Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(framlagt av kommissionen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128.4 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av Sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

(1) Den europeiska sysselsättningsstrategin är central för genomförandet av sysselsättnings- och arbetsmarknadsmålen i Lissabonstrategin. För att Lissabonagendan skall kunna genomföras framgångsrikt måste medlemsstaternas sysselsättningspolitik på ett balanserat sätt främja de tre målen - som kompletterar och ömsesidigt stöder varandra - om full sysselsättning, kvalitet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning och integration. För att dessa mål skall uppnås krävs ytterligare strukturreformer med fokus på tio specifika åtgärdsområden samt bättre styrelseformer.

(2) Genom den reformerade europeiska sysselsättningsstrategin från 2003 har tonvikten lagts vid ett perspektiv på medellång sikt och vikten av att alla politiska åtgärder som rekommenderas i sysselsättningsriktlinjerna genomförs. En komplett översyn av sysselsättningsriktlinjerna bör därför endast göras vart tredje år. Under de mellanliggande åren bör de bara uppdateras i mycket begränsad omfattning.

(3) Rådet antog utan ändringar riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2004 genom beslut...

(4) Rådet antog den 22 juli 2003 en rekommendation om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik. [1] Genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning i den gemensamma sysselsättningsrapporten 2003-2004 visar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bara i begränsad utsträckning har följt dessa rekommendationer från rådet.

[1] EUT L 197, 5.8.2003.

(5) Den europeiska specialgruppen för sysselsättningsfrågor har rekommenderat att EU bör skärpa rekommendationerna till medlemsstaterna. Framför allt bör åtgärder vidtas för att öka anpassningsförmågan hos arbetstagare och företag, förmå fler människor att komma ut och stanna kvar på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla, få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande, samt säkerställa ett effektivt genomförande av reformer genom bättre styrelseformer. Rådet och kommissionen delar denna bedömning och har integrerat de politiska budskap som framförs i specialgruppens rapport i den gemensamma sysselsättningsrapporten.

(6) Analysen av genomförandet av riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 i den gemensamma sysselsättningsrapporten samt de generella och landsspecifika politiska budskapen i rapporten från specialgruppen för sysselsättningsfrågor ligger till grund för EU:s rekommendationer till nationell sysselsättningspolitik 2004.

(7) Sysselsättningsriktlinjerna kommer att gälla de nya medlemsstaterna efter anslutningen. Alla nya medlemsstater har under de senaste åren avlagt rapport om genomförandet av de gemensamma utvärderingarna avseende sysselsättningsriktlinjerna. De landsspecifika budskapen i rapporten från specialgruppen för sysselsättningsfrågor ligger helt i linje med den analys som gjorts av ländernas rapporter, och kan användas som vägledning för genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna i de nya medlemsstaterna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

1. Alla medlemsstater bör vidta de åtgärder som anges i bilaga 1.

2. De medlemsstater som rådets rekommendation av den 22 juli 2003 riktade sig till bör vidta de åtgärder som anges i bilaga 2, vilken ersätter bilagan i den rekommendationen, och rapportera om uppföljningen i sina nationella handlingsplaner som skall läggas fram senast den 1 oktober 2004.

3. De medlemsstater som ansluter sig till unionen den 1 maj 2004 bör ta upp de prioriterade områden som anges i bilaga 3 i sina nationella handlingsplaner som skall läggas fram senast den 1 oktober 2004.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[...]

BILAGA 1

GEMENSAMMA REKOMMENDATIONER TILL ALLA MEDLEMSSTATER

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att alla medlemsstater och arbetsmarknadens parter omedelbart bör göra följande:

* Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga. Flexibilitet kombinerat med trygghet på arbetsmarknaden bör främjas genom att tonvikten läggs på en förbättrad arbetsorganisation samt incitament - för såväl arbetsgivare som arbetstagare - att ingå både standardiserade [2] och andra anställningsavtal så att det inte växer fram en tudelad arbetsmarknad. Begreppet anställningstrygghet bör moderniseras och breddas så att det omfattar både anställningsskydd och främjandet av kvinnors och mäns förutsättningar för att fortsätta arbeta och utvecklas i sitt arbete. Det är viktigt att skapa så många arbetstillfällen som möjligt och öka produktiviteten genom att undanröja hindren för start av nya företag och genom satsningar på en mer föregripande och bättre hantering av omstruktureringar.

[2] Med "standardiserade avtal" menas tillsvidareanställning oavsett om den är på heltid eller deltid.

* Förmå fler människor att ta sig in och stanna kvar på arbetsmarknaden: se till att arbete lönar sig för alla. Fällor som innebär att människor förblir arbetslösa eller utanför arbetskraften eller hålls kvar i låglöneyrken bör åtgärdas genom en anpassning av balansen mellan skatter och förmåner. Heltäckande strategier för ett aktivt åldrande bör byggas upp, bl.a. med incitament och andra åtgärder för att få arbetstagare att gå i pension senare och för att få arbetsgivare att anställa och behålla äldre arbetstagare. De politiska insatserna bör vidareutvecklas för att få fler kvinnor, ungdomar, etniska minoriteter, invandrare och mindre gynnade grupper att komma ut på arbetsmarknaden och för att öka företagandet bland dessa grupper. De aktiva arbetmarknadspolitiska insatserna för arbetslösa och personer utanför arbetskraften bör förstärkas, med individuellt anpassade tjänster till alla arbetssökande. En politik som gör att det lönar sig att arbeta bör genomföras med stöd av ekonomiska och andra incitament, bl.a. individuell beskattning, alla aspekter på kvalitet i arbetet, barnomsorg och vårdtjänster samt andra åtgärder som gör det möjligt att förena yrkesliv och familjeliv.

* Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande. En ambitiös politik bör läggas fast i syfte att öka nivåerna av humankapital och FoU [3] och främja företagaranda samt kompetensutveckling genom utbildning på alla nivåer. Kostnaderna och ansvaret bör delas mellan myndigheter, företag och enskilda, och incitamenten för företagen att öka sina investeringar i humankapital bör ses över. Antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid bör minskas och utbudet av utbildning breddas så att förutsättningarna för ett livslångt lärande förbättras, särskilt för dem som mest behöver det såsom lågutbildade eller äldre arbetstagare, detta med beaktande av arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. Innovativa metoder för undervisning och inlärning (som utbildning via nätet) bör utvecklas och investeringar göras i kompetens på IT-området.

[3] Se Barcelonamålet om att öka FoU-investeringarna till 3 % av BNP.

