SV Europeiska unionens officiella tidning C 423/6

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om tränarnas roll i samhället

(2017/C 423/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNA

SOM ERINRAR OM ATT

1. unionen i enlighet med artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då ska beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion,

2. Europeiska unionens råd den 23 maj 2017 antog den tredje EU-arbetsplanen för idrott (2017–2020), där idrott och samhälle definierades som prioriterade teman för EU-samarbete på idrottsområdet och tränarnas roll som en av nyckelfrågorna,

SOM BEAKTAR ATT

3. samhället under de senaste årtiondena har förändrats mycket och att dagens generationer till följd av utvecklingen inom teknik, ekonomi och social struktur står inför ett antal stora utmaningar, nämligen att a) befolkningens fysiska aktivitet minskar (1), och det finns särskild oro för att barn och ungdomar inte får tillräckligt med fysisk aktivitet för sin utveckling (2), b) en stillasittande och fetmaframkallande livsstil, tillsammans med hälsoproblem som sammanhänger med att livslängden förväntas öka, medför en växande börda för hälso- och sjukvården, ekonomin och samhället (3) (4), c) arbetslösheten ökar i vissa medlemsstater, särskilt bland ungdomar (5), d) de europeiska samhällena står inför utmaningar när det gäller att förbli sammanhållna och inkluderande och att lyfta fram grupper som riskerar att marginaliseras: migranter och flyktingar (6), äldre, personer med funktionsnedsättning och socialt utsatta ungdomar (7) e) ökad rörlighet påverkar sociala områden, t.ex. arbetsmarknaden, kulturell sammanhållning, sociala tjänster och miljön, f) de etiska utmaningarna inom idrotten ökar,

4. den snabba tekniska utvecklingen kommer att leda till ökad automatisering av arbetet, vilket också kan skapa mer tid för rekreation (8); eftersom informationstekniken gör passiva fritidsaktiviteter lättillgängliga används fritiden emellertid alltmer för datorbaserad populärunderhållning, vilket leder till ännu högre grad av fysisk inaktivitet,

SOM FRAMHÅLLER ATT

5. idrotten parallellt med detta under de senaste decennierna har förändrats och fortsätter att förändras som en återspegling av mer omfattande sociokulturella omställningar: genom demokratisering och diversifiering har idrotten breddats och nya idrotter lagts till, vilket lett till att kvinnors tillträde till traditionellt ”mansdominerade” idrotter har ökat och antalet idrottsanläggningar mångdubblats, att medvetenheten om idrottens och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsa och personliga utveckling har stärkts och att idrottens potential har ökat när det gäller att bidra till integration och social delaktighet och till den kommersialisering som har drivit fram företag, entreprenörskap och handel,

6. idrott och därtill hörande fysisk aktivitet kan bidra till samhället genom att underlätta arbetet med många av de utmaningar som beskrivs ovan och samtidigt utveckla sitt eget unika sociala värde a) som ett område med aktiviteter som har positiv inverkan på välbefinnande, hälsa och livskvalitet för människor i alla åldrar, b) som en social företeelse som för människor samman, skapar sammanhållning i samhället på lokal, regional, nationell och internationell nivå, ökar medborgarnas aktivitetsnivå, främjar rent spel och värnar gemensamma värderingar (9) för alla människor oavsett religion, nationalitet, social status eller kulturell bakgrund, c) genom att berika fritiden med aktiviteter som främjar personlig utveckling och underlättar inlärningen av sociala och andra grundläggande färdigheter för alla utövare samt utvecklar humankapital, d) genom att stimulera till frivilligt deltagande i aktiviteter som bidrar till social delaktighet, e) genom utveckling av teknik, material och kunskap med prestationsinriktning – allt från kroppsnära datorer, kläder och kost till träningsmetoder – som har gynnat olika befolkningssegment, däribland äldre och personer med funktionsnedsättning, genom att bidra med effektivitet, säkerhet och rehabilitering i arbetet och på fritiden, f) genom att främja stadsutveckling som tillgodoser medborgarnas kulturella och sociala behov liksom miljömedvetande, g) genom sin avsevärda och växande ekonomiska betydelse (10),

SOM KONSTATERAR ATT

7. tränare spelar en nyckelroll inom idrott, eftersom de genom att leda och vägleda utövare påverkar dessa utövares kunskaper, färdigheter, framtidsutsikter, ambitioner, hälsa, välbefinnande och värderingar; uppskattningsvis finns det i Europa 5–9 miljoner tränare, som i sin tur påverkar 50–100 miljoner européer (11),

8. tränare är de personer som planerar och tillhandahåller idrottsträning genom säker tillämpning av påvisbara färdigheter och kunskaper vad gäller mål avseende prestationer, rekreation och hälsa,

9. tränare i dessa slutsatser avser idrottstränare som a) är kvinnor och män med kompetens som grundar sig på formellt, icke-formellt och informellt lärande avseende verksamhet som idrottstränare, b) leder och vägleder tävlingsidrottare och rekreationsidrottare, c) är professionellt anställda eller volontärer,

