[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 25.10.2006

KOM(2006)620 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

inför konferensen den 27–28 november 2006 i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet Europa–Medelhavspartnerskapet: dags för handling

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

inför konferensen den 27–28 november 2006 i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet Europa–Medelhavspartnerskapet: dags för handling

1. Europa–Medelhavspartnerskapet har under mer än tio år utgjort en central ram för förbindelserna mellan Europeiska unionen och dess partner i södra Medelhavsområdet[1]. Stats- och regeringscheferna i Europa–Medelhavsområdet kom vid toppmötet år 2005 i Barcelona överens om ett femårigt arbetsprogram, inriktat bl.a. på att föra den politiska dialogen och de politiska reformerna framåt, ta itu med de regionala och globala hoten mot säkerheten och stabiliteten, stödja en hållbar socioekonomisk utveckling, intensifiera ansträngningarna att skapa ett frihandelsområde, verka för att befria Medelhavet från föroreningar, bygga ut samarbetet på utbildnings- och kulturområdet och, på grundval av ett vittomfattande, integrerat upplägg, komma till rätta med migrationsflödena.

2. Under de rådande, svåra omständigheterna i Mellanöstern får Europa–Medelhavspartnerskapet i sin egenskap av allomfattande ram för regionalt samarbete ännu större betydelse. Våldet och lidandet i de palestinska områdena, Libanon och norra Israel under sommaren 2006 visade tydligt hur viktigt det är att ge fredsprocessen ny kraft . Europeiska unionens bidrag till genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1701 är av stor betydelse och unionens snabba svar på de humanitära behoven och de miljörelaterade problemen under och efter konflikten var också mycket viktigt. Detta gäller även för EU:s åtagande att hjälpa den libanesiska regeringen att genomföra de erforderliga politiska, säkerhetsrelaterade, ekonomiska och sociala reformerna, vilket utgör ramen för unionens återuppbyggnads- och rehabiliteringsbistånd. Rådet har med kraft givit uttryck för sin önskan att se alla parter i regionen spela en konstruktiv roll i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1701.

3. Det som inträffat under den senaste tiden i de palestinska områdena visar hur viktigt stödet från EU är för att den palestinska befolkningens grundläggande behov skall kunna tillgodoses och hur viktigt det är att unionen fortsätter att engagera sig i frågor som har med rörelsefrihet och tillträde att göra. EU har, bl.a. via den tillfälliga internationella mekanismen (TIM), mobiliserat mer resurser än någonsin tidigare för att den palestinska befolkningens mest trängande behov skall kunna täckas. Tack vare denna mekanism, som nu har utvidgats ytterligare, har betydande resurser kunnat kanaliseras direkt till den palestinska befolkningen under de senaste månaderna. De dramatiska händelserna under den senaste tiden framhäver också behovet av att gå från våld och hat till fred och uppbyggnad av ömsesidigt förtroende. Europeiska unionen är fortfarande övertygad om att det inte finns någon militär eller unilateral lösning på problemen i Mellanöstern. Varaktig fred och säkerhet i regionen kan inte uppnås annat än genom en vittomfattande uppgörelse där en framförhandlad tvåstatslösning på konflikten mellan Israel och Palestina står i centrum.

4. Europa–Medelhavspartnerskapet håller på att inträda i en ny, avgörande fas där tyngdpunkten, i syfte att regeringarnas och civilsamhällenas höga förväntningar skall infrias, bör ligga på att uppnå de mål som fastlades vid toppmötet i Barcelona. Det som har högsta prioritet i Barcelonaprocessen är att utveckla den regionala dimensionen av ett vittomfattande partnerskap mellan Europa och södra Medelhavsområdet, grundat på den resultatinriktade europeiska grannskapspolitiken (European Neighbourhood Policy, ENP). Europa–Medelhavspartnerskapet fungerar i samverkan med den europeiska grannskapspolitiken som det enda regionala forum där en politisk och säkerhetsrelaterad dialog mellan alla partnerländer i Europa–Medelhavsområdet är möjlig, där regional integration som stabilitets- och tillväxtfaktor kan diskuteras och förankras och där den regionala komponenten av strategiska frågor såsom hållbar energiförsörjning, miljö, transport, fattigdomsminskning, stärkande av kvinnors roll i samhället och migration kan behandlas.

5. Syftet med detta meddelande är

a) att ge en översikt av vad som gjorts efter toppmötet år 2005 i Barcelona,

b) att inför konferensen i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet föreslå prioriteter för genomförandet under 2007 av det femåriga arbetsprogrammet och för genomförandet av uppförandekoden för kampen mot terrorism (Code of Conduct on Countering Terrorism), och

c) att föra frågan om arbetsmetoderna inom partnerskapet framåt, för att i linje med de förslag som vissa EU-medlemsstater och partnerländer i södra Medelhavsområdet lagt fram förbättra Barcelonaprocessens funktion.

A ) ARBETET EFTER TOPPMÖTET I BARCELONA

1. De 35 partnerländerna i Barcelonaprocessen och Europeiska kommissionen inledde omedelbart efter toppmötet i Barcelona arbetet med att genomföra det femåriga arbetsprogrammet. År 2006 är ett mycket viktigt år, eftersom det är det första genomförandeåret.

