SV Europeiska unionens officiella tidning C 54/58

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En digital agenda för Europa”

KOM(2010) 245 slutlig

(2011/C 54/17)

Föredragande: Thomas McDONOGH

Den 19 maj 2010 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i EUF-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En digital agenda för Europa”

KOM(2010) 245 slutlig.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2010.

Vid sin 467:e plenarsession den 8–9 december 2010 (sammanträdet den 8 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 83 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Slutsatser

1.1 Kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en digital agenda för Europa. Utskottet delar kommissionens oro när det gäller den negativa inverkan som den finansiella krisen haft på EU:s ekonomiska och sociala framsteg. Kommittén håller med om att informations- och kommunikationsteknikens stora potential kan utnyttjas för att mobilisera den digitala ekonomin så att den ger den stimulans som så väl behövs för att främja tillväxten och förbättra levnadsstandarden för EU-medborgarna. Vidare håller kommittén med kommissionen om att de olika politiska initiativ som antas på området för informations- och kommunikationsteknik (IKT) och den digitala agendan måste göras enhetliga och hanteras inom ramen för en konsekvent handlingsplan.

1.2 Även om delar av meddelandet är välskrivna och klart och tydligt beskriver de politiska åtgärder som måste vidtas, så är handlingsplanen för andra delar – till exempel avsnittet som behandlar vinster för EU-samhället som möjliggörs av IKT samt avsnittet om den digitala agendans internationella aspekter – fortfarande oklar. Kommittén förväntar sig att alla delar av den digitala agendan kommer att utarbetas utförligt så småningom och att kommittén kommer att rådfrågas om de detaljerade initiativen, ett arbete som kommittén kommer att delta i som sig bör.

1.3 Kommittén noterar de problem som kommissionen tagit upp och som hämmar utvecklingen av en dynamisk digital ekonomi i EU – i synnerhet problemen med den kommersiella, kulturella och rättsliga fragmenteringen i en union bestående av 27 länder samt den fortsatta underinvesteringen i nätverk, utbildning i IKT och forskning och innovation.

1.4 Dessa problem har dock under lång tid uppmärksammats av EU, och trots att man under flera års tid har fokuserat sin politik på dessa frågor och antagit åtgärdsplaner för att lösa dem, har framstegen varit mindre än väntade. I dag, år 2010, är det oacceptabelt att 30 % av EU:s hushåll fortfarande inte har tillgång till internet (1) och att EU i den rådande ekonomiska krisen inte i tillräcklig utsträckning kan lita på att tillväxten i den digitala ekonomin ska bidra till en snabb återhämtning.

1.5 Även om Europa är en av de nätverkstätaste regionerna i världen är många IKT-baserade produkter och tjänster komplicerade och har brister i fråga om tillgänglighet och användbarhet, något som utgör ett stort hinder för många, särskilt äldre och fysiskt funktionshindrade. Vi i Europa måste inrikta oss på hur utformningen av IKT-baserade produkter och tjänster bättre kan motsvara de behov som ett samhälle med en åldrande befolkning och funktionshindrade har, och även ta hänsyn till målen i respektive FN-konvention.

1.6 Det är frustrerande för kommittén att hela tiden förgäves kräva att internetanslutning ska inkluderas i skyldigheterna i att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Om EU menar allvar med den digitala agendan och principen om e-integration måste åtgärder vidtas omedelbart på den här punkten. Kommittén är medveten om de finansiella utmaningar som denna åtgärd innebär och vi rekommenderar att EU-medel avsätts till infrastrukturleverantörer utifrån öppna, objektiva och proportionella kriterier.

1.7 För varje dag som går blir EU allt mindre konkurrenskraftig jämfört med USA, Japan och Sydkorea när det gäller avancerad IKT-infrastruktur, satsningar på forskning och utveckling inom IKT samt medborgarnas deltagande i den digitala ekonomin. Denna försämrade konkurrenskraft globalt sett måste vändas genom offensiva och effektivt genomförda politiska initiativ.

