EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.04.1997 
KOM(97) 146 slutlig 
EUROPEISKT CENTRUM FÖR KONTROLL AV NARKOTIKA OCH 
NARKOTIKAMISSBRUK - FRAMSTEG UNDER PERIODEN 1994-1996 
Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, samt, 
i informationssyfte, till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 
enligt artikel 18 i rådets förordning (EEG) 302/93 av den 8 februari 1993 

Innehållsförteckning 
A. Inledning 3 
B. Grunder för åtgärder i rådets förordning (EEG) 302/93 6 
C. Inventering och analys av verksamheten vid Europeiskt centrum för kontroll 
av narkotika och narkotikaberoende (EMCDDA) under de tre första 
verksamhetsåren 7 
D. Utvärdering av centrumets insatser under perioden 1994-1996 12 
E. Slutliga anmärkningar 18 
A. INLEDNING 
Den dynamiska inriktningen i den förordning varigenom kontrollcentrumet 
unnrättas 
Enligt artikel 18 i den förordning som ligger till grund för Europeiskt centrum för 
kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) skall kommissionen 
under det tredje året efter det att förordningen har trätt i kraft överlämna en 
rapport om framstegen inom centrumets arbete till Europaparlamentet och rådet, 
om så är lämpligt tillsammans med förslag till justering eller utökning av dess 
uppgifter, särskilt med beaktande av utvecklingen av gemenskapens befogenheter. 
Kommissionen, som är satt att granska centrumets framsteg, anser att i rapporten 
även bör ingå planering för framsteg under kommande år med hänsyn till EU:s 
behov på medellång till lång sikt. Denna medvetna linje i enlighet med 
grundförordningen återspeglar utvecklingen av den gemensamma strategin mot 
narkotika från det att den inleddes. 
Förordningen om upprättande av centrumet antogs när gemenskapens behörighet 
vad gäller narkotika endast omfattade vissa perifera områden. Karaktären och 
vidden av de ändringar som sedan infördes i fördragen och omfattningen av de 
åtgärder som har vuxit fram ur denna bas berättigar ytterligare den rapport som 
kommissionen i dag lägger fram för Europaparlamentet och rådet med tanke på 
det växande hot som missbruket av narkotika utgör för det europeiska samhället. 
Därav intresset för att säkerställa sambandet mellan förverkligandet av de 
gemensamma målen i EU-planen för perioden 1995-1999 och målen i denna 
rapport som rör de målsättningar för verksamheten som centrumet successivt bör 
uppnå under den period som följer på 1996-1997. 
EMCDDA: ett nytt medel i den fortsatta europeiska kampen mot narkotikan 
3. Från mitten av 80-talet fram till början av 90-talet har den Europeiska ekonomiska 
gemenskapen och dess medlemsstater ägnat växande intresse åt möjligheten av att 
i högre grad samordna insatserna när det gäller narkotikabekämpningen enligt 
kraven i Fördraget om Europeiska unionen. Det nya institutionella och operativa 
system som gäller från den 1 november 1993 har i grunden förändrat den tidigare 
rådande situationen. Förebyggande av narkotikamissbruk har förts in i EG-
fördraget som en prioritering på folkhälsoområdet i Europeiska gemenskapen 
Kampen mot narkotikamissbruk har förts in i de delar av Fördraget om Europeiska 
unionen varigenom inrättas ett samarbete i rättsliga och inrikes frågor. Samtidigt 
möjliggör fördraget fastställande och genomförande av en gemensam utrikes- och 
säkerhetspolitik som täcker alla de områdena, inklusive kampen mot narkotika. 
Denna nya ram utgör en grund för starten inom flera områden och discipliner av 
1995-1999 års EU-plan som i juni 1995 godkändes av Europeiska rådet i Cannes. 
När programmet godkändes begärde rådet att riktlinjerna skulle omsättas i 
konkreta åtgärder. EMCDDA skulle därmed fylla sin roll allteftersom dess arbete 
fortskred. Europeiska rådet lade vid sitt möte i Madrid i december 1995 ut 
grunden för att genomföra detaljerade åtgärder på ett antal av programmets 
områden som berör gemenskapens och unionens behörigheter och centrumets 
arbete. Vid mötet i Dublin i december 1996 lades en detaljerad plan som 
innefattade EMCDDA:s verksamhet fram för Europeiska rådet. I denna 
sammanfattades de EU-Iedda insatserna under 1996 och bedömdes deras 
utveckling på medellång sikt. I förteckningen över prioriterade områden under 
1997, bekräftade stats- och regeringscheferna sitt stöd för att EU utvecklas till ett 
område präglat av frihet, säkerhet och rättvisa genom effektivt och samordnat 
utnyttjande av unionens rättsakter. 
En utvecklingsbar planering som arbetsmetod 
4. Behovet av att fastställa tydliga mål och att inrätta lämpliga metoder för att 
uppfylla dem inom planerade tidsramar är en kärnpunkt i det arbete som har 
anförtrotts centrumet. Denna utveckling bör ske gradvis och åtgärderna bör 
utvecklas allt eftersom målen uppnås på de prioriterade områden som fastställts 
för centrumets verksamhet1. Enligt grundförordningen skulle under den första 
treårsperioden ges särskild prioritet till det första av de fastställda områdena, dvs. 
efterfrågan på narkotika och begränsningen av denna. 
5. Denna planering överensstämmer med vad som anges i förordning 302/93 
beträffande de metoder som medlemsstaterna och centrumet har till sitt 
förfogande. EMCDDA:s viktigaste resurs i arbetet är Europeiska nätverket för 
information om narkotika och narkotikamissbruk (REITOX). Specialiserade 
enheter i medlemsstaterna som kan bidra till centrumets arbete på ett värdefullt 
sätt bör identifieras och utses särskilt inom ramen för centrumets flerårsplaner. 
Detsamma gäller i fråga om upprättandet av avtal med sådana specialiserade 
enheter och utvecklingen av resurser följer samma tillvägagångssätt. 
