TRETTIONDE EKONOMISKA REDOGÖRELSEN för EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET EUGFJ, GARANTISEKTIONEN - RÄKENSKAPSÅRET 2000 -

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Budgetförfarandet

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

1.2. Det preliminära budgetförslaget

1.3. Samrådsförfarandet - budgetförslaget - parlamentets första behandling

1.4 Ändringsskrivelse nr 4/2000

1.5. Budgeten

2. Finans- och anslagsförvaltning

A ANSLAGSFÖRVALTNING

2.1. Budgetanslagen 2000

2.2. Anslagen i tilläggs- och ändringsbudgetarna

2.3. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

2.4. Överföringar till eller från den monetära reserven

2.5. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2000

2.6. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2000

2.6.1. Budgettransaktioner

2.6.2. Anslag som skall överföras automatiskt

2.6.3. Anslag som inte skall överföras automatiskt

2.7. Automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 1999

2.8. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 1999

B SYSTEMET FÖR FÖRSKOTT OCH DIREKTUTBETALNINGAR

2.9. Förskotten till medlemsstaterna

2.9.1. Systemet för månatliga förskott på verkställda utgifter

2.9.2. Förskottsbesluten under räkenskapsåret 2000

2.9.3. Minskning och indragning av förskotten

2.10. Direktutbetalningarna

3. Analys av budgetgenomförandet

A ALLMÄNT

3.1. Budgetgenomförandet

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

3.3. Dubbla kurser

3.4. Prisbeslut

3.5. Agromonetära beslut

B ANALYS AV MARKNADSFINANSIERINGEN

3.6. Agenda 2000

3.6.1. Vegetabilieproduktion

3.6.2. Animalieproduktion

3.7. Utgifternas fördelning per kapitel

3.7.1. Vegetabilieproduktion

3.7.2. Animalieproduktion

3.7.3. Sidoåtgärder

3.8. Utgifternas fördelning per utgiftsslag

3.8.1. Bidrag

3.8.2. Direktstöd

3.8.3. Lagring

3.8.4. Återtag och jämförbara insatser

3.8.5. Övriga interventioner

C. SÄRSKILD FINANSIERING

3.9. Leverans av livsmedel från interventionslager till de sämst ställda gemenskapsmedborgarna

3.10. Livsmedelshjälp

3.11. Landsbygdens utveckling

3.12. Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

3.13. Fiske

3.14. Informationsåtgärder

4. Kontrollverksamhet

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

4.2. Kontrollorgan för olivolja

4.3. Delfinansiering för att stärka kontrollerna

5. Avslutande av räkenskaperna

5.1. Allmänna bestämmelser

5.2. Avslutande av räkenskaperna för budgetåret 1995

5.3. Avslutande av räkenskaperna inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna

5.4. Avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 1999

5.5. Överklaganden vid domstolen av beslut om granskning och godkännande av räkenskaper

6. Dialog med Europaparlamentet respektive revisionsrätten

6.1. Dialog med Europaparlamentet

6.2. Dialog med revisionsrätten

6.2.1. Revisionsrättens uppdrag

6.2.2. Årsrapporten 1999

6.2.3. Revisionsrättens särskilda rapporter

7. Urval ur grundbestämmelserna för EUGFJ:s garantisektion och dess organisation - huvudsakliga regler och förändringar under räkenskapsåret 2000

7.1. Allmänt/Förskottssystem

7.2. Kontrollåtgärder

7.3. Avslutande av räkenskaperna

7.4. Offentlig lagring

7.5. Agromonetära åtgärder

SAMMANFATTNING AV BILAGORNA

Bilagorna till den trettionde ekonomiska redogörelsen finns tillgängliga på franska i pappersform vid GD Jordbruk samt på generaldirektoratets webbplats.

TRETTIONDE EKONOMISKA REDOGÖRELSEN

för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket EUGFJ, garantisektionen - räkenskapsåret 2000 -

TABELL 1

GENOMSNITTLIGA OMRÄKNINGSKURSER FÖR RÄKENSKAPSÅRET 2000

>Plats för tabell>

1. BUDGETFÖRFARANDET

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

Toppmötet i Berlin den 24 och 25 mars 1999 avslutades med Agenda 2000-förslagen. År 2000 antogs dessutom förordningen om budgetdisciplin, som trädde i kraft den 1 oktober 2000.

I slutsatserna från toppmötet i Berlin behålls den riktlinje som kommissionen föreslagit (där ingår även åtgärder för utveckling av landsbygden, veterinära åtgärder, det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet för jordbruket/Sapard samt det belopp som avsatts för jordbruket vid anslutningarna), men samtidigt fastställs utgiftstak som ligger under riktlinjen.

Det rör sig i själva verket om årliga utgiftstak för två underrubriker för perioden 2000-2006, det ena för traditionella marknadsåtgärder (underrubrik 1a) och ett för utgifter för utveckling av landsbygden (underrubrik 1b). Dessa utgiftstak fastställdes i enlighet med den utgiftsbedömning som gjordes i samband med att Agenda 2000 antogs. Detta innebär att de nya utgiftstaken ligger i nivå med de förutsebara utgifterna, utan någon marginal för oförutsebara situationer som kan uppkomma - något som ofta skett tidigare. Nivån för utgiftstaken framgår av följande tabell:

Utgifter 2000-2006 (miljoner euro, 1999 års prisnivå) [1]

[1] En deflator på 2 % skall användas för beräkning av beloppen i löpande priser.

>Plats för tabell>

Slutsatserna från toppmötet i Berlin följdes av att parlamentet och rådet antog

- ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, budgetplanen (utgiftstaken) och budgetförfarandet, som innehåller dessa slutsatser och formellt ger kommissionen möjlighet att under hösten lägga fram en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget för följande år, så att det i budgetberäkningarna tas hänsyn till den senaste tidens utveckling,

- en ny förordning om budgetdisciplin (förordning (EG) nr 2040/2000, EGT L 244 av den 29 september 2000, s. 27) i vilken det bland annat slås fast att alla rättsliga åtgärder som beslutas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken skall respektera de utgiftstak för underrubrikerna 1a och 1b som fastställs i budgetplanen och att anslagen skall rymmas under dessa utgiftstak; att rådet, i syfte att respektera taket för underrubrik 1a (traditionella utgifter inom EUGFJ:s garantisektion), kan besluta om att justera nivån på stödåtgärderna som skall tillämpas från och med följande räkenskapsår inom samtliga sektorer; att kommissionen tillsammans med det preliminära budgetförslaget lägger fram en analys av de diskrepanser som konstaterats mellan de första beräkningarna och de faktiska utgifterna under de föregående räkenskapsåren samt att kommissionen utvärderar situationen på medellång sikt; att kommissionen i allmänhet skall använda dollarkursen under det senast föregående kvartalet i budgetprognoserna vid upprättandet av budgeten, ändringsskrivelsen eller en tilläggs- och ändringsbudget; samt till sist, att den monetära reserven minskas till 250 miljoner euro år 2002 och avskaffas från och med räkenskapsåret 2003.

1.2. Det preliminära budgetförslaget

Det preliminära budgetförslaget för år 2000 fastställdes av kommissionen och lades fram för budgetmyndigheten i slutet av april 1999. Totalsumman för de föreslagna anslagen inom EUGFJ:s garantisektion uppgick till 40 901 miljoner euro, fördelade på 37 314 miljoner euro för underrubrik 1a och 3 587 miljoner euro för underrubrik 1b. Det preliminära budgetförslaget skulle ta hänsyn till taket för underrubrik 1a (37 352 miljoner euro i löpande priser) och taket för underrubrik 1b (4 386 miljoner euro i löpande priser), som slagits fast i budgetplanen. Beräkningarna av behoven för underrubrik 1a överskred taket med 212 miljoner euro. De föreslagna anslagen skrevs då ned linjärt med 250 miljoner euro och hamnade därmed under utgiftstaket. De beräknade behoven för underrubrik 1b höll sig med god marginal under taket. De förslagna anslagen sattes därför till samma belopp som behovsberäkningarna.

1.3. Samrådsförfarandet - budgetförslaget - parlamentets första behandling

Rådet antog budgetförslaget i juli 1999. Medan anslagen för underrubrik 1b lämnades oförändrade, skrevs anslagen för underrubrik 1a ned med 375 miljoner euro. De totala anslagen för EUGFJ:s garantisektion uppgick därmed till 40 526 miljoner euro.

Vid sin första behandling återställde parlamentet anslagen för underrubrik 1a till den nivå som föreslagits i det preliminära budgetförslaget, med undantag för de poster som gällde bidrag, samt höjde anslagen för landsbygdsutveckling i underrubrik 1b med 547 miljoner euro.

1.4. Ändringsskrivelse nr 4/2000

I oktober 1999 antog kommissionen en ändringsskrivelse till budgetförslaget. Den tog hänsyn till å ena sidan jordbrukskonjunkturens utvecklingen och, å andra sidan, den senaste tidens jordbrukslagstiftning.

Periodens ogynsamma utveckling vad gäller jordbrukskonjunkturen innebar att de förutsebara behoven för hela underrubrik 1a hamnade på en högre nivå än utgiftstaket, trots att de förutsebara behoven minskade en aning, med 67 miljoner euro, i förhållande till det preliminära budgetförslaget.

De kapitel vars behov har justerats ned avsevärt är följande:

- Avslutande av räkenskaperna (-300 miljoner euro) till följd av större negativa korrigeringar under denna post än beräknat (beloppet tillförs EUGFJ:s garantisektions budget).

- Nötkött (-191 miljoner euro) till följd av lägre behov av offentlig lagring och exportbidrag.

- Fårkött och getkött (-186 miljoner euro) till följd av det höga snittpriset på gemenskapsmarknaden.

- Olivolja (-159 miljoner euro) till följd av sänkta produktionsvolymer i vissa medlemsstater.

Dessa besparingar uppvägs dock med råge av uppjusteringar i följande kapitel:

- Griskött (+236 miljoner euro) till följd av förlängningen av krisen.

- Socker (+158 miljoner euro) beroende på höjda exportbidrag till följd av de lägre världspriserna.

- Jordbruksgrödor (+115 miljoner euro), till följd av att priserna för oljeväxter blev lägre än beräknat, vilket medförde att den planerade sänkningen av stödet uteblev.

- Mjölk och mjölkprodukter (+102 miljoner euro), till följd av en större produktion av smör och skummjölk än beräknat samt i vissa fall höjda kurser för exportstöd.

När det gäller underrubrik 1b, höjdes de beräknade utgifterna i förhållande till det preliminära budgetförslaget med 200 miljoner euro, på grund av att man förväntade sig att ett ökat antal nya program för landsbygdsutveckling skulle läggas fram av medlemstaterna och godkännas av kommissionen.

