[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.8.2008

KOM(2008) 511 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Första övervakningsrapporten om omstruktureringen av stålindustrin i Bulgarien och Rumänien

1. INLEDNING

1.1. Bakgrund

I denna rapport beskrivs de framsteg i fråga om omstrukturering som gjorts av de bulgariska och rumänska stålföretag som är föremål för de krav som fastställs i de särskilda kapitlen i Europaavtalet respektive anslutningsfördraget. Närmare bestämt fastställs dessa skyldigheter såväl för respektive regeringar som för de enskilda företagen i:

- protokoll 2 till Europaavtalet[1] om omstrukturering av den bulgariska stålindustrin och beslut 3/2006 av associationsrådet EU-Bulgarien av den 29 december 2006[2] om ändring av protokoll 2 till Europaavtalet, och

- bilaga VII till anslutningsfördraget[3] om den rumänska stålindustrins omstrukturering.

I dessa bestämmelser uppsätts villkor för en övergångsperiod för det statliga stöd som ges till stålindustrins omstrukturering. Även om statliga stöd för omstrukturering av stålindustrin är uttryckligen förbjudna i EU-lagstiftningen har Europeiska unionen samtyckt till övergångsbestämmelser för att bevilja vissa stöd så att dessa nya medlemsstater[4] kan avsluta arbetet med så små sociala och marknadsmässiga störningar som möjligt. Stränga villkor är förknippade med beviljandet av detta stöd, bl.a. att de berörda företagen når lönsamhet.

Bestämmelserna om övergångsperioden gäller t.o.m. den 31 december 2008. I ovannämnda protokoll och bilaga fastställs också detaljbestämmelser för övervakning av och rapportering om hithörande skyldigheter. Denna rapport till rådet ingår i dessa bestämmelser och gäller de resultat som nåtts 2006. Om relevanta uppgifter för 2007 finns tillgängliga ges även dessa.

1.2. Viktigare delar av omstruktureringen

Undantaget från EU:s bestämmelser om statligt stöd förutsatte att vissa skyldigheter som förhandlats mellan EU och Bulgarien och Rumänien var uppfyllda. Förutsättningen för att bevilja statligt stöd var att nationella omstruktureringsprogram utarbetats som består av en nationell plan för stålsektorn och enskilda affärsplaner för varje mottagarföretag. Syftet med omstruktureringsprogrammen för stålsektorn var att visa att villkoren för att bevilja omstruktureringsstöd iakttas och att de nationella omstruktureringsprogrammen leder till lönsamhet för företagen.[5]

I båda länder ingick också sådana företag i det nationella omstruktureringsprogrammet som befunnit sig i svårigheter men som vare sig förr eller senare mottagit statliga stöd. I flera fall har företag som inte mottagit stöd avslutat sin omstrukturering under 2006 och blivit lönsamma och vinstgivande.

På grundval av de uppgifter som de bulgariska och rumänska myndigheterna framlagt i sina sexmånadersrapporter har kommissionen bedömt framstegen vid genomförandet av de åtgärder som förutses i de nationella omstruktureringsprogrammen och i företagens enskilda affärsplaner. Bland det som framlagts finns uppgifter om produktion, kapacitet, investeringar, sysselsättning, produktivitet, ekonomiska resultat och miljö.

Stålsektorn i Bulgarien står för 2 % av den totala industrisysselsättningen och för 3 % av BNP och i Rumänien för 4 % av den totala industrisysselsättningen och för 4 % av BNP[6].

2. RESULTAT AV ÖVERVAKNINGSPROGRAMMEN I BULGARIEN OCH RUMÄNIEN

2.1. Bulgarien

Det enda företag som skulle genomgå omstruktureringsprocessen med hjälp av offentligt stöd var Kremikovtzi AD. Två andra företag som ingick i det nationella omstruktureringsprogrammet avslutade framgångsrikt omstruktureringsprocessen 2006 utan statligt stöd.

År 2006 uppgav Bulgarien att Kremikovtzi AD, även om det inte behövde mer stöd än vad som tidigare godkänts, inte var i stånd att avsluta sin omstruktureringsplan före den 31 december 2006. Ett ändrat omstruktureringsprogram och en affärsplan ingavs därför till kommissionen med förslag till förlängning till slutet av 2008 av genomförandet. Av kommissionens bedömning framgår att planens genomförande gör det möjligt för det berörda företaget att nå lönsamhet och uppfylla kraven i protokoll 2. På grundval av denna bedömning har associeringsrådet EU-Bulgarien i sitt beslut 3/2006 av den 29 december 2006 ändrat protokoll 2 i enlighet härmed.

