P6_TA(2005)0210

Social dagordning 2006-2010

Europaparlamentets resolution om den sociala dagordningen för perioden 2006-2010 (2004/2191 (INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2005)0033),

- med beaktande av den europeiska sociala stadgan,

- med beaktande av högnivågruppens rapport om socialpolitikens framtid i en utvidgad europeisk union från maj 2004,

- med beaktande av sin resolution av den 3 september 2003 om resultattavlan för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen [1],

- med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 maj 2004 om den sociala situationen i Europeiska unionen (SEK(2004)0636),

- med beaktande av meddelandet från ordförande José Manuel Barroso i samråd med vice ordförande Günter Verheugen inför Europeiska rådets vårmöte "Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin" av den 2 februari 2005 (KOM(2005)0024),

- med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

- med beaktande av grönboken "Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna" (KOM(2005)0094),

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0142/2005), och av följande skäl:

A. För att nå Lissabonmålen med fler och kvalitativt bättre arbetstillfällen och social sammanhållning måste den europeiska sociala modellen moderniseras och förstärkas för att bättre kunna hantera förändringarna i befolkningsstrukturen och tillhandhålla de kunskaper och färdigheter som krävs av ett samhälle vars teknik har förändrats.

B. Social sammanhållning bland Europeiska unionens medborgare kommer att fungera bra om alla som är arbetsföra har möjlighet att få ett skäligt betalt arbete och arbetsvillkor som möjliggör en rimlig balans mellan arbete och privatliv, och om de som inte står till arbetsmarknadens förfogande har tillräckliga inkomster för att ta sig ur fattigdomen.

C. Utvecklingen och främjandet av EU:s humankapital och sociala kapital är inte bara nödvändiga för att skapa en kunskapsbaserad ekonomi, utan är också en nödvändig förutsättning för social integration och för justeringar som svar på strukturella förändringar på arbetsmarknaden.

D. De små och medelstora företagen i unionen har många anställda och bidrar därför i hög grad till tillväxten och sysselsättningen. Särskild uppmärksamhet ägnas nu åt skapandet av arbetstillfällen hos nystartade företag och rent allmänt hos små och medelstora företag. I detta syfte bör medlemsstaterna särskilt främja företagaranda, nyskapande och ett företagsvänligt klimat.

E. Sysselsättningsgraden inom EU måste höjas, vilket innebär att större ansträngningar och konkreta framtidsinriktade åtgärder behövs för att hjälpa kvinnor, unga, människor med funktionshinder, äldre arbetstagare, okvalificerade arbetstagare, långtidsarbetslösa och medlemmar av minoriteter att finna arbete som motsvarar deras kvalifikationer.

F. Arbetstagarnas rörlighet är alltför låg inom EU, och man tar därför inte vara på den tillgängliga arbetskraftspotentialen i tillräcklig mån.

G. Trots den banbrytande roll som EU har spelat när det gäller likabehandling och att bekämpa diskriminering, finns det fortfarande ansenliga problem, som de svårigheter som kvinnor ibland möter när det gäller att få tillgång till arbetsmarknaden, löneskillnader, olikheter när det gäller möjligheter till utbildning och i form av karriärmöjligheter och avancemang, de svårigheter som finns när det gäller att kombinera arbete och familjeansvar och bristen på kvinnors deltagande i beslutsprocesser inom samhället. Socialpolitiken är av central betydelse för den ekonomiska tillväxten i EU.

H. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att bekämpa fattigdom.

I. Socialpolitiken är av central betydelse för att skapa social sammanhållning och säkerställa tillgång till de grundläggande rättigheterna.

J. Det är angeläget att skapa möjligheter att kombinera yrkes- och familjeliv så att män och kvinnor kan bli aktiva på arbetsmarknaden, utveckla sina karriärer och leva ett harmoniskt och fruktbart familjeliv.

K. Företagen bör med tanke på sitt socialpolitiska ansvar erbjuda sina anställda bästa tänkbara villkor för lärande genom att göra det möjligt för dem att

- praktiskt tillämpa sina grundläggande utbildningar,

- delta i ett livslångt lärande,

- få sin arbetslivserfarenhet erkänd och validerad.

För att uppnå dessa mål bör alla stora företag utarbeta utbildnings- och kunskapsutvecklingsplaner och -utvärderingar som bör förhandlas mellan å ena sidan arbetsmarknadens parter och å andra sidan de institutioner som utfärdar yrkeskvalifikationer.

