[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.10.2008

KOM(2008) 677 slutlig

2008/0201 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 808/2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Informations- och kommunikationstekniken (IKT) står för en betydande del av Europeiska unionens ökade produktivitet och BNP-tillväxt, och innebär en djupgående och historisk omvälvning av våra samhällen och ekonomier. IKT är och förblir en stark drivkraft för den ekonomiska och sociala moderniseringen. EU har valt en offensiv politik för att skapa ett informationssamhälle som omfattar alla, med utgångspunkt i en utbredd användning av informations- och kommunikationsteknik hos myndigheter, små och medelstora företag och i hushållen. Prestandajämförelser spelar en central roll när det gäller att övervaka gemenskapspolitiken och utvecklingen i förhållande till de nya Lissabonmålen. För dessa prestandajämförelser krävs harmoniserad, tillförlitlig och aktuell gemenskapsstatistik av hög kvalitet om informationssamhället. |

120 | Allmän bakgrund I sitt meddelande ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”[1] förespråkar kommissionen en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi, betonar informations- och kommunikationsteknikens roll som motor för integration och livskvalitet samt ger en heltäckande strategi för IKT- och mediebranschen. Som ett komplement till denna strategi anses prestandajämförelser spela en central roll när det gäller att övervaka utvecklingen i förhållande till de nya Lissabonmålen. I nära samarbete med medlemsstaterna har kommissionen utformat ramen för prestandajämförelser inom initiativet i2010[2], som innehåller en samling nyckelindikatorer för att följa upp utvecklingen. Indikatorerna är grupperade utifrån huvudmålen för i2010-strategin, dvs. uppföljning av det europeiska informationsområdet, företagens forskning och innovation på IKT-området, social integration, offentliga tjänster och livskvalitet. På detta område finns ett kontinuerligt behov av statistiska uppgifter eftersom IKT alltjämt påverkar Europas företag och samhällen i hög grad. Framväxten av ett nät med aktivt deltagande, det världsomspännande griddsystemet, ”sakernas Internet”, uppkoppling var som helst och när som helst samt nästa generations nät understryker behovet av statistik över informationssamhället. Dessutom betraktas IKT och IKT-relaterad innovation som ett avgörande inslag i utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi. Internet håller på att förändras från en informationskälla till ett världsomspännande nät för aktivt deltagande. Medborgarna deltar i allt högre grad till nätet och använder det för bloggar, mediedelning och sociala nätverk. Allt tyder på att Internet kommer att utvecklas till ett världsomspännande griddsystem som möjliggör fjärråtkomst till säker datorkapacitet enligt konceptet ”just-in-time”. Framför allt denna utveckling är viktig för de europeiska företagen eftersom den förbättrade resursfördelningen förväntas ge stora produktivitetsvinster. I framtiden kommer fler och fler apparater, sensorer och föremål att kopplas samman genom fasta eller trådlösa nät. De kommer att kunna kommunicera med omvärlden och själva skicka information till andra apparater. Denna utveckling av ”sakernas Internet” kommer att få betydelse för transporterna, miljön, hälso- och sjukvården, hållbarheten och säkerhetssystemen, och den kommer att ge stora effektivitetsvinster för ekonomin. Mobila anordningar blir allt intelligentare och samlar flera funktioner i en enda apparat. Dessa mobila anordningar med trådlös uppkoppling till Internet används i allt större utsträckning för att hämta och skicka information. Detta kommer att driva på utvecklingen av ett nät med aktivt deltagande och ge upphov till platsbaserade tjänster. En följd av dessa utvecklingstendenser är ökad datatrafik, som kommer att stimulera övergången till andra generationens bredband som bygger på Internetprotokollet och möjliggör betydligt högre hastigheter. Detta steg mot nästa generations nät är en av de största utmaningarna för den elektroniska kommunikationen under de närmaste åren. Kommissionen har i samråd med medlemsstaterna tagit fram ett bredbandsindex för att mäta medlemsstaternas resultat över lag i fråga om ett antal faktorer som omfattar diverse socioekonomiska aspekter och utnyttjandet av avancerade tjänster. Statistiken är av stor betydelse för att man ska kunna fortsätta att följa utvecklingen på det här området. De strukturella indikatorer som används i den årliga vårrapporten till Europeiska rådet kräver indikatorer som är baserade på sammanhängande statistiska uppgifter om informationssamhället. |

