MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Uppföljning av rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (mars 2012) /* COM/2012/0117 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Uppföljning av rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (mars 2012) 1. Inledning I detta kvartalsmeddelande bedöms de av Grekland genomförda och planerade åtgärderna för att efterleva rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011[1]. De åtgärder som vidtagits fram till slutet av september 2011 bedömdes i ett meddelande av den 26 oktober 2011[2]. Tillsammans med kommissionens rapport om efterlevnad, som har utarbetats i samarbete med ECB[3], bidrar meddelandet också till bedömningen av hur väl Grekland följer memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet (MoU)[4], inom ramen för avtalet mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna i euroområdet om lånemöjligheter. Denna bedömning grundas på kontrollbesök av kommissionens avdelningar tillsammans med tjänstemän från IMF och ECB under perioden den 18 januari 2010 – 10 februari 2012 inom ramen för det ekonomiska anpassningsprogrammet samt den kvartalsrapport som det grekiska finansministeriet överlämnade den 2 mars 2012. 2. Rådets beslut av den 12 juli 2011 Den 12 juli 2011 antog rådet ett beslut, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, som var riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast 2014. Detta beslut utgjorde en omarbetning av beslutet från maj 20[5]10 som har ändrats ett flertal gånger. Enligt rådets beslut ska Grekland anta ett antal särskilda åtgärder för att få ned underskottet i de offentliga finanserna under följande tak: · 17 065 miljoner euro (7,9 procent av BNP baserat på nu tillgängliga BNP-beräkningar) år 2011. · 14 916 miljoner euro (7,3 procent av BNP baserat på de senaste BNP-prognoserna) år 2012. · 11 399 miljoner euro (5,6 procent av BNP) för år 2013 och · 6 385 miljoner euro (3,1 procent av BNP) år 2014[6],[7] Rådets beslut ändrades den 8 november 2011[8]. De tidigare nämnda nominella taken för underskottet i de offentliga finanserna var emellertid fortsatt oförändrade. 3. Budgetgenomförandet till december 2011 Inom ramen för det ekonomiska saneringsprogrammet har Grekland åtagit sig att följa kvartalsvisa resultatkriterier för statens primära utgifter, kontantsaldot i den offentliga sektorns finanser, den utestående statsskulden och privatiseringsintäkterna, liksom ett vägledande kriterium för samlade obetalda förfallna leverantörsskulder[9]. Utfallet fram till slutet av september 2011 var blandat. Kriteriet för statens primära utgifter (faktiskt utfall: 42,0 miljarder euro; kriterium: 44,5 miljarder euro), statsskuld (faktiskt utfall: 360,4 miljarder euro; kriterium: 394 miljarder euro) uppfylldes. Målet för den offentliga sektorns primärsaldo överskreds dock med knapp marginal (faktiskt utfall: 5,2 miljarder euro; kriterium: -5,0 miljarder euro), eftersom uppbörden av skatt och sociala avgifter var lägre än enligt planerna. Målet för privatiseringsintäkterna nåddes inte (faktiskt utfall: 0,39 miljarder euro; kriterium: 1,7 miljarder euro). Det vägledande kriteriet för avtrappningen av icke-betalda förfallna skulder uppnåddes inte, eftersom ackumulerade förfallna skulder under perioden från 1 januari 2011 till slutet av september 2011 uppgick till 1,1 miljarder euro. De tillgängliga uppgifterna fram till slutet av december 2011 visar att målen för den offentliga sektorns primära saldo enligt kontantprincipen (faktiskt utfall: -4,8 miljarder euro; kriterium: -5,1 miljarder euro), statliga primärutgifter (faktiskt utfall: 58,9 miljarder euro; kriterium: 60,8 miljarder euro) och utestående statsskuld (faktiskt utfall: 378,1 miljarder euro; kriterium: 394,0 miljarder euro) uppnåddes. Trots att betinget försvårades av en kraftigare än väntad ekonomisk tillbakagång, och politisk och social instabilitet, uppnåddes målet genom nedskärningar i investeringsutgifter och