Allmänt

1. Europaparlamentet anser att kommissionen gör en god analys av de problem och uppgifter som EU står inför för att kunna upprätthålla och förstärka den unika europeiska sociala modellen. Denna gemenskapens dagordning för socialpolitiken måste bidra till ett välbalanserat genomförande av de fyra pelarna i Lissabonstrategin, nämligen den ekonomiska samordningen, sysselsättningspolitiken, socialpolitiken och den hållbara utvecklingen.

2. Europaparlamentet beklagar att man inte har tagit itu med att uppnå den ambitiösa Lissabonstrategin så kraftfullt som det har påståtts på annat håll, på grund av att förslagen är så allmänna och/eller på grund av brist på praktiska åtgärder i den sociala dagordningen. Parlamentet noterar i samband med detta unionens strategiska mål: "förnyad tillväxt är avgörande för välståndet, kan på nytt leda till full sysselsättning och utgör grunden för social rättvisa och möjligheter för alla. Detta är också av avgörande betydelse för EU:s ställning i världen och dess möjligheter att mobilisera sina resurser för att kunna ta itu med många olika globala utmaningar [2]".

3. Europaparlamentet betonar vikten av varje medlemsstats ansvar när det gäller att genomföra och tilllämpa den nuvarande lagstiftningen och införa reformer för att uppnå Lissabonmålen.

4. Europaparlamentet anser att den sociala dagordningen för gemenskapen måste utgöra ett bidrag till efterlevnaden av de grundläggande rättigheter som anges i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet föreslår därför att man i dagordningen föreskriver en årlig översyn av unionens garantier för de grundläggande sociala rättigheterna.

5. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på grundval av den sociala dagordningen utarbeta en verklig dagordning för socialpolitiken som bygger vidare på dagordningen för socialpolitiken 2000-2005, med konkreta politiska förslag, en tidsplan och ett konkret förfarande (resultattavla) för uppföljning av dess genomförande. Parlamentet kräver att kommissionen skall förbättra den sociala dagordningen genom de förslag som anges ämnesvis i denna resolution.

6. Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att stärka den sociala dimensionen av globaliseringen, och vill ha möjligheter att lämna synpunkter på de praktiska åtgärder som kommer att föreslås av kommissionen och av den grupp med deltagare från kommissionens olika avdelningar som arbetar med dessa frågor.

7. Europaparlamentet anser att integreringen av de olika gemenskapsprogrammen i framstegsprogrammet inte får leda till att synligheten och de finansiella medlen för handlingsprogrammen inom de fem berörda områdena minskas. Europaparlamentet kräver att alla berörda aktörer i det organiserade civila samhället görs delaktiga i uppföljningen av genomförandet av de olika programmens delområden.

8. Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt i samband med ett meddelande om sociala tjänster i allmänhetens intresse. I detta sammanhang kräver parlamentet med kraft att dessa tjänster skall undantas från anmälningsskyldigheten inom ramen för politiken för statligt stöd, och kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag till ramdirektiv om tjänster i allmänhetens intresse som tryggar principerna för och finansieringen av dessa samhällstjänster.

9. Europaparlamentet anser att det behövs övergripande och detaljerade statistiska uppgifter och analyser och att ett lämpligt offentligt socialt stödsystem måste inrättas som ger information om arbetstillfällen, motsvarande hälso- och sjukvårdstjänster och rådgivningsverksamhet. Parlamentet framhåller mervärdet av partnerskap mellan myndigheter, arbetsmarknadsparter och det civila samhället och poängterar den vidare betydelsen av "bästa möjliga förvaltning". Parlamentet anser att det är viktigt med årliga möten för att följa upp och utvärdera den sociala dagordningen. I ett utvidgat Europa bör det emellertid finnas en kontinuerlig och definierad nätverksstrategi. Parlamentet ser inga tecken på en verklig vilja att dela ansvar och befogenheter mellan gemenskapen, medlemsstaterna och frivilligorganisationerna.

10. Europaparlamentet är medvetet om det faktum att lokal ekonomi och små och medelstora företag är nyckelfaktorer för ekonomisk utveckling och sysselsättning och att de står för 90 procent av företagsverksamheten i europeisk ekonomi. Parlamentet konstaterar att det kan skapas fler arbetstillfällen om man stöder små och medelstora företag genom att erbjuda gynnsamma villkor, inrätta särskilda program och premiera de företag som skapar nya arbetstillfällen.

11. Europaparlamentet kräver att avsikten att bedöma de sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenserna av varje EU-åtgärd åtföljs av ett praktiskt instrument för att genomföra denna avsikt och av åtgärder för utvärdering och noggrann övervakning.