130 | Gällande bestämmelser I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället[3] anges att statistiska uppgifter ska tillhandahållas årligen för de båda modulerna ”Företagen och informationssamhället” och ”Enskilda personer, hushållen och informationssamhället”. Enligt förordningen ska statistiken framställas under högst fem år efter att förordningen har trätt i kraft. Ledande aktörer menar att den nuvarande förordningens huvudsakliga mål i hög grad har uppnåtts. Harmoniseringsprocessen inom Europeiska unionen har till stor del påverkat utvecklingen av IKT-statistiken i hela världen, och Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) och det europeiska statistiksystemet har här intagit en ledande ställning. Förslaget om att ändra förordning (EG) nr 808/2004 kommer att garantera att det tillhandahålls statistiska uppgifter om hushållens, enskilda personers och företagens IKT-användning för ramen för prestandajämförelser och dess vidareutveckling inom Lissabonstrategin. Samtidigt syftar denna ändring till att uppdatera de ämnen för vilka statistiska uppgifter ska lämnas in, så att de bättre återspeglar den senaste utvecklingen inom IKT. Dessutom kommer det att skapas bättre möjligheter för dataanalys för att optimera användningen av de statistiska uppgifterna och minska uppgiftslämnarbördan. För detta ändamål införs nya statistiska analysmetoder som ett led i förslaget till program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)[4]. Den föreslagna förordningen följer den nya politiska strategi för att förenkla och förbättra lagstiftningen som behandlas i kommissionens meddelanden av den 14 november 2006 om en strategisk översyn av programmet ”Bättre lagstiftning” inom Europeiska unionen[5] och om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik[6]. Den är också en av de omedelbara åtgärder som ingår i bilaga III till meddelandet av den 24 januari 2007 om åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen[7]. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Informationssamhällets tjänster anses avgörande för utvecklingen av EU:s inre marknad[8]. I synnerhet den elektroniska handeln ger betydande sysselsättningsmöjligheter, samtidigt som den stimulerar tillväxt och företagens investeringar i innovation och kan bidra till ökad konkurrenskraft. Därför är det viktigt att följa e-handelns utveckling på den inre marknaden med hjälp av statistiska indikatorer. Samanvändbara statistiska uppgifter behövs för att fastställa indikatorer för och rapportera om IKT-kompetens, och därmed för att utarbeta en enhetlig ram för indikatorer och referensvärden för att mäta de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning[9]. Förslaget är förenligt med kommissionens prioriteringar och initiativet för bättre lagstiftning, förenkling och minskad rapporteringsbörda för uppgiftslämnarna. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, huvudsakliga målsektorer och deltagarnas allmänna profil Förslaget har diskuterats med statistikproducenter inom det europeiska statistiksystemet, inom arbetsgruppen i frågan och med statistikbyråernas chefer och ansvariga för företagsstatistik och social statistik. Dessutom har kommissionens olika berörda generaldirektorat och avdelningar rådfrågats (GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO, GD REGIO, GD EAC, GD EMPL och GD JRC). Vidare har förslaget diskuterats med internationella organisationer (OECD – Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling). |

212 | Sammanfattning av svaren och hur de har beaktats Förslaget är ett resultat av intensiva förhandlingar mellan samtliga berörda parter. Med tanke på hur snabbt IKT utvecklas anses det viktigt att låta förslaget vara flexibelt när det gäller de ämnen för vilka statistiska uppgifter ska lämnas. Av samma anledning måste uppgifterna tillhandahållas snabbt. Ämnena har uppdaterats så att de ska stämma överens med informationssamhällets förväntade tekniska utveckling. Det har vidtagits åtgärder för att säkra harmonisering med annan social statistik. I och med att det lämnas in individuella data kommer dessutom möjligheterna till statistisk dataanalys att förbättras. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden Samtliga företrädare för medlemsstaterna och för kommissionen (GD JRC, GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT och GD SANCO) vid mötena i Eurostats arbetsgrupp och arbetsgruppen för statistik om informationssamhället var sakkunniga inom gällande lagstiftning, de nationella systemen för att samla in och sammanställa statistik om informationssamhället och den senaste IKT-utvecklingen. |