andra diskretionära utgifter, som mer än väl uppvägde bortfall i skatte- och socialavgiftsinkomster och överskridanden i fråga om utgifter för läkemedel. Inkomster från strukturfonder, även de som hänger samman med den ökade medfinansieringsgraden från 75 till 85 procent och den ytterligare betalningsfaciliteten på 10 procent[10] bidrog också till att hålla kontantsaldot inom det fastställda taket, dock på bekostnad av en frysning av investeringsaktiviteten i den offentliga sektorn. Privatiseringsmålet för perioden fram till utgången av 2011 (faktiskt utfall: 1,6 miljarder euro; kriterium: 1,7 miljarder euro missades men dock med en mindre marginal än i september, eftersom förlängningarna av spel- och mobiltelefonilicenserna gick igenom. De utestående inhemska icke-betalda förfallna skulderna förblev mycket höga (ackumulerade eftersläpande betalningar från januari 2011 till december 2011: 220 miljoner euro, men totalt utestående förfallna skulder på 5,6 miljarder euro vid slutet av året), samtidigt som regeringen ändå lyckades minska utestående förfallna skulder med 900 miljoner euro under sista kvartalet 2011. Underskottet iden offentliga sektorns finanser för 2011, sammanställt enligt ENS, uppskattas för närvarande till 20,2 miljarder euro (9,4 procent av BNP). Detta överskrider det tak på 17,1 miljarder euro (7,9 procent av BNP) som fastställdes i rådets beslut, vilket redan förutsågs i det tidigare meddelandet. Det uppskattade underskottet 2011 ligger nu bara något över tidigare beräkningar, trots den väsentligt försämrade makroekonomiska miljön. Tabell 1 innehåller närmare uppgifter om budgetgenomförandet perioden januari-december 2011, för såväl staten som den offentliga sektorn, redovisat enligt kontantprincipen och jämfört med kommissionens beräkningar från juni och oktober 2011. Tabellen visar att nedskärningen i löpande statsutgifter under de senaste månaderna mer än väl uppvägt inkomstbortfallet. Socialförsäkringssektorns räkenskaper redovisade emellertid en stor avvikelse i förhållande till plan. Tabell 1: Budgetgenomförande januari–september och januari–december 2011 (enligt kontantprincipen) 4. Utsikter för 2011 och 2012–2013 De finanspolitiska utsikterna för 2012 har försämrats betydligt sedan det föregående meddelandet offentliggjordes. Den finanspolitiska försämringen förklaras av den svagare utgångspunkten (2011 års räkenskaper) och en kraftigare ekonomisk tillbakagång än väntat: Bruttonationalprodukten år 2012 beräknas nu minska i reala termer med 4,7 % i stället för 2,8 procent enligt tidigare prognos. Det finns också fortsatta eftersläpningar i genomförandet av åtgärder under 2011 som har fått konsekvenser för 2012 års räkenskaper. Genomförandet av ett ambitiöst paket med arbetsmarknadsreformer, inklusive sänkningar av minimilöner i den privata sektorn (för närmare uppgifter hänvisas till rapporten om kravuppfyllelsen) i syfte att återställa konkurrenskraften, har en negativ kortsiktig effekt på den inhemska efterfrågan och på de offentliga finanserna för 2012. Ränteutgifterna under 2012 kommer samtidigt att väsentligt nedjusteras, tack vare de skuldutbytestransaktion som Grekland genomför i linje med vad som beslutats på toppmötet för euroområdet de 26 oktober 2011 och på eurogruppens uttalande från den 21 februari 2012. Mot den bakgrunden rekommenderar kommissionen rådet att ändra målet för de grekiska offentliga finanserna för perioden 2012-2014, som bör definieras utifrån primärsaldot i nominella termer. Enligt kommissionens rekommendation till rådets beslut om ändring av beslut 2011/734/EU (KOM(2012) 116) bör Grekland uppnå ett primärt underskott på högst 2 037 miljoner euro (1,0 procent av BNP). Grekland skulle i så fall sträva efter att uppnå ett primärt överskott på 3 652 miljoner euro (1,8 procent av BNP) och 9 356 miljoner euro (4,5 procent av BNP) för 2013 respektive 2014. När detta uttrycks som totalt offentligt underskott blir de ovan angivna målen följande: 14 811 miljoner