De ytterligare behov som har uppstått genom de senaste ändringarna av jordbrukslagstiftningen uppgår endast till 38 miljoner euro (uteslutande för underrubrik 1a). Den grundläggande lagstiftningen har i princip inte ändrats alls sedan budgetförslaget lades fram, eftersom effekterna av beslut i samband med Agenda 2000 redan finns medräknade i förslaget. Rådets beslut om prispaketet 1999/2000 har för övrigt medfört endast smärre budgetkonsekvenser jämfört med kommissionens ursprungliga förslag.

De behov som fastställdes för EUGFJ:s garantisektion vid upprättandet av ändringsskrivelsen uppgick till 41 324 miljoner euro [2]. Med hänsyn till att behoven för underrubrik 1a översteg utgiftstaket, sänktes de föreslagna anslagen i ändringsskrivelsen med 200 miljoner euro. Nedskrivningen tillämpades linjärt på de berörda budgetposterna och lämnade en marginal i förhållande till underrubrikens utgiftstak med 15 miljoner euro.

[2] De behov som fastställs i ändringsskrivelsen täcker inte behovet på 20,9 miljoner euro i kapitel B1-50.

1.5. Budgeten

Den 16 december 1999 avslutades trepartsmötet om budgeten för år 2000, och budgeten fastlades. Följande resultat uppnåddes för EUGFJ:s garantisektion:

För underrubrik 1a, uppgick anslagssumman till 36 889 miljoner euro, dvs. 463 miljoner euro lägre än det tak för denna underrubrik som beslutades i Berlin. Detta skedde till följd av att budgetmyndigheten gjorde en till större delen linjär nedskrivning av de olika posterna.

För underrubrik 1b uppgick anslagen för budgetpost B1-4 till 4 084 miljoner euro, dvs. 297 miljoner euro högre än det belopp som kommissionen begärt i ändringsskrivelsen. Parlamentet ökade alltså anslagen till åtgärder för jordbruk och miljö och skapade dessutom ett nytt kapitel B1-50 "Stöd till förvaltning av resurser för att understödja den gemensamma fiskeripolitiken", till vilket 20,9 miljoner euro anslogs. Anslagen till underrubrik 1b uppgick alltså sammanlagt till 4 104,9 miljoner euro, dvs. 281 miljoner euro under det utgiftstak för underrubriken som fastslogs i Berlin.

Dessutom har anslag på 500 miljoner euro använts till den monetära reserven, som enbart kan användas när relationen mellan euron och dollarn varierar enligt de bestämmelser som anges i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin.

Häri ingår även 24,9 miljoner euro i preliminära anslag som förts upp under kapitel B0-40, för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder samt för stödåtgärder för förvaltningen av fiskerimedel.

De totala disponibla budgetmedlen inför räkenskapsåret 2000 uppgick således till 41 493,9 miljoner euro.

Detaljerna för budgetförfarandet återges i bilaga 2.

2. FINANS- OCH ANSLAGSFÖRVALTNING

A ANSLAGSFÖRVALTNING

De disponibla budgetmedlen för räkenskapsåret 2000 bestod av följande element:

- Budgetanslagen 2000

- Från räkenskapsåret 1999 automatiskt överförda anslag

- Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 1999.

2.1. Budgetanslagen 2000

Som stöd för minnet, och som anges under punkt 1, innehöll den ursprungliga budgeten för räkenskapsåret 2000, som antogs i december 1999, anslag på 41 493,9 miljoner euro, med följande fördelning:

- Underrubriken "Traditionella utgifter för EUGFJ:s garantidel samt utgifter inom veterinärsektorn" (kallad underrubrik 1a som täcker avdelningarna B1-1 till B1-3) uppgick till 36 889 miljoner euro.

- Underrubriken "Landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder" (kallad underrubrik 1b som täcker avdelningarna B1-4 till B1-5) uppgick till 4 104,9 miljoner euro.

- Anslagen som avsatts till den monetära reserven uppgick till 500 miljoner euro, vilka endast kan utnyttjas vid fluktuationer i euro/dollar-kursen.

2.2. Anslagen i tilläggs- och ändringsbudgetarna

Den 2 augusti 2000, antog budgetmyndigheten tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2000. Denna innebar inga ändringar av de ursprungliga anslagen, utan gällde tekniska förändringar som skall införas i EUGFJ:s garantisektion.

2.3. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

Tre överföringar mellan kapitel godkändes av budgetmyndigheten under år 2000:

Överföring nr 43/00 på 137 miljoner euro:

- Från kapitlen B1-15 frukt och grönsaker (-87,0 miljoner euro) och B1-20 mjölk och mjölkprodukter (-50,0 miljoner euro),

- till kapitlen B1-16 produkter inom vinsektorn (+36,0 miljoner euro), B1-18 andra vegetabiliska sektorer eller produkter (+15,0 miljoner euro), och B1-21 nötkött (+50,0 miljoner euro), B1-39 andra åtgärder (+36,0 miljoner euro).

Överföring nr 76/00 på 100 miljoner euro:

- Från kapitel B1-37 avslutande av tidigare års räkenskaper och minskningar/ indragningar av förskott (-100,0 miljoner euro),

- till kapitel B1-40 landsbygdens utveckling (+100,0 miljoner euro).

Överföring nr 79/00 på 544,0 miljoner euro (inräknat överföringen till den monetära reserven, se punkt 2.4):

- Från kapitlen B1-11 socker (-54,0 miljoner euro), B1-20 mjölk och mjölkprodukter (-135,0 miljoner euro), B1-22 fårkött och getkött (-85,0 miljoner euro), och B1-37 avslutande av tidigare års räkenskaper och minskningar/ indragningar av förskott (-270,0 miljoner euro),

- till kapitlen B1-10 jordbruksgrödor (+31,0 miljoner euro), B1-12 olivolja (+21,0 miljoner euro), B1-13 torkat foder och trindsädesslag (+2,0 miljoner euro), B1-16 produkter inom vinsektorn (+35,0 miljoner euro), B1-17 tobak (+19,0 miljoner euro), B1-18 andra vegetabiliska sektorer eller produkter (+24,0 miljoner euro), B1-21 nötkött (+25,0 miljoner euro), B1-25 andra åtgärder till stöd för animaliska produkter (+2,0 miljoner euro), B1-30 bidrag för vissa varor som framställs genom förädling av jordbruksprodukter (+22,0 miljoner euro), B1-36 åtgärder för bekämpning av bedrägeri inom EUGFJ, garantisektionen (+19,0 miljoner euro), B1-39 andra åtgärder (+34,0 miljoner euro), B1-60 monetär reserv (+310,0 miljoner euro).

2.4. Överföringar från eller till den monetära reserven

Den genomsnittliga dollarkursen under räkenskapsåret blev högre än vad som förväntats vid utarbetandet av budgeten för år 2000, vilket medförde budgetbesparingar på 510 miljoner euro. Enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin, kan EUGFJ:s garantisektion endast delvis utnyttja dessa besparingar. Besparingar som överstiger tröskelvärdet 200 miljoner euro skall överföras till den monetära reserven och kan inte användas för att finansiera andra åtgärder. 310 miljoner euro överfördes således till den monetära reserven.

2.5. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2000

De anslag som slutligen blev disponibla under räkenskapsåret uppgick till 40 683,9 miljoner euro, dvs. ursprungliga anslag på 41 493,9 miljoner euro, minskade med 500 miljoner till den monetära reserven och 310 miljoner euro som överfördes till den monetära reserven.

2.6. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2000

2.6.1. Budgettransaktioner

I följande tabell återges i detalj de budgettransaktioner som genomförts under räkenskapsåret 2000:

i euro

>Plats för tabell>

2.6.2. Anslag som skall överföras automatiskt

Anslagen som skall överföras automatiskt utgör skillnaden mellan åtagandena och konteringarna. Under detta räkenskapsår uppgår de till 52,27 miljoner euro, vilket motsvarar de anslag som kommissionen åtagit sig i fråga om utgifter som utbetalas direkt av kommissionen själv och som ännu inte verkställts vid räkenskapsårets slut.

2.6.3. Anslag som inte skall överföras automatiskt

Budgetmyndigheten har inte fattat något beslut om anslag som inte skall överföras automatiskt från år 2000 till räkenskapsåret 2001.

2.7. Från räkenskapsåret 1999 automatiskt överförda anslag

Tabellen nedan ger en övergripande bild av hur dessa överförda anslag har utnyttjats under räkenskapsåret 2000:

i euro

>Plats för tabell>

2.8. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 1999

Budgetmyndigheten godkände icke-automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 1999 till räkenskapsåret 2000 med en totalsumma på 33,09 miljoner euro, fördelade enligt följande:

- Ej utnyttjade anslag på 4,09 miljoner euro för artikel B1-319. De anslag som inte utnyttjades under 1999 öronmärks för finansieringen av revisionsprogrammet, till förlängning av vissa avtal för externa tekniska assistenter och till att täcka uppföljningsutgifterna. Eftersom budgeten för år 2000 inte innehåller anslag till livsmedelshjälp till Ryssland blev det nödvändigt att förlänga giltigheten för de icke-utnyttjade anslagen under 1999.

- Ej utnyttjade anslag på 29 miljoner euro för artikel B1-390. Till följd av uppskrivningen av valutapariteten i vissa medlemsstater beslutade rådet i april 1997 att delfinansiera de agromonetära stöden i tre delbetalningar. När det gäller detta stöd anslogs i 1999 års budget 130 miljoner euro till Italien. Eftersom Italien inte hade verkställt någon betalning under räkenskapsåret 1999 och budgeten för år 2000 innehöll anslag på endast 101 miljoner euro, begärdes en icke-automatisk överföring av 29 miljoner euro för att täcka de extra behoven för räkenskapsåret 2000. Samtliga dessa anslag blev åtagna och utbetalda under räkenskapsåret 2000.

Dessa överförda anslag användes enligt följande:

i euro

>Plats för tabell>

B SYSTEMET FÖR FÖRSKOTT OCH DIREKTUTBETALNINGAR

2.9. Förskotten till medlemsstaterna

2.9.1. Systemet för månatliga förskott på verkställda utgifter

I rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken [3], fastslås i artikel 7 att kommissionen skall besluta om "månatliga förskott på verkställda utgifter som betalas av de ackrediterade utbetalningsställena" Förskotten betalas ut till medlemsstaterna i början av den andra månaden efter det att utgifterna verkställts av utbetalningsställena.

[3] EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

Det handlar här inte om förskott i strikt betydelse, utan snarare om en återbetalning av utgifter som medlemsstaterna redan verkställt. Uttrycket "förskott" understryker betalningarnas provisoriska karaktär: förskotten fastställs utifrån månatliga redovisningar av medlemsstaternas verkställda utgifter. Utgifterna bokförs slutgiltigt efter verifikation på plats under de följande räkenskapsåren (jfr 5. Avslutande av räkenskaperna).

De betalningar som utförts av medlemsstaterna mellan den 16 oktober 1999 och den 15 oktober 2000 omfattas av förskottssystemet. Det rör sig för övrigt om mer än 99 % av de utgifter som täcks av EUGFJ:s garantisektion. Därutöver verkställer kommissionen själv direkta utbetalningar när det gäller ett begränsat antal åtgärder.