* Se till att reformerna genomförs effektivt genom bättre styrelseformer. Partnerskap för reform bör byggas upp för att mobilisera arbetsmarknadsparternas och de olika berörda parternas stöd och medverkan. Det bör utformas tydliga nationella politiska insatser och vid behov uppställas mål som motsvarar dem som fastställts på EU-nivå, så att offentliga medel används effektivt. De nationella handlingsplanernas uppgift som viktiga redskap för att föra samman dessa delar av reformarbetet bör framhävas. Man bör se till att de visar att de finansiella anslagen är adekvata, transparenta och kostnadseffektiva, inklusive användningen av EU:s finansiella resurser, med hänsyn till genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna och sysselsättnings rekommendationerna. Ett mer effektivt ömsesidigt lärande bör utvecklas.

BILAGA 2

REKOMMENDATIONER TILL DE ENSKILDA LÄNDERNA

BELGIEN

Trots en positiv trend sedan 1997 ligger förvärvsfrekvensen i Belgien tydligt under EU-genomsnittet och kraftigt under Lissabonmålen. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare är bland de lägsta i EU-25. Förvärvsfrekvensen för utländska medborgare är uppseendeväckande låg. Efter flera år av stadig nedgång har sysselsättningen nu börjat öka. Vuxna deltar i allt mindre grad i utbildning.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Belgien omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Föregripa och bidra till hanteringen av företagsomstruktureringar på ett bättre sätt, i synnerhet vid kollektiva uppsägningar.

* Minska lönebikostnaderna ytterligare, i synnerhet för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

* Förbättra samarbetet mellan regionala arbetsförmedlingar för att främja rörligheten mellan regionerna.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Se över skatte- och förmånssystemen i syfte att undanröja kvarvarande arbetslöshetsfällor och införa adekvata incitament till aktivt arbetssökande genom att se över gällande villkor för att få förmåner.

* Se till att arbetsförmedlingarnas insatser i ökad utsträckning även omfattar vuxna arbetslösa, mindre gynnade ungdomar och invandrare.

* Lägga fast en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, bl.a. avveckla system för förtidspensionering, underlätta tillgången till fortbildning, främja flexibla arbetsformer och effektivt arbetssökande för äldre arbetslösa.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

* Följa upp aktuella branschövergripande avtal för att öka arbetstagarnas deltagande i utbildning, särskilt för lågutbildade.

DANMARK

Förvärvsfrekvensen i Danmark ligger en bra bit över de mål för sysselsättningen som ställdes upp i Lissabon, även för kvinnor och äldre arbetstagare. Arbetslösheten har visserligen ökat på senare tid - vilket särskilt har drabbat högskoleutbildade och förvärrat långtidsarbetslösheten - men den ligger fortfarande kvar på en relativt låg nivå. Med tanke på den höga förvärvsfrekvensen är det mycket viktigt att Danmark säkrar ett adekvat arbetskraftsutbud på lång sikt.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Danmark omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Minska det totala skattetrycket på arbete ytterligare samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Genomföra en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande och bl.a. avveckla återstående incitament till förtidspension, i synnerhet förmånssystemet vid förtidspension.

* Se över skatte- och förmånssystemen för att minska marginalskattesatserna och öka incitamenten att arbeta för låginkomsttagare, arbetslösa och personer utanför arbetskraften.

* Följa upp effekterna av de nya reformerna för att integrera invandrare på arbetsmarknaden, i synnerhet satsningarna på att bygga upp de nödvändiga baskunskaper som arbetstagarna behöver för att få arbete.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Vända utvecklingen mot försämrade baskunskaper.

* Följa utvecklingen när det gäller yrkesutbildning mot bakgrund av den senaste tidens höjningar av undervisningsavgifterna.

TYSKLAND

Den tyska förvärvsfrekvensen ligger över EU-genomsnittet men fortfarande långt under Lissabonmålen. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare släpar efter. Förvärvsfrekvensen för kvinnor ligger över EU-genomsnittet men hämmas fortfarande av bristen på barnomsorg, stora löneklyftor mellan kvinnor och män samt oförmånliga skatteregler. Situationen varierar mellan regionerna, men totalt sett har den tyska arbetsmarknaden knappast gynnats alls under åren av ekonomisk tillväxt i EU sedan 1997. Arbetslösheten och speciellt långtidsarbetslösheten är fortfarande bland de högsta i EU. En prioritet är fortfarande att åtgärda de regionala skillnaderna mellan de östra och västra delarna av landet, i synnerhet när det gäller skapandet av nya arbetstillfällen.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Tyskland omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Se över finansieringen av systemen för social trygghet i syfte att minska arbetskraftskostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

* Uppmuntra arbetsmarknadens parter att vidareutveckla mekanismer för lönebildningen som återspeglar lokala, regionala och sektorsvisa skillnader i produktivitet och villkor på arbetsmarknaden. Kombinera löneförhandlingar med ökad flexibilitet när det gäller arbetstider och möjligheter till utbildning, t.ex. genom utbildningskonton (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken).

* Främja tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom enklare regler och bättre möjligheter att få finansiering. Förbättra villkoren för företagande i landets östra delar.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Fortsätta reformera skatte- och förmånssystemet och i samband med detta se till att det finns tillräckliga incitament att arbeta; noga följa upp och utvärdera genomförandet av Hartz-reformerna beträffande arbetsförmedlingarnas effektivitet, särskilt i landets östra delar.

* Se över skatteregler som inverkar negativt på kvinnors arbetsmarknadsdeltagande. Förbättra barnomsorgen, särskilt i de västra delstaterna, och se till att undervisningen i skolorna i större utsträckning sker på samma tider som arbetstiderna i arbetslivet; uppmuntra arbetsmarknadens parter att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom den privata sektorn.

* Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande så att människor stannar kvar i arbete, särskilt efter 60 års ålder; fortsätta uppmuntra deltidsarbete för män och förbättra möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare.

* Förstärka insatserna för att integrera invandrare.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Höja utbildningsnivåerna i arbetskraften och underbygga incitamenten för att öka det livslånga lärandet, särskilt för lågutbildade, anställda i små och medelstora företag och äldre arbetstagare.

* Fortsätta modernisera den varvade utbildningen; minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

GREKLAND

Antalet nya arbetstillfällen har visserligen ökat på senare tid, men Grekland har fortfarande en förvärvsfrekvens som hör till de lägsta i EU, särskilt för kvinnor. Arbetslösheten minskar, men från en hög nivå. Det svarta arbetet är omfattande. Arbetskraftens produktivitet har ökat avsevärt, men ligger fortfarande på en låg nivå. Vuxna personers deltagande i utbildning är också fortfarande väldigt lågt, särskilt med tanke på den låga utbildningsnivån bland befolkningen i arbetsför ålder. Under senare år har en ökad invandring bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Grekland omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Genomföra hela det avtalade reformpaketet för arbetsmarknaden; göra det mer attraktivt med deltidsarbete och etablera bemanningsföretag för att åstadkomma en större bredd när det gäller arbetsformer.