2. Under the österrikiska ordförandeskapet första halvåret 2006 hölls ett flertal konferenser, möten o.d. Vid konferensen i Marrakech den 24 mars för handelsministrarna i Europa–Medelhavsområdet granskades genomförandet av handlingsplanen från Palermo, bekräftades fortsatta insatser för liberalisering av handeln (särskilt syd-syd) och, vilket var det viktigaste, gavs startskottet för förhandlingar om handel med tjänster och om etableringsrätt. Vid konferensen i Tunis den 25–26 juni för ekonomi- och finansministrarna diskuterades olika sätt att förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna, vilket utgör en mycket viktig del av en brett upplagd agenda som omfattar ekonomiska och finansiella frågor . Den 22–23 maj anordnade ordförandeskapet och kommissionen tillsammans en viktig konferens i Wien om främlingsfientlighet, rasism och medierna , där mediaföreträdare från Europa–Medelhavsområdet samlades för att diskutera olika sätt att ta itu med främlingsfientlighet, rasism och ”hatspråk” och främja respekt för alla religioner och kulturer. Denna konferens visade tydligt vilken viktig roll partnerskapet kan spela för att överbrygga kulturella skiljelinjer i Europa–Medelhavsområdet. Det årligen återkommande seminariet om ekonomisk omvandling hölls i Bryssel den 6–7 juni (och hade som tema att göra partnerländerna i södra Medelhavsområdet delaktiga i den inre marknaden), och ett förberedande möte inför den första Europa–Medelhavskonferensen med temat ” Stärkande av kvinnors roll i samhället ” ägde rum i Rabat den 14–16 juni. Den dialog om informationssamhället som ministerkonferensen år 2005 i Dundalk (Irland) fattat beslut om inleddes i april 2006, i och med det första Europa–Medelhavsforumet om informationssamhället.

3. Partnerländerna i Europa–Medelhavsområdet fortsätter under tiden före konferensen i Tammerfors under det finländska ordförandeskapet andra halvåret 2006 att arbeta med frågor som rör jämställdhet och kvinnors roll i samhället . Den första Europa–Medelhavskonferensen för ministrar som är behöriga för dessa frågor hålls i Istanbul i november. Vid toppmötet i Barcelona lanserades ett initiativ för att befria Medelhavet från föroreningar, Horisont 2020. Kommissionen har efter diskussioner med partnerländerna och med företrädare för det civila samhället, näringslivet, regioner och städer i Medelhavsområdet utarbetat ett meddelande med förslag till en tidsplan för åtgärder. Denna tidsplan – i vilken de olika stegen i genomförandet av Horisont 2020 kommer att anges – väntas bli slutgiltigt fastlagd och antagen vid mötet den 20 november i Kairo för miljö ministrarna i Europa–Medelhavsområdet. Industri ministrarna möttes i september på Rhodos i syfte att komma överens om prioritetsområden för ekonomiskt samarbete inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och förstärka samarbetet i frågor som rör konkurrenskraft, marknadstillträde, innovation och investeringar. Som en förberedelse för ett möte mellan de ministrar som är behöriga för migration sfrågor håller partnerländerna under andra halvåret 2006 ytterligare ett expertmöte för högre tjänstemän. Europa–Medelhavsenergiforumet sammanträdde den 21 september i Bryssel på generaldirektörsnivå för att göra en bedömning av framstegen i samarbetet om energi frågor och börja ta fram en energistrategi för Europa–Medelhavsområdet för perioden 2007–2010 och därefter.

4. Europeiska kommissionen håller på att utarbeta de nationella och regionala strategidokument och vägledande program som kommer att utgöra grunden för det finansiella samarbetet på nationell och regional nivå inom Europa–Medelhavsområdet från 2007 och framåt inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (European Neighbourhood and Partnership Instrument, ENPI), som är ett nytt instrument. Den regionala strategin och det regionala vägledande programmet kommer, med förbehåll för att de godkänns formellt, från och med 2007 att vara inriktade huvudsakligen på finansiering av de prioriteter som fastläggs i det femåriga arbetsprogram som antogs vid toppmötet i Barcelona.

5. Europeiska kommissionen fäster stor vikt vid det civila samhällets roll i Barcelonaprocessen. Vid konferensen i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet kommer företrädare för ”den icke-statliga plattformen” att ges tillfälle att presentera resultatet av det civila forumet den 3–5 november i Marrakech, det första någonsin som äger rum i ett av partnerländerna i södra Medelhavsområdet. Utrikesministrarna bör i detta sammanhang ge sitt stöd till initiativen för att stärka det civila samhällets roll och ställning i Europa–Medelhavspartnerskapet, bl.a. till inrättandet av samrådsmekanismer på alla nivåer. Detta kan innefatta inrättande, inom en nära framtid, av nationella icke-statliga ”plattformar” som instrument för stärkande av partnerskapet.

