SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 17.6.2015  
COM(2015) 299 final 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
Rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier  för integrering av 
romer 2015 
 
 
 
 MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TI LL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, 
EUROPEISKA EKONOMISKA OC H SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
Rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av 
romer 2015 
 
 
FRAMSTEG OCH HINDER  
1. Inledning: arbeta tillsammans – ko mmissionens stöd till medlemsstaterna 
 
Den marginalisering som ännu drabbar många ro mer strider kraftigt mot EU:s grundläggande 
värden. Antiziganism och bristande förtroende me llan romer och det övriga samhället har djupa 
rötter i historien, och insatser på EU-nivå för att åtgärda situationen har vi dtagits först det senaste 
årtiondet. I EU-ramen för nationella strategi er för integrering av romer fram till 20201 beskrivs 
en övergripande ansats, där kampen mot diskrimi nering av romer och främjandet av deras sociala 
och ekonomiska integrering är nära sa mmanlänkade. I enlighet med EU-ramen har 
medlemsstaterna antagit nationella st rategier för integrering av romer2, som anpassats efter 
storleken på och situationen för deras romska be folkningsgrupper. I rådets rekommendation från 
2013 om verkningsfulla åtgärder för integreri ng av romer ges särskild vägledning om hur 
integreringsåtgärder kan förstärkas och genomföras.3 
 Integreringen av romer är i fö rsta hand medlemsstaternas ansv ar, men Europeiska kommissionen 
har ökat sitt stöd för poli tiken inom både EU-ramen och den eu ropeiska planeri ngsterminen inom 
Europa 2020-strategin. EU-finansi eringen har också kopplats till de  politiska prioriteringarna. 
För att främja ömsesidigt lärande och samarb ete stöder kommissionen nätverket av nationella 
kontaktpunkter för romer. Bilaterala möten mellan kommissionen och medlemsstaterna ger 
möjlighet till ingående diskussioner med deltaga nde av alla behöriga myndigheter och det civila 
samhället i de enskilda medlemsstaterna.
4 Vid EU-toppmötet om romer 2014 samlades alla 
intressenter för en genomgång av utvecklingen se dan EU-ramen infördes, och fokus flyttades till 
genomförandet på lokal nivå.  
                                                
 
1 KOM(2011) 173 slutlig (EUT L 76, 22.3.2011, s. 68). 
2 I enlighet med slutsatserna från mötet i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt 
konsumentfrågor) den 29 maj 2011 uppmanades medlemsst aterna att ”utarbeta, uppd atera eller utveckla sina 
nationella strategier för integrering av romer eller inte grerade politiska åtgärder inom den bredare politiken för 
social delaktighet”, 10658/11. 
3 Rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (EUT C 378, 
14.12.2013). 
4 Bilaterala möten ägde rum i BG, CZ, EL och FR. Ytte rligare bilaterala möten om genomförandet av nationella 
strategier för integrering av romer hölls i HU, SK och RO som ett led i undersökningsuppdragen inom Europa 2020-
strategin om utnyttjandet av EU-medlen för romer. 
  
3 
 Kommissionen har granskat framstegen i medl emsstaterna när det gäller att förbättra de 
strukturella förutsättningar som är nödvändiga för ett effektivt genomförande av strategierna5, i 
synnerhet samarbets- och uppföljningsmekanismer och bekämpning av diskriminering. För första 
gången har man också undersökt hur medlemsstate rna planerar att utny ttja de nya möjligheter 
som EU-medlen ger under perioden 2014–2020. Denna rapport bygger på bidrag från 
medlemsstaterna6 (utom Belgien, som inte lämnat något bidrag), det civila samhället7 och 
rapporter som utarbetats av expertnätverket vi d Europeiska unionens byrå för grundläggande 
rättigheter (FRA). Rapporten innehåller en gene rell bedömning av det aktuella läget när det 
gäller de strukturella förutsättn ingarna, och dessutom ges exempe l på medlemsstaternas praxis på 
dessa områden. 
2. Framsteg i medlemsstatern a – kommissionens bedömning 
 
EU-ramen innebar nya förväntningar på både medl emsstaterna, som ansvarar för genomförandet, 
och Europeiska kommissionen, som har en överv akande och samordnande roll. Trots ramens 
tioårsperspektiv fick många intressenter förh oppningar om stora förbättringar av romernas 
levnadsförhållanden på kort sikt . Samtidigt ledde den ekonomiska krisen till att situationen 
försämrades ytterligare, särskilt  i de länder som har de största romska befolkningsgrupperna. Att 
åstadkomma social och ekonomisk integration tar tid, men en del framsteg har gjorts mot att 
vända utvecklingen i och med att de nödvändiga str ukturerna för hållbar och påtaglig förändring 
har inrättats.  
2.1. Den europeiska planeringsterminen – vägleda nde för finansieringen av integrering av 
romer 
 
Kommissionen styr och övervakar  medlemsstaternas åtgärder fö r integrering av romer inom 
ramen för den europeiska planerin gsterminen för att se till att strategierna för integrering av 
romer är i samklang med politiken i stort. De landsspecifika rekommendationer  om integrering 
av romer som antogs av rådet 2012, 2013 oc h 2014 (gällande utbildning för alla, 
fattigdomsminskning och åtgärder för aktivering på arbetsmarknaden samt genomförandet av 
nationella strategie r) har fungerat som en grund för fastställande av 
finansieringsprioriteringar  vid kommissionens förhandli ngar med medlemsstaterna om 
användningen av EU-medel.
8 Kommissionen föreslog 2015 landsspecifika rekommendationer 
                                                 
5 Dessa förutsättningar granskades senast i 2013 års meddelande, medan 2014 års meddelande fokuserade på de fyra 
politikområdena inom EU-ramen samt på kampen mot diskriminering.  
6  Följande förkortningar används för medlemsstaterna: AT – Österrike, BE – Belgien, BG – Bulgarien, CY – 
Cypern, CZ – Tjeckien, DE – Tyskland, DK – Danmark, EE – Estland, EL – Grekland, ES – Spanien, FI – Finland, 
FR – Frankrike, HU – Ungern, HR – Kroatien, IE – Irland, IT – Italien, LT – Litauen, LU – Luxemburg, LV – Lettland, MT – Malta, NL – Nederländerna, PL – Polen, PT – Portugal, RO – Rumänien, SE – Sverige, SI – 
Slovenien, SK – Slovakien, UK – Storbritannien. MT har ingen romsk befolkningsgrupp på sitt territorium. 
7 Inför årets bedömning mottogs bidrag från Decade of Roma Inclusion Secretariat Foundation genom koalitioner i 
det civila samhället i fyra medlemsstater (CZ: Open So ciety Fund; HU: Chance for Children Foundation, Habitat for 
Humanity Hungary, Hungarian Women’s Lobby, Metropolita n Research Institute, Part ners Hungary Foundation, 
Romaversitas Foundation; RO: Resource Centre for Roma Communities, Soros Foundation, Civil Society 
Development Foundation, Iulius Albert Rostas; SK: Centre for the Research of Ethnicity and Culture), Amalipe, 
ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, Eurodi aconia, Pavee Point Ireland, Roma no Centro Austria, Asociación de 
Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK och Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Arbetet 
inom Europarådets kommission mot rasism och intolerans har också beaktats. 
8 Artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 (förordninge n om gemensamma  bestämmelser) . 
  
