EU:s ambitiösa agenda för sysselsättning, tillväxt och investeringar samt dess arbete med den inre marknaden har bidragit till en stabil ekonomisk återhämtning. EU:s ekonomi har vuxit under sex år i rad. Omkring 12,6 miljoner arbetstillfällen har skapats sedan Junckerkommissionen tillträdde och arbetslösheten ligger på rekordlåga nivåer för 2000-talet. Samtidigt har de offentliga finanserna förbättrats överlag och skillnaderna i förmögenhetsfördelning mellan medlemsländerna minskar också igen.

Junckerkommissionen inledde sitt arbete i kölvattnet av den nya grekiska skuldkrisen. För att underlätta förhandlingarna mellan alla aktörer lanserade kommissionen i juli 2015 en plan för att hjälpa Grekland stabilisera sin ekonomi och öka sin användning av EU:s fonder för att främja jobb, tillväxt och investeringar. Planen gick ut på att mobilisera cirka 35 miljarder euro för Grekland under olika EU-finansieringsprogram för perioden 2014–2020. Vid samma kritiska tidpunkt mobiliserades ett kortsiktigt lån på sju miljarder euro som bryggfinansiering inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen. På så sätt kunde man på ett effektivt sätt förhindra att Grekland blev tvunget att lämna euroområdet. Genom den stödtjänst för strukturreformer som kommissionen inrättade 2015 erbjöd den också avancerat tekniskt stöd för det administrativa stöd som krävdes.

I sitt meddelande från januari 2015 fastställde kommissionen hur den ämnade utnyttja den flexibilitet som fanns inbyggd i stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Denna strategi fick stöd av EU:s ministerråd och har bidragit till EU:s ekonomiska återhämtning genom en bra balans mellan en sund finanspolitisk och stöd till tillväxt, i synnerhet genom reformer och investeringar. Uppskattningar tyder på att denna flexibilitet har ökat EU:s BNP med 0,8 % under de senaste fyra åren och bidragit till att skapa 1,5 miljoner jobb. Samtidigt minskade statsskulden med 6,8 procentenheter mellan 2014 och 2018. EU-underskottet minskade i genomsnitt från cirka 3 % till 0,6 %.

Ekonomin i EU växer nu för sjätte året i rad. Efsi har redan samlat ihop 392,6 miljarder euro i investeringar i små och medelstora företag och i nyckelområden såsom infrastruktur, forskning, förnybar energi, miljö samt digitala och sociala projekt. Målet för 2020 är 500 miljarder euro och 1,4 miljoner nya jobb i EU. Under nästa långtidsbudget bygger InvestEU-programmet vidare på dessa framgångar.

Sedan 2015 har framgångsrika EU-program för vidarebosättning hjälpt över 50 000 av de mest utsatta människorna runtom i världen att få skydd i EU. Genom samarbete kunde medlemsländerna ringa in prioriterade områden, såsom syriska flyktingar i Jordanien, Libanon och Turkiet eller flyktingar som evakuerats från Libyen. Ifjol gjorde medlemsländerna det största gemensamma åtagandet om vidarebosättning någonsin i EU inom ramen för EU:s nya frivilliga vidarebosättningsprogram med 50 000 platser som föreslagits av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker

De tullar som avskaffats genom de båda avtalen innebär besparingar på upp till 1,59 miljarder euro per år för företag inom EU.

Genom den regionala förvaltningsfonden har 1,5 miljarder euro mobiliserats för att finansiera 46 projekt i Irak, Jordanien, Libanon och Turkiet. Projekten har gett två miljoner syrier utbildning, skydd, sjukvård samt socioekonomiskt stöd.

10.Säkra EU:s gränser

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som nyligen inrättats, har lett till att mer än 1 600 gränsvakter nu hjälper till med att patrullera unionens yttre gränser i Bulgarien, Grekland, Italien och Spanien. En överenskommelse har nu nåtts om kommissionens förslag. Nästa steg är att utöka byråns verksamhet ytterligare. Byrån ska få egen utrustning och en permanent kår på 5 000 gränsbevakningstjänstemän från och med 2021 och 10 000 gränsbevakningstjänstemän senast 2027. Dessutom ska byrån få ett starkare mandat att genomföra återvändanden. Nya förbättrade och driftskompatibla informationssystem kommer att se till att våra gränser är säkrare och smidigare för resenärer. In- och utresesystemet kommer att påskynda förfarandena för resenärer med ärligt uppsåt och reagera om det finns tvivel. EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd effektiviserar kontrollerna på förhand av besökare utan visum. All relevant information utbyts mellan medlemsländer i realtid för att säkerställa att reglerna tillämpas.