10. tränarnas arbete är kopplat till ansvar, färdigheter och kompetens som beskrivs i ländernas och idrottsorganisationernas kvalifikationer för tränare,

11. utbildningen av tränare och kraven på tränares kvalifikationer skiljer sig åt mellan länderna; de nationella referensramar för kvalifikationer eller motsvarande system som det hänvisas till i den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) tjänar som ett verktyg för att underlätta jämförelse mellan olika länder i syfte att främja öppenhet och jämförbarhet vad gäller kompetens och kvalifikationer på nationell och europeisk nivå med sikte på rörlighet och livslångt lärande,

SOM NOTERAR ATT

12. tränare är nyckelfigurer inom idrotten som bidrar till att hantera samhälleliga utmaningar i och med att de, beroende på deras roller och befattningar och på förhållandena för tränarverksamheten, bland andra arbetsuppgifter kan a) påverka individers första erfarenheter av idrott och fysisk aktivitet, stödja utvecklingen av idrottsrelaterade vanor och delta i skapandet av det sociala och ekonomiska mervärde som har sitt ursprung i idrotten, b) spela en ökande social roll i den personliga utvecklingen av idrottsutövare, särskilt unga idrottare, genom att tjäna som positiva förebilder, ge motivation och självförtroende och påverka deras värderingar, beteendemönster och sociala färdigheter, c) ha en unik ställning när det gäller att främja social inkludering och jämställdhet, lära ut respekt för gemensamma värderingar (12) och mångfald och främja fysisk aktivitet inom alla sociala grupper, d) försvara och utveckla idrottens integritet och reglerna för rent spel samt vara bland de första som kan ingripa genom att uppfylla aktsamhetskravet när det uppstår problem som uppgjorda matcher, dopning, våld, utnyttjande av minderåriga etc., e) leda fritidsverksamhet med anknytning till idrottsverksamhet och fysisk aktivitet samt delta i idrottsrelaterad innovation, bland annat sådan rörande varor, tjänster och träningsmetoder, f) forma idrottserfarenheterna för viktiga berörda parter, t.ex. idrottarnas anhöriga, åskådare, fans och andra sociala aktörer, vars inflytande sträcker sig utanför idrotten till andra viktiga områden.

ÄR MOT BAKGRUND AV OVANSTÅENDE ENIGA OM ATT

13. tränarnas huvudsakligen idrottsspecifika roll är på väg att utvidgas till att omfatta ett område av verksamheter med större inverkan på mänsklig och samhällelig utveckling i samband med de många problem som samhället står inför och som idrotten har en unik möjlighet att bidra till att lösa; denna roll som tränarna har inom området idrott och fysisk aktivitet bidrar till utövarnas holistiska utveckling och liknar den roll som lärarna har inom utbildningsväsendet, särskilt med avseende på barn och ungdomar,

14. till de viktigaste frågorna vad gäller tränare i nuläget hör a) att samhället erkänner tränarnas ökande betydelse, b) att tränarnas egen medvetenhet om vikten av sin roll och därmed sammanhängande möjligheter och ansvarsområden ökar samt att ytterligare utveckling av denna roll främjas, c) att möjligheterna för tränare till livslångt lärande och utbildning i tillämpliga fall utökas, i syfte att hantera sociala förändringar, framför allt med avseende på hälso- och sjukvård och aktsamhetskrav samt på området för ekonomi och social inkludering, d) att jämställdhet och mångfald främjas inom tränarverksamhet, där så är relevant genom ett ökat antal anställda och frivilliga kvinnliga tränare och människor med olika socialt och etniskt ursprung inom olika idrotter och på alla nivåer, e) att idrottares dubbla karriärmöjligheter stöds och tränaryrket lyfts fram som en möjlighet för ungdomar, f) att erkännandet av tränaryrket i EU:s medlemsstater stöds på lämpligt sätt genom att standarder för tränarkvalifikationer och tydlighet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas kvalifikationer främjas genom att de införlivas i nationella referensramar för kvalifikationer som refererar till den europeiska referensramen för kvalifikationer, g) att frivilliga tränares roll erkänns och att de ges lämpligt stöd, h) att tränarutbildningen utvecklas och ges en internationell och sektorsövergripande dimension genom integration av goda exempel och användbara arbetsmetoder från ungdomsarbete, såsom icke-formellt och informellt lärande genom idrott, arbete med personer med särskilda behov och entreprenörskap,

UPPMANAR I DETTA SAMMANHANG

15. MEDLEMSSTATERNA, SAMTIDIGT SOM HÄNSYN TAS TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH IDROTTENS SÄRART, ATT a) bidra till att bredda tränarnas roll när det gäller att vid behov ta itu med de sociala utmaningar som samhället som helhet står inför, b) stödja utbildningsprogram och informationskampanjer som syftar till att öka antalet behöriga tränare och att göra det möjligt för dem att förbättra deras tillträde till och ställning på arbetsmarknaden, c) utbyta bästa praxis när det gäller utbildning av tränare, d) främja samarbete mellan utbildningsanstalter, ungdomsorganisationer, idrottsförbund och idrottens paraplyorganisationer om teoretisk och praktisk utbildning för tränare, e) stödja utvecklingen av reell kompetens och av ett system för livslångt lärande för tränare som inbegriper möjligheter till formellt, icke-formellt och informellt lärande på olika tränarnivåer, f) erkänna och främja den aktivitet som bedrivs av tränares paraplyorganisationer och nätverk, g) inom idrottsutbildningssystemet främja en strategi baserad på resultat av lärande som bygger både på målen enligt de nationella referensramarna för kvalifikationer och enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer och, i förekommande fall, på inkludering av tränarkvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer med hänvisning till den europeiska referensramen för kvalifikationer,

16. EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT a) underlätta utbyte av bästa praxis och riktlinjer i fråga om tränarutbildning och utformning av kvalifikationer mellan EU:s medlemsstater och idrottsorganisationer, b) överväga att som ett led i arbetet i kommissionens expertgrupp för kompetens- och personalutveckling börja utforma riktlinjer för grundläggande krav när det gäller tränares färdigheter och kompetens, c) fortsätta att främja jämförbarhet när det gäller medlemsstaternas och idrottsorganisationernas tränarkvalifikationer mot bakgrund av den europeiska referensramen för kvalifikationer, d) undersöka tränarnas roll, med särskild inriktning på utmaningar och hinder i utbildnings-, rörlighets- och arbetsmarknadssammanhang samt utvärdera idrottstränarverksamhetens inverkan på stora samhälleliga utmaningar, såväl på idrottsområdet som på andra områden, e) använda de möjligheter som Europeiska socialfonden, programmet Erasmus+ och Europeiska idrottsveckan erbjuder för att framhäva och främja tränarverksamhetens fördelar och uppmuntra rörlighet för tränare,

17. IDROTTSRÖRELSEN OCH ANDRA BERÖRDA PARTER ATT a) eventuellt i nära samarbete med utbildningsanstalter utforma ett innehåll i tränarutbildningen som är aktuellt och i linje med nuvarande utvecklingstendenser i samhället, inbegripet kunskaper som rör social kompetens, antidopning, idrottares dubbla karriär, ungdomsverksamhet, hälso- och sjukvård, entreprenörskap, aktsamhetskrav, jämställdhet, osv., b) samarbeta med tränare i syfte att utveckla säker och effektiv fritidsverksamhet, så att idrotten förblir attraktiv och konkurrenskraftig i förhållande till nya datorbaserade alternativ för fritidsverksamhet, c) göra tränaryrket mer tillgängligt genom utbildning och incitament att utveckla tränarkvalifikationer och genom att bland annat utnyttja de möjligheter som dagens informations- och kommunikationsteknik erbjuder, d) främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor, ungdomar och personer med funktionsnedsättning, e) verka för att människor som arbetar som tränare har den utbildning som krävs, f) främja livslångt lärande för tränare, bland annat genom validering av kompetens, och främja diskussioner och utbyte av färdigheter och kunskaper på lokal, regional, nationell och internationell nivå, g) utnyttja Europeiska socialfonden och programmet Erasmus+ för att stödja livslångt lärande för tränare, h) stödja rörligheten för tränare så att de kan lära sig och förvärva kulturella kunskaper, sektorsövergripande kunskaper, språkkunskaper och annan relevant ny kompetens, i) samarbeta med olika arbetsgivare för att undersöka vilka behov de har när det gäller att utveckla idrottsaktiviteter som skulle kunna involvera idrottstränare i arbetet med att främja mångfalden inom tränarverksamheten, bland annat genom ökat tillträde för kvinnor och ungdomar.

(1) Eurobarometer 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2) Report of the commission on ending childhood obesity, WHO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3) Rådets rekommendation om befrämjande av hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:SV:PDF).

(4) The economic cost of physical inactivity in Europe, An ISCA / Cebr report, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5) Unemployment statistics, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6) Detta dokument hänvisar till integration av migranter och flyktingar i linje med slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU, antagna den 9 december 2016 (Dok. 15312/16).

(7) Grupper som löper större risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap än befolkningen i stort. Personer som tillhör etniska minoriteter, migranter, personer med funktionsnedsättning, hemlösa, personer som kämpar med drogmissbruk samt isolerade äldre personer och ungdomar ställs alla ofta inför svårigheter som kan leda till ett ännu större socialt utanförskap, till exempel låg utbildning, arbetslöshet eller undersysselsättning.

(8) Enligt beräkningar hotas 54 % av arbetstillfällena i EU av automatisering (Technology at work. The Future of Innovation and Employment, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092)

(9) Respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (artikel 2 i EU-fördraget).

(10) Idrottens andel av det totala bruttoförädlingsvärdet uppskattas till 1,76 %, vilket motsvarar 174 miljarder euro. För EU som helhet uppskattas den idrottsrelaterade sysselsättningens andel av den sammanlagda sysselsättningen till 2,12 %, vilket motsvarar 4,5 miljoner personer. (Study on the Contribution of Sport to Economic Growth and Employment in the EU [2012] Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning och kultur).

(11) http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12) Respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (artikel 2 i EU-fördraget).