1.8 Kommittén anser att de otillräckliga framstegen för att nå EU:s mål när det gäller IKT och den digitala ekonomin främst beror på att de politiska initiativen inte har genomförts på ett tillfredsställande sätt på EU-nivå och på nationell nivå: Vi visste vad som måste göras men vi gjorde det inte. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att omedelbart genomföra direktiv och rekommendationer om den digitala agendan.

1.9 Kommittén anser att marknaden inte kan reglera sig själv i tillräcklig utsträckning till förmån för det allmänna bästa. Ett väl avvägt regelverk behövs därför för att främja majoritetens intressen, i enlighet med 2020-strategin.

1.10 Meddelandet är ett uttryck i rätt tid för det stora behovet av ledarskap och en förvaltningsstrategi för att man ska kunna genomföra den digitala agendan för Europa som en del av Europa 2020-strategin (2). Kommittén lovordar kommissionen för de bestämmelser om styrning och förvaltning som inkluderats i meddelandet för att säkerställa att denna viktiga agenda kan genomföras på ett bra sätt och i god tid. Kommissionen behöver dock utarbeta ett detaljerat dokument om hur strategin för den digitala agendan ska genomföras för att fokusera på hur den kan utföras effektivt.

1.11 Kommittén stöder den handlingsplan med sju grundpelare som läggs fram i meddelandet och lovordar kommissionen för dess arbete. Även om detaljerna måste utformas mer utförligt för att kunna bedömas anser kommittén att den övergripande planen är tämligen omfattande och till största delen korrekt.

1.12 Kommittén är dock förvånad över att Galileoprogrammet, som är en viktig investering i EU:s framtid inom IKT, inte nämns i meddelandet. Kommittén uppmanar kommissionen att se till att Galileo uttryckligen inkluderas i handlingsplanen för den digitala agendan och hänvisar kommissionen till EESK:s yttranden om programmet (3).

1.13 Kommittén ser fram emot framtida samråd om kommissionens särskilda meddelanden om varje enskild aspekt av den digitala agendan.

Kommittén föreslår att kommissionen vid utarbetandet av dessa meddelanden beaktar flera tidigare yttranden från EESK (4) där kommittén konstaterat behovet av ett säkert och dynamiskt informationssamhälle, en stark europeisk informations- och kommunikationsindustri och en produktiv digital ekonomi med stark tillväxt.

2. Rekommendationer

2.1 Höghastighetsuppkoppling för allmänheten måste inkluderas i definitionen av samhällsomfattande tjänster (5), tillsammans med lämpliga finansieringsmekanismer.

2.2 Det behövs ökad finansiering till kompetensutveckling inom IKT samt till kunskaps- och medvetandehöjande program för medborgare och små och medelstora företag. Informations- och stödtjänster bör inrättas i medlemsstaterna för att hjälpa små och medelstora företag och medborgare att förstå och delta i den digitala ekonomin.

2.3 Eftersom man åtagit sig att införliva e-integration i den digitala agendan bör rådet stödja initiativ i hela EU för att göra skolelever, äldre medborgare och socialt missgynnade personer bekanta med användningen av bredbandstekniken (t.ex. webbaserad undervisning, videokonferenser, offentliga tjänster på nätet etc.). Alla utbildningsprogram bör grunda sig på bästa metoder.

2.4 Inom sjunde ramprogrammets IKT-forskningsprogram bör man särskilt inrikta sig på att utveckla en ny generation produkter och tjänster som uppfyller de särskilda behov som äldre personer, funktionshindrade samt personer med läs- och skrivsvårigheter har.

2.5 Att uppmuntra och främja öppna standarder för IKT-baserade produkter och tjänster i Europa bör vara en explicit del av den digitala agendan. Öppna standarder underlättar konkurrens och ger små och medelstora företag möjlighet att växa och konkurrera globalt.

2.6 Förutom att öka finansieringsflödet till innovation, forskning och utveckling inom informations- och kommunikationsteknik måste kommissionen se till att de investerade pengarna redovisas på lämpligt sätt och ger avkastning. Lämpliga förfaranden för kapitalförvaltning bör tillämpas. Investeringar bör göras på grundval av förväntad ekonomisk och/eller social avkastning, och alla investeringar bör förvaltas noggrant för att se till att de förväntade vinsterna levereras.