222 | Metoder De sakkunniga deltog i arbetsgruppsmötena och i skriftliga samråd under förberedelsearbetet. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats De sakkunniga kom i första hand från de nationella statistikbyråerna och från GD JRC, GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO, GD REGIO, GD EAC och GD EMPL. |

2249 | Sammanfattning av synpunkter som kommit in och beaktats Inga allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser kunde påtalas. |

225 | De sakkunniga medverkade i utformningen av nya ämnen som rör dator- och Internetanvändning där statistiska uppgifter i framtiden bör samlas in. |

226 | Offentlig tillgång till experternas synpunkter Arbetsdokumenten och mötesprotokollen från arbetsgrupperna finns på Circa. |

230 | Konsekvensanalys Följande två alternativ finns: Alternativ 1: (Den gällande förordningen upphör att gälla 2009) – Det skulle bli omöjligt att göra undersökningarna om IKT-användning i företagen och i hushållen och att få harmoniserade uppgifter på europeisk nivå med stöd av europeisk lagstiftning. Detta skulle medföra att man sakta men säkert skulle hamna i samma sits som före 2005, då de statistiska indikatorerna inte var harmoniserade länderna emellan och därmed inte kunde jämföras. Uppsättningen av indikatorer följde inte de politiska behov som fanns på europeisk nivå. Eftersom det ännu finns stora skillnader i IKT-användning mellan de olika medlemsstaterna är det högst sannolikt att medlemsstaterna skulle rikta in sig på olika IKT-indikatorer. Tidigare gick det lång tid från att de statistiska uppgifterna samlades in på nationell nivå tills de offentliggjordes på europeisk nivå. Länderna skulle dessutom tillämpa olika kvalitetskriterier. Detta skulle medföra att separata insamlingar av statistiska uppgifter – sannolikt från den privata sektorn – skulle ersätta den officiella statistiken på europeisk nivå, vilket skulle leda till att statistiken på europeisk och nationell nivå skulle förlora i trovärdighet. Det skulle bli allt svårare för EU:s politiska institutioner och medlemsstaterna att ta ett samlat grepp om situationen. Alternativ 2: (Den gällande förordningen ändras) – Om den gällande förordningen ändras skulle det säkra det fortsatta tillhandahållandet av statistik om informationssamhället. Fastställandet av statistiska indikatorer skulle harmoniseras inom Europeiska unionen. Ytterligare harmonisering skulle uppnås genom att man tar fram en gemensam enkätmall och uppdaterar metodhandboken, som även skulle innehålla gemensamma kvalitetsprinciper. Uppsättningen av indikatorer skulle vara inriktad på de politiska behov som finns på europeisk nivå. Datainsamlingsperioden skulle vara densamma i medlemsstaterna, vilket är viktigt för att hantera säsongsvariationer. Det skulle säkra ett snabbt offentliggörande av statistiken på europeisk nivå. Statistikens acceptans och trovärdighet på europeisk och nationell nivå skulle bli mer omfattande än för alternativ 1. Prestandajämförelser av europeiska och nationella politiska åtgärder skulle bli betydligt enklare. Det skulle inte underlätta för uppgiftslämnarna i någon större utsträckning om den gällande förordningen löpte ut eftersom medlemsstaterna skulle fortsätta att samla in statistiska uppgifter om informationssamhället på nationell nivå. |

FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Syftet med den ändrade förordningen är att säkra en fortsättning av den befintliga gemensamma ramen för systematisk framställning av tillförlitlig, harmoniserad och aktuell gemenskapsstatistik av hög kvalitet om informationssamhället samt tillhandahållandet av statistiska uppgifter om företagens och hushållens IKT-användning. Dessutom syftar förslaget till att uppdatera förordningen för att tillgodose behoven inom detta statistikområde i snabb förändring. |

310 | Rättslig grund Artikel 285 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen utgör den rättsliga grunden för gemenskapsstatistiken. Rådet ska i enlighet med medbeslutandeförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för gemenskapens verksamhet. Enligt denna artikel ska framställningen av gemenskapsstatistik uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet. |