2.9.2. Förskottsbesluten under räkenskapsåret 2000

Under räkenskapsåret 2000 antog kommissionen 12 beslut om månatliga förskott (bilaga 4).

Ett kompletterande förskott som syftade till att anpassa de beviljade förskotten till de totala utgifterna som skall hänföras till räkenskapsåret antogs i december 2000.

2.9.3. Minskning och indragning av förskotten

a. Minskning av förskotten till följd av icke-beaktande av utgiftstaken, samt betalningsförseningar

Med tillämpande av artikel 13 i rådets beslut 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin [4], har EUGFJ konstaterat att vissa medlemsstater ännu inte har respekterat de betalningsfrister som stipuleras av gemenskapslagstiftningen för utbetalning av stöd till förmånstagare.

[4] EGT L 293, 12.11.1994, s. 14.

Betalningsfristerna infördes å ena sidan för att att garantera likabehandling av förmånstagarna bland samtliga medlemsstater och, å andra sidan, för att undvika att stödet inte får förväntad effekt på grund av förseningarna. De fria betalningsvillkoren som följde de olika administrativa rutinerna hos utbetalningsställena innebar dessutom att budgetdisciplinen inte kunde tillämpas korrekt.

På grund av betalningsförseningarna har kommissionen vid tre tillfällen beslutat att minska de månatliga förskotten med totalt 15,69 miljoner euro.

b. Minskningar till följd av konstaterade brister i kontrollsystemen

På grund av de brister som konstaterats i Greklands kontrollsystem har kommissionen beslutat om en minskning av utgifterna med 75,22 miljoner euro.

c. Minskning av förskotten till följd av uteblivna inbetalningar av tilläggsavgift för mjölk för regleringsåren 1998/99 och 1999/2000

Vid granskningen av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåret 2000, fastslogs det att fyra medlemsstater inte hade erlagt hela tilläggsavgiften för regleringsåret 1999/2000 i enlighet med artikel 5, punkt 2 i förordning (EEG) nr 536/93.

Kommissionen beslutade att minska förskotten till medlemsstaterna i fråga med 280,19 miljoner euro.

Som en följd av uppdateringen av frågeformuläret om produktionsvolymer för mjölk konstaterades det dessutom att en medlemsstat under regleringsåret 1998/99 hade överskridit sin nationella kvot med mer än vad som tidigare meddelats. Eftersom ingen kompletteringsbetalning skett från den berörda medlemsstaten minskades förskotten med 134,70 miljoner euro.

d. Återbetalning av erhållna tilläggsavgifter för mjölk för regleringsåren 1994/95, 1995/96 och 1996/97

Vid granskningen av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåren 1995,1996 och 1997, konstaterades det att fyra medlemsstater inte hade erlagt hela tilläggsavgiften för regleringsåren 1994/95, 1995/96 och 1996/97 i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EEG) nr 536/93.

I samband med bokföringen av utgifterna för nämnda räkenskapsår beslutade kommissionen att i motsvarande utsträckning minska förskotten till medlemsstaterna i fråga.

Under räkenskapsåret 2000 betalade slutligen medlemsstaterna tilläggsavgifterna för nämnda regleringsår. Eftersom beloppen redan hade tillgodogjorts EUGFJ genom de minskningar av förskotten för föregående räkenskapsår som beskrivs ovan, återbetalades de avgifter som deklarerats år 2000 med avseende på nämnda regleringsår med 5,25 miljoner euro.

e. Korrigeringar för offentlig lagring

Medlemsstaternas redovisningar har korrigerats med +19,21 miljoner euro, varav en korrigering på 19 miljoner euro avser Italien. Denna korrigering genomfördes till följd av en diskrepans mellan den månatliga utgiftsredovisningen och redovisningen för offentlig lagring.

f. Korrigeringar för landsbygdsutveckling

Medlemsstaternas redovisningar har korrigerats med -8,51 miljoner euro. Det handlar om en korrigering på -1,4 för överskridande av utgiftstaket och en korrigering på -7,1 miljoner euro för en utgiftskontering som gjordes före datumet för formellt godkännande av utvecklingsplanen.

g. Övriga korrigeringar

Övriga korrigeringar har gjorts med +2,38 miljoner euro. Det rör sig om korrigeringar för stöd till de sämst ställda med -3,4 miljoner euro, för livsmedelsstöd till Ryssland med -0,5 miljoner euro och för diverse bokföringsfel med totalt 1,4 miljoner euro.

2.10. Direkta utbetalningar

I vissa fall verkställer kommissionen direkta utbetalningar till mottagarna. Det rör sig om betalningar för vissa åtgärder som inte är traditionella marknadsåtgärder, men som syftar till att utöka produkters avsättningsmöjligheter, i synnerhet inom olivolje- och spånadslinsektorerna, till att finansiera insatser för bedrägeribekämpning, kvalitetsbefrämjande åtgärder samt åtgärder för forskning om tobak.

I bilaga 5 återges de direkta utbetalningarna i detalj.

Man bör notera att finansieringen av vissa av dessa åtgärder beräknas utifrån medelvärdet för de belopp som dras av från stöden som utbetalas till producenterna. I bilaga 6 ges en översikt över avdragen i förhållande till de verkställda utgifterna.

3. ANALYS AV BUDGETGENOMFÖRANDET

A ALLMÄNT

3.1. Budgetgenomförandet

Anslagsutnyttjandet för EUGFJ:s garantisektion för räkenskapsåret 2000 (medlemsstaternas utgifter från den 16 oktober 1999 till den 15 oktober 2000) fastställdes till 40 466,7 miljoner euro, inklusive utgifterna på 29,3 miljoner euro inom ramen för överförda anslag, dvs. 98,7 % av de anslag som budgeterats under rubrik B1 i budgeten.

- De sammanlagda utgifterna för underrubrik 1a (traditionella utgifter för EUGFJ:s garantisektion och veterinärutgifter, omfattande avdelningarna B1-1 till B1-3) uppgick till 36 261 miljoner euro, dvs. 1 091 miljoner euro under utgiftstaket för underrubriken som fastslogs i det interinstitutionella avtalet från den 6 maj 1999, och 628 miljoner euro mindre än de disponibla anslagen.

- De sammanlagda utgifterna för underrubrik 1b (landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder, omfattande avdelningarna B1-4 och B1-5) uppgick till 4 176,4 miljoner euro, dvs. 209,6 miljoner euro under utgiftstaket för underrubriken, och 71,5 miljoner euro mindre än de disponibla anslagen.

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

Utgiftsnivån beror bland annat på dollarns utveckling. När det gäller en betydande del av exportbidragen för jordbruksprodukter, särskilt spannmål och socker, samt för vissa interna stöd som bomullsstödet, beror utgiftsnivån på utvecklingen av dollarkursen. Eurons noteringar har legat klart under denna kurs. Medelvärdet för dollarns noteringar mellan den 1 augusti 1999 och den 31 juli 2000 (referensperiod för dollarns inverkan) kommer att skilja sig från denna kurs. Medlemsstaternas utgifter kommer att bli lägre på grund av dollarkursens utveckling. Besparingarna uppgår till 510 miljoner euro. EUGFJ:s garantisektion kan emellertid inte dra fördel av dessa besparingar mer än delvis. Det bör nämnas att besparingar som överstiger det tröskelvärde på 200 miljoner euro som anges i budgetdisciplinen kommer att överföras till reserven vid budgetårets slut och kan inte utnyttjas för finansiering av andra åtgärder.

3.3. De dubbla kurserna

Det faktum att utgifterna är klart mindre än under föregående år är en följd av de dubbla kursernas inverkan. Avskaffandet av de gröna kurserna har lett till att effekten av de dubbla kurserna har försvunnit i de länder som deltar i EMU, med betydande besparingar till följd. Kostnaden för den dubbla kursen för EUGFJ:s garantisektion, som vid upprättandet av ändringsskrivelsen uppskattades till 119 miljoner euro, visade sig bli 106 miljoner euro större och uppgick slutligen till 225 miljoner euro.

3.4. Prisbeslutet

Vid rådsmötet för jordbruksministrar den 17 juli 2000 fattade man ett beslut om de jordbrukspriser som skulle gälla under 2000/01. Beslutet berörde också vissa andra åtgärder med koppling till jordbruk. Besluten gällde framför allt följande punkter:

- Bibehållande av den nivå som fastlogs för 1999/2000 när det gäller institutionella priser för socker, fårkött och griskött, stöd till silkesmaskar, de månatliga höjningarna för ris och beloppet för de månatliga återbetalningarna för lagring av socker. Dessa priser och belopp gäller inte bara för 2000/01, utan också för de följande regleringsåren.

- Minskning av de månatliga höjningarna för spannmål med 7,5 % från och med 2001/02 (årlig besparing på 8 miljoner euro från och med 2002) och bibehållande av de särskilda stöden för portugisiska spannmålsproducenter under 2001/02 vid de nivåer som fastställts för 2000/01 (kostnad på 3 miljoner euro 2002).

- Bibehållande av betalningar till producenter av nötter under 2001 för de program som löper ut under 2000 (kostnad på 24 miljoner euro 2001).

- Sänkning av stödnivån för mjölk till skolbarn från 95 % till 75 % av riktpriset, från och med den 1 januari 2001 (besparingar på 11 miljoner euro 2001 och på 22 miljoner euro 2002 och de följande åren).

- Reform av stödsystemet för spånadslin och hampa från och med 2001/02. Bibehållande av det befintliga systemet under 2000/01 men med en maximal budget på 88 miljoner euro för 2001.

3.5. Agromonetära beslut

År 2000 är det första året som bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2799/98 om att fastställa ett agromonetärt system för euron gäller. Bestämmelserna gäller främst fyra länder som inte har infört euron: Grekland, Danmark, Sverige och Förenade kungariket.

När det gäller kompensationer för sänkta omräkningskurser för olika priser och belopp inom den gemensamma jordbrukspolitiken, är den agromonetära ordningen mycket lik den som gällde fram till den 31 december 1998.

Medlemsstaterna kan bevilja kompensation vid en märkbar revalvering som överstiger 2,6 % och som definieras som "en situation då det årliga genomsnittet för växelkursen är lägre än det gränsvärde som utgörs av det lägsta värdet för de årliga genomsnitten för omräkningskursen tillämpad under de tre föregående åren och för växelkursen den 1 januari 1999". Dessa villkor var uppfyllda för det brittiska pundet och den svenska kronan år 2000. Förordning (EG) nr 654/2001 fastslog maximibeloppet för den första delbetalningen av kompensationsstödet. Det uppgår till 224,12 respektive 11,12 miljoner euro. 50 % av den kompensation som faktikst utbetalas betalas av Europeiska unionen. Andra och tredje delbetalningen skall minskas med minst en tredjedel av det belopp som beviljats för den första delbetalningen.

