RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om kommittéernas arbete under 2000

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

(Årliga) Rapport från kommissionen

om kommittéernas arbete under 2000

(Rapporten har utarbetats i enlighet med artikel 7.4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [1])

[1] EGT L 184/23, 17.7.1999.

1. INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

1.1. Den rättsliga karaktären hos och målsättningen för kommittéerna inom kommittéförfarandet

1.2. Framskridandet för genomförandet av beslut 1999/468/EG

1.3. Information till Europaparlamentet och dess "rätt till insyn"

1.4. Hänvisning till rådet

1.5. Övriga frågor

2. ÖVERGRIPANDE ÖVERSIKT AV VERKSAMHETEN

2.1. Antal kommittéer och förfarandetyper

2.2. Antal sammanträden (och sammanträdesdagar)

2.3. Antal samråd

3. PRESENTATION AV VERKSAMHETEN PER SEKTORSSPECIFIK STRATEGI

BILAGA

1. Transeuropeiska nät

2. Näringsliv

3. Sysselsättning och socialpolitik

4. Jordbruk

5. Energi

6. Transporter

7. Miljö

8. Forskning

9. Informationssamhället

10. Fiske

11. Inre marknaden

12. Regionalpolitik

13. Skatter och tullar

14. Utbildning och kultur

15. Hälsa och konsumentskydd

16. Rättsliga och inrikes frågor

17. Yttre förbindelser

18. Handel

19. Bistånd

20. Utvidgning

21. Humanitärt bistånd (ECHO)

22. Statistik (Eurostat)

23. Budget

24. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

om kommittéernas arbete under 2000

1. INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

I sitt beslut av den 28 juni 1999 om fastställande av de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (1999/468/EG) - beslutet om det så kallade nya "kommittéförfarandet" - föreskriver rådet i artikel 7.4 att kommissionen från och med 2000 skall offentliggöra "en årlig rapport om kommittéernas arbete". Föreliggande rapport är alltså den första som uppfyller detta åliggande.

Den rapport som kommissionen senast utarbetade gällde "kommittéernas verksamhet 1995". Den utarbetades i form av en sammanfattning på begäran av Europaparlamentet och översändes till parlamentet den 24 juli 1996 (SEK(96)1498).

Föreliggande "rapport om kommittéernas arbete under 2000" tar intryck av den nämnda sammanfattningen när det gäller utformning: Å ena sidan är den inriktad på kommittéerna inom kommittéförfarandet, såsom de återges i den förteckning över kommittéer som offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [2]. Å andra sidan tar rapporten de förändringar i beaktande som kommer av genomförandet av rådets beslut 1999/468/EG. I tredje hand innehåller rapporten en utvärdering av hur kommittéförfarandena har fungerat under 2000.

[2] EGT C 225, 8.8.2000, s. 2.

1.1. Den rättsliga karaktären hos och målsättningen för kommittéerna inom kommittéförfarandet

Syftet med kommittéerna inom "kommittéförfarandet" är att tillgängliggöra ett stöd för kommissionen när det gäller utövandet av de genomförandebefogenheter som lagstiftaren, dvs. rådet och Europaparlamentet, har tilldelat kommissionen. Till skillnad från andra typer av kommittéer eller expertgrupper, karakteriseras kommittéerna inom "kommittéförfarandet" av följande tre grundläggande faktorer:

För det första har de inrättats av lagstiftaren (rådet och Europaparlamentet), i enlighet med de "lagstiftningsförfaranden" som var tillämpliga vid tidpunkten för antagandet av den "grundande" rättsakten, det vill säga i enlighet med samarbetsförfarandet eller samrådsförfarandet och, alltsedan Maastrichtfördraget, i enlighet med medbeslutandeförfarandet. Den rättsliga grunden för kommittéerna inom "kommittéförfarandet" finns sålunda i en så kallad "grundläggande" rättsakt.

