(4)Den 25 april 2018 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2018 och sitt stabilitetsprogram för 2018. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes samband ska kunna beaktas.

(5)Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. Enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 får kommissionen begära att en medlemsstat ska se över och föreslå ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva ESI-fonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

(6)Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I stabilitetsprogrammet för 2018 planerar regeringen att förbättra det samlade underskottet till 0,8 % av BNP 2018, och därefter gradvis till 0,0 % av BNP 2021. Det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP – väntas uppnås senast 2020. Enligt stabilitetsprogrammet för 2018 kommer den offentliga skuldkvoten att sjunka gradvis från 49,3 % av BNP 2018 till 43,3 % 2021. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. De åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2019 och framåt har dock inte beskrivits fullständigt. Budgeten omfattar en inte närmare preciserad utgiftskategori som kallas budgetreserver som utgör en inte obetydlig andel (0,7 % av BNP) och kan användas för tillfällig verksamhet, vilket minskar förutsebarheten när det gäller budgetgenomförandet.

(7)Den 11 juli 2017 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att de primära offentliga nettoutgifternas nominella tillväxt inte överskrider 2,9 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,5 % av BNP. Samtidigt kommer bedömningen av utkastet till 2018 års budgetplan och påföljande bedömning av 2018 års budgetutfall att behöva ta vederbörlig hänsyn till målsättningen att nå en finanspolitisk inriktning som bidrar till att både stärka den pågående återhämtningen och säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna. På grundval av kommissionens bedömning av hur stark återhämtningen i Slovakien varit, med vederbörlig hänsyn tagen till hållbarhetsutmaningarna, behöver inga ytterligare aspekter i det avseendet beaktas. Enligt kommissionens vårprognos 2018 finns det en risk för en betydande avvikelse från den rekommendationen 2018.

(8)Mot bakgrund av Slovakiens förväntade produktionsgap på 1,2 % bör de primära offentliga nettoutgifterna inte öka nominellt mer än 4,1 % av BNP under 2019, vilket är i linje med den strukturella anpassning på 0,5 % som svarar mot kravmatrisen i stabilitets- och tillväxtpakten. Om politiken förblir oförändrad finns det risk för en betydande avvikelse från det kravet under 2019 och under 2018 och 2019 sammantaget. Allmänt sett anser rådet att de nödvändiga åtgärderna bör vidtas från 2018 om Slovakien ska lyckas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.

(9)Slovakiens offentliga finanser står fortfarande inför risker på lång sikt. Utgifterna för hälso- och sjukvård är fortfarande en risk för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, och ökad kostnadseffektivitet inom vården i Slovakien fortsätter att vara en utmaning. På lång sikt väntas de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård öka med 1,2 procentenheter av BNP, vilket är högre än den uppskattade genomsnittliga ökningen på 0,9 procentenheter för EU. Under de senaste åren har pensionssystemets långsiktiga hållbarhet förbättrats gradvis på grund av den automatiska höjningen av pensionsåldern, vilket har minskat ökningarna av de prognostiserade åldersrelaterade utgifterna på lång sikt.

(10)Även om vissa åtgärder har vidtagits för att förbättra kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården, bland annat genom att införa en utgiftsöversyn Value for money, är potentialen att rationalisera användningen av resurser betydande. Planer för en långtgående reform av hälso- och sjukvården, som möjliggör en rationalisering av tjänster, bättre resursförvaltning på sjukhus och effektivare vårdsystem, visar inga tecken på framsteg. Konsumtionen av sjukhustjänster fortsätter att vara hög, med stor andel sjukhusvård för kroniska sjukdomar och utskrivningsnivåer högre än genomsnittet i EU, i kombination med en relativt låg beläggningsgrad. En förstärkning av primärvården kan minska det höga trycket på sjukhusen, men det är brist på allmänläkare, vilket förvärras av en ojämn geografisk fördelning. Åldersfördelningen hos allmänpraktiserande läkare väcker oro för den framtida tillgången. Slutligen befinner sig flera bestämmelser som syftar till att förbättra kostnadseffektiviteten i hälso- och sjukvården, såsom ett fullständigt införande av en diagnosrelaterade gruppbetalningssystem och ett effektivt genomförande av e-vårdsystemet, fortfarande i utvecklingsfasen. De kommer sannolikt att möta ytterligare förseningar och problem med genomförandet i framtiden.

(11)Skatteintäkterna ökar till följd av snabb ekonomisk tillväxt och det pågår arbete för att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen och korrigera Slovakiens höga mervärdesskattegap. Även om skatteincitament för att främja forskning och utveckling ökat förblir fastighetsbeskattningen en svag inkomstkälla. Ett löpande program av utgiftsöversyn för alla viktiga områden för offentliga utgifter har visat sig vara ett effektivt och rigoröst verktyg för att förbättra kostnadseffektiviteten i de offentliga utgifterna.