2.7 Vid förvaltningen av investeringar i forskning och utveckling måste man se till att det finns en god samordning mellan program och projekt för att maximera vinsterna och undvika slöseri genom dubbelarbete.

2.8 FoU-satsningar bör prioritera hållbarhet högre genom att investera i teknik som bryter sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring.

2.9 Man skulle kunna prioritera finansiering av innovativ teknik som kan bidra till att EU blir ledande inom trådlös och mobil kommunikation, och tillhandahålla höghastighetsuppkoppling till allmänheten, eventuellt genom att använda ett spektrum som blir tillgängligt när sändningsverksamheten och annan verksamhet kräver mindre bandbredd (så kallad white space) (6).

2.10 Kommittén uppmanar kommissionen att uttryckligen ta med Galileoprogrammet i den digitala agendans mål och resurser. Finansiering bör också göras tillgänglig för att stimulera teknik och applikationer som kommer att kunna använda de mycket precisa lokaliseringssignaler för global navigering som tillhandahålls av Galileos tjänster (7).

2.11 EU bör fortsätta att finansiera forskning och utveckling kring Sakernas Internet (8), som kommer att ge resultat i form av tekniska framsteg inom trådlös teknik, internet och Galileo.

2.12 Investeringarna i forskning och utveckling med anknytning till skyddet av kritisk informationsinfrastruktur bör ökas avsevärt (9).

2.13 EU bör ge en lämplig regleringsmyndighet med bland annat företrädare från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ansvaret för ett effektivt skydd av viktiga informationsinfrastrukturer inom hela EU (10).

2.14 En stark IT-säkerhetsindustri, som organiseras på ett konsekvent och samordnat sätt, bör främjas inom EU med en kompetens som kan mäta sig med kompetensen inom den mycket välfinansierade industrin i USA (11).

2.15 Kommissionen måste vara noga med att skydda medborgarnas intressen vid arbetet med globala informations- och kommunikationsföretag för att genomföra den digitala agendan.

2.16 En allmän politisk princip bör vara att allmänhetens intresse – det allmänna bästa – bör sammanvägas med privata intressen och näringslivsintressen.

2.17 Kommissionen bör vidta alla till buds stående åtgärder för att se till att medlemsstaterna strikt tillämpar regelverket för elektronisk kommunikation (12) och att samtliga 27 medlemsstater tillämpar regelverket på ett likvärdigt, balanserat och universellt sätt.

2.18 För att säkerställa att bestämmelserna följs korrekt bör regleringsmyndigheternas befogenheter på kommunikationsområdet i medlemsstaterna och på EU-nivån stärkas på samma sätt som befogenheterna för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) (13).

2.19 Med tanke på att mobil informations- och kommunikationsteknik blir allt viktigare bör EU snabbt röra sig mot en mer marknadsbaserad strategi för spektrumförvaltning med större självbestämmande för marknadsaktörerna och införande av mer omfattande spektrumhandel med färre nationella byråkratiska bestämmelser om fördelning av bandbredder (14).

2.20 Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att försvara sina nationella intressen vid utvecklingen och användningen av trunkledning och kopplingsnät för att uppnå nationella politiska mål, t.ex. att överbrygga bredbandsklyftan. Detta kan uppnås genom samarbete med telekomföretag i offentlig-privata partnerskap (15).

2.21 I områden i hela EU med hög befolkningstäthet bör incitament skapas för infrastrukturleverantörer för att installera fibernät till hushållen.

2.22 Tillgången till användbart material och användbara tjänster på nätet är en viktig drivkraft för aktiviteten på internet. Regeringar, offentliga myndigheter, allmännyttiga företag och andra företag bör trappa upp sin webbutveckling och gå över till att betjäna sina kunder på internet.

2.23 Vi behöver ta fram innovativa metoder för att påskynda företagens tillhandahållande av internettjänster av hög kvalitet till sina kunder. Här bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att utveckla användningen av videomaterial på nätet.

