A4-0244/96

Resolution om «Europa och det globala informationssamhället - rekommendationer till Europeiska rådet» och om kommissionens meddelande «Europas väg till informationssamhället: en handlingsplan» (KOM(94)0347 - C4-0093/94)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning,

- med beaktande av rekommendationerna till Europeiska rådet «Europa och det globala informationssamhället»,

- med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: «Europas väg till informationssamhället: en handlingsplan» (KOM(94)0347 - C4-0093/94),

- med beaktande av sin resolution av den 30 november 1994 ((EGT nr C 363, 19.12.1994, s. 33.)) om «Europa och det globala informationssamhället - rekommendationer till Europeiska rådet» samt om kommissionens meddelande «Europas väg till informationssamhället: en handlingsplan»,

- med beaktande av slutsatserna från G7-ländernas ministermöte om informationssamhället som hölls i Bryssel den 25-26 februari 1995,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och av yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt, utskottet för socialfrågor och sysselsättning, utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media, utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi, utskottet för regionalpolitik samt utskottet för kvinnors rättigheter (A4-0244/96), och med beaktande av följande:

A. Teknisk innovation och marknadsutsikter tenderar att påskynda uppkomsten av nya samhällsfenomen som hör samman med införandet av nya teletjänster och informationsteknologi, samtidigt som de minskar investeringströskeln för såväl nätverk som terminalutrustning.

B. Tendenserna på marknaden visar nu tydligt att Internet kommer att bli lingua franca för global multimediakommunikation, och kommer att gå utöver underliggande nätverks specifika teknologier.

C. Nyligen inträffade händelser har visat att den nuvarande lagstiftningen inte klarar av att tillräckligt och proportionellt hävda principerna för skydd av individens frihet, immateriell egendom och allmän ordning inom de elektroniska nätverken.

D. Det snabba förverkligandet av ett europeiskt informationssamhälle kan bidra till en förstärkning av unionens socioekonomiska ställning, till socialare och mer demokratisk samlevnad samt till skapandet av nya arbetstillfällen.

E. Utan en målinriktad social och regional politik på gemenskaplig och nationell nivå, kan dock de positiva aspekterna av informationssamhället vändas till sin motsats, varvid fara för utslagning av outbildade eller lågutbildade personer, invandrare, äldre och handikappade samt avlägsna och mycket avlägsna regioner uppstår tillsammans med faran för att flickors och kvinnors lika möjligheter återigen urholkas.

F. Den snabba digitala revolutionen nödvändiggör snabba beslut inom bland annat undervisning, utbildning, sociallagstiftning och skapandet av arbetstillfällen samt lika möjligheter vad gäller tillgång till de elektroniska motorvägarna.

G. EU och de nationella regeringarna bör därför formulera sociala målsättningar för informationssamhället samt utveckla en europeisk politik för att snarast möjligt kunna omsätta dessa målsättningar i praktiken.

H. Kommissionens politik vad gäller informationssamhället var alltför länge ensidigt inriktad på ekonomiska aspekter, så den teknologiska utvecklingen sattes i första rummet utan att frågan ställdes vem denna utveckling gagnar och vad den betyder för medborgarna och utan att det startades någon dialog med medborgarna om denna utveckling som kommer att förändra allas vårt liv i grunden, medan det däremot fördes en intensiv dialog med näringslivet.

I. Informationssamhällets snabba och djupgående utveckling gör att vi inte kan vänta på en grönbok från kommissionen, utan kommissionen måste före slutet av 1996 lägga fram en konkret handlingsplan följd av en årsrapport liknande den över den ekonomiska utvecklingen.

J. Utvecklingen på informationsområdet erbjuder stora möjligheter att skapa nya arbetstillfällen under förutsättning av det bedrivs en sysselsättningspolitik som anknyter till de nya samhällsbehoven och de nya kvalitetskraven avseende sysselsättning, utbildning och arbetsförhållanden, och där fördelningen av arbete spelar en viktig roll.

K. Det nuvarande utbildningssystemet kan inte längre hantera kraven från ett samhälle i snabb förändring.

L. Informationssamhället kommer att radikalt förändra våra arbetsmetoder, arbetsförhållanden och arbetsrelationer.

M. För att garantera ett optimalt skydd av medborgarna är det nödvändigt med en revision av den europeiska arbetsrätten mot bakgrund av den ökade flexibilitet, avreglering och individualisering som informationssamhället för med sig.

N. Skillnaderna i tillgång till olika typer av informationsteknologi beror dels på skillnader i utbildning, dels på anskaffnings- och nyttjandekostnader och innebär en risk för ett tudelat samhälle.

O. Informationssamhället kommer att ha en internationaliserande och decentraliserande verkan och kräver därför nya samarbetsmetoder av nationella och europeiska myndigheter också på internationell nivå.

P. Många sektorer i informationssamhället kan på grund av sin karaktär inte regleras genom lagar och föreskrifter, utan det måste vidtas åtgärder som framförallt har som mål att på ett effektivt sätt förbereda medborgarna för en anpassning till utvecklingen.

Q. Kulturutbudet, framförallt bio och TV-program, är ett viktigt uttryck för identitet, mångfald och integration, och får därför inte behandlas som andra varor (se kommissionens handlingsplan, avsnitt III).

R. Förvaltningen av knappa resurser som sändningsfrekvenser och kabel-TV- kanaler är underkastade subsidaritetsprincipen.

S. Problemet om barn- och ungdomsskydd nämns inte i kommissionens handlingsplan.

T. Informationssamhällets kulturella, pedagogiska, sociala och språkliga konsekvenser och problem är ännu inte kända.

U. Genom användning av interaktiva medier i undervisningen kan och bör inlärningsprocessens karaktär förändras, så att man övergår från att bli instruerad till att själv konstruera, och därför förblir kommunikation med medverkan av lärarkåren av stor vikt.

V. Den nödvändiga utrustningen kommer med all sannolikhet att spridas långsammare inom utbildningssektorn än inom näringslivet.

W. Om de nya teknologierna inte är allmänt tillgängliga, kränks principen om lika möjligheter för alla inom utbildningssektorn.

X. De nya teknologiernas möjligheter borde utnyttjas inom samarbete på högskole- och universitetsnivå.

Y. Europas kulturella mångfald, som förmedlas genom dess flerspråkighet, måste också upprätthållas vid användandet av de nya teknologierna.