4 
 om främjande av romska barns deltagande i högkva litativ förskole- och s kolverksamhet i de fem 
länder som har de största romska befolkni ngsgrupperna och står inför de mest akuta 
utmaningarna (Bulgarien, Tjeckie n, Ungern, Rumänien, Slovakien).9  
 Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att anvä nda EU-medel både för specifika åtgärder 
riktade till romer och för integrering av romer på andra relevanta områden, t.ex. utbildning, 
sysselsättning och so cial delaktighet. Inkluderande reformer av den allmänna politiken  är av 
avgörande betydelse, efters om prioriteringar som lyfts fram i de landsspecifika 
rekommendationerna, t.ex. utbildning för alla, inte kan nås enbart ge nom riktade åtgärder. 
 Över
 80 miljarder euro (i löpande priser) har avsatts för  investeringar i mänskligt kapital 
avseende sysselsättning, utbildning och social delaktighet, inklusive tillgång till hälso- och 
sjukvård och hälsofrämjande åtgärder, via Europeiska socialfonden (ESF) . Därmed upphör 
de senaste 25 årens gradvisa  minskning av ESF:s ande l av finansieringen inom 
sammanhållningspolitiken.10 I genomsnitt har medlemsstaterna avsatt 25  % av ESF:s totala 
budget (20 miljarder euro) för åtgärder som syftar till social delaktighet . Det är väl över de 20  % 
som krävs för varje medlemsstat. På detta område  har en särskild investeringsprioritetering 
fastställts för integrering av marginaliserade befolkningsgrupper , t.ex. marginaliserade 
romska befolkningsgrupper, fö r att möjliggöra en tydlig men inte exkluderande målinriktning11 
och bättre uppföljning av resultaten.  Med utgångspunkt i partnerskapsöverenskommelserna  har medlemsstaterna dessutom beslutat att 
avsätta omkring
 20 miljarder euro av sina anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 
(Eruf)  för tillväxt för alla , inklusive  10,8 miljarder euro för att främja social delaktighet och 
bekämpa fattigdom . Inom dessa ramar kan ett antal invest eringsprioriteringar användas för att 
finansiera integrering av romer, t.ex. investeringar i social infr astruktur och hälso- och 
utbildningsinfrastruktur och stöd för fysiskt, ekonomiskt och socialt återställande av 
utarmade samhällen . 
 Vad beträffar Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)  är en av de sex 
prioriteringarna för landsbygdsutveckling socioekonomisk utveckling av ekonomin och 
befolkningen på landsbygden , vilket bidrar till social de laktighet i landsbygdsområden där 
många romer bor. De lokala utvecklingsstrategierna  inom Leader har visat sig vara ett effektivt 
verktyg för integrering av romer (Bulgari en, Tjeckien, Ungern, Rumänien, Slovakien).
12 
Förhandlingarna pågår fortfarande, men det har redan bekräftats att program i de närmast 
berörda medlemsstaterna (Bulgarien, Tjeckie n, Ungern, Rumänien, Slovakien) innefattar 
                                                 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/ country-specific-recomm endations/index_en.htm   
 
10  Sammanhållningsfonderna utgörs av ESF, Eruf och Sammanhållningsfonden. 18 medlemsstater har beslutat att 
avsätta ytterligare medel till ESF, utöver det minimum på  23,1 % som krävs: AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, 
HU, IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK. 
11 I enlighet med de gemensamma grundprinciper för integrering av romer som antogs av rådet 2009 bör 
inriktningen på romer vara tydlig men inte exkluderande. Det betyder att fokus ligger på romerna som målgrupp, utan att andra marginaliserade gr upper med liknande socioekonomiska levnadsförhållanden utestängs. 
12 Leader är en EU-ledd lokal utvecklingsmetod för att mobilisera och utveckla landsbygdssamhällen genom lokala 
offentlig-privata partnerskap (lokala aktionsgrupper). Syftet  är att få människor, grupper och företag på landsbygden 
att inse det egna geografiska områdets potential och a tt stimulera genomförandet av integrerade och innovativa 
lokala utvecklingsstrategier. 
  
5 
 åtgärder som syftar till integrering av marginalis erade grupper, däribland romer. Eftersom inga 
Ejflu-medel öronmärks på grundval av etnicitet är det inte mö jligt att redovisa kvantifierade 
uppgifter.  I överensstämmelse med rekommendationer inom de n europeiska planeringsterminen beskriver 
samtliga fem medlemsstater med landspecifika rekommendationer om romer (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Rumänien oc h Slovakien) i sina partners kapsöverenskommelser hur de 
kommer att utnyttja de möjligheter som varje fond erbjuder för att ta itu med integreringen av 
romer. De har, tillsammans med flera andr a medlemsstater (Belgien, Grekland, Spanien, 
Frankrike, Italien), valt den nya inve steringsprioriteringen för ESF gällande socioekonomisk 
integrering av marginaliserade befolkningsgrupper . Detta kommer att unde rlätta uppföljning 
och säkerställa att medlen når romerna.  Ett nytt villkor
13 har fastställts för att se till att medlemsstater som utnyttjar EU-medel på detta 
område14 fullgör förutsättningarna för att se till att såda na investeringar ve rkligen ger resultat . 
Kraven innefattar följande: 
• En effektiv politisk ram med realistiska mål i fråga om bättre tillgång för romer till 
utbildning, sysselsättning, hälso-  och sjukvård och bostäder. 
• Lämplig målinriktning på missgynnade mikroregi oner, segregerade områden eller de mest 
eftersatta befolkningsgrupperna. 
• Noggrann uppföljning för att utvärdera effekten av målinriktade och allmänna åtgärder för 
romer. 
• Medverkan av det civila samhället oc h regionala och l okala myndigheter. 
• Kapacitetsuppbyggnadsstöd till intressenter. 
Medlemsstater som inte uppfyller dessa kriterier ska lämna en handlingsplan för fullgörandet av 
samtliga villkor senast 2016.  Medlemsstaterna har valt följande centrala verktyg  inom den nya ramen för europeiska 
struktur- och investeringsfonder för att öka effektiviteten hos EU-medel för integrering av 
romer : 
• Territoriella och integrerade tillvägagångssätt  för att hantera särskilda behov i områden 
med störst fattigdom eller hos målgrupper som är  särskilt utsatta för social utestängning 
(vilket även underlättas nä r flera fonder utnyttjas).
15 
• Stöd till fysiskt, ekonomiskt och socialt återställande av utarmade samhällen i stads- och 
landsbygdsområden, vilket kan förstärka in tegrerade åtgärder gällande bostäder. 
• Resultatinriktning  med indikatorer som avser resultat. 
• Partnerskapsprincipen  som vägledning för samarbetet med det civila samhället, lokala 
myndigheter och arbetsmarknadens parter vi d planering, genomförande och uppföljning av 
EU-finansierade insatser.  
• Tematisk koncentration  för att se till att investeringarna inriktas på ett begränsat antal 
prioriteringar. 
                                                 
13 ”Tematiska förhandsvillkor” är förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av europeiska 
struktur- och investeringsfonder. 
14  Via ESF:s investeringsprioritering inriktad på romer elle r Erufs investeringspriorite ringar för integrering av 
romer.  
15 T.ex. integrerad stadsutveckling, lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar.  
  