* Minska lönebikostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras; omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom incitament för såväl arbetsgivare som arbetstagare att ingå standardiserade och andra anställningsavtal samt höja kapaciteten att kontrollera att lagstiftningen efterlevs.

* Främja ett mer sysselsättningsvänligt företagsklimat.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Vidta kraftfulla åtgärder för att effektivisera och öka antalet aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, så att en större andel av de personer som står utanför arbetskraften och arbetslösa omfattas.

* Skynda på etableringen av effektiva arbetsförmedlingar i hela landet som erbjuder förebyggande och individuellt anpassade tjänster; uppgradera systemen för statistikuppföljning.

* Öka incitamenten för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden, bl.a. genom deltidsanställning; öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris.

* Lägga fast en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament som gör att äldre arbetstagare uppmuntras att stanna kvar längre i arbete och främjad kompetensutveckling.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

* Se över incitamenten för att främja ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare.

SPANIEN

Mellan 1997 och 2002 ökade förvärvsfrekvensen i Spanien mest av alla medlemsstater och under samma period minskade den spanska arbetslösheten mest av alla medlemsstater. Arbetslösheten ligger dock en bra bit över EU-genomsnittet och förvärvsfrekvensen en bra bit under. Situationen varierar kraftigt mellan regionerna, vilket betyder att de regionala skillnaderna fortfarande behöver åtgärdas. Förvärvsfrekvensen för kvinnor och äldre arbetstagare är fortfarande väldigt låg. En mycket hög andel (omkring en tredjedel) av arbetstagarna är dessutom fortfarande visstidsanställda. Arbetskraftens produktivitet ligger fortfarande på låga nivåer. Utbildningsnivån är fortfarande mycket låg totalt sett och vuxna personers deltagande i yrkesutbildning är också mycket lågt. Under senare år har den ökade invandringen bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Spanien omedelbart bör prioritera följande åtgärder:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet.

* Se över regelverket så att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa fast personal och så att visstidsanställning motverkas i syfte att minska segmenteringen på arbetsmarknaden; undanröja hindren för deltidsarbete; göra det mer attraktivt för företagen att anlita bemanningsföretag och för arbetstagare att arbeta för bemanningsföretag.

* Tillämpa möjligheten att differentiera löner efter lokala, regionala och branschmässiga villkor (se riktlinje 5 i den allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken).

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Öka incitamenten för kvinnor att arbeta; öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris.

* Se till att mindre gynnade grupper i högre grad omfattas av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet ungdomar, funktionshindrade, invandrare och långtidsarbetslösa samt se till att åtgärderna är effektiva; fullborda moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna, inklusive systemet för statistikuppföljning, stärka samordningen mellan de regionala arbetsförmedlingarna; undanröja hindren för geografisk rörlighet.

* Lägga fast en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament för att uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete och utbildning.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid samt säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen och se till att den motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

* Stärka incitamenten för ett livslångt lärande så att fler deltar i utbildning, i synnerhet lågutbildade.

FRANKRIKE

I Frankrike ligger den totala sysselsätttningsfrekvensen under EU-genomsnittet. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare (55-64 år) är en av de lägsta inom EU. Arbetslösheten sjönk avsevärt mellan 1997 och 2000, men har ökat igen under de senaste åren av ekonomisk nedgång. Arbetslöshetssiffrorna är fortfarande bland de högsta i EU och siffrorna är särskilt höga för ungdomar (15-24 år). Förvärvsfrekvensen för utländska medborgare är uppseendeväckande låg, främst för kvinnor. Andelen visstidsanställningar överskrider fortfarande genomsnittet för EU-15, och vuxnas deltagande i utbildning ligger fortfarande under genomsnittet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Frankrike omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Underlätta en övergång från visstidsanställning till fast anställning för att motverka segmenteringen på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna att stanna kvar och vidareutvecklas på arbetsmarknaden.

* Utveckla ett system som gör det möjligt att föregripa och hantera omstruktureringar på ett bättre sätt.

* Se till att det skapas ett företagsvänligt klimat som främjar tillväxten av små och medelstora företag och följa upp hur väl man lyckas öka antalet nya företag.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Följa upp vilka effekter pensionsreformen får på pensionsåldern och ta fram en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande för att förmå äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete genom att anpassa arbetsvillkor, förbättra möjligheterna till utbildning och avveckla systemen för förtidspension.

* Förbättra samordningen mellan arbetsförmedlingarna för att främja individuellt anpassade tjänster; skapa effektiva möjligheter för arbetslösa ungdomar och för invandrare, särskilt kvinnor, att hitta arbete och få yrkesutbildning.

* Utvärdera den nyligen genomförda reformen av arbetslöshetsförsäkringen och se till att den åtföljs av adekvata krav och effektivt arbetssökande.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Se till att avtalet om yrkesutbildning som ingåtts av arbetsmarknadens parter verkligen leder till att en större andel av befolkningen deltar i utbildning, särskilt lågutbildade och anställda i små och medelstora företag.

* Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid; göra det enklare för fler att få gå som lärling och uppmuntra detta.

IRLAND

Irland har gjort imponerande framsteg när det gäller sysselsättningen och produktiviteten sedan 1997. Den totala förvärvsfrekvensen har ökat från 57,5 % till 65,3 %, arbetslösheten har sjunkit med nästan två tredjedelar och långtidsarbetslösheten har minskat från 6,1 % till 1,3 %. Arbetskraftsdeltagandet för kvinnor har visserligen ökat, men skillnaden mellan kvinnors och mäns förvärvsfrekvens är forfarande stor. Löneskillnaderna är också betydande. Bristen på arbetskraft är fortfarande ett problem som dock underlättas genom en ökad invandring. En viktig del av Irlands framgångar är förmågan att locka till sig utländska direktinvesteringar. Samarbetet mellan arbetsmarknadens parter, skattesystemet, ett gynnsamt regelverk och investeringarna i humankapital är också viktiga faktorer.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Irland omedelbart bör göra följande:

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Öka möjligheterna för en större andel arbetslösa och personer utanför arbetskraften att delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder och se till att åtgärderna är effektiva; göra det mer lönsamt att arbeta.

* Öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan könen.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Genomföra en samlad strategi för livslångt lärande för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare.