När omräkningskursen för "direktstöd" är lägre än den som tillämpats tidigare har den berörda medlemsstaten rätt att bevilja ett kompensationsstöd till jordbrukarna i tre delbetalningar. Tabellen nedan återger de kompensationer som fastställts för de olika "direktstöden".

>Plats för tabell>

B ANALYS AV MARKNADSFINANSIERINGEN

3.6. Agenda 2000

3.6.1. Vegetabilieproduktion

Stödet för åkergrödor utgör en betydande del av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Denna del uppgick till 40,8 % i budgeten för år 2000. Sedan reformen 1992 har direktstöden till producenterna kommit att dominera utgifterna i sektorn. Man har kunnat konstatera att efter den inledande perioden, då budgetutgifterna ökade efter det gradvisa införandet av reformen 1994, har de varit förhållandevis stabila mellan 1997 och 1999.

Därefter har jordbruksgrödorna genomgått en ny etapp i reformprocessen i och med antagandet av jorbruksdelen av Agenda 2000. Denna träder i sin helhet först från och med räkenskapsåret 2001. Avskaffandet av förskotten för direktstöd till storproducenter av oljefröer har inneburit en lättnad för räkenskapsåret 2000 med mer än en miljard euro.

I och med reformen av sektorn 1992 och besluten som fattats inom ramen för Agenda 2000 har interventionspriserna för spannmål sänkts kraftigt för att åstadkomma en tillnärmning till världspriserna. Det åtföljande inkomstbortfallet har kompenserats med ett arealstöd. Oljeväxter, proteingrödor, oljelin och, från och med 2001, spånadslin och hampa ingår också i detta system för direktstöd med differentierade stödsatser under en övergångsperiod.

Stödet finns i fyra former:

- Stöd till småproducenter som erhåller betalning utan krav på markuttag.

- Stöd till yrkesproducenter, med obligatoriskt markuttag.

- Tilläggsstöd till durumveteproducenter.

- Markuttag (obligatoriskt eller frivilligt markuttag).

För 2000/01 har stödsatsen för obligatoriskt markuttag satts till 10 %, vilket ger en beräknad skördevolym på ungefär 205 miljoner ton.

Agenda 2000-reformen inom åkergrödesektorn kännetecknas sammanfattningsvis av följande:

- För spannmål har interventionspriset sänkts gradvis (110,25 euro/ton under regleringsåret 2000/01) parallellt med en gradvis höjning av de direkta arealstöden.

- För oljeväxter kommer grundbeloppet för direktstödet per hektar gradvis att sänkas till samma nivå som för spannmål och markuttag.

- För durumvete kommer det fasta tilläggsstödet att bli oförändrat.

- För proteingrödor kommer betalningen per skördat ton att minska.

- För oljelin kommer kompensationsbetalningen per skördat ton också att minska.

- I regioner utan majsodling kommer arealer med odling av gräsensilage också att kunna få arealstöd.

- Minimipriset per ton kommer att sänkas för potatisstärkelse.

- När det gäller Finland och vissa områden i Sverige kommer ett fast tilläggsbidrag att utbetalas för oljeväxter och spannmål.

- Arealbetalningarna för lin och hampa kommer att anpassas till dem som gäller för oljelin.

3.6.2. Animalieproduktion

Sektorn för mjölk och mjölkprodukter är den tredje största i fråga om utgifter inom EUGFJ:s garantisektion. Dess andel av jordbruksutgifterna har emellertid sjunkit kraftigt mellan 1980 (42 %) och 2000 (6,3 %). Sektorn för mjölk och mjölkprodukter är en av de sektorer som omfattas av Berlinrådets (mars 1999) reformbeslut. Det rör sig främst om en prissänkning på 15 % under tre regleringsår med början 2005, åtföljt av ett nytt kompensationsstöd som utbetalas direkt till producenterna. Effekten av denna reform är ännu inte märkbar under räkenskapsåret 2000.

Under 20000 utgjorde utgifterna för nötkött 11,3 % av utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Agenda 2000-reformen har inneburit höjningar av vissa stödformer samt införande av vissa nya stödformer inom denna sektor, som kompensation för sänkningarna av de institutionella priserna. Denna reform har dock än så länge endast haft små effekter på räkenskapsåret 2000.

3.7. Utgifternas fördelning per kapitel

3.7.1. Vegetabilieproduktion

Utgifterna för vegetabilieproduktion uppgick till 25 812 miljoner euro, dvs. 55 miljoner mindre än de medel som anslagits i budgeten, 25 867 miljoner euro.

Jordbruksgrödorna, för vilka de direkta arealstöden utgör omkring 90 % av utgifterna, belastade gemenskapsbudgeten med 16 663 miljoner euro, dvs. 22 miljoner euro mer än de medel som anslagits i budgeten. Det är värt att notera att ett kraftigt underutnyttjande har förelegat när det gäller interventionsutgifterna för lagring, beroende på att det har förekommit mindre interventionsköp i kombination med betydligt större försäljningar till följd av stora exportvolymer. Detta kraftiga underutnyttjande har kompenserats av större direkta arealstöd till storproducenterna.

Utgifterna för socker uppgick till 1 910 miljoner euro, dvs. 86 miljoner mindre än vad som anslagits i budgeten. Detta underutnyttjande har främst berott på lägre utgifter för exportstöd.

Inom olivoljesektorn har ett överskridande med 20 miljoner euro konstaterats, främst beroende på högre utgifter för stöd till produktion och konsumtion. Utgifterna uppgick till 2 210 miljoner euro.

För torkat foder och trindsäd, uppgick utgifterna till 381 miljoner euro, dvs. ett litet överskridande med bara 1 miljon mer än vad som anslagits.

Inom sektorn för spånadsväxter och silkesmaskar blev utgifterna 33 miljoner euro lägre och uppgick till 991 miljoner euro, främst till följd av lägre utgifter för arealstöd till spånadslin och hampa.

Inom sektorn för frukt och grönsaker blev utgifterna 1 551 miljoner euro, dvs. 103 miljoner euro mindre än vad som anslagits. Denna avvikelse kan främst förklaras av att de stora utgiftsposterna blev lägre för producentorganisationernas driftsfonder, för bananer samt för kompensation för bearbetning av citrusfrukter.

Inom sektorn för vinprodukter uppgick utgifterna till 765 miljoner euro, dvs. 70 miljoner euro mer än vad som anslagits, på grund av ökade utgifter för destillation och stöd till must.

För tobak överskreds anslagen med 14 miljoner euro och utgifterna blev 989 miljoner euro. Nästan samtliga verkställda utgifter var bidrag.

För andra sektorer eller vegetabiliska produkter uppgick utgifterna till 350 miljoner euro, dvs. 38 miljoner euro mer än anslagen, främst för fröer och ris.

3.7.2. Animalieproduktion

Utgifterna för animalieproduktion uppgick till 9 276 miljoner euro, dvs. 245 miljoner mindre än de medel som anslagits i budgeten, som uppgick till 9 521 miljoner euro.

Inom sektorn för mjölkprodukter förelåg ett underutnyttjande på 191 miljoner euro och utgifterna uppgick till 2 544 miljoner euro. En besparing på 328 miljoner euro har faktiskt konstaterats när det gäller interventionerna för skummjölkspulver. Besparingen uppvägs delvis av bland annat en lägre intäkt från mjölkproducenternas ekonomiska bidrag.

Utgifterna inom sektorn för nötkött uppgick till 4 540 miljoner euro, dvs. 75 miljoner mer än vad som anslagits. Den markanta ökningen vad gäller andra interventionsutgifter än lagring kompenseras delvis av en betydande minskning av utgifterna för bidrag.

För fårkött och getkött har en besparing på 96 miljoner euro gjorts, främst i fråga om bidrag till getter och tackor. Utgifterna uppgick till 1 736 miljoner euro.

När det gäller griskött, ägg och fjäderfä gjordes en besparing på 30 miljoner euro, främst inom sektorn för griskött. De totala utgifterna uppgick till 435 miljoner euro.

För andra åtgärder för stöd till animalieproduktionen uppgick utgifterna till 11,7 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 1,7 miljoner euro, som berodde på särskilt stöd till biodling.

De utgifter som bokförts inom Europeiska garantifonden för fiske uppgick till 9,5 miljoner euro, dvs. en besparing med 4,5 miljoner euro.

3.7.3. Sidoåtgärder

Anslagen under avdelning 3 uppgick till 2 094,5 miljoner euro och utgifterna uppgick slutligen till 2 135,4 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 41 miljoner euro.

För exportbidrag till produkter som inte ingår i bilaga 1 uppgick utgifterna till 572 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 21 miljoner euro trots en gynnsam euro/dollar-kurs.

När det gäller livsmedelsstödet förelåg ett underutnyttjande på 26 miljoner euro, främst beroende på en lägre utgift för stöd till de sämst ställda. De totala utgifterna uppgick till 309 miljoner euro.

Utgifterna inom programmen till förmån för mycket avlägset belägna randområden och öarna i Egeiska havet uppgick till 227 miljoner euro, vilket innebar ett underutnyttjande på 16 miljoner euro.

Utgifterna för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder uppgick till 102,5 miljoner euro, dvs. exakt så mycket som hade anslagits om man inte tar hänsyn till de 4 miljoner euro som överförts till reserven under kapitel B0-40.

Utgifterna för åtgärder för bekämpning av bedrägeri inom EUGFJ, garantisektionen överskred däremot anslagen med 18 miljoner euro och uppgick till 77 miljoner euro.

För avslutande av tidigare års räkenskaper och minskningar/indragningar av förskott uppgick återvunna belopp till 1 078 miljoner euro, dvs. 378 miljoner euro mer än beräknat, till följd av betydligt större minskningar/indragningar än först beräknat, framför allt till följd av den uteblivna tilläggsavgiften för mjölk.

Utgifterna för marknadsförings- och informationsåtgärder uppgick till 59 miljoner euro, dvs. 12 miljoner mindre än beräknat.

För andra åtgärder uppgick utgifterna till 933 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 98 miljoner euro, till stor del hänförligt till det agromonetära stödet.

3.8. Utgifternas fördelning per utgiftsslag

Utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion fördelar sig på två huvudsakliga kategorier: Utgifter som rör exportbidrag med ett totalbelopp på 5 646,2 miljoner euro och så kallade "interventionsutgifter" med totalt 30 537,1 miljoner euro. Den sistnämnda kategorin utgörs huvudsakligen av direktutbetalningar, lagring, markuttag och jämförbara insatser, samt övriga interventionsutgifter.

Dessutom tillkommer utgifter för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder, informationsåtgärder och åtgärder för landsbygdsutveckling, som inte faller under vare sig bidrag eller interventioner, och som uppgick till 4 281,7 miljoner euro. Bilagorna 13 till 15 återger i detalj de olika utgifterna efter utgiftsslag.