6 
 • Förstärkt kapacitetsuppbyggnad  i det civila samhällets organisationer. 
• Användning av samlade bidrag för att säkra et t effektivare tillhandahållande av medel.16 
• Förenklade kostnadsalternativ för att minska  den administrativa bördan och förbättra 
tillgången till medel för små (lokala) projekt. 
Medlemsstaterna har kartlagt utmaningarna med hj älp av ett territoriellt tillvägagångssätt och 
med tydlig men inte exkluderand e inriktning på romer (t.ex. Tj eckien, Grekland, Frankrike, 
Ungern, Kroatien, Italien, Rumänien, Slovakien, Sverige)17. De planerade integrerade 
tillvägagångssätten bör systematiskt ersätt a fragmenterade insatser på projektnivå. 
 
Exempel på planerade strategier för EU-finansiering 2014–2020 
Bulgarien: Partnerskapsprincipen har visat sig effektiv för att inbegripa det romska civila samhället i 
planeringen av de operativa program som har störst betydelse för integreringen av romer.  Nationella 
myndigheter har anammat många av deras förslag. Det romska civila samhället kommer att fortsätta 
att delta i uppföljningskommittéer under genomförandet. Några positiva inslag är kombinationen av 
allmänna och målinriktade strategier, tydliga mål oc h stöd för övergripande lokala insatser, bl.a. för 
att komma till rätta med negativa stereotyper. Bland utmaningarna finns behovet av förstärkt 
samordning på nationell nivå och kapacitetsuppbyggnad i kommunerna, begränsade ambitioner när 
det gäller målen och otillräcklig budgettilldelning för den riktade investeringsprioriteringen.  
Slovakien: Romerna kommer att omfattas av det operativa programmet för utveckling av mänskliga 
resurser med stöd från flera fonder, där invester ingar i människor (ESF) och infrastruktur (Eruf) 
kombineras. Inom programmet avsätts  450 miljoner euro, och 150 kommuner med de mest eftersatta 
marginaliserade romska befolkningsgrupperna prio riteras. En övergripande strategi kommer att 
innefatta uppsökande verksamhet, förskoleverksamhet, förmåga att förstå finansiell information och 
initiativ för hälsomedvetenhet, sociala bostäder, barnomsorg, lokala servicecentrum och sociala 
företag. Genomförandet kommer att garanteras av nationella myndigheter genom större och längre 
ingripanden kompletterat med mindre projekt i regi av kommuner eller icke-statliga organisationer. 
Integrering av romer ingår också i andra investeringsprioriteringar (t.ex. utbildning för alla, 
ungdomssysselsättning och åtgärder mot diskriminering). Genom att Eruf och ESF kombineras i ett 
och samma operativa program som förvaltas av ett förmedlande organ (inrikesministeriet) bör man 
kunna åstadkomma starkare synergieffekter och effektivare samordning och undvika en del av de 
brister som förekom under perioden 2007–2013. 
Spanien: Romerna kommer att omfattas av specifika och allmänna åtgärder inom både regionala 
och nationella operativa program. De t nationella operativa programme t för social delaktighet och 
social ekonomi innefattar den specifika invest eringsprioriteringen för romer med åtgärder som 
avser sysselsättning, utbil dning, bostäder, hälsa och social dela ktighet. De plan erade åtgärderna 
varierar från personliga strategier för integr ering på arbetsmarknaden till åtgärder för att 
                                                 
16 Samlade bidrag gör det möjligt för medlemsstaterna att de legera förvaltningen och genomförandet av delar av sina 
program till förmedlande organ, däribland icke-statliga or ganisationer, med dokumenterad praktisk erfarenhet. En 
del medlemsstater med stora romska befolkningsgrupper (t.ex. Slovakien och Rumänien) planerar att använda sig av 
samlade bidrag. 
17 CZ har identifierat kommuner som kännetecknas av social  utestängning där ett integrerat tillvägagångssätt ska 
tillämpas. HR arbetar med en atlas över romska befolkningsgrupper. FR inriktar sig på olagliga bosättningar. HU har 
identifierat de mest missgynnade mikroregionerna, som får särskilt stöd enligt ett integrerat tillvägagångssätt som 
omfattar alla de viktigaste politikområdena. SK har identifierat de mest eftersatta områdena och kommer att tillhandahålla ”rörliga stödpaket” enligt ett integrerat tillvägagångssätt som omfattar de viktigaste politikområdena. I 
IT har kommunförbundet kartlagt utmaningarna i samband med integrering av romer. 
  
7 
 motverka skolavhopp, yrkesutbildning och utveckling av integrerade insats er. I en del regioner 
ingår den specifika investeringsprioriteringe n för romer i program inom ramen för ESF 
tillsammans med investeringspr ioriteringen för stöd till fysi skt, ekonomiskt och socialt 
återställande av utarmade samhällen i stads-  och landsbygdsområden inom Eruf. Det möjliggör 
integrerade tillvägagångssätt nä r det gäller bostäder,  sysselsättning, utbildning och hälsa.  
 
Nästa steg är att säkra ett effektivt genomförande  av de planerade åtgärderna.  Tillräcklig 
administrativ kapacitet, även på lokal nivå, är avgörande för att de tillg ängliga medlen ska kunna 
utnyttjas. Inom programmen Romact och Ro med, som är gemensamma initiativ från 
kommissionen och Europarådet, utvecklas modeller för administrativ kapacitetsuppbyggnad  
vid lokala myndigheter och i romska befolkningsgrupper.  Redan i detta skede av förhandlingarna kan flera förbättringar  konstateras jämfört med 
perioden 2007–2013: 
• Integrerade tillvägagångssätt med stöd från fl era fonder baserat på  tydlig men inte 
exkluderande målinriktning
18 förekommer i större utsträckning.  
• Insatserna för att åtgärda bristen på administrativ kapacitet  har stärkts, men verktyg som 
samlade bidrag och tekniskt bistånd används fortfarande inte i till räcklig utsträckning.  
• Man har gått från en fragmenter ing av resurserna (kortsiktiga åtgärder med begränsad effekt) 
mot mer långsiktiga insatser  med större potential för verkliga sociala effekter.  
• EU-medlen har  bättre anpassats  till politiska prioriteringar  (t.ex. de som lyfts fram inom 
Europa 2020-strategin), men romerna omfattas fr amför allt av sociala åtgärder och inte i 
tillräcklig utsträckning av syssels ättnings- och utbildningsåtgärder.19 
                                                 
18  I de länder som har de största romska befolkningsgrupperna tillämpas ett tillvägagångssätt med stöd från flera 
fonder för följande operativa program: de operativa programmen för utveckling av mänskliga resurser i SK och HU, 
de territoriella operativa programmen i HU samt de operativa programmen för utbildning i CZ och BG. 
19 Dessa slutsatser bekräftas också av den analys som gjorts inom lärandenätverket EURoma inom ramen för ESF: 
Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion , http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
  