Medlemsstaterna kan av följande skäl inte själva i tillräcklig utsträckning uppnå förslagets mål: |

321 | Målen i detta förslag, dvs. att skapa en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om informationssamhället, kan inte uppfyllas i tillräckligt hög grad av medlemsstaterna. |

Förslagets mål kan bättre uppnås med gemenskapsåtgärder av följande skäl: |

324 | Målen kan bättre nås på gemenskapsnivå genom en gemenskapsrättsakt, eftersom endast kommissionen kan samordna den harmonisering som krävs för statistik på gemenskapsnivå. Däremot kan medlemsstaterna samla in uppgifter och sammanställa jämförbar statistik över informationssamhället. Gemenskapen kan därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. |

325 | Utformningen av politiken på europeisk nivå och prestandajämförelserna av dessa politiska åtgärder kommer att underlättas avsevärt. Det kommer att bli enklare att jämföra medlemsstaterna sinsemellan med sådana prestandajämförelser. |

327 | Syftet med förordningen är att upprätta en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om informationssamhället på europeisk nivå. Detta kan bäst uppnås genom samordning på EU-nivå. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | I enlighet med proportionalitetsprincipen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet med förordningen. Förordningen innehåller inga bestämmelser om hur uppgiftsinsamlingen ska gå till i medlemsstaterna, utan här definieras endast de uppgifter som ska samlas in för att garantera en harmoniserad struktur och tidsplan. |

332 | Den föreslagna ändringen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 ålägger inte medlemsstaterna att ändra sina system för framställning av statistik om informationssamhället. Genom att förslaget innehåller en gemensam uppsättning socioekonomiska bakgrundsvariabler innebär det en anpassning till annan social statistik. Samtidigt skulle tillhandahållandet av individuella data medföra att arbetet blir mindre betungande för de nationella statistikbyråerna. Företagens börda förblir konstant efter en väsentlig minskning i och med 2007 års program för genomförandeåtgärder[10]. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Valet av lämpligt instrument beror på det rättsliga målet. Med tanke på informationsbehoven på EU-nivå har man tenderat att för gemenskapsstatistiken hellre använda förordningar än direktiv som grundläggande rättsakter. En förordning är att föredra eftersom den ger samma lagstiftning i hela EU och därmed tillämpas korrekt och i sin helhet av samtliga medlemsstater. En förordning är direkt tillämplig, vilket innebär att den inte behöver införlivas i nationell rätt. Direktiv däremot, som syftar till att harmonisera medlemsstaternas olika lagar, är bindande för medlemsstaterna i fråga om det resultat som ska uppnås, men de nationella myndigheterna kan själva bestämma form och tillvägagångssätt för att uppnå dessa mål. De måste också införlivas i nationell lagstiftning. Att låta rättsakten få formen av en förordning är i överensstämmelse med andra statistiska rättsakter som antagits sedan 1997. |

BUDGETKONSEKVENSER |

401 | Datainsamlingen får inga nya konsekvenser för gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenkling |

511 | Genom förslaget förenklas de administrativa förfarandena för såväl myndigheter (på EU-nivå och i medlemsstaterna) som privata aktörer. |

513 | I förslaget anges för vilka ämnen uppgifter om informationssamhället ska samlas in och hur uppgifterna ska delas upp eller vilka socioekonomiska bakgrundsvariabler som ska användas. Det sägs uttryckligen att de uppgifter som lämnas varje år bara behöver omfatta en del av ämnena och uppdelningarna. Att det i stället för aggregerade data ska lämnas in individuella data för modulen om enskilda personer och hushåll underlättar för de nationella statistikbyråerna, som inte längre behöver ta fram dessa aggregat. |

514 | Förslaget är också en av de omedelbara åtgärder som ingår i bilaga III till meddelandet om åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen. Enligt kommissionens arbetsdokument (KOM(2008) 35) har det gjorts stora framsteg när det gäller att minska bördan på företagen genom förenkling och en kortare förteckning över statistiska indikatorer i 2007 års tillämpningsföreskrifter. |

E-13485 |

2008/0201 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 808/2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag[11],

med beaktande av yttrandet från den kommitté för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom[12],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[13], och

av följande skäl:

1. Den årliga framställningen av statistik över informationssamhället enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004[14] är begränsad till fem referensår efter det datum då förordningen trädde i kraft och kommer att upphöra 2009. På europeisk nivå finns emellertid fortsatt behov av samanvändbara statistiska uppgifter om informationssamhället.

