsplaner och förvalta EU-bidrag. Eures-rådgivare har 
också rekryterats i alla nya medlemsstater – ett sextiotal nya Eures-rådgivare påbörjade sin 
grundutbildning i december 2003 (utbild ningen avslutas i juni 2004). 
De offentliga arbetsförmedlingarna i de nya medlemsstaterna har fått hjälp med 
förberedelserna inför den tekniska anslutningen till Eures IT-system. Flera nya medlemsstater 
har skapat nationella webbsidor för Eures och a lla har lämnat information om levnads- och 
arbetsvillkor och om arbetsmarknaden som ska läggas ut på Eures-port alen för rörlighet i 
arbetslivet. 
Man har genomfört flera bilaterala samarbetsprojekt för offentliga arbetsförmedlingar i 
”gamla” och nya medlemsstater, bland annat re kryteringsprojekt och informationsutbyten.  
3.2. Mål 2 – Modernisera produktionen av Eures-tjänster 
3.2.1. Öppna den nya EU-portalen fö r rörlighet i arbetslivet 
Åtgärd 23 i kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet föreskriver att man 
under 2003 ska inrätta en enda webbplats för info rmation om rörlighet inom EU för att ge 
bättre information om anställningsmöjlighete rna i Europa och för att skapa ökad öppenhet. 
Den nya Eures-portalen för rörlighet i arbetslivet ( http://europa.eu.int/eures
), som var en 
vidareutveckling av webbplatsen för Eures, öppnades den 19 september 2003 samtidigt som 
en informationskampanj för rörlighet genomförd es (se vidare punkt 3.3.3) . Eures-portalen är 
användarvänlig och ger tillgång till lämplig info rmation för dem som överväger att flytta till 
ett annat land för att arbeta el ler studera. Eures-webbplatsen är en av kommissionens mest 
välbesökta webbplatser. Eu res-portalens hemsida är tillgänglig på EU:s a lla officiella språk, 
och delar av den länderspecifika informatione n finns på engelska, franska, tyska och det 
berörda landets na tionella språk.  
Den nya portalen gör det lättare att få fram information genom att alla tjänster som avser 
rörlighet för arbetstagare förs samman på ett enda ställe – anställningsfrågor (särskilt lediga 
platser och CV), utbildningsfrågor, allmänna  levnads- och arbetsvillkor, medborgerliga 
rättigheter osv. Genom Eures-por talen genomförs det beslut som fattades vid Europeiska 
rådets möte i Barcelona i mars 2002 om att inrätta en enda webbplats för information om 
rörlighet inom EU senast i slutet av  2003. Portalen stöder också målen för 
sysselsättningsriktlinjerna, dvs. att utveckla de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet när det gäller att matcha arbetssökandes kompe tens med arbetsgivares behov, att förebygga 
kompetensbrist och skapa ökad yrkesmässig rörli ghet, att främja geografisk rörlighet samt att 
 
SV 8   SV få arbetsmarknaden att fungera smidigare ge nom åtgärder som syft ar till att förbättra 
databaserna över lediga platser och utbildnings möjligheter (som bör vara sammanlänkade på 
europeisk nivå).  
Den nya portalen har följande huvudinslag: 
• Söka arbete – lediga platser i hela EES-området vi a Eures databas över lediga platser och 
länkar till andra webbplatser, t.ex. po rtalen för rörlighet för forskare7. 
• CV på nätet – Information om arbetssökande genom Eures CV-databas. 
• Leva och arbeta – levnads- och arbetsvillkor i EES-länderna, utvecklingen på 
arbetsmarknaden och övergångsbestämmelser fö r fri rörlighet för arbetstagare från, till 
respektive mellan de nya medlemsstaterna. 
• Lära – information om utbildningsmöjli gheter i hela Europa, dvs. webbplatser för 
universitet och högskolor, databaser över utbildni ngar, skolor osv., genom Ploteus-portalen 
som förvaltas av kommissionens generaldirek torat för utbildning oc h kultur (och vars 
driftsbudget ingår i Eures budget).  
Antalet besök på den nya portalen har ökat stad igt sedan starten i september 2003 (se diagram 
nedan)8. Antalet besök ökade ytterligare efter det att en direktlänk till portalen lagts in på 
Europeiska unionens officiella we bbplats (http://europa.eu.int).  
0 2.000.000   
4.000.000   6.000.000  
 
8.000.000  10.000.000  12.000.000  14.000.000  16.000.000  18.000.000  
03-2003  04-2003  05-2003 06-2003  07-2003 08-2003 09-2003
  
