SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.10.2005 
KOM(2005) 532 slutlig 
GENOMFÖRANDE AV GEMENSKA PENS LISSABONPROGRAM 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
Skattepolitikens och tullpolitiken s bidrag till Lissabonstrategin 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Nystart för Lissabonstrategin ....................................................................................... 3 
1.1. Beskattning, effektiv itet och konkurrenskraft.............................................................. 4 
1.2. Tullpolitik, en av den inre marknadens hörnstenar...................................................... 4 2. Göra Europa mer attraktivt för investerare och arbetskraft ......................................... 4 2.1. Utvidga och fördjupa den inre marknaden................................................................... 4 2.1.1. En gemensam konsoliderad bolagsskattebas för företag inom EU.............................. 5 2.1.2. Förenkla skatteklimatet och skapa lika villkor............................................................. 6 2.1.3. Riktade åtgärder för att avlägsna gränsöve rskridande skattehinder för EU-företag.... 8 
2.1.4. En ny strategi för bilbeskattning .................................................................................. 9 2.1.5. Begränsa snedvridningar till följd av  skattebedrägerier och skatteflykt.................... 10 
2.2. Säkerställa öppna och konkurrensutsatta marknader i och utanför Europa ............... 10 2.2.1. En strategi för att bekämpa förfalskningar................................................................. 10 2.2.2. Förbättra tullagstiftningen och iakttagandet av tullregle rna samt främja e-tull......... 11 
2.3. Förbättra lagstiftningen på EU -nivå och i medlemsstaterna...................................... 12 
2.3.1. Modernisera reglerna om mervärdesskatt .................................................................. 12 3. Skapa tillväxt genom kunskap och innovation........................................................... 13 3.1. Öka och förbättra investeringarna i forskning och utveckling................................... 13 3.1.1. Ett meddelande som ger vägledning om skatteincitament på forsknings- och 
utvecklingsområdet .................................................................................................... 13 
3.2. Främja en hållbar resursanvändning .......................................................................... 14 3.2.1. Energi-, transport- och miljörelaterade skatter........................................................... 14
 
SV 3   SV GENOMFÖRANDE AV GEMENSKA PENS LISSABONPROGRAM 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
Skattepolitikens och tullpolitiken s bidrag till Lissabonstrategin 
1. N YSTART FÖR LISSABONSTRATEGIN  
Kommissionen har nyligen föreslagit en nystart  för Lissabonstrategin med inriktning på 
tillväxt och sysselsättning1. Om detta skall lyckas måste Europa bli en attraktivare plats för 
investeringar och arbete, kunska p och innovation måste främjas och politiken måste utformas 
på ett sådant sätt att de europeiska företage n kan skapa fler och bä ttre arbetstillfällen. 
Skattepolitiken och tullpolitiken har stor betyde lse när det gäller att uppnå dessa mål. Det är 
områden som kan bidra till att göra våra ekonomier effektivare, bl.a. genom ändamålsenlig användning av naturresurser, och öka bolagen s konkurrenskraft. De kan också åstadkomma 
mer konkurrens på marknaderna, ge ett upp sving åt handeln oc h stödja kunskap och 
innovation. 
I meddelandet presenteras de centrala skatte- och tullpo litiska gemenskapsåtgärder  som 
skulle bidra till den snabba strukturella anpa ssning av våra ekonomier som behövs för att 
uppnå de ovan nämnda målen. Härvid ligger meddelandet i linje med det handlingsprogram 
som fastställdes i meddelandet inför Europeiska rådets vårmöte ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsä ttning – Nystart för Lissabonstrategin”
2. 
Syftet med det här meddelandet är att sammanst älla både pågående och planerade tull- och 
skatteåtgärder som utgör en sammanhängande upps ättning initiativ till stöd för ett av EU:s 
viktigaste politiska åtaganden. 
Avsnitt 2 innehåller centrala åtgärder som syftar  till att fördjupa den inre marknaden, säkra 
öppna och konkurrenskraftiga marknader och förb ättra europeisk och nationell lagstiftning. 
Avsnitt 3 innehåller centrala init iativ för att öka och förbättra investeringarna i forskning och 
utveckling och främja innovation och en hållbar resursanvändning. (Se den bifogade tabellen 
över politiska åtgärder.) Med hänsyn till initiativ ens särdrag kommer de att utformas på olika 
sätt och vid behov kommer en konsekvensanalys att göras. 
Dessa initiativ skulle bidra till att förnya tillväxten och därför skapa fler och bättre 
arbetstillfällen. När det gäller mer renodlad sysselsättningspolit ik bör det påpekas att särskilda 
skatteåtgärder på medlemsstatsnivå kan bidr a till att öka sysselsättningen och främja 
ekonomier utan social utslagning. Relativt hård beskattning av arbete förefaller ha hindrat 
skapandet av fler arbetstillfälle n, särskilt lågkvalific erade sådana, men det effektivaste sättet 
för staterna att öka sina inkomst er utan att höja skattesatser na är och förblir att bredda 
skattebasen genom att få ut fler personer i arbetslivet. En förskjutning av tyngdpunkten i 
                                                 