Z. Omfattningen av enskilda medborgares och medborgargruppers tillgång till statliga databanker kommer att få stor betydelse för utvecklingen av den demokratiska kulturen.

AA. Utvecklingen av det globala informationssamhället kommer att påverka Europas förbindelser med de mindre utvecklade länderna.

1. Parlamentet erinrar om de alternativ som ingick i dess resolution av den 30 november 1994 och bekräftar sitt stöd för dem, särskilt

- det faktum att information inte är en handelsvara som alla andra och att offentliga myndigheter måste säkerställa tillgänglighet och mångfald för alla medborgare,

- risken för ett tudelat samhälle, och det nödvändiga åtagandet att använda informationsteknologin för att minska denna risk istället för att öka den,

- behovet av en stark lagstiftningsram för kontroll och användning av nätverk och innehåll, immateriell egendom, personlig säkerhet och nya former av distansarbete, handel, hälsovård eller annan samhällsverksamhet för att garantera att personliga och sociala rättigheter förstärks istället för att hotas,

- behovet av att genomföra ny politik på europeisk nivå för att undvika inkonsekvens, dubbelarbete och förseningar; särskilt behovet av en europeisk tillsynsmyndighet för kommunikation, och främjandet av normer på europeisk nivå och globalt,

2. anser att EU:s verksamhet beträffande frågor som rör informationssamhället måste utvecklas på följande områden, samtidigt som man gör en klar åtskillnad mellan verksamheterna:

- reglering, FoU-åtgärder och industripolitiska åtgärder för att stimulera, underlätta eller åtfölja realiserandet av experimentella eller faktiska produkter, tjänster eller verksamheter av allmänt intresse på kort eller medellång sikt; särskilt stimulering av konkreta faktiska tillämpningar inom områden som är av intresse för allmänheten, då särskilt inom utbildning, hälsovård, kamp mot social utslagning, ojämlikhet mellan könen, trafikledning och förebyggande av föroreningar, genom att stödja utveckling av tillämpningar och tillhandahålla allmänna verktyg och tjänster för att underlätta en sådan utveckling,

- strategiska riktlinjer på grundval av ingående och fortlöpande social och samhällelig utvärdering av den omvandling som följer av teknologiska förändringar,

3. anser att det är de offentliga myndigheternas uppgift att leda, stimulera och samordna initiativ till investeringar i samråd med den privata sektorn genom att låta informationssamhället få särskild betydelse vad beträffar offentliga investeringar och program,

4. betonar i detta hänseende att det åligger de offentliga myndigheterna att aktivt främja, både genom att föregå med gott exempel och att använda ekonomiska stimulansåtgärder, ett snabbt inrättande av till en början europeiska normer och senare internationella, så att nätverk och tillämpningar kan sammankopplas på bästa möjliga sätt och utan att effektiviteten eller användarvänligheten försämras, samt genom att uppmuntra spridning av multimediaprodukter och interoperativa tjänster på alleuropeisk nivå, samtidigt som hänsyn tas till språkliga och kulturella särdrag hos Europas folk,

5. begär därför att man inom ramen för genomförandet av handlingsplanen vidtar särskilda åtgärder för att i synnerhet glest befolkade landsbygdsområden och de mest avlägsna områdena inom Europeiska unionen skall integreras strategiskt i alla sektorer i det framväxande informationssamhället,

6. begär att små och medelstora företag skall uppmuntras och erhålla de medel som behövs för att tillhandahålla tjänster som motsvarar de lokala och regionala kulturella och språkliga behoven,

7. begär att kommissionen särskilt beaktar de små och medelstora företagens behov så att dessa kan dra nytta av utvecklingen av nya telekommunikationsteknologier, och detta inte enbart som leverantörer utan även som användare,

8. uttrycker oro över de ökande farorna för informations- och kulturpluralism som beror på global standardisering och utplåning av gränser mellan leverantörer av infrastruktur, tjänster eller tillämpningar och innehåll på multinationell nivå, och yrkar på att det på gemenskapsnivå och då det är möjligt på internationell nivå skapas enhetliga regler för att kontrollera koncentration och förhindra olagliga sammanslagningar, både med hänsyn till infrastruktur och grundtjänster samt tillämpningar,

9. anser att allmännyttiga TV- och radioföretag måste kunna investera i nya audiovisuella tjänster och uppmuntras till att gå i täten för utvecklingen av dessa för att:

- främja lokal, regional, nationell och europeisk kultur samt tillväxten i Europas audiovisuella industri i informationssamhället,

- producera det multimediamaterial av hög kvalitet som är nödvändigt för informationssamhället och som allmännyttiga TV- och radioföretag med sina omfattande filmarkiv har goda förutsättningar att tillhandahålla,

- öka det kulturella uttryckssättet och det verkliga valet för konsumenterna,

Samhällskonsekvenser och medborgarens rättigheter

10. betonar att de politiska myndigheternas huvudsakliga mål beträffande informationssamhällets framväxt måste vara att möjliggöra för människor att kunna kontrollera informationen och att kunna använda den för personligt eller kollektivt bruk, både som mottagare och som upphovsmän, snarare än att använda informationen för att kontrollera människor,

11. uppmanar kommissionen att göra en utredning, som tar hänsyn till könsaspekter om hur informationssamhället har påverkat Europas kvinnor och män och deras ekonomiska, sociala och politiska liv, tillgängligheten till Internet för kvinnor och män, kvinnors inflytande på inrättandet av informationssamhället och dess betydelse för omfattningen och typen av sysselsättningsmöjligheter,

12. uppmanar kommissionen att rikta sina informationskampanjer och upplysningsaktiviteter till båda könen och att därutöver lansera en speciell kampanj för kvinnor,

13. uppmanar till ökat utnyttjande av strukturfonderna för att med hjälp av informationsteknologi underlätta yrkesutbildning både för att öka antalet yrkesalternativ för lågutbildade kvinnor och för att öka högutbildade kvinnors inflytande, i högkvalificerade yrkeskategorier och deltagandet i samhällsliv och politik,

14. välkomnar i detta sammanhang det arbete som utförts inom arbetsgruppen för informationssamhället och inom expertgruppen för informationssamhällets sociala och samhälleliga aspekter; uppmanar företrädare för det civila samhället att på ett liknande sätt engagera sig i utarbetandet av framtida gemenskapsåtgärder och i förberedandet av den offentliga politiska debatten,