För det andra är deras utformning och deras arbetssätt likartade ur flera aspekter. En företrädare för kommissionen är ordförande för varje kommitté, som består av företrädare för medlemsstaterna; dessa är kommittéernas enda "ledamöter". Kommittéerna ingriper inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, i enlighet med rådets beslut om kommittéförfarandet.

Med stöd av artikel 9 i rådets beslut 1999/468/EG, skall det gamla beslutet 87/373/EEG av den 13 juli 1987 om "kommittéförfarandet" [3] upphävas. Så länge som de grundläggande rättsakter genom vilka kommittéförfarandena har införts i enlighet med beslutet 87/373/EEG dock inte ändras, fortsätter de nämnda förfarandena att vara tillämpliga.

[3] EGT L 197, 18.7.1987, s. 33.

För det tredje utövar kommittéerna sina yttrandebefogenheter när det gäller de förslag till genomförandeåtgärder som kommissionen måste förelägga dem i enlighet med bestämmelserna i den grundläggande rättsakten, och de ingriper inom ramen för det rådgivande förfarandet, förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet, vilka föreskrivits i detta hänseende.

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG, bör förvaltningsförfarandet endast användas för sådana förvaltningsåtgärder som gäller tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, eller sådana som gäller genomförandet av program med betydande budgetkonsekvenser (artikel 2 a). Det föreskrivande förfarandet föreskrivs för åtgärder med allmän räckvidd som är avsedda för tillämpningen av bestämmelser som utgör del av de viktigaste grunddragen i grundläggande rättsakter, inbegripet åtgärder som gäller såväl skydd av människors, djurs eller växters hälsa eller säkerhet som uppdateringen av "tekniska" grunddrag i en grundläggande rättsakt (artikel 2 b). Det rådgivande förfarandet tillämpas i alla andra fall när det anses vara det lämpligaste.

1.2. Framskridandet för genomförandet av beslut 1999/468/EG

Genom uttalande nr 2 om genomförandet av rådets beslut 1999/468/EG [4], enades rådet och kommissionen om att bestämmelserna om de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter, vars tillämpning föreskrivs i beslut 87/373/EEG, utan dröjsmål borde anpassas till bestämmelserna i artiklarna 3 till 6 i beslut 1999/468/EG, i enlighet med de tillämpliga lagstiftningsförfarandena.

[4] EGT C 203, 17.7.1999, s. 1.

Denna anpassning, som omfattar ungefär 300 rättsakter, pågår för närvarande och kommer att ta sig uttryck i framläggandet av ett förslag före årsslutet.

I artikel 7 i beslut 1999/468/EG föreskrivs för övrigt antagandet av flera åtgärder som är avsedda att öka öppenheten i verksamheten för kommittéerna inom kommittéförfarandet.

I enlighet med punkt 4 i denna bestämmelse, har kommissionen offentliggjort en förteckning över alla de kommittéer som biträder kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter [5].

[5] Se fotnot 1).

I enlighet med punkt 1 i samma bestämmelse, antog kommissionen den 31 januari 2001 den standardiserade arbetsordning [6] på grundval av vilken de nuvarande kommittéerna eller de som nyligen inrättats fastställer sin arbetsordning. Kommissionens avdelningar ser till att de antagna arbetsordningarna inte frångår den standardiserade arbetsordningen, förutom när det gäller frågor som rör organisationen av arbetet, med beaktande av exempelvis det berörda områdets specifika karaktär.

[6] EGT C 38, 6.2.2001, s. 3. Efter ett antal ändringar som skall godkännas av kommissionen och efter en språklig granskning, kommer den standardiserade arbetsordningen att på nytt offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Förutom i den föreliggande årliga rapporten om kommittéernas arbete, föreskrivs det slutligen i artikel 7.5 i beslut 1999/468/EG att kommissionen under 2001 skall upprätta ett register som skall offentliggöras för allmänheten, som bland annat skall innehålla hänvisningar till alla de handlingar som översänts till Europaparlamentet. Inom ramen för de arbeten som påbörjats i detta hänseende, kommer kommissionen att beakta parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till institutionernas handlingar [7], som trädde i kraft den 3 december 2001 [8].

