EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.06.1997 
KOM(97) 300 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Att främja lärlingsutbildning i Europa 

1 1. Lärlingsutbildning leder in i arbetslivet 
En mångfald av lärlingsutbildningssystem i Europa 
Lärlingsutbildningssystemen i Europa är många och av olika slag, och skiljer sig vad 
gäller målgrupper, organisation, flexibilitet, nivå, inblandade aktörer och erkännande 
av examensbevis. Det finns också stora skillnader i deltagarnivå, vilket bland annat 
återspeglar skillnader i status och vikten av lärlingsutbildning inom medlemsstaternas 
grundläggande utbildning. Till exempel i Tyskland, Danmark och Österrike är 
lärlingsutbildningen omfattande och andelen deltagare utgör mellan 3 och 6% av den 
sammanlagda arbetskraften. Detta är ungefär 20 gånger mer än i länder som Belgien, 
Grekland eller Portugal, med andelen deltagare på mellan 0,2 och 0,3%. 
Gemensamma egenskaper i lärlingsutbildning 
Lärlingsutbildning är en form av grundläggande yrkesutbildning som syftar till att ge 
unga människor färdigheter som kan underlättar övergången till yrkeslivet. Eftersom 
den förenar teoretisk utbildning med praktisk arbetserfarenhet utgör den ett 
värdefullt alternativ till mer akademiska studier. Naturligtvis är det en stor fördel att 
den leder till en erkänd examen. 
Lärlingsutbildning är en nyckel till att förbättra sysselsättningsutsikterna för 
ungdomar 
Vid sitt möte den 21-22 juni 1996 i Florens bad Europeiska rådet kommissionen att 
genomföra en undersökning om "lärlingsutbildningens roll i främjandet av nya 
arbetstillfällen". Önskemålet var ett uttryck för stats- och regeringschefernas 
engagemang för att genom utbildning kämpa mot ungdomsarbetslösheten, särskilt 
bland ungdomar under 25 år, vilken för närvarande ligger kring 20% . 
Utredningen1 visar att ett ökat främjande av lärlingsutbildning kan utgöra ett svar på 
detta problem. Lärlingsutbildning ökar möjligheterna till sysselsättning i den 
utsträckning att arbetslösheten bland ungdomar som med framgång avslutat en 
lärlingsutbildning tenderar att ligga under genomsnittet. 
I undersökningen presenteras ett stort antal exempel på lyckad övergång från skola 
till arbete. I det irländska lärlingssystemet till exempel rapporteras anställningssiffror 
på 95 till 100%. I Österrike har före detta lärlingar den kortaste genomsnittliga 
arbetslöshetstiden jämfört med andra arbetslösa ungdomar. För fd. lärlingar utgör 
den genomsnittliga perioden 60 dagar, medan den stiger till mellan 80 och 100 dagar 
för ungdomar med annan utbildning. Vikten av arbetserfarenhet i ett företag 
bekräftas också för de nya tyska delstaterna. Direkt efter avslutad utbildning fick tre 
fjärdedelar av de lärlingar som hade fatt sin utbildning inom ett företag anställning, 
medan 19% var arbetslösa. När yrkesutbildningen hade skett utanför företag, fick 
The Role of Apprenticeship in Enhancing Employabilily and .Job Creation: The significance of 
apprenticeship training för (he labour marker - ("Lärlingsutbildningens roll i främjandet av 
möjligheter till sysselsättning och skapandet av arbetstillfällen: lärlingsutbildningen betydelse för 
arbetsmarknaden") - nederländska ekonomiska instituttet för Europeiska kommissionen, april 1997. 
-2-
endast 27% anställning ocli nästan 70% var arbetslösa. 15 månader senare hade 50% 
hittat ett arbete och 23% var arbetslösa, medan siffrorna för den förslå gruppen som 
hade utbildats pa förelag var 71% mot 8% 
Det europeiska bidraget till reform 
Förbättringar av lärlingsutbildning har ofta varit möjliga tack vare ekonomiskt stöd 
från Europeiska gemenskapen inom ramen för Europeiska socialfonden. Mer än 20% 
av fondens 47 000 miljoner ecu för tiden 1994-1999 är avsedda för unga arbetslösa 
och deras inträde på arbetsmarknaden. Centrala EG-program är Ungdomsstart och 
Leonardo da Vinci, i vilka pilotprojekt och praktik i andra länder bidrar till att 
förbättra kvaliteten. Syftet med sådana insatser är att främja utbytet av goda rutiner i 
hela Europa och sprida nyskapande redskap av hög kvalitet. 