B) RIKTLINJER FÖR ÅTGÄRDER PÅ TIO OMRÅDEN UNDER DET ANDRA ÅRET AV GENOMFÖRANDET AV DET FEMÅRIGA ARBETSPROGRAMMET

I. POLITI sk och säkerhetsrelaterad dialog

1. Barcelona processen har alltsedan den inleddes 1995 bidragit till att främja samarbetet om politiska och säkerhetsrelaterade frågor och flera viktiga partnerskapsbyggande åtgärder har redan vidtagits på detta område. Europa–Medelhavspartnerländerna har regelbundet betonat behovet av att skapa en kultur av dialog och samarbete för att bidra till uppnåendet av målet att regionen skall kännetecknas av fred och stabilitet. På samma gång råder det allmänt enighet om att hoten mot partnerländernas säkerhet har ändrats väsentligt sedan 1995. De är nu mindre förutsebara och mer olikartade och innefattar sådana frågor som terrorism, spridning av massförstörelsevapen, regionala konflikter och organiserad brottslighet. Den olagliga handeln med och spridningen av handeldvapen och lätta vapen är en av de viktigaste faktorerna i destabiliseringen av stater och är oupplösligt knuten till de ovan nämnda hoten. Detta problem utgör därför en av de viktigaste säkerhetsfrågorna som partnerländerna ställs inför.

2. Barcelonaprocessen anses allmänt ha potentialen att stärka freden och säkerheten i regionen , särskilt genom att främja universella normer och genomförande och iakttagande av de relevanta multilaterala nedrustnings- och icke-spridningsavtalen. Mot denna bakgrund uppmanar kommissionen med stöd av ordförandeskapet och rådet samtliga partnerländer att arbeta för att det skall hållas ett regionalt seminarium om antipersonella minor och ett särskilt Europa–Medelhavsmöte om massförstörelsevapen och bärare för sådana . Kommissionen har dessutom för avsikt att hålla ett Europa–Medelhavsseminarium om säkerhetsfrågor under 2007, vilket skulle kunna bidra till att skapa samförstånd i viktiga regionala säkerhetsfrågor.

3. Barcelonaprocessen utgör en viktig ram för fördjupning av den politiska dialogen och gör det därigenom möjligt för partnerländerna att arbeta för att upprätta ett Europa–Medelhavsområde som stöder sig på hållbar utveckling, rättsstatlighet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och kännetecknas av fred, säkerhet och stabilitet. Partnerländerna kom vid toppmötet i Barcelona överens om att överväga ett närmare samarbete i fråga om ”internationellt överenskomna normer för hållande av val”. Kommissionen har mot denna bakgrund för avsikt att hålla ett Europa–Medelhavsseminarium om samarbete, bästa praxis och utbyte av erfarenheter i fråga om val under 2007.

4. Kommissionen understöder eftertryckligen den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet , eftersom den är övertygad om att Barcelonaprocessen är en politiskt driven process i vilken de lagstiftande organen, hörnstenarna i alla demokratiska system, kan och bör spela en aktiv roll. Den är fast besluten att ytterligare förstärka utbytet med Barcelonaprocessens parlamentariska församling i syfte att de ambitiösa mål som fastlades vid toppmötet i Barcelona skall kunna uppnås. Partnerländerna bör i detta sammanhang även överväga att möjliggöra tekniskt samarbete nationella parlament emellan.

II. Genomförande av uppförandekoden för kampen mot terrorism

1. Antagandet av uppförandekoden för Europa–Medelhavsområdet för kampen mot terrorism är en betydande politisk framgång som återspeglar den gemensamma insikten att Europa–Medelhavsramen kan spela en väsentlig roll i utbytet av erfarenheter och som plattform för ett utbyggt samarbete. Det har gjorts framsteg i utbyggnaden av samarbetet mellan polisiära, rättsliga och andra myndigheter, särskilt inom ramen för det regionala programmet om ”rättsliga och inrikes frågor”. Detta samarbete kommer att utvecklas ytterligare under den andra fasen av programmet. Partnerländerna bör nu inrikta sig på vad som bör göras rent praktiskt för att genomföra den gemensamt antagna uppförandekoden för kampen mot terrorism .

2. Som ett bidrag till detta har kommissionen i linje med vad som diskuterades vid det senaste ad hoc-mötet (den 15 maj 2006) inom Europa–Medelhavsramen för avsikt att under 2007 hålla ett Europa–Medelhavsseminarium om den roll som medierna kan spela för att genom saklig, professionell rapportering förhindra uppvigling . Kommissionen avser att ta de befintliga strukturerna för dialog och samarbete på mediaområdet (t.ex. Euromed and the Media-initiativet) i anspråk för att ta fram sådana frågor som bör tas upp på det planerade seminariet. Målet är att ge politiskt ansvariga och företrädare för medierna ett forum där de kan utbyta konkreta erfarenheter om mediernas roll när det gäller att förhindra uppvigling.

3. Mot bakgrund av bestämmelserna om de mänskliga rättigheterna i handlingsplanerna inom ramen för grannskapspolitiken och i uppförandekoden för kampen mot terrorism planerar kommissionen också att under 2007 hålla ett Europa–Medelhavsseminarium om hur man kan sörja för att de mänskliga rättigheterna respekteras i kampen mot terrorism, i enlighet med internationell rätt . Vid seminariet kommer regeringstjänstemän, domare, advokater och företrädare för det civila samhället att sammanföras i ett försök att ta fram en rad rekommendationer.