2.24 Investeringarna bör syfta till att ta fram innovativa lösningar på de problem som orsakas av den språkliga mångfalden i EU. USA och andra stora ekonomier med ett gemensamt språk har en fördel när det gäller att utveckla en enda, konsekvent internetmarknad för varor och tjänster. Den språkliga mångfalden är en särskild utmaning för 2020-målen.

2.25 Man bör överväga att införa en europeisk elektronisk identitet (eID) för varje medborgare, vilket skulle underlätta tillhandahållandet av e-tjänster och näthandel.

2.26 Kommissionen bör införa ett EU-system för certifiering och märkning av företag som bedriver e-handel så att konsumenter kan få ett universellt skydd vid köp av varor och tjänster på nätet, oberoende av nationsgränserna. Ett sådant system skulle öka konsumenternas förtroende för e-handeln.

2.27 När medborgarna köper varor från andra länder måste de kunna lita på att deras personuppgifter och betalningsmedel är skyddade.

2.28 Kommissionen måste inrätta ett licens- och märkningssystem för teletjänstcentraler för att se till att EU-medborgares personuppgifter och betalningsmedel skyddas vid handel via teletjänstcentraler, i synnerhet om teletjänstföretagen finns utanför EU.

2.29 Man bör överväga att införa konsumentskydd för konsumenter som begår misstag när de bekräftar ett köp via nätet. I nuläget är det alltför lätt för konsumenterna att begå dyrköpta misstag när de bekräftar en flygbokning eller ett annat inköp. En ”ångra”-knapp borde kanske finnas vid alla sådana transaktioner.

2.30 Särskilt fokus måste läggas på e-handel där barn är inblandade, med lämpliga regler och uppförandekoder.

2.31 EU bör finansiera en förstärkning av Europols kapacitet att bekämpa cyberbrottslighet med stränga och enhetliga straff för förbrytare i hela EU.

2.32 Kommissionen bör utforma ett dokument för hur strategin ska genomföras för att utarbeta avsnittet ”Genomförande och styrelseformer” i sitt meddelande. Kommittén anser att om det inte finns en detaljerad, samordnad plan för genomförandet, så kommer målen för den digitala agendan inte att uppnås.

2.33 Kommissionen bör maximera användningen av styrverktyg inom IKT för att stödja genomförandet av den digitala agendan.

2.34 EESK kommer att upprätta en permanent grupp som fortlöpande ska fokusera på den mycket viktiga utvecklingen och tillämpningen av den digitala agendan.

3. Bakgrund

3.1 Den digitala agendan för Europa är ett av sju huvudinitiativ inom ramen för Europa 2020-strategin. Där beskrivs den nyckelroll som användningen av informations- och kommunikationsteknik måste ha för att Europa ska kunna uppnå sina målsättningar för 2020. Detta viktiga politiska initiativ fick fullt stöd av de ministrar som ansvarar för EU:s politik för informationssamhället vid det informella ministermötet i Granada i Spanien i april 2010 (16).

3.2 Behovet av en digital agenda för Europa

3.2.1 Syftet med den digitala agendan är att lägga upp en plan för hur man kan maximera informations- och kommunikationsteknikens sociala och ekonomiska potential.

Informations- och kommunikationsteknikens enorma potential kan mobiliseras genom en välfungerande positiv aktivitetscykel som beskrivs i den yttre ringen i figur 1 nedan.

Figur 1

Den digitala ekonomins positiva cykel

3.2.3 Informations- och kommunikationsteknikens transformerande kraft är uppenbar, men allvarliga utmaningar måste lösas för att man ska kunna dra nytta av den. Kommissionen har identifierat de sju viktigaste hindren. Dessa anges i den inre ringen i figur 1.

3.2.4 På grund av dessa hinder sackar Europa efter sina industriella partnerländer: 30 procent av EU:s befolkning har fortfarande aldrig använt internet. Europa har endast 1 procents täckning av fiberbaserade höghastighetsnät medan Japan har 12 procent och Sydkorea 15 procent. EU:s satsningar på forskning och utveckling inom IKT uppgår bara till 40 procent av USA:s

3.3 I den digitala agendan fastställs olika förslag till brådskande åtgärder som nu måste vidtas för att hantera de sju viktigaste problemområden som påverkar informations- och kommunikationsteknikens transformerande potential att styra Europa mot en smart och hållbar tillväxt för alla.