Vägen framåt 
Syftet med detta dokument är att belysa egenskaperna i en lärlingsutbildning av god 
kvalitet som bidrar till att ungdomar lättare finner arbete. Ett antal citerade initiativ i 
medlemsstaterna syftar till att ge exempel pä goda lösningar till hur lärlingsutbildning 
kan göras mer attraktiv och bättre anpassad till förändringar i mönster och 
verksamhet i näringslivet. 
Slutligen föreslår kommissionen fem nycklat till en mer effektiv lärlingsutbildning för 
att, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, ytterligare utveckla en 
lärlingsutbildning av kvalitet i Europa och riktlinjer för insatser som bör göras såväl 
på nationell som på gemenskapens nivå. Det är dock viktigt att tänka på att de stora 
skillnaderna mellan lärlingsutbildningar återspeglar såväl olika institutionella 
strukturer som de olika sociala och ekonomiska situationerna i medlemsstaterna. 
Därför bör tillämpningen av de riktlinjer för insatser som anges nedan klart anpassas 
till den nationella situationen. 
2. Dynamiska reformer med liknande målsättning 
I flera medlemsstater är lärlingsutbildningen föremål för betydande reformer som 
syftar till att höja kvaliteten på systemen och göra dem mer attraktiva, samt anpassa 
dem till förändringar i näringslivet och till arbetsmarknadens behov. Analyserna av 
dessa reformer som illustreras med exempel visar att medlemsstaterna försöker: 
• Minska klyftan mellan skolor och arbetsplatser 
Sverige 
Det finns ingen lärlingsutbildning som sådan, men sedan 1992 motsvarar utbildning 
på arbetsplatsen minst 15% av den totala undervisningstiden på alla yrkeslinjer på 
gymnasiet. Rådgivande organ med företrädare för skolor, fackföreningar och 
näringslivet spelar en viktig roll i tillhandahållandet av praktik, inköp av utrustning 
och förberedelse av handledare. 
Finland 
Lärlingsutbildningens ställning jämfört med andra utbildningsformer har förbättrats 
genom lagstiftning som trädde i kraft 1993. Utbildningen är flexibel, anpassad till 
företagens och de enskildas behov, leder till samma yrkeskvalifikationer som 
skolutbildning och ger möjligheter till vidareutbildning. Från bara 4 000 lärlingar på 
1970-talet har antalet ökat till 18 000 år 1996, och det förväntas att lärlingarna skall 
utgöra 16% av alla deltagare i grundutbildning och omskolning är 2000. 
• Att komma närmare marknadens behov 
Spanien 
Sedan 1988 har decentralisering medfört större flexibilitet och ökad 
reaktionsförmäga när det gäller behoven inom vissa sektorer och hos lokala 
industriföretag. Praktik på arbetsplatser är införlivad med yrkesutbildning på heltid i 
form av obligatoriska tremånaders praktikperioder. Praktikplatser förhandlas mellan 
lokala företag, fackföreningar och skolor. 
Luxemburg 
Arbetsmarknadens parter arbetar tillsammans i yrkeskammare. De ansvariga för en 
viss sektor beslutar tillsammans med arbetsmarknadsministeriet för vilka yrken det 
bör finnas lärlingsutbildning, de fastställer den praktiska sidan av arbetspraktiken, 
hjälper till att förbereda teoretiska yrkeskurser, fastställer formen för avgångsexamen 
och tillsammans med ministeriet utfärdar de avgångsbetygen. 
Portugal 
Sedan Institutet för Sysselsättning och yrkesutbildning, som består av tre parter, och 
dess regionala centrum inrättades, har arbetsmarknadens parter spelat en allt större 
roll i yrkesutbildningen. De medverkar i samordning och förvaltning av erkännande, 
främjande av verksamhet inom yrkesutbildning och organisation av 
yrkesutbildningsprogram. 
• Att främja flexibilitet och rörlighet 
Tyskland 
Behovet av kvalifikationer hellre än endast färdigheter erkändes redan i slutet på 
1970-talet. Sedan dess har det lagts mer vikt på överförbara kunskaper som färdighet 
att planera, hantera metoder, tänka i system och utveckla färdigheter för social 
kommunikation, ansvarskänsla och kritiskt tänkande. Med tanke på den höga nivå av 
rörlighet på arbetsmarknaden i Tyskland har dessa förändringar tillfört högre 
flexibilitet. 