euro (7,3 % av BNP) 2012, 9 462 miljoner euro (4,7 % av BNP) 2013 och 4 499 miljoner euro (2,2 % av BP) 2014. De nya målen för det primära överskottet 2014 är förenliga med korrigeringen av det alltför stora underskottet 2014, såsom krävts i rådets beslut. Kommissionens avdelningar, i samverkan med tjänstemän från ECB och IMF, har uppskattat att det primära underskottet utan ytterligare åtgärder skulle uppgå till 2,5 procent av BNP år 2012, jämfört med ett litet primärt överskott vid tidpunkten för offentliggörandet av det tidigare meddelandet. För att vara på rätt väg för att kunna uppnå det reviderade målet var Grekland därför skyldigt att förbereda åtgärder som uppgår till 3 miljarder euro (eller 1,5 procent av BNP). De åtgärder som aviserats av Grekland var följande: · Minskning av läkemedelsutgifter med minst 1 076 miljoner euro, genom att sänka priserna på mediciner (generiska preparat, icke patentskyddade mediciner och märkesmediciner) optimera den andel läkemedelsanvändarna själva betalar, minska apotekares och grossisters vinstmarginaler, införande av obligatorisk elektronisk receptförskrivning efter aktiv substans och protokoll, uppdatering av förteckningen över subventionerade läkemedel och införande av ett system för kvartalsvisa rabatter (automatisk återbetalning) som ska betalas av läkemedelsindustrin. · Minskning av övertidsersättning för sjukhusläkare med minst 50 miljoner euro. · Minskning av upphandlingen av militärmateriel med 300 miljoner euro (kontantinköp och leveranser). · Minskning av statens driftsutgifter, och valrelaterade utgifter, med minst 370 miljoner euro (jämfört med 2012 års budget), varav minst 100 miljoner euro i driftsutgifter som rör det militära försvaret, samt minst 70 miljoner euro i valutgifter. · Minskning av kommunala driftsutgifter, i syfte att spara minst 50 miljoner euro. · Tidigareläggande av bidragssänkningar till boende i avlägsna områden, och nedskärningar i bidrag till ett flertal enheter som övervakas av de respektive ministerierna, som syftar till att år 2012 uppnå utgiftsminskningar på minst 190 miljoner euro. · Minskning av den offentliga investeringsbudgeten med 400 miljoner euro. Denna nedskärning kommer att genomföras genom sänkta bidrag till privata investeringar och inom landet finansierade investeringsprojekt. Minskningen av investeringsbudgeten kommer inte påverka projekt som samfinansieras av strukturfonderna (oavslutade projekt finansierade av de operativa programmen för perioden 2000-2006, sammanhållningsfondens projekt (2000-2006), de operativa programmen för perioden 2007-2013, samt utgifter som inte berättigar till bidrag i samband med de ovan nämnda projekten inklusive TEN.T projekt). · Förändringar i tilläggspensionsfonder och pensionsfonder med höga genomsnittliga pensioner eller som är kraftigt subventionerade via statsbudgeten, och sänkningar av andra höga pensioner, som syftar till att uppnå besparingar på minst 450 miljoner euro (netto, efter beaktande av effekterna på skatter och sociala avgifter). · Sänkta familjebidrag till höginkomsthushåll, som syftar till att uppnå besparingar på 43 miljoner euro. · En genomsnittlig minskning med 12 procent av de så kallade ”särskilda lönerna” i den offentliga sektorn, för vilka den nya löneskalan inte gäller. Detta kommer att gälla efter de 1 juni 2012 och det bör åstadkomma besparingar på minst 205 miljoner euro (netto, efter beaktande av effekterna på skatter och sociala avgifter). Inga av dessa åtgärder är av skattenatur. Samtliga gäller budgetens utgiftssida, vilket gör dessa åtgärder mer tillväxtfrämjande och deras utformning minimerar evetuella sociala effekter.Om dessa åtgärder genomförs fullt ut är Grekland på rätt väg att uppfylla målet om ett primärt underskott på 1,0 procent av BNP år 2012. Riskerna i förening med genomförandet av de planerade åtgärderna och för att konjunkturen ska försämras ytterligare är emellertid höga. De tillgängliga beräkningarna för 2013 och 2014 visar