ITALIEN

Förvärvsfrekvensen har visserligen ökat sedan 1997, men den hör fortfarande till de lägsta i EU. Kvinnors arbetskraftsdeltagande och förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare hör också fortfarande till de lägsta i EU-25. Arbetslösheten har minskat långsamt under den senaste perioden, men den ligger fortfarande över genomsnittet för EU-15. Med en arbetslöshet på omkring 5 % i de centrala och norra delarna, jämfört med 18 % i de södra, är det mycket viktigt att åtgärda de regionala skillnaderna. Svart arbete är utbrett. Utbildningsnivån är fortfarande mycket låg totalt sett och deltagandet i yrkesutbildning är också mycket lågt.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Italien omedelbart bör prioritera följande åtgärder:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Förenkla regelverket för att åtgärda obalanserna mellan tillsvidareanställningar och visstidsanställningar och motverka segmenteringen på arbetsmarknaden; undanröja hindren för deltidsarbete.

* Minska lönebikostnaderna ytterligare, särskilt för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkerställs; omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom att avlägsna negativt inverkande skatteregler och förbättra kapaciteten att kontrollera att lagstiftningen efterlevs.

* Främja en översyn av systemen för lönebildning så att de anpassas till regionala skillnader på arbetsmarknaden (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken).

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Bygga ut och effektivisera arbetslöshetsförsäkringen.

* Effektivisera arbetsförmedlingen i hela landet, med särskilt beaktande av situationen för ungdomar och invandrare; förbättra möjligheterna att få tillgång till individuellt anpassade tjänster och öka deltagandet i aktiva arbetsmarknadsåtgärder, särskilt i landets södra del, samt se till att åtgärderna är effektiva; införa det nationella datoriserade systemet för arbetsmarknadsinformation utan ytterligare dröjsmål;

* Öka utbudet av barnomsorg, särskilt för barn under tre år, och annan anhörigvård till rimligt pris, så att det blir enklare för kvinnor att ta sig ut på arbetsmarknaden.

* Fastställa en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande som ger adekvata incitament till fortsatt arbete för arbetstagarna och motverkar förtidspensionering.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Höja utbildningsnivån i arbetskraften; minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid; anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

* Öka incitamenten till ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade, bl.a. genom en snabb lansering av de yrkesövergripande fonderna.

LUXEMBURG

Förvärvsfrekvensen i Luxemburg ligger nära EU-genomsnittet men fortfarande under EU:s mål. Arbetslösheten är fortfarande låg och långtidsarbetslösheten är en av de lägsta i EU. Den ekonomiska högkonjunkturen under senare delen av 1990-talet har dock inte lett till en genomgående högre förvärvsfrekvens. De nya jobben har främst gått till gränsarbetare och kvinnor, medan förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare forfarande ligger kvar på en mycket låg nivå. Deltagandet i utbildning ligger fortfarande under genomsnittet för EU-15.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Luxemburg omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Främja tillväxten av nystartade företag och främja företagsutbildning i syfte att gynna alternativa källor till ny sysselsättning.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, i synnerhet inom den privata sektorn, och underbygga de nya initiativen som har till syfte att förmå arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden genom att avveckla systemen för förtidspensionering.

* Främja arbetsinriktade lösningar för personer som omfattas av invaliditetspensionssystemet, men som kan arbeta.

* Förbättra tjänsteutbudet så att det blir enklare att förena yrkesliv och privatliv samt uppmuntra kvinnor att återgå till arbete efter långa perioder utanför arbetsmarknaden; åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan könen.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Säkerställa ett effektiv genomförande av ramlagstiftningen om fortbildning i syfte att stärka incitamenten till ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade.

* Se över hela systemet för livslångt lärande så att den allmänna och den yrkesinriktade utbildningen matchar varandra bättre; minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

NEDERLÄNDERNA

Förvärvsfrekvensen för både kvinnor och män ligger klart över Lissabonmålen, men förvärvsfrekvensen för invandrare är fortfarande låg. Arbetsmarknaden präglas av en exceptionellt hög andel deltidsarbetande (omkring 44 % av arbetskraften) och ett stort antal människor med invaliditetspension. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare ligger över EU-genomsnittet men fortfarande långt under EU-målet. Arbetslösheten har ökat betydligt sedan 2001, men är fortfarande en av de lägsta i EU. Regering och arbetsmarknadens parter slöt hösten 2003 en överenskommelse som bl.a. innebär att lönerna fryses under 2004 och 2005.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Nederländerna omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Genomföra och noga följa löneutvecklingen i linje med "höstöverenskommelsen" mellan regering och arbetsmarknadens parter (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken).

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Systematiskt undersöka arbetsförmågan hos personer som uppbär invaliditetspension och hjälpa de som kan arbeta att förbereda sig för och hitta ett lämpligt arbete; särskilt inrikta sig på överrepresenterade grupper som uppbär sådana förmåner, t.ex. kvinnor under 40.

* Stärka det förebyggande arbetet för vuxna; effektivisera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för personer som uppbär sociala förmåner och personer som löper störst risk att hamna utanför arbetskraften och förbättra möjligheterna att få tillgång till dessa åtgärder; underlätta integrationen av invandrare.

* Kombinera avvecklingen av systemen för förtidspension med incitament för äldre arbetstagare att arbeta längre eller delta i utibildning, i synnerhet för lågutbildade äldre arbetstagare

* Underlätta övergången från deltidsanställning till heltidsanställning; vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män; se till att det blir billigare med barnomsorg.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid; stärka incitamenten till livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och personer utanför arbetskraften.

ÖSTERRIKE

Österrike har i linje med Lissabonmålen uppnått en hög förvärvsfrekvens totalt sett och en relativt hög förvärvsfrekvens för kvinnor. Arbetslösheten är en av de lägsta i EU. Samarbetet mellan arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll för moderniseringen av arbetsorganisationen, den förbättrade arbetslagstiftningen och en tillfredsställande löneutveckling. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare är dock väldigt låg. Sysselsättningstillväxten har mattats av och arbetslösheten har börjat stiga. Vuxnas deltagande i utbildning ligger under EU-genomsnittet. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män hör fortfarande till de största i EU.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Österrike omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Följa upp och vid behov komplettera den reformerade lagstiftningen om avgångsvederlag och rätten till förmåner vid arbetslöshet för egenföretagare för att främja den yrkesmässiga rörligheten.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande - och avveckla systemen för förtidspension - med fler incitament för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden, i synnerhet för äldre kvinnor; följa upp vad det nya pensionssystemet får för effekter på den faktiska pensionsåldern och framstegen när det gäller att uppfylla de nationella målen.

* Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män; öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och utvärdera hur det nuvarande barnomsorgsbidraget kvantitativt och kvalitativt påverkar kvinnors förvärvsverksamhet.

Gör fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Se över incitamenten till ökat deltagande i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare.

* Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid; anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

PORTUGAL

Portugal har nästan nått Lissabonmålet för den totala sysselsättningen och ligger lite över sysselsättningsmålen för kvinnor och äldre arbetstagare. Den svaga konjunkturen har lett till att arbetslösheten börjar stiga, men den ligger fortfarande på en relativt låg nivå i ett EU-perspektiv. Produktiviteten är liksom utbildningsnivån totalt sett fortfarande väldigt låg. Deltagandet i utbildning ligger också på en mycket låg nivå. Vidare är en betydande andel (mer än 20 %) visstidsanställda. Under senare år har en ökad invandring bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Portugal omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet.

* Vidareutveckla den nya arbetslagstiftningen, göra tillsvidareanställning mer attraktivt för både arbetsgivare och arbetstagare samt motverka segmenteringen på arbetsmarknaden; göra deltidsarbete mer attraktivt.

* Utveckla ett system som gör det möjligt att föregripa och hantera omstruktureringar på ett bättre sätt.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Intensifiera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för arbetslösa och personer utanför arbetskraften och se till att åtgärderna är effektiva; intensifiera arbetet med att integrera invandrare.

* Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom den privata sektorn och öka utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris.

* Utarbeta en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande och i samband med detta avveckla incitament till förtidspensionering, förbättra möjligheterna till utbildning samt tillhandahålla adekvata arbetsformer.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Se till att den nationella strategin för ett livslångt lärande verkligen leder till att utbildningsnivån ökar i hela arbetskraften, att incitamenten till ett livslångt lärande stärks och att deltagandet i utbildning ökar, särskilt för lågutbildade.

* Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

FINLAND

Finland når nästan sysselsättningsmålet för befolkningen som helhet och man ligger över sysselsättningsmålet för kvinnor. Under de senaste tio åren har Finland lyckats öka förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare betydligt och ligger därmed nära EU-målet för äldre arbetstagare. Arbetslösheten ligger över EU-genomsnittet och är särskilt hög bland ungdomar.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet avU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Finland omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Minska lönebikostnaderna för lågavlönade samtidigt som sunda offentliga finanser upprätthålls.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Följ upp vad den nyligen reformerade aktiva arbetsmarknadspolitiken får för effekter på den strukturella arbetslösheten och de regionala skillnaderna; vidta särskilda åtgärder för att aktivera och integrera mindre gynnade ungdomar, funktionshindrade och invandrare.

* Fortsätta reformera skatte- och förmånssystemen för att undanröja arbetslöshetsfällor.

* Följa upp den nationella strategin för ett aktivt åldrande genom att förbättra arbetsvillkoren, incitamenten till och utbudet av utbildning för lågutbildade och äldre arbetstagare.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och intensifiera utbildningen för lågutbildade.

SVERIGE

Sverige ligger över EU:s samtliga mål för sysselsättningen, även de mål som ställts upp för kvinnor och äldre arbetstagare. Den totala arbetslösheten ligger på omkring 5 %. Insatserna bör fortsätta så att arbetskraftsutbudet säkras. När det gäller den åldrande befolkningen kommer arbetskraftsutbudet att behöva säkras genom en mobilisering av arbetskraftspotentialen bland invandrare, ungdomar och långtidssjukskrivna och genom ökade incitament att arbeta.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Sverige omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Gynna tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom att lätta på de administrativa bördorna.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren.

* Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften.

* Noga följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och förbättra möjligheterna till utbildning för lågutbildade och personer utanför arbetskraften; se över utbildningspolitiken för att åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorerna för låg- och medelutbildade.

STORBRITANNIEN

Storbritannien ligger över samtliga mål för sysselsättningen, även de mål som ställts upp för kvinnor och äldre arbetstagare. Trots den svaga globala konjunkturen har sysselsättningen varit relativt stabil, och arbetslösheten ligger klart under EU-genomsnittet. Personer utanför arbetskraften och i mindre utsträckning de arbetslösa är dock fortfarande koncentrerade till vissa delar av samhället och vissa grupper. Produktivitetsnivåerna, i synnerhet uttryckt per arbetad timme, är fortfarande jämförelsevis låga. Detta beror delvis på den relativt höga andelen lågutbildade i arbetskraften, vilket även inkluderar personer med otillräcklig grundutbildning. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män hör fortfarande till de största i EU.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningsfrågor och den i den gemensamma sysselsättningsrapporten gjorda analysen av genomförandet av EU-riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 visar att Storbritannien omedelbart bör göra följande:

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

* Se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten (se riktlinje 3 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken).

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

* Se till att den aktiva arbetsmarknadspolitiken och förmånssystemen motverkar kunskapsförluster och främjar kvalitet i arbetet, detta genom att förbättra incitamenten att arbeta och understödja en långsiktig integration och sysselsättningsmöjligheter på arbetsmarknaden för personer utanför arbetskraften och arbetslösa. Angripa problemet med det ökande antalet personer som uppbär förmåner på grund av sjukdom eller invaliditet och särskilt uppmärksamma ensamstående föräldrar och personer som bor i eftersatta områden.

* Förbättra utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris; öka möjligheterna till utbildning för lågavlönade deltidsarbetande kvinnor samt snarast åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

* Genomföra nationella och regionala strategier för kompetensutveckling för att i ökad utsträckning främja ett livslångt lärande och därigenom öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet; lägga särskild tonvikt vid att förbättra arbetskraftens grundkunskaper (läsa, skriva, räkna) och få 16-19-åringar och lågutbildade vuxna med lågavlönade arbeten att i ökad grad delta i utbildning och uppnå goda resultat.

BILAGA 3

Prioriterade områden för de nya medlemsstaterna

Som en del av förberedelserna inför anslutningen till EU och antagandet av gemenskapens regelverk på det sysselsättnings- och socialpolitiska området (lagstiftning, den sociala dialogen, den öppna samordningsmetoden och strukturfonderna) har vart och ett av de anslutande länderna tillsammans med kommissionen godkänt en gemensam utvärdering med en kartläggning av vilka uppgifter och politiska prioriteringar man står inför när det gäller sysselsättningen. Syftet med detta samarbete har varit att anpassa den nationella sysselsättningspolitiken till den europeiska sysselsättningsstrategin.

