Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 628 final/2 till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken /* COM/2012/0551 final - 2011/0288 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Kroatiens anslutning till EU planeras till den 1 juli 2013. Anslutningsakten[1] har ännu inte ratificerats av alla medlemsstater, men kommissionen har nyligen aktualiserat sina förslag till den fleråriga budgetramen[2] inför Kroatiens anslutning. En liknande anpassning bör göras avseende förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken för att säkra att förslagen så snart de är antagna helt och hållet omfattar Kroatien som ny medlemsstat. Kommissionen antog den 19 oktober förslaget COM(2011) 628 final/2 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med skäl 70 i förslaget och på grundval av domen i de förenade målen C-92/09 och 93/09[3] bör man innan man antar nya regler om offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling göra en djupgående analys och utvärdering för att hitta det mest lämpliga sättet för att förena stödmottagarnas rättigheter att få sina personuppgifter skyddade med behovet av öppenhet. Under tiden som analysen och utvärderingen gjordes bibehölls de gällande reglerna om öppenhet i jordbrukssektorn. Analysen och utvärderingen har nu avslutats och kommissionen är redo att förslå nya bestämmelser på området. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Inga samråd med berörda parter eller konsekvensbedömningar har varit nödvändiga, eftersom de ändringar som behöver göras följer av anslutningsakten för Kroatien. I september 2011 genomförde kommissionen samråd med företrädare för jordbrukets och handelns branschorganisationer, företrädare för livsmedelsindustrin och dess anställda samt företrädare för det civila samhället och EU:s institutioner. Under samråden diskuterades ett antal alternativa lösningar på problemet med offentliggörande av stödmottagarnas personuppgifter och behovet av att iaktta proportionalitetsprincipen i samband med att uppgifterna offentliggörs. Samrådet med de berörda aktörerna visade att det är nödvändigt att offentliggöra de fysiska personernas namn med hänsyn till behovet av att bättre skydda unionens ekonomiska intressen, förbättra öppenheten och synliggöra vad stödmottagarna åstadkommer med hjälp av stödet, samtidigt som offentliggörandet inte bör gå längre än vad som behövs för att dessa legitima mål ska kunna uppnås. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER Den anpassning som görs är en ändring av förslaget COM(2011) 628 final/2 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet är att inkludera följande i förslaget: 1. De bestämmelser om tvärvillkor som redan ingår i anslutningsfördraget för Kroatien. De viktigaste bestämmelserna som förs in rör följande: - Datum för när man ska börja tillämpa påföljder i Kroatien. - Bevarande av permanent gräsmark. 2. Nya regler om offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, som tar hänsyn till de invändningar mot de tidigare reglerna beträffande fysiska personer som EU-domstolen anför i domen i de förenade målen C-92/09 och C-93/09. De nya reglerna skiljer sig från de regler som ogiltigförklarats av domstolen i nämnda dom på följande sätt: - De bygger på en ny detaljerad uppgiftsredovisning, som fokuserar på behovet av offentlig kontroll av hur medlen från jordbruksfonderna används i syfte att skydda unionens ekonomiska intressen. - De innehåller krav på att det ska beskrivas ingående vilken typ av åtgärd det är fråga om och hur den utformats. - De inbegriper en tröskel för försumbart stöd. När det gäller belopp under tröskeln kommer stödmottagarens namn inte att offentliggöras. 4. BUDGETKONSEKVENSER Denna ändring får inga budgetkonsekvenser utöver de budgetkonsekvenser som redan angetts i motiveringarna till de aktualiserade förslagen till den fleråriga budgetramen. 2011/0288 (COD) Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 628 final/2 till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionens förslag COM(2011) 628 final/2 ska ändras på följande sätt: (1) Skäl 70 ska ersättas med följande: ”(70) I sin dom av den 9 november i de förenade målen C-92/09 och 93/09* ogiltigförklarar Europeiska unionens domstol punkt 8b i artiklarna 42 och 44a i förordning (EG) nr 1290/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 259/2008 av den 18 mars 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)** i den mån som bestämmelserna med avseende på fysiska personer som tar emot stöd från EGFJ och EJFLU kräver att det ska offentliggöras personuppgifter beträffande samtliga stödmottagare, utan att det görs någon åtskillnad utifrån relevanta kriterier, såsom de perioder under vilka personerna tog emot stöd och stödets frekvens, typ eller omfattning. (70a) Till följd av domen och i väntan på nya bestämmelser i linje med domstolens invändningar ändrades förordning (EG) nr 259/2008 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 410/2011*** genom vilken det entydigt slås fast att skyldigheten att offentliggöra uppgifter om stödmottagare inte gäller i de fall då stödmottagarna är fysiska personer. (70b) I september 2011 genomförde kommissionen samråd med företrädare för jordbrukets och handelns branschorganisationer, företrädare för livsmedelsindustrin och dess anställda samt företrädare för det civila samhället och EU:s institutioner. Under samråden diskuterades ett antal alternativa lösningar på problemet med offentliggörande av stödmottagarnas personuppgifter och behovet av att iaktta proportionalitetsprincipen i samband med att uppgifterna offentliggörs. Vid samrådet med de berörda aktörerna diskuterades också huruvida det är nödvändigt att offentliggöra de fysiska personernas namn med hänsyn till behovet av att bättre skydda unionens ekonomiska intressen, förbättra öppenheten och synliggöra vad stödmottagarna åstadkommer med hjälp av stödet, samtidigt som offentliggörandet inte går längre än vad som behövs för att dessa legitima mål ska kunna uppnås. (70c) Domstolen anför i sin dom inga invändningar mot legitimiteten i att ha som målsättning att stärka den offentliga tillsynen av hur medlen från EGFJ och EJFL används. Målsättningen bör analyseras mot bakgrund av den nya budget- och tillsynsram som kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2014. De nationella förvaltningarnas tillsyn kan inte vara heltäckande och inom de flesta stödordningarna kan endast ett fåtal stödmottagare bli föremål för kontroller på plats. En ökning av den lägsta tillåtna andelen kontroller utöver de nuvarande nivåerna skulle innebära en större ekonomisk och administrativ börda för de nationella förvaltningarna och skulle inte vara kostnadseffektivt i det aktuella sammanhanget. I den nya ramen anges dessutom att medlemsstaterna under vissa omständigheter får minska antalet kontrollbesök på plats. Mot den bakgrunden innebär offentliggörandet av stödmottagarnas namn en stärkning av den offentliga tillsynen av hur jordbruksfonderna används och ett viktigt tillskott till den förvaltnings- och kontrollram som krävs för att säkra att unionens ekonomiska intressen skyddas på lämpligt sätt. När de nationella myndigheterna tillämpar de nya reglerna, vars syfte är att förenkla administrationen i samband med genomförandet av unionens fonder och att sänka de administrativa kostnaderna, bör de kunna förlita sig på att den offentliga tillsynen fungerar förebyggande och avskräckande när det gäller att motverka bedrägeri och missbruk av