Demografi och tillgång till sysselsättning

12. Den nuvarande demografiska utvecklingen utsätter arbetsmarknaden och den sociala tryggheten för påfrestningar. Europaparlamentet efterlyser positiva åtgärder som stärker äldre människors ställning på arbetsmarknaden och lämpliga politiska svar som inte bara vänder denna utveckling utan även skapar nya möjligheter, mer flexibilitet vid valet av pensionssystem och positiva incitament för att öka antalet år i aktiv tjänst. I fråga om samordningen av pensionerna bör det inledas en bred debatt om allas rätt till en människovärdig pension, även för arbetstagare med atypiska anställningsformer och människor i riskgrupper.

13. Europaparlamentet välkomnar grönboken om demografiska förändringar som ett användbart bidrag till analysen av de mångahanda utmaningar som EU står inför. Parlamentet bör bidra till den allmänna diskussionen om konsekvenserna av den demografiska tillbakagången och lägga fram förslag om vilka lämpliga politiska instrument som EU och medlemsstaterna kan använda för att komma till rätta med detta problem.

14. Vissa grupper i samhället diskrimineras fortfarande när det gäller deras rätt till arbete med god kvalitet. Europaparlamentet kräver praktiska förslag för att särskilt stödja kvinnor, äldre medborgare, yngre människor, människor med funktionshinder och medlemmar av minoriteter för att dessa skall integreras i arbetslivet och delta i program för sysselsättning och social solidaritet.

15. Europaparlamentet hoppas att åtgärderna för att bekämpa diskriminering (som i första hand beror på tillhörighet till en minoritet) stärks och att medlemsstaterna uppmuntras att utbyta information om bästa praxis. Parlamentet kräver att särskild uppmärksamhet fästs vid familjefrämjande åtgärder och att dessa beaktas som en områdesövergripande dimension på gemenskapsnivå och nationell nivå.

Fler och bättre arbetstillfällen

16. Europaparlamentet anser det behövs praktiska åtgärder för att inrätta program, i samråd med arbetsmarknadens parter och i dialog med specialiserade aktörer inom den offentliga och/eller privata sektorn, för att främja utbildning och yrkesutbildning och verkligen få till stånd livslångt lärande och för att bättre använda sig av kunskaperna och informationssamhället i enlighet med arbetsmarknadens behov.

17. Europaparlamentet begär stöd för multilaterala projekt som utarbetats för att förbättra medlemsstaternas utbildningssystem, så att samordning mellan deras referenssystem för kunskaper och kvalifikationer främjas och så att tillgång till utbildning börjar betraktas som en social grundrättighet. Parlamentet anser att det livslånga lärandet bör utvecklas i överensstämmelse med och erkännande av yrkeskvalifikationer på europeisk nivå. Det förväntar sig att företagen, inom ramen för sitt socialpolitiskt ansvar och i samråd med de behöriga institutionerna, engagerar sig i grundläggande och fortsatt yrkesutbildning.

18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med den nya strategin för perioden 2007- 2012 för hälsa och säkerhet i arbetet anta ett effektivare tillvägagångssätt när det gäller orsakerna till och följderna av arbetsplatsolyckor. Parlamentet kräver i detta sammanhang

- en revidering av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar [3],

- en revidering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (kodifierad version av direktiv 90/394/EEG) [4],

- en utvidgning av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet [5] till att omfatta åtgärder mot trakasserier i arbetet och till att innefatta egna företagare, utlånade arbetstagare, distansarbetare och hemarbetande,

- ett förslag till direktiv om arbetsrelaterade sjukdomar i muskel- och skelettsystemen, vilket problemen med repetitivt arbete uppmärksammar.

19. Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att medlemsstaterna genom framtidsinriktade åtgärder på nationell, regional och lokal nivå förbättrar miljön för skapandet av små och medelstora företag och stöder befintliga sådana företag. Dessa åtgärder bör särskilt inriktas på informations- och kommunikationsbranschen och tjänstesektorn, eftersom dessa sektorer har en särskilt stor potential för att skapa arbetstillfällen.

20. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka och förtydliga det ursprungliga Lissabonmålet om att utrota fattigdomen genom att anta ett tydligt överordnat mål för EU att fram till 2010 minska fattigdomen mätt i BNP och att ta fram en uppsättning normer för social integration mot vilka resultaten av strategin för social integration kan mätas.

21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att behålla och stärka strategin för social integration såsom en strategi som i sig själv är klar och tydlig inom ramen för den rationaliserade processen för socialt skydd och social integration.

22. Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att medlemsstaterna i ökad omfattning vidtar åtgärder för att omvandla oanmäld förvärvsverksamhet till ordinarie sysselsättning.