3.8.1. Bidrag

Utgifterna för bidrag uppgick till 5 646,2 miljoner euro, dvs. 14 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion för räkenskapsåret 2000. Utgifterna höll sig därmed i nivå med föregående räkenskapsår.

3.8.2. Direktstöd

Utgifterna under "direktstöd" uppgick till 25 529,2 miljoner euro, dvs. 83,6 % av de totala interventionsutgifterna, som uppgick till 30 537,2 miljoner euro. Dessa utgifter utgjorde 63,1 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. De utgifter som går under benämningen direktstöd är de som tas upp i bilagan till rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, s. 113). Det rör sig i huvudsak om (ej fullständig förteckning) arealstöd och uttag av åkermark, stöd till olivoljeproduktion, arealstöd till lin, hampa, trindsäd, ris, russin, tobaksbidrag, am- och dikor, nötkreatur av hankön, tackor och getter samt agromonetärt stöd.

3.8.3. Lagring

Utgifterna för lagring uppgick till 951,2 miljoner euro, dvs. 3,1 % av interventionsutgifterna och 2,3 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Mellan den 1 oktober 1999 och den 30 september 2000, som var bokslutsdatum för den offentliga lagringen, hade volymen och det bokförda värdet för produkterna i offentliga lager sjunkit. Det bokförda värdet på lagren minskade från 1 630,65 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 1999 till 884,94 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 2000.

Spannmålslagren minskade från 14 944 589 ton till 8 517 214 ton, olivolja från 47 997 ton till 25 360 ton, skummjölkspulver från 228 725 ton till 1 007 ton, nötkött från 160 924 ton till 832 ton och alkohol från 2 108 150 hektoliter till 1 602 258 hektoliter.

Under räkenskapsåret 2000 ökade bara lagren för smör, från 46 120 ton till 71 625 ton, och för ris, från 502 741 ton till 703 145 ton.

När det gäller fördelningen av lagrens bokförda värden, har spannmålens och risets andel fortsatt att öka, och dessa två produkter utgör ensamma 85 % av de lagrade produkternas totala värde. De återstående 15 % är fördelade på olivolja (4 %), mjölkprodukter (10 %) samt nötkött och alkohol (1 %).

Precis som varje år sedan 1988 har kommissionen skrivit ned värdet på de produkter som köpts in genom offentliga interventionsköp. Denna nedskrivning sker i två steg: När produkterna köps in skrivs de ned med ett belopp som motsvarar minst 70 % av den beräknade totala värdeminskningen. Vid räkenskapsårets slut görs en värdering av lagren och om det bedöms nödvändigt görs ytterligare en nedskrivning för att få ned produkternas bokförda värde i nivå med det beräknade försäljningspriset. För räkenskapsåret 2000 uppgick nedskrivningen vid inköpstillfället till 478,7 miljoner euro och tilläggsnedskrivningen vid räkenskapsårets slut (inklusive förskottsbeloppet för avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter) till 44,8 miljoner euro.

3.8.4. Återtag och jämförbara insatser

Utgifterna för återtag och jämförbara insatser uppgick till 517 miljoner euro, dvs. 1,7 % av interventionsutgifterna och 1,3 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion.

3.8.5. Övriga interventioner

Utgifterna för övriga interventioner uppgick till 3 539,8 miljoner euro, dvs. 11,6 % av interventionsutgifterna och 8,7 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Under denna beteckning återfinns främst de utgifter som inte faller under de föregående kategorierna, dvs. andra interventioner än kostnader för lagring av socker, produktionsstöd till torkat foder, stöd till bomull, producentorganisationernas driftsfonder, produktionsstöd och ekonomisk ersättning till frukter och grönsaker för främjande av citrusfruktsbearbetning, stöd till vinprodukter för användande av must, stöd för användning av skummjölkspulver och åtgärder för smörfett, extraordinära stödåtgärder till nötkött, utgifter för livsmedelsprogram och Posei (särskilt program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär), korrigeringar vid avslutande av räkenskaperna, minskningar/indragningar av förskott samt återkrav.

C. SÄRSKILD FINANSIERING

Förutom stödfinansiering till de marknader som beskrivits ovan åtar sig EUGFJ:s garantisektion särskild finansiering av åtgärder för leverans av matvaror till de sämst ställda gemenskapsmedborgarna, åtgärder för livsmedelsstöd, veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder, fiskeriåtgärder och informationsåtgärder.

3.9. Åtgärder för leverans av livsmedel från interventionslager till de sämst ställda medborgarna i gemenskapen

Under den mycket stränga vintern 1986-1987 inrättade gemenskapen ett nödprogram för gratis leverans under en begränsad period av livsmedel till gemenskapens sämst ställda medborgare.

När nödprogrammet avslutades riktades önskemål från många håll till gemenskapen om att införa denna typ av program på mer permanent basis. Kommissionen lade fram ett förslag om detta för rådet som antog det i form av förordning (EEG) nr 3730/87 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till vissa utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen [5]. Kommissionen har antagit en tillämpningsförordning (förordning (EEG) nr 3149/92) [6], senast ändrad genom förordning (EG) nr 267/96 [7].

[5] EGT L 352, 15.12.1987, s. 1.

[6] EGT L 313, 30.10.1992, s. 50.

[7] EGT L 36, 14.2.1996, s. 2.

Sedan dess antar kommissionen varje år en distributionsplan som slår fast de budgetmedel och de produktkvantiteter som skall tilldelas de olika länder som deltar i denna åtgärd.

Tio medlemsstater har önskat delta i denna åtgärd under 2000. Anslagen har fördelats mellan dem med hjälp av en fördelningsnyckel som återspeglar antalet behövande människor i respektive land. Om det blir nödvändigt tar man också hänsyn till det betydande underutnyttjande som förelegat de tre föregående åren.

Årsplanen upprättas efter samråd med välgörenhetsorganisationer som finns på plats. På nationell nivå handhas den av statliga förvaltningar i de deltagande staterna. Varje stat utser därmed de organisationer som inom sitt område skall se till att produkterna delas ut till de sämst ställda.

Denna åtgärd gör det också möjligt för varje deltagande medlemsstat att få tag på produkter som lagras i en annan medlemsstat när inga interventionslager finns i den egna medlemsstaten för en produkt som man blivit tilldelad inom ramen för denna åtgärd.

För 2000 års plan (beslut 2000/32/EG [8]) fördelades 196 miljoner euro mellan de medlemsstater som deltog i åtgärden enligt tabellerna nedan.

[8] EGT L 11, 15.1.2000, s. 51.

>Plats för tabell>

Plan 2000 Produktuttag från interventionslagren (i ton)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.10. Livsmedelsstöd

I slutet av 1999 beslutade kommissionen att programmet för livsmedelsstöd till Ryssland kunde anses avslutat och följaktligen att de resterande kvantiteterna som inte tagits i anspråk av respektive produkt inte skulle skickas iväg. De enda juridiska åtaganden som fortfarande gällde under 2000 inom programmet för livsmedelsstöd till Ryssland gäller externt tekniskt stöd för uppföljning, revision, kontroll och utvärdering av att insatsen verkställts på avsett vis. Med hänsyn till att det inte längre fanns några anslag för livsmedelsstöd till Ryssland i budgeten 2000 blev det nödvändigt att förlänga giltighetstiden för de anslag som inte utnyttjats av Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser till den 31 december 2000. En begäran om icke-automatisk överföring av anslag på 4 094 000 euro har lämnats in till budgetmyndigheten för att täcka de utgifter för kontroll som fortfarande är nödvändig för att kunna slutföra insatsen.

3.11. Landsbygdens utveckling

Med hjälp av anslagen under underrubrik 1b delfinansierar EUGFJ:s garantisektion (förordning (EG) nr 1257/1999) program för landsbygdens utveckling, som när det gäller fyra åtgärder (förtidspensionering, kompensationsstöd, beskogning och miljövänligt jordbruk) omfattar hela unionen. När det gäller sex andra åtgärder (investeringar i jordbruksföretag, unga jordbrukare, yrkesutbildning, skogsbruk, bearbetning och saluföring, anpassning och diversifiering av landsbygdsområden) omfattar programmen andra områden än mål 1-områden (som finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion).

Till underrubrik 1b har det för perioden 2000-2006 anslagits 32 907 miljoner euro. Detta anslag har fördelats mellan medlemsstaterna som skall upprätta program för genomförandet av landsbygdsutvecklingspolitiken.

Trots att det utgiftstak som beräknades vid rådsmötet i Berlin var 4 386 miljoner euro (i löpande priser 2000) blev det anslag som budgeterades av budgetmyndigheten 4 084 miljoner euro, dvs. 302 miljoner euro mindre än utgiftstaket i budgetplanen, baserat på antagandet att hela delutbetalningen för 2000 inte skulle utnyttjas eftersom det är det första programåret.

89 program har lagts fram, men endast 52 program antogs under 2000 (de andra skall antas under 2001).

Utnyttjandet under 2000 blev 4 176,4 miljoner euro, inräknat de totala utgifterna för de 52 antagna programmen och ett förskott på 12,5 % av ett årsgenomsnitt, samt betalningarna för de före detta kompletterande åtgärderna. Den totala utgiften överskred budgetanslaget med 92,4 miljoner euro, men hamnade under utgiftstaket, och kunde ha minskats genom en överföring från underrubrik 1a.

3.12. Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

Utgifterna för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder uppgick till 102,5 miljoner euro, dvs. i nivå med de anslagna medlen om man bortser från de 4 miljoner euro som överförts till reserven under kapitel B0-40. Dessa utgifter förvaltas direkt av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd i enlighet med rådets beslut 90/424/EEG.

Flera interna överföringar har genomförts under året inom kapitel B1-33 för att stärka rubriken B1-332 (fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet) för att täcka den hönspestepidemi som uppstått i Italien och för att slutbetala återstående krav efter den klassiska svinpest som drabbade vissa medlemsstater 1997 och 1998. Gemenskapens intervention sker genom en 50-procentig delfinansiering av vissa åtgärder (ersättning till djuruppfödare för slakt av deras djur, kostnader för rengöring och desinficering av jordbruksanläggningarna m.m.). Sammanlagt utnyttjades 64,76 miljoner euro under 2000 för denna typ av interventioner.

Återstoden av kapitlets anslag har använts för att täcka utgifterna för olika program för utrotning av sjukdomar (50-procentig delfinansiering), finansiering av gemenskapens referenslaboratorier (100-procentiga subventioner) samt inköp av vaccin, särskilt i syfte att ha tillgång till strategiska vaccinlager mot mul- och klövsjuka.

3.13. Fiske

Budgetanslaget för fiske uppgick till 14 miljoner euro, varav 9,3 miljoner euro utnyttjades, vilket innebär en diskrepans på 4,7 miljoner euro.