[7] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[8] Konsekvensbedömningen av förordning nr 1049/2001, vilken antogs under 2001, kommer att behandlas i nästa rapport.

1.3. Information till Europaparlamentet och dess "rätt till insyn"

Kommissionen är skyldig att informera Europaparlamentet om kommittéernas arbete och att översända till Europaparlamentet alla förslag till genomförandeåtgärder i enlighet med en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, i syfte att Europaparlamentet skall kunna utöva den "rätt till insyn" som det tilldelas genom artikel 8 i beslut 1999/468/EG.

Europaparlamentet och kommissionen slöt i februari 2000 en "överenskommelse om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut av den 28 juni 1999", som syftar till att konkret reglera genomförandebestämmelserna för de skyldigheter som ålagts kommissionen [9].

[9] EGT L 256, 10.10.2000, s. 19. Överenskommelsen har gjort att vissa föregående avtal har blivit ogiltiga: Plumbs och Delors avtal från 1988, Samlands och Williamsons avtal från 1996 samt "modus vivendi" från 1994.

I överenskommelsen föreskrivs det att överföringen av dokument skall ske elektroniskt. Under året har denna process genomförts gradvis. Dokumenten från kommissionens olika avdelningar överförs först till generalsekretariatet, som utan dröjsmål sänder dem vidare, antingen på elektronisk väg, eller genom CIRCA-nätverket, till en central avdelning inom Europaparlamentet. Samtidigt som den procentuella andelen elektroniska sändningar har ökat, har de "traditionella" sändningarna på papper minskat. Framdeles sker praktiskt taget alla sändningar av dokument på elektronisk väg.

Förutom i brådskande fall, föreskrivs det i överenskommelsen en tidsfrist på en månad från och med mottagandet av ett "definitivt" förslag till genomförandeåtgärd [10] för att Europaparlamentet, i enlighet med artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG, i förekommande fall skall anta en resolution (vid ett parlamentssammanträde), om det anser att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som avses i den grundläggande rättsakten [11].

[10] Förslagen översänds en första gång innan ett kommittésammanträde äger rum och sedan en andra gång, efter detta sammanträde, när väsentliga ändringar har gjorts i förslaget till åtgärd.

[11] Vilken i sig måste ha antagits genom medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i fördraget) mellan rådet och Europaparlamentet.

Under 2000 har Europaparlamentet använt sin "rätt till insyn" i ett enda fall, nämligen när det gällde det förslag till beslut vilket, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [12], syftade till att fastställa tillämpligheten hos det skydd av personuppgifter som garanteras genom dessa principer inom "säkerhetssfären" och de frågor som ofta ställs i ämnet, och som offentliggjorts av Förenta staternas handelsdepartement. Även om Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2000, som översändes till kommissionens generalsekretariat den 11 juli, uttryckligen hänför sig till artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG med en rad iakttagelser angående innehållet i förslaget till beslut. Kommissionen såg över förslaget till beslut mot bakgrund av parlamentets resolution och ansåg att den inte hade överskridit sina befogenheter. Följaktligen antog det sitt beslut den 26 juli 2000 [13].

[12] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

[13] EGT L 215, 25.8.2000, s. 7 och rättelsen av den 25.4.2000, EGT L 115, s.14.

1.4. Hänvisning till rådet

Hänvisning till rådet har endast skett sex gånger under 2000, för totalt 2 838 rättsakter (varav 1 786 hör till GD Jordbruks behörighetsområde). De sex fallen hör till ansvarsområdet för GD Jordbruk (1 fall [14]), GD Miljö (1 fall) och GD Hälsa och konsumentskydd (4 fall). Hänvisning till rådet föreskrivs i beslutet om "kommittéförfarandet", när kommissionen inte har samlat den majoritet som krävs inom kommittén. Den låga andelen rättsakter (ungefär 0,2 procent) i förhållande till det totala antalet rättsakter som antogs av kommissionen (det föreskrivande förfarandet eller förvaltningsförfarandet) visar att de förslag som kommissionen förelagt kommittéerna normalt samlar den majoritet som krävs. Därav kan man dra slutsatsen att kommittéernas arbete karakteriseras av en hög grad av samförstånd.