    10-2003
       11-2003 
12-2003 
01-2004     02-2004 
Antalet besök per månad på EU-portalen för rörli ghet i arbetslivet från mars 2003 till februari 2004 
                                                 
7 http://europa.eu.int/eracareers/index_en.cfm  
8 Kvantitativ information om antalet besök på portalen per månad finns endast från mars 2003. Lägg 
märke till att antalet besök per månad inte motsvarar antalet besökare på portalen, eftersom en och samma person kan ge upphov till flera ”besök” när han eller hon navi gerar på webbplatsen 
(antalet besök är det totala antalet förfrågningar till servern under en månad). Det faktum att antalet 
besök har ökat tyder dock på att portalen används i större utsträckning. 
 
SV 9   SV 3.2.2. Utbildning 
Kommissionen lägger stor vikt  vid Eures-rådgivarnas kvalifik ationer och utbildning. Utöver 
den utbildning de får på nationell nivå och innan de börjar arbeta , deltar alla Eu res-rådgivare i 
ett grundläggande utbildnings program som anordnas av Eures samordningsbyrå och som är 
inriktat på den europeiska sysselsättningsst rategin, socialpolitiska  frågor i EU samt 
grundläggande kunskaper och färdigheter i fråg or som rör internationell rörlighet. 
Under perioden 2002 –2003 avslutade 126 Eures-rådgivare sin grundutbildning. Cirka 400 
Eures-rådgivare har också deltagit i de fo rtbildningskurser som anordnas, t.ex. om 
skillnaderna mellan olika socialförsäkringssy stem och skattepolitiken i olika länder.  
3.2.3. Teletjänstcentraler 
All grundläggande Eures-information bör va ra lättillgänglig och ny teknik (t.ex. 
teletjänstcentraler) bör användas. Tretton offe ntliga arbetsförmedlingar uppgav att de hade 
sådana resurser och tolv av dem kunde tillh andahålla grundläggande information om Eures 
genom dessa centraler. 
Ett annat sätt att anlita Eures är genom den hjälpcentral som öppnats för att ge snabba och 
korrekta svar på frågor från arbetssökande, arbe tsgivare och andra. Hjäl pcentralen registrerar 
och besvarar alla frågor som ställs per e-post,  fax eller telefon. I samtliga EES-länder finns ett 
telefonnummer som ger kostnadsfri tillgång till denna tjänst, men de flesta frågor skickas per 
e-post. 
3.3. Mål 3 – Förbättra och utveckla tjänstepaketet 
3.3.1. Information Det finns ett ständigt behov av att förse arbets sökande och arbetsgivare med information om 
de möjligheter som arbetsmarknaden i EU ger. Be tydande informationsinsatser har gjorts t.ex. 
genom de offentliga arbetsförmedlingarnas na tionella webbplatser, re kryteringsmässor och 
broschyrer. Eures-annonser har ocks å publicerats i olika tidskrifter.  
3.3.2. Samarbete med arbetsgivare 
Månadsrapporterna från Eures-rådgivarna bekräfta r att Eures är ett mer välkänt begrepp bland 
arbetssökande än bland arbetsgivare. En arbe tsgrupp för arbetsgivarnas behov sammanträdde 
2002 för att stärka nätverkets strategi gentem ot arbetsgivare, och i maj 2002 anordnades ett 
seminarium i Spanien. Eu res arbetsgrupp antog i decem ber 2002 rekommendationer som 
syftar till att främja att de offentliga arbetsförmedlingarna inrättar en särskild enhet för tjänster till arbetsgivare, se till att alla arbetsförmedlingar inkluderar åtgärdspunkter för 
förbättring av befintliga arbetsgivartjä nster i Eures-bidragsansökan för 2003, utöka 
informationsverksamheten samt utvärdera de befintliga tjänster och informationsinsatser som riktar sig till arbetsgivarna. 
3.3.3. Annan informationsverksamhet 
I kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet anges att en 
informationskampanj om rörlighet ska genomföras i hela EU. Kampanjen inleddes i september 2003 under mottot ”Jobbrörlighet – nå got för dig?”. Utöver Eures-medlemmarnas 
informationsverksamhet omfattade kampanjen nio särskilda projekt – från en 
informationsbuss till en fototävling – för att visa en rad olika initiativ från hela EU och för att 
 