Danmark 
Sedan 1992 tillåter dansk lagstiftning att ungdomar som deltar i grundläggande 
yrkesutbildning tillbringar praktikperiodcr utomlands som en del av utbildningen. 
Medel tillhandahålls genom arbetsgivarnas ersättningssystem för att finansiera 
praktikanternas högre kostnader under vistelsen utomlands. 
• Att kämpa mot social utslag ning 
Italien 
Man har utarbetat och gett juridisk status till avtal om yrkesutbildning och anställning 
för att uppmuntra arbetsgivare att utbilda ungdomar mellan 15 och 29 år (32 för 
kvinnor) med särskild tonvikt på dem som har blivit utslagna. Avtalen kan förnyas, 
vanligtvis efter 24 månader. Mer än en halv milion ungdomar omfattas nu av sådana 
avtal. 
• Att höja den akademiska nivån på examensbevis för lärlingar 
Frankrike 
En reform från 1987 har lett till att man utvidgat kurser som förbereder examina på 
högre nivå, däribland för ingenjörer. Detta har bidragit till att utvidga skalan av 
mottagande företag och skapa intresse i nya sektorer för kontrakt av denna typ. År 
1992 deltog cirka 25 000 lärlingar i lärlingsutbildning som ledde till en högre nivå. Är 
1995 hade detta antal stigit till nästan 60 000. 
Nederländerna 
I den nederländska lärlingsutbildningen kan man nu erhålla examensbevis på tre 
nivåer. De som läser den traditionella kursen på första nivån far tillträde till andra och 
tredje nivån. Detta är ett nödvändigt svar på nya kunskapskrav som nu inom vissa 
sektorer är avsevärt högre än tidigare. På senare år har ungefär 40% av deltagarna 
genomgått en kurs på andra eller tredje nivån. 
• Att ge lärlingar tillträde till högskoleutbildning 
Förenade kungariket 
Arbetsmarknadens parter är överens om målet för en politik som uppmuntrar 
övergång, där det är lämpligt, från lärlingsutbildning {Modern Apprenticeship) till 
högskoleutbildning. En bakgrund med Modern Apprenticeship erkänns av 
högskolornas antagandemyndigheter som berättigande till tillträde till högskolan. 
Österrike 
Ett lagförslag till Berufsreifeprufung, ett inträdesprov till högskolan, har redan 
fastställs av arbetsmarknadens parter och regeringen. Det är även föremål för ett 
projekt som får gemenskapsstöd genom Leonardo da Vinci. 
3. Fem nycklar till en mer effektiv lärlingsutbildning 
Nyckel nr I: Utvidga och utveckla nya former av lärlingsutbildning 
Mål: att utvidga och utveckla nya former av lärlingsutbildning genom att utöka 
antalet utbildningsplatser, använda ny teknik för distansundervisning och utveckla 
utbildning i tillväxtsektorer och för nya yrken. 
Fastän det finns klara undantag är lärlingsutbildningen allmänt sett överrepresenterad 
i sektorer med relativt låga utsikter för tillväxt, som byggbranschen, 
fordonsreparation och frisörsyrket. Den syns inte särskilt i tjänstesektorn, och där 
den finns är det alltför ofta på områden med lägsta tillväxttakt. Det finns också 
tecken på att lärlingar är sällsynta i sektorer med mest nyskapande verksamhet, till 
exempel hela sektorn för informationstjänster. 
Fördelningen av yrkesutbildning över en bred skala av näringslivets sektorer berör 
även den små och medelstora företagen, vars roll i skapandet av sysselsättning är 
mycket viktig och vars deltagande i lärlingsutbildning är väsentlig för dess framtida 
existens. I Tyskland till exempel finns mer än hälften av praktikanterna på företag 
med färre än 50 anställda. Den utsträckning i vilken företag erbjuder praktikplatser 
har en direkt koppling till den ekonomiska cykeln. Under lågkonjunktur blir 
kostnaden för företagen för att utbilda lärlingar och bekosta dem en avgörande fråga. 