[14] Frånvaron av yttrande, vilket ledde till hänvisning till rådet, bekräftades 1999.

1.5. Övriga frågor

Inom sektorn för yttre förbindelser behandlar kommissionen förslag till en förordning från rådet som ändrar den grundläggande förordningen om Asien och Latinamerika [15], och flera andra tematiska rättsliga grunder, vilka bland annat innefattar en allmän tillämpning av förvaltningskommittén i enlighet med artikel 4 i beslut 1999/468/EG.

[15] Rådets förordning (EEG) nr 443/92, av den 25 februari 1992, om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika, EGT L 52, 27.2.1992, s. 1.

Till följd av "Lamfalussyrapporten" om en reglering av de europeiska värdepappersmarknaderna, har kommissionen antagit två beslut [16], vars syfte är att inrätta två kommittéer av skilda slag, som är avsedda att förenkla beslutsfattandeförfarandet. Enligt resolutionen i frågan från Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001 [17], är den första kommittén en rådgivande grupp som skall bistå kommissionen vid utarbetandet av genomförandeåtgärder, som kallas "Europeiska värdepapperstillsynskommittén", och som består av höga tjänstemän som företräder de nationella myndigheterna. Den andra kommittén, som kallas "Europeiska värdepapperskommittén", består av företrädare för medlemsstaterna. Denna andra kommitté skall å ena sidan bistå kommissionen i utarbetandet av lagstiftningsförslag och, å andra sidan, fungera som en föreskrivande kommitté i enlighet med artikel 5 i beslut 1999/468/EG.

[16] Kommissionens beslut av den 6 juni 2001, EGT L 191, 13.07.2001, s. 43, och kommissionens beslut av den 6 juni 2001, EGT L 191, 13.07.2001, s. 45.

[17] Bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser.

Europeiska rådet i Lissabon hade i mars 2000 begärt att kommissionen, rådet och medlemsstaterna under 2001 skulle utveckla en strategi för en samordnad insats i syfte att förenkla regelverket. I sin delrapport för Europeiska rådets möte i Stockholm [18], tog kommissionen upp möjligheten att i större utsträckning använda en delegation för de genomförandebefogenheter som lagstiftaren tilldelar kommissionen inom den aktuella rättsliga ramen, vilken fastställs i artikel 202 i fördraget.

[18] KOM (2001) 130 slutlig, s. 9.

En diskussion som är inriktad på framtiden har däremot tagit form inom ramen för vitboken om styrelseformerna i EU [19]. Kommissionen föreslår i denna vitbok att villkoren under vilka den antar genomförandeåtgärder, och nödvändigheten av att bibehålla nuvarande kommittéer, särskilt förvaltningskommittéerna och de föreskrivande kommittéerna, skall tas upp till förnyad granskning [20]. Dessutom planerar kommissionen att inleda en diskussion om möjligheten att ändra fördragets artikel 202 på så sätt att man jämställer rådet och Europaparlamentet "när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande befogenheter" [21].

[19] KOM (2001) 428 slutlig.

[20] Se Vitboken, s. 33.

[21] Se Vitboken, s. 34.

2. ÖVERGRIPANDE ÖVERSIKT AV VERKSAMHETEN

2.1. Antal kommittéer och förfarandetyper

För att utvärdera samtliga kommittéers verksamhet, är det lämpligt att först ge en översikt över det antal kommittéer inom kommittéförfarandet som fanns vid en given tidpunkt. I detta hänseende, och när det gäller denna typ av kommittéer, är det viktigt att skilja mellan "rådgivande kommittéer" och "expertgrupper", som inrättats av kommissionen själv, eftersom dessa snarare hänger samman med utarbetandet och genomförandet av politiken än med verksamheten med genomförandet av besluten om lagstiftningen. Dessa kommittéer eller grupper tas inte upp i denna rapport. Antalet kommittéer inom "kommittéförfarandet" har beräknats per verksamhetssektor, på grundval av den förteckning över kommittéer som offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [22] (tabell I). Siffrorna är hämtade från den 31 december 2000. Efter detta datum är det möjligt att nya kommittéer har inrättats och att nuvarande kommittéer har avskaffats.

[22] Se hänvisning i fotnot 2).

TABELL I - Det totala antalet kommittéer

Transeuropeiska nät (TEN) // 2

Näringsliv (ENTR) // 32

Sysselsättning och socialpolitik (EMPL) // 8

Jordbruk (AGRI) // 30

Energi (ENER) // 4

Transporter (TRANS) // 23

Miljö (ENV) // 41

Forskning (RTD) // 6

Informationssamhället (INFSO) // 10

Fiske (FISH) // 3

Inre marknaden (MARKT) // 10

Regionalpolitik (REGIO) // 2

Skatter och tullar (TAXUD) // 9

Utbildning och kultur (EAC) // 6

Hälsa och konsumentskydd (SANCO) // 22

Rättsliga och inrikes frågor (JAI) // 2

Yttre förbindelser (RELEX) // 7 [23]

[23] ( Den "rådgivande kommittén för genomförande av programmet för särskilda åtgärder och insatser i syfte att förbättra tillträdet till den japanska marknaden för varor och gränsöverskridande tjänster från Europeiska unionen", vilken anges under rubriken GD Handel i den förteckning över kommittéer som offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, sammankallades med GD Yttre förbindelser som ansvarigt generaldirektorat.

Handel (TRADE) // 11

Bistånd (DEV) // 5

Utvidgning (ELARG) // 2

Humanitärt bistånd (ECHO) // 1

Statistik (ESTAT) // 6

Budget (BUDG) // 1

Bedrägeribekämpning (OLAF) // 1

TOTALT // 244

De angivna siffrorna visar var verksamheten har varit som mest intensiv när det gäller kommittéförfarandet inom de olika sektorerna. GD Miljö, GD Näringsliv, GD Jordbruk, GD Energi och transporter och GD Hälsa och konsumentskydd är de avdelningar som har ett stort antal kommittéer (minst ett tjugotal). Med 152 av totalt 244 kommittéer står dessa avdelningar själva för mer än hälften av samtliga kommittéer.

Det totala antalet kan fördelas utifrån de olika förfarandetyperna (rådfrågningsförfarandet (typ I), förvaltningsförfarandet (typ II) och det föreskrivande förfarandet (typ III), liksom förfarandet med skyddsåtgärder (typ IV - tabell II). Under samma typ (I, II, III) indelas de olika varianterna (IIa och IIb, IIIa och IIIb) av en förfarandetyp, i enlighet med beslutet om "kommittéförfarandet" från 1987. I denna beräkning återges även samtliga motsvarande funktioner, oavsett om det rör sig om förfaranden i enlighet med beslutet om "kommittéförfarandet" från 1987, eller om förfaranden som härrör från det nya beslutet om "kommittéförfarandet" från 1999. Eftersom vissa kommittéer har ålagts kombinerade funktioner (det vill säga ett flertal olika förfaranden från typ I till III och förfarandet med skyddsåtgärder), har dessa avskiljts från de andra kommittéerna för att man skall bibehålla en exakt bild av de tillämpliga förfarandena.

TABELL II - Antalet kommittéer uppdelade per förfarande

>Plats för tabell>

I tabell II visas fördelningen av förfarandetyperna. De totala siffrorna visar att den relativa majoriteten av kommittéerna (109 av 244) utgörs av föreskrivande kommittéer, vilka åtföljs av ett med redan mycket lägre antal förvaltningskommittéer. Den horisontella fördelningen, sektor för sektor, har en relativ jämvikt med några undantag, nämligen GD Miljö (ett stort antal föreskrivande kommittéer) och GD Jordbruk (ett stort antal förvaltningskommittéer).

2.2. Antal sammanträden (och sammanträdesdagar)

Antalet kommittéer är inte den enda indikatorn för att bedöma huruvida kommittéförfarandet används i stor utsträckning. Det antal sammanträden som har ägt rum under 2000 visar på hur intensivt kommittéernas arbete har varit (tabell III).

TABELL III - Antal sammanträden

>Plats för tabell>

De högsta siffrorna finns inom GD Jordbruk (med 345 sammanträden), vilket förklaras av förvaltningen av olika jordbruksmarknader, vilket kräver frekventa sammanträden, som åtföljs av GD Hälsa och konsumentskydd (med 122 sammanträden), som bland annat är behörigt när det gäller livsmedelssäkerhet, och GD Skatter och tullar (med 110 sammanträden), där tullfrågorna, som hänger samman med utbytet med tredje land, upptar den största delen.

Ytterligare en indikator, som ger en översikt av anslagen i budgetresurserna, är det antal dagar som sammanträdena har omfattat (tabell IV). Sammanträdena äger vanligtvis rum under halvdagar, vilket förklarar siffrorna med ett kommatecken.

TABELL IV - Antal dagar

>Plats för tabell>

Siffrorna i tabell IV motsvarar allmänt siffrorna i den föregående tabellen: ett högt antal sammanträden ger ett högt antal sammanträdesdagar. Detta visar att sammanträdena vanligtvis inte överskrider en dag eller två halvdagar, fördelade på två på varandra följande dagar.

2.3. Antal samråd

En viktig indikator för verksamhetens intensitet är det antal samråd som kommissionens avdelningar har satt upp på en kommittés dagordning. Dessa siffror bör tolkas på så vis att de omfattar alla slags frågor: formella yttranden, förberedande diskussioner före ett formellt yttrande, rena meddelanden från ordföranden för en kommitté (eller en delegation), etc. (tabell V). Det totala antalet för dessa samråd uppgår till 4 323.

TABELL V - Antal samråd

>Plats för tabell>

Det höga antalet samråd inom GD Jordbruk (1 889), som åtföljs av GD Skatter och tullar (512) och GD Hälsa och konsumentskydd (449), vittnar återigen om arbetsintensiteten inom dessa sektorer.

3. PRESENTATION AV VERKSAMHETEN PER SEKTORSSPECIFIK STRATEGI [24]

[24] Kapitlen följer ordningen i den förteckning över komittéer som offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225, 8.8.2000, s. 2.

En sektorsvis överblick över kommittéernas verksamhet borde omfatta de yttranden som avgetts av samtliga kommittéer inom en sektor. Yttrandena kan vara av olika slag: förslag till normativa rättsakter (direktiv, förordningar), beslut som syftar till att reglera en särskild juridisk situation (enskild) eller för att anta projekt som finansieras inom ramen för ett flertal gemenskapsprogram, eller till och med rena ståndpunkter (vilket förklarar varför summan av de positiva yttrandena inom en särskild sektor kan vara större än det antal rättsakter som antagits).

Vid ett positivt yttrande, är regeln att kommissionen antar dessa genomförandeåtgärder (de antagna rättsakterna). Inom ramen för ett förvaltningsförfarande kan kommissionen också göra detta när ett yttrande inte avgetts. Det är endast vid ett negativt yttrande som beslutet återsänds till rådet, i egenskap av "överklagandeinstans", som i detta fall återfår beslutsbefogenheten (fallet med hänvisning till rådet); inom ramen för ett föreskrivande förfarande hänvisas ett ärende även till rådet när ett yttrande inte avgetts.

En skillnad mellan det totala antalet positiva yttranden som kommittéerna avgett och de rättsakter som antagits av kommissionen inom en viss sektor kan uppstå när yttrandena har avgetts under 2000, samtidigt som rättsakterna har antagits under efterföljande år.

I bilagan återges de olika resultaten sektorsvis (enligt fördelningen under II.).

BILAGA

I denna bilaga presenteras en kortfattad sektorsvis analys av "kommittéförfarandet" under 2000. Under rubriken "rättsakter som antagits" återges samtliga de rättsakter som antagits av kommissionen, oavsett deras ämne.

Det bör också noteras att kommittéerna i vissa fall måste avge yttranden i ärenden som inte kommer att ligga till grund för ett förslag till rättsakt förrän efter ett visst dröjsmål (se även punkt 3. i rapporten). Det finns följaktligen skillnader som ibland är påtagliga mellan det totala antalet yttranden och det antal rättsakter som har antagits av kommissionen.

1. Transeuropeiska Nät

Sektorn för transeuropeiska nät förvaltas av GD Energi och transporter. För totalt tio behandlade ärenden, avgav de två kommittéerna inom denna sektor nio positiva yttranden inom ramen för det föreskrivande förfarandet, varpå kommissionen antog åtta rättsakter.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

8 // -

2. Näringsliv

För totalt 269 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 32 kommittéerna inom GD Näringsliv 72 positiva yttranden inom ramen för de olika förfarandena, varpå kommissionen antog 47 rättsakter.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

47 // -

3. Sysselsättning och socialpolitik

För totalt 44 ärenden som lades fram för samråd, avgav de åtta kommittéerna inom GD Sysselsättning och socialpolitik ett enda yttrande (positivt) inom ramen för rådfrågningsförfarandet, varpå kommissionen antog en enda rättsakt inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

1 // -

4. Jordbruk

För totalt 1 889 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 30 kommittéerna inom GD Jordbruk (varav 26 kommittéer faktiskt sammanträdde) 1 786 yttranden, varpå kommissionen antog ett lika stort antal rättsakter. De 123 fall där inget yttrande avgavs gäller förslag från kommissionen som borde ha varit föremål för ett yttrande, men där kommittén inte har kunnat avge något yttrande på grund av att man inte samlat en majoritet för eller emot kommissionens förslag. Ett enda fall hänvisades till rådet, nämligen inom kommittén för skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel. Rådet godkände den åtgärd som kommissionen hade planerat [25].

[25] Rådets förordning nr 813/2000 om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (aceto balsamico tradizionale di Modena/ aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia), EGT L 100, 20.4.2000, s. 1.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

1 786 // 1

5. Energi

För totalt 12 ärenden som gällde flera förslag till genomförandeåtgärder, och vilka har varit föremål för ett samråd, avgav de fyra kommittéerna inom denna sektor 40 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och ett negativt yttrande. Ingen normativ rättsakt antogs av kommissionen inom denna sektor under året.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

- // -

6. Transporter

För totalt 21 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 23 kommittéerna inom denna sektor 14 positiva yttranden och ett negativt yttrande inom ramen för förvaltningsförfarandet, varpå kommissionen antog sex rättsakter.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

6 // -

7. Miljö

För totalt 80 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 41 kommittéerna inom GD Miljö 56 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet, varpå kommissionen antog 16 rättsakter. I två fall avgavs ett negativt yttrande och ett fall hänvisades till rådet. Kommissionens förslag om farligt avfall samlade inte den enhällighet i rådet som krävdes för att ändra förslaget, vilket slutligen godkändes av kommissionen den 22 januari 2001 [26].

[26] Kommissionens beslut av den 22 januari 2001 om ändring av beslut 2000/532/EG om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (2001/119/EG), EGT L 47, 16.2.2001, s. 32.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

16 // 1

8. Forskning

För totalt 83 ärenden som lades fram för samråd, avgav de sex kommittéerna inom GD Forskning 83 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog totalt 203 rättsakter inom denna sektor, varav de 83 fall som hade varit föremål för yttrande i kommittéerna, samt ett antal fall som hade lagts fram i kommittéerna endast för kännedom (ett antal förslag vars gemenskapsfinansiering ligger under de gränser som krävs för att en kommitté skall yttra sig om dem).

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

203 // -

9. Informationssamhället

För totalt 36 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 22 kommittéerna inom GD Informationssamhället 208 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog totalt 31 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

31 // -

10. Fiske

För totalt 41 ärenden som lades fram för samråd, avgav de tre kommittéerna inom GD Fiske 18 positiva yttranden. Kommissionen antog totalt 27 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

27 // -

11. Inre marknaden

För totalt åtta ärenden som lades fram för samråd, avgav de tio kommittéerna inom GD Inre marknaden tre positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Dessa tre ärenden låg till grund för rättsakter som kommissionen antog.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

3 // -

12. Regionalpolitik

För totalt 87 ärenden som lades fram för samråd, avgav de två kommittéerna inom GD Regionalpolitik 123 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog inga normativa rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

- // -

13. Skatter och tullar

För totalt 512 ärenden som lades fram för samråd, avgav de nio kommittéerna inom GD Skatter och tullar 73 positiva yttranden (varav 15 yttranden inom ramen för förfarandet med skyddsåtgärder, vilket skall läggas till det antal yttranden som anges nedan). Kommissionen antog 50 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

50 // -

14. Utbildning och kultur

För totalt 92 ärenden som lades fram för samråd, avgav de sex kommittéerna inom GD Utbildning och kultur 37 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 34 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

34 // -

15. Hälsa och konsumentskydd

För totalt 449 ärenden som lades fram för samråd, avgav de 22 kommittéerna inom GD Hälsa och konsumentskydd 51 positiva yttranden. Kommissionen antog 231 rättsakter. Fyra fall hänvisades till rådet utan att detta vidtog några åtgärder, och åtgärderna godkändes slutligen av kommissionen (klassisk svinpest i Nederländerna och material som utgör en risk/BSE) [27].

[27] Kommissionens beslut av den 25 maj 2000 om totalbeloppet för det ekonomiska stödet från gemenskapen för att utrota klassisk svinpest i Nederländerna 1997 (2000/362/EG), EGT L 129, 30.5.2000, s. 33; Kommissionens beslut av den 29 juni 2000 om användning av material som utgör en risk när det gäller transmissibel spongiform encefalopati och om ändring av beslut 94/474/EG (2000/418/EG), EGT L 158, 30.6.2000, s. 76.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

231 // 4

16. Rättsliga och inrikes frågor

För totalt 4 ärenden som lades fram för samråd, avgav de två kommittéerna inom GD Rättsliga och inrikes frågor totalt sju yttranden. Kommissionen antog två rättsakter.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

2 // -

17. Yttre förbindelser

För totalt 269 ärenden som lades fram för samråd, avgav de sju kommittéerna inom GD Yttre förbindelser 212 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 206 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

206 // -

18. Handel

För totalt 135 ärenden som lades fram för samråd, avgav de elva kommittéerna inom GD Handel 39 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 29 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

29 // -

19. Bistånd

För totalt 19 ärenden som lades fram för samråd, avgav de fem kommittéerna inom GD Bistånd 20 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 20 rättsakter inom denna sektor [28].

[28] Kommittén för Europeiska utvecklingsfonden avgav under 2000 totalt 175 yttranden om obligatoriska samråd utöver kommittéförfarandena.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

20 // -

20. Utvidgning

För totalt 121 ärenden som lades fram för samråd, avgav de två kommittéerna inom GD Utvidgning 100 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog även 100 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

100 // -

21. Humanitärt bistånd (ECHO)

För totalt 28 ärenden som lades fram för samråd, avgav kommittén för humanitärt bistånd 28 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 28 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

28 // -

22. Statistik (Eurostat)

För totalt 102 ärenden som lades fram för samråd, avgav de sex kommittéerna inom GD Eurostat fem yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och 12 yttranden inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Kommissionen antog 12 rättsakter inom denna sektor.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

12 // -

23. Budget

GD Budgets enda kommitté - Egna medel - rådfrågades i 46 ärenden, utan att avge något formellt yttrande.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

- // -

24. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

Verksamheten inom den enda kommittén inom Byrån för bedrägeribekämpning gällde genomförandet och samordningen av operativ verksamhet på gemenskapsnivå.

>Plats för tabell>

Rättsakter som antagits av kommissionen // Hänvisning till rådet

- // -