8 
 Slutsats: 
Storleken på den EU-finansiering so m finns tillgänglig för integreri ng av romer kommer inte att 
utgöra ett hinder. Ett effektivt utnyttjande av medlen för bättr e utbildning, sysselsättning och 
bostäder är fortfarande en utmaning. När medel avsätts för inte grering av romer måste de 
utnyttjas på ett integrerat sätt. En konsekvent användning av både mjuka och hårda åtgärder20 
måste också säkras. EU-finansierade åtgärder för att förbättra utbildningsmöjligheterna för 
romska barn måste åtföljas av inklude rande reformer av utbildningssystem. Eftersom 
segregering i fråga om utbildning och bostäder är en av de största utmaningarna på detta 
område kommer kommissionen att utfärda nya met odologiska riktlinjer för hur EU-medlen kan 
bidra till minskad segregering. Man kommer också att noga följa upp genomförandet och 
fullgörandet av villkor  och stödja de mest drabbade medlemsstaterna. De nationella 
kontaktpunkterna för romer kommer att göras dela ktiga när det gäller att förbättra utnyttjandet 
och övervakningen av EU-medel för integrerin g av romer vid genomförandet av de operativa 
programmen 2014–2020. 
2.2. Samarbete och samordning: rollen för nati onella kontaktpunkter för romer, lokala 
myndigheter och det civila samhället 
 
I EU-ramen uppmanades medlemsstaterna att utfo rma, genomföra och följa upp sina nationella 
strategier för integrering av romer i nära sa marbete med det civila samhället och lokala 
myndigheter samt att utse en nationell kontaktp unkt för romer för att samordna och övervaka 
genomförandet. I rådets rekomme ndation erinrades om att de nationella kontaktpunkterna måste 
ges ett lämpligt mandat och de resurser som kr ävs för att de ska kunna fullgöra sin roll som 
samordnare.  Flera medlemsstater (Tjeckien, Estland, Spanie n, Ungern, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien) 
har sett över eller håller på att se över sina nati onella strategier eller ha ndlingsplaner, eller har 
utvecklat nya, bredare integreringsstrategier för att åtgärda de brister som identifierats och uppfylla kraven i anslutning till budgetperi oden 2014–2020. När det gäller dessa nya strategier 
och handlingsplaner har det civila samhället oc h lokala myndigheter medverkat och rådfrågats i 
en del medlemsstater, men det borde  ha skett i större utsträckning. 
 Kommissionen konstaterar att det finns stora skilln ader när det gäller de lokala myndigheternas 
medverkan i genomförandet.
21 De lokala aktörernas betyda nde kompetens när det gäller 
utmaningar som bostäder och utbildning erkänns i allt högre grad, och deras ökade delaktighet 
visar sig i att nationella strategier omsätts i lokala handlingsplaner . Sådana handlingsplaner har 
upprättats eller håller på att se s över eller planeras i flera me dlemsstater (Bulgarien, Tjeckien, 
Grekland, Spanien, Ungern, Irland, Italien, Polen, Rumänien, Sverige, Sl ovenien, Slovakien), 
men de finanser och den kapacitetsuppbyggnad som krävs till stöd för genomförandet och 
uppföljningen måste fortfarande säkras. Detta har gjorts när det gäller de n spanska planen för 
romernas utveckling (som medfinansieras av re geringen, de självstyrand e regionerna och lokala 
myndigheter för övergripande projekt för social delaktighet riktade t ill romer). Ett sådant 
tillvägagångssätt underlätta r en gradvis harmonisering av politiken på nationell, regional och 
lokal nivå. Andra medlemsstater  som saknar sådana lokala ha ndlingsplaner inrättar också 
                                                 
20  Åtgärder för investeringar i människor bör åtföljas av investeringar i infrastruktur. 
21 Bekräftas även i rapporten från Eurocities arbetsgrupp för romer. 
  
9 
 samordningsstrukturer som fungerar som forum för samråd om genomförande och 
uppföljning  (Österrike, Estland, Finland, Frankrike,  Tyskland, Kroatien, Lettland, Litauen, 
Nederländerna, Portugal, Sverige, Storbritann ien). I andra medlemsstater (Luxemburg) saknas 
specifika samordningsstrukturer fö r romer, men det finns struktur er för integrering av bredare 
eller delvis överlappande gruppe r. När det gäller samordningsst rukturer på både horisontell 
(mellan fackministerier) och ver tikal (regionalt och lokalt) nivå samt romernas delaktighet är 
bristerna mest akuta i Rumänien, men en di alog om översyn av strategin har inletts. 
 Vad beträffar det civila samhällets delaktighet konstaterar kommissionen framsteg i åtminstone 
ett avseende: klart fler romska civila organisati oner är medvetna om de nationella strategierna 
och de lokala handlingsplanerna. De har gjort stora insatser för att stärka sitt deltagande i 
genomförande och uppföljning. Betydande hinder fö r det romska civila samhällets medverkan 
kvarstår, trots exempel på kapacitetsuppbyggnad i mindre skala (i t.ex. Spanien, Kroatien och Portugal). Romernas legitima representation och ett brett och öppet deltagande från det civila 
samhället  garanteras fortfarande inte i de flesta medlemsstater. En del romska organisationer har 
först nyligen tagit plats i det ci vila samhället och uppf attas som oerfarna och fragmenterade. Det 
är särskilt angeläge t att stärka deras kapacitet och garantera deras öppna medverkan i 
genomförande och uppföljning på lokal nivå.  
Exempel på samarbete och samordning med lokala myndigheter och det civila samhället 
Österrike : Medverkan av lokala myndigheter och det civila samhället säkras genom en strukturerad 
dialog på flera nivåer. I plattformen för dialog med romer, i regi av den nationella kontaktpunkten, 
deltar företrädare från nationell, regional och lokal nivå samt det civila samhället och den 
akademiska världen. Panelen av människorättssamordnare från regionala myndigheter och 
ministerier utbyter erfarenheter av åtgärder för integrering av romer som en fast punkt på 
dagordningen. Tekniska kommittén för integration i österrikiska kommuner arbetar också med 
integrering av romer tack vare samarbetet mellan den nationella kontaktpunkten och de österrikiska 
kommunförbunden. 
Tyskland: Flera delstater ger stöd till lokala myndigheter och romska och sintiska 
befolkningsgrupper. Delstaten Baden-Württemberg undertecknade i november 2013 ett statskontrakt 
med den nationella organisationen för tyska sinter och romer. Därigenom inrättades ett råd för 
sintiska och romska frågor i Tyskland, bestående av berörda intressenter. Rådet tillhandahåller 
statligt stöd på 500  000 euro per år. Exempel från andra delstater är Berlinstrategin för integrering av 
utländska romer, Nordrhein-Westfalens åtgärdspaket till stöd för kommuner som berörs av migration 
samt integrationsåtgärderna i München. Nyligen inrättades en rådgivande kommitté för tyska sinter 
och romer för att säkra dialog med företrädare för delstater, federala ministerier och sintiska och 
romska organisationer på central regeringsnivå i Tyskland.  
 