3.4 Det politiska initiativet innehåller etthundra åtgärder och tretton viktiga prestandamål som ska genomföras under de kommande tio åren, inbegripet mer än 30 lagstiftningsinitiativ. Agendan är indelad i sju politiska grundpelare och lyfter fram den viktiga globala dimensionen för uppfyllandet av målen.

3.5 Genomförande och styresformer

I nedanstående diagram visas den föreslagna styresformen för genomförandet av den digitala agendan:

Figur 2

Förvaltningscykel för den europeiska digitala agendan

4. ommentarer

4.1 Ett bristfälligt genomförande av politiska initiativ har förvärrat trögheten i Europas digitala ekonomi på grund av fragmentering och underinvestering. Det är ytterst viktigt att kommissionen använder flaggskeppsinitiativet ”den digitala agendan” för att uppmuntra till bra ledarskaps- och förvaltningsmetoder så att EU kan få den digitala ekonomi med hög tillväxt som den behöver.

4.2 Eftersom investeringarna i IKT och stimuleringen av den digitala ekonomin ökar i skala och intensitet är det viktigt att EU:s utgiftsplaner åtföljs av bättre och striktare förvaltning och redovisning.

4.3 Det är ytterst viktigt att EU-medel för forskning och utveckling inom IKT används på ett effektivt sätt eftersom vi måste maximera de fördelar vi kan få genom stora investeringar i framtiden. Det är viktigt att program och projekt inom forskning och utveckling är väl avgränsade och inte medför slöseri i form av dubbelarbete på nationell och internationell nivå samt tekniknivå.

4.4 EU är alltför beroende av globala företagsjättar inom informations- och kommunikationsteknikbranschen när det gäller mjukvaror och tjänster. Ett enda europeiskt företag återfinns bland världens tio främsta informations- och kommunikationstekniksföretag – Nokia – och bara ett europeiskt företag hör till de tio främsta mjukvaruföretagen i världen – SAP.

Öppna standarder har spelat en viktig roll i utvecklingen av internet och nätets framgång. Europa bör uttryckligen uppmuntra öppna standarder för att underlätta konkurrens och minska hindren för inträde på marknaden för nya företag, inbegripet företagare från den privata sektorn och den sociala ekonomin. Att främja öppna standarder inom handlingsplanen för interoperabilitet och standardisering skulle också hjälpa till att utveckla europeiska IKT-företag som kan konkurrera globalt.

4.5.1 EU måste skapa en ekonomisk miljö i Europa som främjar utvecklingen av innovativa och starka IKT-företag som så småningom kan delta i konkurrensen på ett globalt plan.

4.5.2 En bra hemmamarknad är avgörande för att dynamiska små och medelstora företag ska kunna växa till morgondagens globala företagsjättar och problemen med fragmenterade digitala marknader och bristen på interoperabilitet måste hanteras för att stödja den potential som finns i Europas IKT-företag.

4.6 USA:s massiva satsning på IKT orsakar en kunskapsflykt från Europa. IT-marknaden i USA förväntas öka med ett värde på 530 miljarder US-dollar från 2011 till 2015 och den årliga handeln förväntas uppgå till 115 miljarder US-dollar år 2015. Europa måste starkt inrikta sina utgifter på informations- och kommunikationsteknik för att kunna hålla jämna steg med utvecklingen i den digitala tidsåldern.

Nyheten om Stuxnetviruset som attackerar viktiga övervaknings- och styrprocesser (17) inom industrin gör att frågan om säkerheten på Internet och skyddet av kritisk informationsinfrastruktur står högt på regeringarnas agendor.

4.7.1 Dagens EU är redan starkt beroende av IKT för att skapa välstånd och livskvalitet. Det är viktigt att vårt ökande beroende av IKT motsvaras av alltmer sofistikerade säkerhetsåtgärder för att skydda kritisk informationsinfrastruktur (el, vatten, transporter, säkerhetssystem osv.) och för att skydda medborgarna från cyberbrottslighet.