I detta sammanhang är det viktigt att utnyttja de möjligheter som den nya 
informationstekniken erbjuder. Användningen av telematik kan bidra till 
kostnadseffektiviteten i lärlingsutbildning genom att man tillhandahåller teoretiska 
kunskaper genom distansundervisning och Internet och på så sätt minska fysisk 
närvaro i skolan. 
För att lärlingsutbildningen skall vara attraktiv är dess status inom hela 
utbildningssystemet avgörande. Ungdomar uppmuntras att delta när de är övertygade 
om att lärlingsutbildningen verkligen kan ge dem bättre chanser till arbete. Detta 
innebär att lärlingsutbildningen bör erbjuda högre kvalifikationer, leda till utbildning 
på högre nivå och ha lika hög status inom utbildningssystemet. 
Förslag till insatser: 
• Medlemsstaterna bör fortsätta sin ansträngningar att skapa ekonomiska incitament 
för att företag skall tillhandahålla ytterligare utbildningsplatser. I detta samband 
bör man ta hänsyn till små och medelstora företag och deras viktiga roll i 
lärlingsutbildning. 
• Förutom ekonomiska incitament bör medlemsstaterna söka att öka företagens 
engagemang i lärlingsutbildningen genom mer flexibla juridiska ramar, en 
utvidgning av kvalifikationer mot högre nivåer samt en fokusering på nya yrken. 
• De möjligheter som multimediaverktyg erbjuder lärlingar bör undersökas 
ytterligare för att tas tillvara pä bästa sätt. 
Kommissionen kominer all utföra en lùiiopa-omfatlande kvalitativ översikt med 
fokusering på företagens roll i lärlingsutbildning. Översikten syftar till att fastställa 
bästa lösningar och viktiga åtgärder för innovationer samt faktorer som kan bidra 
till att fler företag förbinder sig att tillhandahålla praktikplatser. 
Nyckel nr 2: Höja kvaliteten pä tärlinusutbädning 
Mål: att höja kvaliteten pä lärlingsutbildning vad gäller undervisningsmetodik, 
innehåll och organisation för att finna en jämvikt mellan teori och praktik på 
arbetsplasten, och mellan företagens och de enskildas behov. 
Ett mer komplicerat arbetssystem kräver att arbetstagare kommunicerar, arbetar i 
lag, reagerar flexibelt och tar initiativ till att lösa problem. Genom sin natur (en 
kombination av teori och arbetserfarenhet) har lärlingsutbildningen avsevärd 
potential för att utrusta personer för att uppfylla dessa krav. 
Konkret erfarenhet av situationer i det verkliga livet ger mening och vikt till 
utbildningsmiljön som i sin tur ökar motivering och effektiv inlärning. En kombinerad 
närvaro i skolan och på företag är dock inte tillräcklig om man inte integrerar 
utbildningsinnehållet. Detta kräver ett nära samarbete och samspel mellan företag och 
utbildningssystem och, vilket är avgörande, kvalificerade utbildare (handledare) på 
arbetsplatsen. 
Fastän det är viktigt med en snabb övergäng från utbildning till arbetsliv, bör 
lärlingssystemen också erkänna att den enskilde förblir anställningsbar pä långsikt om 
färdigheterna kan överföras och uppdateras regelbundet. För att åstadkomma detta 
måste systemet tillhandahålla de nyckelkunskaper som utgör de viktigaste grunderna 
för livslångt lärande. 
Förslag till insatser: 
• Medlemsstaterna bör anpassa läroplaner så att klyftorna mellan grund- och 
fortbildning minskas. Viktiga inslag är bland annat kurser som höjer 
allmänbildningen och ger sociala färdigheter samt andra färdigheter som är 
gemensamma för en bred skala av yrken. Dessa skulle utgöra grunden för livslångt 
lärande och främja långsiktiga anställningsperspektiv 
• Kommissionens kommer att bidra med att i Leonardo da Vinci-programmet lägga 
större tonvikt vid främjandet av kvalitativa förbättringar i lärlingsutbildning genom 
utbyte av utbildare och handledare samt andra relevanta aktörer i företag och 
utbildningsanstalter. 
Nyckel nr 3. Främja rörlighet för lärlingar 
Mål: Att ge lärlingsutbildningen en europeisk dimension genom att främja rörlighet 
för lärlingar och erkännande av praktikperioder i andra medlemsstater. 
UKJ 
Lärlingarnas ställning varierar mycket. I vissa länder grundas den pä ett 
yrkesutbildningsavtal som liknar ett avta! om arbete, i andra länder, där systemen 
ligger närmare skolan, betraktas lärlingar som studerande. Dessa skillnader hindrar 
rörligheten över gränserna och erkännandet av genomgången yrkesutbildning i en 
annan medlemsstat. Detta är synnerligen viktigt eftersom det i allt högre grad behövs 
en mångsidig arbetsstyrka för att till fullo kunna utnyttja de allt större möjligheter 
som den inre marknaden och globaliseringen av ekonomin erbjuder. 
Förstag till insatser: 
• Att främja lärlingsutbildning med en europeisk dimension. Kommissionen 
förbereder ett förslag om utveckling av ett gemensamt juridiskt ramverk för att 
främja lärlingsutbildning i Europa. 
Vid översynen av Leonardo da Vinci-programmet kommer kommissionen att 
lägga särskild vikt vid ett system för rörlighet för lärlingar enligt 
Sokrates/Erasmus-principerna. 
Kommissionen och medlemsstaterna bör stödja och främja möjligheter till 
rörlighet genom ett system för insamling, samordning och tillhandahållande av 
uppgifter om möjligheter till praktik utomlands, särskilt inom EURES-systemet. 
Nyckel nr 4: Engagera arbetsmarknadens parter 
Mål: att i så stor utsträckning som möjligt engagera arbetsmarknadens parter i 
främjandet och utvecklingen av lärlingsutbildning. 
Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll när det gäller att säkerställa att 
lärlingsutbildningen blir en framgångsrik merit på arbetsmarknaden, genom att de 
erkänner dess utbildningsbevis, anpassar läroplanerna till ny utveckling och 
tillhandahåller praktikplatser i alla slags företag. 
I vissa länder deltar arbetsmarknadens parter i lagstiftning, fastställande av riktlinjer 
och administration genom att utarbeta kursinnehåll, övervaka och erkänna 
utbildningen. Parternas engagemang är förmodligen avgörande för att 
lärlingsutbildningen skall fa den nödvändiga status och således bli attraktiv, och 
dessutom för att systemen i högre grad skall kunna reagera på ny utveckling. 
Förslag till insatser : 
• Kommissionen och medlemsstaterna bör upprätta nätverk av pilotprojekt för att 
främja lärlingsutbildning i växande och nyskapande sektorer och ge 
arbetsmarknadens parter en ansvarsfull roll i arbetet med dessa nätverk. 
Att främja diskussioner om lärlingsutbildning inom den sociala dialogen genom att 
särskilt betona yrkesutbildning i nya sektorer och genom att säkerställa en 
tillräcklig tillgång på praktikplatser. Detta ämne kommer att beröras för första 
gången i samband med den diskussion om "tillträde till färdigheter" som 
kommissionen kommer att starta i höst. 
-8-
Nyckel nr 5. Mot verkliga strategier inoitt lärlingsntbildnin 
Mål: att främja utbytet av goda lösningar och lillhandahälla alla berörda 
(beslutsfattare, ansvariga, arbetsmarknadens parter, skolor och utbildningsanoidnaie 
samt företag) indikatorer för att de skall kunna övervaka utvecklingen av 
lärlingsutbildning i Europa och utarbeta verkliga strategier. 
Medlemsstaternas ansträngningar för att reformerna lärlingsutbildningen är tecken på 
beslutsamhet och dynamism. Skillnaderna mellan system och terminologi far dock 
inte hindra sökandet efter gemensamma angreppssätt på gemensamma problem. 
Förslag till insatser: 
• Kommissionen skulle med hjälp av medlemsstaterna kunna utarbeta regelbundna 
rapporter om lärlingsutbildning i medlemsstaterna med en gemensam definition, 
konsekvent klassificering och väsenHiga uppgifter för att man skall kunna jämföra 
de olika systemen. 
• I samarbete med medlemsstaterna skulle kommissionen kunna fastställa ett 
benchmarkning-system för lärlingsutbildning, bland annat i samband med den 
benchmarking i ungdomsfrågor som pågår i Kommittén för sysselsättning och 
arbetsmarknad. Dessa uppgifter skulle bidra till att stimulera debatten mellan alla 
inblandade och att finna nya strategier för fr?.mjande och utveckling. 
-9-

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 300 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 16 04 
Katalognummer : CB-C0-97-323-SV-C 
ISBN 92-78-21812-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg