SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.7.2008 
SEK(2008) 2279 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Bilaga till förslaget till RÅDETS FÖRORDNING  om en gemenskapslagstiftning för 
europeiska forskningsinfrastrukturer  
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN   
 
{KOM(2008) 467 slutlig} 
{SEK(2008) 2278} 
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
Denna konsekvensanalys är en bilaga til l förslaget till en ”FÖRORDNING om en 
gemenskapslagstiftning för europe iska forskningsinfrastrukturer  (ERI)”, som är ett av de 
prioriterade initiativen i kommissionens lagstiftnings- och ar betsprogram för 2008.  
Sedan kommissionens meddelande Mot ett europe iskt område för forskning kom i januari 
2000, har strävan efter ett gemensamt europeis kt område för forskningsverksamhet (ERA) 
varit en grundläggande princip för alla ge menskapsåtgärder avseende forskning och 
utveckling och ett centralt inslag i arbetet med att uppnå forskningsmålen i 
Lissabonstrategin för tillväxt , sysselsättning och en dynami sk kunskapsbaserad europeisk 
ekonomi. I grönboken från 2007 om ERA, Europe iska området för forskningsverksamhet: 
Nya utsikter, anges ett antal nyckelområden där effektiva åtgärder genomförda i partnerskap mellan medlemsstaterna skulle medföra väsentliga fördelar för Europas 
forskningssystem och bidra till att skapa en ”f emte frihet” i Europa – fri rörlighet för 
kunskap. I detta sammanhang framhålls utveck lingen av forskningsinfrastrukturer av 
världsklass som en av grundpelarna i den ambitiösa ERA-visionen.  
Forskningsinfrastrukturer blir allt viktigare för utvecklingen av kunskap och teknik.Till 
exempel är bestrålningsanläggningar, data baser för genomik och samhällsvetenskap, 
observatorier för miljöstudier, system för bild framställning eller renrum för nanoelektronik 
grundläggande för utvecklingen av forskni ng och innovation. Forskningsinfrastrukturer 
kan erbjuda unika forskningstjänster till använda re från olika länder, locka unga människor 
till forskningen och skapa resursnätverk och därmed medverka till att forskningsvärlden struktureras och därigenom spela en avgörande roll i uppby ggandet av effektiv forskning 
och innovation. De bidrar också till ekonomisk utveckling på nationellt, regionalt och 
europeiskt plan eftersom de kan samla en ”k ritisk massa” av människor och investeringar. 
De är därför kärnan i ku nskapstriangeln: forskning, utbildning och innovation.  
I takt med att gränserna för forskning utveck las och utvidgas och att teknologin går framåt, 
blir forskningsinfrastrukturerna alltmer komplex a och kostsamma, vilket ofta gör att de är 
utom räckhåll för enskilda forskningsgrupper, enskilda regioner, nati oner eller till och med 
kontinenter. Fragmenteringen i Europa gör det inte lättare att möta dessa utmaningar.  
Detta konstaterades un der rådsmötena om konkurrens de n 1-3 juli 2004 och den 25-26 
november 2004, där ministrarna kom överens om  att det, inom ramen för den fortsatta 
utvecklingen av ERA, finns behov av att st ärka den konkurrenskraftiga forskningen, att 
förebygga fragmentering och att samarbeta inom fältet för forskningsinfrastrukturer. 
Ministrarna underströk behovet av att ut veckla en europeisk strategi för 
forskningsinfrastruktur, vilket skulle innebära  bättre koordinering på europanivå och olika 
strategier beroende på de berörda forsknings resursernas storlek oc h tillämpningsområden. 
Ministrarna gav ESFRI, det Europeiska stra tegiska forumet för forskningsinfrastruktur, 
uppdraget att utveckla en  strategisk färdplan för europe iska forskningsinfr astrukturer.  
Efter att ESFRI:s färdplan presenterades i oktober 2006, uppmanade såväl Europeiska 
rådet som olika konkurrensråd medlemsstaterna att aktivt delta i införandet av forskningsinfrastrukturer som är av intre sse för hela Europa, och konstaterade att 
Europeiska kommissionen spelar en viktig roll  i denna process.  
En stor svårighet när det gälle r att skapa nya europeiska forskningsinfrastrukturer, förutom 
knappa resurser och komplexa tekniska och orga nisatoriska frågor, är dock bristen på en 
tillfredsställande rättslig ram som gör det mö jligt att skapa lämpliga partnerskap mellan 
 