En nyckel till framgång är att ha effektiva samordningsmekanismer  till stöd för genomförande 
och uppföljning. Alla medlemsstat er har utsett nationella kontak tpunkter för romer för denna 
samordning, och deras mandat, behörighet oc h mänskliga och ekonomiska resurser har 
utvecklats. Flera nationella kont aktpunkter har deltagit i planer ingen av utnyttjandet av EU-
medel för integrering av romer under periode n 2014–2020 (t.ex. Bulgarien, Ungern, Slovakien, 
Spanien och Rumänien)22. Ännu har dock ingen operativ samordning vid utformning av 
                                                 
22  I några fall (t.ex. Polen) gjorde den tilltagande decentra liseringen att de nationella k ontaktpunkternas deltagande i 
planeringen av EU-finansiering för perioden 2014–2020 minskade. 
  
10 
 ansökningsomgångar och genomförande åstadkom mits. Nationella konta ktpunkter har vidtagit 
åtgärder för att inrätta formella samordningsstr ukturer som innefattar åt minstone några av de 
berörda intressenterna (t.ex. arbetsgruppen med regionala och lokala myndigheter i Spanien, 
samrådsgruppen för integrering av romer i Portuga l, det nationella resandepartnerskapet i Irland 
och arbetsgrupperna för kommuner som bildats av  DIHAL i Frankrike). Liknande strukturer 
existerar formellt i de flesta andra medlemsstater, men ett brett deltagande av lokala och civila aktörer kan inte garanteras, och verksamheten  präglas ofta av br istande öppenhet eller 
regelmässighet.  
Slutsats: 
Nationella kontaktpunkter för integr ering av romer är bättre integr erade i statliga strukturer och 
deltar i allt större utsträckning i planeringen av  hur EU-medel ska utnyttjas. För att förbättra 
deras effektivitet krävs dock yt terligare ekonomiska och mänsk liga resurser och ett förstärkt 
samordningsmandat. Befintliga samordningsstruktur er måste omvandlas till effektiva nationella 
samarbetsmekanismer. Sådana samarbetsmekanismer  behövs för att säkr a ett brett och öppet 
deltagande av alla berörda intressenter, system atiskt utbyte av god praxis samt stöd för 
genomförande och uppföljning på lokal nivå. Kommissionen kommer att tillhandahålla 
ekonomiskt stöd för utveckling av  nationella plattformar för integrering av romer och kommer 
att fortsätta att stödja samarbete mellan nationella kontaktpunkte r genom nätverket av 
nationella kontaktpunkter för ro mer. Man kommer att samarbeta med det civila samhällets 
organisationer på viktiga tematiska områden i nom EU-ramen och bygga vidare på arbetet vid 
EU-plattformen för romers integrering inom EU:s policycykel. Det kommer att ske genom att 
plattformen nära knyts till nati onella plattformar för romer och ges rollen som ett forum för 
tematiska debatter om rapporter fr ån medlemsstaterna och det civila  samhället. Plattformen ska 
också bidra till den årliga bedömningen av genomförandet av nationella strategier för 
integrering av romer. 
2.3. Ökade insatser för att bekämpa diskriminering 
 
Trots kommissionens insatser för att bekämpa di skriminering, rasism och främlingsfientlighet 
har antiziganism, högerextremistiska demonstrati oner, hatpropaganda och hatbrott ökat i många 
medlemsstater, framför allt de som har de största romska befolkningsgrupperna och har drabbats hårt av den ekonomiska krisen. Politiker och offentliga myndigheter har ofta underlåtit att 
offentligt fördöma denna negativa utveckling.
23 I andra medlemsstater ha r hetsiga debatter om fri 
rörlighet och sociala rättigheter bidragit till negativ stereotypisering av romer. Det har i flera medlemsstater lett till att en majoritet ha r en negativ bild av romer (Italien: 85
 %; Frankrike: 
66 %; Grekland: 53  %; Storbritannien: 50  %).24 I en del fall har riktade insatser till stöd för romer 
spätt på misstroendet mellan romerna och samhället i övrigt, vilket vittnar om brist på effektiv information om de ömsesidiga fördelarna med integrering av romer.
25 
 
                                                 
23 Report by Council of Europe Commissioner for Human Rights, following his visit to Hungary, Strasbourg, 16 
december 2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Languag e=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey , Pew Research Center, http://www.pewglobal.org/2014/ 05/12/chapter-4-views-of-roma-
muslims-jews/ . 
25  Projekt för sociala bostäder för romer mötte motstånd från en majoritet av befolkningen i Bulgarien. 
  
11 
 Riktade insatser kombinerade med politisk vilj a måste åtföljas av rättsliga verktyg för en 
effektiv bekämpning av fördomar, disk riminering, hatpropaganda och hatbrott . 
Kommissionen står fast vid sin roll som fördragens väktare och garanterar därmed att EU:s 
antidiskrimineringslagstiftni ng införlivas och tillämpas korrekt. Det är den nödvändiga 
utgångspunkten i kampen mot diskrimineri ng. I januari 2014 antog kommissionen sin 
bedömning av tillämpningen av EU :s antidiskrimineringsdirektiv26 och slog fast att romernas 
specifika svårigheter ofta hänger samman med hur lagstiftn ingen tillämpas på regional eller lokal 
nivå. Dessa tillämpningssvårigheter förekommer dessutom ibland tillsammans med problematiska rättsregler.   Kommissionen har därför ökat sina insatser för att säkra korrekt genomförande och tillämpning 
av antidiskrimineringslagstiftningen  avseende romer i medlemsstater na, även på lokal nivå. En 
proaktiv bedömning görs av alla problem som kommissionen uppmärksammas på och som kan 
vittna om en överträdelse av direktivet. I de tta sammanhang pågår ett antal undersökningar om 
diskriminering av romer när det gäller tillgång till utbildning
27 eller bostäder.  
 Diskriminering tar sin början från mycket tidig ålder. Segregeringen av romska barn i 
samband med utbildning  kvarstår, och många marginaliserad e romska barn går i segregerade 
skolor eller klasser (Slovakien: 58
 %, Ungern: 45  %; Grekland: 35  %; Tjeckien: 33  %; Bulgarien: 
29 %; Rumänien: 26  %).28 I Tjeckien och Slovakien går mer än 20  % av romska barn upp till 15 
år i särskilda skolor och klasser för barn med psykiska funktionshinder. Detta visar att riktade 
åtgärder inte kan åstadkomma den nödvändiga förändr ingen i samhällets att ityder till romer, om 
inte en inkluderande reform av den offentlig a utbildningspolitiken genomförs. Bekämpningen av 
de orättvisor som drabbar romerna måste börja me d att romska barn garant eras lika tillgång till 
högkvalitativ inkluderande undervisning och att effek tiva åtgärder vidtas mot hindren på både 
efterfråge- och utbudssidan. Det rör sig t.ex. om bristande medvetenhet hos föräldrar om vikten 
av utbildning och bristande ut bildning för lärare i att hantera mångfald i klassrummet. I 
Parisförklaringen29 uppmanas också till mobilisering av utbildningssektorn för att förhindra och 
åtgärda marginalisering, intolerans, rasism oc h radikalisering och för att upprätthålla lika 
möjligheter för alla, bl.a. genom att garanter a inkluderande undervisning för alla barn.  
 Den utbredda diskrimineringen av romer  senare i livet måste ocks å åtgärdas. Majoriteten av 
marginaliserade romer (54
 %) känner sig diskriminerade när de  söker avlönat arbete (Tjeckien: 
74 %; Grekland, Italien, Fr ankrike och Polen: 64–68  %).30 Diskriminering av romer med 
                                                 