vidare ett stort finanspolitiskt gap i förhållande till de reviderade målen för dessa år (se tabell 2). Därför kommer Grekland behöva avisera och anta betydande finanspolitiska åtgärder under de kommande månaderna, särskilt när Grekland uppdaterar sin medelfristiga budget (medelfristig finanspolitisk strategi eller MTFS) i maj 2012. För att förbereda dessa åtgärder har regeringen påbörjat en översyn av offentliga utgiftsprogram. Översynen stöder sig på tekniskt bistånd och inriktas på pensioner och sociala transfereringar (men samtidigt bevara ett grundläggande socialt skydd), försvarsutgifter utan att den nationella försvarsförmågan påverkas, samt omstrukturering av centrala och lokala förvaltningar. En ytterligare rationalisering av utgifter för läkemedel, sjukhusens driftsutgifter och kontanta välfärdsförmåner kommer också att närmare anges under de kommande månaderna. 5. skatteförvaltning och utgiftskontroll Framsteg i arbetet med att konsolidera de offentliga finanserna kräver, förutom åtgärder för att höja skattesatser, bredda skattebaser eller minska utgifter, förbättringar i skatteförvaltningen och i bekämpandet av skatteflykt liksom en förstärkt utgiftskontroll. Även om vissa framsteg har gjorts på dessa områden har det i flertalet fall gått mycket långsammare än planerat. Sedan programmets start 2010 har reformeringen av skatteförvaltningen främst inriktats på att förbättra lagstiftningen för att höja skatteförvaltningens och skattekontrollernas effektivitet, införa en effektiv projektstyrning, samt utforma en strategi mot skatteflykt för att återställa skattedisciplin och förbättra efterlevnaden. Inriktningen har skiftat mot genomförande: Regeringen är i färd med att rekrytera nya revisorer. Man räknar också med att förbättra skatterevisonernas kvalitet och öka antalet revisioner. Det krävs också en förstärkt incitamentsstruktur inom skatteförvaltningen och dess ledningsfunktioner. Regeringen har också inlett förfarandet med att slå samman lokala skattekontor, som bör vara slutfört senast vid utgången av 2012. Reformer för att förstärka den offentliga utgiftsstyrningen har också införts. Punktligheten i tillhandahållandet av uppgifter om de offentliga finanserna har också förbättrats genom tillämpningen av e-portaler för fackministeriers, lokala förvaltningars och juridiska enheters uppgiftsrapportering. Ytterligare framsteg krävs emellertid för att utvidga systemet till att även omfatta socialförsäkringsfonder och den offentliga investeringsbudgeten. Utgiftskontrollen har också förbättrats genom antagandet av register över utgiftsåtaganden i ministerier och andra enheter. Registren över utgiftsåtaganden har emellertid ännu inte visat sin effektivitet när det gäller att kontrollera åtaganden som saknar täckning och eftersläpande betalningar i den ordinarie budgeten och systemet omfattar ännu inte investeringsbudgeten. Det statliga ekonomiverket (General Accounting Office) som lyder under finansministeriet har upprättat en samordningskommitté för att övervaka och förstärka genomförandet av kontroller av utgiftsåtaganden för att förhindra ytterligare ackumulering av förfallna skulder. 6. Privatiseringar Den grekiska privatiseringsfonden (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) är fullt operationell sedan i början av hösten 2011. Den har engagerat de finansiella, juridiska och tekniska rådgivare som krävs för flertalet av de transaktioner som planeras under perioden 2012-2014 och den har tagit fram en heltäckande strategi för genomförandet av privatiseringsplanen. På grund av de rådande negativa marknadsförhållandena och utdragna tekniska förberedelser har dock de hittills uppnådda intäkterna legat under de planerade (se tabell). Det har under tiden blivit tydligt att målet att få in 50 miljarder euro i privatiseringsintäkter inte kommer att uppnås till 2015, utan över en längre tidsperiod. Därför har de årliga intäktsmålen nedreviderats till minst 5 200 miljoner euro till utgången av 2012, 9 200 miljoner euro till utgången av 2013 och 14 000 till utgången av 2014. Tabell 4: Privatiseringsplaner: Hittillsvarande transaktioner Tillgångar || Avslut || Såld andel || Resterande av grekiska staten ägda andelar || Intäkter (kontant,(i miljoner euro) || Totalt under året (i miljoner euro) || Försenad betalning OTE || Juli 2011 || 10% || 4% || 392 || 392 || - OPAP 1 (förlängning av licens 2020-30) || Oktober 2011 || - || - || 375 || 767 || 85 (t.o.m 4:e kvartalet 2013) OPAP 2 (försäljning av ny licens för värde-automater) || Oktober 2011 || - || - || 475 || 1,242 || 85 (t.o.m 4:e kvartalet 2013) Mobil telefoni (auktion av frekvenser) || December 2011 || - || - || 380 || 1,622 || - 7. Slutsats Det tak för 2011 års offentliga underskott som fastställdes genom rådets beslut har, som väntat när det tidigare meddelandet antogs, överskridits. Grekland beräknas ha redovisat ett offentligt underskott på 20 200 miljoner, eller 9,4 procent av BNP, jämfört med ett mål på 17 065 miljoner euro eller 7,9 procent av BNP. Kommissionen rekommenderar att rådet reviderar de mål för de offentliga finanserna som Grekland bör uppfylla för perioden 2012-2014. Dessa mål bör definieras på grundval av det primära underskottet/överskottet i nominella termer; Det primära underskottet för 2012 bör inte överskrida 2 037 miljoner euro (1 procent av BNP) och för 2013 och 2014 bör det primära överskottet minst uppgå till 3 652 miljoner euro (1,8 procent av BNP) respektive 9 356 miljoner euro (4,5 procent av BNP). Dessa mål är förenliga med en korrigering av det alltför stora underskottet till 2014, såsom krävs i beslutet, eftersom de motsvarande målen för det totala underskottet kommer att vara 7,3 procent av BNP 2012, 4,7 procent av BNP 2013 och 2,2 procent av BNP 2014. Även om de åtgärder som den grekiska regeringen nyligen aviserade är förenliga med målet för 2012 är genomföranderiskerna mycket höga. Ytterligare betydande finanspolitiska konsolideringsåtgärder kommer vidare att behöva genomföras under perioden 2013-2014 för att korrigera situationen med ett alltför stort underskott senast 2014 i enlighet med rådets beslut. BILAGA I: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT MÅSTE VIDTAS artikel 1.2 ”Anpassningsbanan för att korrigera det alltför stora underskottet ska syfta till att uppnå ett underskott i den offentliga sektorns finanser som inte får överstiga (…) 17 065 miljoner euro (7,6 % av BNP) år 2011 (…). || Ej uppfyllt. artikel 1.3 För att få till stånd anpassningen enligt punkt 2 får den årliga förändringen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte överstiga 34 058 miljoner EUR år 2010, 17 365 miljoner EUR år 2011 (…) || Ej uppfyllt. Artikel 2.6a ”Grekland ska utan dröjsmål anta och genomföra följande åtgärder: a) En sänkning av skattebefrielserna, särskilt av gränsen för personlig inkomstskatt, för att öka intäkterna med minst 2 831 miljoner euro år 2012. || Uppfyllt. Uppfyllt b) En permanent fastighetsavgift som betalas via elräkningen, för att driva in minst 1 667 miljoner EUR år 2011, och 1 750 miljoner EUR per år från och med år 2012. c) Ett omedelbart införande av den reviderade löneskalan för den offentliga sektorn, som skulle bidra till att en sänkning av utgifterna med minst 101 miljoner euro år 2011 och med en övervältringseffekt på minst 552 miljoner år 2012, utöver de besparingar som anges i den finanspolitiska strategin på medellång sikt fram till 2015. Denna reform ska omfatta alla anställda inom offentlig sektor, utom de som omfattas av särskilda lönesystem. Dessa nettobesparingar beaktar åtgärdens effekter på inkomstskatt och sociala avgifter samt på bonus som utgår till särskilda personalkategorier. d) En sänkning av pensioner och tilläggspensioner samt engångsbelopp vid pensionering, för att spara minst 219 miljoner EUR år 2011 och med en övervältringseffekt på minst 446 miljoner år 2012, utöver de besparingar som anges i den finanspolitiska strategin på medellång sikt. e) Tak för utbetalningar genom miljöfonden (Green fund) på högst 5 % av fondmedlen, för att spara 360 miljoner EUR år 2012. f) Ministerbeslut eller cirkulär om åtgärderna för punktskatt på naturgas samt eldningsolje- och fordonsskatt som ingår i den finanspolitiska strategin på medellång sikt. g) Ministerbeslut om en enhetlig reglering av vårdförmåner som flera socialförsäkringssystem tillhandahåller. h) Lagstiftning om uppbörd av solidaritetsbidrag genom källskatt. i) Ministerbeslut om att starta nedläggning, sammanslagning eller större neddragningar av enheter. Detta berör KED, ETA, ODDY, Nationella ungdomsinstitutet, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE och ERT samt 35 andra mindre enheter. j) Ministerbeslut om specificering av villkoren för beviljandet av invaliditetspensioner, för att uppnå sparmålen i den finanspolitiska strategin på medellång sikt. k) En lag om att till 2015 frysa indexeringen av pensioner och tilläggspensioner till och med 2015. l) Färdigställande av förteckningen över subventionerade läkemedel som fastställer priser som debiteras socialförsäkringskassorna. m) Överföring av följande tillgångar till privatiseringsfonden ”Hellenic Republic Asset Development Fund” (HRADF): Alpha Bank (0,619 % av aktierna); National Bank of Greece (1,234 % av aktierna); Piraeus Bank (1,308 % av aktierna); Piraeus hamnmyndighet (23,1 % av aktierna); Thessalonikis hamnmyndighet (23,3 % av aktierna); hamnmyndigheterna i Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupoli, Volos, Kavala, Korfu, Patras, Rafina, Heraklion (100 %); Athens Water and Sewerage Company (27,3 %); Thessaloniki Water and Sewerage Company (40 %); regionala statliga flygplatser (överföring av koncessionsrättigheter); anläggningen ”South Kavala” för lagring av naturgas off-shore (överföring av nuvarande och framtida koncessionsrättigheter); Hellenic motorways (överföring av ekonomiska rättigheter för nuvarande och framtida koncessioner); Egnatia odos (100 %); Hellenic Post (90 %); OPAP, SA (29 %); 4 statliga byggnader. n) Tillsättning av juridiska, tekniska och finansiella rådgivare vid minst 14 av de privatiseringar som planeras fram till slutet av 2012. o) Anta ytterligare åtgärder för att möjliggöra en anpassning av lönerna till den ekonomiska situationen, efter dialog med arbetsmarknadens parter och med beaktande av målet att skapa och bevara arbetstillfällen samt förbättra företagens konkurrenskraft, särskilt följande: Kollektivavtal på bransch- och sektorsnivå och den s.k. principen om mest gynnsamma villkor ska upphävas under tillämpningsperioden för den finanspolitiska strategin på medellång sikt (MTFS) på så sätt att företagsavtal ges företräde framför kollektivavtal på bransch- och sektorsnivå. Oberoende av företagets storlek ska kollektivavtal på företagsnivå kunna tecknas av antingen fackföreningar eller också företagsråd eller andra företrädare för personalen när det inte finns någon fackförening företagsnivå. artikel 2.7 ”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2011: a) anta en budget för 2012 i linje med målen i den finanspolitiska strategin på medellång sikt och de underskottstak som anges i detta beslut, uppdatera och offentliggöra information om de flertal åtgärder som anges i den finanspolitiska strategin på medellång sikt; samt de rättsakter på området för skatter och offentliga utgifter som krävs för att genomföra budgeten inom budgetperioden. || Uppfyllt. b) Förstärka förvaltningskapaciteten hos alla förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ för operativa program inom ramen för den nationella strategiska referensramen 2007–2013 och deras certifiering enligt ISO 9001:2008 (kvalitetsstyrning). || Till stor del uppfyllt. c) Införa ett sjukdomsfallsbaserat kalkyleringssystem på sjukhusen som ska användas för budgetering från och med 2013. || Pågående. Grundat på ESY.net sammanställs nu en grundläggande uppsättning finansiella och verksamhetsbaserade indikatorer för all