2. Vid Europeiska rådets vårmöte i mars 2005 betonades vikten av att utveckla ett informationssamhälle som omfattar alla, med utgångspunkt i en utbredd användning av informations- och kommunikationsteknik inom de offentliga organen, de små och medelstora företagen och i hushållen.

3. Vid sitt vårmöte i mars 2006 erkände Europeiska rådet den avgörande betydelsen av ett mer produktivt utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik inom företag och administrativa organisationer och uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att kraftfullt genomföra strategin i2010. Strategin främjar en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi och betonar informations- och kommunikationsteknikens roll som motor för integration och livskvalitet. Den anses vara ett avgörande inslag i det förnyade Lissabonpartnerskapet för tillväxt och sysselsättning.

4. I april 2006 antog i2010-högnivågruppen en ram för prestandajämförelser (”benchmarking”) inom initiativet i2010, som innehåller en rad nyckelindikatorer för att mäta det europeiska informationssamhällets utveckling i förhållande till i2010-strategin.

5. Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013)[15] bidrar till att stärka konkurrenskraften och innovationsförmågan i gemenskapen, att kunskapssamhället utvecklas och att man får en hållbar utveckling baserad på balanserad ekonomisk tillväxt. Enligt beslutet ska gemenskapen skaffa sig ett tillförlitligt analytiskt underlag som stöd för utformningen av politiken. Genom programmet stöds åtgärder för politisk analys som bygger på officiell statistik.

6. E-integrationen diskuterades på ministernivå i december 2007, och i ordförandeskapets slutsatser välkomnades kommissionens meddelande om det europeiska initiativet för e-integration – ”Att vara en del av informationssamhället”[16]. Vikten av att låta e-integrationen bli ett viktigt europeiskt mål erkändes. Särskilt uppmanades kommissionen och ministrarna att göra e-integrationen till en ny dimension inom socialpolitiken. Strategierna för e-integration bör åtgärda hinder för e-tillgängligheten, överbrygga skillnader i digital kompetens och uppmuntra enskilda som släpar efter i informationssamhället att engagera sig.

7. Indikatorerna för att mäta informationssamhällets utveckling i enlighet med gemenskapens politiska strategier, t.ex. ramen för prestandajämförelser inom initiativet i2010 och dess vidareutveckling inom Lissabonstrategin, måste grunda sig på samanvändbara statistiska uppgifter.

8. Förordning (EG) nr 808/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 808/2004 ska ändras på följande sätt:

9. Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1. Den statistik som ska samlas in ska omfatta de uppgifter som krävs för att riktmärka gemenskapens politiska strategier för utvecklingen av det europeiska informationsområdet, företagsinnovation och det europeiska informationssamhället, t.ex. ramen för prestandajämförelser inom initiativet i2010 och dess vidareutveckling inom Lissabonstrategin, och som är av nytta för de strukturella indikatorerna, samt andra uppgifter som krävs för att skapa en enhetlig grund för att analysera informationssamhället.”

10. Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

”1. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra de data och de metadata som krävs enligt denna förordning och dess genomförandeåtgärder, även konfidentiella uppgifter, i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser om utlämnande av konfidentiella statistiska uppgifter. Dessa gemenskapsbestämmelser ska tillämpas på behandlingen av resultaten, i den mån de innehåller konfidentiella uppgifter.”

11. Artikel 7.2 ska ersättas med följande:

”2. Vid tillämpningen av denna förordning ska följande kvalitetsbedömningskriterier tillämpas på de uppgifter som ska översändas:

12. relevans : i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas aktuella och potentiella behov.

13. noggrannhet : hur nära skattningarna ligger de okända sanna värdena.

14. aktualitet : hur lång tid som har gått från den händelse som beskrivs tills de statistiska uppgifterna finns tillgängliga.