1 KOM(2005) 330 och KOM(2005) 24. 
2 Ibid. 
 
SV 4   SV beskattningen från skatt på arbete till konsum tionsskatter och miljöavgifter skulle också 
kunna ingå som ett led i en bredare st rategi för att öka sysselsättningen. 
1.1. Beskattning, effektiv itet och konkurrenskraft 
En viss grad av skattekonkurrens är hälsosam och kan ha positiva ekonomiska effekter, men 
huvudsyftet med ett skattesystem är  att få en viss inkomst för att kunna finansiera offentliga 
tjänster och transfereringar. Detta bör göras så effektivt som möjligt. Skattesystem kan medföra kostnader antingen i form av mins kad ekonomisk effektivitet – på grund av 
skattesnedvridningar – eller ge nom de bördor som skattebeta lare och skatteförvaltningar 
drabbas av när det gäller att följa skat teregler och administrativa formaliteter. 
Den omständigheten att det finns olika natione lla skattesystem inom EU medför stora 
merkostnader när det gäller de administrativ a förfaranden som är nödvändiga för att följa 
skattereglerna. Detta förhindrar en mer effektiv  resursallokering och innebär att det inte råder 
lika villkor
3. Det är nämligen så att dubbelbeskatt ning, skatterelaterade kostnader för 
omstruktureringar av företag och mer allm änna skillnader mellan medlemsstaternas 
skatteregler medför att företag kan föredra att bedriva sin verksamhet på hemmamarknaden 
framför i en annan medlemsstat. Detta är ett st ort hinder när det gäller att uppnå de fulla 
fördelar som en konkurrenskraftig inre marknad  innebär.  Om dessa hinder avlägsnas 
skulle det bidra till att skapa nya möjlighe ter för marknadstillträde och den konkurrens som 
detta skulle medföra skulle i sin tur stimulera investeringar och innovation. Vidare skulle 
kostnadsbesparingen till följd av att skatte hindren avlägsnas bidr a till att förbättra 
konkurrenskraften i EU:s produktionssektor. 
Skattepolitiken skulle också ak tivt kunna främja skapandet av tillväxt genom  kunskap och 
innovation.  Såväl forskning och utveckling som det allmänna företagsklimatet skulle kunna 
gynnas av riktade skatteåtgärder . Skattepolitiken skulle också kunna bidra till att främja 
miljöförändringar, vilket skulle leda till hållbarare produktions- och konsumtionsmönster. 
1.2. Tullpolitik, en av den inre marknadens hörnstenar 
Tullpolitiken  har stor betydels e när det gäller att främja handeln . Ökningen av 
handelsvolymerna på senare år, den komplicer ade moderna leveranskedjan, säkerhets- och 
trygghetshänsyn, antalet berörda parter och den takt  i vilken varor utbyts innebär att kraven på 
handelsrelaterad information ökar stort. 
Förenklad tullagstiftning, rationaliserade tullprocesser och tullförfaranden samt inrättandet av 
enhetliga och kompatibla elektroniska tullsys tem kommer att innebära  att näringsidkarna 
kommer att spara pengar och tid vid sina affä rstransaktioner med tullen. Samtidigt kommer 
datoriseringen och kompa tibiliteten att medföra att varor går att spåra och större öppenhet för 
både tullförvaltningarna och näringslivet.  
2. G ÖRA EUROPA MER ATTRAKTIVT FÖR INVESTERARE OCH ARBETSKRAFT  
2.1. Utvidga och fördjupa den inre marknaden 
I Lissabonstrategin understryks de t att centrala reformer fortfarande behövs för att fullborda 
den inre marknaden och att dessa bör ägnas särskild uppmärksamhet. Merparten av de 
                                                 
3 Se ”Studie över beskattningen i Europa” (SEK(2004) 1128/2). 
 
SV 5   SV åtgärder som EU vidtar på de t skattepolitiska området rör frågor beträffande den inre 
marknadens upprättande och funktion. Det bör i detta samman hang framhållas att 
gemenskapens Tull 2013-program och Fiscalis 2013-program4 kommer att fortsätta att utgöra 
ett stort bidrag till att den inre marknaden skall fungera problemfritt, inte minst genom 
finansieringen av den elektroni ska samtrafiken av medlemsstaternas informationssystem på 
tull- och skatteområdet. 
För närvarande har flera aspekter av hur de nationel la skattesystemen fungerar negativa 
effekter på marknadsintegrationen  eller hindrar att fördelarna av en enda marknad utnyttjas 
till fullo. Dessutom framstår skattehindren nu t ydligare som kvarstående hinder på den inre 
marknaden, eftersom det nuvarande affärsklimatet  är mer befrämjande för gränsöverskridande 
verksamhet än fallet var för tjugo år sedan. 
Om dessa hinder avlägsnades skulle företagen kunna göra sundare ekonomiska val som 
bygger på produktionsfaktorers produktivitet oc h som i mindre grad är  snedvridna genom 
vissa merkostnader. Detta skulle leda till en produktionsökning för medlemsstaternas 
ekonomier och, beroende på villkoren på de relevanta produktmarknaderna och företagens faktiska agerande, pressa ner kos tnaderna och priserna. Detta s kulle i sin tur leda till ökad 
välfärd.  
2.1.1. En gemensam konsoliderad bolags skattebas för företag inom EU 
Den nuvarande samtidiga förekomsten av 25 o lika, och ibland även inbördes oförenliga, 
bolagsskattesystem  inom EU medför i praktiken merkostn ader för att följa reglerna och ger 
små möjligheter till gränsöverskr idande förlustutjämning, trots at t förlustutjämning är vanlig i 
renodlade inhemska fall. Så bör det inte vara på  en verklig inre mar knad. Företagen tenderar i 
allt högre grad att behandla EU som en enda marknad i sin affärsverksamhet (forskning, 
tillverkning, varulager, försä ljning o.s.v.), men av rena skatte skäl tvingas de att dela upp 
denna marknad i nationella marknader.  
Bolagsskattereglerna behandlar gränsöverskridan de verksamhet inom EU annorlunda och ofta 
mindre fördelaktigt än motsvara nde rent inhemska verksamhet. Detta stimulerar företag att 
investera på den inhemska marknaden och av håller dem från att samverka med utländska 
företag och att etablera dotterbolag utomla nds. Samtidigt ger bristande överensstämmelse 
mellan nationella system möjlighe ter till skatteundandragande. 
Kommissionens arbete mot en gemensam konsoliderad bolagsskattebas  inleddes 2001
5 och 
bekräftades 20036. En gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle göra det möjligt för 
bolag som bedriver verksamhet på den inre ma rknaden att följa samma regler för beräkningen 
av sina skattebaser i olika medlemsstater i EU . Kommissionen har inte för avsikt att föreslå 
någon harmoniserad bolagsinkomstskattesats. En  gemensam konsoliderad bolagsskattebas 
skulle emellertid möjliggöra gränsöverskridan de förlustutjämning och skulle lösa de 
nuvarande skatteproblem som hänger samman med gränsöverskridande versamheter och 
omstruktureringar av bolagskoncer ner. Man skulle behöva enas om en metod för att fördela 
den konsoliderade skattebasen mellan medlemsstate rna så att varje stat kan tillämpa sin egen 
skattesats på sin andel av den konsoliderade basen. Den metoden borde leda till ett enklare 
och öppnare bolagsskattesystem inom EU. 
                                                 
4 KOM(2005) 111. 
5 KOM(2001) 582 och SEK(2001) 1681. 
6 KOM(2003) 726. 
 
SV 6   SV Detta är en utmaning, me n kommissionen har för avsikt  att vidta de nödvändiga 
förberedelserna för en gemensam konsoliderad skattebas under de kommande tre åren för att 
kunna lägga fram en gemenskapsrättsakt senast år 2008. 
2.1.2. Förenkla skatteklimatet och skapa lika villkor 
Syftet med den åtgärd som besk rivs ovan är att ta itu med många av de bolagsskattehinder 
som multinationella bolag stöter på. Gränsöve rskridande ekonomisk verksamhet inom EU 
drabbas emellertid också av flera andra skatteåtgärder, i synnerhet på 
mervärdesskatteområdet, som innebär betungan de skyldigheter och so m hindrar handel och 
investeringar. Gränsöverskrida nde verksamhet medför statis tiskt sett stora ökningar av 
kostnaderna för att följa gällande regler för alla bolag7. Små och medelstora företag är särskilt 
utsatta när det gäller dessa hi nder, eftersom kostnaderna för att följa gällande regler är 
proportionellt sett högre för dessa företag än fö r större bolag, och om  hindren avlägsnades 
skulle det avsevärt kunna öka de små och me delstora företagens deltagande i den inre 
marknaden, vilka för närvarande deltar i mycket  lägre utsträckning än de stora företagen. 
Detta resulterar i ekon omisk ineffektivitet oc h en tänkbar negativ in verkan på ekonomisk 
tillväxt och sysselsättningen. 
a) Skyldigheten att följa mervärdesskattereglerna Enligt studien över beskattningen i Europa
8 är kraven på att följa mervärdesskattereglerna det 
enda skälet till att 14 % av de små och medels tora företagen och 10 % av de stora företagen 
inte har ägnat sig åt ekonomisk verksamhet so m omfattas av mervärdesskatt i medlemsstater 
där de inte har fasta etableringsställen. I oktober 2004 ingrep kommissionen genom att lägga 
fram ett omfattande förslag om att förenkla nuvarande skyldigheter att följa 
mervärdesskattereglerna  vid gränsöverskridande transa ktioner för att underlätta för 
näringsidkare som levererar varor eller tillhanda håller tjänster till andra EU-medlemsstater. 
Förslaget innehåller bla nd annat bestämmelser om ett system med en ” one-stop shop ” som 
skulle göra det möjligt för näringsidkare att anvä nda ett enda mervärdesskattenummer för alla 
leveranser eller tillhandahållanden i nom EU och att inge en enda global 
mervärdesskattedeklaration till en elektronisk portal genom vilken deklarationen automatiskt 
lämnas till de olika medlemsstater där näringsidkaren bedriver beskattningsbar verksamhet. Förslaget innehåller fem andra förenklande åtgä rder som bör underlätta för företag, särskilt 
små och medelstora, att bedriva verksamhet i andra medlemsstater. Förslaget diskuteras för 
närvarande i rådet. 
b) Försök med att tillämpa metode n med beskattning i hemstaten 
I samband med utarbetandet av kommissionens  strategi för bolagsbeskattning framstod 
metoden med beskattning i hemstaten som en tä nkbar lösning för de skatteproblem som utgör 
det största hindret för små och medelstora företags gränsöverskridande verksamhet. 
Hemstatsmetoden innebär huvudsakligen att man tillämpar den inre marknadens metod med 
ömsesidigt erkännande vi d bolagsbeskattning av små och medelstora företag.  För företag 
som uppfyller kraven skulle bol agsskattereglerna i hemstaten tillämpas på dotterbolag och 
fasta etableringsställen i andra deltagande me dlemsstater. Detta skulle inte kräva någon 
                                                
 
7 Se ”Studie över beskattningen i Europa” (SEK(2004) 1128/2). 
8 SEK(2004) 1128/2.  
 
SV 7   SV harmonisering av skattesatserna, eftersom dessa även i fortsättningen skulle fastställas och 
tillämpas i varje enskild medlemsstat. 
Kommissionen anser att denna idé, som har utvecklats i stor detalj på det tekniska planet, med 
fördel skulle kunna prövas genom att små oc h medelstora företag får använda metoden 
försöksvis i ett pilotprojekt under fem år. Kommissionen planerar att lägga fram ett 
meddelande om detta före slutet av 2005. 
c) Mervärdesskatteregler om internationella tjänster Skattelagstiftningen är inriktad på den ekonomiska verkligheten oc h är endast effektiv om den 
ständigt anpassas till nya tendenser och omstän digheter. Det faktum att alltfler tjänster kan 
tillhandahållas interna tionellt är en särskild utmaning. EU  har lyckats bemöta verkningarna 
för mervärdesskatten av e-handel och liberalis eringen av telekommunikationstjänsterna, men 
även mervärdesskattereglerna fö r fastställande av platsen för tillhandahållandet av andra 
tjänster som kan tillhandahållas från en avlägsen ort måste ändras på ett liknande sätt så att förutsättningarna är desamma för aktörer i och utanför EU och så att det kan garanteras att 
intäkterna går till konsumtionslandet.  
Kommissionen lade fram ett förslag om platsen för tillhandahållande av tjänster mellan 
beskattningsbara personer  (B2B) 2003
9. Detta förslag har nyligen ändrats så att det även 
omfattar en översyn av platsen för tillhandahå llande av tjänster från företag till 
konsumenter (B2C)10. Det ändrade förslaget bör, när de t antas, lätta mervärdesskattebördan 
för företag som tillhandahåller gränsöverskridande tjänster åt andra företag, eftersom man avskaffar kraven på ytterligare mervärdesskat teregistrering och undanröjer behovet av dyrbara 
återbetalningsförfaranden. Det kommer också att hjälpa till att komma till rätta med konkurrenssnedvridningar på grund av att olika medlemsstater tillämpar olika 
mervärdesskattesatser (där ytterligare harmonise ring av skattesatserna är osannolik) och skapa 
villkor som är desamma som för aktörer i tredjeländer. 
d) Mervärdesskatteregler om finansiella tjänster 
Mervärdesskattereglerna om finansiella tjänster  är från 1977 och innebär ett allmänt 
undantag för den sektorn. Detta innebär att de n ingående mervärdesskatt som finansiella 
institut betalar i allmänhet inte är avdragsgill oc h därför blir en slutkos tnad för de finansiella 
instituten. Det uppstår en kedjereaktion som resulterar i att kostnad en för tjänster åt 
företagskunder ökar. Situationen kan bli ännu me r komplicerad om de finansiella instituten 
lägger ut en del av sin verksamhet på entrep renad och sådana tillhandahållanden omfattas av 
ytterligare mervärdesskatt. Det finns gott om be lägg för att detta system med undantag i grund 
och botten är ineffektivt och att det ökar kostnaderna.  
Dessa regler behöver ses över  eftersom de ger upphov till allt  större spänningar. Dessutom 
kan reglerna tolkas olika på nationell nivå. Dessa föråldrade mervärdesskatteregler stämmer 
allt sämre överens med andra gemenskapspolitis ka mål, såsom exempelvis handlingsplanen 
för finansiella tjänster. Oönskade följder av merv ärdesskattereglerna hindrar ofta en förbättrad 
effektivitet i sektorn, vilket är något som man an nars skulle kunna förvänta sig efter skapandet 
av en enda alleuropeisk markna d för finansiella tjänster.  
                                                
 
9 KOM(2003) 822. 
10 KOM(2005) 334. 
 
SV 8   SV Kommissionen har för avsikt att efter ett brett sa mråd med alla berörda parter lägga fram ett 
lagförslag om att anpassa mervärdesskattereglerna  för finansiella tjänster till utvecklingen av 
en enda finansiell marknad.  
e) Konkurrensen mellan offentliga organ och privata företag Reglerna om undantag för allmännyttiga tjänster och offentliga organs 
mervärdesskattebefrielse  behöver också moderniseras. De nuva rande reglerna är föråldrade 
och stämmer inte längre öve rens med 2000-talets ekonomis ka verklighet, där tidigare 
monopol har liberaliserats och stora delar av de offentliga tjänsterna har privatiserats helt eller 
delvis. Detta orsakar konkurrenssnedvridningar och ekonomisk ineffektivitet samt främjar 
skatteundandragande. Kommissionen avser att ä ndra de nuvarande mervärdesskattereglerna 
genom att lägga fram ett förslag i slutet av  2006 om att återställa  lika villkor i vissa 
verksamheter där både offentliga organ och privata företag är aktiva. 
2.1.3. Riktade åtgärder för att avlägsna gräns överskridande skattehinder för EU-företag 
På bolagsbeskattningområdet  har kommissionen i avvaktan  på att den gemensamma 
konsoliderade bolagsskattebasen genomförs fastställt  flera riktade lösninga r som syftar till att 
avlägsna vissa skattehinder. 
a) Gränsöverskridande förlustutjämning Avsaknaden av gränsöverskridande förlustutjämning  tenderar att påverka näringslivets 
beslut genom att bolagen stimuleras att antinge n investera på hemmamarknaden eller att göra 
gränsöverskridande investeringar i större medl emsstater på grund av att det är mer sannolikt 
att de redan har en skattebas där som förluster kan utjämnas mot. 
Gränsöverskridande förluster inom ett före tag, dvs. förluster vid ett utländskt fast 
etableringsställe, får beaktas av  huvudkontoret i de flesta medlem sstater, men endast ett fåtal 
länder medger gränsöverskridande förlustu tjämning inom en koncern, dvs. utjämning för 
förluster i ett utländskt bolag som ingår i samm a koncern. Naturligtvis skapar denna skillnad i 
behandling snedvridningar.  
Efter att ha dragit tillbaka e tt förslag till direktiv från 1990 på detta område har kommissionen 
inlett tekniska diskussioner me d medlemsstaterna i syfte att lägga fram ett meddelande så 
snart som EG-domstolen har meddelat sin dom i mål C-446/03 (Marks & Spencer), vilken bör 
vara särskilt relevant för det här området.  
b) Internprissättning Internprissättningen  bidrar i stor utsträckni ng till EU-företagens merkostnader för att följa 
skattereglerna
11. Kommissionen inrättade det gemensa mma forumet för internprissättning i 
EU 2002 för att på annat sätt än genom lags tiftning få fram pragmatiska lösningar på 
internprissättningsproblemen inom EU. Forumet består av skatteexperter från 
medlemsstaternas skatteförvaltningar och från  näringslivet. Efter forumets första rapport 
antog kommissionen 2004 ett meddelande som inbe grep ett förslag till en uppförandekod för 
                                                 
11 Se ”Studie över beskattningen i Europa” (SEK(2004) 1128/2). 
 
SV 9   SV ett effektivt genomförande av skiljemannakonventionen12 som rådet antog i december förra 
året. 
Efter forumets andra rapport från maj 2005 av ser kommissionen att detta år föreslå en 
uppförandekod om dokumentationskrav för internpr issättning för företag i intressegemenskap 
i EU. Dessutom är kommissionens tjänsteavdeln ingar och forumets medlemmar nu inriktade 
på att hitta alternativa förfaranden för att undvika och avskaffa skattetvister. 
c) Skatt på kapitaltillskott Vissa indirekta skatter som t.ex. skatt på kapitaltillskott  (en skatt på kapitaltillskott för bolag 
med begränsat ansvar) är helt klart till nackde l för företag inom EU och bör avskaffas som ett 
led i processen med att göra Europa attraktivare fö r investeringar. Skatten på kapitaltillskott är 
särskilt skadlig i samband med omstruktureri ngar av EU-företagen och deras utveckling. 
Skatten är också ofördelaktig för nystartade bo lag och för bolag som ökar sitt kapital. På 
senare år har tendensen varit att avskaffa skatt på  kapitaltillskott. Skatten tas för närvarande ut 
av endast 10 av de 25 medlemsstaterna. Från och med nästa år kommer endast 8 
medlemsstater att fortsätta att ta ut den. 
Kommissionens tjänsteavdelninga r håller därför på och förbereder ett förslag till en 
omarbetad version av direktivet om skatt på kapitaltillskott
13 som skall vara klar  före slutet av 
2006. Syftet med den omarbetade versionen kommer att vara att förenkla och modernisera 
lagstiftningen och ge möjlighet till en utfasning av  skatten på kapitaltillskott för att stödja EU-
företagens utveckling. 
2.1.4. En ny strategi för bilbeskattning 
Den europeiska bilmarknaden  är ett bra exempel på en sektor som ännu inte i full 
utsträckning har gynnats  av den inre marknaden och beskattningen är ett av skälen till 
detta.  Efter ett meddelande 200214 och omfattande samråd antog kommissionen den 5 juli 
2005 ett nytt förslag om personbilsbeskattning15. Detta förslag går ut på att 
bilregistreringsskatterna i medlemsstaterna gr advis skall avskaffas för att ersättas med 
en årlig vägtrafiks katt eller någon annan befint lig eller innovativ ny skatt . Ett gradvist 
avskaffande av registreringsskatterna skulle minska byråkratin och de höga 
transaktionskostnaderna för kons umenterna. Det skulle också resultera i större öppenhet och 
ett större mått av rättssäkerhet för samtliga aktörer samt minska de nuvarande prisskillnaderna 
på bilar med ungefär en femtedel. 
Förslaget syftar också till a tt minska den nuvarande fragment eringen av EU:s bilmarknad, 
som påverkar den gränsöverskridande handeln me d bilar. För närvarande måste industrin ofta 
av skatteskäl tillverka speciella modeller med olika specifikationer för olika medlemsstater. Förslaget skulle ge bilindustrin ett incitament att i högre grad utnyttja stor driftsfördelar genom 
att använda samma tekniska specifikationer för att tillverka bilar för hela den inre marknaden. 
                                                
 
12 KOM(2004) 297. 
13 Rådets direktiv 69/335/EEG av den 17 juli 1969 i dess ändrade lydelse. 
14 KOM(2002) 431. 
15 KOM(2005) 261. 
 
SV 10   SV 2.1.5. Begränsa snedvridningar till följd av  skattebedrägerier och skatteflykt 
Skattebedrägerier  ger upphov till betydande snedvridningar av den inre marknadens 
funktion, hindrar rättvis konkurrens och minskar efter hand intäkter som skulle användas för 
offentliga tjänster på nationell nivå. När skattebedrägerierna ökar leder det till ökade skattebördor för de bolag som följer lagen,  eftersom staten måste kompensera för 
inkomstbortfallet.  
Skattesystemen omfattas av medlemsstaternas behörighet och bör fort sätta att göra det. 
Emellertid anser kommissionen att tillvägagångssä tt som i större omfattning är gemensamma 
och samordnade skulle kunna hjälpa och stödja medlemsstaterna i bekämpningen av 
skattebedrägerier. Kommissionen håller därf ör på och utvärderar behovet av en ny 
skattepolitik för bedrägeribekämpning på eu ropeisk nivå. Flera olika instrument kan 
övervägas, t.ex. att förbättra samarbetet mella n förvaltningar inom landet, att begränsa 
hindren för ett effektivt informationsutbyte  genom att t.ex. förbättra tillgången till 
bankuppgifter, att främja förhandlingar med tred jeländer om att införa bestämmelser om 
informationsutbyte, att ytterligare utveckla användningen av instrument för administrativt 
samarbete inom gemenskapen och att förbä ttra den grundläggande skattelagstiftningen. 
Kommissionen skulle svara för den nödvändiga sa mordningen, framför allt i syfte att förbättra 
de instrument för administrativt samarbete so m är tillgängligt för medlemsstaterna. Den avser 
att lägga fram ett meddelande om detta under 2006. 
2.2. Säkerställa öppna och konkurrensutsa tta marknader i och utanför Europa 
De europeiska bolagen står infö r ett allt större antal internat ionella utmaningar. Lika villkor 
för dessa bolag i och utanför EU skulle gynna in vesteringar på EU:s in re marknad. Om målen 
i Lissabonstrategin skall uppfyllas är det därför nödvändigt att vidta åtgärd er för att förbättra 
EU-företagens internat ionella konkurrenskraft. 
2.2.1. En strategi för att bekämpa förfalskningar  
EU-företagens industriella och immateriella äganderätt kränks  i mycket stor utsträckning 
genom förekomsten av pirattillverkade och varumä rkesförfalskade produkter . De studier 
som utfördes av Internationella handelska mmaren 1997 respektive  OECD 1998 visade 
följande: 
• Varumärkesförfalskade varor svarar för 5–7 % av världshandeln. 
• Varumärkesförfalskade varor är orsaken till 200 000 förlorade arbetstillfällen i 
Europa. 
Verksamheten har sedan dess vuxit avsevärt . Internationella företagsledare och 
regeringsföreträdare krävde vi d sitt möte i Davos i Schweiz 2003 ”en massiv global satsning 
för att bekämpa varumärkesförfalskningen, som nu uppskattas omfatta mer än 450 miljarder dollar per år”. Förbättrade gränskontroller ansågs vara av avgörande betydelse. 
EU:s tullbeslag (mer än 100 miljoner varor om året  till ett värde av över en miljard euro) har 
ökat med nästan 1 000 % under de senaste fem åren. Alla EU:s näringslivssektorer möter 
ökad konkurrens från denna olagliga och ohed erliga handel. Dessutom minskar handeln 
skatteintäkterna och innebär en  säkerhetsrisk för medborgarna. 
 
SV 11   SV Om investeringarna i forskning och utveckling sk all främjas och lika villkor i och utanför EU 
säkras behövs effektiva åtgärder för att skydda immateriella rättigheter . 
Gemenskapen måste göra kraftfulla insatser för att utarbeta en enhetlig strategi baserad på 
praktiska åtgärder för att ge näringslivet bil ligt och konkret stöd för att bekämpa detta hot. Det 
internationella samarbetet måste också främja s så att tillverkningen och exporten av kopior 
från tillverkningsländerna kan stoppas. Utan  detta underliggande säkerhetsnät kommer 
företagen att få föra en alltmer orättvis kamp mot nya tillverkningsregioner som framställer förfalskningar i en aldrig tidigare skådad utsträckning. 
Kommissionen lade fram ett omfattande paket med brottsbekämpande åtgärder i juli för att 
säkerställa att de immateriella rättigheterna inte kränks
16 och antog i oktober 2005 ett 
meddelande17 om konkreta åtgärder för att öka det skydd som tullmyndigheterna kan erbjuda 
mot piratkopiering och förfalskningar, närm are bestämt ett fördj upat partnerskap med 
näringsidkare och ökat internationellt samarbete med EU:s handelspartner.  
2.2.2. Förbättra tullagstiftningen och iaktt agandet av tullreglerna samt främja e-tull 
I det nuvarande internationella företagsklimatet är enkla, förutsägbara och kostnadseffektiva 
formaliteter för varors gränsöverskridande rörlighet centrala när det gäller att öka den ekonomiska tillväxten genom nationellt eller regionalt deltagande i den internationella 
handeln.
 Dessutom har tullmyndigheterna goda föruts ättningar att se till att importen 
uppfyller miljökrav, hälsokrav och tekniska krav och att handelspolitiska åtgärder efterlevs. 
Denna del av tullens arbete är avgörande för att säkra att 
* lika villkor skapas, bibehålls eller återställs med handelspartner, * känsliga konsumtionsvaror som tillverkas inom EU får dra full nytta av sin 
tillverkningsstandard och tillverkningsort,  
* skyddsåtgärder, när sådana åtgärder be hövs för att lindra nödvändiga anpassningar i 
gemenskapen, är effektiva. 
År 2003 antog kommissionen ett meddelande om en  enkel och papperslös miljö för tullen och 
handeln och om tullens roll i en integr erad förvaltning av de yttre gränserna
18. Meddelandet 
innehåller en handlingsplan för en noggra nn översyn av tullförfarandena, däribland en 
förenkling och effektivisering för att fullt ut kunna utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationstekniken erbjud er. Uppvisandet av varor för tu llen är ett obligatoriskt led 
i varors rörlighet över gemenskapens yttre grän ser. De förfaranden som skall tillämpas har 
stor betydelse för den inhemska industrins roll i den internationella ha ndeln och dess bidrag 
till den inhemska ekonomin. En effektiv och än damålsenlig varuklarering ökar den imhemska 
industrins deltagande på den globala markna den, ger den mer konkurrenskraft och främjar 
små och medelstora företags deltagande i den internationella handeln samtidigt som den tillgodoser säkerhetsaspekterna. Vidare kommer en moderniserad tullkodex,  som 
effektiviserar och anpassar tull agstiftningen, tullförfarandena och tullprocesserna, däribland 
gemensamma standarder för IT-system,  tillsammans med praktiska åtgärder i 
medlemsstaterna, att bidra till att uppnå en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln.   
                                                
 
16 KOM(2005) 276. 
17 KOM(2005) 479. 
18 KOM(2003) 452. 
 
SV 12   SV Denna moderniserade tullkodex, so m kommer att föreslås av ko mmissionen senare detta år, 
kommer att utgöra den rättsliga grundvalen för e-tull. Den kommer att skapa den rättsliga 
grunden för elektroniskt utbyte av data inte bara mellan näringsidkare och tullmyndigheter i 
medlemsstaterna utan också med andra förvaltni ngar eller organ som är inblandade i varors 
internationella rörlighet, i enlighet med kommi ssionens meddelande om e-förvaltningens roll i 
Europas framtid19. Enligt detta initiativ kommer näri ngsidkarna bara att behöva lämna 
information till tullmyndigheterna en enda gå ng (”single window”) och varorna kommer att 
kontrolleras av dessa olika myndigheter vid sa mma tillfälle och på sa mma plats (”one-stop 
shop”). 
För att möjliggöra en effektiv och ändamålsenlig  riskhantering måste tullförvaltningarna i 
samtliga medlemsstater kunna utbyta information elektroniskt. Detta inbegriper i synnerhet 
utbytet av deklarationer före varors ankomst re spektive avgång och information om risker och 
näringsidkare. Tullsystemen och tullpraxise n måste därför bli mera samstämmiga och 
medlemsstaternas och kommissionens automatise rade tullsystem måste vara synkroniserade. 
Dessutom måste näringsidkarna kommunicera oc h utföra sina ärenden med tullen genom 
direktanslutning. Detta bör uppnås på grun dval av principen om ”tillgång för alla” 
(multiplattformsteknik), enligt definitionen i kommissionens meddelande om e-förvaltningens roll i Europas framtid. 
2.3. Förbättra lagstiftningen på EU-nivå och i medlemsstaterna 
2.3.1. Modernisera reglerna om mervärdesskatt Bättre lagstiftning är en viktig del av den förnyade Lissabonst rategin. Kommissionen har lagt 
fram flera förslag  på mervärdesskatteområdet  som syftar till att förbättra lagstiftningen 
genom att avlägsna hinder för marknadens funktion och införa mer konkurrens.  
Den grundläggande mervärdesskattelagstiftninge n i sjätte mervärdesskattedirektivet har 
ändrats flera gånger och har bl ivit komplicerad och svårbegr iplig. Kommissionen har därför 
föreslagit en omarbetad version av det sjätte mervärdesskattedirektivet
20 så att det skall 
finnas klara EU-regler för närings idkare som vill göra affärer i EU. Diskussionerna om detta 
förslag har gjort stora framsteg i rådet och ko mmer att fortsätta i syfte att få till stånd ett 
antagande före slutet av 2005. 
Dessutom har det blivit allt uppenbarare att det behövs en mer enhetlig tillämpning av 
mervärdesskattesystemet för att underlätta för företagen att bedriva verksamhet inom hela gemenskapen. Rådet beslutade 2004 att göra det möjligt att vidta åtgärder för att säkra en enhetlig tillämpning av nu gä llande mervärdesskatteregler
21. Den första förordning som 
kommissionen har föreslagit22 med stöd av denna nya rättsliga grund har nyligen godkänts av 
rådet och kommer att antas inom kort. Kommissionen anser att en större användning av 
denna möjlighet att anta bindande se kundärrätt på mervärdesskatteområdet  på 
gemenskapsnivå skulle räcka långt när det gä ller att undanröja de svårigheter som företag 
stöter på när de konfronteras med motstridiga tolkningar av EU:s mervärdesskattelagstiftning. 
                                                 
19 KOM(2003) 567. 
20 KOM(2004) 246. 
21 Direktiv 2004/7/EEG. 
22 KOM(2004) 641. 
 
SV 13   SV Behovet av en mer enhetlig tillämpning av mervär desskatereglerna är särskilt uppenbart i fall 
där olika tolkningar kan leda till dubbelbeskattning  (eller omvänt ingen beskattning). 
Naturligtvis finns det också fall där dubbelbeskattn ing eller ett krav på en näringsidkare att 
betala mervärdesskatt för samma transaktion i två olika medlemsstat er kan bero på den 
omständigheten att medlemsstater har olika up pfattning om hur en viss transaktion skall 
klassificeras. En sådan skillnad i bedömningen av omständigheterna kan förekomma trots att de berörda medlemsstaterna har samma merv ärdesskattelagstiftning. Kommissionen kommer 
därför före slutet av 2005 att lägga fram ett förslag om en EU-mekanism som kan lösa eller 
åtminstone lindra sådana situ ationer med dubbelbeskattning. 
3. S
KAPA TILLVÄXT GENOM KUNSKAP OCH INNOVATION  
3.1. Öka och förbättra investeringar na i forskning och utveckling 
Både ekonomisk teori och empirisk analys betonar den centrala roll som forskning och 
utveckling har för ekonomisk tillväxt. Investeringar i forskning och utveckling skapar normalt sidoeffekter som innebär att den samhällsmässiga avkastningen på invest eringen blir högre än 
den privata avkastningen för bolaget. Utan o ffentlig inblandning skulle därför nivån på 
näringslivets forskning hamna på en för lå g nivå och inte kunna öka ekonomins fulla 
tillväxtpotential.  
Följaktligen ingår flera olika åtgärder som är avsedda att främja forskning och utveckling i 
Lissabonstrategin. I ordförandeskap ets slutsatser från Europeis ka rådets möte i mars 2005 
anges det uttryckligen att målet med en i nvesteringsnivå på 3 % på forsknings- och 
utvecklingsområdet ”skall uppnås bland anna t genom skatteincitament för privata 
investeringar…”. 
3.1.1. Ett meddelande som ger vägledning om skatteincitament på forsknings- och 
utvecklingsområdet  
Beroende på den ekonomiska bakgrunden, fo rsknings- och utvecklingskapaciteten och det 
allmänna skattesystemet i ett visst land kan ska tteincitament hjälpa till både när det gäller att 
komma till rätta med marknadsbrister och när det gäller att öka näringslivets investeringar i 
forskning genom att minska kostnaderna för fors kning och utveckling. Sk atteåtgärder gör det 
möjligt för företag att bättre avgöra hur invester ingar i forskning och utveckling lämpligen bör 
fördelas på olika projekt och prioriterade uppgift er och ger dem ett större mått av säkerhet när 
det gäller rättsliga aspekter och planeringen. De gör det också möjligt att skapa en direkt förbindelse mellan offentliga incitament och en ökning av privata investeringar i forskning 
och utveckling, vilket har mycket stor betydelse med hänsyn till den allmänna bristen på privat forskning och innovation i Europa. Värdet  av skatteincitament på forsknings- och 
utvecklingsområdet måste emellertid bedömas mo t bakgrund av det allmänna skattesystemet. 
Nivån på den allmänna bolagsskattesatsen har t. ex. avgörande betydelse för de effekter som 
skatteincitament får på omfattn ingen av näringslivets invester ingar i forskning och utveckling. 
Under senare år har medlemsstaterna infört el ler förstärkt flera olika skatteincitament på 
forsknings- och utvecklingsområdet. Under de senaste två åren har CREST följt 
informationsutbytet bland medlemsstaterna om bä sta praxis på detta område som en del av 
den ömsesidiga inlärningsprocessen för att öka investeringarna i forskning och utveckling. 
För närvarande förekommer det emellertid må nga olika incitament i medlemsstaterna på 
forsknings- och utvecklingsområde t, vilket skapar dålig samo rdning på EU-nivå. Med tanke 
 
SV 14   SV på att medlemsstaterna ofta stöter på samma problem kan denna brist på samordning resultera 
i icke-optimal fördelning av offentliga anslag och hindra skapandet av lika villkor inom EU.  
Ett meddelande som ger vägledning om ska tteincitament på forsknings- och 
utvecklingsområdet  skulle kunna bidra till att avhjälpa denna brist och i bästa fall hjälpa 
medlemsstaterna att tillsammans finna lösnin gar på gemensamma problem och rent av 
utarbeta ömsesidigt förstärkande incitament på forsknings- och utvecklingsområdet, vilket 
skulle skapa ett gynnsamt skatteklimat för forskning och utveckling inom EU:s 
forskningsområde. Såsom kommissionen har tillkänna givit i sin handlingsplan för statligt stöd 
kommer den under 2006 att se över ramarna för statligt stöd i syfte att gynna forskning och 
utveckling och innovationer. De n kommer samtidigt att lägga fram ett meddelande med 
vägledning för medlemsstaterna om hur åtgärder avseende sk atteincitament på forsknings- 
och utvecklingsområder bör utformas och genomföra s i deras allmänna skattesystem, så att de 
får en klar bild av de relevant a hindren i gemenskapslagstiftningen. 
Meddelandet kommer att 
• ange de centrala EU-rättsliga kraven för medlemsstaternas skatteincitament på 
forsknings- och utvecklingsområdet, 
• framhålla bästa praxis när det gäller be handlingen i skattehänseende av forskning 
och utveckling och incitament i vissa me dlemsstater som skulle kunna tjäna som 
exempel för andra medlemsstater, och 
• i förekommande fall, ange det politiska budskapet och det huvudsakliga innehållet 
i tänkbara framtida initiativ som är riktade till medlemsstaterna. 
Ett sådant meddelande kommer naturligtvis att va ra utformat så att det hjälper medlemsstater 
som vill använda skatteincitament att göra så utan att på något sätt tvinga medlemsstater att använda sådana.  
3.2. Främja en hållbar resursanvändning 
Indirekt beskattning kan såsom ett marknadsbaserat instrument ha avgörande betydelse för en 
hållbar resursanvändning i Europeiska unione n. Ändamålsenligt utformade punktskatter eller 
särskilda miljöavgifter ger bättre prissignaler genom att externa miljökostnader omvandlas till interna, vilket får näringsidkarna att ändra sitt beteende i linje med detta. Dessutom ger 
beskattningen bolagen incitament att ägna si g åt teknisk innovation för att minska sin 
skattebörda. Energi-, transport- och miljöskatte r skulle kunna användas för att främja en sådan 
hållbar resursanvändning, med fördel inom  en samordnad EU-ram för att undvika 
snedvridningar av konkurrensen.  
3.2.1. Energi-, transport- oc h miljörelaterade skatter 
Direktivet om beskattning av energiprodukter
23 har gett medlemsstaterna nytt utrymme att 
använda skatter för att främja en hållbar re sursanvändning. Det medger bl.a. skattelättnader 
för bolag som tillämpar avtal som leder till a tt miljöskyddsmål uppnås eller till förbättrat 
energiutnyttjande.  
                                                 
23 Direktiv 2003/96/EG (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51). Direktivet senast ändrat genom direktiv 
2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100). 
 
SV 15   SV a) Beskattning av diesel för yrkesmässiga ändamål 
Detta direktiv behöver ändras för att ta itu med den snedvridning av konkurrensen på 
vägtransportmarknaden  som har uppstått på grund av de st ora skillnader i beskattningen av 
diesel för yrkesmässiga ändamål som förekomm er i EU:s medlemsstater. Den nyligen utförda 
genomgången av ny lagstiftning har lett till att förslaget från 200224 beträffande diesel för 
yrkesmässiga ändamål har dragits tillbaka, me n kommissionen avser a tt före slutet av 2005 
lägga fram ett nytt förslag med beaktande av de kommentater som Europaparlamentet, rådet 
och näringsidkare framförde vid diskussi onerna av det urspr ungliga förslaget. 
b) Energibeskattning Kommissionen överväger dessutom att föreslå ändr ingar i direktivet om energibeskattning för 
att införa mer långtgående miljömål för energibeskattningen  i syfte att helt och hållet 
omvandla externa kostnader till interna. I grönboken om effek tivare energiutnyttjande från 
2005
25 angav kommissionen att ytte rligare initiativ behövde övervägas för att stärka 
skattepolitikens positiva verkningar när det gälle r bättre energiutnyttj ande. Dessa initiativ 
består bl.a. i att närma punktskat tesatserna på energi produkter och på elektr icitet som används 
vid tillverkning till varandra, doc k i riktning mot den övre änden av skalan, och att införa en 
automatisk indexreglering av alla punktskatter. 
c) Bilbeskattning Vidare bör det påpekas att det nyligen antagna förslag om bilbeskattning som nämnts i avsnitt 
2.1.4 också innehåller bestämmelser om infö rande av en koldioxidberoende komponent i 
skattebasen enligt medlemsstaternas bestämmelser  om bilbeskattning. Ska tteåtgärder utgör en 
av de tre pelarna i gemens kapens strategi för att minska koldioxidutsläpp från personbilar . 
En optimal användning av dessa åtgärder till sammans med åtaganden från bilindustrin och 
information till konsumenterna är avgöran de för att uppnå gemenskapens mål på 
120 g koldioxid per kilometer. En minskning av  koldioxidutsläppen skulle gå hand i hand 
med en minskning av bilarnas energiförbrukning, vilket i sin tur skulle bidra positivt till ett 
effektivt utnyttjande av energiprodukte r och en hållbar energiförsörjning. 
                                                
 
24 KOM(2002) 410. 
25 KOM(2005) 265. 
 
SV 16   SV BILAGA  
Lissabonstrategin: Centrala skatte- och tullp olitiska åtgärder som redan har antagits 
eller som övervägs  
Göra Europa mer attraktivt för 
investerare och arbetskraft  Skapa tillväxt genom kunskap och 
innovation  
1. Utvidga och fördjupa den inre 
marknaden  1. Öka och förbättra investeringarna i 
forskning och utveckling  
• En gemensam konsoliderad 
bolagsskattebas för företag inom 
EU (2008). 
 
• Förenkla skatteklimatet och skapa 
lika villkor: 
Skyldigheten att följa 
mervärdesskattereglerna: one-stop shop (2004), hemstatsbeskattning (2005), mervärdesskatteregler om internationella respektive finansiella tjänster (2005) (2006), mervärdesbeskattning av offentliga organ (2006). 
• Riktade åtgärder för att avlägsna 
gränsöverskridande skattehinder för 
EU-företag: 
gränsöverskridande förlustutjämning 
(2006), internprissätt ning (2005), skatt 
på kapitaltillskott (2006). 
• En ny strategi för bilbeskattning 
(2005). 
 
• Begränsa snedvridningar till följd 
av skattebedrägerier och skatteflykt (2006). • Ett meddelande som ger vägledning 
om skatteincitament på forsknings- 
och utvecklingsområdet (2006). 
. 
2. Säkerställa öppna och konkurrensutsatta marknader i och utanför Europa  2. Främja en hållbar resursanvändning  
• En strategi för att bekämpa 
varumärkesförfalskningar (2005). 
• Förbättra tullagstiftningen i syfte att 
främja e-tull (2005). • Energi-, transport- och 
miljörelaterade skatter: 
beskattning av diesel för yrkesmässiga 
ändamål (2005), energibeskattning (2006), bilbeskattning (2005). 
3. Förbättra lagstiftningen på EU-nivå och i medlemsstaterna   
 
SV 17   SV • Modernisera reglerna om 
mervärdesskatt (2005).