(12)Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden, som kännetecknas av ökad sysselsättning och historiskt låga nivåer av arbetslöshet, fortsätter. Emellertid är långtidsarbetslösheten fortfarande en av de högsta i EU, vilket påverkar de mest utsatta grupperna, såsom lågkvalificerade arbetstagare, ungdomar och marginaliserade romer. Till följd av förbättrade villkor på arbetsmarknaden har bristen på utbildad arbetskraft inom vissa sektorer av ekonomin börjat märkas. De regionala skillnaderna på arbetsmarknaden är uttalade, med en högre arbetslöshet är i östra Slovakien och brist på arbetskraft i landets västra del. Slovakien har börjat genomföra sin handlingsplan för integration av långtidsarbetslösa, som stöds av Europeiska socialfonden. Genom planen införs individanpassade tjänster, socialt stöd och ett nytt grundläggande system för profilering. Genomförandet har emellertid ännu inte lett till några strukturella förändringar. Brister kvarstår i samarbetet med privata partner och icke-statliga organisationer för att avlasta de offentliga arbetsförmedlingarna, samtidigt som den individuella rådgivningen är i ett tidigt skede. Dessutom fungerar den grova segmenteringen av långtidsarbetslösa inte fullt ut som ett verktyg för senare hänvisning till aktiveringsåtgärder. Utbildnings- och omskolningsprogram har förstärkts, men de är fortfarande otillräckliga och deras inriktning på långtidsarbetslösa och missgynnade grupper är fortfarande begränsad. Dessutom är vuxnas deltagande i utbildning fortfarande mycket lågt och en andra chans till utbildning för missgynnade grupper är underutvecklad. Urvalskriterierna för arbetslöshetsersättning är strikta och förmånernas varaktighet är kort. Detta resulterar i låg täckning av de kortfristigt arbetslösa som får arbetslöshetsersättning.

(13)Skillnaderna i sysselsättning mellan könen och löneklyftan mellan kvinnor och män ligger långt över EU-genomsnittet. Den låga sysselsättningsgraden för kvinnor i barnafödande ålder återspeglar den långa föräldraledigheten som sällan utnyttjas av män, tillsammans med liten användning av flexibla arbetsformer och begränsad tillgång till barnomsorg till rimlig kostnad. Andelen barn i barnomsorg är extremt låg, särskilt när det gäller barn under tre års ålder.

(14)Utbildningssystemet bidrar inte tillräckligt till den socioekonomiska utvecklingen i Slovakien och är underfinansierad på alla nivåer. Kvaliteten på utbildningsresultaten, romernas deltagande i en ordinarie skola för alla och effektiv integration av elever från socioekonomiskt missgynnade miljöer i utbildning är akuta utmaningar. Utbildningsresultaten och nivån på de grundläggande färdigheterna är fortfarande svaga internationellt sett och är starkt påverkade av elevernas socioekonomiska bakgrund. Elever som lämnar skolan i tidigt är låg, men växande regionala skillnader är uttalade. Trots planerna att årligen öka lärarnas löner med 6 % fram till 2020, är läraryrket fortfarande oattraktivt, delvis på grund av en begränsad inledande utbildning och möjligheter till yrkesutveckling. Genomförandet av åtgärder för att öka deltagandet av romska elever i en ordinarie skola för alla är extremt svagt på grund av otillräckligt finansiellt stöd och övervakning samt bristfällig utbildning av lärare i interkulturella frågor.

(15)Den offentliga administrationen är fortfarande ineffektiv och flaskhalsar har uppkommit på grund av dåligt samarbete mellan ministerierna och svag politisk neutralitet i den offentliga förvaltningen. Genomförandet av lagen om den offentliga förvaltningen har gått långsamt, men dess effekt när det gäller att förbättra personalförvaltningen återstår att se. När det gäller förvaltningen av EU-medel är den administrativa kapaciteten och effektiviteten fortfarande är begränsad, och personalomsättningen är fortsatt hög, delvis beroende på politiska växlingar. Detta åtgärdas dock genom att den vice premiärministerns kansli får en starkare samordnande roll och fungerar som en stabiliserande faktor för kontinuitet och institutionell expertis inom de genomförande organisationerna.

(16)De europeiska struktur- och investeringsfonderna är avgörande för att ta itu med de största utmaningarna för att förbättra konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen i Slovakien. Slovakien förlorade 26 miljoner euro finansiering av forskning och innovation under 2017 främst på grund av problem vid tillämpningen av urvalskriterier och urval av utvärderare, vilket bekräftades av de genomförda kontrollerna. Om lämpliga åtgärder inte vidtas för att påskynda genomförandet, finns det en stor risk för att en annan del av anslagen kommer att gå förlorade. Medan projekturval nu har överskridit hälften av det totala anslaget för den innevarande programperioden, ledde det praktiska genomförandet till att utbetalningarna till stödmottagare bara uppgick till 11 % av anslagen.