26 Gemensam rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av 
principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en 
allmän ram för likabehandling (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”). 
27  I september 2014 inledde kommissionen det första övert rädelseförfarandet till följd av diskriminering av romska 
barn i samband med utbildning (Tjeckien). I april 2015 inleddes ett andra förfarande (Slovakien).  
28 Roma survey – Data in focus: Education: th e situation of Roma in 11 EU Member States , FRA, 2014. Enkätfrågan 
avser en situation där alla eller många av klasskamrate rna är romer. Eftersom stickprovet omfattar områden där 
befolkningstätheten bland romerna är högre än genomsnittet för landet skulle svaren kunna vittna om en högre andel 
romska barn i en skola eller förskola. När det gäller jämförelser mellan länder är uppgifterna dock ungefärliga. 
29 Förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering 
genom utbildning, antagen av kommissionsledamot Tibor Navracsics och utrikesministrarna den 17 mars 2015, se 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/f iles/dp_mobilisation_eur opeenne_20150317.pdf. 
30 Roma survey – Data in focus: Poverty and Employme nt: the situation of Roma in 11 EU Member States , FRA, 
2014. 
  
12 
 avseende på utbildning, bostäde r och sysselsättning utgör strukt urella hinder för deras fulla 
delaktighet i samhället. Antidiskrimineringsåtgä rder riktade till arbets givare, lärare, medier, 
polis, socialtjänst, andra statstjäns temän, fackföreningar och samhället i stort är därför av yttersta 
vikt. Ett begränsat antal länder har vidtagit åtgä rder på detta område, med metoder som även 
andra medlemsstater skulle kunna överväga.31  
 
Exempel på bekämpning av diskriminering 
Kroatien: Som ett led i den kroatiska modellen för interinstitutionellt samarbete för bekämpning av 
hatbrott har ett system för datainsamling om diskriminering och likabehandling inrättats. Statistiken 
vittnar om ett gott resultat för polisen när det gäller att identifiera förövare av hatbrott mot romer. De 
flesta anmälda fall kan lösas inom ett år efter anmälan. En lag om kostnadsfri rättshjälp som gäller 
sedan den 1 januari 2014 gör det lättare att få grundläggande rättshjälp.  
Irland: I september 2014 erbjöd det irländska centrumet för stöd till invandrare (NASC) på försök 
antirasismutbildning för 20 poliser i Cork. Utbildningen var inriktad på att öka medvetenheten och 
främja diskussion om hur rasism påverkar invandrare och etniska minoriteter och om hur 
diskriminerande etnisk profilering kan undvikas. Talare från romska, muslimska och afrikanska 
befolkningsgrupper berättade om sina erfarenheter och deltog i diskussionen.  Lärdomarna kommer 
att användas för att ta fram ett utbildningspaket som ska spridas i hela landet.   
Italien, Portugal, Spanien, Rumänien: Det gränsöverskridande projektet NET-KARD pågick 
2013–2014. Projektet finansierades genom EU-programmet ”Grundläggande rättigheter och 
medborgarskap” och samordnades av Fundación Secretariado Gitano. Det övergripande syftet var att 
förhindra diskriminering av romer och förbättra hjälpen till offer genom att främja samarbete mellan 
centrala aktörer och förbättra befintliga metoder samt utbyta erfarenheter i det sammanhanget. Det 
främsta resultatet av projektet är en serie praktiska vägledningar om bekämpning av diskriminering 
av romer för jurister, polis, romska organisationer och yrkesverksamma inom medierna.  
 
Rådets rambeslut32 om bekämpning av rasism och främlings fientlighet är ett lagstiftningsverktyg 
för att bekämpa hatpropaganda och hatbrott  som även avser romer, eftersom medlemsstaterna 
är skyldiga att bestraffa hatpropaganda och hatbrott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. I januari 2014 antog kommissi onen en rapport om genomför andet av rambeslutet och 
konstaterade att ett antal medlemsstater ännu inte ha de införlivat alla bestämmelser i rambeslutet 
på korrekt sätt, och att det fanns en del luckor i fråga om rasistiska och främlingsfientliga motiv 
till brott.
33 Kommissionen ansåg därför att ett fullstä ndigt och korrekt införlivande av det 
befintliga rambeslutet utgjorde det första steg som måste tas för att man effektivt ska kunna bekämpa rasism och främlingsfientlighet med hjälp av straffrättsliga bestämmelser på ett enhetligt sätt i hela EU.
34 
 
                                                 
31 FI: nätverk av arbetsgivare som undertecknar en mångfaldsstadga; försök med en modell för övervakning av 
diskriminering på arbetsplatsen; spridning av informationsmaterial (handboken Om jag skulle anställa en rom? ). PT: 
antidiskrimineringsåtgärder som införts av migrationskommissionen, där en grupp på 30 utbildare genomför insatser 
för ökad medvetenhet; webbplatsen ”Racism on Internet” där medborgare kan lämna klagomål som rör rasdiskriminering; utbildning och rådgivning för medier om hantering av etnicitet, migration och religion. 
32  2008/913/RIF. 
33 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/ TXT/?qid=1434445816837 &uri=CELEX:52014DC0027 
34 Från och med den 1 december 2014 har kommissionen fu llständiga verkställande befogenheter med avseende på 
rambeslut, däribland rambeslut 2008/913/RIF. 
  
13 
 Trots att åtgärder för ökad medvetenhet oc h bekämpning av diskriminering  är en 
förutsättning för en framgångsrik integrering av  romer prioriteras inte sådana åtgärder i 
tillräcklig utsträckning i de flesta nationella strategier  för integrering av romer.  Insatser för ökad 
medvetenhet och bekämpning av diskriminering riktade till allmänhet (Slovenien, Lettland, 
Litauen), arbetsgivare (Italien, Finland, Polen), statstjänstemän (Kroatien, Irland, Italien) eller 
medier (Portugal) och inrättande av lokala  antidiskrimineringskontor som ökar romernas 
medvetenhet om sina rättigheter och stöder offer för diskriminering (Bulgarien, Nederländerna) 
skulle kunna bli vanligare. Anmärkningsvärda exem pel på insatser på detta område är vitboken 
om övergrepp och kränkningar av romer och Ko mmissionen mot antiziganism, som producerar 
utbildningsmaterial för skolor (Sverige). Bekäm pning av antiziganism som en särskild form av 
rasism riktad mot romer hänger också nära samman med uppgörelsen med en av de mörkaste 
delarna av Europas historia, förintelsen av romer.  
Slutsats: 
Politisk vilja, långsiktiga visioner, beslutsamm a åtgärder och tillräcklig finansiering måste 
säkras för att diskriminering och segreger ing ska kunna bekämpas. Den allmänna offentliga 
politiken i fråga om utbildning, sysselsättning, häls o- och sjukvård och bostäder är i behov av 
inkluderande reformer. De europeiska struktur - och investeringsfonderna kan utnyttjas för att 
finansiera åtgärder mot diskrimi nering och segregering. Kommissi onen fortsätter att betona 
rollen för nationella organ för främjande av likabehandling när de t gäller att bevaka 
diskriminering på nationell nivå och hjäl pa romer som drabbas av diskriminering.35 
Kommissionen kommer att använda alla mede l den förfogar över  för att bekämpa 
diskriminering, även överträdelseförfaranden. De n stöder också gränsöverskridande insatser för 
ökad medvetenhet för att bekämpa diskrimi nering och antiziganism på lokal nivå. 
2.4. Förbättra uppföljningen och möjliggöra anpassning av politiken 
 I EU-ramen uppmanades medlemsstaterna att inkl udera kraftfulla uppfö ljningsmetoder för att 
utvärdera effekterna av insatserna för romernas in tegrering; här ingår uppföljning från det civila 
samhällets sida. Användning av EU-medel 2014–2020 kräver aktivitets- oc h resultatindikatorer 
för integreringen av romer. Medlemsstater so m har valt investeringspr ioriteringen avseende 
socioekonomisk integrering av marginaliserade gr upper som romer måste visa  att de inrättat en 
stark uppföljningsmekanism för utvärdering av effe kterna av EU-finansierad e insatser för romer. 
Denna utveckling har varit en ty dlig drivkraft för arbetet med att fastställa indikatorer och 
utforma mekanismer för uppföljning av både  nationella strategier och EU-medel.  
 En del viktiga steg har tagits mot en konsolidering av både nationella och europeiska uppföljnings- och rapporteringsmekanismer. En ar betsgrupp för indikatorer för integrering av 
romer bildades 2012. Den samordnas av Europeis ka unionens byrå för grundläggande rättigheter 
(FRA) med deltagande av medlemsstaterna och kommissionen. I dag delt ar 17 medlemsstater i 
arbetsgruppen.
36   
 
                                                 
35 T.ex. BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK. 
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK. 
  
14 
 Arbetsgruppen har utvecklat en ram för rapportering och indika torer för att mäta framsteg 
med genomförandet av åtgärder enligt rådets rekommendation .37 Tanken är att ramen ska 
erbjuda medlemsstaterna ett verk tyg för egenbedömning och beskri vning av framsteg i samband 
med den kommande årliga rapporteringen i en lighet med rådets rekommendation. Användning 
av mallen kommer att bidra till konsekvens och ökad öppenhet i den nationella och europeiska 
uppföljningen av de natione lla strategierna fö r integrering av romer. Vi d sidan av arbetet med att 
utveckla och testa ramen fungerar arbetsgruppen även som ett forum för utbyte av kunskap och 
erfarenhet om datainsamling.    
Exempel på uppföljning och datainsamling 
Ungern: Ungerns statistiska centralbyrå har tagit med frågor om etnicitet i stora 
urvalsundersökningar. Metoden testades i samband med folkräkningen 2011. 
Arbetskraftsundersökningen, som omfattade 68  000 personer, innehöll två frågor om etnicitet för att 
mäta dubbel etnisk tillhörighet. Vid den europeiska hälsoenkäten 2014 användes samma metod. EU-
Silc38 2014, som omfattade 20  000 personer, tog också upp etnicitet. Informationen kommer att göra 
det möjligt att beräkna de centrala aktivitetsindika torerna för uppföljning av genomförandet av de 
nationella strategierna för integrering av romer. 
Rumänien: I november 2014 inledde det rumänska institutet för forskning om nationella minoriteter 
ett tvåårigt projekt för att kartlägga romska befolkningsgrupper för uppföljning på EU-nivå. 
Projektet, med en budget på  1 miljon euro, finansieras genom de finansiella mekanismerna för EES 
och Norge 2009–2014 och riktar sig till lokala romska grupper, lokal förvaltning och det civila 
samhället. Gruppernas deltagande är ett viktigt inslag. De insamlade uppgifterna kommer att ligga till 
grund för utveckling av en uppsättning indikatorer för uppföljning av framsteg med integrering av 
romer på lokal nivå. Indikatorerna kan sedan användas för den resultatbaserade uppföljningen.  
Slovakien: Ett nationellt projekt för uppföljning och utvärdering av politiken för integrering av 
romer kommer att finansieras genom det operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser. 
Projektet omfattar samråd och datainsamling i samband med uppföljning, analytiskt arbete och en 
informationsportal om den nationella strategin för integrering av romer. Uppföljning av effekter på 
grundval av datainsamling kommer att kompletteras med administrativ rapportering och extern 
uppföljning, även från det civila samhällets sida.  
 
Flera medlemsstater (Bulgarien, Slovakien, Rumänien) planerar at t använda ESF för att utveckla 
sina uppföljningssystem. Det ökande deltagandet av  nationella statistikbyråer i arbetet med att 
upprätta nationella uppföljningsmekanismer är ett steg i rätt riktning. Rap porterna om koalitioner 
inom det civila samhället39 vittnar om det värdefulla bidrag som det civila samhället kan ge till 
uppföljningen av nationella strate gier för integrering av romer. Inom Europaparlamentets 
kommande pilotprojekt kommer möjlighet att ges till ytterligare kapacitetsuppbyggnad för att 
                                                 
37  Medlemsstaternas åtaganden enligt rekommendationen ger struktur åt ramen, samtidigt som även andra 
standarder och åtaganden ger en bakgrund till medlemsstaternas rapportering. På så sätt säkras att både riktade insatser för romer och allmänna insatser med tydliga effekt er för integreringen av romer återspeglas i resultaten. Här 
ingår åtagandena enligt grundfördragen – det gäller likabehandling, kampen mot social utestängning och 
diskriminering, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och EU:s 
antidiskrimineringslagstiftning samt åtaganden i fråga om utbildning, sysselsättning och kampen mot fattigdom och 
social utestängning inom ramen för den europeiska planeringsterminen inom Europa 2020. 
38  EU-statistik över inkomst- och levnadsvillkor. 
39  Samordnas av sekretariatet för Årtiondet för integrerin g av romer, som omfattar elva  medlemsstater (BG, CZ, ES, 
HU, HR, FR, DE, IT, RO, SK, UK) där, enligt Europarådets  uppskattningar, nästan 90 % av EU:s romer lever. 
  
15 
 säkra det civila samhällets kontinuerliga uppf öljning av genomförandet av nationella 
strategier . Effekterna för romerna av allmänna poli tiska reformer bör också följas upp i de 
länder som har de största romska befolkni ngsgrupperna och står inför de mest akuta 
utmaningarna. 
 