4.7.2 Kommittén hänvisar kommissionen till sitt yttrande om skydd av kritisk informationsinfrastruktur (18). I synnerhet anser kommittén att Europa behöver ett starkt ledarskap där befogenheter ges till en lämplig myndighet för att skydda EU från attacker på ett lämpligt sätt.

4.8 I kommissionens grönbok om de demografiska förändringarna understryks det snabba skiftet mot en åldrande befolkning i Europa i och med att antalet unga minskar. Även om detta innebär många utmaningar finns det också möjligheter bland annat i den tekniska innovation som kan förbättra livskvaliteten för äldre och funktionshindrade, lindra de ekonomiska problem som en äldre befolkning medför och skapa nya ekonomiska möjligheter och affärsmöjligheter i EU. Man kan anta att ny informations- och kommunikationsteknik för äldre kommer att spela en viktig roll när det gäller att lösa vissa framtida problem. EU måste därför planera för hur tekniken kan svara mot behoven i ett åldrande samhälle eftersom IKT kan bidra till att förbättra äldres livskvalitet samt hjälpa dem att förbli friska, leva självständigt längre och förbli aktiva i arbetet eller i samhället. Ett brett utbud av tjänster skulle kunna erbjudas t.ex. i fråga om kommunikation, shopping, säkerhet och hälsa.

4.9 Eftersom EU-medborgarnas intressen och de globala IKT-företagens intressen inte alltid stämmer överens måste EU-medborgarnas intressen sammanvägas noga med företagens.

4.10 Den språkliga mångfalden är en särskild utmaning för EU när det gäller att skapa en dynamisk inre marknad för varor och tjänster på internet. Det behövs mer investeringar för att finna innovativa lösningar på denna utmaning.

4.11 Tillgången till innehåll och tjänster av hög kvalitet på nätet är en grundläggande drivkraft för användarnas förtroende. Staternas och de offentliga myndigheternas utbyggnad av tjänster i EU är mycket ojämn, och vi behöver göra mer för att hjälpa dem som ligger efter att föra sina program framåt – i synnerhet skulle mycket kunna göras inom e-upphandling för offentliga varor och tjänster.

4.12 Att främja en ekonomi med gränsöverskridande e-handel i EU är en ytterst komplicerad process. För att nå ut till fler än de som är snabba med att ta till sig ny teknik måste e-handeln vara enkel och säker. I dag utgör den rättsliga, språkliga, kulturella och tekniska fragmenteringen mellan de 27 medlemsstaterna ett stort hinder för utvecklingen av en öppen, EU-omfattande ekonomi för e-handel. Dessa problem måste lösas ett i taget, men införandet av e-legitimation för alla medborgare och en EU-omfattande certifiering av företag som bedriver e-handel skulle vara ett stort steg närmare en lösning.

4.13 Ett positivt exempel på certifiering av e-handlare finns i Nederländerna. Branschorganisationen för e-handlare har inrättat ett certifieringsinstitut med ett oberoende tillsynsorgan. Alla medlemmar i organisationen måste följa en uppförandekod och använda ett standardiserat kundavtal som man kommit överens om med den nederländska konsumentorganisationen Consumentenbond. Med certifierade e-handlare har kunderna möjlighet att använda sig av strukturerade klagomålsförfaranden för att lösa tvister. Medvetenheten om certifieringen är hög: 83 procent av nätkunderna känner igen certifieringsstämpeln. Kommittén förväntar sig att kommissionen vidtar åtgärder för att införa ett EU-system för certifiering av e-handlare.

4.14 Människor som för första gången börjar använda webben och internet är särskilt utsatta för cyberbrottslingar och hänsynslösa handlare. Utsatta användare, oavsett om de är vuxna eller barn, måste få allt skydd som krävs för att de ska kunna vara trygga på nätet (19).

4.15 Kommissionen skulle kunna införa ett särskilt avsnitt om funktionshinder i sin årliga lägesrapport för att identifiera och mäta de framsteg som gjorts på detta område inom ”En digital agenda för Europa”.