Underutnyttjandet gällde nästan enbart kompensationsbidraget för tonfisk. En tvist mellan två spanska producentorganisationer om fördelningen av ersättningen har försenat både ett antagande av en ändringsförordning för de tredje och fjärde kvartalen 1999, såväl som utbetalningen av ersättningen för de följande kvartalen.

Interventionsgraden för återtag och förädling som utförs autonomt (-1,5 miljoner euro) var låg på grund av de gynnsamma marknadspriserna.

3.14. Informationsåtgärder

Budgetrubrik B1-382 gäller finansiering av informationsåtgärder om GJP och landsbygdsutveckling. Den ersatte budgetrubrik B2-5122, och dess rättsliga grund utgörs av rådets förordning (EG) nr 814/2000 och kommissionens förordning (EG) nr 1390/2000.

Subventionsäskanden hade inkommit framför allt från jordbruksorganisationer, i form av åtgärdsprogram eller också punktåtgärder. Dessa åtgärder faller inom ramen för de riktlinjer som anges i en uppmaning om förslagsinlämning som publiceras årligen.

Finansieringsgraden för åtgärdsprogram och punktåtgärder är 50 %. I vissa fall, i synnerhet när det gäller åtgärder som är särskilt intressanta med hänsyn till urvalskriterierna, och under vissa förutsättningar, kan denna grad dock höjas till 75 %.

Bestämmelserna medger också finansiering av informationsåtgärder som utförs av kommissionen. Från och med 2001 kommer utgifterna för att tillhandahålla tjänster och verktyg som syftar till "informations- och kommunikationsverksamhet om GJP" att omfattas av denna budgetrubrik.

Den budget som anslagits för informationsverksamhet under år 2000 uppgick till 4 500 000 euro. De vägledande belopp som beräknats för de olika typerna av verksamheter var:

>Plats för tabell>

Under räkenskapsåret 2000, som var ett övergångsår på grund av att ett nytt regelverk på området upprättades under året, finansierades följande informationsverksamhet:

>Plats för tabell>

4. KONTROLLVERKSAMHET

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

Parallellt med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och en utveckling i riktning mot ett system med direkta utbetalningar till jordbrukarna, infördes ett integrerat system för administration och kontroll (IAKS), för att skapa tillgång till effektiva instrument i kampen mot befarade oegentligheter och bedrägeri som en följd av det ökande antalet direktutbetalningar.

IAKS består i grunden av alfanumeriska system för identifiering av djur och åkermark, som gör det möjligt att med hjälp av datorer genomföra dubbelkontroller som syftar till att undvika att flera ansökningar lämnas in för t.ex. samma skifte och/eller samma djur.

IAKS fastslår också en minimiprocent för kontroller direkt på platserna för stödäskandena. Platserna skall väljas ut med utgångspunkt i riskanalyser, som åtföljs av ett sanktionssystem som, om det blir nödvändigt, medger att ett äskande avslås helt.

De sektorer som omfattas av IAKS är bl.a. åkergrödor och markuttag, grovfoderarealer, ris, trindsäd, djurbidrag och några andra direktutbetalningar. Även andra sektorsförordningar hänvisar till IAKS (till exempel åtgärder för landsbygdens utveckling).

Enheten för granskning och godkännande av räkenskaperna A.I.2 vid generaldirektoratet för jordbruk ansvarar för kontrollen av IAKS och utför kontrolluppdrag såväl före som efter utbetalningarna i samtliga medlemsstater.

4.2. Kontrollorgan för olivolja

Genom tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2262/84 [9] och kommissionens förordning nr 27/85 [10] har kontrollorgan för olivolja inrättats i de största av unionens producentländer: Italien, Grekland, Spanien och Portugal (se s. 53-54 i EUGFJ:s artonde ekonomiska redogörelse).

[9] EGT L 208, 3.8.1984, s. 11.

[10] EGT L 4, 5.1.1985, s. 5.

De fyra kontrollorganen har fullgjort sina kontrolluppdrag under regleringsåret 1999/2000 enligt föreskrifterna i arbetsprogrammen och i de preliminära rapporter som godkänts av medlemsstaternas myndigheter och av kommissionen.

I Italien kontrollerade organet under regleringsåret 1999/2000 2 537 fabriker, 123 producenter, 16 producentorganisationer och ett fackförbund. Organet genomförde 2 696 kontroller på 919 jordbruksföretag och fabriker inom ramen för regional avkastning (fabriker+producenter). Organet genomförde också 2 986 dubbelkontroller, främst baserade på dokumentation, vid fabriker och hos producenter. Böter har föreslagits i fråga om 980 fabriker och återkallande av godkännandet har föreslagits för 493 fabriker. För organiserade producenter och emballeringsföretag har det lagts fram 32 respektive 20 förslag om administrativa sanktioner. Sammanlagt har de administrativa sanktionerna ekonomiska effekter på ± 1,2 miljoner euro. De flesta av dessa fall har framförts till de rättsliga myndigheterna och/eller andra kontrollmyndigheter.

I Grekland kontrollerade organet under regleringsåret 1999/2000 1 133 fabriker (varav 218 summariska kontroller), 21 organisationer och 2 754 producenter, samt genomförde 2 141 kontroller vid jordbruksföretag och fabriker inom ramen för regional avkastning (fabriker+producenter). Totalt har man gjort 2 339 dubbelkontroller av fabriker-producenter, 115 kontroller av fabriker-köpare samt 28 kontroller av fabriker-pressrestfabriker. Organet har föreslagit att godkännandet skall dras in för 131 fabriker, 5 återkrav av bidrag till organisationer, 452 korrigeringar av odlingsdeklarationer och 2 275 avslag om bidrag till producenter, framför allt på grund av vissa brister vid styrkandet av de producerade oljornas destination. De totala föreslagna återkraven uppgick till 10,8 miljoner euro.

I Portugal kontrollerade organet 1 962 producenter, 799 fabriker och 18 organisationer under samma regleringsår. Organet gjorde 9 178 dubbelkontroller och 28 kontroller av företag som bearbetar bordsoliver. Kontrollerna föranledde organet att föreslå 266 indragna godkännanden av fabriker, 1 indraget godkännande av en organisation, 102 avslag om bidrag samt 170 korrigeringar av belopp till producenter. Förslagen följdes upp till fullo av den berörda medlemsstaten, som i de flesta fall tillämpade de föreslagna sanktionerna. En ökad tillämpning av sanktionerna mot producenterna har för övrigt konstaterats sedan 1996.

I Spanien kontrollerade organet under regleringsåret 1999/2000 1 164 fabriker, 2 fackförbund, 25 producentorganisationer, 633 producenter, 64 företag som bearbetar bordsoliver, samt gjorde 1 328 dubbelkontroller i verksamhetsleden före och efter fabrikerna. Organet föreslog att godkännandet skulle dras in för 31 fabriker, att stödet skulle dras in för 107 producenter samt en korrigering av de utbetalade beloppen för 77 olivodlare.

I stort sett har medlemsstaterna emellertid inte tillräckligt följt upp de förslag till sanktioner som organen tillställt dem.

4.3. Delfinansiering för att stärka kontrollerna

Inom ramen för rådets förordning (EG) nr 723/97 av den 22 april 1997 bidrar gemenskapen till att finansiera medlemsstaternas kostnader för genomförande av de nya handlingsprogram som följer av gemenskapens nya förpliktelser, som gäller efter den 15 oktober 1996. Handlingsprogrammen, som godkänns av kommissionen, skall syfta till att förbättra strukturen och effektiviteten i kontrollen av EUGFJ:s garantisektions utgifter.

Inom ramen för samma förordning (artikel 4, punkt 3) får kommissionen aktivt arbeta för att upprätthålla och utveckla kontrollsystemen och datasystemen för direkt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen.

Efter samråd med fondkommittén slår kommissionen fast maximibeloppet för gemenskapens ekonomiska bidrag i nationella valutor för varje årlig delbetalning, på grundval av de disponibla anslagen och de program som medlemsstaterna lagt fram. Gemenskapens finansiella bidrag är 50 % av medlemsstaternas verkställda utbetalningar under budgetåret inom ramen för bidragsberättigade utgifter. Om beloppet av de bidragsberättigade kostnaderna överstiger de tillgängliga budgetmedlen skall den i tredje stycket angivna andelen för gemenskapens finansiella bidrag sänkas proportionellt.

Detta fjärde år för tillämpningen bekräftar den betydelse medlemsstaterna tillmäter införandet av nya kontrollsystem. De flesta program rör alltjämt den databas för identifiering och registrering av nötkreatur som föreskrivs av förordning (EG) nr 820/97. Det gäller följande medlemsstater: Österrike, Belgien, Spanien, Finland, Frankrike, Irland, Luxemburg och Portugal.

Det tyska programmet hade som mål att fastställa enhetliga tekniska standarder för att rationalisera genomförandet och administrationen av de utbetalande organens stödåtgärder på EUGFJ:s garantisektions område. Greklands program gick ut på att rekrytera tjänstemän med ansvar för kontrollen av den nya gemensamma organisationen av marknaden i enlighet med förordningarna (EG) nr 2200/96, 2201/96 och 2202/96. Sveriges program syftade till att upprätta det register för svin som läggs fast i rådets direktiv 97/12/EG (om djurhälsoproblem vid transporter av nötkreatur och svin inom gemenskapen). Förenade kungarikets program hade som mål att genomföra förändringar i datasystemet för att motsvara de nya krav som ställs genom förordning (EG) nr 1678/98.

Danmark och Italien hade inte lagt fram några program, och de två program som lagts fram av Nederländerna var inte bidragsberättigade.

Tabellen nedan visar gemenskapens finansiella bidrag i euro för räkenskapsåret 2000 (i enlighet med kommissionens beslut K(2000) 493 slutlig av den 24 februari 2000, där beloppen slås fast i nationella valutor). Det totala beloppet uppgick till 16 778 415 euro.

Förordning (EG) nr 723/97 - räkenskapsåret 2000

>Plats för tabell>

5. GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

5.1. Allmänt

Under räkenskapsåret 2000 antog kommissionen sex avräkningsbeslut för EUGFJ:s garantisektion. Det handlar främst om två beslut, 2000/197/EG och 2000/448/EG, som antogs den 1 mars 2000 respektive den 5 juli 2000, om avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 1995. De två besluten medförde en finansiell korrigering med 39,7 miljoner euro.

Inom ramen för avslutandet av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion räkenskapsåren 1998 och 1999 antogs besluten 2000/179/EG den 14 februari 2000 och 2000/314/EG den 28 april 2000, vilket medförde en finansiell korrigering med 10,3 miljoner euro.

Dessutom har två andra avräkningsbeslut antagits enligt det nya förfarandet för avslutande av räkenskaper, nämligen besluten 2000/216/EG, 2000/449/EG av den 1 mars 2000 respektive den 5 juli 2000, med en total finansiell korrigering med 587,8 miljoner euro.

Övriga arbeten som genomförts under år 2000 avsåg främst följande områden:

- Fullföljande av förfarandet för avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåren 1997, 1998 och 1999, som sammanfattades i en rapport (dok. VI/17758/00).