15. anser att de nya elektroniska distributionsmöjligheterna bör användas för en bred spridning av offentlig information till alla medborgare på europeisk och nationell nivå; beklagar därför att de gemenskapsdokument som finns tillgängliga för allmänheten on-line är av dålig kvalitet, spridning och omfattning och anmodar kommissionen, rådet samt generalsekreterare att göra allt för att snabbt göra sina dokument tillgängliga utan kostnad i en lättåtkomlig form och på alla officiella språk med hjälp av de möjligheter som hypermedia erbjuder,

16. uppmanar kommissionen att i sina förslag till parlamentet och rådet ta hänsyn till den oro och de förslag som uttryckts av de rådgivande organ som kommissionen har inrättat och som bildar «Forum för informationssamhället»,

Industripolitik och telekommunikation

17. uppmärksammar med glädje att den europeiska informationsteknologin och telekommunikationsindustrin är konkurrenskraftig och har lovande utvecklingsmöjligheter på dessa snabbväxande marknader, trots en ogynnsam situation beträffande många typer av elektronisk utrustning; beklagar emellertid att europeiska företag totalt sett är långsamma med att införa de nyaste tekniska innovationerna, och, än värre, inte med samma exakthet som konkurrenterna inser informationens inneboende värde som en tillgång eller ett sätt att hålla kontakten med kunderna och leverantörerna, samt vikten av insamling och utnyttjande av information liksom dess spridning,

18. betonar att informationsrevolutionen kommer att visa samhället sitt värde i den mån som dess inflytande på sysselsättningen visar sig vara i stort sett positiv; välkomnar i detta hänseende den nya teknologiska utvecklingen som ett tillfälle att skapa moderna och miljövänliga arbeten samt att göra människors arbeten lättare; efterlyser emellertid en detaljerad utvärdering av riskerna för att mötesfriheten och fackföreningsanslutningen undergrävs till följd av decentraliseringen och individualiseringen av arbetsrelationer,

19. anser att det är arbetsgivarnas, arbetstagarnas och de offentliga myndigheternas plikt att gemensamt på ett tydligt sätt definiera och effektivt hantera problem som är knutna till olika former av distansarbete, och att särskilt göra allmänt tillgänglig den utbildning och vidareutbildning som är nödvändig för att arbetskraftens kvalifikationsnivå skall nå den nivå som den nya teknologin kräver, särskilt bland lågutbildade, invandrare, handikappade och äldre,

20. anser att utvecklingen av den europeiska industrins konkurrenskraft i synnerhet beror på EU:s förmåga att säkerställa lågpriskommunikation med effektiva nätverk och tjänster som kan användas av verksamheter, särskilt små och medelstora företag, och hävdar att det är nödvändigt att stimulera utvecklingen av ISDN med förknippade allmänna tjänster för att främja uppkomsten av flera olika tillämpningar på kort sikt, och att gynna den progressiva utvecklingen av bredbandskapacitet för multimediatjänster och multimediatillämpningar; betonar i detta hänseende de transeuropeiska nätverksprojektens betydelse för telekommunikationerna,

21. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en rättslig och i synnerhet en skattemässig ram inom vilken riskkapital kan bli tillgängligt för nyetablerade och innovativa små och medelstora företag för att stimulera utveckling och användande av informationssamhällets tjänster; yrkar i detta hänseende på att små och medelstora företag skall ges särskild hänsyn beträffande tillgång till de nya telekommunikationsstrukturerna och informationsteknologi, med beaktande av deras särskilda behov samt att skattemässiga alternativ skall öppnas för dem, för att skapa lämpliga förhållanden under vilka små och medelstora företag kan bidra till informationssamhällets utveckling på en konkurrenskraftig grund,

22. bekräftar sitt stöd för den pågående avregleringen av telekommunikationsmarknaden i Europeiska unionen som ett sätt att sänka kostnaderna för telekommunikation och för att främja en ökad framtagning av toppmoderna produkter, under förutsättning att det inte bara grundas på konkurrensbestämmelser och att man driver en tydlig politik för att utveckla allmänna tjänster, för att omfatta - när tillgängligheten på marknaden ökar - tillgång till telekommunikationsnät, tjänster och innehåll för alla medborgare, både enskilda personer och inom ramen för allmännyttiga institutioner som skolor, bibliotek och samhällscentra samt icke-statliga organisationer osv., och för att stärka unionens sociala och ekonomiska sammanhållning,

23. anser att en stark produktionsbas och höga investeringsnivåer i den europeiska audiovisuella industrin är nödvändigt för att garantera att Europas befolkning skall dra ekonomisk, kulturell och social nytta av informationssamhällets utveckling,

24. begär att liberaliseringen av telekommunikationsnätet skall åtföljas av garantier om universella allmännyttiga tjänster på grundval av villkor som skall uppfyllas av telekommunikationernas ägare och operatörer. De allmännyttiga tjänsterna bör, om det visar sig nödvändigt, understödjas av stimulerande gemenskaps- eller regeringsåtgärder,

25. begär att man inom ramen för liberaliseringen särskilt beaktar målsättningen att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen, en målsättning som finns upptagen i Fördraget om Europeiska unionen,

26. uttrycker djupt missnöje över den amerikanska regeringens uppträdande under WTO-förhandlingarna om avreglering av telekommunikation, då de i sista minuten formulerade krav som inte kunde accepteras av någon av deras motparter, vilket orsakade att den påbörjade rundan sköts upp,

27. anmodar kommissionen att engagera sig för ett lyckat resultat av WTO- förhandlingarna, vilket skulle innebära att den pågående avregleringen inom unionen inte skulle medföra att europeiska marknader öppnades för operatörer från tredje land om inte jämförbara möjligheter gavs till EU- operatörer och EU-investerare beträffande såväl innehåll som nät och tjänster,

Rättsliga frågor och immateriell egendom

28. betonar att investerarnas iver att gå in på telekommunikationsmarknaderna och den snabba utvecklingen för hård- och mjukvara snabbare än förutsett kommer att avhjälpa flaskhalsarna vad gäller tillgång till tillämpningar - även om man inte på kort sikt kan förvänta sig allmän tillgång till de elektroniska motorvägarna för telekommunikationstjänster till en obetydlig kostnad - vilket kommer att nödvändiggöra ett snabbt genomförande av en rättslig ram för informationsproduktion, spridning och användning, vilket skall respektera den intellektuella egendomsrätten (upphovsrätt och närliggande rättigheter) i enlighet med de kontinentala reglerna,