III. Ett Europa–Medelhavsområde för frihandel och investeringar

1. Med utgångspunkt i de riktlinjer som fastställdes vid toppmötet i november 2005 i Barcelona har det inom ramen för Europa–Medelhavspartnerskapet lanserats ett flertal initiativ som är avsedda att bidra till att målet att upprätta ett Europa–Medelhavsfrihandelsområde senast 2010 skall uppnås. Såsom bekräftat vid Europa–Medelhavskonferensen i Marrakech för handelsministrarna tidigare i år kommer agendan för 2007 att inriktas på genomförandet av dessa initiativ, dvs. förhandlingar om liberalisering av handeln med tjänster, om etableringsrätt , om en mer långtgående liberalisering av handeln med jordbruksprodukter, om inrättande av en tvistlösningsmekanism och om konvergens inom regelgivningen. Resultatet av bedömningen av det föreslagna Europa–Medelhavsfrihandelsområdets konsekvenser för hållbar utveckling väntas föreligga i slutet av 2006 och kommer att vara relevant för de fortsatta förhandlingarna om liberalisering av handeln. Handelsministrarna i Europa–Medelhavsområdet skulle i syfte att skaffa sig en uppfattning om vilka framsteg som gjorts på de ovan nämnda områdena kunna överväga att hålla ett möte under andra halvåret 2007 .

2. Diskussioner om handel med tjänster och om etableringsrätt har inletts med sju partner i södra Medelhavsområdet (Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Palestinska myndigheten och Tunisien). Diskussionerna äger rum på regional nivå i syfte att allmänna, för samtliga partner i södra Medelhavsområdet gällande principer för liberalisering skall kunna fastläggas. Bilaterala förhandlingar om specifika åtaganden med var och en av partnerna i södra Medelhavsområdet kommer att följa i sinom tid.

3. Vad beträffar bearbetade jordbruksprodukter och fiskeriprodukter har det i syfte att ingå avtal och att om möjligt börja genomföra dessa under 2007 inletts förhandlingar med ett antal partner i södra Medelhavsområdet om en stegvis liberalisering av handeln på grundval av ”färdplanen” från Rabat. Kommissionen betonar vikten av att det, som en förutsättning för ett framgångsrikt och effektivt genomförande till fördel för alla parter, görs framsteg i fråga om kompletterande åtgärder rörande icke-tariffära aspekter av handeln med jordbruksprodukter och rörande andra frågor, t.ex. landsbygdsutveckling. Kommissionen manar också till ett snabbt genomförande av sådana åtgärder i handlingsplanerna inom ramen för grannskapspolitiken som har samband med detta.

4. I syfte att tvister på handelsområdet skall kunna lösas har det inletts förhandlingar med alla partner i södra Medelhavsområdet tillsammans om inrättande av en tvistlösningsmekanism med särskilda förfaranderegler.

5. Industriministrarna i Europa–Medelhavsområdet antog vid sitt möte i september 2006 på Rhodos ett arbetsprogram för åren 2007–2008 för industriellt samarbete i Europa–Medelhavsområdet , omfattande fem komponenter: företags konkurrenskraft, innovation, underlättande av handel med industriprodukter, dialog om textil- och konfektionsindustrins framtid samt investeringar.

6. Förslagen till åtgärder under 2007–2008 för att stärka företags konkurrenskraft går ut på att mobilisera ytterligare stöd i alla relevanta sektorer i partnerländerna i södra Medelhavsområdet för Europa–Medelhavsstadgan för företag – på nationell, regional och lokal nivå – och därvid i synnerhet sträva efter att i större utsträckning involvera den privata sektorn inbegripet näringslivsorganisationer i beslutsfattandet inom ramen för stadgan och i genomförandet av denna. Partnerländerna i södra Medelhavsområdet kommer också att kunna delta i ett antal EU-program och EU-verksamheter för främjande av innovation.

7. Vad beträffar de sektorer där lagstiftningen har harmoniserats på EU-nivå kommer partnerländerna i södra Medelhavsområdet att ytterligare uppmuntras att anpassa sin lagstiftning, sina standarder och sina förfaranden för bedömning av överensstämmelse till EU:s system, i syfte att undanröja tekniska handelshinder som härrör från skiljaktiga tekniska regler och standarder. Länderna kommer att få stöd för att påskynda reformerna och konvergensen inom regelgivningen och införa infrastruktur och lagstiftning av erforderlig kvalitet (eller uppgradera infrastruktur och lagstiftning till erforderlig kvalitet), med tanke på ingående av avtal om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter inom sektorer av gemensamt intresse så snart villkoren för detta är uppfyllda.

8. Enligt det femåriga arbetsprogrammet skall det inrättas en särskild arbetsgrupp som skall undersöka olika möjligheter att öka flödet av investeringar till länderna i södra Medelhavsområdet . Kommissionen har för avsikt att under första halvåret 2007 sammankalla arbetsgruppen till ett första möte , i samråd med de relevanta myndigheterna i Europa–Medelhavsområdet. Syftet med arbetsgruppen bör vara att identifiera de strukturella och rättsliga hindren för utländska investeringar i länderna i södra Medelhavsområdet, föreslå åtgärder för att ta itu med dessa hinder och med frågan om konvergens mot bästa praxis när det gäller utländska investeringar i södra Medelhavsområdet samt sätta strålkastarljuset på olika verksamheter för främjande av investeringar. Eftersom partnerna i södra Medelhavsområdet ger hög prioritet åt frågan om investeringar som en sektor för samarbete, har kommissionen för avsikt att infoga ett samarbetsprogram om investeringar i det regionala vägledande programmet för 2007–2009.