Rörlighet

23. Europaparlamentet kräver en detaljerad rapport om de ekonomiska konsekvenserna till följd av att arbetstagare från de nya medlemsstaterna förvägras tillgång till anställning på andra håll inom EU, och att denna rapport skall åtföljas av förslag för att lösa de problem som uppstått.

24. Europaparlamentet kräver att Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster [6] förbättras och utvidgas. Tillsynsorganens gränsöverskridande samarbete måste förstärkas, och parlamentet uppmanar kommissionen att utreda inrättandet av en europeisk plattform för samarbete mellan dessa organ, ett slags socialt Europol.

25. Europaparlamentet kräver att man, i de detaljerade bestämmelserna i bilagorna till förordning (EG) nr 883/2004 (som är den nya samordnande förordning som kompletterar förordning (EEG) nr 1408/71) [7], tar hänsyn till behovet av och önskemålen om rörlighet på ett sådant sätt att genomförandeåtgärderna gör rörlighet till verklighet, snarare än att enbart göra en läpparnas bekännelse, vilket är fallet i texten till själva förordningen.

26. Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om sin begäran om ett lagstiftningsinstrument för att införa en bindande gränsöverskridande förhandskontroll av effekterna för social- och skattelagstiftning ("EU-test") i enlighet med det önskemål som parlamentet uttryckte i sin resolution av den 28 maj 1998 om situationen för gränsarbetare i Europeiska unionen [8].

27. Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram förslag om att undanröja hinder för arbetstagarnas rörlighet, särskilt de hinder som beror på tjänstepensionssystem. Parlamentet begär att sådana förslag om möjligt läggs fram under innevarande år.

Insatser för social delaktighet och sammanhållning

28. Europaparlamentet anser visserligen att ha ett arbete är visserligen det viktigaste elementet för människors integration i samhället, men dessutom krävs en solid socialpolitik för att garantera rätten till socialt skydd för alla och sammanhållningen i samhällena i medlemsstaterna.

29. Europaparlamentet gläder sig över kommissionens avsikt att utse 2010 till europeiskt år för kampen mot fattigdom och utanförskap. Parlamentet beklagar att Europeiska rådet vid sitt vårmöte i Bryssel i mars 2005 begränsade målen för social delaktighet och fattigdomsbekämpning till att gälla enbart kampen mot fattigdom bland barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet (sysselsättning och socialpolitik) att övervaka förverkligandet av de ursprungliga Lissabonmålen, nämligen att minska fattigdomen i unionen och att övervaka genomförandet av alla element som fastställts för kampen mot fattigdom och social utestängning inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

30. Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att hålla ett djupgående samråd om bristerna i de befintliga systemen för social trygghet. Alla aktörer måste göras delaktiga i detta samråd,

31. Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att bygga ut den i december 2004 lanserade öppna samordningsmetoden i samband med långvård och hälso- och sjukvård till ett fullvärdigt förfarande. I detta sammanhang måste man fastställa kvalitetskriterier som garanterar vars och ens rätt till överkomlig hälsooch sjukvård med solidariteten som grundval. Hälso- och sjukvården kan inte underordnas bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensbestämmelserna.

Bekämpning av diskriminering

32. Europaparlamentet erinrar om att jämställdhetsaspekten måste ingå i all gemenskapspolitik, eftersom det är det enda sättet att säkerställa de tre grundpelarna för kvinnors jämställdhet: medvetande, möjligheter och framgång.

33. Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över bristen på effektiva förslag för att främja, noggrant övervaka och utvärdera framsteg i jämställdheten mellan könen och bristen på politiska åtgärder som syftar till att underlätta kombinationen av arbete och familjeliv, underlätta för dem som stöder personer som inte är arbetsföra och rent allmänt göra arbetstiderna flexiblare. Parlamentet kräver att kommissionen skall övervaka överensstämmelsen med befintlig lagstiftning mer noggrant och, där så krävs, lägga fram förslag till ändringar, däribland införandet av påföljder. Parlamentet begär att kommissionen upprättar en särskild handlingsplan för jämställdhet mellan kvinnor och män, i vilken särskild vikt skall läggas vid utjämnande av könsskillnader. Parlamentet begär i detta sammanhang att kommissionen utser 31 mars till Europadagen för åtgärder avsedda att uppnå lika lön för samma arbete.

34. Europaparlamentet stöder med eftertryck planerna på att anordna ett europeiskt år för jämställdhet.

35. Europaparlamentet välkomnar att ett europeiskt jämställdhetsinstitut skall inrättas för att lösa problemet med bristen på information när det gäller jämställdhetsfrågor. Ett sådant institut skulle kunna bidra till ett bättre synliggörande av jämställdhetsproblematiken. Ett sätt att överbrygga klyftan mellan gamla och nya medlemsstater i ett utvidgat EU kunde vara att placera institutet i någon av de tio nya medlemsstaterna.

36. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera den sociala dagordningen med ett direktiv som förbjuder diskriminering av människor med funktionshinder. Parlamentet begär att större politisk betydelse tillmäts den europeiska handlingsplanen för lika möjligheter för personer med funktionshinder och att handlingsplanen används som ett redskap för att åstadkomma verkliga förändringar. Parlamentet begär att handlingsplanen används som ett viktigt redskap för att beakta funktionshinder på olika områden, varvid medlemsstaterna måste rapportera om införlivandet av de bestämmelser om funktionshindrade som ingår i EU:s lagstiftning. Medlemsstaterna uppmanas att aktivt involvera handikapporganisationer på nationell nivå i denna process. Handlingsplanen måste ges en starkare politisk profil och bli föremål för debatter med parlamentet och rådet samt innehålla rekommendationer om framtida åtgärder.

37. Europaparlamentet efterlyser ett särdirektiv som syftar till att förbjuda diskriminering av personer på grund av ålder i samband med tillgång till varor och tjänster.

Den sociala dialogen och sociallagstiftningen

38. Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att lägga fram en grönbok om utvecklingen av arbetslagstiftningen med målet att uppnå en förenkling av lagstiftningen. Gemenskapspolitiken får inte leda till att sociala landvinningar försämras. I detta sammanhang hänvisas till artikel III-209 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, i vilken det anges att en harmonisering av insatserna i fråga om sysselsättning och förbättring av levnads- och arbetsvillkor skall ske samtidigt som förbättringarna bibehålls.

39. Europaparlamentet gläder sig även över kommissionens initiativ i samband med den nationsövergripande och gränsöverskridande dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dialogen mellan arbetsmarknadens parter även genom att tillhandahålla personal och hoppas att arbetsmarknadens parter kommer att ge sitt stöd åt ett sådant initiativ.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av rådets direktiv 94/45/EG [9], vilket utlovades ske redan 2002, med följande punkter som viktigaste mål: i) att utvidga tillämpningsområdet och stärka rätten till information och samråd i samband med omorganisation, ii) att förbättra arbetsmöjligheterna för arbetstagarrepresentanterna i det europeiska företagsrådet.

41. Europaparlamentet anser att Lissabonmålet för fler och bättre arbetstillfällen som ger en stabil inkomst ovanför fattigdomsgränsen kommer att uppnås då medlemsstaterna tar på sig ansvar när det gäller att genomföra och tillämpa den aktuella lagstiftningen och då strukturerna är tillräckligt moderna och dynamiska och erbjuder EU:s befolkning social trygghet och rättssäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag om

- ett direktiv för att skydda arbetstagarnas rättigheter i händelse av omstrukturering,

- ett direktiv om enskilda uppsägningar,

- ett direktiv om socialt skydd i samband med nya anställningsformer,

- ett direktiv om övervakning av överensstämmelse med minimibestämmelser,

- ett direktiv om en minimistandard för social trygghet.

42. Europaparlamentet noterar att i den sociala dagordningen anges att ett forum för omstrukturering av företag skall upprättas. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang komplettera dagordningen genom att ta med förslaget från Gyllenhammargruppen om att det i stora företag årligen skall upprättas ett socialt bokslut.

43. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fördjupa samarbetet och utbyta bästa praxis genom den öppna samordningsmetoden, som är ett effektivt instrument för att utforma politik på områdena för sysselsättning, socialt skydd, social utestängning, pensioner och hälsovård.

44. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att tillfälliga arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag omfattas av ett adekvat socialt skydd genom att fullfölja de nuvarande förslagen till ett direktiv om personal som hyrs ut av bemanningsföretag.

45. Europaparlamentet anser att avtalsenliga relationer mellan arbetsmarknadens parter skall stärkas på samtliga nivåer och uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag om en frivillig ram för nationsövergripande kollektivförhandlingar som omfattar både den sektorsövergripande nivån och verksamhetsoch sektorsnivåerna.

46. Europaparlamentet uppmanar det ansvariga utskottet att regelbundet övervaka genomförandet av den sociala dagordningen.

47. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

[1] EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 226.

[2] Se KOM(2005)0012.

[3] EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

[4] EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

[5] EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

[6] EGT L 18, 21.1.1997, s. 1. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

[7] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 1).

[8] EGT C 195, 22.6 1998, s. 49.

[9] Rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EGT L 254, 30.9.1994, s. 64). Direktivet ändrat genom direktiv 97/74/EG (EGT L 10, 16.1.1998, s. 22).

--------------------------------------------------