29. begär i synnerhet att statlig inblandning på området för informationssamhället, särskilt rörande immateriell egendom, medborgerliga rättigheter och brottsbekämpning, och i synnerhet användningen av Internet, skall vara föremål för internationellt samarbete för att fastställa vad som behövs i form av offentliga åtgärder för att skydda enskilda och samhället som helhet mot brottsligt eller bedrägligt bruk, utan att begränsa användarnas legitima rättighet att fritt kommunicera via de sammankopplade näten och utan att utvidga nationella inskränkningar utanför det geografiska område där de hör hemma,

30. uppdrar i detta syfte åt sin ordförande att uppmana G7-ländernas parlament att upprätta permanenta förbindelser för att planera eventuella gemensamma parlamentariska initiativ på dessa områden och en gemensam uppföljning av pågående lagstiftningsarbete,

31. anmodar kommissionen och rådet att nära följa - och om möjligt förutse - de snabba teknologiska och rättsliga förändringarna, liksom utvecklingen av företagsstrategier och sammanslutningar, och uppkomsten av nya samhällsfenomen som orsakas av sådana förändringar, för att kunna reagera snabbt innan kryphål leder till oacceptabla fullbordade faktum,

32. understryker nödvändigheten av att snabbt ta fram ett adekvat regelverk och adekvata lagar som smidigt ansluter till framtidsvisionerna för informationssamhället, vilket för att även ha en positiv inverkan måste ledas och styras på överstatlig nivå,

33. betonar att det är absolut nödvändigt för informationssamhällets utveckling och Europas konkurrenskraft att de nya tjänsterna kan dra fördel av den inre marknaden och att det behövs en förbättring av informationsutbytet, samordningen och öppenheten hos medlemsstaternas lagstiftningsinitiativ för att förebygga en rättslig fragmentering,

34. anser att utgången av 1988 i enlighet med redan fattade beslut bör kvarstå som den tidpunkt då det krävs av unionen att liberaliseringen av infrastrukturer för telekommunikationer skall vara avslutad, med undantag av vissa avvikelser som följer av gemensamma överenskommelser,

35. anser att det stora antal problem rörande regelverk som är förknippade med det omfattande program som föreslås måste angripas i samtliga medlemsstater med utgångspunkt i viljan att undvika risken att vi får ett Europa med två eller fler hastigheter. Det skulle annars vara omöjligt att möta utmaningarna med nödvändig vidsynthet och utarbeta strategier, som skulle göra det möjligt för Europa som helhet att bli en dynamisk och konkurrenskraftig faktor på den internationella arenan,

36. anser att det arbete som utförts av kommissionen om informationssamhället är mycket bristfälligt i den avgörande frågan om innehållet, dvs. om vilka program som bör spridas och om det skydd som kulturella och språkliga aspekter skall ges,

37. anser att Europeiska unionen måste vara representerad i WIPO (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) och i WTO (TRIPS - handelsaspekter av den intellektuella äganderätten) med en ståndpunkt som är gemensam för alla medlemsstaterna, i synnerhet i fråga om utvidgning av skyddet av immateriell egendom,

38. anser att kommissionens överdrivna bruk av artikel 90 i Romfördraget i syfte att anta några av de viktigaste avregleringsdirektiven (kabel-TV-nät, mobiltelefoni och alternativa infrastrukturer) kan leda till en ökning av skillnaderna mellan medlemsstaterna, om det inte åtföljs av en nödvändig debatt i Europaparlamentet och i andra behöriga organ, samt till att den demokratiska debatten mellan operatörer i sektorn och allmänheten töms på innehåll, vilket ger mycket negativa effekter,

39. anser att man bör se över och uppdatera det traditionella konceptet för radio- och TV-sändningar så att det inkluderar sändningar till en potentiell publik, i syfte att behandla verken likvärdigt och för att undvika snedvriden konkurrens,

40. anser det vara berättigat att tillåta nationella myndigheter att inom ramen för sin egen behörighet fortsätta att stifta egna lagar för att reglera villkoren för sändnings- och kabeldistributionsverksamhet, under förutsättning att denna lagstiftning är förenlig med gemenskapslagstiftningen,

41. noterar kommissionens officiella tillkännagivande av sin avsikt att 1996 utarbeta ett förslag till direktiv om skydd av konkurrensreglerna och om garanterande av de grundläggande villkoren för mångfald på informationsområdet, så att marknaderna kan göras enhetliga med full respekt för de grundläggande rättigheterna i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 10 i denna,

42. uttrycker sitt fulla stöd för att det på grundval av punkt 37 i direktivet inrättas en myndighet på europeisk nivå som med respekt för subsidiaritetsprincipen garanterar en effektiv samordning av beslut och åtgärdsplaner, samt en kontinuerlig övervakning av utvecklingen av tillbörlig konkurrens och av de villkor som krävs för att uppnå äkta mångfald,

43. är övertygat om att regler och instrument snarast måste fastställas för att skydda användarna, i synnerhet minderåriga, mot program med vålds- eller pornografiska inslag, vilket bland annat bör ske genom att främja att nätförvaltarna inför lämplig kodex för självreglering,

44. anser att det skulle vara ett stort misstag att åter inordna alla produkter eller verk i en allmän informationskategori och framhäver därför det omedelbara behovet av att på ett effektivt och tidsenligt sätt skydda databaser och den personliga friheten genom ett ramdirektiv om skydd av personuppgifter och privatliv,

45. anser att man skall sträva mot en liberalisering av infrastrukturerna med hänsyn till allmänna intressen, de universella tjänsternas funktioner och utformning, öppenhet i licensieringsförfarandena, möjligheterna till tillträde till näten, och de regelanpassningar som eventuellt kommer att bli nödvändiga,

46. anser att det är ytterst viktigt att utvidga kabel-TV-näten och underlätta tillträdet till allmännyttiga tjänster i bostadsområden, särskilt i sådana som är av historiskt eller konsthistoriskt intresse,

47. beklagar, i synnerhet beträffande universella tjänster, att denna avgörande fråga formuleras så vagt, och att den inte tillskrivs den stora betydelse den förtjänar,

48. uttrycker oro över förseningarna vad gäller starten för programmet för skydd av immateriell egendom, upphovsmannarätten, och andra liknande rättigheter och stödjer antagandet av de regler som finns planerade, och pekar framför allt på nödvändigheten av direktiv som rör användning för privat bruk av kopior av audivisuella produkter,