Framtida utveckling: Centrumets kommande arbetsperiod 1998-2000 
6. Efter att enligt vad som uttryckligen föreskrivs i förordningen under de tre första 
åren ha ägnat ett särskilt intresse åt efterfrågan på narkotika och begränsningen 
av denna, men också åt politik och strategier, kan centrumet genom den andra 
treårsplanen för 1998-2000 gå in på en utvidgning av sitt verksamhetsområde till 
andra fastställda prioriterade områden. Om centrumet ges tillstånd att bredda 
verksamheten måste det dock givetvis säkras att balansen mellan den nya insatsen 
och fullföljandet av initiativ som tagits under centrumets första period så att det 
säkerställs att uppnådda resultat, eller sådana som behöver finslipas ytterligare, 
omedelbart utnyttjas till fullo. 
De prioriterade områdena för centrumets verksamhet har fastställts genom grundförordningen enligt följande 1 Kllerlrågan 
på narkotika oeh begränsning av denna. 2. Politik och strategier som tillämpas av gemenskapen och medlemsstaterna 
(särskilt internationellt, bilateralt och inom gemenskapen och vad gäller handlingsplaner, lagstiftning, verksamhet och 
överenskommelser). 3. Internationellt samarbete och geopolitik beträffande utbudet (med särskild tonvikt på 
samarbetsprogram och information om produktions- och transitländer). 4. Kontroll av handeln med narkotika, psykotropa 
ämnen och prekursorer, enligt vad som fastställs i befintliga eller framtida internationella konventioner och 
gemenskapsakter. 5. Narkotikaproblemets inverkningar på produktions-, förbrukar- och transitländer inom de områden som 
omfattas av fördraget, bl.a. tvättning av pengar, såsom fastställs i befintliga eller framtida gemenskapsakter. 
Bland de kriterier som påverkar valmöjligheterna i utvecklingen av centrumets 
verksamhet bör man integrera den stränga budgetdisciplin som även i 
fortsättningen kommer att påverka gemenskapens samlade finanser, och även då 
centrumets. På grund av de varaktiga begränsningar som kommer att gälla för 
unionens finanser kommer den ekonomiska programmeringen av stödet till 
centrumet att förbli stram. Följaktligen måste verksamheten drivas på ett 
balanserat sätt och koncentreras till de prioriterade områdena. 
B. GRUNDER FÖR ÅTGÄRDER I RÅDETS FÖRORDNING (EEG) 302/93 
1. I likhet med de nio andra verksamma gemenskapsorganen är centrumet ett 
europeiskt offentligrättsligt organ med självständig ställning som juridisk person. 
Centrumet regleras inte i fördragen utan har inrättats genom en sekundärrättslig 
gemenskapsakt för att fylla en särskild uppgift som anges i dess grundande 
rättsakt2. 
Grundläggande målsättning med centrumet 
2. Centrumets uppgift är att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och 
jämförbar information på Europanivå om narkotika och narkotikaberoende och 
följderna av detta och bidra till en god översikt över situationen vad gäller 
narkotika och narkotikamissbruk, som hjälp när beslut skall fattas eller åtgärder 
fastställas om bekämpning av narkotika på nationell nivå eller gemenskapsnivå. 
De viktigaste länkarna i organets verksamhet 
3. För att uppnå nämnda mål fick centrumet först i uppgift att samla in och analysera 
befintlig information från olika tillgängliga källor, samtidigt som man skulle 
underlätta utbytet av information mellan aktörer på området narkotikabekämpning. 
Nästa uppgift är att förbättra metoderna för jämförande av information, särskilt 
genom att utarbeta gemensamma indikatorer och gemensamma icke bindande 
kriterier som centrumet skulle kunna rekommendera för att åstadkomma bättre 
överensstämmelse mellan de mätmetoder som medlemsstaterna och gemenskapen 
använder sig av. Centrumets tredje uppgift är att ställa sin insamlade information 
till gemenskapens och medlemsstaternas förfogande, särskilt genom att 
offentliggöra en årlig rapport om situationen rörande narkotikaproblemet. I fjärde 
hand skall centrumet samarbeta med europeiska och internationella organ och 
organisationer samt med tredje land och därigenom bidra till en bättre samordning 
mellan nationella insatser och gemenskapsinsatser inom dess verksamhetsområden. 
4. Centrumets viktigaste hjälpmedel för att fylla dessa uppgifter är Europeiska 
nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (RE1TOX). 
REITOX är infrastrukturen bakom insamling och utbyte av information samt 
dokumentation när det gäller narkotika och bygger särskilt på ett mänskligt 
nätverk och ett eget datasystem. 
De olika organen har inrättats på många olika grunder. Deras existens är beroende av särskilda motiveringar samtidigt som 
de fyller en rad allmänna funktioner, som bland annat innebär att säkerställa en viss grad av decentralisering av 
gemenskapens verksamhet, fortydliga organens uppgilter genom att klart förknippa dem med deras uppgifter samt möta 
behovet av sakkunskap på vissa vetenskapliga och tekniska områden. 
C. INVENTERING OCH ANALYS AV VERKSAMHETEN VID EUROPEISKT 
CENTRUM FÖR KONTROLL AV NARKOTIKA OCH 
NARKOTIKABEROENDE (EMCDDA) DE TRE FÖRSTA 
VERKSAMHETSÅREN 
Upprättandet av kontrollcentrumet 
1. Efter utgången av 1994, som ägnades åt att inrätta de första delarna i strukturen 
(direktör, administrativt råd,...), var 1995 ett försöksår som ägnades åt att påbörja 
centrumets uppgifter. Då inrättades de delar som var nödvändiga för att centrumet 
skulle kunna träda i funktion (infrastruktur på lokaliseringsorten, personal) Under 
året identifierades centrumets arbetsuppgifter och motsvarande arbetsrutiner. Dessa 
inleddes i slutet av 1995 efter det att arbetsprogrammet för 1995-1996 antagits i 
november3. 