- Dialoger med alla medlemsstater om resultaten av kontrolluppdragen under räkenskapsåren enligt artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70.

- Deltagande i Europaparlamentets budgetkontrollutskotts arbete inom ramen för avslutandet av budgeten för 1998.

- Revisionsrättens yttrande över beslutet "avslutande av räkenskaperna" för räkenskapsåren 1995 (förenlighetsavslut), 1996, 1997 och 1998 (räkenskapsavslut).

- Revisionsrättens revisionsförklaring för EUGFJ:s garantisektions utgifter för räkenskapsåret 1999.

- Förberedelse och genomförande av kontrolluppdrag för avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåren 1999 och 2000.

- Ändring av rådets förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen.

- Uppföljning av införandet av ett geografiskt informationssystem (GIS) för oliv- och vinodling i medlemsstaterna.

- Genomförande av uppdrag i kandidatländerna för anslutning inom ramen för SAPARD, och genomgång av lagstiftningen inför anslutningen.

- Aktiv medverkan i formulering av frågor från förlikningsorganet om framställningar från medlemsstaterna inom ramen för avslutandet av räkenskaperna för räkenskapsåren 1995, 1996 och 1998.

- Deltagande i förlikningsorganets arbete.

5.2. Avslutande av räkenskaperna för budgetåret 1995

I den tjugonionde ekonomiska redogörelsen för EUGFJ:s garantisektion, räkenskapsåret 1999, utvecklas under rubrik IV de skäl som ligger till grund för de finansiella korrigeringarna till följd av de kontrolluppdrag som genomförts i samtliga medlemsstater.

De finansiella korrigeringarna som följde av de två besluten av den 1 mars 2000 och den 5 juli 2000 uppgick till 39,7 miljoner euro.

De jordbrukssektorer som berördes av de två besluten var följande:

>Plats för tabell>

5.3. Avslutande av räkenskaperna inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna

De finansiella korrigeringar som följde av de två särskilda besluten som antogs inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna var följande:

i miljoner euro

>Plats för tabell>

5.4. Avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 1999

Inledning

Reformen 1996 av avslutandet av räkenskaperna delade upp förfarandet för avslutande av räkenskaperna i två delar: Ett första avräkningsbeslut handlar om att de räkenskaper som tas emot varje år skall vara sanningsenliga, fullständiga och korrekta (artikel 5.2 c i rådets förordning (EEG) nr 729/70), medan ett andra beslut syftar till att avlägsna alla utgifter som inte har verkställts i enlighet med gemenskapens regelverk (artikel 5.2 c i rådets förordning (EEG) nr 729/70) från gemenskapens finansiering.

Kommissionen har granskat årsräkenskaperna, intygen och revisionsrapporterna som översändes den 10 februari 2000 och, när det gäller vissa utbetalande organ, gjort besök på platsen. Syftet med besöken var att utvärdera de attesterande organens arbete, omfattningen av de problem som meddelats och de åtgärder som vidtagits av de utbetalande organen för att komma till rätta med de identifierade problemen. Dessa problem gäller inte bara sanningsenligheten i räkenskaperna utan rör också de utbetalande organens operativa system. De attesterande organen är skyldiga att kontrollera om dessa system är tillräckligt stabila för att ge en rimlig garanti för att utgifterna är förenliga med gemenskapens regler.

Beslut 2000/314/EG av den 28 april 2000

Man har beslutat att räkenskaperna skall granskas för de utbetalande organ för vilka kraven på sanningsenlighet, fullständighet och korrekthet är uppfyllda enligt de uppgifter som inkommit. De andra utbetalande organens räkenskaper har avskilts från beslutet i fråga och kommer att bli föremål för ett senare beslut. Resultaten av granskningen kan sammanfattas enligt följande:

- Räkenskaperna för de utbetalande organen i Katalonien, Kanarieöarna och Fega (Spanien), Bremen (Tyskland) och MMM (Finland) har avskilts från beslutet.

- De attesterande organens revisionsrapporter och kommissionens besök på plats visar att vissa utbetalande organ fortfarande fyra år efter reformen inte utövar tillräcklig kontroll eller tillsyn över de uppgifter som utförs av andra organ än de utbetalande organen. Detta är avgörande för att uppnå en rimlig garanti för att de utgifter som belastar gemenskapens budget är förenliga med gemenskapens regelverk. Om de utbetalande organens system inte erbjuder en sådan garanti uppmanas medlemsstaterna att skyndsamt åtgärda bristerna. Om detta inte sker kommer de att bli föremål för de åtgärder som slås fast i budgetdisciplinbestämmelserna. De som granskar budgetförenligheten tar dessutom de attesterande organens rapporter till hjälp för att fokusera sitt arbete på de sektorer där kontrollerna är som svagast.

Korrigeringar av räkenskaperna

- Korrigeringar av de deklarerade beloppen Korrigeringar har godkänts till följd av de observationer som gjorts av de attesterande organen eller till följd av kommissionens undersökningar. De totala korrigeringarna var 0,2 miljoner euro (Tyskland), 1,3 miljoner euro (Spanien), 1,3 miljoner euro (Grekland), 1,5 miljoner euro (Irland), 2,2 miljoner euro (Förenade kungariket), 0,2 miljoner euro (Nederländerna), 0,5 miljoner euro (Portugal).

- Andra korrigeringar Vissa korrigeringar som gjorts när det gäller minskningar av de månatliga förskotten grundar sig på konstaterad underlåtelse att införa IAKS i Grekland och Portugal och på uteblivna tilläggsavgifter för mjölk i Italien och Spanien. Det totala beloppet för korrigeringarna var 40,7 miljoner euro.

5.5. Överklaganden vid domstolen av beslut om granskning och godkännande av räkenskaper

Domar avkunnade av domstolen

Sedan sammanställningen av den sammanfattande rapporten AGRI/17822/2000 om beslut nr 5 av den 22 juni 2000 har domstolen avkunnat tre domar beträffande medlemsstaternas överklaganden av beslut om godkännande av räkenskaperna.

Domstolen har avslagit överklagandena i följande fall:

- Beslut av den 6 juli 2000 (mål C-45/97) avseende 11 av 13 spanska företag som erhållit konsumtionsstöd till olivolja. För de andra två företagen upphävde domstolen kommissionens beslut 96/701/EG.

- Beslut av den 13 juli 2000 (mål C-46/97) avseende produktionsstöd till olivolja, bidrag för slutgiltig nedläggning av vinodlingsarealer, produktionsstöd till bomull, bidrag för bladtobak i Grekland.

- Beslut av den 13 juli 2000 (mål C-243/97) avseende produktionsstöd till olivolja, överskridande av frister för betalning till mottagare av produktionsstöd till olivolja, export av olivolja från Grekland till tredje land, bidrag för bladtobak, bidrag för slutgiltig nedläggning av vinodlingsarealer, offentlig lagring av spannmål och svinn av durumvete.

Ännu ej avgjorda överklaganden

Läget den 16 oktober 2000 avseende ännu ej avgjorda överklaganden och berörda belopp framgår av bilagorna 18 till 23.

6. DIALOG MED EUROPAPARLAMENTET RESPEKTIVE REVISIONSRÄTTEN

6.1. Dialog med Europaparlamentet

Europaparlamentet, som är den ena av budgetmyndighetens grenar tillsammans med rådet, är en av kommissionens privilegierade samtalspartner och följaktligen också EUGFJ:s. Denna relation mellan institutionerna har sin naturliga ram vid parlamentets sammanträden, där alla gemenskapens budgetfrågor behandlas.

Europaparlamentet har tre utskott - jordbruksutskottet, budgetutskottet och budgetkontrollutskottet - som på olika sätt arbetar med jordbruksbudgetfrågor.

EUGFJ har under 2000 deltagit i den dialog som kommissionen har upprättat med parlamentet, särskilt när det gäller budgetförslaget för räkenskapsåret 2001, inom budgetutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling. Parlamentets överläggningar ledde fram till att parlamentets talman antog budgeten för 2001.

6.2. Dialog med revisionsrätten

6.2.1. Revisionsrättens uppdrag

Revisionsrättens grundläggande uppdrag är att säkerställa kontrollen av gemenskapens räkenskaper. Denna gemenskapsinstitution gavs dessutom en mycket viktig utökad roll genom Maastrichtfördraget, i och med att den fick i uppdrag att avge en revisionsförklaring som visar att gemenskapens räkenskaper är tillförlitliga, och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Godkännandet av denna förklaring är garantin för att räkenskaperna ger en sanningsenlig bild av räkenskapsåret i fråga. Förklaringen är också avgörande i budgetmyndighetens förfarande för ansvarsfrihet, som använder förklaringen i överläggningarna om beviljande av ansvarsfrihet.

Revisionsrätten genomför ett flertal revisioner inom kommissionen för att fullgöra sina kontrolluppgifter. Revisionsrättens tjänstemän besöker ofta EUGFJ:s enheter för att samla in data och uppgifter för att kunna avge yttranden, sektorsskrivelser eller särskilda rapporter. Med dessa undersökningar som underlag lägger revisionsrätten ofta fram rekommendationer för kommissionen i syfte att förbättra budgetförvaltningen, för att förbättra effektiviteten i gemenskapens kontrollåtgärder.

6.2.2. Årsrapporten 1999

Revisionsrätten utarbetar en årlig allmän rapport om det gångna budgetåret, där man i flera kapitel analyserar förvaltningen av gemenskapens budget. Ett kapitel ägnas åt EUGFJ:s garantisektions verksamhet.

Rapporten föregås av sammanträden mellan revisionsrätten och kommissionen, som ger respektive institution möjlighet att sammanfatta de argument och slutsatser som framförts av revisionsrätten, liksom de svar och förtydliganden som lämnats av kommissionen. Rapporten är resultatet av de revisioner som revisionsrätten genomfört inom gemenskapens institutioner och dess kontrolluppdrag i de olika medlemsstaterna.

Årsrapporten för räkenskapsåret 1999 innehöll, tillsammans med kommissionens svar, ett kapitel (kapitel 2) om förvaltningen av EUGFJ:s garantisektion. Revisionsrättens huvudsakliga synpunkter och kommissionens svar gällde följande punkter:

- Budgetförvaltningen.

- Revisionsförklaringen.

- Avslutande av räkenskaperna.

- Uppföljningen av revisionsrättens tidigare rapporter om

* vin,

* mjölkkvoter,

* skummjölkspulver för användning i djurfoder,

* förmånsimport av nyzeeländskt smör och schweizisk ost.

6.2.3. Revisionsrättens särskilda rapporter

Under 2000 publicerade revisionsrätten åtta särskilda rapporter (SR) samt ett brev från dess ordförande om Fléchard-ärendet. Rapporterna var följande:

- SR nr 1/00 om klassisk svinpest.

- SR nr 3/00 om stödåtgärder för sysselsättning av unga (EUGFJ:s utvecklingssektion).