Genomförandet av de i de gemensamma utvärderingarna fastlagda åtgärderna har följts upp regelbundet. De flesta nya medlemsstater måste tillsammans med arbetsmarknadens parter intensifiera sitt arbete med att modernisera sysselsättningspolitiken för att den pågående omstruktureringen av deras ekonomier skall kunna genomföras fullt ut. Det är mycket viktigt att det skapas en ny balans mellan flexibilitet och trygghet samt att öka sysselsättningen och investeringarna i humankapital genom ett livslångt lärande. Arbetskraftens hälsa måste också förbättras. För att garantera en optimal användning av Europeiska socialfondens medel, som bidrar väsentligt till investeringarna i humankapital och livslångt lärande, är det fortfarande av yttersta vikt i flertalet av de nya medlemsstaterna att arbetsmarknadens parter samarbetar och att myndigheterna markant förbättrar sin administrativa kapacitet.

CYPERN

Förvärvsfrekvensen i Cypern ligger klart över genomsnittet för EU-15, och arbetslösheten är låg. Andelen utländska arbetstagare, som ofta är visstidsanställda, har ökat kraftigt under de senaste åren till följd av behoven på arbetsmarknaden.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

En särskild utmaning för Cypern är att öka innovationskapaciteten och få till stånd en större diversifiering inom tjänstesektorn.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Förvärvsfrekvensen för kvinnor ligger över EU-genomsnittet, men mer kan göras för att utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män. Insatserna bör därför bl.a. vara inriktade på att förbättra de olika formerna av omsorg, öka kvinnors deltagande i utbildning och göra det mer attraktivt med deltidsarbete.

Utländska arbetstagare som kommer till Cypern för tillfälligt arbete utgör en stor andel av arbetskraften. Politiken för anställning av utländsk arbetskraft bör därför ses över, både när det gäller dessa arbetstagares bidrag till flexibiliteten på arbetsmarknaden och deras rättigheter och möjligheter.

De förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärderna bör inriktas mer på individuella behov och omfatta en större andel av de arbetslösa och funktionshindrade, äldre arbetssökande och kvinnor. Det är också mycket viktigt att de offentliga arbetsförmedlingarna byggs ut och moderniseras.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Cypern behöver inom ramen för den omorganisation av utbildningssystemet som pågått sedan 2000 utveckla en heltäckande nationell strategi för livslångt lärande så att färre ungdomar lämnar skolan i förtid, samverkan mellan grundutbildning och fortbildning förbättras och deltagandet i utbildning ökar.

TJECKIEN

Förvärvsfrekvensen i Tjeckien ligger en liten bit över genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten ligger ungefär på samma nivå som genomsnittet för EU-15, men har sakta ökat sedan mitten på 1990-talet. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare ligger nära EU-genomsnittet, men är låg, i synnerhet för kvinnor, med tanke på den tidiga pensionsålder som medges enligt lagstiftningen. De regionala obalanserna är markanta.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Tjeckien behöver, när man genomför sin strategi för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten.

Den stora skattekilen på arbete och de höga lönebikostnaderna hämmar ny sysselsättning och gör lågutbildad arbetskraft så dyr att den drivs ut från arbetsmarknaden för att i stället leva på sociala förmåner och/eller svart arbete. En konsekvent genomförd reform av skatte- och förmånssystemen torde därför minska bidragsberoendet och säkerställa att reguljärt arbete lönar sig.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Även om Tjeckien ligger över EU-genomsnittet bör det ändå vara ett prioriterat område att få fler kvinnor och äldre arbetstagare att komma ut på arbetsmarknaden. Om hindren för deltidsarbete undanröjs torde detta bidra.

Större insatser krävs för att integrera de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Detta gäller hela landet utom Prag samt för romerna. Förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i kombination med insatser för att motverka diskriminering krävs. Detta med stark tonvikt på utbildning, främjat företagande och nya arbetstillfällen. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Att bygga vidare på den nya strategin för utveckling av mänskliga resurser och öka deltagandet i högre utbildning och yrkesutbildning, både generellt och för lågutbildade, förefaller vara av största vikt för att klara sysselsättningen och främja yrkesmässig och geografisk rörlighet.

ESTLAND

Förvärvsfrekvensen i Estland ligger en liten bit under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten har minskat under de senaste åren, men är fortfarande högre än EU-genomsnittet. Andelen långtidsarbetslösa är hög. Estland väntas bli kraftigt påverkat av den minskande andelen personer i arbetsför ålder till följd av den demografiska utvecklingen.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Fler arbetstillfällen skulle kunna skapas om man minskar skattekilen på arbete, särskilt för lågavlönade, och arbetar för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider. Detta bör gå hand i hand med insatser för att förbättra skattesystemet och omvandla svart arbete till reguljära arbetstillfällen. Det är också viktigt att lönerna inte utvecklas snabbare än produktiviteten.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Med tanke på den snabbt minskande andelen personer i arbetsför ålder bör Estland försöka minska andelen personer utanför arbetskraften och förmå fler människor att komma ut respektive stanna kvar på arbetsmarknaden. Det är fortfarande nödvändigt att Estland får ännu fler kvinnor, äldre arbetstagare och lågutbildade att komma i arbete.

Som ett komplement till den estländska lagen om arbetslöshetsföräkring förefaller det väsentligt att man intensifierar de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att främja aktivt arbetssökande, förbättrar möjligheterna till utbildning för arbetslösa och ser till att arbetsmarknaden står öppen för alla. De offentliga arbetsförmedlingarna bör också få ökade resurser. Mindre gynnade grupper som långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade och äldre arbetssökande behöver uppmärksammas särskilt. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk är särskilda riskgrupper.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Med tanke på risken för att det uppstår kunskapsgap bör Estland förbättra möjligheterna till utbildning för alla arbetstagare, särskilt de lågutbildade. Svåra uppgifter som man måste ta i itu med är att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och att säkerställa kvaliteten inom utbildningen. Att bygga upp ett system för livslångt lärande måste stå högt upp på dagordningen.

UNGERN

Förvärvsfrekvensen i Ungern är låg, särskilt för lågutbildade, mindre gynnade grupper, kvinnor och äldre arbetstagare. Samtidigt ligger arbetslösheten klart under genomsnittet för EU-15. Förklaringen till detta är ett lågt arbetskraftsdeltagande. Kraftiga obalanser råder på arbetsmarknaden mellan å ena sidan de centrala och västra regionerna, där den "moderna ekonomin" är koncentrerad, och resten av landet å den andra. Rörligheten mellan regioner och sektorer är låg, samtidigt som kunskapsgapen är uttryck både för att det råder brist på kvalificerad arbetskraft och för att utbildningssystemen inte är tillräckligt anpassade till behoven på arbetsmarknaden.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Skattekilen på arbete är fortfarande stor. Den hämmar ny sysselsättning och bidrar sannolikt till svart arbete. Med tanke på avmattningen i den ekonomiska tillväxten krävs ytterligare insatser, i samarbete med arbetsmarknadens parter, för att garantera en mer sysselsättningsvänlig löneutveckling. Denna drivs på av de mer konkurrenskraftiga delarna av ekonomin och bidrar därför inte nödvändigtvis till möjligheterna att skapa ny sysselsättning i de svagare delarna.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Arbetstagarnas hälsa ger anledning till oro, vilket delvis kan förklara den låga andelen yrkesverksamma. Det krävs därför en politik för bättre arbetsmiljö och bättre hälso- och sjukvård. Reformerna av socialförsäkringssystemen, inklusive förmånerna vid sjukdom, bör fortsätta med siktet inställt på att arbete skall löna sig och det svarta arbetet minska.