Slutsats: 
Utvecklingen av de nödvändiga uppföljningsm ekanismerna pågår. Rådets rekommendation 
kommer från 2016 att fungera som en ram för me dlemsstaternas, det civila samhällets och 
kommissionens uppföljning av geno mförandet. Ramen innefattar ett öppet system för uppföljning 
av insatser för integrering av romer. Kommissionen kommer, tillsammans med Europeiska 
unionens byrå för grundläggande rättigheter, att stödja medlemsstaterna vid färdigställandet 
och användningen av den gemensamma ramen fö r rapportering och indikatorer i samband med 
den årliga rapporteringen om genomförandet av rådets rekommendation. Datainsamling (etniskt 
desegregerade eller indirekta so cioekonomiska uppgifter) kommer att prioriteras. Nästa omgång 
av undersökningen av romer i olika länder, som ska genomföras av FRA,40 kommer att stödja 
detta.  
3. Situationen i utvidgningsländerna 
 I EU-ramen betonas att målen när det gäller inte grering av romer i lika hög grad gäller för 
utvidgningsländer. I utvidgningspaketet 2013
41 angavs integrering av romer som ett av de 
grundläggande inslag som ska vara vägleda nde för den framtida utvidgningspolitiken. 
Kommissionen uppgav också att arbetet med integrer ing av romer kommer att intensifieras och 
att mer och bättre riktad finans iering kommer att finnas tillgänglig inom instrumentet för stöd 
inför anslutningen (IPA II). Den förstärkta uppföljningen av genomförandet av strategierna och handlingsplanerna för integrering av romer har inriktats på de politik områden som omfattas av 
EU-ramen och på folkbokföring. Seminarierna om in tegrering av romer har fortsatt i länderna på 
västra Balkan och i Serbien.
42 När det gäller Montenegro har integrering av romer inkluderats i 
anslutningsförhandlingarna.43 
 Kommissionen inledde nyligen en utvärdering av  IPA I till stöd för åtagandet att använda mer 
medel på ett effektivare sätt för integreri ng av romer inom IPA II (2014–2020). Man bedömer 
programplanering, genomförande och uppföljning sa mt den övergripande effekten för romernas 
situation och utfärdar rekommendatione r för framtiden. I december 2014 godkände 
kommissionen ett IPA-program för flera länder för integrering av romer till 2020.
44 Programmet 
kommer att erbjuda verktyg och expertis till stöd för åtagandena på politisk och strategisk nivå 
och säkra ett strukturerat de ltagande av det civila samh ället. I oktober 2014 delade 
kommissionen ut priset för integr ering av romer på västra Balkan och i Turkiet, för att öka 
                                                 
40 Undersökning av FRA, fä ltarbetet avslutas 2015. 
41 I det årliga ”utvidgningspaketet” bedöms de framsteg som gjorts av varje kandidatland och potentiellt kandidatland. 
42 Under 2014 anordnades seminarier med alla berörda intressenter i Albanien, Montenegro och f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien. Uppföljningen av slutsatserna från seminarierna övervakades av stabiliserings- och associeringsunderkommittéerna. 
43 Inom kapitel 23 om rättsväsendet och grundläggande rä ttigheter följde kommissionen upp mer än 50 åtgärder för 
integrering av romer, som ingår i kapitel 23 i handlingsplanen. Romerna behandlas i den årliga framstegsrapporten, som baseras på information från förvaltningen och det civila samhället. 
44 Programmet kommer att genomföras av det regionala samarbetsrådet. 
  
16 
 medvetenheten om de utmaningar som romerna står  inför och om icke-statliga organisationers 
bidrag. Priset delades ut till innovativa och framgångsrika projekt för integrering av romer.45 
 
4. Fortsatt arbete 
 
Fyra år har gått sedan EU-ramen lanserades, oc h tre år sedan medlemsstaternas strategier 
lämnades in och genomgick en första bedömnin g. Kommissionens granskni ng visar på en tydlig 
förbättring när det gäller anpassning av (de revide rade) nationella strategier na för integrering av 
romer till EU:s finansieringsinstrument fö r perioden 2014–2020. I flera medlemsstater märks 
också framsteg genom att de nationella kontakt punkterna för romer blivit mer delaktiga. Detta 
har skett genom att de i större utsträckning  fått medverka i finansieringsplaneringen och 
beslutsfattandet, för att anpassa politiken för integrering av romer till den allmänna politiken. 
Deras ekonomiska och mänskliga resurser be höver dock fortfarande stärkas, liksom deras 
samordningsmandat. Omsättningen av nationella strate gier i åtgärder på l okal nivå befinner sig i 
ett tidigt skede och måste stödjas med hå llbar finansiering, kapacitetsuppbyggnad, fullt 
deltagande av lokala myndigheter oc h det civila samhället samt or dentlig uppföljning. På så sätt 
kan de välbehövliga konkreta effekterna åstadk ommas på lokal nivå, där utmaningarna uppstår. 
Andra centrala prioriteringar som man snarast bör ta itu med är  kapacitetsuppbyggnad i det civila 
samhället, behovet av att omvandla formella samo rdningsstrukturer till effektiva samordnings- 
och samarbetsmekanismer med fullt deltagande av alla intressenter samt intensivare bekämpning av diskriminering, segregering och antiziganism så  att romer verkligen garanteras lika tillgång 
till utbildning, sysselsättning, hä lso- och sjukvård och bostäder . Detta bekräftades också av 
diskussionerna vid mötet med EU-plattformen för romers integrering i mars 2015 och i 
slutsatserna därifrån.
46 
 Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna  att vidta följande åtgärd er för att nå påtagliga 
och hållbara resultat när det gäller  integrering av romer i hela EU: 
• Inrätta nationella plattformar för integrering av romer  eller omvandla befintliga 
samordningsstrukturer för att främja ömsesidi gt lärande på lokal nivå och säkra bred 
medverkan av alla intressenter och roms ka befolkningsgrupper i genomförande och 
uppföljning. 
• Till fullo utnyttja de nya verktygen och medlen inom de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna . 
• Se till att antidiskrimineringslagstiftningen följs. 
• Vidta snabba åtgärder för att bekämpa segregering , även i samband med mer övergripande 
åtgärder för mångfald och tolerans  i enlighet med Parisförklaringen. 
• Övervaka och bekämpa hatpropaganda och antiziganism.  
• Till fullo utnyttja ramen för rapportering och indikatorer  för den egna nationella 
uppföljningen av både genomförandet av de nati onella strategierna för integrering av romer 
och utnyttjandet av de europeiska struktur- oc h investeringsfonderna,  och för rapporteringen 
till kommissionen i enlighet med rådets rekommendation. 
                                                
 
45 Bland vinnarna fanns sju projekt som drivs av huvudsakligen icke-statliga gräsrotsorganisationer i 
utvidgningsländer.  http://europa.eu/rapid/pre ss-release_IP-14-1064_en.htm  
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma-platform-2015/platformconclusions_en.htm  
  
17 
 • Undersöka om framgångsrik och beprövad praxis  på det egna territoriet skulle kunna 
utvidgas så att effekten sprids till ett betydande antal romer. 
• Stödja uppnåendet av mål för in tegreringen av romer genom inkluderande reformer av den 
allmänna politiken och hållbar nationell finansiering .