SV 3   SV parter från olika länder. Det arbete som nyligen utförts av ESFRI har visat vilka 
begränsningar som råder för befintliga rättslig a instrument och behovet av att utveckla en 
specifik gemenskapslagstiftning för skapandet av europeiska forskningsinfrastrukturer som 
involverar olika medlemsstater.  
Det är mot denna bakgrund som kommissionen i si tt lagstiftnings- och arbetsprogram för 
2008 har inkluderat förslaget om en ”FÖROR DNING om en gemenskapslagstiftning för 
europeiska forskningsinfrastrukturer ” som ett prioriterat initiativ.  
Ett omfattande samråd med berörda parter ha r hållits för att förbereda detta initiativ. 
Konsekvensanalysen bygger på information fr ån olika källor: i) analyser utförda av 
experter; ii) samråd med berörd a parter och iii) bidrag från  en enhetsövergripande grupp 
och från en fristående rådgivande grupp som tillsatts speciellt fö r att följa upp detta 
initiativ.  
Fyra politiska alternativ har övervägts:  
• Alternativ 1 innebär att inge n specifik EU-åtgärd vidtas  och motsvarar den nuvarande 
situationen där varje konsortium genom en ad hoc-process bland befintliga rättsliga former försöker välja den som bäst  skulle passa deras projekt.  
• Alternativ 2 är en “lätt” form av inte rvention från Europeiska kommissionen för att 
hjälpa dem som medverkar i skapandet av europeiska infrastrukturer att upptäcka 
problem och behov, att utbyta information om  hur dessa problem ska tacklas och att 
fastställa de bästa metoderna.  
• Alternativ 3 består i att gemenskapen uppr ättar gemensamma företag, i enlighet med 
artikel 171 i EG-fördraget, från  fall till fall, varje gång behovet av sådana uppstår.  
• Alternativ 4 är en mer direkt reaktion på  det aktuella problemet. Det innebär en 
lagstiftningsåtgärd som syftar till att skapa et t nytt juridiskt instrument som är anpassat 
till de europeiska forskningsinfrastrukture rnas behov, och som kompletterar de former 
som redan finns på nationell och europeis k nivå. I alternativet beaktas också 
möjligheten att ge Europeiska kommissionens lagstiftare befogenhet att bevilja status 
som "europeisk forskningsinfrastruktur".  
En komparativ bedömning av de olika politiska a lternativen visar tydligt att alternativ 4 är 
mest effektivt och ändamålsenligt i strävan mot de politiska målen i förslaget.
  
 
 
SV 4   SV  
Politiska mål  Alternativ 
1:Alternativ 
2:Alternativ 
3: Alternativ 
4:
Underlätta och påskynda skapandet av nya 
europeiska forskningsinfrastrukturer   I allmänhet 
låg I allmänhet 
låg Medel  Hög 
Öka antalet europeiska forskningsinfrastrukturer Mycket låg  Medel  Medel  Hög 
Medverka till ytterligare utveckling av en 
europeisk politik för forskningsinfrastrukturer  Mycket låg  Medel  Medel  Hög 
Fastställa en kostnadseffektiv process för 
skapandet av nya europeiska infrastrukturer  I allmänhet 
låg I allmänhet 
låg Låg Hög 
Innefatta alla de aspekter som en juridisk form 
för europeiska forskningsinfrastrukturer bör ha  Beror på 
projektet  Beror på 
projektet  Medel  Hög 
Förstärka EU:s positiva bild på internationell 
nivå genom att stärka ERA  Mycket låg  Medel  Medel  Hög 
Medverka till att uppnå socio-ekonomiska, 
miljömässiga och sociala mål  I allmänhet 
lågMedel  Medel  Hög