9. Kommissionen och Europeiska investeringsbanken kommer mot bakgrund av att rådet (ekonomiska och finansiella frågor) i ett beslut från november 2003 rekommenderade en översyn av faciliteten för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (FEMIP) före utgången av 2006 och mot bakgrund av diskussionerna om FEMIP vid den andra konferensen för ekonomi- och finansministrarna i Europa–Medelhavsområdet (i Tunis den 25–26 juni 2006) att lägga fram en gemensam översynsrapport för rådet (ekonomiska och finansiella frågor), som kommer att fatta beslut om framtiden för FEMIP i november 2006 . Nästa konferens för ekonomi- och finansministrarna i Europa–Medelhavsområdet skall enligt planerna hållas i maj 2007 i Cypern .

IV. Energ i och transport

1. Energi- och transportfrågornas centrala roll i den ekonomiska dimensionen av Europa–Medelhavspartnerskapet erkändes redan vid konferensen 1995 i Barcelona och dessa frågor får allt större betydelse för Europa–Medelhavspartnerna. Europeiska rådet manade i slutsatserna från sitt möte den 15–16 juni 2006 till utveckling och genomförande av en extern energipolitik för EU, bl.a. genom utvidgning av unionens inre marknad för energi till dess grannar.

2. Antagandet av prioriteter för samarbetet om energifrågor i Europa–Medelhavsområdet vid energiministerkonferenserna år 2003 i Aten och Rom och genomförandet av dessa prioriteter under perioden 2003–2006 utgör ett viktigt steg i riktning mot att upprätta en till fullo sammanlänkad, integrerad energimarknad i Europa–Medelhavsområdet. Vid Europa–Medelhavsområdets energiforum i september 2006 i Bryssel utfärdades rekommendationer för tiden framöver, om undersökning av möjligheterna att utvidga det subregionala elektricitetsinitiativet i Maghreb till att omfatta naturgas och att utvidga det subregionala naturgasinitiativet i Mashrek till att omfatta elektricitet, om integrering av energimarknaderna i Europa–Medelhavsområdet och Afrika söder om Sahara och om fullföljande av de erforderliga energiinfrastrukturprojekten. Vid forumet beaktades också slutsatserna från Europeiska rådets möte i mars 2006, i vilka betydelsen av de externa aspekterna av EU:s energipolitik framhävs, bl.a. i utvecklingen av en prioritetsplan för sammanlänkning av el- och gasnäten. Dessutom diskuterades hållbar utveckling i energisektorn och behovet av att diversifiera energiförsörjningskällorna, främja utvecklingen av förnybara energikällor och använda energin på ett effektivare sätt. Nästa Europa–Medelhavskonferens om energifrågor kommer att hållas under 2007 . Syftet med denna konferens är att partnerna skall komma överens om prioriteterna i samarbetet om energifrågor under tiden framöver.

3. Antagandet av prioriteter för samarbetet om transportfrågor i Europa–Medelhavsområdet vid transportministerkonferensen år 2006 i Marrakech och genomförandet av dessa prioriteter under perioden 2007–2012 utgör ett viktigt steg i riktning mot att upprätta ett integrerat, multimodalt transportnät i Europa–Medelhavsområdet och genomföra de viktigaste strategiska riktlinjerna för det framtida Europa–Medelhavssamarbetet på transportområdet, särskilt modernisering och reform av sjö- och flygtransport, förstärkning av multimodal transport och främjande av GNSS-programmet i regionen. Prioriteterna grundar sig på en ”blåbok” som tagits fram inom ramen för Europa–Medelhavsområdets transportforum (Blue Paper on Euro-Mediterranean Transport Policy – Towards an Integrated Euro-Mediterranean Transport System) och på slutrapporten från en högnivågrupp (Networks for peace and development – Extension of the major trans-European transport axes to the neighbouring countries and regions). I blåboken identifieras huvudriktlinjerna för utveckling av ett integrerat transportsystem i Europa–Medelhavsområdet under tiden framöver och i synnerhet ett sådant systems konsekvenser för Medelhavsregionen. Kommissionen tillmäter dessa initiativ stor betydelse och har under de senaste tolv månaderna inlett projekt rörande reformer inom den civila luftfarten och utveckling av höghastighetsleder till sjöss i Medelhavet (Mediterranean Motorways of the Sea). Europa–Medelhavsområdets transportforum har till svar på det mål i det femåriga arbetsprogrammet som går ut på att bekämpa föroreningar i Medelhavet lanserat Safemed, ett treårigt projekt inriktat på detta. Forumet väntas inom de närmaste månaderna anta en regional femårshandlingsplan för transportområdet , med tanke på genomförandet av rekommendationerna i blåboken och slutrapporten från högnivågruppen.

V. Miljö

1. Under 2007 kommer initiativet Horisont 2020 (som syftar till att befria Medelhavet från föroreningar ) att börja genomföras, genom identifiering av prioritetsprojekt för reducering av föroreningar och inledande av prioritetsåtgärder för kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna. Arbetet med detta kommer att ske i nära samordning mellan partnerländerna, givare (t.ex. Europeiska investeringsbanken och Världsbanken) och olika aktörer på miljöområdet (t.ex. inom ramen för FN:s miljöprogram (UNEP), handlingsplanen för Medelhavet (Mediterranean Action Plan, MAP) och Medelhavskommittén för hållbar utveckling (Mediterranean Committée for Sustainable Development)) och kommer även att inriktas på att identifiera prioritetsbehov inom miljörelaterad forskning. Det kommer att inrättas en styrgrupp för Horisont 2020 . Gruppen kommer att utöva sin styrande funktion på grundval av de indikatorer och det ”scorekort” som Europeiska miljöbyrån, aktörerna inom ramen för handlingsplanen för Medelhavet och Europeiska kommissionen kommer att ta fram i samarbete med länderna i Medelhavsregionen.

2. Samarbetet mellan partnerländerna i Europeiska gemenskapen och södra Medelhavsområdet om hållbar förvaltning av fiskeriresurserna i Medelhavet kommer att förstärkas, i synnerhet inom de behöriga regionala organen (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten), i linje med förklaringen från ministerkonferensen i Venedig i november 2003 om hållbar utveckling av fisket i Medelhavet. Partnerländerna uppmanas att lämna bidrag till de diskussioner om nya upplägg för att stärka samarbetet om de maritima näringarna, om styrelseformerna på det maritima området och om förvaltningen av de maritima resurserna som förs inom ramen för det öppna samrådsförfarandet beträffande Europeiska kommissionens grönbok ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven”.

VI. Utbildning och social utveckling

1. Utbildning – inbegripet yrkesutbildning – stod högt på dagordningen vid toppmötet i Barcelona. Stats- och regeringscheferna i Europa–Medelhavsområdet kom överens om att avsätta betydligt större summor för utbildning i syfte att få upp enrolleringstalen, bygga ut och förbättra insatserna för att utrota analfabetism (särskilt de som riktar sig till flickor och kvinnor) och främja universitetens prestationsförmåga (bl.a. genom att uppmuntra samarbete i nätverk universitet emellan och införa standarder för universitetsutbildning). De åtgärder som vidtagits inom ramen för Tempus- och Erasmus Mundus-programmen och inom ramen för bilaterala utbildningsprogram har varit till hjälp i arbetet med att uppnå en del av dessa mål. Det bilaterala samarbetet och gemenskapsprogrammen kommer att drivas vidare framöver. Kommissionen kommer under 2007 dessutom att lansera ett stipendieprogram på regional nivå för universitetsstudenter från de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Den kommer också att föreslå att det skall hållas en Europa–Medelhavskonferens om högre utbildning och forskning under 2007, för att diskutera samarbete inom högre utbildning och standarder för universitetsutbildning. Vidare kommer den att fortsätta att understödja åtgärder på området yrkesutbildning, på regional nivå (Medaprojektet Utbildning för sysselsättning) och bilateral nivå.

2. I linje med de prioriteter i det femåriga arbetsprogrammet som har med hållbar socioekonomisk utveckling och socioekonomiska reformer att göra har kommissionen för avsikt att utveckla ett mer systematiskt upplägg för samarbetet på detta område , som är av stor betydelse för att främja social sammanhållning och ekonomisk utveckling. Europa–Medelhavsramen kan spela en roll för utbyte av erfarenheter och som lämplig plattform för ett utbyggt samarbete. Partnerländerna bör nu inrikta sig på vad som bör göras rent praktiskt för att genomföra de prioriteter i handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken som har med social utveckling att göra. Kommissionen avser att under 2007 hålla en Europa–Medelhavsworkshop om sysselsättningspolitik och praktiska åtgärder för att skapa arbetstillfällen. Ett strukturerat utbyte i detta sammanhang skulle kunna inriktas på att se över ”bästa praxis” och på att tillsammans med berörda parter (bl.a. arbetsmarknadens parter) bygga upp stöd för reformåtgärder. Workshopen skulle på så vis kunna bana väg för en ministerkonferens för Europa–Medelhavsområdet om sysselsättning under 2008.

3. Kommissionen har även för avsikt att som en del av det femåriga arbetsprogrammet utveckla ett mer systematiskt upplägg för samarbetet om hälsofrågor . Detta samarbete är också av stor betydelse för att främja social sammanhållning och ekonomisk utveckling. Kommissionen avser att under 2007 hålla en Europa–Medelhavsworkshop om övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar . Ett regionalt samarbete på detta område skulle vara till klar ömsesidig nytta när det gäller att kontrollera hot mot folkhälsan. Ett strukturerat utbyte av erfarenheter och bästa praxis i fråga om externt samarbete skulle vara till hjälp för att få en uppfattning om vilka lärdomar som dragits av samarbetsprogram och nationella insatser, skapa samförstånd om mål och terminologi och bygga upp stöd för reformåtgärder. Workshopen skulle på så vis kunna bana väg för en ministerkonferens för Europa–Medelhavsområdet om hälsofrågor under 2008 , som skulle kunna befatta sig med hälsovårdssystemen och med vad som kan göras rent praktiskt för att få kvalitet, hållbarhet och rättvisa inom hälsovården att gå ihop.

VII. Stärkande av kvinnors roll i samhället

Vid den första ministerkonferensen för Europa–Medelhavspartnerländerna med temat ”Stärkande av kvinnors roll i samhället” , som kommer att äga rum den 14–15 november 2006 i Istanbul , väntas en femårig handlingsplan (2007–2011) för att främja kvinnors fullständiga deltagande i det ekonomiska, politiska och sociala livet i Europa–Medelhavsområdet bli antagen. Alla Europa–Medelhavspartnerländer bör förbinda sig att mobilisera finansiella medel för att understödja genomförandet av handlingsplanen (nationella medel, ENPI-medel, bilaterala bidrag från EU-medlemsstater samt FEMIP-medel och medel från andra relevanta finansieringsinstrument). Kommissionen kommer under de närmaste fem åren att arbeta för att de mål som fastläggs i handlingsplanen skall uppnås. Den kommer under 2007 att utarbeta ett nytt regionalt program (som uppföljning till det regionala Europa–Medelhavsprogrammet med temat ”Förbättring av kvinnors möjligheter i det ekonomiska livet”) med konkreta förslag till initiativ och projekt strukturerade kring följande tre huvudområden: kvinnors rättigheter och deltagande i det politiska livet, socioekonomisk integration samt förändring av genusstereotyper med hjälp av utbildning och medierna. I anslutning till konferensen i Istanbul kommer det att upprättas en oberoende högnivågrupp som skall utarbeta en uppsättning indikatorer som skall användas i samband med övervakningen och utvärderingen av genomförandet av handlingsplanen. Högnivågruppen kommer att utarbeta en första rapport under 2007 och lägga fram denna för Europa–Medelhavskommittén. Den kommer också att lägga fram rekommendationer för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet. Under 2009 kommer ministerkonferensen om kvinnors roll i samhället att följas upp med en ny ministerkonferens, i syfte att diskutera frågor som har med genomförandet av handlingsplanen att göra .

VIII. Informationssamhället

Vid den första Europa–Medelhavskonferensen om informationssamhället, som hölls i april 2005 i Dundalk, fattades det beslut om att inrätta en Europa–Medelhavsdialog om utvecklingen av informationssamhället. Dialogen gäller även regelverket på området elektronisk kommunikation. Kommissionen har för avsikt att under 2007 anordna en andra Europa–Medelhavskonferens om informationssamhället, företrädesvis i något av partnerländerna i södra Medelhavsområdet, i syfte att framstegen i fråga om harmonisering av reglerna, samarbete mellan tillsynsmyndigheterna, öppnande av telekommunikationsmarknaderna och utbyte av erfarenheter inom e-utbildning och e-förvaltning skall kunna bedömas. Denna andra konferens kommer även att ge tillfälle att göra en bedömning av framstegen i riktning mot uppnåendet av de mål som fastlagts i de nationella handlingsplanerna inom ramen för europeiska grannskapspolitiken. Ministrarna kan i detta sammanhang tänkas finna det lämpligt att se vilka åtgärder som vidtagits för att liberalisera telekommunikationsmarknaderna, för att harmonisera regelverken och för att främja informationssamhället (t.ex. genom ökning av Internetpenetrationen).

IX. Kulturell dialog

1. I fråga om interkulturell dialog bör Barcelonaprocessen vara i stånd att frambringa en rad nya initiativ ämnade att fungera som attraktionspoler och motverka försök att driva in kilar mellan Europa–Medelhavsområdets kulturer och samhällen. Euromed Heritage -programmet och Anna Lindhs stiftelse för kulturell dialog kommer att fortsätta att ge ett värdefullt bidrag i detta avseende. Stiftelsens 35 nätverk (som nu omfattar mer än 1 000 organisationer) bör spela en viktig roll i lanseringen av en rad initiativ ämnade att främja ömsesidig förståelse i Europa–Medelhavsområdet. Utrikesministrarna skulle vid sitt möte i Tammerfors kunna uppmärksamma de idéer och förslag som läggs fram vid det möte för ledarna för nätverken som hålls i samband med utrikesministermötet i Tammerfors. Stiftelsen bör uppmanas att delta i förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog (2008). Ett möte för kulturministrarna i Europa–Medelhavsområdet skulle kunna sammankallas under 2007 för att ge dessa tillfälle att diskutera Barcelonaprocessens interkulturella agenda och resultatet av stiftelsens arbete under dess tre första år och lägga fram eventuella förslag till sammanlänkning med andra initiativ (t.ex. med sådana initiativ som lanserats för att följa upp antagandet av Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, eller med FN-initiativet Alliance of Civilisations ).

2. De förslag om hur olika Europa–Medelhavsinstrument bättre skulle kunna användas för att främja interkulturell dialog – särskilt genom att i större utsträckning involvera medier och opinionsledare och i högre grad nå fram till det civila samhället – som kommissionen lagt fram (”Dekalogen”, se Europa–Medelhavspartnerskapets sammanträdesdokument nr 29/06) fick efter diskussionerna i Europa–Medelhavskommittén om karikatyrteckningarna ett allmänt stöd. Utrikesministrarna bör uttrycka sitt stöd för förslagen och ge Europa–Medelhavskommittén i uppdrag att gå vidare med genomförandet av dessa.