- SR nr 8/00 om gemenskapens åtgärder för avyttring av smörfett.

- Brev från Revisionsrättens ordförande om export av interventionssmör till före detta Sovjetunionen (Fléchard-ärendet).

- SR nr 11/00 om stödsystemet inom olivoljesektorn.

- SR nr 14/00 om GJP och miljön ("Greening the CAP").

- SR nr 18/00 om ett program för gratis leverans av jordbruksprodukter till befolkningen i Ryska federationen.

- SR nr 20/00 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden inom sockersektorn.

- SR nr 22/00 om utvärdering av förfarandet för avslutande av räkenskaper sedan reformen.

De fullständiga texterna till årsrapporten och specialrapporterna, med revisionsrättens synpunkter och kommissionens svar, finns tillgängliga på revisionsrättens webbplats (http://www.eca.eu.int).

7. URVAL UR GRUNDBESTÄMMELSERNA FÖR EUGFJ:S GARANTISEKTION OCH DESS ORGANISATION - HUVUDSAKLIGA REGLER OCH FÖRÄNDRINGAR UNDER RÄKENSKAPSÅRET 2000

7.1. Allmänt/Förskottssystem

- Rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (17 maj) om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (EGT L 160, s. 103).

- Rådets förordning (EEG) nr 1883/78 av den 2 augusti 1978 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (EGT L 216, s. 1).

Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1259/96 av den 25 juni 1996, (EGT L 163, s. 10).

- Kommissionens förordning (EG) nr 296/96 av den 16 februari 1996 om de uppgifter som medlemsstaterna skall sända in för månatlig bokföring av de utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och upphävande av förordning (EEG) nr 2776/88 (EGT L 39, s. 5).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2761/1999 av den 23 december 1999 (EGT L 331, s. 57).

- Rådets förordning (EG) nr 2040/2000 av den 26 september 2000 om budgetdisciplin (EGT L 244, s. 27).

- Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygdsområden, som ändrar och upphäver vissa förordningar (EGT L 160, s. 80).

- Kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden, (EGT L 214, s. 31).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2075/2000 av den 29 september 2000 (EGT L 246, s. 46).

7.2. Kontrollåtgärder

- Rådets förordning (EEG) nr 4045/89 (21 december) om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och om upphävande av direktiv 77/435/EEG (EGT L 388, 30.12.1989, s. 18).

- Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 (27 november) om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (EGT L 355, s. 1).

Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1593/2000 av den 17 juli 2000, (EGT L 182, s. 4).

Denna förordning syftar å ena sidan till att integrera den nya lagstiftningen som har antagits inom ramen för Agenda 2000-förändringarna i IAKS, och å andra sidan till att ytterligare förbättra vissa delar av IAKS, i synnerhet den obligatoriska användningen av datoriserade geografiska informationssystem (GIS) för att skapa särskilda geografiska identifikationssystem (för skiften), som också innefattar användning av ortofoto.

- Rådets förordning (EEG) nr 3887/92 av den 31 december 1992 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem (EGT L 391, s. 36).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2721/2000 av den 13 december 2000 (EGT L 314, s. 8).

Huvudsyftet med de olika ändringar som gjorts av förordningen var att specificera vissa kontrollskyldigheter i fråga om djur och områden, att anta detaljerade regler som syftar till att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken, att skapa möjlighet att fastställa nationella bestämmelser om elektronisk överföring av stödansökningar inom det integrerade systemet, samt att fastställa regler för överlåtelse av jordbruksföretag.

- Rådets förordning (EG) nr 820/97 av den 21 april 1997 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter (EGT L 117, s. 1).

7.3. Avslutande av räkenskaperna

- Kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 729/70 i fråga om förfarandet vid avslutande av räkenskaperna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (EGT L 158, s. 6).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2245/1999 av den 22 oktober 1999 (EGT L 273, s. 5).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999 (25 oktober) om fastställande av tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1663/95 när det gäller formen av och innehållet i den räkenskapsinformation som medlemsstaterna måste ställa till kommissionens förfogande inom ramen för granskning och godkännande av räkenskaperna inom EUGFJ:s garantisektion (EGT L 295, s. 1).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2644/2000 av den 20 november 2000 (EGT L 307, s. 1).

Kommissionen har också antagit ett antal beslut i fråga om medlemsstaternas avslutande av räkenskaperna.

- När det gäller räkenskapsåret 1995, besluten 2000/197/EG (1 mars) och 2000/448/EG (5 juli).

- När det gäller räkenskapsåret 1999, besluten 2000/179/EG (14 februari) och 2000/314/EG (28 april).

- När det gäller artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70, beslut 2000/216/EG (1 mars).

- När det gäller artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70, beslut 2000/249/EG (5 juli).

7.4. Offentlig lagring

a) Grundläggande regler

- Kommissionens förordning (EEG) nr 411/88 av den 12 februari 1988 om den metod och den räntesats som skall användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring (EGT L 40, s. 25). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2623/1999 av den 10 december 1999, (EGT L 318, s. 14).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1643/89 av den 12 juni 1989 om fastställande av de schablonbelopp som skall användas vid finansiering av materiella transaktioner i samband med offentlig lagring av jordbruksprodukter (EGT L 162, s. 12).

- Rådets förordning (EEG) nr 3492/90 av den 27 november 1990 om de faktorer som skall beaktas i årsräkenskaperna för finansieringen av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EGT L 337, s. 3).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3597/90 av den 12 december 1990 om bokföringsregler för interventionsåtgärder som innefattar interventionsorganens uppköp, lagring och försäljning av jordbruksprodukter (EGT L 350, s. 43).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 147/91 av den 22 januari 1991 om definition och fastställande av toleranser för svinn av jordbruksprodukter i offentlig interventionslagring (EGT L 17, s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 av den 29 oktober 1992 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen (EGT L 313, s. 50).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2148/96 av den 8 november 1996 om bestämmelser för utvärdering och kontroll av de kvantiteter jordbruksprodukter som lagras i offentliga lager (EGT L 288, s. 6). Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 808/1999 av den 16 april 1999 (EGT L 102, s. 70).

b) Värdenedskrivning i samband med inköp under räkenskapsåret 2000

- Kommissionens förordning (EG) nr 1518/1999 (12 juli) om fastställande av stödbelopp till avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter av vin under 2000 (EGT L 177, s. 7).

I förordningen fastställs, för räkenskapsåret 2000, förskottsbeloppet för avsättningskostnader för alkohol som erhålls genom sådan destillation av vin som avses i artiklarna 35 och 36 i förordning (EEG) nr 822/87, med hänsyn till den liknande nedsättning som används för alkohol som erhålls genom destillation enligt artikel 39 i den förordningen.

- Kommissionens förordning (EG) nr 1519/1999 av den 12 juli 1999 om fastställande av de nedsättningskoefficienter som skall tillämpas vid interventionsköp av jordbruksprodukter under räkenskapsåret 2000 (EGT L 177, s. 8)

Förordningen syftar till att, för räkenskapsåret 2000, fastställa de nedsättningskoefficienter som systematiskt skall tillämpas vid varje offentligt interventionsköp av jordbruksprodukter samt fastställa de koefficienter som interventionsorganen skall tillämpa på det månatliga värdet av inköpta produkter, så att de kan fastställa nedskrivningsbeloppen.

c) Tilläggsnedskrivning vid slutet av räkenskapsåret 2000

- Beslut K(2000) 2954 slutlig av den 9 oktober 2000 (ej publicerat) om fastställande av belopp och tillvägagångssätt för nedsättning av lagren av vissa jordbruksprodukter som köpts in genom offentliga interventionsköp under räkenskapsåret 2000.

- Beslut K(2000) 2980 slutlig av den 11 oktober 2000 (ej publicerat) om fastställande av de allmänna förskottsbeloppen under räkenskapsåret 2000 för avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter som innehas av interventionsorganen vid räkenskapsårets slut.

Dessa två beslut fastställer beloppet för tilläggsnedskrivningen vid slutet av räkenskapsåret 2000.

d) Fastställande av en enhetlig räntesats för räkenskapsåret 2000

- Kommissionens förordning (EG) nr 52/2000 av den 10 januari 2000 om fastställande av de räntesatser som skall tillämpas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avsättning (EGT L 6, s. 19).

I förordningen fastställs, för räkenskapsåret 2000, de räntesatser som föreskrivs i artiklarna 3 och 4.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 411/88.

7.5. Agromonetära åtgärder

Rådet antog i slutet av 1998 två förordningar om ett nytt agromonetärt system från och med den 1 januari 1999 som är förenligt med införandet av euron:

- Rådets förordning (EG) nr 2799/98 (15 december) om att fastställa ett agromonetärt system för euron (EGT L 349, s. 1).

- Rådets förordning (EG) nr 2800/98 (15 december) om övergångsåtgärder som skall tillämpas i den gemensamma jordbrukspolitiken med tanke på införandet av euron (EGT L 349, s. 8).

SAMMANFATTNING AV BILAGORNA Tillgängliga i pappersform på franska vid GD Jordbruk samt på GD Jordbruks webbplats

Allmänt

1. Växelkurser under räkenskapsåret 2000

Budgetförfarandet

2. Utmärkande drag för budgetförfarandet

Finans- och anslagsförvaltning

3. Översikt över 2000 års budgetgenomförande

4. Förskott till medlemsstaterna under räkenskapsåret

5. Direkta utbetalningar

6. Belopp som dragits av från stöd till produktion eller konsumtion av olivolja, och deras användning

6 forts. Belopp som dragits av från stöd till produktion eller konsumtion av spånadslin, druvsaft och tobak, och deras användning

Analys av budgetgenomförandet

7. Utgifter som beaktats i 2000 års budget

8. EUGFJ:s garantisektions utgifter per kapitel och medlemsstat enligt 2000 års budget

9. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per kapitel

10. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per medlemsstat

11. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor

12. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och i procent (1996-2000)

13. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och utgiftsslag (1996-2000)

14. Fördelning av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och utgiftsslag räkenskapsåret 2000

15. Fördelning av interventionsutgifterna per kapitel och utgiftsslag räkenskapsåret 2000

16. Fördelning av interventionsutgifter för lagring räkenskapsåret 2000

17. Kvantiteter och värden för produkter i interventionsorganens offentliga lager

Avslutande av räkenskaperna

18. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1993 års räkenskaper

19. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1994 års räkenskaper

20. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1995 års räkenskaper

21. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 1999/603/EG (tredje beslutet)

22. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2000/216/EG (fjärde beslutet)

23. Situationen den 16 oktober 2000 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2000/449/EG (femte beslutet)

EUGFJ och dess ekonomiska resurser - intäkter inom sockersektorn

24. Utjämning av lagringskostnader inom gemenskapens sockersektor

25. Intäkter inom sockersektorn räkenskapsåret 2000

26. System för självfinansiering inom sockersektorn - regleringsåren 1995/96 till 1999/2000.