Ändrat förslag till rådets beslut om genomförandet av ett gemensamt åtgärdsprogram för att förbättra den europeiska industrins konkurrensförmåga (96/C 136/12) KOM(96) 31 slutlig - 95/0081(CNS)

(Framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget den 22 februari 1996)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och

med beaktande av följande:

1. Stats- och regeringscheferna förenade i europeiska rådet den 10 och 11 december 1993 i Bryssel, antog vitboken om konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning som referensram för Europeiska unionens och dess medlemsstaters verksamhet i syfte att främja en utvecklingspolitik för industrin som bygger på global konkurrens som avgörande faktor för tillväxt och sysselsättning.

2. Den 22 april 1994 antog rådet slutsatser om förbättring av den europeiska industrins konkurrenskraft utgående från vitboken om konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.

3. Utgående från ett meddelande från kommissionen i september 1994, antog rådet den 21 november 1994 en förordning med syfte att stärka gemenskapsindustrins konkurrenskraft, i vilken särskilt underströks att en konkurrenskraftig och innovativ industri spelar en avgörande roll för den ekonomiska tillväxten och för skapandet av arbetstillfällen, samt att förutsättningarna för industrins marknadsposition och konkurrensförmåga måste förbättras om Europeiska unionen även fortsättningsvis skall kunna vara attraktiv för ekonomisk verksamhet, så att nya företag och arbetstillfällen kan uppstå.

4. Rådet antog den 10 oktober 1994 en resolution om stöd till kommissionens integrerade program till förmån för små och medelstora företag och hantverket.

5. Europeiska rådet i Cannes tog med stort intresse emot rapporten från den rådgivande gruppen om konkurrenskraft (Ciampi-gruppen).

6. Den 29 juni 1995 antog Europaparlamentet en resolution om kommissionens meddelande om en politik för den europeiska industrins konkurrensförmåga.

7. Eftersom industriproduktionen och servicesektorn kompletterar varandra i stigande grad, krävs en konkurrenskraftig industrisektor för att man till fullo skall kunna utnyttja möjligheterna till att skapa nya arbetstillfällen inom servicesektorn.

8. Den inre marknaden för energi och telekommunikation skall genomföras i syfte att snabbt stärka konkurrenskraften inom dessa sektorer och inom industrin i allmänhet.

9. Utan förbättrad konkurrenskraft är utveckling mot större ekonomisk och social sammanhållning inte möjlig, och på den andra sidan är det inte heller möjligt att öka konkurrenskraften utan att samtidigt stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

10. Det kommer i första hand an på företagen, privatpersonerna och socialparterna att säkra och förbättra industrins konkurrenskraft, medan det är gemenskapens och medlemsstaternas uppgift att garantera de villkor som behövs för detta. Det är synnerligen trängande att gemenskapen och medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder inom ramen för sina respektive kompetenser.

11. Industrins konkurrenskraft är särskilt beroende av kostnaderna för offentliga tjänster och kvalitén på sådana tjänster.

12. Den accelererade tekniska utvecklingen, den tilltagande globaliseringen av marknaderna, den allt intensivare internationella konkurrensen och den ökande betydelsen av miljöskydd kräver ökade insatser av alla som är verksamma inom ekonomi, politik eller andra samhällsfunktioner, för att underlätta den nödvändiga strukturella anpassningen och i synnerhet för att säkerställa varaktig utveckling och skapa nya arbetstillfällen.

13. Bättre hänsynstagande till marknadens behov i samband med forskningspolitiken och inrättandet av informationssamhället kommer att prägla hela den industriella verksamheten inom Europeiska unionen.

14. Det är nödvändigt att undvika snedvriden konkurrens och främja öppnandet av marknaderna både inom och utanför gemenskapen.

15. Utvecklingen av människornas kunskaper och färdigheter, inte minst genom yrkesutbildning, utgör en viktig aspekt i samband med de nödvändiga strukturella anpassningarna för att öka industrins konkurrenskraft.

16. En rättslig grund bör fastställas för den verksamhet som utvecklas inom industrisektorn med syfte att genomföra de initiativ som förkunnats i meddelandet om en politik för den europeiska industrins konkurrensförmåga.

17. Investeringar har en stor strategisk betydelse för att främja industrisamarbetet, som genom sin spridningsverkan har avsevärd betydelse för den socioekonomiska utvecklingen och för sammanhållningen mellan länderna.

18. Den sociala dialogen bör främjas i syfte att stärka Europeiska unionens konkurrensförmåga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas det bifogade verksamhetsprogrammets strategi för att främja den europeiska industrins konkurrensförmåga, som utgör grunden för ekonomisk tillväxt och skapandet av arbetstillfällen och bidrar till ekonomisk och social sammanhållning; programmet har följande målsättningar:

A. Främjande av de immateriella faktorer som är av betydelse för konkurrensförmågan.

B. Modernisering av myndigheternas roll inom industrisektorn, inte minst för att därigenom befria företagen (i synnerhet små och medelstora företag) från alla former av onödiga juridiska och förvaltningstekniska hinder.

C. Säkerställande av en balanserad, rättvis konkurrens både inom och utanför gemenskapen.

D. Förstärkning av industrisamarbetet.

Artikel 2

Kommissionen skall varje år lägga fram en utvärdering av de uppnådda resultaten inför rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag.

BILAGA

VERKSAMHETSPROGRAM MED SYFTE ATT FRÄMJA DEN EUROPEISKA INDUSTRINS KONKURRENSFÖRMAGA Viktigaste punkter

1. Följande initiativ som fastställs i meddelandet om en politik för den europeiska industrins konkurrensförmåga bör konkretiseras:

- Immateriella investeringar.

- Industriellt samarbete.

- Industriella aspekter i samband med konkurrens.

- Modernisering av myndigheternas roll inom industrisektorn.

2. Utvecklingen av ett utbildningssamhälle (learning society) bör underlättas, särskilt genom främjande av fortbildning.

3. Industriellt samarbete bör utvecklas, med utgångspunkt från den särskilda situationen i

- de central- och östeuropeiska staterna, Baltikum och OSS,

- medelhavsländerna och de latinamerikanska staterna,

- länderna i Asien,

- ACP-staterna och de sydafrikanska staterna.

4. Relationerna mellan Europeiska unionen och USA skall intensifieras och fördjupas, i synnerhet genom stöd till Transatlantic Business Dialogue.

5. En databank med information om de hinder som gemenskapsföretagen möter i tredje land, marknad för marknad, skall sammanställas i samarbete med den behöriga kommittén för handelspolitik, de nationella myndigheterna och industrin.

6. Frågan om omlokalisering av den industriella verksamheten och servicesektorn skall utvärderas, och en rapport läggas fram för generaldirektörerna för industrifrågor.

7. Den inre marknadens funktion skall förbättras, i synnerhet för att därigenom påskynda standardisering och öka samverkan mellan nationella initiativ till stöd för företag som stöter på hinder för handelsutbytet inom Europeiska unionen.

8. Det skall undersökas och utvärderas hur den industriella verksamheten och de tjänster som är kopplade till denna verksamhets olika områden kompletterar varandra.

9. En årsrapport om utvecklingen av den europeiska industrins konkurrensförmåga skall sammanställas, särskilt utgående från information som sammanställts för "Europeiskt industripanorama".

10. Generaldirektörerna för industrifrågor skall regelbundet informeras om hur långt man hunnit med verksamhetsprogrammet och vilka anpassningsåtgärder som eventuellt kan bli nödvändiga för de kommande åren.