I denna rapport presenteras unionens viktigaste verksamhet och resultat på området humanitärt bistånd under 2017, genom den verksamhet som bedrivits av Europeiska kommissionen. Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd, där det anges att kommissionen ska förelägga Europaparlamentet och rådet en årsrapport med en sammanfattning av de insatser som finansierats under föregående år.

Totalt 82,5 miljoner euro anslogs för Irak under 2017. Under 2016–2017 lämnade EU även bistånd in natura, som tillhandahölls av länder som deltar i EU:s civilskyddsmekanism, för krisinsatser i Mosul. Hållbara insatser och övergång till de första faserna av återhämtning samt stöd efter halva tiden har främjats i enlighet med kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete.

Under 2017 fortsatte EU att lämna sektorsöverskridande stöd till flyktingar och migranter som reser genom den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien och som blivit strandsatta i Serbien efter det att gränserna stängdes (5 miljoner euro).

Asien och Latinamerika

EU fortsatte under 2017 att stödja länder i Asien med ca 95 miljoner euro, som användes för humanitära insatser men även för katastrofberedskap. Fokus låg på den allt svårare krisen med tvångsförflyttningar i Afghanistan, på bistånd till de över 700 000 rohingyer som nyligen tvingats fly från Myanmar till Bangladesh och på de rohingyer och andra minoriteter i Myanmar som drabbats svårt av våld och fängslanden. Kommissionen reagerade också på hur situationen förvärras i Filippinerna/Mindanao, vilken dessutom förvärrats av följderna av cyklonen Tembin som drabbade området i december 2017.

I Latinamerika och Västindien har över 30 miljoner euro anslagits för katastrofberedskap och insatser för humanitära krissituationer, med tyngdpunkt på insatser efter de förödande orkanerna Irma och Maria i Västindien, krisen i fråga om livsmedel och tillfälligt skydd på Haiti samt det allt svårare humanitära läget i Colombia och Venezuela. Torkan och våldet i Centralamerika var också en prioriterad fråga i regionen under året.

Insatser vid naturkatastrofer

Kommissionen agerade efter flera naturkatastrofer under 2017, både i EU och i resten av världen. Kommissionen lämnade därför humanitärt stöd via partnerorganisationer och strävade även efter att om möjligt säkra synergier mellan sitt humanitära bistånd och det bistånd in natura som EU:s medlemsstater lämnar genom EU:s civilskyddsmekanism, som samordnas av kommissionens centrum för samordning av katastrofberedskap. I september 2017 var insatserna efter orkanerna Irma och Maria i Västindien ett bra exempel på hur humanitärt bistånd och instrument för civilskydd kan komplettera varandra. Kommissionen anslog 2,9 miljoner euro till de mest drabbade populationerna i åtta svårt drabbade länder (Kuba, Antigua och Barbuda, Dominica, Dominikanska republiken, Haiti, Saint Kitts och Nevis, Sint-Maarten samt Turks- och Caicosöarna), utöver insatser för att producera satellitkartor, konsulärt stöd, evakuering av EU-medborgare, transporter, icke-finansiellt bistånd och tillhandahållande av sakkunskap om insatser i nödsituationer .

Övergripande frågor

Utbildning i nödsituationer

Under 2017 anslog kommissionen 6 % av sin budget för humanitärt bistånd till utbildning i nödsituationer. Under 2017 finansierades sådan utbildning inte bara via den humanitära budgeten utan också genom instrumentet för krisstöd i Grekland och EU:s facilitet för flyktingar i Turkiet. Det sammanlagda stödet till utbildning i nödsituationer uppgick därmed till närmare 96 miljoner euro. Under 2017 omfattades 1,14 miljoner flickor och pojkar av detta bistånd. Vidare fortsatte EU att öka medvetenheten om vikten av god utbildning inom krisinsatser och tvångsförflyttningar, med en koppling mellan de humanitära aktörernas och utvecklingsaktörernas arbete, och att öka samordningen och kapacitetsuppbyggnaden inom sektorn genom att finansiera Global Education Cluster och anordna dess årliga partnermöte.

Grand Bargain

Under 2017 gjordes stora framsteg i viktiga delar av initiativet Grand Bargain, som omfattar en rad åtgärder vilka givare av humanitärt bistånd och biståndsorganisationer enades om vid världstoppmötet om humanitära frågor 2016 i syfte att effektivisera det humanitära biståndet. Där ingår nya metoder för att stärka kopplingen mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer, främst genom att inom EU:s ram utse pilotländer för kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete liksom nya sätt att tillhandahålla bistånd, t.ex. genom kontantutbetalningar. Genom sitt arbete med att styra arbetet med gemensamma behovsbedömningar har kommissionen bidragit till framsteg i de tekniska diskussionerna på området.

Kontanter som stödform

EU har fortsatt att uppmuntra humanitärt bistånd i form av kontanter och har fullgjort sitt åtagande inom Grand Bargain att tillhandahålla 35 % av sitt bistånd på detta sätt. Storskaliga insatser kan göras mer effektiva, och EU har utfärdat en vägledning för humanitära samarbetspartner i syfte att göra insatserna mer effektiva och verkningsfulla.

Kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete

Kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete handlar om att uppmuntra humanitära aktörer och utvecklingsaktörer att ha ett närmare och bättre samarbete för att åstadkomma en större effekt genom en starkare koppling mellan deras insatser. Detta har varit en prioritering för EU under 2017, mot bakgrund av de långvariga kriserna och behovet av humanitärt stöd. De viktigaste målen är att göra effektivitetsvinster, förutse kriser bättre, agera snabbare och finna mer hållbara lösningar. Då detta kräver ett nytt sätt att tänka godkändes under 2017 ett antal pilotländer som ska testa strategin. Till att börja med har kommissionens avdelningar förbundit sig att utöka samarbetet i 14 länder (Afghanistan, Tchad, Etiopien, Irak, Kenya, Myanmar, Nigeria, Niger, Somalia, Sudan, Sydsudan, Tanzania, Uganda och Jemen). Samtidigt har GD Echo och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar enats om att stärka samarbetet i Libanon, Jordanien och Syrien genom att utforma gemensamma ramar för humanitärt bistånd och utveckling. Medlemsstaterna är också aktiva i sex av dessa länder (Tchad, Irak, Myanmar, Nigeria, Sudan och Uganda) för att visa på mervärdet av att ha en politisk dimension i gemensamma mål och åtgärder. Den lyckade samordningen av katastrofbistånd och långsiktigt bistånd inom ramen för faciliteten för flyktingar i Turkiet är ett annat gott exempel på den goda effekt som kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete har.

Meddelandet En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder antogs den 7 juni 2018, och rådets slutsatser om samma ämne antogs den 13 november 2017. Arbetet med att förverkliga kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete, som lanserades vid det informella mötet i rådet för utrikes frågor (utveckling) i Tallinn i september 2017, i sex pilotländer (Nigeria, Tchad, Uganda, Sudan, Myanmar och Irak) har genomförts mot denna bakgrund. Arbetet inriktades på två huvudsakliga utmaningar: i) hur man kan samarbeta mer för att hantera risker och sårbarheter mellan olika områden (klimat, ekonomi, sociala frågor, säkerhet, politik) och instrument, ii) hur samarbetet med medlemsstaterna kan stärkas.

Tvångsförflyttningar