X. Migration

1. Migration, social integration, rättsliga frågor och säkerhetsfrågor utgör numera viktiga politiska frågor i Barcelonaprocessen. De politiska åtaganden som gjordes vid toppmötet i Barcelona måste omsättas i konkreta åtgärder för att, på grundval av ett vittomfattande, integrerat upplägg , komma till rätta med problemen på de ovan nämnda områdena. Antagandet i Valencia år 2002 av det regionala ramdokumentet och det därpå följande genomförandet av det regionala Medaprogrammet om rättsliga och inrikes frågor utgjorde ett viktigt steg framåt och befrämjade samarbetet även på bilateral nivå. Genom uppföljningen i underkommittéerna för rättsliga frågor och säkerhetsfrågor och arbetsgrupperna för migrationsfrågor och sociala frågor av handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken skapas en solid grund för genomförandet av handlingsplanerna och associeringsavtalen.

2. Europa–Medelhavspartnerskapet ser på migrationsfrågorna framför allt ur ett regionalt perspektiv och kan särskilt med hjälp av sina rättsliga och finansiella instrument utforma ett strategiskt upplägg , så att de fördelar som migration för med sig optimeras för samtliga partner. Kommissionen har i linje med kapitel IV i det femåriga arbetsprogram som antogs vid toppmötet i Barcelona och mot bakgrund av resultatet av det lyckade expertmötet för högre tjänstemän den 20 juni 2006 för avsikt att förstärka den regionala dialogen om migrationsfrågor genom operativt samarbete.

3. Kommissionen avser att i samråd med alla Europa–Medelhavspartner utarbeta ett detaljerat, fokuserat arbetsprogram med konkreta förslag till initiativ och projekt strukturerade kring följande tre huvudområden: laglig migration, migration och utveckling samt olaglig migration. Det bör i detta sammanhang även övervägas att utnyttja sådana bidrag som tagits fram inom ramen för andra internationella initiativ, såsom den europeisk-afrikanska ministerkonferensen i Rabat om migration och utveckling. I syfte att skapa samförstånd om de nuvarande migrationsrelaterade verksamheterna kommer det på grundval av uppgifter från alla partner att göras en sammanställning över de befintliga bilaterala och gemenskapsfinansierade projekten på områdena laglig migration, migration och utveckling samt olaglig migration. Arbetsprogrammet kommer att ligga till grund för den Europa–Medelhavskonferens om migration som avses äga rum under 2007 . Syftet med konferensen är att de ministrar som är behöriga för migrationsfrågor skall komma överens om en rad ytterligare åtgärder för att främja samarbete om alla frågor som har med migration att göra.

C) ARBETSMETODER

1. Europa–Medelhavspartnerskapet har varit en framgång när det gällt att skapa långsiktiga politiska och institutionella band mellan Europeiska unionen och dess partnerländer i södra Medelhavsområdet på två varandra kompletterande områden: a) en multilateral dimension med Europa–Medelhavskonferenser för utrikesministrarna och Europa–Medelhavskonferenser om frågor rörande ett stort antal andra sektorer än den utrikespolitiska och b) en bilateral dimension med associeringsavtal förstärkta med den europeiska grannskapspolitiken och de nationella handlingsplanerna inom ramen för denna. Det råder emellertid brett samförstånd om att Barcelonaprocessens regionala och multilaterala dimensioner måste stärkas för att svara mot de krav som de komplexa och föränderliga politiska, ekonomiska, sociala och kulturella förbindelserna mellan de 35 partnerna och Europeiska kommissionen ställer. Kommunikationen inom partnerskapet och alla berörda parters känsla av ”delägarskap” i processen måste förbättras , och partnerskapet måste bli mer operativt, effektivt och resultatinriktat .

2. Kommissionen kommer att understödja partnernas insatser för att förbättra synligheten hos processen och känslan av delägarskap i denna och för att trygga ett effektivt och verksamt genomförande av de åtaganden för femårsperioden 2006–2010 som gjordes vid toppmötet i Barcelona år 2005. Som ett väsentligt steg i riktning mot att göra den regionala ramen mer effektiv och operativ skulle kommissionen vilja se att samordningen fackministerier emellan förbättras , att det civila samhället – inbegripet företrädare för den privata sektorn – blir mer involverat och att det görs större ansträngningar för att förbättra arbetsmetoderna inom partnerskapet . Ett av målen är att sörja för bättre förberedda och bättre strukturerade konferenser för utrikesministrarna i Europa–Medelhavsområdet. Till goda förberedelser för sådana konferenser hör bl.a. att dokumentet om ordförandeskapets prioriteter och kommissionens meddelande antas i god tid före en konferens, att alla partner konsulteras och att de prioriteter som dessa givit uttryck för vederbörligen beaktas. Ministrarna kan också tänkas finna det lämpligt att träffas varje år, under andra halvan av året, för att komma överens om prioriteterna för genomförandet av det femåriga arbetsprogrammet under det följande året. Sådana operativa förbättringar kommer i förening med mer utförliga förslag som en särskild utredningskommitté kommer att lägga fram att bana väg för ytterligare framsteg i fråga om partnerskapets institutionella struktur, så snart de politiska omständigheterna medger detta.

[1] Algeriet, Egypten, Jordanien, Israel, Libanon, Marocko, Palestinska myndigheten, Syrien, Tunisien och Turkiet.