Detta bör kompletteras med mer flexibla och familjevänliga arbetsformer, bl.a. attraktivare deltidsarbete, i synnerhet för kvinnor och äldre arbetstagare. Det är också nödvändigt med förstärkta förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder för arbetslösa och personer utanför arbetskraften, särskilt i de mest mindre gynnade regionerna. För detta krävs moderna offentliga arbetsförmedlingar som kan främja yrkesmässig och geografisk rörlighet. Inom ramen för integrationsstrategin krävs insatser för att förbättra romernas möjligheter att få arbete.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Satsningarna på strategier för ett livslångt lärande bör fortsätta och omfatta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, främja lika tillgång till universitetsutbildning och bredda tillgången till fortbildning, i synnerhet för lågutbildade och mindre gynnade grupper.

LITAUEN

Förvärvsfrekvensen i Litauen har ökat något på senare tid, men ligger fortfarande klart under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten har minskat avsevärt, men ligger fortfarande en bra bit över EU-genomsnittet.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Den fortsatt jämförelsevis låga sysselsättningsandelen inom tjänstesektorn är en utmaning. Åtgärder har visserligen vidtagits för att lätta på skattebördan, men skattekilen är fortfarande hög på lågavlönat arbete, vilket hämmar ny sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift när det gäller att föregripa och bidra till hanteringen av omstruktureringar.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

I syfte att bygga vidare på reformen av det sociala biståndet och andra åtgärder för att se till att arbete lönar sig, förefaller det viktigt att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att hjälpa arbetslösa och personer utanför arbetskraften tillbaka in på arbetsmarknaden. Främst bör man inrikta sig på att skapa större möjligheter till utbildning, erbjuda hjälp med att söka arbete, även med att flytta till annan ort, samt modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna.

Kvinnors och äldre arbetstagares arbetskraftsdeltagande är visserligen relativt högt jämfört med EU-genomsnittet, men om hindren för deltidsarbete undanröjs torde nivåerna kunna stiga ytterligare.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Stora satsningar krävs för att öka det livslånga lärandet och inte minst modernisera utbildningen, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i fortbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetsgivare deltar bara i ringa omfattning i fortbildning.

LETTLAND

En stark ekonomisk tillväxt har medfört att sysselsättningen i Lettland har ökat ganska kraftigt under de senaste två åren. Den totala förvärvsfrekvensen ligger emellertid under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten ligger fortfarande över genomsnittet för EU-15, men med stora regionala skillnader. I Riga råder det brist på arbetskraft och kvalificerade arbetstagare.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

För att skapa fler nya arbetstillfällen är det viktigt att vidareutveckla tjänstesektorn, i synnerhet i mindre gynnade regioner, och åtgärda problemet med svart arbete. Det svarta arbetet är omfattande, vilket minskar inbetalningarna av socialförsäkringsavgifter och i sin tur leder till högre skatt på arbete.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Reglerna om minimilön och skatte- och förmånssystemen bör utformas på ett sätt som sammantaget gör det tillräckligt attraktivt för människor att ta ett arbete inom den formella ekonomin. I synnerhet måste man se till att kvinnor uppmuntras att stanna kvar på arbetsmarknaden.

Detta kräver också större satsningar på aktiva och förebyggande politiska åtgärder för arbetslösa, i synnerhet åtgärder till stöd för arbetssökande, företagande, geografisk rörlighet och bättre möjligheter till utbildning. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet. Man behöver också säkerställa en mer rättvis arbetsmarknad som i högre grad står öppen för ungdomar och lågutbildade. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk är särskilda riskgrupper.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Att överbrygga kunskapsgapen och den bristande överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetstagarnas kompetens är en viktig uppgift. Fler insatser krävs för att öka möjligheterna till utbildning, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka tillgången till fortbildning, särskilt för lågutbildade. Detta bör ingå som ett led i en övergripande strategi för främjande av ett livslångt lärande.

MALTA

Förvärvsfrekvensen i Malta är särskilt låg jämfört med genomsnittet för EU-15. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare är väldigt låg. Förvärvsfrekvensen för kvinnor är den lägsta inom EU-25: endast en tredjedel av alla kvinnor i arbetsför ålder arbetar. Arbetslösheten har ökat något under de senaste två åren, men ligger fortfarande under genomsnittet för EU-15.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Viktiga utmaningar som Malta står inför är att dels genomföra sitt privatiseringsprogram och i den mån detta krävs omplacera de anställda, dels successivt minska de administrativa kostnaderna och skatten på arbete. I detta hänseende är det viktigt att omsätta bestämmelserna i den reviderade lagen om företagsfrämjande och följa upp effekterna.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Den största utmaningen för Malta är att öka utbudet av arbetskraft genom att höja förvärvsfrekvensen för kvinnor. Med stöd av den reviderade lagen om anställningsvillkor krävs ytterligare åtgärder för att öka kvinnors yrkesverksamhet i den formella ekonomin. En förbättrad barnomsorg torde bidra mycket till detta.

Att reformera skatte- och förmånssystemen är också att betrakta som en topprioritet, eftersom skillnaderna mellan minimilön och nivån för sociala förmåner är för liten för att vara ett tillräckligt incitament till arbete. En sådan reform skulle också hjälpa till att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Arbetskraftens låga utbildningsnivå och kunskapsgapen ger anledning till oro. Den höga andelen ungdomar som lämnar skolan i förtid, den utbredda analfabetismen och den höga andelen lågutbildade är särskilt bekymmersamma problem. Viktigt att prioritera är att öka den allmänna utbildningsnivån, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetet med att få arbetsmarknadens parter att medverka vid utarbetandet av en mer systematisk strategi för utbildningen bör fortsätta.