15. punktlighet : hur lång tid som har gått från det datum då uppgifterna skulle ha funnits tillgängliga tills de faktiskt offentliggörs.

16. tillgänglighet och förståelighet : hur användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifterna.

17. jämförbarhet : hur man ska mäta effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätverktyg eller mätmetoder som använts, när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller ämnesområden eller från olika tidsperioder.

18. samanvändbarhet : hur väl uppgifterna tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål.

Vid tillämpningen av kvalitetsbedömningsaspekterna ska kommissionen (Eurostat) i nära samarbete med medlemsstaterna ta fram detaljerade kvalitetsbedömningskriterier och gemensamma standarder utformade för att säkra kvaliteten på de överlämnade uppgifterna. Dessa standarder ska offentliggöras i metodhandboken.”

19. Bilagorna I och II ska ersättas med bilagorna I och II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

”BILAGA I

Modul 1: Företagen och informationssamhället

20. MÅL

Målet med denna modul är att framställa aktuell statistik om företagen och informationssamhället. Modulen ger en ram för kraven avseende täckning och inrapporteringsfrekvens, ämnen, uppdelning av insamlade data, typ av data som ska lämnas in och eventuella nödvändiga pilotstudier.

21. Täckning

Denna modul omfattar näringsverksamhet inom avdelningarna C–N och R samt huvudgrupp 95 i den statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskapen (Nace rev. 2).

Statistiken ska sammanställas för företagsenheter.

22. Inrapporteringsfrekvens

Statistiken ska lämnas varje år från det att denna förordning träder i kraft. Alla uppgifter måste inte nödvändigtvis lämnas varje år, utan det kommer att specificeras och fastställas som en del av de genomförandeåtgärder som avses i artikel 8 hur ofta statistik ska framställas för respektive variabel.

23. Ämnen

De uppgifter som ska tillhandahållas kommer att väljas ut från nedanstående lista över ämnen:

- IKT-system och deras användning inom företagen.

- Användning av Internet och andra elektroniska nätverk inom företagen.

- E-handel.

- E-affärsprocesser och organisatoriska aspekter.

- Användning av IKT inom företagen för att utbyta information och tjänster med statlig förvaltning och myndigheter (e-förvaltning).

- IKT-kompetens i företagsenheten och efterfrågan på IKT-färdigheter.

- Hinder för användning av IKT, Internet och andra elektroniska nätverk samt e-handel och e-affärsprocesser.

- Utgifter för och investeringar i IKT.

- IKT-säkerhet och förtroende för IKT.

- IKT och hållbar utveckling.

- IKT:s effekter på produktiviteten, den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen, företagsorganisationen och miljön.

- IKT-användning för att underlätta nationell och internationell ekonomisk integration.

- Tillgång till och användning av Internet och andra former av nätverksteknik för att sammankoppla föremål och utrustning (”sakernas Internet”).

- Tillgång till och användning av teknik som ger möjlighet att var som helst och när som helst ansluta sig till Internet eller andra nät.

Alla ämnen kommer inte nödvändigtvis att täckas varje år.

24. Uppdelning av insamlade data

Alla uppdelningar av statistiken måste inte nödvändigtvis framställas varje år, utan de uppdelningar som krävs kommer att väljas ut från följande lista, och de kommer att fastställas som en del av genomförandeåtgärderna:

- Efter storlek.

- Efter Nace-rubrik.

- Efter region – den regionala uppdelningen kommer att begränsas till högst tre grupper.

- Typ av data som ska lämnas in

Medlemsstaterna ska lämna in aggregerade data till kommissionen (Eurostat).

25. Pilotstudier

När det införs betydande nya datakrav, man befarar otillräcklig datakvalitet eller det ställs krav på nya komplexa indikatorer, kommer kommissionen att införa frivilliga pilotstudier eller tester som medlemsstaterna kan välja att genomföra innan uppgifterna samlas in. Med hjälp av pilotstudierna utreds om datainsamlingen i fråga är genomförbar, med beaktande av fördelarna med att uppgifterna finns att tillgå i förhållande till kostnaderna för insamlingen och det extra arbetet för uppgiftslämnarna. Resultaten från pilotstudierna eller testerna ska utgöra underlaget för fastställandet av nya indikatorer.