SV 10   SV nå ut till en bred publik. Kampanjen inledde s i samband med att den nya EU-portalen för 
rörlighet i arbetslivet öppnade s, och nyheter från kampanjen har löpande lagts ut på 
webbplatsen samtidigt som kamp anjen använts för att informera allmänheten om den nya 
portalen. 
3.3.4. Gränsöverskridande partnerskap 
Ett nytt gränsöverskridande partnerskap för området kring Bodensjön skapades hösten 2002 
(Eures Bodensee). I november 2002 gick den schweiziska kantonen Graubünden med i 
partnerskapet TransTirolia.  
Efter en genomförbarhetsstudie om Guadiana -regionen längs den södra delen av gränsen 
mellan Portugal och Spanien föreslog kommissione n att regionala aktörer skulle inleda ett 
samarbete över gränserna genom de spansk a och portugisiska arbetsförmedlingarnas 
nationella verksamhetsplaner för Eures. 
3.3.4.1. Deltagande av arbetstagar- oc h arbetsgivarorganisationer 
Arbetsmarknadens parter är aktiva medlemma r i gränsöverskridande partnerskap i de 
områden där de stöder regionala arbetsmarknadsin itiativ. De representera s av sina europeiska 
förbund i Eures högnivågrupp för strategiska fr ågor och Eures arbetsgrupp. De fackliga 
organisationerna är representerade i alla gränsöverskridande Eures-partnerskap (som 
samordnas av de interregionala fackliga råden och EFS) och främjar aktivt Eures tjänster genom särskilda fackliga Eures-rådgivare. Dessa  Eures-rådgivare besvarar gränsarbetarnas 
frågor inte bara när det gäller anställningsmöjligheter utan även levnads- och arbetsvillkor, och de bidrar till att undanröja olika hinder för rörligheten. Arbetsgivarorganisationerna är också aktiva partner, men de är  inte representerade i alla partnerskap. EFS har dessutom 
anordnat särskilda seminarer för Eures-rådgivare i gränsregioner och har utarbetat europeiskt 
informationsmaterial. 
3.4. Mål 4 – Förvalta nä tverket effektivare 
3.4.1. Omdefiniera de olika aktörer nas roll och uppgift i nätverket 
Ett av de viktigaste  inslagen i Eures-reformen va r inrättandet av en högnivågrupp för 
strategiska frågor bestående av Eures-medlemmarnas chefer (dvs. cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna) och med observatörer som företräder arbetsmarknadens parter på EU-
nivå. Högnivågruppens huvuduppgift är  att ge kommissionen råd nä r det gäller att främja och 
övervaka den strategiska planeringen och utv ecklingen. Eures förankrades därigenom på 
högsta nivå inom de offentliga arbetsförmedlingarna, som får ett större ansvar för Eures och 
integrationen av de europeiska arbetsmarknaderna. 
Nya arbetsbeskrivningar för Eures-ledare utar betades i juni 2003 för att ge de offentliga 
arbetsförmedlingarna möjlighet att avgöra vilken  plats Eures-ledaren bör ha i den egna 
hierarkin, kartlägga Eures-ledarens intresse nter på olika nivåer  och lägga grunden till 
utbildningen av Eures-ledare från de nya medl emsstaterna. En ny arbetsbeskrivning för Eures-
rådgivare fastställdes i september 2003.  
3.4.2. Förenkla de finansiella förfarandena 
Eures struktur måste vara hanterlig även i fo rtsättningen, eftersom utvidgningen kan leda till 
att många nya partnerskap upprättas över gränserna – dels mellan ”gamla” och nya 
 