(17)Den låga effektiviteten inom den offentliga förvaltningen utsträcker sig även till andra sektorer, t.ex. energi och miljö. Återvinningsgraden är mycket låg och luftkvaliteten fortfarande relativt dålig. Hållbart skogsbruk är en allt större utmaning. Energisektorn lider av överreglering och energipolitiken är inte helt i linje med klimat- och energimålen i EU.

(18)Slovakien har tagit viktiga steg mot att uppnå ett välfungerande system för offentlig upphandling. Ansträngningar har gjorts för att införa kvalitativa tilldelningskriterier. Obligatoriska elektroniska verktyg för genomförandet av förfaranden för offentlig upphandling bör vara klara i oktober 2018. Omfattande förhandskontroller, om än inte optimalt effektiva, har utförts av alla projekt som finansieras genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Ett tillfredsställande resultat har ännu inte uppnåtts när det gäller intern kontroll, öppenhet, digitalisering, professionalisering och strategisk offentlig upphandling. Detta återspeglas i Slovakiens resultat när det gäller konkurrensbegränsande förfaranden, som fortfarande ligger något över EU-genomsnittet, trots en viss förbättring. Dessutom finns det fortfarande bara begränsade tecken på åtagande om att bekämpa korruption. Mer än hälften av företagen anser att korruptionen inom offentlig upphandling som görs av nationella myndigheter är utbredd.

(19)Korruption, komplicerade administrativa förfaranden, onödig och snabbt föränderlig reglering för företag och tillsynsmyndigheternas dåliga kvalitet påverkar i hög grad Slovakiens företagsklimat. Slovakien har blivit något svagare i vissa internationella jämförelser, men har identifierat ett antal åtgärder för att förbättra företagsklimatet och öka investeringarna. Slovakien har också stärkt ramverket för konsekvensbedömning av lagförslag och ökat dess användning under de senaste åren. Slutligen har en ny strategi för bättre lagstiftning nyligen antagits. Höga regelhinder kvarstår inom sektorn för företagstjänster med mer begränsningar än EU-genomsnittet för arkitekter, ingenjörer, advokater, skatterådgivare, patentombud, fastighetsmäklare och turistguider. Rekommendationer för att ta itu med lagstiftningshinder gjordes i kommissionens meddelande från januari 2017. Slovakien har dock inte rapporterat några framsteg i hanteringen av dessa begränsningar.

(20)På det hela taget har inga framsteg gjorts för att intensifiera kampen mot korruption. Korruptionen är fortsatt hög och åtalen för sådana brott har minskat ytterligare. Inställningen till korruption har försämrats ytterligare till följd av mordet på en undersökande journalist och hans slutsatser i ett stort antal fall av korruption på hög nivå. Andelen åtal i ärenden på hög nivå är extremt låg. Den bristande ansvarsskyldigheten för polis och åklagare har inte lösts och försvårar kampen mot korruption och utredningar av känsliga korruptionsärenden.

(21)Förbättringen av rättsväsendets effektivitet, vilket bland annat inbegriper oberoendet, fortsätter att vara en utmaning för Slovakien, trots vissa förbättringar i fråga om effektivitet. Oro över rättsväsendets oberoende kvarstår, bl.a. utnämningsförfaranden för domare på alla nivåer inom domstolsväsendet.

(22)Visserligen kan innovation stimulera konkurrenskraften och underlätta övergången till en kunskapsbaserad ekonomi, men Slovakiens innovationskapacitet är fortfarande ganska blygsam, med en FoU-intensitet som är väldigt låg (0,40 % av BNP under 2016). Landet en stor medel- eller högteknologisk tillverkningsindustri. Dock har dominerande multinationella företag hittills visat endast begränsat intresse för att genomföra forsknings- och utvecklingsverksamhet och den andel små och medelstora företag som har intern innovationsverksamhet var mycket lägre i Slovakien (13,9 %) än i EU som helhet (28,8 %) under 2016.

(23)Offentliga investeringar i forskning och innovation ökat kraftigt mellan 2009 och 2015 till följd av användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Investeringarnas fulla potential har inte utnyttjats på grund av brister i Slovakiens forskningsmiljö. Trots att den vice premiärministerns kansli som har ansvar för samordning av forskning, utveckling och innovation har fått en starkare roll, är den övergripande styrningen av politiken på detta område svag. Det fragmenterade systemet och den svaga styrningsstrukturen, där ansvaret fördelas mellan flera ministerier och genomförandeorgan, som är ofta dåligt samordnade, leder till en senareläggning av reformer. Åtgärder för att stimulera kunskapsöverföring, stärka forskningskapaciteten i näringslivet och förbättra samarbetet mellan näringslivet och den akademiska världen fortskrider långsamt.