I fråga om det totala stödbelopp som enligt de bulgariska myndigheternas uppgifter godkänts för perioden 1993-2005 utgör det totala stödbelopp som tillhandahölls i Bulgarien 432 613 000 lev (222 miljoner euro[7]) medan inget statligt stöd beviljats 2006. Det totala statliga stöd som beviljats motsvarar det högsta belopp som fastställs i protokollet.

Huvuddelen (393 556 517 lev (202 miljoner euro)) av det anslagna beloppet utbetalades 1999 för att hjälpa mottagarföretaget – Kremikovtzi AD – att fortsätta produktionen. Stödet var i huvudsak inriktat på finansiell omstrukturering för att lätta företagets skuldbörda. Återstoden av det anslagna beloppet beviljades företaget 2004 i form av omlagda skulder till gas- och elleverantörer.

2.1.1. Övervakning av de centrala omstruktureringsmålen inom den bulgariska stålsektorn

Enligt bestämmelserna i EU:s gemensamma ståndpunkt – kapitel 6: konkurrenspolitik[8] och beslut 3/2006 av associationsrådet EU-Bulgarien:

- mottagarföretagets totala nettokapacitetsminskning ska uppgå till 0,5 miljoner ton,

- framstegen i företagens omstrukturering ska bedömas av kommissionen med användning av dess lönsamhetskrav, och

- omstruktureringen ska leda till förbättrad effektivitet inom företagsledningen.

Kapacitetsneddragning

Den stängning av trådvalsverket i Kremikovtzi som den bulgariska regeringen planerat som en kompensationsåtgärd för det beviljade omstruktureringsstödet har genomförts. Produktionen i götvalsverket har avbrutits och nedmonteringen avslutats. Trådvalsverket väntas bli slutgiltigt rivet i slutet av omstruktureringsperioden i enlighet med relevant EU-lagstiftning[9].

Lönsamhet

Huvudmålet för omstruktureringsprocessen och för alla åtgärderna i det nationella omstruktureringsprogrammet och Kremikovtzis enskilda affärsplan är att nå lönsamhet för företaget enligt normala marknadsvillkor. I fråga om de resultat som nåtts var Kremikovtzi i slutet av 2006 mycket långt från att uppfylla riktmärkena för EG:s lönsamhetskrav.

På grundval av bedömningen av de uppgifter som förelåg i slutet av 2006 har kommissionen upptäckt att det förkommit allvarliga förseningar vid genomförandet av de investeringar som planerats i företagets enskilda affärsplan. Detta kommer sannolikt att få en dominoeffekt på företagets förmåga att tillverka produkter med högre mervärde. Denna förmåga är ett villkor för att öka försäljningsintäkterna och skapa vinster. Driften har därför försämrats betydligt och företaget har en sämre lönsamhetsgrad än som planerats i den enskilda affärsplanen. Det ekonomiska resultatet har nått en kritiskt låg nivå.

Produktivitet

Produktiviteten i Kremikovtzi förblir långt under EU:s och internationella standarder då det låga kapacitetsutnyttjandet hämmar arbetskraftsproduktivitetens utveckling trots gradvisa minskningar av personalstyrkan. Produktiviteten är endast 30 % av de jämförbara europeiska stålanläggningarnas. Även om vissa produktivitetsförbättringar fortfarande förväntas uppstå till följd av stängningen av slipverket under andra hälften av 2007 och början av 2008 anses nuvarande nivå av 30 % vara mycket låg och komma att få en negativ inverkan på företagets affärsresultat.

Kostnadsminskningar

År 2006 uppvägdes de resultat som nåtts med särskilda åtgärder för att minska kostnaderna vid Kremikovtzi i stor utsträckning av den ökning av de totala kostnaderna som återspeglar en allmän tendens och som blev högre än väntat. För Kremikovtzi översteg anskaffningspriserna och den specifika råvaruförbrukningen år 2006 den enskilda affärsplanens prognoser. Inom vissa områden som energi- och materialförbrukning kan de kostnadsminskningar som behövs på längre sikt endast åstadkommas genom investering i modernisering. Beroende på kapitalbrist låg de investerade beloppen under förväntade värden. År 2006 motsvarade i Kremikovtzi alla investeringar sammantaget 80 % av den enskilda affärsplanens mål för året. Samtidigt uppgick miljöinvesteringarna till 75 % av målet i den enskilda affärsplanen.