SV 11   SV medlemsstater, dels de nya medlemsstaterna sinsemellan. I och med Eures-reformen kommer 
de gränsöverskridande partnerskapens årliga bidragsansökningar att ingå i Eures-
medlemmarnas ansökningar. Den ansvarig a Eures-medlemmen (dvs. den offentliga 
arbetsförmedlingen) lägger fram det gränsövers kridande partnerskapets planerade verksamhet 
för Eures samordningsbyrå som en del av de n nationella verksamhetsplanen och godkänner 
därigenom dess verksamhet. Det innebär att den offentliga arbetsförmedlingen tar över det administrativa ansvaret för de gränsöverskridan de partnerskapen och att arbetsförmedlingens 
engagemang ökar när det gäller att utveckla arbetsmarknader över gränserna och skapa en 
bättre samverkan mellan relevanta insatser inom denna ram. För Eures samordningsbyrå 
innebär det förenklade finansiella förfaranden, eftersom den Eures-medlem som ansvarar för 
det gränsöverskridande partnerskapet ska re dovisa till kommissionen hur  tilldelade EU-medel 
för den gränsöverskridande verksamheten förv altats. Det är dessutom Eures-medlemmen som 
ska se till att det finns adekvata fö rfaranden för att fullgöra dessa uppgifter. 
De finansiella förfarandena mellan Eures samordningsbyrå och Eures-medlemmarna har 
också rationaliserats genom en  ny finansiell handbok som ska hj älpa Eures-medlemmarna att 
förvalta bidragsavtalet på ett bra sätt. 
3.4.3. Utvärdering 
Eures medlemmar och samarbetspartner är skyl diga att övervaka oc h utvärdera all Eures-
verksamhet inom sina respektive ansvarsområd en. De mål och indikatorer som rapporterades 
till Eures samordningsbyrå efter finansieringspe rioderna 2002 och 2003 var tillfredsställande.  
Eures-rådgivarnas månadsrapporter visar a tt de kontaktas främst av arbetssökande – i 
genomsnitt var 68 % av kontakterna med arbetssökande, medan arbetsgivarna stod för endast 7,8 %.  
På grund av den ökade användningen av själ vbetjäningsverktyg (sär skilt Internet) och 
tendensen i vissa medlemsstater att vända sig till privata arbetsförmedlare finns det inga 
tillförlitliga uppgifter fö r att bedöma antalet platser som fö rmedlats internationellt genom 
Eures. Arbetssökande som får arbete i utlande t genom Eures behöver inte informera Eures om 
detta.  
På EU-nivå förväntas en extern utvärdering av Eures göras 2004 –2005 och resultaten kommer 
att vara tillgängliga inför nästa referensperiod. 
4. F
INANSIERING  
Den tillgängliga budgeten för Eures 2002 och 2003 var 14,5 miljoner euro per år. För 2002 
och 2003 fastställdes ett tak på 450 000 euro re spektive 405 000 euro för utgifter för tekniskt 
stöd och administration. Utöver detta får Eu res bidrag från Efta (307 587 euro 2002 och 
312 825 euro 2003) enligt EES-avtalet (Norges och Islands deltagande). De faktiska utgifterna 
och resursfördelningen mellan gränsöverskridande partnerskap och de offentliga arbetsförmedlingarna under referens perioden visas i tabellen nedan. 
 
SV 12   SV Faktiska utgifter 2002 – 2003: 
 2002 2003 
Gränsöverskridande 
partnerskap 6 132 491 7 443 411 
Eures nationellt 4 300 491 5 106 768 
Övrig verksamhet 2 396 797 2 689 516 
Totalt 12 829 979 15 239 695 
Den tillgängliga budgeten utnyttjades till ca 85 % 2002, vilket främst berodde på lägre utgifter 
än beräknat för gränsöverskridande part nerskap och övrig verksamhet. Under 2003 
utnyttjades däremot hela den tillgängliga budgeten. En viktig orsak till detta var att det kom in 
fler och bättre bidragsansökningar från gränsöverskridande partnerskap.  
5. U TMANINGAR OCH FRAMTIDSUTSIKTER  
Den främsta utmaningen för Eures är att lyckas bra med att integrera de nya medlemsstaterna 
i nätverket. Under 2002–2003 började man bygga upp ett livskraftigt Eures-nätverk i alla nya 
medlemsstater och detta nätverk kommer under de kommande åren at t stärkas genom att 
Eures-tjänsterna integreras fullt ut i de offentliga arbetsförmedlingarnas verksamhet, genom att fler Eures-rådgivare utbild as och genom att gränsöverskrid ande partnerskap kan upprättas 
såväl mellan nya och ”gamla” medlemsstater som inbördes mellan de nya medlemsstaterna. 
Korrekta och aktuella uppgifter om övergångsbest ämmelser för arbetstagarnas fria rörlighet 
(som lämnas till Eures samordningsbyrå av nä tverkets nationella medlemmar, inbegripet 
uppgifter om eventuella bestämmelser som begr änsar tillträdet till arbetsmarknaden i EES-
länderna) ska läggas ut på EU-porta len för rörlighet i arbetslivet.  
Eures måste utveckla en gemensam IT-plattform så att arbetssökande i hela EU/EES senast 
2005 kan få information om alla lediga plat ser (cirka 3 miljoner) som utannonseras av 
medlemsstaternas arbetsförmedlingar. Webbtjä nstteknik kommer att användas för att alla 
arbetsförmedlingar ska kunna lägga ut alla plat sannonser i realtid, med sökparametrar för land 
och arbetskategori.