Följande etapper präglade den granskade perioden: 
a) Installation i Lissabon 
Invigningen av sätet i Lissabon ägde rum den 26 september 1995 i närvaro av bland andra Antonio Vitorino, 
ordförande i Europaparlamentets utskott tor medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor och Anita 
Gradin, ledamot av Europeiska kommissionen. 
b) Sammansättningen av arhct\f>ni[>/>en 
Det har tagit tid att sätta samman centrumets arbetsgrupp. Direktören, som det administrativa rådet ulsäg i |iili 
1994 lör en period på lem är, tillträdde i mitten av |.iiiiian 1995. 
c) Personal 
Antalet anställda uppgick i början av 1995 till 14 personer och vid slutet a\ året till totalt 17 personer medan 
antalet tjänster i budgeten till följd av de tre nya medlemsstaternas anslutning uppgick till 21 stycken. Vid slutet 
av 1996 hade centrumet ett trettiotal medarbetare, alla kategorier inräknade 
Tillsättningarna skedde i följande ordning: 
Den 15 januari 1995: direktören och en tjänsteman i kategori A 
Februari 1995 det administrativa rådet beviljade 14 tjänster 
Den 1 mars 1995: 5 tjänster tillsätts (snabba rekryteringar inom institutionerna, administrativa 
uppgifter) 
Juni 1995: administrativa rådet beviljar ytterligare 7 tjänster (rekrytering inom institutionerna i början 
av 1996) 
Fjärde kvartalet 1995: forskarna tillsätts (efter offentliggörande i Europeiska gemenskapemas 
officiella tidning • urval minst 6 mån) 
Slutet av 1996: M) tjänster har beviljats av administrativa rådet och tillsatts 
Centrumets administrativa organisation4 
2. Två organ utsågs att leda centrumets organisation, nämligen det administrativa 
rådet och den vetenskapliga kommittén5. Det förstnämnda har beslutsbefogenheter. 
Det andra har en rådgivande funktion och biträder den förstnämnda med yttranden 
och rekommendationer. Bland det administrativa rådets huvudsakliga uppgifter 
under perioden 1994-1996 finns antagandet av centrumets program (det första 
treåriga arbetsprogrammet för 1995-1997 och, inom ramen för detta, de årliga 
arbetsprogrammen för 1995 och 1996), dess årsbudgetar liksom antagandet av 
de allmänna årsrapporterna över centrumets verksamhet. Den vetenskapliga 
kommittén skall avge sina yttranden om vetenskapliga frågor rörande innehållet 
i arbetsprogrammen. 
Centrumets finanser 
3. Den första budgeten för ett helt budgetår (1995) uppgick till ett belopp på 
5 350 000 ecu. Denna budget täckte uppbyggnaden av centrumets administration, 
införskaffande av grundutrustning och de första stegen i den operativa 
verksamheten6. Budgeten för 1996 uppgick till 6 008 000 ecu7 inklusive det 
särskilda gemenskapsstöd på 168 000 ecu som beviljades pilotstudien om 
småbrottslighet i samband med narkotikamissbruk. 
Under 1997 kommer ökningen av intäkter och utgifter att vara relativt sett 
mindre8. Med tanke på de stränga begränsningar av budgeten som gäller för 
gemenskapens finanser, och följaktligen för centrumet, finns inga möjligheter att 
öka centrumets budget påtagligt mellan 1997 och 1998. 
Trots skillnaderna i storlek och uppgifter har gemenskapens decentraliserade organ allmänt sett en grundstruktur som svarar 
mot följande modell: 
Ett administrativt råd bestående av representanter tor medlemsstaterna och kommissionen samt ibland, personer 
som utses av rvuropaparlamentet. 
En verkställande direktör som är centrumets rättsliga företrädare. 
En vetenskaplig kommitté bestående av särskilt kvalificerade experter på de berörda områdena. 
Den interna kontrollen säkerställs antingen av kommissionens styrekonom, eller av en styrekonom som 
kommissionen har utsett. 
Den externa kontrollen säkerställs av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt. 
Därutöver har ett ytterligare organ trätt i funktion enligt centrumets intenia bestämmelser, nämligen styrelsen. Denna, som 
består av ordföranden i det administrativa rådet, vice ordföranden och en företrädare lör kommissionen, svarar för det 
löpande beslutsfattandet mellan administrativa rådets möten och förbereder dess överläggningar. Detta organ trädde i 
regelbunden funktion under 1996. åtföljt av att centrumets "rådgivande kommitté lör inköp och avtal" inrättades, vars 
sammansättning är identisk med byråns och idag också omfattar chefen för centrumets administrativa enhet. 
I'tider detta första budgetår använde centrumet något mindre än tvä tredjedelar av sina medel till utgifter i verksamheten, 
omkring 20 % till personalkostnader och resten till övriga driftskostnader. 
Centrumet ägnade cirka 43 °<> av sin budget till utgifter i verksamheten, något mindre än 40 % till personal kostnader och 
övrigt till resterande driftskostnader. ()m man emellertid ser de personal kostnader lör vetenskaplig personal som i själva 
verket operativa utgifter, och därmed särskiljer dem från de personal kostnader för administrativ personal, uppgår de 
administrativa utgifterna till nära 60 °o. Dessutom har en liten reserv för oförutsedda utgifter motsvarande omkring 0.3 % 
förts in i budgeten. Omkring 2 3 av personalen har vetenskaplig eller teknisk funktion, dvs. direkt operativ (samordning 
och uppläggning av REITOX-programmen och centrumets verksamhet). 
1997 års budget uppgår till 6,3 miljoner ecu, varav den budgetansvariga myndigheten avsatt 1,3 miljoner i reserven. 
Utgiftsstrukturen uppvisar ett förbättrat särskiljande och förhållande mellan det administrativa (1 387 000 ecu. dvs. 22 "«) 
och det operativa området (4 912 000 ecu, dvs. 78 %). 
Första treårsprogrammet 1995-1997 
1. Prioriterade frågor 
Med hänsyn till prioriteringen av området efterfrågan och minskning av denna, 
betonades dessa frågor i det första treårsprogrammet 1995-1997, i de två 
årsprogrammen för 1995 och 1996 liksom i arbetsprogrammet för 1995-1996. Ett 
särskilt intresse riktades mot det epidemiologiska området, närmare bestämt 
incidens-studier, utbredningen av och tendenserna hos narkotikaproblemet liksom 
analys av metoder för att minska efterfrågan. 
2. Prioriterade uppgifter 
De prioriterade uppgifterna, såsom de framgår av 1995 års arbetsprogram är (a) 
identifieringen av nyckelindikatorer och central information, (b) identifieringen 
av förfaranden som kan säkerställa kvaliteten i de använda analysmetoderna, 
(c) upprättandet av samarbetsförbindelser med behöriga internationella 
institutioner och enheter och (d) upprättandet av samarbetsförbindelser med de 
viktigaste forskningsgrupperna och -centrumen. 
1996 års program fullföljde och utvecklade 1995 års program, med inriktning 
främst på följande områden, (a) begränsning av efterfrågan, (b) klargörande av 
huvudskillnaderna i informationshänseende mellan området minskning av 
efterfrågan och området epidemiologi, (c) organisering och konsolidering av 
REITOX kring målet att samla in uppgifter och information, (d) fastställande av 
strukturen i den första årsrapporten (1995) om narkotikaproblemet i Europa. 
