Olika typer av berörda parter nåddes, t.ex. sådana som påverkas direkt, såsom näringslivet och forskningsinstitut, och sådana som har åsikter om ämnet men inte är direkta stödmottagare, såsom medborgare och icke-statliga organisationer. Vissa av de sistnämnda kritiserade initiativet ur en etisk synvinkel. Deras farhågor har, när det bedömdes lämpligt, beaktats i arbetet på förslaget (t.ex. när det gäller etik, kravet att följa internationella konventioner), men kommissionen utövar här sin initiativrätt att svara på EU-medborgarnas och deras politiska ledares uppmaning att stödja EU:s försvarsindustri och sörja för ökad säkerhet.

De direkt berörda parterna stöder initiativet. De kommenterade valet av finansieringsområden och lämnade förslag på Europeiska försvarsfondens uppbyggnad och finansieringsmodeller. Huvudpunkterna var följande:

–Fokus bör ligga på lång- till medelfristiga prioriteringar för forskning och utveckling (teknikdriven och banbrytande innovation) med hänsyn till sektorns långsiktiga konkurrenskraft och nyskapande kapacitet. Europeiska försvarsfondens prioriteringar bör fastställas tillsammans med medlemsstaterna i arbetsprogram som löper över ett eller flera år.

–Europeiska försvarsfondens uppbyggnad bör spegla en kapacitetsstyrd helhetsstrategi som sträcker sig över hela teknikcykeln och baseras på en enda förordning. Närmare former för de bägge delarna bör i möjligaste mån stämmas av mot varandra.

–Alla de berörda parterna anser att reglerna om immateriella rättigheter behöver anpassas till försvarssektorn. Forskningsorganisationerna vill ha skydd av rättigheterna för alla deltagare i projekten, inte bara för storföretagen.

–Om stödnivåer sammanföll de berörda parternas uppfattning att de måste anpassas till sektorns särdrag. Forskningsinstituten argumenterade för högre ekonomiska bidrag till forskning (upp till 100 %) och för att de borde täcka indirekta kostnader för infrastruktur. I rapporten från högnivågruppen om den förberedande åtgärden om försvarsforskning (högnivågruppens rapport) rekommenderades en högre täckningsgrad i procent för indirekta kostnader.

–När det gäller olika typer av ekonomiskt stöd föreslog de svarande att överväga möjligheter till samfinansiering med medlemsstaterna, t.ex. genom förkommersiell upphandling och blandfinansiering via InvestEU i fall med civil avknoppning eller i förhållande till provningsanläggningar.

•Extern experthjälp

Kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag sammankallade en högnivågrupp bestående av 16 personer verksamma på försvarsområdet (från näringslivet, forskningsorganisationer, Europaparlamentet och nationella parlament samt policyinriktade institut) för extern kort- och långsiktig rådgivning om forskningspolitiken på försvarsområdet. Efter regelbundna diskussioner och samråd offentliggjorde gruppen en rapport, European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme, i januari 2016.

Gruppen hjälpte till att utforma den förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning som inleddes i april 2017 och gav strategiska råd om målen på längre sikt för EU-finansierad försvarsrelaterad forskning.