11.EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och den externa investeringsplanen

Förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika på 4,2 miljarder euro är ett av EU:s mest effektiva instrument för finansiering av migrationsrelaterade projekt och hantering av de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration. Hittills har 193 projekt godkänts med ett brett fokus på allt från ekonomisk utveckling och förvaltning till hälso- och sjukvård samt migration, inklusive riktat livräddande bistånd till människor i behov av skydd. Dessutom ska den externa investeringsplanen, som bygger på erfarenheterna från Junckerfonden, mobilisera över 44 miljarder euro i både offentliga och privata investeringar fram till 2020 i Afrika och i EU:s grannländer. Den externa investeringsplanen och Europeiska fonden för hållbar utveckling är inriktade på att främja investeringar på flera prioriterade områden, såsom ren energi, finansiering av mikroföretag samt små och medelstora företag, jordbruk samt digitalisering för utveckling för alla.

12.RescEU – EU:s nya civilskyddsmekanism

EU har drabbats av allt fler och allt allvarligare katastrofer, som lett till dödsfall och andra skador för invånare, företag, samhällen och miljön. Under 2018 dog nästan 100 människor i naturkatastrofer i EU, och vi såg skogsbränder bryta ut i områden som aldrig tidigare drabbats. De ekonomiska kostnaderna är enorma: 2016 uppgick skadorna i EU till nästan 10 miljarder euro. EU måste anta denna utmaning och erbjuda sina invånare ett bättre skydd för dessa katastrofer genom att öka och förbättra beredskapen och de förebyggande åtgärderna. Under 2018 bad EU-länderna nästan tio gånger om bistånd. Det var främst fråga om läkemedel men även hjälp vid skogsbränder och havsföroreningar. RescEU tillhandahåller civilskyddskapacitet för dem som drabbats av katastrofer och som är mest i behov av hjälp i Europa och ute i världen. Denna reserv av tillgångar ska användas när länder snabbt behöver bistånd för att klara av en katastrof. I reserven ingår flygplan för brandbekämpning och andra insatser för att åtgärda situationerna såsom akutsjukvård. Under 2017 och 2018 aktiverades EU:s civilskyddsmekanism 52 gånger.

13.Den allmänna dataskyddsförordningen

Den allmänna dataskyddsförordningen, som började tillämpas den 25 maj 2018, har inte bara förberett EU för den digitala åldern utan också fastställt nya globala standarder för personlig integritet. Genom denna gemensamma EU-övergripande rättsakt säkerställs invånarnas grundläggande rätt till uppgiftsskydd. Enskilda personer och företag kan till fullo dra nytta av de möjligheter som den inre digitala marknaden erbjuder utan att behöva gå igenom 28 olika kostsamma och byråkratiska förfaranden. Fördelarna uppskattas till 2,3 miljarder euro per år

Medborgarna har nu större rättigheter, bl.a. rätt att få tillgång till sina uppgifter, rätt att göra rättelser, rätt att bli bortglömd och rätt att överföra uppgifter. De nya reglerna skyddar EU-invånarnas personliga uppgifter så att de inte missbrukas, t.ex. vid valkampanjer. Annars blir det hårda påföljder.

För företagen innebär reformen klara och samstämmiga regler och bidrar till att återställa konsumenternas förtroende. På internationell nivå har EU börjat införa regler för uppgiftsskydd. EU har skapat världens största område för fria och säkra dataflöden med Japan. Argentina, Uruguay, Kanada, Mexiko, Indien, Israel, Kalifornien och Nya Zeeland har alla inspirerats av den nya EU-standarden och börjat utarbeta lagar om uppgiftsskydd.

Mellan maj 2018 och januari 2019 lämnades 95 180 klagomål till dataskyddsmyndigheter i EU. Höga böter kan utfärdas om bestämmelserna inte följs. I Österrike fick ett sportvadslagningscafé böter på 5 280 euro för olaglig videoövervakning. I Tyskland måste en operatör av ett socialt nätverk betala 20 000 euro för att ha underlåtit att skydda användarnas uppgifter och i Frankrike måste Google betala 50 miljoner euro för att företaget inte bett om samtycke till reklam.

14.Slopade roamingavgifter

Sedan den 15 juni 2017 kan alla i EU skicka sms och använda internet utan extra avgifter när de reser inom EU. Efter ett årtionde av drastiska och stegvisa prisnedskärningar – en följd av kommissionens förslag om roamingavgifter – slopades alla roamingavgifter. Mellan 2007 och 2016 sjönk kostnaderna för roaming med över 90 procent. EU-invånarna började omedelbart använda sin mobil som hemma på sina resor: användningen av mobildatatjänster har ökat tolvfalt medan resenärernas telefonsamtal fördubblats jämfört med tiden före juni 2017.