Det operativa programmet för 1995-1996 syftade till att omsätta de två första 
årsprogrammen i konkret handling, med betoning av verksamheten kring de två 
huvuddelarna i den årliga programplaneringen9. 
3. Verksamhet 
På grund av att centrumet trädde i aktiv funktion först vid slutet av 1995, 
genomfördes det operativa programmet för 1995-1996 (som antogs av det 
administrativa rådet i november 1995) i sin helhet först från och med början av 
år 1996. Mot bakgrund av verksamheten fram till slutet av detta år, kan 
centrumets insatser sammanfattas enligt följande. 
Å den ena sidan REITOX (program I). A den andra sidan centrumets direkt samordnande verksamhet (program II): studier, 
konsultarbete, organisering av vetenskapliga seminarier och spridning, publicering, dokumentation i samband med 
åtgärderna, vars målsättning är att förstärka relevansen, kvaliteten och jämförbarheten i befintlig information. 
10 i) Epidemiologi 
Åtgärden syftade till att: a) utveckla den ram som inrättades 1995, b) 
inrätta särskilda verksamheter, c) skapa en överblick över 
narkotikakonsumtionen inom unionen10. 
ii) Minskning av efterfrågan 
Verksamheten har syftat till att skapa ett informationssystem (databas) om 
insatserna rörande minskning av efterfrågan och om vetenskapliga 
utvärderingar på detta område. Ofta har man vänt sig till konsulter. 
Möten och seminarier har organiserats för att genomföra detta system. 
iii) Andra områden 
En pilotstudie om den urbana småbrottsligheten i samband med 
narkotikamissbruk i Europa har genomförts via särskilt stöd under 
budgetrubrik B5-800, som hör till området samarbete i rättsliga och inrikes 
frågor. 
iv) REITOX 
Arbetet inriktades på upprättandet och konsolideringen av de första 
baserna i de nationella kontaktpunkternas nätverk11: 15 medlemsstater, 
kommissionen och centrumet (15+1 + 1). 
Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk 
(REITOX) består av 15 nationella informationscentrum (nationella 
kontaktpunkter) och kommissionens egen kontaktpunkt. Centrumet i 
Lissabon inledde arbetet med att samordna kontaktpunkternas verksamhet 
i samarbete med medlemsstaternas myndigheter och kommissionen 
(generalsekretariatets enhet för samordning av narkotikabekämpningen). 
REITOX startades i Lissabon den 18-19 maj 1995 vid det första mötet för 
kontaktpunkternas ansvariga. 
a) Vad gäller utvecklingen av 1995 års ram, har alla frågor som togs upp i 1996 års program varit föremål för flera 
åtgärder från centrumets sida. Hänvändelser till expertis har förekommit ofta liksom samarbete med nationella 
kontaktpunkter inom nätverket REITOX. 
b) Vad gäller särskild verksamhet som genomförts, har denna i huvudsak avsett analys av befintlig information och 
utarbetande av förslag och pilotåtgärder i syfte att förbättra metoderna för att samla in information rörande olika 
typer av narkotikamissbruk. Även här har man ofta vänt sig till expertis och samarbete med nationella 
kontaktpunkter inom REITOX. Seminarier har organiserats och uppmuntrats. 
c) Vad gäller försöket art utarbeta en gemensam ståndpunkt rörande missbruk av narkotika inom unionen, har detta 
baserats på information som centrumet har kunnat inhämta av kontaktpunkterna och andra europeiska organ. 
Detta utgör grunden tor den första årsrapporten 1995 vad gäller epidemiologi. 
I 'nder den första fasen slöts avtal med ett bolag lör att genomföra följande verksamheter: a) Organisering, förvaltning och 
samordning inom ramen för genomförandet av program I av det operativa programmet lör 1995-1996. b) l.ogistik- och 
teknikstöd inom ramen för program I av det operativa programmet för 1995-1996 c) l'tarbetande av ett medel lör 
kommunikation mellan centrumet, kommissionen, kontaktpunkterna och andra partners, d) Ipprätthållande av en teknisk 
förbindelse mellan med bland andra IDA-enheten inom GD III och kommissionens kontaktpunkt inom generalsekretariatet, 
e) Stöd i utarbetandet av databasen IDA-REITOX inom ramen för kommissionens finansiella stöd till centrumet för IDA-
programmet. Linder den pågående andra fasen kommer ytterligare ett avtal att träffas med en konsultfirma rörande teknik 
och information, i syfte att utvärdera hjälpmedlets överensstämmelse i förhållande till det fullständiga genomförandet av 
de uppgifter som tilldelats REITOX och att upprätta ett nätverk på grundval av IDA TESTA:s infrastruktur 
10 
Under 1995-1996 inrättades REITOX med avseende på: a) en detaljerad 
beskrivning av informationsstrukturen vad gäller narkotika i respektive 
medlemsstat, som tillhandahålls av de nationella kontaktpunkterna, b) en 
noggrann, standardiserad och systematisk inventering av informationskällor 
eller kartläggningar av information som upprättats av de femton nationella 
kontaktpunkterna, c) infordringar av förslag från de nationella 
kontaktpunkterna för att utveckla metoder för REITOX 
informationsinsamling, d) analys av Europeiska unionens insatser för 
narkotikabekämpning under 1995, tillhandahållen av kommissionens 
kontaktpunkt såsom kommissionens bidrag till utarbetandet av den första 
årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa under 1995. 
Av de tekniska arbetena rörande nätverket teknologi, har framgått 
möjligheten och nödvändigheten av att förstärka det mänskliga nätverket, 
en förutsättning för att utveckla centrumets arbete. Därmed kan de 
nationella kontaktpunkternas roll nu fastställas. Under slutet av 1996 
inrättades i Lissabon en särskild samordning av dessa genom REITOX. 
v) Dokumentation 
Centrumet har tagit flera initiativ för att för att utveckla sitt eget 
dokumentationssystem. Verksamheten har huvudsakligen syftat till att 
utforma och organisera centrumets arkivsystem, inrätta en datoriserad 
dokumentationsenhet och genomföra en utredning rörande tillgänglig 
lagstiftning i medlemsstaterna på området narkotika och narkotikamissbruk. 
Detta arbete har huvudsakligen utförts av en rad konsulter med vilka avtal 
har ingåtts för genomförandet av specifika uppgifter. 
vi) Spridning av information och publikationer12 
Centrumet har utarbetat följande publikationer: a) den allmänna rapporten 
om centrumets verksamhet under 1995, b) bulletinen "Drugnet Europe", 
som utkommer varannan månad på engelska, men som finns även i fransk, 
tysk och portugisisk version (första numret utkom under september/oktober 
1996), c) den första årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa under 
1995. 
Första rapporten om narkotikaproblemet i Europa - 1995 
4. Den första årsrapporten publicerades i oktober 1996. Med hänsyn til' 
årsrapporternas viktiga funktion för centrumets verksamhet, kan denna beskrivning 
av dess verksamhet under 1994-1996 ses som en värdemätare på hur centrumet 
har lyckats i sitt uppdrag och som ett riktmärke för framtida verksamhet. En 
utvärdering i detta syfte följer i nästa kapitel. 
Sammantaget har centrumet under 1995-1996 genomfört 29 studier, vartill kommer ytterligare 29 under 1997. Innehållet 
i studierna berör ett stort antal områden (strukturer, organisation, flöde, informationssystem, dokumentation, arkivering, 
analysmetoder, vetenskapliga utvärderingar, bidrag till årsrapporterna, metoder och verksamhet för att minska efterfrågan, 
utveckling, konsumtionsbeteende; kommunikationsteknik och förebyggande; internationella samarbetsenheter...). 
11 
D. UTVÄRDERING AV CENTRUMETS VERKSAMHET UNDER PERIODEN 
1994-1996 
Förvaltningen av centrumet 
1. Det är otvetydigt så att centrumet stött på vissa svårigheter. Till de inneboende 
svårigheterna i dess uppdrag, kom en avsevärd långsamhet när det gällde att 
ställa nödvändiga medel till förfogande. Olikheterna i REITOX bidrag och i 
medlemsstaternas uppfattningar om centrumets roll präglade verksamheten till en 
början. Trots dessa svårigheter lyckades centrumet hålla målkursen och uppnådde 
också resultat, om än vissa bara delvis, och man har åtagit sig att fullfölja detta 
arbete före slutet av 1997. 
a) beslutsapparatens effektivitet (administrativa rådet och styrelsen) 
Allteftersom centrumets arbete utvecklats över hela dess fält, har beslutsapparaten 
involverats i centrumets egentliga verksamhet. Genom effektivare samspel mellan 
det förberedande (styrelsen) och det beslutande organet (administrativa rådet), blev 
systemets förväntade skärpa övertygande i början av januari 1997, då besluten 
rörande budgeten och arbetsprogrammen för 1997 och förberedelsen av det nya 
ramprogrammet för 1998-2000 uppvisade både klarhet och stringens vad gäller 
insatsernas omfattning, klarheten i prioriteringarna och anpassningen av 
metoderna. 
b) vetenskapliga kommitténs bidrag 
Detta organ har i huvudsak rådfrågats om utkasten till de treåriga programmen och 
årsprogrammen men dess bidrag har inte varit särskilt synliga. Allmänt sett skulle 
en kraftigare mobilisering av detta organs stora potential vad gäller målinriktning 
och utveckling av åtgärden ha varit önskvärd. Genom att vaka särskilt över att 
även kompetens inom kommissionen görs delaktig (särskilt inom FoU och på 
folkhälsoområdet), kan denna kommitté bidra till vetenskaplig stringens i 
överläggningarna och utöva konkret inflytande på åtgärderna vilket kan minska 
onödigt arbete och ge ökad trovärdighet och därmed påverka åtgärdernas 
effektivitet. Detta kan sammantaget öka hela centrumets trovärdighet. 
c) organisationens effektivitet 
Centrumets personalbemanning nådde vid slutet av 1996 den normala 
omfattningen. I detta sammanhang måste det nyliga inrättandet av två viktiga 
element bedömas. För det första utgör REITOX samordningsfunktion ett viktigt 
fokus för arbetet: mobiliseringen av systemet och dess förväntade effekter på de 
nationella kontaktpunkternas struktur kan bidra kraftigt till ökad rörlighet i 
systemet. För det andra kan uppbyggnaden och stärkandet av finansavdelningen, 
i det att den kan uttala sig i samband med förberedelsen och uppföljningen av 
programplaneringen av åtgärden, göra att denna blir en ryggrad i den interna 
organisationen. Den kommer att kunna bidra till klarhet och samordning i 
förhållandet till kommissionen vad gäller budgetförfarandet, styrelsen och de 
löpande kontakterna med kommissionens enhet för narkotikabekämpning, som 
innefattar förvaltningen av kommissionens kontaktpunkt inom nätverket REITOX. 
12 
Centrumet och dess partners 
2. Om centrumet skall lyckas eller ej beror med nödvändighet på upprättandet av 
effektiva förbindelser med dess partners, dvs. de europeiska institutionerna (i 
synnerhet kommissionen), medlemsstaterna samt övriga nationella och 
internationella organ och organisationer. 
a) nätverket REITOX 
Stimuleringen och samordningen av nätverket REITOX som centrumet fick i 
uppgift att organisera har visat positivare resultat allteftersom de ursprungliga 
bristerna kunnat avhjälpas. 
Centrumet har utvisat färdriktningen vad gäller prioriteringar och 
arbetsmetoder. Med centrumets stöd har REITOX främjat utarbetande och 
användning av gemensamma metoder för insamlande, lagring och utbyte av 
information. Dessutom har REITOX funktionssätt bidragit till att stimulera 
diskussioner i medlemsstaterna vad gäller metoderna för att samla information. 
REITOX har i allt högre grad verkat stimulerande på medlemsstaterna i fråga om 
inrättande av centrum och förbättring av informationsnätverken. 
Kontaktpunkterna har uttalat ett ökande behov av informationsflöde inom 
nätverket, från centrumet till kontaktpunkterna, inklusive kommissionens 
kontaktpunkt. Detta behov har främst kunnat hänföras till bristen, fram till slutet 
på 1996, på en fast kontaktpunkt inom centrumets struktur, med ansvar för 
samordningen av REITOX. Dessutom rådde inte förrän i början av 1997 önskvärd 
tydlighet vad gäller nätverkets struktur (mänskliga nät och datanät) och de 
nationella kontaktpunkternas uppgifter i förhållande till den centrala 
kontaktpunkten. Det är nu som centrumet slutligen, och med tillfredsställande 
stringens, har kunnat fastställa de nationella kontaktpunkternas villkor. Dessa har 
visat en viss osäkerhet, som spätts på av det långsamma genomförandet av 
grundförordningen och det administrativa rådets löpande överläggningar fram till 
början av 1997. De inledande svårigheterna började att nå en konkret lösning vid 
kontaktpunkternas möte i december 1996. Då lades grunden för att skapa 
nyckelkriterier för en gemensam definition av begreppet nationell kontaktpunkt 
Denna har två funktioner. Den skall ansvara för att samla och sprida information 
(kvalitet, sammanställning, utveckling) till centrumet och andra nationella 
kontaktpunkter i nätverket, och samtidigt ansvara för projekt som syftar till att 
förbättra och utveckla information (bredd, främjande av hög standard, 
subsidiaritet). 
Vad som återstår är främst att förstärka medlemsstaternas eget engagemang (även 
ekonomiskt) i förhållande till sin kontaktpunkt liksom att få kommissionens 
kontaktpunkt i drift. Den senare invigde i december 1996 sin verksamhets- och 
datastruktur, avsedd att bistå centrumet med information. 
b) Europeiska institutioner 
Liksom Europols narkotikaenhet har centrumet kunnat arbeta med arbetsgruppen 
narkotikaexperter vilket har resulterat i rad rapporter som löpande lagts fram av 
rådet och kommissionen vid Europeiska rådets möten i Madrid och Dublin (II). 
13 
Särskilt bidraget till det detaljerade program som lades fram vid toppmötet i 
Dublin (II) bekräftade värdet av samordning i frågan om minskning av efterfrågan 
och utbud inom ramen för den åtgärd som kommissionen driver tillsammans med 
medlemsstaterna. 
Gemenskapsinstitutionerna har från sitt håll riktat åtgärdsförslag i särskilda ämnen 
till centrumet (urban småbrottslighet kopplad till narkotikakonsumtion, den 
narkotikamängd som medlemsstaterna fastställer som gräns för att särskilja 
personligt bruk från narkotikahandel, alternativ till fängelse vid eventuella 
sanktioner, iakttagna tendenser i den nationella politiken för narkotikabekämpning, 
FoU i samband med narkotikaproblemet, ...). Eftersom dessa förslag i stor 
utsträckning lades till uppgifterna i arbetsprogrammet ställdes centrumet inför ett 
val. Centrumet uppvisade allmänt sett ett balanserat förhållningssätt. Samtidigt 
som man reagerade på förslagen, har centrumet velat koncentrera sina ekonomiska 
och mänskliga resurser för att uppnå enhetlighet och därmed få till stånd ett 
gradvis genomförande av sitt arbetsprogram. 
c) Internationella organisationer 
Merparten av centrumets arbete har bestått i att inrätta en förbindelse med 
Europarådets Pompidou-grupp, särskilt på området epidemiologi. Förbindelserna 
med Förenta nationernas program för internationell narkotikakontroll (UNIDCP) 
har garanterats genom tillsättning av en "liaison officer" 1996. Förbindelserna med 
Europol (narkotikaenheten) har inletts medan de med Världshälsoorganisationen, 
Internationella tullorganisationen (WCO) och Interpol ledde till att dessa 
organisationer bidrog till den första årsrapporten om narkotikaproblemet 1995. 
Under jämförelseperiodens inledningsfas kan en stegvis utveckling på detta 
område anses vara klokt, trots de klara fördelar, i synnerhet på områdena 
epidemiologi och minskning av efterfrågan, som finns att vinna på denna nivå i 
narkotikabekämpningen. 
Starka och svaga sidor i den första årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa 
under 1995 
3. 1995 års rapport är den första etappen i en samlad insats utan motstycke13 för att 
skapa en helhetssyn beträffande det oerhört komplicerade och skiktade europeiska 
narkotikaproblemet. Bara de framsteg som gjorts under 1996 års program och 
särskilt de som utlovas i 1997 års program gör det möjligt att åstadkomma den 
helhetssyn som unionen behöver. Självklart måste centrumet först samla in 
befintlig information innan man kunde göra förbättringar och tillfredsställande 
jämförelser. Under de första tre åren samlades uppgifter in och förbättringsarbeten 
påbörjades med sikte på jämförbarhet via harmonisering. Under kommande period 
bör det vara möjligt att jämföra det som går att jämföra. Även om informationen 
delvis är ofullständig klargörs i 1995 års rapport viktiga drag hos problemet med 
efterfrågan och ges även en första bild av verksamheten för att minska efterfrågan. 
En granskning av rapporten avslöjar vissa brister Budskapet är att det finns ett 
Två inledande rapporter hade upprättats tidigare (1990 och 1994) av kommissionens enheter. Dessa behandlade situationen 
rörande efterfrågan på narkotika i Europeiska (ekonomiska) gemenskapernas 12 medlemsstater 
14 
ovillkorligt behov av att systematisera befintliga informationskällor och av 
specialistcenter som kan behandla denna information. 
i) Funktioner 
a) Insamling och analys av uppgifter 
Genom de huvudsakliga metoder som använts (undersökningar, studier, 
pilotprojekt, ...), är rapporten ett direkt resultat av det arbete som 
centrumet utfört på detta viktiga område. Detta gäller i synnerhet för den 
första information som jämförts på området efterfrågan och minskning av 
efterfrågan. De uppgifter som samlats om informationskällor och dessas 
struktur är ett direkt resultat av detta grundläggande arbete. 
b) Förbättrade jämförelsemetoder 
Detta är en målsättning som i mindre utsträckning tas upp i rapporten. 
Skillnadernas omfattning, de många skilda faktorer som inverkar på 
flertalet av de behandlade uppgiftskategorierna, de stora kvalitetsskillnader 
som råder mellan medlemsstaternas gällande bestämmelser är klart de 
viktigaste orsakerna. Detta arbete, som fortfarande är mycket outforskat, 
har emellertid genomförts med noggrannhet och rapporten föreslår vägar 
för att nå fram till målsättningen. 
c) Spridning 
Informationsspridning är den andra viktiga uppgiften i utformningen 
dokumentet. Förutom att rapporten offentliggjordes sent under det år som 
följde på referensåret, är det beklagligt att det gått så långsamt att 
framställa dokumentet på gemenskapens 11 officiella språk. Endast den 
engelska versionen var tillgänglig vid slutet av 1996. Effektivt samarbete 
mellan centret och unionens översättningscentrum måste säkerställas 
snarast möjligt. 
ii) Kapitel 
d) Efterfrågan och minskning av denna 
I rapporten ägnas ett tämligen kort kapitel åt detta likväl viktiga område. 
Bristen på gemensam erfarenhet hos kontaktpunkterna inom REITOX och 
den inledningsvis otillräckliga tillgången på tydliga direktiv utgör med 
säkerhet de största hindren som måste övervinnas för att åstadkomma den 
nödvändiga informationen. Grunderna för att systematiskt ta itu med 
efterfrågan på narkotika har lagts. Epidemiologiska uppgifter har samlats 
in så att grundläggande information kan bli tillgänglig på unionsnivå. 
Inkluderingen av mindre traditionella indikatorer såsom renhet/pris och 
beslag är ett steg i rätt riktning. Trots den insamlade informationens ibland 
fragmentariska karaktär, ger verktyget möjligheter att ta itu med problemet 
som helhet. Ett viktigt budskap framträder framför allt i kapitlet. 
Förebyggande är en första rangens prioritet i den globala kampen mot 
narkotika, såväl på nationell politisk nivå som när det gäller internationella 
strategier för narkotikabekämpning. Genomförandet av målsättningarna vid 
varje steg innebär att bidra till utvecklingen av nödvändig kompetens, att 
15 
underlätta samarbetet mellan olika aktörer att gynna samordningen av 
initiativ. Den viktigaste faktorn för att lyckas är tillgängen på jämförbar 
information på europeisk nivå. 
e) Strategier för narkotikabekämpning 
Detta kapitel är proportionellt mer omfattande än kapitlet rörande 
efterfrågan och minskning av efterfrågan. Genom att träda in fullt på det 
andra verksamhetsområdet har centret fått fram en precis bedömning av 
medlemsstaternas och Europeiska unionens strategier, som förenar flera 
delar i en vision till en helhet och som skapar en referensram för 
beslutsfattarna. Detta föregriper centrets andra arbetspriontet och skapar 
ett mervärde. Det framgår att begreppet minskning av efterfrågan används 
över hela Europa (och världen) för att täcka en rad insatser för 
förebyggande, behandling och rehabilitering som kombineras på olika sätt 
beroende på tid och plats. Inom EU överensstämmer de olika nationella 
strategierna så tillvida att minskningen av efterfrågan är ett gemensamt 
ansvar för lokalsamhällen, offentliga och icke-offentliga tjänster samt en 
mängd yrkesgrupper. Åtgärden är övervägande av decentraliserad natur. 
Förebyggande av narkotikabruk är en allmänt erkänd prioritet men det 
är svårt att mäta dess betydelse. 
f) Informationskällor 
Den avgörande utmaningen var att säkerställa kompatibilitet, pålitlighet 
och jämförbarhet av information så att medlemsstaterna och unionen kan 
förfoga över baser med vilkas hjälp strategiska och politiska beslut kan 
fattas. Med undantag för det epidemiologiska området, där informationens 
kvalitet i allmänhet är tillfredsställande, är olik och ojämn information ett 
av de största hindren. Valet av gemensamma definitioner och 
klassificeringar liksom förbättring av systemen för överföring är och 
kommer att vara av största vikt. På sikt kommer samstämmighet på det 
internationella planet att vara huvudmålet. 
g) Informationsstrukturer 
Nätverket REITOX fyller ännu inte sin viktigaste funktion helt. Detta 
nyckelsystem kommer under 1997 att ha de öppna baser och de 
gemensamma synsätt som krävs för att kontaktpunkterna skall fungera 
som länkar i en effektivt sammankopplad informationskedja som skapar 
incitament för strukturer, insamling och flöden. Nätverket av 
dokumentationscenter som skall understödja REITOX måste utvecklas: en 
beslutsam utveckling måste fortgå vad gäller deras verksamhetsområde och 
deras inbördes förbindelser. 
16 
Centrumets publiceringsverksamhet 
4. Det fanns vissa brister i genomförandet av 1995-1996 års operativa 
program14. Vilka orsakerna än var kommer insatserna för att sprida och 
främja publikationer att spela en stor roll för de europeiska medborgarnas 
insyn. Man bör noga se till att säkerställa att publiceringen omfattas av 
budgeten. 
14 
En bulletin planerades utkomma varannan månad på gemenskapens 11 officiella språk. För närvarande är den dock 
tillgänglig på fyra av dem. Dessutom kommer de publikationer som är särskilt avsedda för specialister och de vetenskapliga 
monografier som planerades i det operativa programmet för 1995-1996 att framställas under 1997. Vad vidare gäller 
publikationer lor kontaktpunkterna och de specialiserade kontoren, som även de planerades i det operativa programmet för 
1995-1996. kommer centrumet först längre fram att genomföra den begärda ärliga epidemiologiska sammanställningen 
Dessa förseningar kan förklaras genom det sena antagandet av programmen, problemen med att la översättningarna gjorda. 
och de kvalitetskrav som ställdes. 
17 
E. SLUTLIGA ANMÄRKNINGAR 
1. Viktiga aspekter på det arbete som förväntas av centret 
a) Prioriteringar rörande funktionen 
Den första årsrapporten från 1995 är ett första steg i rätt riktning. För att uppnå 
adekvat information om situationen rörande narkotikaproblemet inom unionen, bör 
prioritet ges till följande tre områden under kommande år: a) fullföljande och 
förvaltning av en databas som omfattar verksamhet för att minska efterfrågan i 
samarbete med kontaktpunkterna inom REITOX-systemet, b) skapande av språklig 
överensstämmelse på området efterfrågan och minskning av efterfrågan, c) 
framsteg vad gäller utvärdering av metoder för utvärdering av projekt rörande 
förebyggande av efterfrågan. Centret måste snabbt utveckla sin kapacitet för 
programplanering och förmågan att hålla fast vid den beslutade planeringen. 
b) Systemprioriteringar 
Kontaktpunkterna inom REITOX-nätverket fastställs inte i grundförordningen. 
Det är viktigt att centret i samarbete med särskilt kommissionen i sitt arbete 
strävar efter att noggrant reglera de nationella kontaktpunkternas rättigheter och 
skyldigheter, både i fråga om organisationen och budgeten: REITOX utgör det 
viktigaste verktyget som centret måste utveckla för att fullgöra sin uppgift. 
Medlemsstaterna bakom respektive kontaktpunkt måste förbättra kvantitet och 
kvalitet i åtgärden så att kontaktpunkterna kan spela en varaktig och strukturell 
roll i systemet. Kommissionen å sin sida förbinder sig att förstärka och utveckla 
kommissionens kontaktpunkt så att den överenstämmer helt med och bidrar till det 
arbete som förväntas av nätverket "15+1+1". 
c) Öppenhet: ett av de viktigaste villkoren 
Publiceringen av årsrapporterna om situationen rörande narkotikaproblemet 
är en stöttepelare i spridningsverksamheten. Tre punkter förtjänar särskild 
uppmärksamhet: dokumentets läsbarhet, dokumentets samtidiga tillgänglighet på 
unionens 11 officiella språk och publicering tidigt under det år som följer på 
jämförelseåret. Detta måste centrumet ta itu med omedelbart, eftersom det har 
särskild betydelse för öppenheten i förhållande till de europeiska medborgarna 
Publikationerna måste vara neutrala så att de åtgärder som unionen kan komma 
att föreslå på grundval av objektiva, pålitliga och jämförbara uppgifter som 
publikationerna förväntas innehålla är godtagbara för medborgarna. Öppenhet 
måste för övrigt eftersträvas i all centrumets verksamhet, och särskilt i de många 
studier som inletts, så att lämplig samverkan med kommissionens pågående 
åtgärder kan åstadkommas. 
I strävan efter öppenhet bör även innefattas uppgifter som tagits fram av 
centrumets partners mot bakgrund av unionens prioriteringar: en selektiv 
spridning av dessa uppgifter kan vara intressant också när det gäller områdena 
3, 4 och 5 i centrumets verksamhet, beroende på vilka specifika projekt unionen 
beslutar att genomföra med stöd av centrumet. 
d) Inriktning på Europeiska unionens prioriteringar 
Konkreta synergieffekter måste uppnås snabbt på unionsnivå i enlighet med EU:s 
prioriteringar. Allmänt sett skulle det vara lämpligt att utveckla möjligheten att 
förena de två områdena minskning av efterfrågan och minskning av utbudet, 
exempelvis genom att fortsätta det arbete för korsvis användning av socio-
medicinska uppgifter och uppgifter rörande repression som centrumet inlett. Mer 
specifikt bör man prioritera bästa möjliga samordning mellan centrumets arbete 
och kommande stora gemenskapsprojekt, dvs: a) genomförandet av det nya 
gemenskapsprogrammet för 1996-2000 om förebyggande av narkotikaberoende15, 
b) fortsättning av kommissionens Phare/narkotika-program om främjande av 
ekonomisk integration med de stater som ansökt om anslutning och av Tacis-
programmet för de nya oberoende staterna, c) genomförandet av gemenskapens 
fjärde ramprogram för forskning och utveckling (1994-1998) och 
förberedelsen av det kommande femte ramprogrammet, d) genomförandet av 
IDA/TESTA-programmet om datautbyte mellan administrationer. I synnerhet bör 
man så snart som möjligt och på ett lämpligt sätt försöka inbegripa Cypern och 
länderna i Centraleuropa i nätverket REITOX. När det gäller frågan om ny 
syntetisk narkotika, som kommer att ringas in när EU:s strategi på detta område 
har fastställts slutligt, kommer denna att förutsätta fullt samarbete från centrumets 
sida. 
På det internationella planet10 kommer markanta framsteg att åtfölja utvecklingen 
av centrumets förbindelser med UNIDCP och Europarådets Pompidou-grupp. 
I mån av behov kan det också visa sig nyttigt med preliminära kontakter med 
regionala organ utanför EU, som t.ex. Interamerikanska kommissionen för 
kontroll av narkotikamissbruk (CICAD). Samarbetet med Europol kommer att 
ägnas nödvändig uppmärksamhet. 
2. Slutsatser 
a) Relevansen i de uppgifter som tilldelats centrumet 
Mot bakgrund av utvärderingen av centrumets arbete under 1994-1996 i enlighet 
med rådets förordning (EEG) 302/93, ändringarna i fördragen och utvecklingen 
av EU:s åtgärder, anser kommissionen att det inte finns något behov av att föreslå 
någon ändring eller utvidgning av uppgifterna för detta decentraliserade 
Detta program antogs den 16 december 1996 och inleddes den 30 januari 1997. 
Här påminns särskilt om följande möten på agendan från idag till sekelskiftet: Förenta nationemas generalförsamlings 
särskilda möte om narkotika som planerats till juni 1998 och ministermötet på alleuropeisk nivå som planerats till maj 1997 
av Europarådets Poinpidougrupp. 
19 
gemenskapsorgan. Utvecklingen av centrumets verksamhet bör koncentreras till 
de prioriterade områdena, med hänsyn till unionens aktuella och förutsebara 
budgetdisciplin. 
b) Den konstanta vikten av prioritet nr 1 "efterfrågan och minskning av 
efterfrågan" och den växande betydelsen av prioritering nr 2 
"nationella och gemenskapsomfattande strategier och politikområden" 
Kommissionens positiva bedömning av centrets arbete som helhet under de tre 
första verksamhetsåren medför att den för både parlamentet och rådet vill 
understryka vikten av att centrumets uppgifter hålls åtskilda från allt politiskt 
ansvar, vilket även fortsättningsvis bör utövas av unionens institutioner. 
c) Ökat samarbete med unionens institutioner och organ 
Kommissionen avser att fortsätta på den inslagna vägen och att arbeta för att 
skapa bättre samordning mellan centrumets och de egna enheternas verksamhet. 
Detta innebär även bättre samarbete mellan centrumet och EG:s statistikkontor 
inom ramen för pågående statistikprogram. Mot bakgrund av de prioriterade 
målsättningarna för den återstående perioden är det nödvändigt att bedriva ett 
öppet samarbete i samband med att unionens insatser utvecklas inom ramen för 
EU:s plan för kampen mot narkotika 1995-1999. 
20 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 146 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 16 06 01 
Katalognummer : CB-C0-97-138-SV-C 
ISBN 92-78-18061-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Ji