offentliga sjukhus. En första rapport ska lämnas i mars 2012. d) Bedöma resultaten av den första fasen av den oberoende funktionsvisa granskningen av statsförvaltningen, som ska utmynna i en handlingsplan för genomförandet av rekommendationer för den operativa politiken. Dessa rekommendationer ska avgöra hur en rationellare och effektivare förvaltning ska åstadkommas, hur klara ansvarsförhållanden och beslutsordningar på ministerier ska fastläggas, utan överlappande befogenheter, och hur rörligheten på och mellan ministerier ska förbättras; slutföra den pågående funktionsvisa granskningen av befintliga sociala program. || Pågående. En OECD-rapport om centrala förvaltningsreformer offentliggjordes i december 2011. Regeringen håller på att överväga rekommendationerna i rapporten. En färdplan har tagits fram för att genomföra dessa reformer under 2012. Ett lagutkast håller på att utarbetas. En gemensam arbetsgrupp OECD-IMF för tekniskt bistånd har samlat in uppgifter om sociala program från samtliga fackministerier. En slutrapport väntas bli klar i slutet av mars. Den andra etappen kommer att slås samman med den funktionsvisa översynen och slutrapporten väntas bli klar i slutet av mars 2012. e) Inleda arbetet inom den gemensamma myndigheten för offentlig upphandling med de resurser som krävs för att genomföra myndighetens mandat, mål, kompetens och befogenheter i enlighet med handlingsplanen. || Ej uppfyllt. f) Se över avgifterna för vårdtjänster som utkontrakterats till privata vårdgivare, för att sänka de relaterade kostnaderna med minst 15 % under 2011 och med ytterligare 15 % under 2012. || Pågående med försening. Det har konstaterats en viss minskning av priset på tjänster som lagts ut på privata tjänsteleverantörer. g) Vidta åtgärder för att förenkla skattesystemet, bredda beräkningsgrunderna och sänka skattesatserna på ett skattemässigt neutralt sätt när det gäller personlig inkomstskatt, bolagsskatt och mervärdesskatt. || För att garantera en reform som håller hög kvalitet var det nödvändigt att i överenskommelse med kommissionen senarelägga denna tidsfrist. h) Vidta ytterligare åtgärder för att se till att minst 50 % av den volym läkemedel som används av allmänna sjukhus består av generiska preparat, med ett lägre pris än liknande originalprodukters och ej patenterade mediciners, bland annat genom att göra det obligatoriskt för allmänna sjukhus att köpa in läkemedel efter aktiv substans. || Pågående. Omkring 30 procent av utgifterna för läkemedel på sjukhusen avser generiska läkemedel och den andelen kan fortfarande ökas. i) Tillsätta rådgivare för övriga privatiseringsåtgärder som planerats för 2012 och som inte ingår i punkt n i artikel 6a; påskynda registreringen av statlig mark respektive sekundärlagstiftning om semesterlägenheter och markanvändning; inrätta och vidmakthålla ett nytt generalsekretariat för offentlig egendom tillsammans med det nyligen sammanslagna ETA/KED (fastighetsförvaltning respektive turistfastighetsinstitut) som ska förbereda fastigheter för privatisering av kommersiellt intressanta och säljbara tillgångar. Syftet är att förbättra förvaltningen av fastighetstillgångar, lösa ut panter och förbereda dem för privatisering, skapa sex fastighetsportföljer hos HRDAF, samt anta rättsakter om att till staten överföra rörliga och fasta tillgångar från enheter som läggs. || Delvis uppfyllt. Det sammanslagna ETA/KED (nu kallat ETAD) har fortfarande att utse sin styrelse, efter samråd med HRADF. j) Reformera skatteförvaltningen genom följande: aktivera en enhet för stora skattebetalare; avlägsna hinder för effektiv skatteförvaltning genom att införa den nya skattelagens nyckelreformer, inklusive ersätta chefer som inte uppfyller resultatmålen och omvärdera skatterevisorernas kvalifikationer; vidmakthålla det nyligen inrättade förvaltningsorganet för skyndsam tvistlösning, för snabb handläggning av stora tvistemål (inom 90 dagar); centralisera minst 31 skattekontors funktioner och slå samman dessa. || Delvis uppfyllt. Ett flertal åtgärder pågår om än med förseningar. Många små och ineffektiva skattekontor har stängts eller slagits samman (med ännu olösta svårigheter beträffande sammanslagningarnas operativa aspekter) och nyckelfunktioner håller på att konsolideras. Resultatbaserade kontrakt för revisorer har godkänts, samtidigt som omprövning av skatterevisorers kvalifikationer pågår. Enheten för stora skattebetalare har inrättats, men är fortfarande fullt bemannad och arbetar ännu inte efter bästa internationella praxis. k) Vidta åtgärder för att skärpa utgiftskontrollen: Tillsätta fasta finansräkenskapsförare på alla ministerier; || Genomfört. l) Offentliggöra en bemanningsplan på medellång sikt fram till 2015, i enlighet med regeln om en nyrekrytering för var femte personalavgång, som utan undantag gäller för hela den offentliga sektorn; till personalreserven överföra cirka 15 000 personer som för närvarande är anställda på olika regeringsorgan och förtidspensionera cirka 15 000; förtidspensionerad personal och personal i personalreserven ska i högst 12 månader erhålla 60 procent av sin grundlön (exklusive övertid och andra extra betalningar). Denna tolvmånadersperiod får förlängas till högst 24 månader för personal som snart ska pensioneras. Betalningar till personal under den tid de är i personalreserven ska utgöra en del av deras avgångsersättning. || Ej uppfyllt. Bemaningsplaner på medellång sikt som kartlägger rekryteringsbehov på varje ministerium har ännu ej offentliggjorts. Omkring 10 000 anställda lämnade den offentliga sektorn inom ramen för ett förtidspensioneringsprogram. Sammanslagningar och nedläggningar ledde till att 630 anställda överfördes till personalreserven. m) Revidera förteckningen över tunga och farliga yrken, så att den omfattar färre än 10 % av arbetskraften. För en stabilisering av pensionsutgifterna genomföra grundläggande förändringar av hur de offentliga tilläggspensionsfonderna/kompletterande pensionsfonderna fungerar, inklusive sociala fonder och system med engångsbelopp, samt säkerställa systemens budgetneutralitet och trygga deras hållbarhet på medellång och lång sikt. Förändringarna ska resultera i följande: En ytterligare minskning av antalet befintliga fonder, en sanering av de fonder som uppvisar underskott, en stabilisering av löpande utgifter på en hållbar nivå, genom adekvata korrigeringar från och med den 1 januari 2012, långsiktigt hållbara tilläggspensionsordningar genom en strikt koppling mellan avgifter och förmåner.” || Uppfyllt. [1] EUT L 296, 15.11.2011, s. 38. [2] KOM(2011) 705 slutlig. [3] ”The Economic Adjustment Program for Greece” – mars 2012, European Economy–Occasional Paper. Läsaren hänvisas till det dokumentet för en mer detaljerad bedömning av den makroekonomiska, finansiella, finanspolitiska och strukturella reformutvecklingen. [4] Memorandum om ekonomisk och finansiell politik, samt samförståndsavtal om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet från den 31 oktober 2011. [5] Rådets beslut 2010/320/EG (EUT L 145, 11.6.2010). [6] I beslutet krävs också att den årliga ökningen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte får överstiga 15 016 miljoner euro under 2012, 11 599 miljoner euro 2013 och 7 885 miljoner euro 2014. [7] Uppgifterna om BNP-andelen är vägledande. I rådets beslut från den 12 juli 2011 hänför sig BNP-kvoterna till de nominella BNP-uppgifter som fanns att tillgå i juli 2011: 7,6 %, 6,5 %, 4,8 % och 2,6 % av BNP för perioden 2011–2014. [8] Rådets beslut 2011/791/EU (EUT L 320, 11.6.2919, s. 8). [9] Det finns också resultatkriterier för privatiseringsintäkter, ställda offentliga säkerheter, offentlig skuld och obetalda förfallna utlandsskulder. Det tas inte upp i detta meddelande. Se ovannämnda rapport om kravuppfyllelsen. [10] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1311/2011 av den 13 december 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet. (EUT L 337, 20.12.2011, s. 5).