4.16 I en europeisk e-ekonomi utan gränser är det viktigt att Europol är utrustat för att bevaka att kommersiell och social verksamhet är säker för alla.

Bryssel den 8 december 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs Ordförande Staffan NILSSON

(1) Eurostats pressmeddelande STAT/09/176.

(2) Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020 slutlig.

(3) EUT C 256, 27.10.2007, s. 73; EUT C 324, 30.12.2006, s. 41; EUT C 324, 30.12.2006, s. 37; EUT C 318, 23.12.2006, s. 210; EUT C 221, 8.9.2005, s. 28; EUT C 302, 7.12.2004, s. 35; EUT C 48, 21.2.2002, s. 42.

(4) ”Hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomiska tillväxt” – ännu inte offentliggjort i EUT; EUT C 255, 22.9.2010, s. 116 och EUT C 77, 31.3.2009, s. 60; ”Förbättrade modeller för offentlig-privata partnerskap som bygger på delaktighet för att utveckla och sprida elektroniska tjänster för alla i EU-27” – ännu inte offentliggjort i EUT; EUT C 255, 22.9.2010, s. 98; EUT C 128, 18.5.2010, s. 69; EUT C 317, 23.12.2009, s. 84; EUT C 218, 11.9.2009, s. 36; EUT C 175, 28.7.2009, s. 8; EUT C 175, 28.7.2009, s. 92; EUT C 175, 28.7.2009, s. 87; EUT C 77, 31.3.2009, s. 63; EUT C 224, 30.8.2008, s. 61; EUT C 224, 30.8.2008, s. 50; EUT C 97, 28.4.2007, s. 27; EUT C 97, 28.4.2007, s. 21; EUT C 325, 30.12.2006, s. 78; EUT C 318, 23.12.2006, s. 222; EUT C 110, 9.5.2006, s. 83; EGT C 123, 25.4.2001, s. 36.

(5) KOM(2005) 203 slutlig samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.

(6) Se yttrande ”Hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomiska tillväxt” (ännu inte publicerat i EUT) och http://www.economist.com/blogs/babbage/2010/09/white-space_wireless.

(7) Galileos tjänster kommer att inbegripa navigering i öppen terräng, kommersiell navigering, navigering för säkerheten för människoliv, offentlig reglerad navigering samt sökning och räddning.

(8) Se EUT C 255, 22.9.2010, s. 116 och EUT C 77, 31.3.2009, s. 60.

(9) Se EUT C 255, 22.9.2010, s. 98.

(10) Ibid.

(11) Det samlade marknadsvärdet på USA:s marknad för internetsäkerhet uppskattas till 55 miljarder US-dollar (2010–2015), en årlig mervärdestillväxt på 6,2 % under de kommande sex åren – http://www.marketresearchmedia.com/2009/05/25/us-federal-cybersecurity-market-forecast-2010-2015/.

(12) Direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/77/EG om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.

(13) http://easa.europa.eu/.

(14) Se ”Hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt” (ännu inte publicerat i EUT); EUT C 97, 28.4.2007, s. 27 och EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

(15) Se ”Förbättrade modeller för offentlig-privata partnerskap som bygger på delaktighet för att utveckla och sprida elektroniska tjänster för alla i EU-27” (ännu inte publicerat i EUT).

(16) http://www.eu2010.es/export/sites/presidencia/comun/descargas/Ministerios/en_declaracion_granada.pdf.

(17) http://www.nytimes.com/2010/09/27/technology/27virus.html och http://www.ft.com/cms/s/0/e9d3a662-c740-11df-aeb1-00144feab49a.html? ftcamp = rss.

(18) EUT C 255, 22.9.2010, s. 98.

(19) EESK har utarbetat åtskilliga yttranden i denna fråga under de senaste femton åren. För de två senaste yttrandena, se EUT C 128, 18.5.2010, s. 69 (”Konsekvenserna av sociala nätverkssajter”) och EUT C 224, 30.8.2008, s. 61 (”Inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik”).