49. välkomnar det faktum att det har inletts nödvändiga undersökningar för att kontrollera tillämpligheten i de tekniska system för skydd av verk som förhindrar otillåten digital kopiering; anser att man inom ramen för WIPO bör åta sig att främja liknande regler i de olika medlemsstaterna,

50. anser att kampen mot piratverksamhet i fråga om ljud- och audivisuella verk skall prioriteras; yrkar på att det, tillsammans med en lämplig förstärkning av skyddet av upphovsmannarätten och närstående rättigheter, skall inledas en kampanj för att upplysa allmänheten i syfte att främja respekten för immateriell egendom på europeisk nivå,

51. anser att utvecklingen av den digitala tekniken i sig inte kräver väsentliga ändringar vad gäller skyddet av befintliga rättigheter,

52. hävdar att förslaget till ändring av direktiv 89/552 borde diskuteras och antas så snabbt som möjligt med syftet att göra direktivet tydligare och mer precist och uppdatera det mot bakgrund av att sändningssystemen är på väg att förändras i grunden,

53. betonar att det inom den audivisuella sektorn finns ett behov av att stärka de positiva delresultat som uppnåddes i slutet av Uruguayrundan (GATT) på grund av den särbehandling som denna sektor måste ges, bl.a. inom WTO, något som tar sin början i och med att den nya förhandlingsrundan inleds i början av 1996,

54. beklagar bristen på europeisk samordning inom Internationella teleunionen och är förbryllat över det beslut som fattades i detta organ i november 1995, vilket gav USA en överdrivet gynnsam tillgång till satellitfrekvenserna,

55. delar oron hos dem som anser att om man inte uppmärksammar de sociala, kulturella och språkliga verkningarna som följer av de ännu knappt märkbara särdragen hos det globala informationssamhället, inte har en sträng samordning av vetenskaplig forskning och teknologisk utveckling och inte ser till att den audivisuella politiken omfattar en «innehållsstrategi» som motsvarar kommande utmaningar, så riskerar de klart definierade framtidsutsikterna att framstå som ett resultat av överdriven eufori, i stället för en noggrann bedömning av vilka möjligheter som erbjuds,

Sociala aspekter

56. betonar att de nya kommunikationstjänsternas mångsidighet kommer att möjliggöra nya former av arbete och social verksamhet som i många fall kommer att uppfylla den enskildes krav på att kunna organisera sin tid mer individuellt och flexibelt och för vilka en anpassad rättslig ram bör utarbetas för att bevara och öka de grundläggande samhällsrättigheterna utan att detta krav hindras av konservativa eller korporativistiska system,

57. anser att information till personer som distansarbetar om risker vid bildskärmsarbete är av största vikt för att upprätthålla hälso- och säkerhetsnormer för kontorsarbete för dessa; efterlyser en jämförande studie om arbete i hemmet och vilka hälsoeffekter detta medför och efterlyser upprättandet av tillämpningsregler som innehåller säkerhetsnormer,

58. anser att det är viktigt att klargöra den rättsliga ställning som de personer har som distansarbetar och att det behövs lagstiftning som specificerar att dessa är anställda och sålunda åtnjuter samma rättigheter som andra lönearbetare; efterlyser i samband med detta ett särskilt direktiv som ger personer som arbetar i hemmet rättslig ställning som anställda,

Sysselsättning

59. stödjer en utveckling och avreglering av infrastrukturerna för telekommunikation - såvitt detta är förbundet med strikta villkor vad gäller geografisk täckning och utbudet av allmänna tjänster samt också erbjuder en möjlighet att skapa ett dubbelt system med offentliga och privata operatörer - som en viktig möjlighet för skapandet av nya arbetstillfällen, anser emellertid att den förlust av arbetsplatser som därmed hotar uppstå inom denna sektor måste kompenseras genom speciella åtgärder,

60. yrkar på att, vad tillgången till nya telekommunikationsstrukturer beträffar, särskild hänsyn tas till behoven och de finansiella och utbildningsmässiga möjligheterna hos mycket små samt små och medelstora företag,

61. uppmanar EU att ställa medel till förfogande för främjande av innovativa projekt och koncept som telecentra, elektroniska arbetsförmedlingar, studiemöjligheter på distans för blivande företagare och liknande strukturer samt för mer omfattande forskning om distansarbetets potential,

62. påpekar ånyo betydelsen av förslagen i Delors vitbok: en skatteväxling, särskilt för den lägst utbildade arbetskraften, från beskattning av arbete till energi och konsumtion, är nödvändig för att skapa en politik i vilken informationsteknologin kan verka positivt på sysselsättningen,

63. uppmanar medlemsstaterna och EU att tillämpa informationsteknologi inom den offentliga sektorn så att de byråkratiska förfarandena förenklas och använda den härigenom frigjorda arbetstiden till att förbättra kundservicen,

64. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med övergången till informationssamhället inleda en bred diskussion om de framtida nödvändiga och önskvärda formerna för det offentliga tillhandahållandet av tjänster respektive den offentliga produktionen av materiel,

Utbildning och yrkesutbildning

65. hyser åsikten att det nuvarande utbildningssystemet i grunden måste förändras för att kunna förbereda unga människor för en plats i informationssamhället och för att kunna säkra människor i alla åldrar en plats i informationssamhället, pekar i detta sammanhang på vikten av utbildning och fortbildning av framför allt de grupper i samhället som hotas av ytterligare utslagning i och med den nya utvecklingen,

66. uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att genomföra kommissionsledamot Cressons förslag om att införa en skatt på 0,5 % på kommunikationstrafik, skatteintäkter som skulle kunna användas till främjande och utveckling av utbildning och yrkesutbildning; uppdrar åt det ansvariga utskottet att utarbeta ett betänkande, i vilket kommissionen uppmanas att i enlighet med artikel 138b i fördraget lägga fram lämpliga förslag,

67. varnar för missuppfattningen att informations- och kommunikationsteknologin kan lösa befintliga problem inom utbildningen och uppmärksammar EU och de nationella myndigheterna på nödvändigheten av särskilda insatser för att garantera samma möjligheter till utbildning för alla i informationssamhället,

68. uppmanar medlemsstaterna och EU att främja samarbetet mellan bibliotek, skolor, högskolor och företag - framför allt de små och medelstora företagen - kring införandet och utnyttjandet av informationsteknologi och utbildningen inom detta område; pekar på den möjlighet som offentliga inrättningar, t.ex. de offentliga biblioteken, har att göra kunskap tillgänglig för alla och förhindra social utslagning av vissa grupper,

69. uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt informationsteknologi inom ramen för det europeiska året för utbildning och livslångt lärande,

70. påpekar vad gäller de möjligheter som informationsteknologin ger att skapa arbetstillfällen i randområden vikten av utbildning av den lokala befolkningen för detta ändamål,

Arbetsorganisation och arbetskvalitet

71. förespråkar en samhällsdialog mellan arbetsmarknadens parter om de förestående förändringarna i arbetsrelationerna och riskerna för en urholkning av arbetstagarnas rättigheter; uppmanar kommissionen att genom överläggningar med arbetsmarknadens parter så snart som möjligt utveckla en ram för sociallagstiftningen i informationssamhället samt pröva de befintliga föreskrifterna i ljuset av den nya utvecklingen,

72. påpekar att det på grund av den väntade ökningen av distansarbete måste vidtas åtgärder inom boende, barnomsorg, social trygghet, säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och skydd av den privata sfären; det måste också vidtas åtgärder som syftar till arbetsrättsligt skydd för distansarbetare och dessas likställighet med de kollegor som arbetar på plats på företaget; uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om distans- och hemarbete; önskar att «skenbart självständiga» och arbetare som inte berörs av ett gott socialskydd skall ägnas särskild uppmärksamhet,

73. uppmanar medlemsstaternas regeringar att vid den kommande regeringskonferensen ge EU nödvändiga befogenheter för att kunna underteckna internationella avtal, vilka inom ramen för det globala informationssamhällets utveckling är nödvändiga för att förhindra social utslagning,

Socialt sammanhang

74. delar utskottets för regionalpolitik oro att kommissionens synsätt är för centraliserat och att de lokala och regionala myndigheternas roller inte är tillräckligt definierade, något som är farligt särskilt med tanke på den rättvisa fördelning av sysselsättningen som informationsteknologin möjliggör, och som kan leda till en fullständig utslagning av vissa områden,

75. yrkar därför inte bara på att struktur- och sammanhållningsfonderna utnyttjas för att föra den elektroniska motorvägen närmare de eftersatta regionerna, utan yrkar framförallt på att via denna elektroniska motorväg utveckla en meningsfull, lokal ekonomi med arbetstillfällen av hög kvalitet i de berörda regionerna, för att på detta sätt undvika att industrin bara låter de yttre områdena ta hand om «resterna» vad gäller arbetstillfällen,

76. uppmanar därför till en politik som sörjer för att de planerade elektroniska motorvägarna görs tillgängliga för alla medborgare, i så väl ekonomiskt, t.ex. genom reglering och subvention av vissa grundläggande anslutningar och tjänster, något som skulle ge begreppet «universellt tjänsteutbud» en dynamisk, med vidareutvecklingen av informationssamhället förbunden mening, som begriplighetsmässigt hänseende,

77. uppmanar kommissionen att i det program som den lagt fram ta med bekämpning av den sociala utslagning som kan bli följden av övergången till informationssamhället,

78. uppmanar EU att vid planeringen av de elektroniska motorvägarna också ta hänsyn till behoven i länder i tredje världen och i länder i Central- och Östeuropa och före detta Sovjetunionen, för att förhindra att utvecklingen av informationssamhället vidgar klyftan mellan fattiga och rika länder,

Kulturella aspekter

79. påpekar att många barn redan tidigt får kontakt med informationsteknologi, vilket gör att deras eventuella rädsla för denna tidigt dämpas; uppmanar därför till ett större främjande av alla initiativ som särskilt är avsedda att uppmuntra flickor i skolan och under utbildningen, till kampanjer med kvinnor som målgrupp och till vidareutbildning för kvinnor,

80. är ytterst oroat över kränkningar av kvinnans värdighet genom pornografi på Internet, liksom över att det på Internet sprids pornografiskt och rasistiskt material, som skulle vara straffbart om det spreds i medlemsstaterna, och kräver att kommissionen i den framtida debatten om informationssamhället överväger åtgärder av teknisk och lagstiftningsmässig natur för att på det europeiska och globala planet komma till rätta med problemet med att de elektroniska motorvägarna används för brottsliga ändamål, såsom handel med kvinnor och barn och med pornografi, samt utreda åtgärder för att begränsa ungdomars tillgång till pornografi via Internet,

81. anser att det finns en stadigt växande klyfta mellan graden av teknologisk innovation, vidden av de förändringar den orsakar och de sociala strukturernas förmåga att gå iland med dessa förändringar; begär att regler införs som överensstämmer med den sociala etiken och de demokratiska principerna,

82. anser att syftet bör vara att ge skillnaderna, mångfalden av traditioner och kulturer, pluralismen och dialogen en möjlighet att bestå,

83. anser att handlingsplanen för informationssamhället bör samordnas av en arbetsgrupp bestående av företrädare för näringslivet och för olika samhällsorgan,

84. anser att det är av största vikt att bl.a. fackföreningarna ingår i samordningsgruppen för informationssamhället, för att säkra att de möjligheter som arbete på distans erbjuder inte resulterar i social dumpning,

Radio och TV

85. förordar ett bibehållande av begreppet radio och TV med därav följande särskilda lagstiftningsbeslut och tillståndsförfaranden. Det kan undersökas huruvida det är möjligt, eller överhuvudtaget önskvärt, att införa graderade godkännandekriterier, t.ex. med hänsyftning till kriteriet rörande åsiktsmångfald, för hela programblock, fackprogram, betal-TV, pay- per-view respektive video-on-demand-erbjudanden, liksom för andra tjänster,

86. förordar fri tillgång utan diskriminering för leverantörer och användare för att i synnerhet säkerställa åsiktsmångfalden, och detta speciellt för radio- och TV-program som inte produceras av nätoperatörer,

87. anser att det i samband med de planerade åtgärderna till skydd för kodade TV-sändningar måste ges möjlighet att vidta verksamma åtgärder till skydd för minderåriga,

88. anser att det nyligen inrättade Europeiska institutet för telekomstandardisering (ETSI) bör inbegripas i standardiseringsöverläggningarna. Standardiseringsarbetet bör grundas på ett frivilligt samarbete mellan de deltagande parterna inom näringslivet, såsom industrin, leverantörer av tjänster och nätoperatörer, och inte föreskrivas av staten,

89. anser att i de världsomspännande diskussionerna om olika frågor angående informationssamhället bör förutom den Internationella teleunionen (ITU) också Världsförbundet för radiounioner (World Conference of Broadcasting Unions) inbegripas,