POLEN

Förvärvsfrekvensen i Polen är bland de lägsta inom EU-25. Situationen på arbetsmarknaden har försämrats under de senaste fyra åren. Förvärvsfrekvensen är särskilt låg för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar och lågutbildade. Arbetslösheten ligger nu på omkring 20 %, vilket är den högsta nivån sedan den ekonomiska omstruktureringen inleddes och den högsta siffran inom EU-25.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Åtgärder för att främja ett mer sysselsättningsvänligt klimat och stötta företagande är särskilt viktiga, i synnerhet inom ramen för omstruktureringar. Det förefaller viktigt att man nu bygger vidare på de nyligen genomförda åtgärderna för minskade arbetskraftskostnader för lågutbildade och ungdomar genom att se över skatte- och förmånssystemen för att motverka den höga skattekilen på arbete på ett heltäckande sätt, i synnerhet på den nedre delen av löneskalan. Detta skulle också hjälpa till att minska det svarta arbetet.

Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift att dels hålla löneutvecklingen på en sysselsättningsvänlig nivå, dels aktivt främja förändringar på företagsnivå och underlätta yrkesmässig rörlighet.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Polen bör, som en del av satsningarna på att bygga upp effektiva partnerskap för sysselsättning på lokal nivå och utveckla aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, påskynda inrättandet av nya offentliga arbetsförmedlingar med tillräckliga resurser ifråga om finansiella medel, personal, utbildning och utrustning.

Det är också viktigt att fortsätta reformera de olika förmånssystemen, bl.a. för invaliditetsförmåner och socialt bistånd, med siktet inställt på att främja aktivt arbetssökande och få människor att komma tillbaka i arbete. Mindre gynnade ungdomar bör ägnas särskild uppmärksamhet.

Om hindren för deltidsarbete undanröjs skulle detta öppna möjligheter till arbete för kvinnor och äldre arbetstagare.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Det blir viktigt att bygga vidare på satsningarna på att utveckla en sammanhållen strategi för livslångt lärande och se till att utbildningssystemet förser arbetsmarknaden med personer som har den kompetens som krävs på en arbetsmarknad som präglas av strukturella förändringar. Särskilt viktigt blir det att säkerställa lika möjligheter till utbildning och förbättra effektiviteten och kvaliteten inom utbildningen. Större incitament att investera i utbildning och förbättrade möjligheter till utbildning är, liksom arbetsmarknadens parters engagemang, grundläggande förutsättningar för utvecklingen av strategin för livslångt lärande.

SLOVENIEN

Förvärvsfrekvensen i Slovenien ligger något under genomsnittet för EU-15, men är särskilt låg för äldre arbetstagare. Arbetslösheten ligger klart under EU-genomsnittet.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Samverkan mellan minimilönen och de olika komponenterna av skatten på arbete bör ses över med siktet inställt på att vidta åtgärder i syfte att öka arbetskraftsdeltagandet och minska det svarta arbetet. Åtgärderna för att främja flexibla arbetsformer är viktiga samtidigt som en adekvat balans mellan flexibilitet och trygghet måste upprätthållas.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

För Slovenien är det mycket viktigt att öka arbetskraftsdeltagandet bland personer som är över 55 år. Insatserna bör vara inriktade på att minska förtidspensioneringen, garantera att reformen av skatte- och förmånssystemen genomförs på ett inbördes överensstämmande sätt (t.ex. åtgärderna som syftar till att minska svart arbete och pensionsreformen) samt främja flexibla arbetsformer och möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare.

För att se till att arbete lönar sig för alla är det viktigt att se över samverkan mellan arbetslöshet, sociala förmåner och minimilönen i syfte att öka incitamentet att ta ett arbete inom den formella ekonomin.

Den offentliga arbetsförmedlingen har tagit fram en heltäckande modell för genomförandet av den förebyggande strategin, men det är nödvändigt att förbättra personalutbildningen internt så att man på ett mer effektivt sätt kan ta hand om de som har svårast att få jobb. De privata och de offentliga arbetsförmedlingarna bör utveckla ett närmare samarbete.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Det är viktigt att bygga vidare på den senaste tidens framsteg och på initiativ som syftar till att utveckla det livslånga lärandet så att den vuxna befolkningen fortbildar sig i högre utsträckning. För detta krävs det adekvata resurser och incitament för arbetstagare och arbetsgivare att investera i utbildning samt en klar definition av alla berörda parters uppgifter. Att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är viktigt.

SLOVAKIEN

Den totala förvärvsfrekvensen i Slovakien är fortfarande låg jämfört med genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten minskar visserligen, men den är fortfarande mycket hög och med en stor andel långtidsarbetslösa. Förvärvsfrekvensen för kvinnor är låg och förvärvsfrekvensen för ungdomar, lågutbildade och äldre arbetstagare (framför allt kvinnor) är särskilt låg. De regionala obalanserna är markanta.

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

Det är att betrakta som mycket viktigt att minska den höga skattekilen på arbete, som till största delen består av sociala avgifter. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att arbeta för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider (t.ex. undanröja hindren för deltidsarbete), så att fler arbetstillfällen skapas och yrkesmässig rörlighet underlättas.

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

Det är viktigt att bygga vidare på de pågående reformerna av skatte- och förmånssystemen och på ett verkningsfullt sätt undanröja arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften - som ligger på en mycket hög nivå för vissa delar av befolkningen - samt minska det svarta arbetet. Genomförandet och effekterna av reformerna bör följas upp noggrant.

Som ett komplement till insatserna för att se till att arbete lönar sig krävs åtgärder för öka de äldre arbetstagarnas arbetskraftsdeltagande. I samband med detta krävs en översyn av arbetslagstiftningen, flexiblare arbetsformer och främjat deltidsarbete. Detta skulle också kunna bidra till att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande.

Finansieringen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och andelen personer som deltar i aktiva åtgärder ligger fortfarande på en mycket låg nivå. Det är viktigt att titta närmare på hur arbetsmarknaden skall kunna stå öppen för fler och att uppmuntra aktivt arbetssökande. För detta krävs en modern aktiv arbetsmarknadspolitik, större möjligheter till utbildning för arbetslösa och personer utanför arbetskraften samt moderna arbetsförmedlingar så att en större del av befolkningen omfattas. Riskgrupper (t.ex. långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade, äldre arbetstagare) och mindre gynnade regioner kräver särskild uppmärksamhet. De nya föresatserna att integrera romerna måste snabbt omsättas i handling.

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

Den alarmerande höga arbetslösheten bland ungdomar visar på behovet att överbrygga skillnaderna mellan de kunskaper som förvärvas under grundutbildningen och de kunskaper som krävs för att få ett arbete. Den ekonomiska omstruktureringen, de regionala obalanserna och kunskapsgapen kräver också att yrkesmässig och geografisk rörlighet främjas i högre grad under hela arbetslivet. Större incitament att investera i utbildning och bättre möjligheter till utbildning är grundläggande förutsättningar för att en strategi för livslångt lärande skall kunna utvecklas.