2.1.2. Miljöskydd

I anslutningsfördraget anges att vid tiden för anslutningen ska de bulgariska stålföretagen uppfylla den relevanta EU-lagstiftningen inom miljöskyddsområdet och i synnerhet göra de investeringar som krävs för att säkerställa denna överensstämmelse. I detta sammanhang begärde Bulgarien en övergångsperiod för tillämpningen av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar[10]. Genom undantag bör Kremikovtzi senast den 30 oktober 2007 ha fått ett helt samordnat tillstånd som innehåller en bindande tidtabell för att senast den 31 december 2011 nå fullständig överensstämmelse. Denna har ännu inte nåtts och därför förefaller företaget drivas utan något miljötillstånd efter det att det senaste tillståndet upphörde.

2.2. Rumänien

I bilaga VII till anslutningsfördraget anges det största statliga stöd som beviljats vart och ett av följande sex stålproducerande företag: Mittal Steel Galati som står för ca 60 % av råstålsproduktionen i Rumänien, Mittal Steel Hunedoara, Mechel Targoviste, Mechel Campia Turzi, TMK Resita och Tenaris Donasid Calarasi.

Enligt de uppgifter som står till kommissionens förfogande beviljade Rumänien ett totalt belopp av 49 985 miljarder leu (1 270 miljoner euro[11]) i omstruktureringsstöd för perioden 1993-2004. De totala statliga stödbelopp som beviljats motsvarar det största statliga stöd som anges i bilaga VII till anslutningsfördraget.

Den rumänska regeringen har utarbetat ett nationellt omstruktureringsprogram för att till ett minimum organisera det statliga stöd som beviljas stålföretagen. Det nationella omstruktureringsprogrammets genomförande ingick som en viktig del i hjälpen till företagen att nå lönsamhet. Stödet var i första hand inriktat på finansiell omstrukturering för att lätta företagens skuldbörda och sålunda underlätta deras tillgång till finansiering och till att bli uppköpta av en strategisk investerare. Det beviljade stödet bedöms som tillräckligt för att hjälpa företagen att senast i slutet av omstruktureringsperioden nå lönsamhet.

I fråga om de eventuella ytterligare delar av statliga stöd som undersökts av det rumänska konkurrensrådet med hänvisning till Mittal Steel Galati, bör det noteras att företaget i mars 2006 återbetalade alla de ifrågasatta belopp som motsvarade kapital med ränta. Det rumänska konkurrensrådet avslutade därefter genom beslut nr 56/13.3.2006 undersökningen och förklarade Mittal Steel Galati fritt från varje tvivelaktigt statligt stöd.

2.2.1. Övervakning av de centrala omstruktureringsmålen inom den rumänska stålsektorn

I bestämmelserna i anslutningsfördraget för Rumänien fastställs att:

- statligt stöd ska leda till lönsamhet för företagen under normala marknadsvillkor och begränsas till vad som krävs,

- mottagarföretagens nettokapacitetsminskning ska uppgå till minst 2,05 miljoner ton, och

- framstegen vid omstruktureringen av företagen ska bedömas av kommissionen med de omstruktureringskrav som fastställs i tillägget till anslutningsfördraget (lönsamhet, produktivitet och kostnadsminskningar).

Kapacitetsneddragning

Av de uppgifter som står till kommissionens förfogande förefaller det som om de kapacitetsneddragningar som planerats för 2006 – medium- och specialvalsverket i TMK Resita – ägt rum som planerats. Samma företag avslutade produktionen vid grovvalsverket ett år tidigare än vad som krävdes i fördraget. I Mittal Steel Hunedoara stängdes mediumvalsverket 2006, i stället för första kvartalet 2008 som planerat. När ovannämnda anläggningar slutgiltigt rivits[12] har Rumänien uppfyllt de åtaganden om kapacitetsneddragningar som härrör ur anslutningsfördraget.

Ytterligare neddragningar av föråldrad kapacitet som inte föreskrevs i anslutningsfördraget ägde också rum vid tre företag, nämligen götvalsverket i Mittal Steel Hunedoara, grovvalsverket för halvfabrikat och räls i Tennaris Donasid Calarasi och förvalsverket i Mechel Campia Turzii.

Lönsamhet

Huvudmålet för omstruktureringen och för åtgärderna i det nationella omstruktureringsprogrammet är att nå lönsamhet för mottagarföretagen så att de blir i stånd att fungera på normala marknadsvillkor. Hittills har övervakningen visat att några av de åtgärder som planerats för att nå lönsamhet för mottagarföretagen inletts, såsom stängning av ineffektiva avdelningar, ändring av sysselsättningstrategin och modernisering av organisationen och ledningen.

Även om ett företag, nämligen Mittal Steel Galati, redan år 2006 uppfyllt de två krav som utarbetats av kommissionen, kan företagets bärkraft endast bedömas i ett längre tidsperspektiv.

I de båda fallen Mechel Campia Turzii och TMK Resita har de prognoser som utarbetats av företagen och som regelbundet uppdateras visat att företagen inte räknar med att lönsamhetskriterierna är fullständigt uppfyllda vid slutet av omstruktureringsperioden. Dessa båda företag bör därför överväga att införa särskilda stödåtgärdsplaner för att rätta till läget.

Produktivitet

Den totala produktiviteten år 2006 i de analyserade företagen låg under EU:s standarder. Även om sysselsättningen inom hela sektorn var mycket lägre än vad bestämmelserna i det nationella omstruktureringsprogrammet kräver, motsvarar produktiviteten i mottagarföretagen endast ca 50 % av en liknande indikator i en genomsnittlig, effektiv europeisk fabrik. Enligt företagens enskilda affärsplaner når den aggregerade prognosen för 2008 fortfarande endast ca 60 % av produktiviteten i en genomsnittlig effektiv europeisk anläggning. Ansträngningarna behöver fortfarande intensifieras om den produktivitetsökning som protokollet kräver ska nås.

Kostnadsminskningar

Övervakningen visar att många mottagarföretag år 2006 inte kunde minska sina totalkostnader nämnvärt trots de investeringsprogram som införts och genomförts. Detta kan vara ett resultat av en uppgång i världspriserna på råmaterial och i de flesta företagen fick den stora råmaterialsförbrukningen direkt inverkan på kostnaderna. Värdena för år 2006 och de reviderade uppdateringarna överskrider internationella standarder för energi- och materialförbrukning. Framsteg har gjorts vid minskningen av anställningskostnaderna i nästan alla mottagarföretag. I Mittal Steel Galati och Hunedoara förefaller det emellertid finnas utrymme för ytterligare förbättringar.

2.2.2. Miljöskydd

I anslutningsfördraget anges en övergångsperiod för miljölagstiftning i Rumänien och en förteckning upprättas över de anläggningar för vilka undantag från efterlevnaden av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar beviljats t.o.m. december 2014. Stålföretagen i förteckningen är Mittal Steel Galati, Mittal Steel Hunedoara och Mechel Campia Turzii. Övriga företag ingår inte i förteckningen över de företag som berörs av en sådan övergångsperiod, och de har därför vid anslutningen bort iaktta denna lagstiftning.

De företag som beviljats uppskov från att uppfylla direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar har med undantag av Mittal Steel Hunedoara utfört miljöinvesteringarna enligt programmet.

Det belopp som investerats 2006 för miljöändamål motsvarar mer än 120 % av prognosnivån för det nationella omstruktureringsprogrammet, tack vare att miljöinvesteringarna i Mittal Steel Galati och TMK Resita var större än planerat. Två andra företag, Mechel Targoviste och Mittal Steel Hunedoara, uppfyllde inte sina mål för de enskilda affärsplanerna och investerade mycket mindre än planerat i miljöskydd.

3. HUVUDSAKLIGA SLUTSATSER

Efter det att de nationella omstruktureringsprogrammen framlagts har viktiga steg tagits för att omstrukturera stålindustrin i båda länderna. Befintliga anläggningar moderniseras för att anpassa produktionen till den stålkvalitet som krävs av EU och exportmarknaderna. Förändringar i ledningsstrukturerna ägde rum samtidigt med de pågående koncentrationsprocesserna, i synnerhet i Rumänien.

Trots dessa ansträngningar har kommissionen emellertid upptäckt förseningar som ibland är av betydelse för genomförandet av de skyldigheter och krav som anges i respektive beslut och protokoll. Kommissionen kommer i sin nästkommande och slutgiltiga övervakningsrapport att ingående analysera om de problem som kartlagts under omstruktureringsplanernas genomförande i huvudsak beror på företagen själva eller om de ska tillskrivas extraordinära och oförutsebara omständigheter för vilka företaget inte är ansvarigt. Där kommer ytterligare en bedömning av den tänkbara följden av den senaste tidens prisökningar på råvaror att ingå.

3.1. Bulgarien

För närvarande håller det enda mottagarföretag som berörs, Kremikovtzi, på att hamna i ett läge av allvarliga brister i efterlevnaden av åtagandena gentemot den bulgariska regeringen och kommissionen. Dessa brister rör teknik- och miljöinvesteringar, försäljning, sänkta kostnader och produktivitet vilket påverkar lönsamheten och företagsledningens effektivitet.

Kommissionen har dessutom mött svårigheter att få lämpliga och konsekventa uppgifter om företagets omstrukturering.

Även under nuvarande ovanligt gynnsamma villkor på världsstålmarknaden förefaller det vara en mycket svår utmaning för företaget att vid slutet av 2008 nå lönsamhet under föreskrivna villkor. Kommissionen övervakar noga de områden där förseningar och bristande efterlevnad konstateras och ska i sina kommande rapporter om framsteg rapportera i enlighet därmed.

3.2. Rumänien

I Rumänien utförs övervakningen med tillräckligt beaktande av regeringens och de berörda företagens ömsesidiga skyldigheter. Inför 2006 års resultat har alla sex företagen förbättrat sina resultat jämfört med föregående år. Icke desto mindre faller överensstämmelsen med lönsamhetskraven bakom de åtaganden som antagits i respektive enskilda affärsplaner.

För att nå lönsamhet bör omstruktureringssträvandena i alla företag intensifieras i synnerhet för att genomföra kostnadsminskningsstrategierna och förbättra affärsledning och försäljningsstrategier så att gynnsamma marknadsvillkor utnyttjas. Detta är grundläggande krav för att under 2007 och 2008 nå de enskilda affärsplanernas mål.

3.3. Uppföljning

Kommissionen anser att det krävs att omstruktureringsprocessen intensifieras så att mottagarföretagen kan nå lönsamhet år 2008.

Kommissionen erinrar om att bestämmelserna i associeringsrådet EU-Bulgarien och i protokollet till anslutningsfördraget med Rumänien tydligt föreskriver att, inget ytterligare statligt omstruktureringsstöd får beviljas utöver det planerade stödet. Varje ytterligare omstruktureringsstöd är därför oförenligt med respektive bestämmelser. Vid bristande överensstämmelse med de villkor som är tillämpliga på det statliga stöd som redan beviljats, nämligen bristande överensstämmelse med EG:s lönsamhetskrav, kommer kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att varje sådant stöd återbetalas.

[1] EGT L 358, 31.12.1994, s. 3–222.

[2] EU-Bulgarien 1909/06 – Antagande av beslut 3/2006.

[3] EUT L 157, 21.06.2005, s. 3–393.

[4] Ett liknande förfarande har nyligen avslutats för Tjeckien och Polen där kommissionen övervakat och rapporterat om omstruktureringen fram till slutet av 2006.

[5] Lönsamhet innebär att företagen når varaktig vinst vid slutet av omstruktureringsperioden. Enligt långvarig praxis anser kommissionen att företagen bör nå:- en rimlig rörelsemarginal: dvs. intäkter före ränta, skatt, avskrivning och amorteringar av en omsättning av minst 10 % för icke-integrerade stålföretag och 13,5 % för integrerade fabriker,- en lägsta avkastning av omsättningen på eget kapital: vi tolkar detta som en lägsta avkastning på försäljningen, dvs. att intäkter före ränta och skatt ska vara minst 1,5 % av omsättningen.

[6] Eurostat, regeringarnas rapporter.

[7] Lev/Euro växelkurs 1,9487 (medelvärde i juni 2004).

[8] EU:s gemensamma ståndpunkt – kapitel 6: konkurrenspolitik, som antogs i juni 2004, 10232/04.

[9] Beslut 3010/91/EKSG, EGT L 286, 16.10.1991, s. 20.

[10] Rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996, EGT 257, 10.10.1996, s. 26.

[11] Leu/Euro växelkurs 39358,0 (medelvärde i december 2004).

[12] Beslut 3010/91/EKSG, EGT L 286, 16.10.1991, s. 20.