BILAGA II

Modul 2: Enskilda personer, hushållen och informationssamhället

26. Mål

Målet med denna modul är att framställa aktuell statistik om enskilda personer, hushållen och informationssamhället. Modulen ger en ram för kraven avseende täckning och inrapporteringsfrekvens, ämnen, uppdelning av insamlade data, typ av data som ska lämnas in och eventuella nödvändiga pilotstudier.

27. Täckning

Denna modul omfattar statistik om enskilda personer och hushållen.

28. Inrapporteringsfrekvens

Statistiken ska lämnas varje år från det att denna förordning träder i kraft. Alla uppgifter måste inte nödvändigtvis lämnas varje år, utan det kommer att specificeras och fastställas som en del av de genomförandeåtgärder som avses i artikel 8 hur ofta statistik ska framställas för respektive variabel.

29. Ämnen

De uppgifter som ska tillhandahållas kommer att väljas ut från nedanstående lista över ämnen:

- Enskilda personers och/eller hushållens tillgång till och användning av IKT.

- Enskilda personers och/eller hushållens användning av Internet och andra elektroniska nät för olika ändamål.

- IKT-säkerhet och förtroende för IKT.

- IKT-kompetens och IKT-färdigheter.

- Hinder för IKT- och Internetanvändning.

- Enskilda personers och/eller hushållens upplevda effekter av IKT-användning.

- Enskilda personers användning av IKT för att utbyta information och tjänster med statlig förvaltning och myndigheter (e-förvaltning).

- Tillgång till och användning av teknik som ger möjlighet att var som helst och när som helst ansluta sig till Internet eller andra nät.

Alla ämnen kommer inte nödvändigtvis att täckas varje år.

30. Socioekonomiska bakgrundsvariabler

Alla bakgrundsvariabler måste inte nödvändigtvis lämnas varje år, utan de bakgrundsvariabler som krävs kommer att väljas ut från följande lista, och de kommer att fastställas som en del av genomförandeåtgärderna:

31. För statistik om hushållen:

32. Efter hushållstyp.

33. Efter inkomst.

34. Efter region.

35. För statistik om enskilda personer:

36. Efter åldersgrupp.

37. Efter kön.

38. Efter utbildningsnivå.

39. Efter sysselsättningssituation.

40. Efter civilstånd (även sambor).

41. Efter födelseland, medborgarskap.

42. Efter region.

43. Typ av data som ska lämnas in

Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna in individuella data, som ska vara avidentifierade så att det inte är möjligt att identifiera enskilda individer.

44. Pilotstudier

När det införs betydande nya datakrav, man befarar otillräcklig datakvalitet eller det ställs krav på nya komplexa indikatorer, kommer kommissionen att införa frivilliga pilotstudier eller tester som medlemsstaterna kan välja att genomföra innan uppgifterna samlas in. Med hjälp av pilotstudierna utreds om datainsamlingen i fråga är genomförbar, med beaktande av fördelarna med att uppgifterna finns att tillgå i förhållande till kostnaderna för insamlingen och det extra arbetet för uppgiftslämnarna. Resultaten från pilotstudierna eller testerna ska utgöra underlaget för fastställandet av nya indikatorer.”

[1] KOM(2005) 229 slutlig.

[2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm.

[3] EUT L 143, 30.4.2004, s. 49.

[4] KOM(2007) 433 slutlig.

[5] KOM(2006) 689 slutlig.

[6] KOM(2006) 693 slutlig.

[7] KOM(2007) 23 slutlig.

[8] EGT L 178, 17.7.2000, s. 1: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”).

[9] KOM(2007) 61 slutlig.

[10] KOM(2008) 35 slutlig. Arbetsdokument från kommissionen av den 30 januari 2008, ”Minskade administrativa bördor i EU – Lägesrapport för 2007 och utsikter för 2008”.

[11] EUT C […], […], s. […].

[12] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

[13] EUT C […], […], s. […].

[14] EUT L 143, 30.4.2004, s. 49. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

[15] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

[16] KOM(2007) 694 slutlig.