90. anser att för tillämpningarna inom den audivisuella sektorn spelar, förutom privat finansierade aktiviteter också strukturerna för offentligt finansierad radio och TV en nyckelroll. Dessa strukturer får inte underordnas de statligt finansierade institutionerna,

91. anser att inte enbart de traditionella satellitoperatörerna skall få fördelar vid liberaliseringen av satellitkommunikationerna, utan också enskilda satellitanvändare såsom radiostationer måste kunna dra fördel av denna liberalisering,

92. anser att, vid överläggningarna angående ett möjligt inrättande av en europeisk myndighet bör, med hänvisning till subsidaritetsprincipen, frågan om förvaltningen av knappa resurser som radiofrekvenser och kabel-TV- kanaler inte tas med,

Kulturella, pedagogiska, sociala och språkliga aspekter

93. begär mera omfattande överläggningar om de kulturella, pedagogiska, sociala och språkliga följderna och problemen, än vad som hittills föreslagits i handlingsplanen. Den europeiska sektorn av ett världsomspännande informationssamhälle, inklusive dess databanker, måste vara flerspråkig. Utskottet begär att lämpliga program för att främja en sådan utveckling inrättas. I det här sammanhanget måste minoritetsspråkens rättigheter garanteras,

94. utskottet förordar också på grundval av principen om lika möjligheter för alla inom utbildningssektorn att näten planeras med största möjliga täthet och på samma ekonomiska villkor,

95. anmodar kommissionen att främja erfarenhetsutbyte inom den empiriska pedagogikforskningen och att etablera idémässiga diskussioner för att utveckla mediakompetensen, omfattande mer än att kunna hantera maskiner, inom utbildningssystemen,

96. uppmanar kommissionen att, t.ex. inom ramen för SOKRATES-programmet om främjande av samarbete på högskole- och universitetsnivå, också ställa medel till förfogande för multimediakommunikation,

97. förordar med hänsyn till utvecklingen av den demokratiska kulturen i Europa att en europeisk «Freedom of Information act» införs med syfte att ge enskilda medborgare och medborgargrupper största möjliga tillgång till statliga databanker och möjlighet till direkt kommunikation med statliga myndigheter,

98. förespråkar överläggningar, med deltagande av företrädare från de berörda länderna, angående utformningen av Europas förbindelser med de mindre utvecklade länderna med hänsyn till det världsomfattande informationssamhället,

99. anmodar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att upprätta en rättslig ram för att bevara mångfalden i information och kultur då informationssamhället etableras, med syftet att lösa problemen med dominerande positioner och standardiseringen, som uppstår till följd av den världsomspännande marknaden,

100. anmodar alla berörda regeringsinstanser att säkra fri tillgång till informationsinfrastrukturen för alla utbildningsinstitutioner, kulturinrättningar, bibliotek, hälsocentra samt samlingslokaler,

101. anmodar kommissionen att så fort som möjligt framlägga ett program för stöd genom förberedande projekt till utveckling av europeisk multimediamjukvara, och då särskilt europeiskt utbildningsmaterial för CD-ROM,

102. anmodar kommissionen att genomföra undersökningar om informationssamhällets verkningar på dagens och morgondagens arbetsmarknad, så att unga människor kan fatta beslut om sin utbildning på grundval av relevant information,

103. anmodar regeringarna att på alla berörda nivåer säkra att alla skolelever får lika tillgång till ny informationsteknologi och informationsmaterial, samt att lärarna får den utbildning som behövs för att nå detta mål,

Forskning och utveckling

104. anser att medborgaren står i centrum av informationssamhället och att den digitala motorvägen bör utvecklas i en riktning som är positiv för medborgarna,

105. uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att utveckla en samordnad strategi för att anta den utmaning som informationssamhället utgör samt att

- utveckla en avreglerad, öppen och tekniskt avancerad infrastruktur,

- fastställa en dynamisk definition för ett heltäckande utbud av tjänster som är anpassad till de tekniska möjligheterna, inklusive möjliga lösningar för att finansiera tjänsteutbudet,

- avveckla monopol och samtidigt se till att inga oligopol med stora internationella företag uppstår, något som skulle kunna leda till att fördelarna med större konkurrens till stor del tillintetgörs,

- anpassa nationella bestämmelser för att undvika eventuella hinder,

- se till att den erforderliga samordningen finns mellan institutioner som är kvalificerade inom detta område, vid införandet av världsomfattande normer för hur utvecklingen av informationssamhället bör ske,

- införa nya och om möjligt världsomfattande bestämmelser för utformningen av informationssamhället,

- införa villkor som garanterar att informationssamhället utvecklas till ett instrument som förenar,

106. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt utarbeta nödvändiga tilläggsbestämmelser och lagstiftning vad gäller

- upphovsrätt och närstående rättigheter,

- säkerhet för konfidentiell information,

- digital namngivning,

- standardisering/normering,

- skydd för privatsfären,

- beviljande av tillstånd,

- sammankoppling av nätverk,

- selektiv och skyddad tillgång (t.ex. till databanker),

Man bör därvid ta hänsyn till ändamålen för de världsomfattande bestämmelserna som finns inom dessa områden,

107. uppmanar kommissionen till en förändring av Europeiska unionens hållning gentemot det globala informationssamhället, i enlighet med vad som föreslås i Bangemann-rapporten. Det är framför allt de tre särskilda programmen för informations- och kommunikationsteknologi som borde bli föremål för genomtänkta revideringar, i synnerhet med tanke på sammankopplingen av nätverk och stödet till upprättandet av interoperativa tjänster på europeisk nivå,

108. uppmanar medlemsstaterna att samordna försöks- och pilotprojekten så mycket som möjligt för att undvika att nya hinder skapas inom den gemensamma marknaden,

109. uppmanar kommissionen att samordna de många lagstiftningsförslag och projekt som håller på att utarbetas inom de olika generaldirektoraten samt att se till att öppenheten ökar såväl inom kommissionen som utanför denna,

110. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att analysera och dra nytta av den kunskap som redan finns i andra länder och organisationer vid utvecklingen av det europeiska informationssamhället,

111. betonar den viktiga roll informations- och kommunikationssamhället har för den regionala utvecklingen, eftersom de traditionella lokaliseringsfaktorer som finns inom den nya marknaden kommer att minska i betydelse. De ekonomiskt svagare regionerna kommer således att erbjudas goda utvecklingsmöjligheter. Därigenom kommer den regionala anknytningen samt skapandet av teknisk kompetens på informations- och kommunikationsområdet mer och mer att bli en viktig utmaning för regionerna, där framför allt de små och medelstora företagen spelar en central roll,

112. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa de förutsättningar som behövs för att de små och medelstora företagen på ett konkurrenskraftigt sätt skall kunna delta i informationssamhällets utveckling. Särskild tonvikt bör läggas på att koppla samman små och medelstora företag av samma typ, så att arbetet på deras respektive utvecklingsavdelningar effektiviseras,

113. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge ett starkare stöd åt arbetet i Europa med att ansluta de små och medelstora företagen till nätverk, samt att engagera dessa företag i försöks- och pilotprojekt. I dessa projekt kan tjänster som redan blivit avreglerade användas. Möjligheter måste skapas för att genomföra försök, så att företag redan nu kan skaffa sig praktisk erfarenhet på området innan avregleringen är fullt genomförd den 1 januari 1998. Små och medelstora företag måste ges möjlighet att delta i detta försöksarbete, eftersom det är där de flesta nya arbetstillfällena kan skapas,

114. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öppna elektroniska rådgivningskontor inom den offentliga sektorn på regional, nationell och europeisk nivå som ger medborgarna och näringslivet - framförallt de små och medelstora företagen - tillgång till information om de tjänster staten erbjuder. Det är önskvärt att man med hjälp av den nya informationsteknologin kan få tillgång till dessa uppgifter gratis genom de elektroniska motorvägarna. De europeiska standarder och normer som redan existerar bör respekteras och tillämpas även av myndigheterna,

115. uppmanar medlemsstaterna att inom de nationella läroplanerna skapa utrymme för undervisning om de möjligheter som informationssamhället skapar. Lärarnas universitetsutbildning borde ta hänsyn till de pedagogiska hjälpmedel informationssamhället tillför skolundervisningen. Genom att eleverna på ett tidigt stadium får bekanta sig med den nya informationsteknologin, kommer de att utnyttja den i högre grad. Klyftan mellan dem som använder respektive inte använder den nya informationsteknologin kommer att minska,

116. uppmanar medlemsstaterna att vara medvetna om faran för att vissa grupper kan komma att befinna sig i en än mer utsatt position genom informationssamhällets utveckling, t.ex. etniska minoriteter, flickor och kvinnor, handikappade och framför allt familjer och personer med låg inkomst. Europaparlamentet vill att alla medlemsstater upprättar strategier för att förebygga en sådan utsatthet, samt att kommissionen överväger att upprätta ett program som stödjer denna förebyggande verksamhet,

117. uppmanar medlemsstaterna att upprätta en högkvalitativ nätverksförbindelse mellan europeiska och icke-europeiska universitet och forskningsinstitutioner (inklusive de mindre utvecklade ländernas). Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under kommande år utreda hur den nya informationsteknologin används inom de olika målsektorerna, t.ex. utbildning, hälsovård och äldrevård,

118. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stimulera kommunikationen mellan universitet och forskningsinstitut inom hela unionen genom att koppla samman, förbättra och utvidga de nationella och internationella nätverk som redan existerar. Nya tjänster och standarder kan testas i detta alleuropeiska fiberoptiska nätverk,

119. uppmanar medlemsstaterna att etablera nya utbildningslinjer så att personal finns som kan stödja skolorna i arbetet med att förbereda och genomföra projekt för elevernas framtida användning av informationssamhällets tjänster,

120. uppmanar medlemsstaterna att förse medborgarna och näringslivet med så mycket information som möjligt angående informationssamhällets utveckling. Informationen bör bland annat öka insikten om de tjänster som tillhandahålls samt kunskapen om hur medborgarna och näringslivet kan använda de nya tjänsterna,

121. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hålla den offentliga tjänstesektorn öppen och flexibel inför den fortsatta utvecklingen, eftersom det inom konvergensarbetets ram kommer att uppstå en ny offentlig sektor. De olika sociala gruppernas deltagande bör möjliggöras genom aktiva åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. De redan existerande elektroniska informationstjänsterna bör därför inhysas i offentliga byggnader, t.ex. bibliotek, skolor, universitet, postkontor och administrationsbyggnader. De offentliga tjänsterna bör i framtiden garantera en bred publik tillträde samt erbjuda möjligheter till utveckling för de olika minoriteterna utan att man på grund av detta behöver upprätta speciella bestämmelser för var och en av grupperna,

122. uppmanar medlemsstaterna att främja utvecklingen och användningen av tjänsterna. Detta kan ske genom att man skapar juridiska och framför allt skattemässiga villkor, som bland annat gör att riskkapital kan ställas till nystartade, innovativa små och medelstora företags förfogande,

123. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samråd med olika samarbetspartner, däribland fackföreningarna, undersöka de socioekonomiska följderna av informationssamhällets och informationsteknologins utveckling,

124. uppmanar kommissionen att snarast möjligt sätta igång de försöks- och pilotprojekt som omnämns i Bangemann-rapporten och som avtalades på G7- konferensen i syfte att utgå från grunden, alltså användarna och leverantörerna. På så sätt kan man påverka marknadens utveckling i gynnsam riktning. Detta bör ges allra högsta prioritet, eftersom allmänhetens medvetenhet kommer att öka genom pilotprojekt inom informationssamhällets väntade tillämpningar,

125. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta på ett framtida kontrollsystem som syftar till att förebygga nätverkskriminalitet,

126. framhåller den väsentliga roll unionen spelar även på det finansiella området, när det gäller det fjärde ramprogrammet för forskning. Mot bakgrund av det ökande samarbetet mellan stora europeiska, amerikanska och japanska företag inom området informations- och kommunikationsteknik, anser Europaparlamentet det vara önskvärt att få i gång en grundläggande debatt angående de kriterier som är av ömsesidigt intresse för företagens deltagande i det fjärde ramprogrammets särskilda program, liksom i motsvarande program i USA och Japan,

127. konstaterar att man bör forska kring och utveckla övergripande standarder, eftersom fastställandet av normer och standarder i hög grad påverkar tekniken och informationsspridningen. Detta får i sin tur ekonomiska och handelspolitiska följder samt sociala och kulturella konsekvenser,

128. uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för en snabb och effektiv sammankoppling av kommunikationsnätverken i Central- och Östeuropa, OSS och länderna i Medelhavsområdet samt ställa nödvändiga tekniska och investeringsbefrämjande resurser till förfogande,

129. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till Europeiska rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament.