f)Cyberbrottslingar kommer kontinuerligt att visa på flexibilitet och motståndskraft, men de kommer även att förlita sig på befintliga tillvägagångssätt och rikta in sig på kända sårbarheter och nya offer. De kommer att försöka dra nytta av den massiva övergången från verksamhet som tidigare sköttes offline till onlinemiljön, vilket skedde under covid-19-pandemin.

Generellt sett bör de personer som utför europeiska gränsbevaknings- och återvändandeuppdrag vara specialutbildade yrkespersoner på gränskontrollområdet som har höga etiska värderingar och håller fast vid striktast möjliga integritet. De bör tillhöra behöriga gränskontrollmyndigheter eller brottsbekämpande myndigheter som har en sträng uppförandekod. Inga undantag tillåts med avseende på arbetsuppgifter som kräver användning av personuppgifter, sökning i konfidentiella register eller i händelse av handlingar som kräver verkställande befogenheter, i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt. Behöriga myndigheter bör ha det fulla ansvaret för alla gränskontrollåtgärder under alla omständigheter. Det är inte möjligt att utkontraktera ansvaret för gränskontrolluppdrag – gränskontroll tillhör till sin natur brottsbekämpning. I linje med nationell lagstiftning kan militär kapacitet och militära tillgångar användas när de begärs för att bistå behöriga gränsbevakningsmyndigheter, under förutsättning att alla nödvändiga förutsättningar som nämns ovan är uppfyllda.

13.Systemet för landgränsövervakning måste kunna avslöja alla otillåtna gränspassager och ingripa mot personer som passerar gränsen illegalt i högriskområden, under alla omständigheter. System för landgränsövervakning kan inbegripa drönare, rörelsesensorer och mobila enheter. Användning av sådana tekniska metoder, i synnerhet teknik som kan samla in personuppgifter, måste grundas på, och skötas i enlighet med, tydligt definierade bestämmelser i unionsrätten och nationell rätt, däribland om skydd av personuppgifter.

Gränskontroller som leds av riskanalys (gränskontroller vid gränsövergångsställen och gränsövervakning mellan gränsövergångsställen) ligger i centrum för europeisk integrerad gränsförvaltning. Frontex och medlemsstaternas gränsförvaltningsmyndigheter, som tillsammans utgör den europeiska gräns- och kustbevakningen, bör ha rättslig, institutionell, administrativ och operativ kapacitet samt nödvändiga resurser för att genomföra effektiv och ändamålsenlig gränskontroll under alla omständigheter. Gränskontroll förhindrar irreguljära migranters obehöriga passage av de yttre gränserna, i syfte att stärka den inre säkerheten för EU och medborgarna. Den underlättar även lagliga gränspassager för människor och gränsöverskridande trafik. Samtidigt bidrar gränskontroller till att förebygga och bekämpa olika former av gränsöverskridande brottslighet. Gränskontroller bör genomföras på ett sätt som respekterar alla människors rättigheter, oavsett om de söker skydd eller inte. Enskilda personer som söker skydd måste ges tillgång till förfarandena, samtidigt som de som inte gör det likaså måste skyddas mot non-refoulement. Gränskontroll omfattar även åtgärder i gränsområdet med avseende på människor som har passerat yttre gränser på andra platser än gränsövergångsställen (dvs. screeningåtgärder enligt nationell rätt eller screeningfas enligt EU:s regler när de har antagits).

Europeisk integrerad gränsförvaltning bör vara samarbetsstyrd. Samarbetet mellan organ bör vara väletablerat på nationell nivå för att garantera ett heltäckande, sektorsövergripande, sammanhängande och kostnadseffektivt genomförande av integrerad gränsförvaltning, bland annat bland nationella organ som ansvarar för att skydda de grundläggande rättigheterna. Arbetsfördelning, samarbetsstrukturer, gemensam användning av kapacitet, kommunikationskanaler och synkroniserade arbetsförfaranden bör vara väldefinierade och konsoliderade.

Strategiska riktlinjer

1.Samarbete mellan organ på EU-nivå och nationell nivå bland de aktörer som utgör den europeiska gräns- och kustbevakningen och andra nationella myndigheter som utför andra uppgifter vid gränsen bör bygga på en tydlig rättslig grund, inbegripet nationell lagstiftning. Den rättsliga grunden bör återspegla fördelningen av befogenheter och särdrag hos respektive medlemsstats offentliga förvaltning och institutionella struktur och genomföras genom samarbetsavtal och konkreta åtgärder. De centrala samarbetsområdena är effektivt informationsutbyte, gemensamma riskanalyser, gemensamma insatser och gemensam användning av europeisk och nationell kapacitet i linje med givna befogenheter.

2.Den fulla potentialen när det gäller befintliga och framtida verktyg för informationsutbyte, särskilt Eurosur, bör utnyttjas operativt på EU-nivå och nationell nivå. I detta sammanhang bör effektivt samarbete och effektiv samordning säkerställas inom och bland de nationella myndigheter som deltar i den europeiska gräns- och kustbevakningens verksamhet och inom själva Frontex. Sådant samarbete och sådan samordning bör ombesörjas inom ramen för Eurosur, i synnerhet inom varje nationell samordningscentral.

3.Tullkontroll är inte en del av Schengenregelverket, och alla Schengenländer är inte medlemmar i tullunionen. Därför är tullkontroll inte en direkt del av upplägget med europeisk integrerad gränsförvaltning. Tullmyndigheter och andra myndigheter som arbetar vid de yttre gränserna deltar dock i genomförandet av den europeiska integrerade gränsförvaltningen genom den komponent som rör samarbete mellan organ. Samarbetet mellan gränsbevakningstjänstemän och tullen, som strategiska partner, bör vidareutvecklas på samtliga nivåer för att få till stånd bättre integrering av kontrollen av personer och varor, i syfte att garantera smidiga och säkra gränspassager. Konkret innebär detta att det bör finnas en klart fastställd rättslig ram för samarbete mellan gränsbevakningstjänstemän och tullmyndigheter som inbegriper en väldefinierad arbetsuppdelning, fungerande samarbetsstrukturer och en interoperabel teknisk miljö som säkerställer nära och praktiskt samarbete på alla nivåer. Recommendations for the cooperation between Customs Administration and Border Guards , som tagits fram av kommissionen, bör används som grund när samarbetet vidareutvecklas. Vidare, med avseende på ovannämnda samarbete, drog gruppen av experter på utmaningar för tullmyndigheter slutsatsen att ett alternativ skulle kunna vara att göra tullmyndigheter delaktiga på ett mer integrerat sätt .

4.Brottsbekämpande och militärt samarbete för att stödja gränsförvaltning och bekämpa gränsöverskridande brottslighet bör vidareutvecklas på nationell nivå. Det kommer att garantera bättre samordning liksom effektiv och kostnadseffektiv användning av information, kapacitet och system. Det är nödvändigt för att förhindra gränsöverskridande brottslighet, terrorism och irreguljär invandring och för att bidra till att rädda migranters liv. Samarbetet bör ha en tydlig rättslig grund, avtal och operativa standardförfaranden. Ansvariga brottsbekämpande myndigheter bör alltid bära ansvaret för gränskontrollfunktioner.

Komponent 6: ”Samarbete mellan relevanta unionsinstitutioner, -organ och -byråer på de områden som omfattas av [förordningen om den europeiska gräns- och kustbevakningen], inbegripet genom ett regelbundet informationsutbyte .”

Politiska prioriteringar

Europeisk integrerad gränsförvaltning bör vara samarbetsstyrd. Samarbete mellan organ, dvs. mellan den europeiska gräns- och kustbevakningen och andra europeiska aktörer, bör vara väletablerat för att garantera ett heltäckande, sektorsövergripande, sammanhängande och kostnadseffektivt genomförande av europeisk integrerad gränsförvaltning.

Strategiska riktlinjer

1.Samarbete mellan organ på EU-nivå bör föras genom samarbetsavtal, särskilt samarbetsavtal som Frontex sluter med de relevanta EU-institutioner, EU-organ och EU-byråer som avses i artikel 68 i förordningen om den europeiska gräns- och kustbevakningen. De centrala samarbetsområdena är kopplade till effektivt informationsutbyte, gemensamma riskanalyser, gemensamma insatser och gemensam användning av europeisk kapacitet i linje med givna befogenheter. Upplägget med multifunktionella insatser på EU-nivå, som grundas på riskanalys, bör vidareutvecklas samtidigt som full hänsyn tas till grundläggande uppgifter och ansvarsområden för de aktörer på EU-nivå som deltar i sådana insatser.

2.Den fulla potentialen när det gäller befintliga och framtida verktyg för informationsutbyte, särskilt Eurosur, bör utnyttjas operativt på EU-nivå. Den insamling av information som görs av Eurosurs fusionstjänster bör vidareutvecklas genom tillämpning av samarbetsavtal som sluts mellan Frontex och respektive EU-insitutioner, EU-organ och EU-byråer i syfte att ge medlemsstaterna och Frontex informationstjänster med mervärde som är kopplade till europeisk integrerad gränsförvaltning.

3.Europeiskt samarbete kring kustbevakningsuppgifter bör vidareutvecklas för att öka kunskaperna om den maritima lägesbilden och reaktionsförmågan samt stödja samstämmiga och kostnadseffektiva åtgärder på unionell och nationell nivå. En praktisk handbok om europeiskt samarbete kring kustbevakningsuppgifter bör tillämpas allmänt för att främja ett harmoniserat genomförande av samarbetet i fråga på unionell och nationell nivå .

4.Interoperabilitet mellan relevanta EU-omfattande informationssystem (in- och utresesystem, Etias, Schengens informationssystem, VIS) bör säkerställas i högre grad och, om så krävs, vidareutvecklas för att garantera effektivare användning av olika instrument.

5.Hotspot-upplägget, inbegripet operativa standardförfaranden, bör användas när så är relevant. Alla berörda byråer (Frontex, Europeiska unionens asylbyrå, Europol och FRA) bör ha ständig beredskap att stödja hotspot-områden i linje med det antagna upplägget. Medlemsstater bör ha rättslig och operativ beredskap att stå värd för eller stödja europeiska hotspot-områden.