offentliga medel och när det gäller att motverka att enskilda stödmottagare begår oegentligheter. (70d) För att syftet med offentliggörandet av stödmottagarnas namn, dvs. att säkra offentlig tillsyn av de medel som beviljas via EGFJ och EFJLU, ska kunna uppnås krävs att en viss mängd information offentliggörs. I den informationen bör ingå uppgifter om stödmottagarens identitet, beviljat stödbelopp, uppgift om vilken fond som berörs och om åtgärdens syfte och om vilken typ av åtgärd det är fråga om. Informationen bör offentliggöras på ett sådant sätt att detta i så liten utsträckning som möjligt påverkar stödmottagarnas rätt till skydd av privatlivet i allmänhet och till skydd av personuppgifter i synnerhet; dessa rättigheter fastslås i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. (70e) Genom att man offentliggör uppgifter om en åtgärd som ger jordbrukarna möjlighet att få stöd och om åtgärdens art och syfte får allmänheten konkret information om vilken typ av verksamhet som får stöd och syftet därmed. Detta stärker den offentliga tillsynens förebyggande och avskräckande effekt när det gäller att skydda unionens ekonomiska intressen. (70f) När man gör avvägningen mellan å ena sidan behovet av att säkra offentlig tillsyn av hur medel från EGFJ och EJFLU används och å andra sidan behovet av att sörja för att stödmottagarnas rätt till skydd av privatlivet och personuppgifter iakttas bör stödets storlek vara en faktor att beakta. Den grundläggande analys som gjordes och de samråd med aktörerna som hölls visar att det, för att stärka effekterna av offentliggörandet och för att begränsa den påverkan som offentliggörandet får på stödmottagarnas rättigheter, är lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för stödbeloppen under vilket stödmottagarnas namn inte behöver offentliggöras. (70g) Tröskelvärdet bör fastställas med utgångspunkt i vilka stödnivåer som gäller inom de enskilda stödordningar som finns inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stå i proportion till dessa. Eftersom medlemsstaternas jordbruksekonomier är strukturerade på olika sätt och strukturen i en medlemsstat kan skilja sig väsentligt från den genomsnittliga jordbruksstrukturen i unionen, bör medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa minimitrösklar som återspeglar deras särskilda situation. I förordning (EU) nr xxx/xxx [direktstöd] fastställs en enkel ordning för småbrukare. Artikel 49 i den förordningen innehåller kriterier för beräkningen av stöd. Samma kriterier bör användas för att fastställa de specifika tröskelvärden per medlemsstat som avgör om en stödmottagares namn ska offentliggöras eller inte. Utöver namnet bör de uppgifter som offentliggörs avseende ett stöd under tröskelvärdet innehålla all information som behövs för att skattebetalarna ska kunna skapa sig en korrekt bild av den gemensamma jordbrukspolitiken. (70h) Genom att sådan information offentliggörs ökar öppenheten kring hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket i sin tur synliggör politiken och bidrar till att sprida kunskapen om den. Härigenom ges medborgarna bättre möjligheter att delta i beslutsprocessen och det säkras större legitimitet för förvaltningen som också blir effektivare och öppnare i förhållande till medborgarna. Genom informationen ges lokalbefolkningarna också möjlighet att se konkreta exempel på hur jordbruket skapar allmänna nyttigheter och att förstå nyttan med statligt stöd till jordbrukssektorn. Det kommer också att vila ett större ansvar på jordbrukarna att redovisa hur de använder de offentliga medlen. (70i) Mot bakgrund av det övergripande behovet av att säkra offentlig tillsyn av hur medel från EGFJ och EJFLU används är det i enlighet med proportionalitetsprincipen och rätten till skydd av personuppgifter berättigat att föreskriva att relevant information bör offentliggöras i den mån denna inte är mer ingående än vad som krävs i ett demokratiskt samhälle eller går utöver vad som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen. (70j) I enlighet med kraven på skydd av personuppgifter bör stödmottagarna, före offentliggörandet, informeras om att uppgifter om dem kommer att offentliggöras och att informationen kan komma att behandlas av unionens och medlemsstaternas utrednings- och revisionsorgan i syfte att skydda unionens ekonomiska intressen. Stödmottagarna bör också underrättas om sina rättigheter enligt direktiv 95/46/EG och om de förfaranden som gäller för utövandet av rättigheterna. (70k) En grundlig analys och bedömning av hur stödmottagarnas rättigheter till skydd av personuppgifter bäst kan iakttas visar att det bör fastställas nya regler för offentliggörandet av information om mottagarna av stöd från jordbruksfonderna. * Dom i de förenade målen C-92/09 och C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR och Hartmut Eifert/Land Hessen, [2010] REG I-0000. ** EUT L 76, 19.3.2008, s. 28. *** EUT L 108, 28.4.2011, s.24.” (2) I artikel 93 ska följande läggas till i slutet av femte stycket: ”Kroatien ska säkerställa att mark som var permanent gräsmark den 1 juli 2013 förblir permanent gräsmark inom fastställda gränser.” (3) Artikel 98 ska ersättas med följande: ”Artikel 98 Tillämpning av påföljden i Bulgarien, Kroatien och Rumänien ”För Bulgarien och Rumänien ska de påföljder som avses i artikel 91 tillämpas senast från och med den 1 januari 2016 med avseende på de föreskrivna verksamhetskrav inom området för djurskydd som avses i bilaga II. För Kroatien ska de påföljder som avses i artikel 91 tillämpas i enlighet med följande tidsplan med avseende på de föreskrivna verksamhetskrav som avses i bilaga II: (a) Från den 1 januari 2014 när det gäller de föreskrivna verksamhetskraven 1 – 3. (b) Från 1 januari 2016 när det gäller de föreskrivna verksamhetskraven 4 – 10. (c) Från den 1 januari 2018 när det gäller de föreskrivna verksamhetskraven 11 – 13.” (4) I avdelning VII ska följande införas som kapitel IV: ”Kapitel IV Öppenhet Artikel 110a Offentliggörande av stödmottagare 1. Medlemsstaterna ska varje år i efterhand offentliggöra information om mottagarna av stöd från EGFJ och EJFLU. I den information som offentliggörs ska följande ingå: (a) Stödmottagarnas namn enligt följande, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 110b första stycket i denna förordning: (i) Stödmottagarens förnamn och efternamn, om det är fråga om en fysisk person. (ii) Stödmottagarens fullständiga registrerade firmanamn, om det är fråga om en juridisk person som rättsligt sett är en fristående juridisk person enligt lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. (iii) Den stödmottagande organisationens registrerade eller på annat sätt officiellt erkända namn, om det är fråga om en sammanslutning utan egen rättskapacitet. (b) Namn på den kommun där stödmottagaren är bosatt eller har registrerat sin verksamhet och, om möjligt, postnummer för kommunen eller den del av postnumret som identifierar kommunen. (c) Stödbelopp som var och en av stödmottagarna erhållit under det aktuella räkenskapsåret för var och en av de åtgärder som finansierats via EGFJ och EJFLU. (d) Beskrivning av de åtgärder som finansieras via EGFJ och EJFLU och för vilka stöd beviljats enligt led c. Den information som avses i första stycket ska offentliggöras på en webbplats per medlemsstat. Den ska hållas tillgänglig under två år från den dag då den först offentliggörs. 2. När det gäller de stöd för åtgärder som finansieras via EJFLU enligt punkt 1 första stycket led c ska de belopp som offentliggörs omfatta hela stödbeloppet, dvs. både stödet från unionen och det nationella stödet. Artikel 110b Tröskelvärde Om det stödbelopp som en stödmottagare erhåller under ett år är samma som eller mindre än det belopp som medlemsstaten fastställer enligt artikel 49 i förordning (EU) nr xxxx/xxxx [förordningen om direktstöd] ska medlemsstaten inte offentliggöra stödmottagarens namn i enlighet med artikel 110a.1 a i denna förordning. De belopp som en medlemsstat fastställer enligt artikel 49 i förordning (EU) nr xxxx/xxxx [förordningen om direktstöd/2012] och som anmäls till kommissionen i enlighet med den förordningen ska offentliggöras av kommissionen i enlighet med de regler som antas enligt artikel 110d. Vid tillämpning av första stycket i denna artikel ska medlemsstaten offentliggöra den information som avses i leden b, c och d i artikel 110a.1 första stycket och stödmottagen ska identifieras genom en kod. Medlemsstaterna ska besluta om hur koden ska utformas. Artikel 110c Information om stödmottagarna Medlemsstaterna ska informera stödmottagarna om att uppgifter om dem kommer att offentliggöras i enlighet med artikel 110a och att informationen kan komma att behandlas av unionens och medlemsstaternas utrednings- och revisionsorgan i syfte att skydda unionens ekonomiska intressen. I enlighet med direktiv 95/46/EG ska stödmottagarna underrättas om sin rätt till skydd av personuppgifter och om de förfaranden som gäller för utövandet av rättigheterna. Artikel 110d Kommissionens befogenheter Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande: (a) Hur informationen ska offentliggöras, även vad gäller presentationen av de enskilda åtgärderna, och tidsplanen för offentliggörandet i enlighet med artiklarna 110a och 110b. (b) Enhetlig tillämpning av artikel 110c. (c) Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 112.3.” (5) I artikel 113.1 ska andra stycket utgå. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning - Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 625 final/3 till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken - Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 626 final/3 till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) - Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 627 final/3 till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) - Ändring av kommissionens förslag COM(2011) 628 final/2 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[4] Politikområde avdelning 05 i rubrik 2 1.3. Typ av förslag eller initiativ (regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013) x Ny åtgärd ¨  Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[5] x Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden x Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till För att öka resurseffektiviteten och därigenom, i enlighet med Europa 2020-strategin, bidra till smart och hållbar tillväxt för alla när det gäller jordbruket och landsbygdsutvecklingen i EU, har följande mål uppsatts för den gemensamma jordbrukspolitiken: - Hållbar livsmedelsproduktion. - Hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder. - Balanserad territoriell utveckling. 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifika mål för politikområde 05: Specifikt mål nr 1: Att tillhandahålla miljömässiga kollektiva nyttigheter. Specifikt mål nr 2: Att kompensera för produktionssvårigheter i områden med särskilda naturliga begränsningar. Specifikt mål nr 3: Att vidta åtgärder för att begränsa klimatförändringarna och anpassa sig till dem. Specifikt mål nr 4: Att förvalta EU-budgeten på jordbruksområdet enligt höga krav på ekonomisk förvaltning. Specifikt mål för ABB 05 02 – interventioner på jordbruksmarknaderna: Specifikt mål nr 5: Att förbättra jordbrukssektorns konkurrenskraft och öka dess värdeandel i livsmedelskedjan Specifikt mål för ABB 05 03 – direktstöd: Specifikt mål nr 6: Att bidra till jordbrukens inkomster och begränsa svängningarna i dessa Specifika mål för ABB 05 04 – landsbygdsutveckling: Specifikt mål nr 7: Att gynna grön tillväxt genom innovation. Specifikt mål nr 8: Att främja sysselsättningen och bevara de sociala nätverken på landsbygden. Specifikt mål nr 9: Att förbättra landsbygdsekonomin och främja diversifiering. Specifikt mål nr 10: Att möjliggöra strukturell mångfald i driftssystemen. 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Det går inte i nuläget att fastställa kvantitativa mål för effektindikatorer. Även om politiken kan lägga kursen i en viss riktning kommer det faktiska ekonomiska, miljömässiga och sociala utfallet, mätt med sådana indikatorer, också att bero på en rad yttre faktorer. De senaste erfarenheterna har dessutom visat att dessa faktorer är både betydande och oförutsägbara. Ytterligare analyser pågår, och resultatet av dessa kommer att läggas fram inför perioden efter 2013. När det gäller direktstöd kommer medlemsstaterna att i viss mån kunna besluta om genomförandet av vissa delar av stödsystemen. Beträffande landsbygdsutveckling kommer de förväntade resultaten och effekterna att bero på de program för landsbygdsutveckling som medlemsstaterna ska lämna in till kommissionen. Medlemsstaterna kommer att uppmanas att fastställa mål i dessa program. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Enligt förslagen ska det inrättas ett gemensamt regelverk för övervakning och utvärdering. Syftet med detta är att mäta effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regelverket ska omfatta alla instrument för övervakning och utvärdering av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt direktstöd, marknadsåtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling och tillämpningen av tvärvillkor. Åtgärdernas effekter ska mätas utifrån följande mål: (a) Hållbar livsmedelsproduktion, med fokus på jordbruksinkomster, jordbrukets produktivitet och prisstabilitet. (b) Hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder, med fokus på utsläpp av växthusgaser, biologisk mångfald, mark och vatten. (c) Balanserad territoriell utveckling, med fokus på sysselsättningen på landsbygden och tillväxt och fattigdom i landsbygdsområden. Kommissionen ska i olika genomförandeakter fastställa specifika indikatorer för dessa mål och områden. För landsbygdsutveckling föreslås också ett förstärkt system för gemensam övervakning och utvärdering. Systemet syftar till att a) demonstrera landsbygdsutvecklingspolitikens utveckling och resultat samt bedöma åtgärdernas verkan, effektivitet och relevans, b) bidra till ett mer målinriktat stöd för landsbygdsutveckling och c) lägga grunden för en gemensam lärprocess om övervakning och utvärdering. Kommissionen ska i en genomförandeakt fastställa en förteckning över gemensamma indikatorer som är kopplade till prioriteringarna. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt Syftet med förslagen, vilka har ändrats för att beakta Kroatiens anslutning, är att fastställa de rättsliga ramarna för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Därigenom uppfylls, i enlighet med Europa 2020-strategin, jordbrukspolitikens fleråriga strategiska mål för Europas landsbygdsområden, liksom tillämpliga krav i fördraget. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken kommer inte bara att vara en politik som omfattar en visserligen nödvändig men ändå liten del av EU:s ekonomi, utan också en politik av strategisk betydelse för livsmedelssäkerheten, miljön och balansen mellan olika geografiska områden. EU:s helt och hållet gemensamma jordbrukspolitik kan alltså använda begränsade budgetmedel på ett optimalt sätt genom att bidra till att bevara ett hållbart jordbruk i hela EU, tackla viktiga gränsöverskridande problem som klimatförändringarna, och samtidigt stärka solidariteten mellan medlemsstaterna. Som anges i kommissionens meddelande En budget för Europa 2020[6] är den gemensamma jordbrukspolitiken äkta EU-politik. I stället för att bedriva jordbrukspolitik på 28 olika sätt, med medel från lika många budgetar, har medlemsstaterna slagit samman sina resurser för att skapa en enhetlig europeisk politik som finansieras via EU-budgeten. Detta medför naturligtvis att den gemensamma jordbrukspolitiken svarar för en stor del av EU:s budget. Det valda systemet är dock både effektivare och mer ekonomiskt än osamordnade nationella strategier hade varit. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder En omfattande konsekvensanalys har genomförts, vilken har baserats på en utvärdering av de nuvarande politiska ramarna, omfattande samråd med aktörerna och en analys av framtida utmaningar och behov. Närmare upplysningar om detta finns i konsekvensanalysen och i de motiveringar som åtföljer förslagen till rättsakter. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter De lagstiftningsförslag som omfattas av denna finansieringsöversikt bör ses i sitt vidare sammanhang – dvs. förslaget till en enda ramförordning med enhetliga regler för de gemensamma strategiska ramfonderna (EJFLU, Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden och EMFF). En sådan ramförordning kommer att ge ett viktigt bidrag till minskningen av de administrativa bördorna, en effektiv användning av EU-medel samt praktiska förenklingar. Detta ligger också i linje med de nya tankegångarna i den gemensamma strategiska ramen för dessa fonder och de kommande partnerskapsavtalen, som också kommer att omfatta ovannämnda fonder. I den gemensamma strategiska ram som ska inrättas översätts målen och prioriteringarna i Europa 2020-strategin till prioriteringar för EJFLU, Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden och EMFF, vilket garanterar att fonderna används på ett samordnat sätt för att uppnå gemensamma mål. I den gemensamma strategiska ramen fastställs också system för samordning med unionens andra berörda politikområden och instrument. Betydande synergieffekter och förenklingar kommer också att uppnås genom harmonisering och förenhetligande av bestämmelserna om förvaltning och kontroll inom den gemensamma jordbrukspolitikens första (EGFJ) och andra (EJFLU) pelare. Den starka kopplingen mellan EGFJ och EJFLU bör bibehållas, och de strukturer som redan finns i medlemsstaterna bör bevaras. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen x Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid (för utkasten till förordningar om direktstöd och landsbygdsutveckling samt övergångsförordningar) – x Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020. – x Det påverkar resursanvändningen under tillämpningsperioden för nästa fleråriga budgetram. När det gäller landsbygdsutveckling påverkas betalningarna till 2023. x Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid (för utkastet till förordning om en samlad marknadsordning och den horisontella förordningen) – Genomförande från och med 2014. 1.7. Planerad metod för genomförandet[7] x Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen ¨ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till – ¨ genomförandeorgan – ¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[8] – ¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen x Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka) Anmärkningar Ingen ändring i sak jämfört med nuvarande situation, dvs. större delen av de utgifter som omfattas av lagstiftningsförslagen om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att genomföras genom delad förvaltning med medlemsstaterna. En mycket liten del kommer dock också i fortsättningen att utföras genom direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Kommissionen kommer vart fjärde år att lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den första rapporten ska läggas fram senast i slutet av 2017. Detta kompletteras av långtgående krav på rapportering och anmälan på jordbrukspolitikens alla delområden. Dessa krav kommer att specificeras i genomförandebestämmelserna. När det gäller landsbygdsutveckling finns det också bestämmelser om övervakning på programnivå som kommer att samordnas med övriga fonder. Övervakningen kommer också att kopplas till förhands-, underhands- och efterhandsutvärderingar. 2.2. Förvaltnings- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats Den gemensamma jordbrukspolitiken har mer än sju miljoner stödmottagare som får stöd genom ett stort antal olika stödordningar, och för var och en av dessa finns det ingående och ibland komplexa krav som måste uppfyllas. Den allt lägre felprocenten på den gemensamma jordbrukspolitikens område kan redan betraktas som en trend. Den senaste felprocenten (ca 2 %) bekräftar den generellt sett positiva bedömningen från tidigare år. Ambitionen är att fortsätta ansträngningarna så att man kommer under 2 %. 2.2.2. Planerade kontrollmetoder Lagstiftningspaketet, särskilt förslaget till förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, syftar till att behålla och förstärka det nuvarande systemet, vilket inrättades genom förordning (EG) nr 1290/2005. Det innehåller bestämmelser om en obligatorisk administrativ struktur på medlemsstatsnivå centrerad runt de godkända utbetalande organen, vilka ansvarar för kontrollerna hos de slutliga stödmottagarna enligt principerna i punkt 2.3. Varje år ska det utbetalande organets chef lämna en revisionsförklaring för att visa att räkenskaperna är fullständiga, exakta och sanningsenliga, att de interna kontrollsystemen fungerar på avsett sätt, och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Ett oberoende revisionsorgan ska sedan lämna ett yttrande över dessa tre komponenter. Kommissionen kommer också fortsättningsvis att granska jordbruksutgifterna utifrån en riskbaserad strategi. På så sätt kan granskningarna koncentreras till de områden där riskerna är störst. Om granskningarna visar att utgifter har uppstått i strid med unionens bestämmelser ska kommissionen utesluta de berörda beloppen från unionsfinansiering i enlighet med systemet för kontroll av överensstämmelse. När det gäller kostnaderna för kontroller återfinns en ingående analys i bilaga 8 till den konsekvensanalys som åtföljer lagstiftningsförslagen. Genom att det offentliggörs information om mottagarna av stöd från EGFJ och EJFLU stärks den offentliga tillsynen av hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket i sin tur synliggör politiken och bidrar till att sprida kunskapen om den. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Syftet med lagstiftningspaketet, och särskilt förslaget till förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, är att bibehålla och förstärka de nuvarande detaljerade system för kontroller och sanktioner som de utbetalande organen tillämpar. Vissa grundläggande egenskaper ska vara gemensamma samtidigt som det ska finnas specialbestämmelser som skräddarsys för varje enskilt stödsystem. Systemen omfattar i allmänhet noggranna administrativa kontroller av 100 % av stödansökningarna, samkörning med andra databaser där så är lämpligt, samt kontroller på platsen före utbetalning för ett minimiantal transaktioner, beroende på vilka risker som är förknippade med stödsystemet i fråga. Om det uppdagas många oegentligheter vid kontrollerna på plats måste ytterligare kontroller utföras. Det i särklass viktigaste systemet i detta sammanhang är det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), som under budgetåret 2010 täckte ungefär 80 % av de totala utgifterna för EGFJ och EJFLU. Kommissionen kommer att få befogenhet att besluta om en minskning av antalet kontroller på plats för medlemsstater med välfungerande kontrollsystem och låg felprocent. Paketet innehåller också bestämmelser om att medlemsstaterna ska förhindra, upptäcka och korrigera oegentligheter och bedrägerier samt införa effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner i enlighet med unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning, och därtill återvinna otillåtet utförda betalningar med ränta. I paketet ingår dessutom ett automatiskt kontrollsystem för oegentligheter. Enligt detta ska de belopp som inte återvunnits inom fyra år från det att begäran om återvinning gjordes, eller inom åtta år i händelse av rättsliga förfaranden, betalas av den berörda medlemsstaten. Detta system kommer att ge medlemsstaterna starka incitament att återvinna otillåtet utförda betalningar så snabbt som möjligt. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET Beloppen i denna finansieringsöversikt uttrycks i löpande priser och i form av åtaganden. Lagstiftningsförslagens budgetkonsekvenser anges i tabellerna nedan. Förslagen medför också andra ändringar som inte har några budgetkonsekvenser. Det kan i nuläget inte uteslutas att budgetdisciplinära åtgärder kommer att vidtas under ett eller flera år i perioden 2014–2020. Om så sker är det dock inte en följd av själva reformförslagen utan av andra faktorer, t.ex. utbetalningen av direktstöd eller den framtida utvecklingen på jordbruksmarknaderna. När det gäller direktstöd är de utökade nettotaken för 2014 (kalenderåret 2013) som anges i kommissionens förslag avseende tillämpningen av direktstöd under övergångsåret 2013 (COM(2011)630)[9] högre än de belopp som avsatts för direktstöd i de bifogade tabellerna. Syftet med höjningen av taken är att se till att nuvarande lagstiftning kan fortsätta att tillämpas i ett scenario där alla övriga faktorer förblir oförändrade, utan att detta föregriper ett tänkbart behov av att tillämpa systemet för budgetdisciplin. Reformförslagen innehåller vissa bestämmelser som ger medlemsstaterna en viss flexibilitet vid tilldelningen av direktstöd och när det gäller landsbygdsutveckling. Om medlemsstaterna bestämmer sig för att utnyttja denna flexibilitet kommer det att få budgetkonsekvenser inom de givna beloppen, och dessa kan inte kvantifieras i nuläget. Det ändrade förslaget om direktstöd innehåller en bestämmelse om successiv minskning och införande av stödtak. De medel som blir resultatet av att det införs stödtak och som är avsedda att överföras till lansbygdsutvecklingsområdet har beräknats preliminärt så att man har kunnat fastställa nettotak för direktstöden (bilaga III till förslaget). Den preliminära beräkningen har gjorts på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. I finansieringsöversikten beaktas inte möjligheten att använda reserven för krislägen. Det bör betonas att beloppen för marknadsrelaterade utgifter baseras på att det inte görs några offentliga interventionsuppköp och att det inte vidtas andra krisåtgärder inom någon sektor. 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel Tabell 1: Belopp för den gemensamma jordbrukspolitiken inklusive kompletterande belopp enligt förslagen till en flerårig budgetram och förslagen om en reform av jordbrukspolitiken Miljoner euro (löpande priser) Budgetår || 2013 || 2013 anpassat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014–2020 || || || || || || || || || || Inom den fleråriga budgetramen || || || || || || || || || || Budgetrubrik 2 || || || || || || || || || || Direktstöd och marknadsrelaterade utgifter (2) (3) (4) (5) || 44 939 || 45 304 || 44 956 || 45 199 || 45 463 || 45 702 || 45 729 || 45 756 || 45 783 || 318 589 Beräknade inkomster som avsatts för särskilda ändamål || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 || || || || || || || || || || P1 Direktstöd och marknadsrelaterade utgifter (inkl. inkomster avsatta för särskilda ändamål) (5) || 45 611 || 45 976 || 45 628 || 45 871 || 46 135 || 46 374 || 46 401 || 46 428 || 46 455 || 323 293 || || || || || || || || || || P2 Landsbygdsutveckling (4) || 14 817 || 14 451 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 103 488 || || || || || || || || || || Totalt || 60 428 || 60 428 || 60 412 || 60 655 || 60 919 || 61 159 || 61 186 || 61 212 || 61 239 || 426 781 Budgetrubrik 1 || || || || || || || || || || EU-stödramar för jordbruksforskning och innovation || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 De sämst ställda i unionen || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Totalt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Budgetrubrik 3 || || || || || || || || || || Livsmedelssäkerhet || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 2 465 || || || || || || || || || || Utanför den fleråriga budgetramen || || || || || || || || || || Reserv för jordbrukskriser || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter || || || || || || || || || || Varav maximalt för jordbruket: (6) || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || TOTALT || || || || || || || || || || TOTALT, kommissionens förslag (inom + utanför budgetramen) + inkomster avsatta för särskilda ändamål || 60 428 || 60 428 || 62 735 || 63 017 || 63 322 || 63 602 || 63 671 || 63 740 || 63 810 || 443 898 TOTALT, förslagen inom budgetramen (exkl. reserver och globaliseringsfonden) + inkomster avsatta för särsk. ändamål || 60 428 || 60 428 || 61 825 || 62 089 || 62 376 || 62 637 || 62 686 || 62 736 || 62 786 || 437 136 Anm.: (1) Med beaktande av ändringar av lagstiftningen som redan beslutats, dvs. frivillig modulering för Förenade kungariket och bestämmelsen om oanvända medel enligt artikel 136 kommer att sluta tillämpas i slutet av 2013. (2) Beloppen gäller det föreslagna årliga taket för den första pelaren. Det ska dock även påpekas att det finns ett förslag om att flytta negativa utgifter från avslutandet av räkenskaperna (f.n. under punkt 05 07 01 06) till inkomster avsatta för särskilda ändamål (under punkt 67 03). Detaljuppgifter om detta finns i tabellen med beräknade inkomster nedan. (3) Siffrorna för 2013 inbegriper belopp för veterinära och fytosanitära åtgärder samt marknadsåtgärder för fiskerisektorn. (4) Beloppen i tabellen ovan ligger i linje med dem i kommissionens meddelande En budget för Europa 2020 (KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011) och kommissionens ändrade förslag om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2012)388 av den 6 juli 2012). Man har dock ännu inte beslutat om den fleråriga budgetramen ska återspegla den överföring som föreslås från och med 2014 och som innebär att en medlemsstats anslag för det nationella omstruktureringsprogrammet för bomull överförs till landsbygdsutveckling. Detta skulle innebära en justering på 4 miljoner euro per år av beloppen för det särskilda EGFJ-utgiftstaket och för den andra pelaren. I tabellerna i avsnitten nedan har beloppen överförts vare sig de återspeglas i den fleråriga budgetramen eller inte. (5) Häri ingår också de maximala beloppen för Kroatiens särskilda nationella minröjningsreserv. (6) I enlighet med kommissionens meddelande En budget för Europa 2020 (KOM(2011)500 slutlig) kommer ett totalbelopp på upp till 2,5 miljarder euro i 2011 års priser att vara tillgängligt inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, för att ge ytterligare stöd till jordbrukare som drabbats av globaliseringens effekter. I tabellen ovan är beloppen för enskilda år i löpande priser bara vägledande. I förslaget till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2011) 403 slutlig av den 29 juni 2011) fastställs för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ett årligt maximibelopp på 429 miljoner euro i 2011 års priser. 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Tabell 2: Beräknade inkomster och utgifter för politikområde 05 inom rubrik 2 Miljoner euro (löpande priser) Budgetår || 2013 (1) || 2013 anpassat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014–2020 INKOMSTER || || || || || || || || || || 123 - Produktionsavgift för socker (egna medel) || 123 || 123 || 125 || 125 || || || || || || 250 || || || || || || || || || || 67 03 - Inkomster avsatta för särskilda ändamål || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 varav: ex 05 07 01 06 - Avslutande av räkenskaperna || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Totalt || 795 || 795 || 866 || 866 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 437 UTGIFTER || || || || || || || || || || 05 02 - Marknader (2) || 3 311 || 3 311 || 2 652 || 2 671 || 2 700 || 2 729 || 2 752 || 2 740 || 2 729 || 18 974 05 03 - Direktstöd (före införandet av stödtak) (3) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 193 || 43 428 || 43 637 || 43 641 || 43 678 || 43 715 || 304 261 05 03 - Direktstöd (efter införandet av stödtak) (3) (4) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 028 || 43 256 || 43 453 || 43 455 || 43 492 || 43 530 || 303 184 || || || || || || || || || || 05 04 - Landsbygdsutveckling (före införandet av stödtak) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 103 516 05 04 - Landsbygdsutveckling (efter införandet av stödtak)(4) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 952 || 14 960 || 14 973 || 14 974 || 14 974 || 14 974 || 104 594 05 07 01 06 - Avslutande av räkenskaperna || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Totalt || 60 229 || 60 229 || 60 410 || 60 652 || 60 916 || 61 155 || 61 181 || 61 207 || 61 232 || 426 751 NETTOBUDGET efter inkomster avsatta för särsk. ändamål || || || 59 669 || 59 911 || 60 175 || 60 414 || 60 440 || 60 466 || 60 491 || 421 564 Anm.: (1) För att möjliggöra jämförelser är uppgifterna för 2013 desamma som i kommissionens ursprungliga förslag av den 12 oktober 2011. (2) Preliminär beräkning för 2013 baserad på budgetförslaget för 2012 och med beaktande av redan beslutade ändringar av lagstiftningen för 2013 (t.ex. tak för vin, avskaffande av bidraget för potatisstärkelse, torkat foder) samt den troliga utvecklingen. För samtliga år bygger beräkningarna på antagandet att det inte kommer att krävas ytterligare finansiering av stödåtgärderna på grund av marknadsstörningar eller kriser. (3) Beloppet för 2013 innefattar det beräknade röjningsbidraget för vin 2012. Beloppen för perioden 2014–2020 i tabell 2 inbegriper inte Kroatiens särskilda nationella minröjningsreserv, medan motsvarande belopp i tabell 1 inbegriper minröjningsreserven. (4) Resultaten av att det införs stödtak har beräknats på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. Tabell 3: Beräkning av budgetkonsekvenserna av GJP-reformförslagen på inkomster och GJP-utgifter, per kapitel i budgeten Miljoner euro (löpande priser) Budgetår || 2013 (1) || 2013 anpassat (1) || || TOTALT 2014–2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || INKOMSTER || || || || || || || || || || 123 - Produktionsavgift för socker (egna medel) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 - Inkomster avsatta för särskilda ändamål || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 varav: ex 05 07 01 06 - Avslutande av räkenskaperna || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Totalt || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 UTGIFTER || || || || || || || || || || 05 02 - Marknader (2) || 3 311 || 3 311 || -659 || -640 || -611 || -582 || -559 || -571 || -582 || -4 203 05 03 - Direktstöd (före införandet av stödtak) (3) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03 - Direktstöd – Beräknad effekt av införandet av stödtak (4): överföring till landsbygdsutveckling || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04 - Landsbygdsutveckling (före införandet av stödtak) (5) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 - Landsbygdsutveckling – Beräknad effekt av införandet av stödtaken (4) : överföring från direktstöd || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 - Avslutande av räkenskaperna || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Totalt || 60 229 || 60 229 || -1 046 || -1 059 || -1 072 || -1 085 || -1 103 || -1 114 || -1 126 || -7 605 NETTOBUDGET efter inkomster avsatta för särsk. ändamål || || || -1 115 || -1 128 || -1 141 || -1 154 || -1 172 || -1 183 || -1 195 || -8 088 Anm.: (1) För att möjliggöra jämförelser är uppgifterna för 2013 desamma som i kommissionens ursprungliga förslag av den 12 oktober 2011. (2) Preliminär beräkning för 2013 baserad på budgetförslaget för 2012 och med beaktande av redan beslutade ändringar av lagstiftningen för 2013 (t.ex. tak för vin, avskaffande av bidraget för potatisstärkelse, torkat foder) samt den troliga utvecklingen. För samtliga år bygger beräkningarna på antagandet att det inte kommer att krävas ytterligare finansiering av stödåtgärderna på grund av marknadsstörningar eller kriser. (3) Beloppet för 2013 innefattar det beräknade röjningsbidraget för vin 2012. Beloppen för perioden 2014–2020 i tabell 3 inbegriper inte Kroatiens särskilda nationella minröjningsreserv, medan motsvarande belopp i tabell 1 inbegriper minröjningsreserven. (4) Resultaten av att det införs stödtak har beräknats på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. (5) Skillnaden i förhållande till 2013 beror helt och hållet på den föreslagna överföringen av det nationella anslaget för bomull till landsbygdsutveckling (4 miljoner euro per år). Dessutom föreskrivs ett ytterligare belopp på 333 miljoner euro i de aktualiserade förslagen till en flerårig budgetram (COM(2012)388). Tabell 4: Beräkning av GJP-reformförslagens budgetkonsekvenser för marknadsrelaterade GJP-utgifter Miljoner euro (löpande priser) BUDGETÅR || || Rättslig grund || Beräknade behov || Förändringar till 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014–2020 Undantagsåtgärder: enhetligare rättslig grund med vidare tillämpningsområde || || Art. 154, 155, 156 || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas Upphörande av interventioner för durumvete och sorghum || || ex art. 10 || Uppgift saknas || - || - || - || - || - || - || - || - Livsmedelsprogram för de sämst ställda || (2) || ex art. 27 i förord. 1234/2007 || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Privat lagring (spånadslin) || || Art. 16 || Ej tillämpligt || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas Stöd för bomull – omstrukturering || (3) || ex art. 5 i förordn. 637/2008 || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Etableringsstöd för producentgrupper, frukt och grönsaker || || ex Art. 117 || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Skolfruktsprogrammet || || Art. 21 || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Avskaffande av stödet till producentorganisationerna för humle || || ex Art. 111 || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Frivillig privat lagring för skummjölkspulver || || Art. 16 || Ej tillämpligt || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas || Uppgift saknas Avskaffande av stöd för användning av skummjölk och skummjölkspulver som foder, avskaffande av stöd för framställning av kasein från skummjölk || || ex art. 101, 102 || Uppgift saknas || - || - || - || - || - || - || - || - Frivillig privat lagring av smör || (4) || Art. 16 || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] Avskaffande av avgiften för saluförda kvantiteter av mjölk || || ex Art. 309 || Uppgift saknas || - || - || - || - || - || - || - || - TOTALT 05 02 || || || || || || || || || || || Reformförslagens nettoeffekt (5) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Anm.: (1) Beräkningarna av behoven för 2013 grundar sig på kommissionens budgetförslag för 2012, utom för a) frukt- och grönsakssektorn, där behoven baseras på finansieringsöversikten för respektive reform och b) alla lagstiftningsändringar som redan beslutats. (2) Beloppet för 2013 motsvarar det tak som fastställs genom förordning (EU) nr 121/2012. Från och med 2014 kommer åtgärden att finansieras inom rubrik 1. (3) Anslaget för Greklands omstruktureringsprogram för bomull (4 miljoner euro/år) kommer att föras över till landsbygdsutveckling från och med 2014. Anslaget för Spanien (6,1 miljoner euro/år) kommer att gå till systemet med samlat gårdsstöd från och med 2018 (redan beslutat). (4) Beräknad effekt om åtgärden inte tillämpas. (5) Utöver utgifter inom kapitlen 05 02 och 05 03 räknar man med att direkta utgifter inom kapitlen 05 01, 05 07 och 05 08 kommer att finansieras genom inkomster som avsätts till EGFJ. (6) I tabell 4 visas reformförslagens nettopåverkan på de berörda marknadsåtgärderna, medan uppgifterna i tabell 3 under 05 02 Marknader visar skillnaden mellan det anpassade beloppet för2013 och de belopp som preliminärt förväntas finnas tillgängliga för utgifter för marknadsåtgärder under 2014–2020. Tabell 5: Beräkning av GJP-reformförslagens budgetkonsekvenser för direktstöd Miljoner euro (löpande priser) BUDGETÅR || || Rättslig grund || Beräknade behov || Förändringar till 2013 || || || 2013 (1) || 2013 anpassat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014–2020 || || || || || || || || || || || || Direktstöd (3) || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 434.2 || 493.0 || 720.1 || 917.2 || 919.7 || 957.0 || 994.3 || 5 435.6 -Redan beslutade ändringar: || || || || || || || || || || || || Infasning EU-12 || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Omstrukturering bomull || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Hälsokontrollen || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Tidigare reformer || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || - Infasning Kroatien (3) || || || || || 93.3 || 111.9 || 130.6 || 149.2 || 186.5 || 223.8 || 261.1 || 1 156.3 || || || || || || || || || || || || Förändringar till följd av nya GJP-reformförslag || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 Varav: Införandet av stödtak (4) || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || TOTALT 05 03 || || || || || || || || || || || || Reformförslagens nettoeffekt || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 UTGIFTER TOTALT || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 969.7 || 43 028.4 || 43 255.6 || 43 452.6 || 43 455.2 || 43 492.5 || 43 529.8 || 303 183.6 Anm.: (1) Beloppet för 2013 innefattar det beräknade röjningsbidraget för vin 2012. (2) Med beaktande av ändringar av lagstiftningen som redan beslutats, dvs. frivillig modulering för Förenade kungariket och bestämmelsen om oanvända medel enligt artikel 136 kommer att sluta tillämpas i slutet av 2013. (3) Häri ingår inte Kroatiens särskilda nationella minröjningsreserv. (4) Resultaten av att det införs stödtak har beräknats på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. Tabell 6: Direktstödets komponenter Miljoner euro (löpande priser) BUDGETÅR || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2015–2020 Bilaga II || || || || || 42 519.1 || 42 754.0 || 42 963.3 || 42 966.8 || 43 004.1 || 43 041.4 || 257 248.6 Betalningar avseende jordbruksmetoder som gynnar klimat och miljö (30 %) || || || || || 12 900.1 || 12 894.5 || 12 889.0 || 12 890.0 || 12 901.2 || 12 912.4 || 77 387.2 Maximibelopp som kan avsättas för betalningar till unga jordbrukare (2 %) || || || || || 860.0 || 859.6 || 859.3 || 859.3 || 860.1 || 860.8 || 5 159.1 Systemet med grundläggande stöd, betalningar för områden med naturliga begränsningar, frivilligt kopplat stöd || || || || || 28 759.0 || 28 999.9 || 29 215.1 || 29 217.4 || 29 242.8 || 29 268.1 || 174 702.2 Maximibelopp som kan tas från ovanstående rubriker för finansiering av systemet för småjordbrukare (10 %) || || || || || 4 300.0 || 4 298.2 || 4 296.3 || 4 296.7 || 4 300.4 || 4 304.1 || 25 795.7 Överföringar för vin som anges i bilaga II (1) || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Införandet av stödtak (2) || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Bomull || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI – de mindre Egeiska öarna || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 (1) Direktstödet för perioden 2014–2020 innehåller en beräkning av överföringarna till systemet med samlat gårdsstöd utifrån de beslut som medlemsstaterna fattat för 2013. För Kroatiens vidkommande var det inte möjligt att göra någon beräkning eftersom det nationella vinprogrammet inte kommer att genomföras 2013 och Kroatien ännu inte har anmält några överföringar. (2) Resultaten av att det införs stödtak har beräknats på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. Tabell 7: Beräkning av GJP-reformförslagens budgetkonsekvenser för övergångsåtgärder för beviljande av direktstöd 2014 Miljoner euro (löpande priser) BUDGETÅR || || Rättslig grund || Beräknade behov || Förändringar till 2013 || || || 2013 (1) || 2013 anpassat || 2014 (2) Bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 73/2009 || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Infasning EU-10 || || || || || 616.1 Hälsokontrollen || || || || || -64.3 Tidigare reformer || || || || || -9.9 TOTALT 05 03 || || || || || UTGIFTER TOTALT || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Anm.: (1) Beloppet för 2013 innefattar det beräknade röjningsbidraget för vin 2012. (2) De utökade nettotaken innehåller en beräkning av överföringarna från vin till systemet med samlat gårdsstöd utifrån de beslut som medlemsstaterna fattat för 2013. Tabell 8: Beräkning av GJP-reformförslagens budgetkonsekvenser för landsbygdsutveckling Miljoner euro (löpande priser) BUDGETÅR || || Rättslig grund || Stöd till landsbygdsutveckling || Förändringar till 2013 || || || || 2013 || 2013 anpassat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014–2020 Landsbygdsutvecklingsprogram || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Stöd för bomull – omstrukturering || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 Resultat av införandet av tak för direktstöd || (3) || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Anslag för landsbygdsutveckling, utom tekniskt stöd || (4) || || || || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -65.2 Tekniskt stöd || (4) || || 27.6 || 27.6 || 9.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 35.2 Pris för lokala innovativa samarbetsprojekt || (5) || || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 Ytterligare belopp för landsbygdsutv. (i enlighet med COM(2012)388) || || || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 2 331.0 TOTALT 05 04 || || || || || || || || || || || || Reformförslagens nettoeffekt || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 UTGIFTER TOTALT (före införandet av stödtak) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 103 516.5 UTGIFTER TOTALT (efter införandet av stödtak) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 952.2 || 14 960.2 || 14 972.8 || 14 973.7 || 14 973.7 || 14 973.7 || 104 594.2 Anm.: (1) De anpassningar som ligger i linje med gällande lagstiftning ska bara tillämpas till slutet av budgetåret 2013. (2) Beloppen i tabellen ovan (avsnitt 3.1) ligger i linje med dem i kommissionens meddelande En budget för Europa 2020 (KOM(2011) 500 slutlig) och kommissionens ändrade förslag om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2012)388 av den 6 juli 2012). Man har dock ännu inte beslutat om den fleråriga budgetramen ska återspegla den överföring som föreslås från och med 2014 och som innebär att en medlemsstats anslag för det nationella omstruktureringsprogrammet för bomull överförs till landsbygdsutveckling. Detta skulle innebära en justering på 4 miljoner euro per år av beloppen för det särskilda EGFJ-utgiftstaket och för den andra pelaren. I tabell 8 har beloppen överförts vare sig de återspeglas i den fleråriga budgetramen eller inte. (3) Resultaten av att det införs stödtak har beräknats på grundval av antaganden om medlemsstaternas genomförande av direktstöden och kommer att ses över så snart medlemsstaterna har anmält sina beslut om genomförande. När det gäller Kroatien är det i nuläget inte möjligt att uppskatta resultaten av att det införs stödtak, på grund av bristande uppgifter. En första preliminär uppskattning visar att resultatet av att det införs stödtak kommer att vara noll för Kroatien. Uppskattningen kommer att göras om så snart det finns uppgifter. (4) Beloppet för tekniskt stöd 2013 fastställdes utifrån det ursprungliga anslaget för landsbygdsutveckling (överföringar från pelare 1 ej medräknade). Beloppen för tekniskt stöd 2014–2020 har fastställts till 0,25 % av det totala anslaget för landsbygdsutveckling. (5) Täcks av beloppet för tekniskt stöd. Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Anm.: Lagstiftningsförslagen kommer troligen inte att ha någon inverkan på anslag av administrativ karaktär. Avsikten är alltså att den rättsliga ramen ska kunna genomföras med nuvarande personalresurser och administrativa utgifter. Uppgifterna nedan tar inte hänsyn till effekterna av Kroatiens anslutning. || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT GD AGRI ||  Personalresurser || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986  Övriga administrativa utgifter || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 TOTALT GD AGRI || Anslag || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Totala åtaganden = totala betalningar) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År N[10] || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Lägg till så många år som behövs för att visa inverkans varaktighet (se punkt 1.6) || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || || || || || || || || Betalningar || || || || || || || || 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – x Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RESULTAT Typ av resultat || Genomsnittliga kostnader för resultat || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat totalt || Totalt kostnader || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || || Anm.: För de särskilda målen har resultaten ännu inte fastställts (se avsnitt 1.4.2). 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ karaktär 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – x Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser[11] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Övriga administrativa utgifter || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga utgifter av administrativ karaktär || || || || || || || || Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || TOTALT || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – x Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Anm.: Lagstiftningsförslagen kommer troligen inte att ha någon inverkan på anslag av administrativ karaktär. Avsikten är alltså att den rättsliga ramen ska kunna genomföras med nuvarande personalresurser och administrativa utgifter. Siffrorna för perioden 2014–2020 grundar sig på läget 2011. Uppgifterna nedan tar inte hänsyn till effekterna av Kroatiens anslutning. Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (vid delegationer) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[12] || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – totalt) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) || || || || || || || XX 01 04 yy || - vid huvudkontoret || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || TOTALT[13] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterat med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Extern personal || 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – x Förslaget/initiativet är förenligt med förslagen till flerårig budgetram för 2014–2020. – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras 3.2.5. Bidrag från tredje part – Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet – X Förslaget beträffande landsbygdsutveckling (EJFLU) kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Totalt Ange medfinansierande organ || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna || Medlems-staterna TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering[14] || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt || Ännu ej fastställt 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – x Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: – x Påverkan på egna medel – x Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel || Tillgängliga anslag för innevarande budgetår || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[15] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Lägg till så många kolumner som behövs för att visa inverkans varaktighet (se punkt 1.6) || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål. Se tabellerna 2 och 3 i avsnitt 3.2.1. [1] EUT L 112, 24.4.2012. [2] KOM(2012) 388, 6.6.2012. [3] Dom i de förenade målen C-92/09 och C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR och Hartmut Eifert/Land Hessen, [2010] REG I-0000. [4] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [5] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen. [6] KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011. [7] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [8] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen. [9] Europaparlamentet och rådet förväntas anta förordningen under hösten 2012. [10] Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [11] Baserat på en genomsnittskostnad på 127 000 euro för tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen avseende tjänstemän och tillfälligt anställda. [12] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen.] [13] Detta inbegriper inte det särskilda utgiftstaket i budgetrubriken 05.010404. [14] Detta kommer att anges i de program för landsbygdsutveckling som medlemsstaterna ska lämna in. [15] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.